# Az Európai Unió L 20/2022

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 20 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 65. évfolyam2022. január 31. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 20

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

65. évfolyam2022. január 31.

---

| Tartalom | | I   Jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/123 rendelete (2022. január 25.) az Európai Gyógyszerügynökség által a gyógyszerek és orvostechnikai eszközök tekintetében a válsághelyzetekre való felkészültség és a válságkezelés terén betöltött szerep megerősítéséről (
  1
  ) | 1 |

Tartalom

I   Jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/123 rendelete (2022. január 25.) az Európai Gyógyszerügynökség által a gyógyszerek és orvostechnikai eszközök tekintetében a válsághelyzetekre való felkészültség és a válságkezelés terén betöltött szerep megerősítéséről (
  1
  )

1

1

| | | II   Nem jogalkotási aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK |
| | * | A Tanács (EU) 2022/124 határozata (2022. január 25.) az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Közösség és tagállamai közötti légiközlekedési megállapodás módosításáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről | 38 |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/125 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. november 19.) az európai környezeti-gazdasági számlákról szóló 691/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet I-V. mellékletének módosításáról (
  1
  ) | 40 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/126 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. december 7.) az (EU) 2021/2115 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a tagállamok 2023–2027-es, az említett rendelet szerinti KAP stratégiai tervében kidolgozandó egyes beavatkozástípusokra vonatkozó kiegészítő követelményekkel, valamint a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra (GAEC) vonatkozó 1. szabványra irányadó szabályokkal történő kiegészítéséről | 52 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/127 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. december 7.) az (EU) 2021/2116 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kifizető ügynökségekre és más szervekre, a pénzgazdálkodásra, a számlaelszámolásra, a biztosítékokra és az euro használatára vonatkozó szabályokkal történő kiegészítéséről | 95 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/128 végrehajtási rendelete (2021. december 21.) az (EU) 2021/2116 európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó, a kifizető ügynökségekkel és más szervekkel, a pénzgazdálkodással, a záróelszámolással, az ellenőrzésekkel, a biztosítékokkal és az átláthatósággal kapcsolatos szabályok megállapításáról | 131 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/129 végrehajtási rendelete (2021. december 21.) az (EU) 2021/2115 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti, az olajos magvakhoz, a gyapothoz és a borkészítés melléktermékeihez kapcsolódó beavatkozástípusokra, valamint az uniós támogatással és a KAP stratégiai tervekkel kapcsolatos információs, tájékoztatási és láthatósági követelményekre vonatkozó szabályok megállapításáról | 197 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/130 végrehajtási rendelete (2022. január 24.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Bračko maslinovo ulje [OEM]) | 206 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/131 végrehajtási rendelete (2022. január 24.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Carne Ramo Grande (OEM)) | 207 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/132 rendelete (2022. január 28.) az energiastatisztikáról szóló 1099/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az éves, a havi és a rövid határidős havonkénti energiastatisztika aktualizálásának végrehajtása tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 208 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (EU) 2022/133 végrehajtási határozata (2022. január 25.) Franciaországnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 218. és 232. cikkétől eltérő különös intézkedés bevezetésére történő felhatalmazásáról | 272 |
| | * | Az Európai Központi Bank (EU) 2022/134 határozata (2022. január 19.) a felügyeleti információk Európai Központi Bank által az 1024/2013/EU tanácsi rendelettel rá ruházott feladatok ellátása céljából hatóságok és szervek részére történő továbbítására vonatkozó közös szabályok meghatározásáról (EKB/2022/2) | 275 |

II   Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

*

A Tanács (EU) 2022/124 határozata (2022. január 25.) az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Közösség és tagállamai közötti légiközlekedési megállapodás módosításáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről

38

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2022/125 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. november 19.) az európai környezeti-gazdasági számlákról szóló 691/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet I-V. mellékletének módosításáról (
  1
  )

1

40

*

A Bizottság (EU) 2022/126 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. december 7.) az (EU) 2021/2115 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a tagállamok 2023–2027-es, az említett rendelet szerinti KAP stratégiai tervében kidolgozandó egyes beavatkozástípusokra vonatkozó kiegészítő követelményekkel, valamint a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra (GAEC) vonatkozó 1. szabványra irányadó szabályokkal történő kiegészítéséről

52

*

A Bizottság (EU) 2022/127 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. december 7.) az (EU) 2021/2116 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kifizető ügynökségekre és más szervekre, a pénzgazdálkodásra, a számlaelszámolásra, a biztosítékokra és az euro használatára vonatkozó szabályokkal történő kiegészítéséről

95

*

A Bizottság (EU) 2022/128 végrehajtási rendelete (2021. december 21.) az (EU) 2021/2116 európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó, a kifizető ügynökségekkel és más szervekkel, a pénzgazdálkodással, a záróelszámolással, az ellenőrzésekkel, a biztosítékokkal és az átláthatósággal kapcsolatos szabályok megállapításáról

131

*

A Bizottság (EU) 2022/129 végrehajtási rendelete (2021. december 21.) az (EU) 2021/2115 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti, az olajos magvakhoz, a gyapothoz és a borkészítés melléktermékeihez kapcsolódó beavatkozástípusokra, valamint az uniós támogatással és a KAP stratégiai tervekkel kapcsolatos információs, tájékoztatási és láthatósági követelményekre vonatkozó szabályok megállapításáról

197

*

A Bizottság (EU) 2022/130 végrehajtási rendelete (2022. január 24.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Bračko maslinovo ulje [OEM])

206

*

A Bizottság (EU) 2022/131 végrehajtási rendelete (2022. január 24.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Carne Ramo Grande (OEM))

207

*

A Bizottság (EU) 2022/132 rendelete (2022. január 28.) az energiastatisztikáról szóló 1099/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az éves, a havi és a rövid határidős havonkénti energiastatisztika aktualizálásának végrehajtása tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

208

HATÁROZATOK

*

A Tanács (EU) 2022/133 végrehajtási határozata (2022. január 25.) Franciaországnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 218. és 232. cikkétől eltérő különös intézkedés bevezetésére történő felhatalmazásáról

272

*

Az Európai Központi Bank (EU) 2022/134 határozata (2022. január 19.) a felügyeleti információk Európai Központi Bank által az 1024/2013/EU tanácsi rendelettel rá ruházott feladatok ellátása céljából hatóságok és szervek részére történő továbbítására vonatkozó közös szabályok meghatározásáról (EKB/2022/2)

275

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés az (EU) 2021/821 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kettős felhasználású termékek jegyzéke tekintetében történő módosításáról szóló, 2021. október 20-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelethez ( HL L 3., 2022.1.6. ) | 282 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés az (EU) 2021/821 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kettős felhasználású termékek jegyzéke tekintetében történő módosításáról szóló, 2021. október 20-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelethez ( HL L 3., 2022.1.6. )

( HL L 3., 2022.1.6. )

282

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2022.1.31. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 20/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.1.31.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 20/1

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2022/123 RENDELETE

(2022. január 25.)

az Európai Gyógyszerügynökség által a gyógyszerek és orvostechnikai eszközök tekintetében a válsághelyzetekre való felkészültség és a válságkezelés terén betöltött szerep megerősítéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére és 168. cikke (4) bekezdésének c) pontjára,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 9. és 168. cikke, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájának (a továbbiakban: a Charta) 35. cikke értelmében az Uniónak valamennyi uniós politika és tevékenység meghatározása és végrehajtása során biztosítania kell az emberi egészség védelmének magas szintjét. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 9. és 168. cikke, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájának (a továbbiakban: a Charta) 35. cikke értelmében az Uniónak valamennyi uniós politika és tevékenység meghatározása és végrehajtása során biztosítania kell az emberi egészség védelmének magas szintjét.

| (2) | A Covid19-világjárvány rávilágított az emberek, az állatok és az ökoszisztémák egészsége, valamint a biodiverzitás csökkenése miatti kockázatok közötti összefonódásra a Földön. Amint azt az Egészségügyi Világszervezet elismerte, a mikroorganizmusok közül sok állatokat és embereket egyaránt megfertőz, ezért a csak az emberi egészségre vagy csak az állatok egészségére fókuszáló erőfeszítések nem tudják megelőzni vagy megszüntetni a betegségterjedés problémáját. A betegségek átterjedhetnek emberekről állatokra vagy fordítva, ezért azokkal mind az emberekben, mind az állatokban foglalkozni kell, kihasználva a kutatás és a kezelések terén kialakuló potenciális szinergiákat. Az új betegségek hozzávetőlegesen 70 %-a és szinte valamennyi ismert világjárvány – nevezetesen az influenza, a HIV/AIDS és a Covid19 – zoonózis. Az említett betegségek az elmúlt 60 évben az egész világon egyre nagyobb arányban jelentek meg. A földhasználat megváltoztatása, az erdőirtás, az urbanizáció, a mezőgazdaság terjeszkedése és intenzívebbé válása, a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme, valamint a fogyasztási szokások olyan tényezők, amelyek hozzájárultak az említett növekedéshez. A zoonózis-kórokozók lehetnek baktériumok, vírusok vagy paraziták, és tartozhatnak közéjük nem hagyományos kórokozók is, amelyek közvetlen kapcsolat révén vagy az élelmiszereken, a vízen vagy a környezeten keresztül képesek átterjedni az emberekre. A Covid19-világjárvány egyértelmű példaként mutat rá arra, hogy a népegészségügy teljesítményének javítása érdekében meg kell erősíteni az „egy egészség” megközelítés alkalmazását az Unióban, mivel – amint azt az (EU) 2021/522 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) megállapítja – az emberi egészség összefügg az állatok egészségével és a környezettel, és „az egészséget fenyegető veszélyek kezelését célzó fellépéseknek figyelembe kell venniük az említett három dimenziót”. |
| --- | --- |

(2)

A Covid19-világjárvány rávilágított az emberek, az állatok és az ökoszisztémák egészsége, valamint a biodiverzitás csökkenése miatti kockázatok közötti összefonódásra a Földön. Amint azt az Egészségügyi Világszervezet elismerte, a mikroorganizmusok közül sok állatokat és embereket egyaránt megfertőz, ezért a csak az emberi egészségre vagy csak az állatok egészségére fókuszáló erőfeszítések nem tudják megelőzni vagy megszüntetni a betegségterjedés problémáját. A betegségek átterjedhetnek emberekről állatokra vagy fordítva, ezért azokkal mind az emberekben, mind az állatokban foglalkozni kell, kihasználva a kutatás és a kezelések terén kialakuló potenciális szinergiákat. Az új betegségek hozzávetőlegesen 70 %-a és szinte valamennyi ismert világjárvány – nevezetesen az influenza, a HIV/AIDS és a Covid19 – zoonózis. Az említett betegségek az elmúlt 60 évben az egész világon egyre nagyobb arányban jelentek meg. A földhasználat megváltoztatása, az erdőirtás, az urbanizáció, a mezőgazdaság terjeszkedése és intenzívebbé válása, a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme, valamint a fogyasztási szokások olyan tényezők, amelyek hozzájárultak az említett növekedéshez. A zoonózis-kórokozók lehetnek baktériumok, vírusok vagy paraziták, és tartozhatnak közéjük nem hagyományos kórokozók is, amelyek közvetlen kapcsolat révén vagy az élelmiszereken, a vízen vagy a környezeten keresztül képesek átterjedni az emberekre. A Covid19-világjárvány egyértelmű példaként mutat rá arra, hogy a népegészségügy teljesítményének javítása érdekében meg kell erősíteni az „egy egészség” megközelítés alkalmazását az Unióban, mivel – amint azt az (EU) 2021/522 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) megállapítja – az emberi egészség összefügg az állatok egészségével és a környezettel, és „az egészséget fenyegető veszélyek kezelését célzó fellépéseknek figyelembe kell venniük az említett három dimenziót”.

| (3) | A Covid19-világjárvánnyal kapcsolatos példátlan tapasztalat rávilágított arra is, hogy az Unió és a tagállamok nehezen tudnak kezelni egy ilyen népegészségügyi szükséghelyzetet. E tekintetben a Covid19-világjárvány nyilvánvalóvá tette, hogy meg kell erősíteni az Unió szerepét annak érdekében, hogy hatékonyabb legyen a gyógyszerek rendelkezésre állásának, valamint az orvostechnikai eszközök, illetve az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök és azok tartozékai (a továbbiakban együtt: orvostechnikai eszközök) rendelkezésre állásának irányítása terén, továbbá a népegészségügyet fenyegető veszélyek korai szakaszban olyan harmonizált módon történő kezelésére irányuló egészségügyi ellenintézkedések kidolgozása terén, ami együttműködést és koordinációt biztosít az uniós, a nemzeti és a regionális illetékes hatóságok, a gyógyszer- és orvostechnikaieszköz-ágazat, valamint a gyógyszerek és orvostechnikai eszközök ellátási láncainak egyéb szereplői, köztük az egészségügyi szakemberek között. Miközben az Unió nagyobb prioritást kell, hogy szenteljen az egészségügynek, azon képességét, hogy biztosítsa a magas színvonalú egészségügyi szolgáltatások folyamatos nyújtását, és fel legyen készülve a járványok és más egészségügyi fenyegetések kezelésére, súlyosan akadályozza az, hogy hiányzik egy egyértelműen meghatározott jogi keret a világjárványra való reagálása irányításához, továbbá az, hogy az egészségüggyel foglalkozó ügynökségei korlátozott megbízatással és erőforrásokkal rendelkeznek, valamint az, hogy az Unió és a tagállamok korlátozott mértékben vannak felkészülve olyan népegészségügyi szükséghelyzetekre, amelyek a tagállamok többségét érintik. |
| --- | --- |

(3)

A Covid19-világjárvánnyal kapcsolatos példátlan tapasztalat rávilágított arra is, hogy az Unió és a tagállamok nehezen tudnak kezelni egy ilyen népegészségügyi szükséghelyzetet. E tekintetben a Covid19-világjárvány nyilvánvalóvá tette, hogy meg kell erősíteni az Unió szerepét annak érdekében, hogy hatékonyabb legyen a gyógyszerek rendelkezésre állásának, valamint az orvostechnikai eszközök, illetve az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök és azok tartozékai (a továbbiakban együtt: orvostechnikai eszközök) rendelkezésre állásának irányítása terén, továbbá a népegészségügyet fenyegető veszélyek korai szakaszban olyan harmonizált módon történő kezelésére irányuló egészségügyi ellenintézkedések kidolgozása terén, ami együttműködést és koordinációt biztosít az uniós, a nemzeti és a regionális illetékes hatóságok, a gyógyszer- és orvostechnikaieszköz-ágazat, valamint a gyógyszerek és orvostechnikai eszközök ellátási láncainak egyéb szereplői, köztük az egészségügyi szakemberek között. Miközben az Unió nagyobb prioritást kell, hogy szenteljen az egészségügynek, azon képességét, hogy biztosítsa a magas színvonalú egészségügyi szolgáltatások folyamatos nyújtását, és fel legyen készülve a járványok és más egészségügyi fenyegetések kezelésére, súlyosan akadályozza az, hogy hiányzik egy egyértelműen meghatározott jogi keret a világjárványra való reagálása irányításához, továbbá az, hogy az egészségüggyel foglalkozó ügynökségei korlátozott megbízatással és erőforrásokkal rendelkeznek, valamint az, hogy az Unió és a tagállamok korlátozott mértékben vannak felkészülve olyan népegészségügyi szükséghelyzetekre, amelyek a tagállamok többségét érintik.

| (4) | A gyógyszer- és orvostechnikaieszköz-hiányoknak különböző és összetett kiváltó okai vannak, amelyeket a különböző érdekelt felekkel együtt kell feltérképezni, megérteni és elemezni annak érdekében, hogy azokat átfogóan kezelni lehessen. Az említett hiányok jobb megértésének magában kell foglalnia az ellátási lánc sebezhetőségeinek azonosítását. Konkrétan a Covid19-járvány esetében a betegségre vonatkozó kezelések hiányának különféle okai vannak – a harmadik országokbeli gyártási nehézségektől kezdve az Unióban tapasztalt logisztikai vagy gyártási nehézségekig –, míg az oltóanyagok hiányát a nem megfelelő gyártási kapacitás okozta. |
| --- | --- |

(4)

A gyógyszer- és orvostechnikaieszköz-hiányoknak különböző és összetett kiváltó okai vannak, amelyeket a különböző érdekelt felekkel együtt kell feltérképezni, megérteni és elemezni annak érdekében, hogy azokat átfogóan kezelni lehessen. Az említett hiányok jobb megértésének magában kell foglalnia az ellátási lánc sebezhetőségeinek azonosítását. Konkrétan a Covid19-járvány esetében a betegségre vonatkozó kezelések hiányának különféle okai vannak – a harmadik országokbeli gyártási nehézségektől kezdve az Unióban tapasztalt logisztikai vagy gyártási nehézségekig –, míg az oltóanyagok hiányát a nem megfelelő gyártási kapacitás okozta.

| (5) | A gyógyszerek és orvostechnikai eszközök gyakran összetett ellátási láncainak zavarai, a nemzeti exportkorlátozások és -tilalmak, az ilyen áruk szabad mozgását akadályozó határlezárások, az ilyen áruk kínálatával és keresletével kapcsolatos bizonytalanság a Covid19-világjárvány összefüggésében, és az, hogy bizonyos gyógyszereket vagy hatóanyagokat nem gyártanak az Unióban, jelentősen akadályozták a belső piac zavartalan működését, valamint a népegészségügyet fenyegető súlyos veszélyek kezelését az Unió egészében, és ez súlyos következményekkel járt az Unió polgárai számára. |
| --- | --- |

(5)

A gyógyszerek és orvostechnikai eszközök gyakran összetett ellátási láncainak zavarai, a nemzeti exportkorlátozások és -tilalmak, az ilyen áruk szabad mozgását akadályozó határlezárások, az ilyen áruk kínálatával és keresletével kapcsolatos bizonytalanság a Covid19-világjárvány összefüggésében, és az, hogy bizonyos gyógyszereket vagy hatóanyagokat nem gyártanak az Unióban, jelentősen akadályozták a belső piac zavartalan működését, valamint a népegészségügyet fenyegető súlyos veszélyek kezelését az Unió egészében, és ez súlyos következményekkel járt az Unió polgárai számára.

| (6) | A gyógyszerhiányok kérdésének kezelése régóta prioritást jelent a tagállamok és az Európai Parlament számára, amint azt az Európai Parlament számos jelentése (5) – így például az Európai Parlament 2020. szeptember 17-i, „A gyógyszerhiányról – hogyan kezeljük az egyre növekvő problémát?” című állásfoglalása –, valamint az Európai Unió Tanácsában folytatott megbeszélések is illusztrálják. Az említett kérdés azonban mindmáig megválaszolatlan maradt. |
| --- | --- |

(6)

A gyógyszerhiányok kérdésének kezelése régóta prioritást jelent a tagállamok és az Európai Parlament számára, amint azt az Európai Parlament számos jelentése (5) – így például az Európai Parlament 2020. szeptember 17-i, „A gyógyszerhiányról – hogyan kezeljük az egyre növekvő problémát?” című állásfoglalása –, valamint az Európai Unió Tanácsában folytatott megbeszélések is illusztrálják. Az említett kérdés azonban mindmáig megválaszolatlan maradt.

| (7) | A gyógyszerhiányok növekvő népegészségügyi veszélyt jelentenek, súlyos hatást gyakorolva az egészségügyi rendszerekre és a betegek megfelelő orvosi ellátáshoz való jogára. A gyógyszerek iránti megnövekedett globális kereslet, amelyet a Covid19-világjárvány súlyosbított, további gyógyszerhiányokhoz vezetett, gyengítve a tagállamok egészségügyi rendszereit, valamint a betegek egészségét és a betegek ellátását veszélyeztető jelentős kockázatokat idézve elő, különösen a betegségek előrehaladása és a tünetek súlyosbodása, az ellátás vagy a kezelés hosszabb késedelme vagy megszakítása, a kórházi ellátás időtartamának meghosszabbodása, a hamisított gyógyszereknek való kitettséggel kapcsolatos kockázat növekedése, a gyógyszerelési hibák, a nem elérhető gyógyszerek alternatív gyógyszerekkel való helyettesítéséből fakadó mellékhatások, a betegeket érő jelentős pszichés teher és az egészségügyi rendszerek megnövekedett költségei tekintetében. |
| --- | --- |

(7)

A gyógyszerhiányok növekvő népegészségügyi veszélyt jelentenek, súlyos hatást gyakorolva az egészségügyi rendszerekre és a betegek megfelelő orvosi ellátáshoz való jogára. A gyógyszerek iránti megnövekedett globális kereslet, amelyet a Covid19-világjárvány súlyosbított, további gyógyszerhiányokhoz vezetett, gyengítve a tagállamok egészségügyi rendszereit, valamint a betegek egészségét és a betegek ellátását veszélyeztető jelentős kockázatokat idézve elő, különösen a betegségek előrehaladása és a tünetek súlyosbodása, az ellátás vagy a kezelés hosszabb késedelme vagy megszakítása, a kórházi ellátás időtartamának meghosszabbodása, a hamisított gyógyszereknek való kitettséggel kapcsolatos kockázat növekedése, a gyógyszerelési hibák, a nem elérhető gyógyszerek alternatív gyógyszerekkel való helyettesítéséből fakadó mellékhatások, a betegeket érő jelentős pszichés teher és az egészségügyi rendszerek megnövekedett költségei tekintetében.

| (8) | A Covid19-világjárvány súlyosbította bizonyos, a világjárvány kezelése szempontjából kritikus fontosságúnak tekintett gyógyszerek hiányának problémáját, és rávilágított az Unió külső függőségére a gyógyszerek és orvostechnikai eszközök Unión belüli előállítása terén, a koordináció hiányára, valamint arra, hogy az Uniót és a tagállamokat strukturális korlátok gátolják abban, hogy népegészségügyi szükséghelyzetek idején gyorsan és hatékonyan tudjanak reagálni az ilyen kihívásokra. Mindez rávilágított annak szükségességére is, hogy megfelelő szakpolitikák révén támogatni kell, és meg kell erősíteni az említett gyógyszerek és orvostechnikai eszközök előállítására vonatkozó ipari kapacitásokat, valamint annak szükségességére, hogy az uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek aktívabb és kiterjedtebb szerepet vállaljanak az uniós polgárok egészségének védelme terén. |
| --- | --- |

(8)

A Covid19-világjárvány súlyosbította bizonyos, a világjárvány kezelése szempontjából kritikus fontosságúnak tekintett gyógyszerek hiányának problémáját, és rávilágított az Unió külső függőségére a gyógyszerek és orvostechnikai eszközök Unión belüli előállítása terén, a koordináció hiányára, valamint arra, hogy az Uniót és a tagállamokat strukturális korlátok gátolják abban, hogy népegészségügyi szükséghelyzetek idején gyorsan és hatékonyan tudjanak reagálni az ilyen kihívásokra. Mindez rávilágított annak szükségességére is, hogy megfelelő szakpolitikák révén támogatni kell, és meg kell erősíteni az említett gyógyszerek és orvostechnikai eszközök előállítására vonatkozó ipari kapacitásokat, valamint annak szükségességére, hogy az uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek aktívabb és kiterjedtebb szerepet vállaljanak az uniós polgárok egészségének védelme terén.

| (9) | A Covid19-világjárvány gyors alakulása és a vírus terjedése bizonyos orvostechnikai eszközök, például a lélegeztetőgépek, a sebészeti maszkok és a Covid19-tesztkészletek iránti kereslet erőteljes növekedéséhez vezetett, miközben a termelés megszakadása vagy a termelés gyors növelésére való korlátozott kapacitás, valamint az orvostechnikai eszközök ellátási láncának összetettsége és globális jellege az orvostechnikai eszközök súlyos ellátási nehézségeihez és bizonyos esetekben komoly hiányaihoz vezetett. Ez ahhoz is vezetett, hogy a tagállamok egymással versenyeznek, amikor polgáraik jogos igényeire reagálnak, hozzájárulva ezáltal koordinálatlan nemzeti szintű intézkedésekhez, így például a nemzeti felhalmozáshoz és készletezéshez. Az említett kérdések további eredményeként új szervezetek kapcsolódtak be az ilyen orvostechnikai eszközök sietős előállításába, ami azután késedelmeket eredményezett a megfelelőségértékelésekben, valamint olyan orvostechnikai eszközök gyakori előfordulását eredményezte, amelyek túlárazottak, nem megfelelőek, nem biztonságosak és egyes esetekben hamisítványok voltak. Ezért helyénvaló és sürgető, hogy a 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (6) létrehozott Európai Gyógyszerügynökségen (a továbbiakban: az Ügynökség) belül hosszú távú struktúrákat hozzanak létre a következők biztosítására: olyan orvostechnikaieszköz-hiányok szilárdabb és hatékonyabb nyomonkövetése, amelyek népegészségügyi szükséghelyzet során fordulhatnak elő, és az említett hiányok kezelésének koordinációja, valamint fokozottabb és korai párbeszéd folytatása az orvostechnikai eszközök ágazatával és az egészségügyi szakemberekkel az említett hiányok megelőzése és mérséklése érdekében. |
| --- | --- |

(9)

A Covid19-világjárvány gyors alakulása és a vírus terjedése bizonyos orvostechnikai eszközök, például a lélegeztetőgépek, a sebészeti maszkok és a Covid19-tesztkészletek iránti kereslet erőteljes növekedéséhez vezetett, miközben a termelés megszakadása vagy a termelés gyors növelésére való korlátozott kapacitás, valamint az orvostechnikai eszközök ellátási láncának összetettsége és globális jellege az orvostechnikai eszközök súlyos ellátási nehézségeihez és bizonyos esetekben komoly hiányaihoz vezetett. Ez ahhoz is vezetett, hogy a tagállamok egymással versenyeznek, amikor polgáraik jogos igényeire reagálnak, hozzájárulva ezáltal koordinálatlan nemzeti szintű intézkedésekhez, így például a nemzeti felhalmozáshoz és készletezéshez. Az említett kérdések további eredményeként új szervezetek kapcsolódtak be az ilyen orvostechnikai eszközök sietős előállításába, ami azután késedelmeket eredményezett a megfelelőségértékelésekben, valamint olyan orvostechnikai eszközök gyakori előfordulását eredményezte, amelyek túlárazottak, nem megfelelőek, nem biztonságosak és egyes esetekben hamisítványok voltak. Ezért helyénvaló és sürgető, hogy a 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (6) létrehozott Európai Gyógyszerügynökségen (a továbbiakban: az Ügynökség) belül hosszú távú struktúrákat hozzanak létre a következők biztosítására: olyan orvostechnikaieszköz-hiányok szilárdabb és hatékonyabb nyomonkövetése, amelyek népegészségügyi szükséghelyzet során fordulhatnak elő, és az említett hiányok kezelésének koordinációja, valamint fokozottabb és korai párbeszéd folytatása az orvostechnikai eszközök ágazatával és az egészségügyi szakemberekkel az említett hiányok megelőzése és mérséklése érdekében.

| (10) | A Covid19-világjárvány és az azt követő népegészségügyi szükséghelyzet rávilágított arra, hogy a válságkezelés terén koordináltabb uniós megközelítésre van szükség. Bár a helyzet szükséghelyzet jellegének volt köszönhető az, hogy az e rendeletre irányuló bizottsági javaslatot nem kíséri hatásvizsgálat, a személyzet és a finanszírozás tekintetében biztosítani kell a kielégítő forrásallokációt, figyelembe véve a különböző tagállamok egészségügyi ágazatának sajátosságait. |
| --- | --- |

(10)

A Covid19-világjárvány és az azt követő népegészségügyi szükséghelyzet rávilágított arra, hogy a válságkezelés terén koordináltabb uniós megközelítésre van szükség. Bár a helyzet szükséghelyzet jellegének volt köszönhető az, hogy az e rendeletre irányuló bizottsági javaslatot nem kíséri hatásvizsgálat, a személyzet és a finanszírozás tekintetében biztosítani kell a kielégítő forrásallokációt, figyelembe véve a különböző tagállamok egészségügyi ágazatának sajátosságait.

| (11) | A Covid19-világjárványhoz hasonló népegészségügyi szükséghelyzet során a kínálat és a kereslet bizonytalansága, valamint a gyógyszerek és orvostechnikai eszközök hiányának kockázata a tagállamok közötti exportkorlátozásokat és más nemzeti védintézkedéseket vonhat maga után, amelyek súlyosan befolyásolhatják a belső piac működését, ezáltal súlyosbítva a népegészségügyi következményeket, valamint szükségessé téve a kivitelek átláthatóságával és a kivitelek engedélyezésével kapcsolatos ideiglenes mechanizmusokat. A gyógyszerhiány ezenfelül súlyos kockázatokat eredményezhet a betegek egészségére nézve az Unióban a rendelkezésre állásuk hiánya miatt, ami gyógyszerelési hibákat, a kórházi tartózkodások megnövekedett időtartamát, mellékhatásokat és olyan halálesetek megnövekedett kockázatát eredményezheti, amelyeket a nem elérhető gyógyszerek helyettesítéseként használt, nem megfelelő gyógyszerek beadása okoz. Ami az orvostechnikai eszközöket illeti, a hiány a diagnosztikai erőforrások hiányához vezethet, ami negatív következményekkel jár a népegészségügyi intézkedések tekintetében, vagy a betegség romlásásához vagy kezeletlenül maradásához vezethet, és az egészségügyi szakembereket is akadályozhatja feladataik megfelelő ellátásában vagy abban, hogy a feladataik ellátása közben védve legyenek – amint az a Covid19-világjárvány során bizonyítottan előfordult –, ami súlyos következményekkel jár az egészségükre nézve. Az ilyen hiányok – például a Covid19-tesztkészletek elégtelen kínálata – jelentős hatást gyakorolhat egy adott kórokozó terjedésének megfékezésére is. Ezért fontos, hogy megfelelő, uniós szintű kerete legyen a gyógyszer- és orvostechnikaieszköz-hiányokra való uniós válaszadás koordinálásának, valamint a kritikus fontosságú gyógyszerek és orvostechnikai eszközök nyomon követése megerősítésének és formalizálásának a leghatékonyabb módon és oly módon, amivel elkerülhető az érdekelt felek számára olyan szükségtelen terhek teremtése, amelyek megterhelhetik az erőforrásokat, és további késedelmeket okozhatnak. |
| --- | --- |

(11)

A Covid19-világjárványhoz hasonló népegészségügyi szükséghelyzet során a kínálat és a kereslet bizonytalansága, valamint a gyógyszerek és orvostechnikai eszközök hiányának kockázata a tagállamok közötti exportkorlátozásokat és más nemzeti védintézkedéseket vonhat maga után, amelyek súlyosan befolyásolhatják a belső piac működését, ezáltal súlyosbítva a népegészségügyi következményeket, valamint szükségessé téve a kivitelek átláthatóságával és a kivitelek engedélyezésével kapcsolatos ideiglenes mechanizmusokat. A gyógyszerhiány ezenfelül súlyos kockázatokat eredményezhet a betegek egészségére nézve az Unióban a rendelkezésre állásuk hiánya miatt, ami gyógyszerelési hibákat, a kórházi tartózkodások megnövekedett időtartamát, mellékhatásokat és olyan halálesetek megnövekedett kockázatát eredményezheti, amelyeket a nem elérhető gyógyszerek helyettesítéseként használt, nem megfelelő gyógyszerek beadása okoz. Ami az orvostechnikai eszközöket illeti, a hiány a diagnosztikai erőforrások hiányához vezethet, ami negatív következményekkel jár a népegészségügyi intézkedések tekintetében, vagy a betegség romlásásához vagy kezeletlenül maradásához vezethet, és az egészségügyi szakembereket is akadályozhatja feladataik megfelelő ellátásában vagy abban, hogy a feladataik ellátása közben védve legyenek – amint az a Covid19-világjárvány során bizonyítottan előfordult –, ami súlyos következményekkel jár az egészségükre nézve. Az ilyen hiányok – például a Covid19-tesztkészletek elégtelen kínálata – jelentős hatást gyakorolhat egy adott kórokozó terjedésének megfékezésére is. Ezért fontos, hogy megfelelő, uniós szintű kerete legyen a gyógyszer- és orvostechnikaieszköz-hiányokra való uniós válaszadás koordinálásának, valamint a kritikus fontosságú gyógyszerek és orvostechnikai eszközök nyomon követése megerősítésének és formalizálásának a leghatékonyabb módon és oly módon, amivel elkerülhető az érdekelt felek számára olyan szükségtelen terhek teremtése, amelyek megterhelhetik az erőforrásokat, és további késedelmeket okozhatnak.

| (12) | A népegészségügyi szükséghelyzeteket okozó betegségek kezelésére, megelőzésére vagy diagnosztizálására szolgáló biztonságos és hatékony gyógyszereket az ilyen szükséghelyzetek idején a lehető leghamarabb azonosítani kell, ki kell fejleszteni – mindenekelőtt a hatóságok, a magánszektor és a tudományos élet együttes erőfeszítései révén – és elérhetővé kell tenni az uniós polgárok számára. A Covid19-világjárvány rámutatott annak szükségességére is, hogy koordinálni kell a multinacionális klinikai vizsgálatokra vonatkozó értékeléseket és következtetéseket – összhangban azzal, ahogyan azt a tagállamok klinikai vizsgálatokkal foglalkozó szakértői az 536/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) alkalmazásának kezdőnapját megelőzően önkéntes alapon tették –, továbbá az uniós szintű tanácsadás szükségességére a gyógyszereknek engedélyezés előtti alkalmazásra vonatkozó nemzeti programokban való felhasználására vagy a gyógyszereknek az Unióban forgalombahozatali engedéllyel nem rendelkező javallatokra való felhasználására vonatkozóan, annak érdekében, hogy elkerüljék a késedelmeket a kutatási eredmények végrehajtásában, valamint az új vagy újrapozicionált gyógyszerek kifejlesztésében és rendelkezésre állásában. |
| --- | --- |

(12)

A népegészségügyi szükséghelyzeteket okozó betegségek kezelésére, megelőzésére vagy diagnosztizálására szolgáló biztonságos és hatékony gyógyszereket az ilyen szükséghelyzetek idején a lehető leghamarabb azonosítani kell, ki kell fejleszteni – mindenekelőtt a hatóságok, a magánszektor és a tudományos élet együttes erőfeszítései révén – és elérhetővé kell tenni az uniós polgárok számára. A Covid19-világjárvány rámutatott annak szükségességére is, hogy koordinálni kell a multinacionális klinikai vizsgálatokra vonatkozó értékeléseket és következtetéseket – összhangban azzal, ahogyan azt a tagállamok klinikai vizsgálatokkal foglalkozó szakértői az 536/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) alkalmazásának kezdőnapját megelőzően önkéntes alapon tették –, továbbá az uniós szintű tanácsadás szükségességére a gyógyszereknek engedélyezés előtti alkalmazásra vonatkozó nemzeti programokban való felhasználására vagy a gyógyszereknek az Unióban forgalombahozatali engedéllyel nem rendelkező javallatokra való felhasználására vonatkozóan, annak érdekében, hogy elkerüljék a késedelmeket a kutatási eredmények végrehajtásában, valamint az új vagy újrapozicionált gyógyszerek kifejlesztésében és rendelkezésre állásában.

| (13) | A Covid19-világjárvány során olyan ad hoc megoldásokat kellett találni, mint például egyfelől a Bizottság, az Ügynökség, a forgalombahozatali engedélyek jogosultjai, a gyártók vagy a gyógyszerellátási lánc egyéb szereplői, és másfelől a tagállamok közötti feltételes megállapodások, annak érdekében, hogy a Covid19 kezelésére vagy terjedésének megakadályozására szolgáló biztonságos és hatékony gyógyszereket bocsássanak rendelkezésre, valamint annak érdekében, hogy elősegítsék és felgyorsítsák a kezelések és oltóanyagok kifejlesztését és forgalombahozatali engedélyezését. |
| --- | --- |

(13)

A Covid19-világjárvány során olyan ad hoc megoldásokat kellett találni, mint például egyfelől a Bizottság, az Ügynökség, a forgalombahozatali engedélyek jogosultjai, a gyártók vagy a gyógyszerellátási lánc egyéb szereplői, és másfelől a tagállamok közötti feltételes megállapodások, annak érdekében, hogy a Covid19 kezelésére vagy terjedésének megakadályozására szolgáló biztonságos és hatékony gyógyszereket bocsássanak rendelkezésre, valamint annak érdekében, hogy elősegítsék és felgyorsítsák a kezelések és oltóanyagok kifejlesztését és forgalombahozatali engedélyezését.

| (14) | A Covid19 kezelését vagy terjedésének megelőzését szolgáló biztonságos és hatékony gyógyszerek belső piaca jobb működésének biztosítása és az emberi egészség magas szintű védelméhez való hozzájárulás érdekében helyénvaló ezért közelíteni és megerősíteni a gyógyszerek és orvostechnikai eszközök hiányának nyomon követésére vonatkozó szabályokat, valamint elősegíteni olyan gyógyszerek kutatását és fejlesztését, amelyek potenciállal rendelkeznek a népegészségügyi szükséghelyzeteket okozó betegségek kezelésére, megelőzésére vagy diagnosztizálására, abból a célból, hogy stratégiai módon kiegészítsék a Bizottság e célból tett erőfeszítéseit, beleértve a 2021. szeptember 16-i bizottsági határozattal (8) létrehozott Egészségügyi Szükséghelyzet-felkészültségi és -reagálási Hatóságot (a továbbiakban: HERA), és az uniós ügynökségek erőfeszítéseit. |
| --- | --- |

(14)

A Covid19 kezelését vagy terjedésének megelőzését szolgáló biztonságos és hatékony gyógyszerek belső piaca jobb működésének biztosítása és az emberi egészség magas szintű védelméhez való hozzájárulás érdekében helyénvaló ezért közelíteni és megerősíteni a gyógyszerek és orvostechnikai eszközök hiányának nyomon követésére vonatkozó szabályokat, valamint elősegíteni olyan gyógyszerek kutatását és fejlesztését, amelyek potenciállal rendelkeznek a népegészségügyi szükséghelyzeteket okozó betegségek kezelésére, megelőzésére vagy diagnosztizálására, abból a célból, hogy stratégiai módon kiegészítsék a Bizottság e célból tett erőfeszítéseit, beleértve a 2021. szeptember 16-i bizottsági határozattal (8) létrehozott Egészségügyi Szükséghelyzet-felkészültségi és -reagálási Hatóságot (a továbbiakban: HERA), és az uniós ügynökségek erőfeszítéseit.

| (15) | Az e rendeletben meghatározott, a gyógyszerek és orvostechnikai eszközök hiányával kapcsolatos válságfelkészültségi és válságkezelési keret értékelésének támogatása érdekében lehetővé kell tenni a Bizottság számára, hogy felhasználja a Bizottság, az Ügynökség, a tagállamok vagy más releváns szereplők által végzett, célzott stressztesztek eredményeit. Az ilyen stressztesztek egy népegészségügyi szükséghelyzet vagy egy jelentős esemény olyan szimulációjával járnak, amelyben tesztelik az e rendeletben megállapított folyamatok és eljárások néhány vagy valamennyi szegmensét. |
| --- | --- |

(15)

Az e rendeletben meghatározott, a gyógyszerek és orvostechnikai eszközök hiányával kapcsolatos válságfelkészültségi és válságkezelési keret értékelésének támogatása érdekében lehetővé kell tenni a Bizottság számára, hogy felhasználja a Bizottság, az Ügynökség, a tagállamok vagy más releváns szereplők által végzett, célzott stressztesztek eredményeit. Az ilyen stressztesztek egy népegészségügyi szükséghelyzet vagy egy jelentős esemény olyan szimulációjával járnak, amelyben tesztelik az e rendeletben megállapított folyamatok és eljárások néhány vagy valamennyi szegmensét.

| (16) | E rendelet arra törekszik, hogy biztosítsa az emberi egészség magas szintű védelmét, a belső piac zökkenőmentes működésének a gyógyszerek és az orvostechnikai eszközök tekintetében való biztosítása révén. E rendelet célja ezenfelül a népegészségügyi szükséghelyzetek kezelésére potenciállal rendelkező gyógyszerek minőségének, biztonságosságának és hatásosságának biztosítása. Párhuzamosan kerül sor mindkét célkitűzés elérésére, és azok elválaszthatatlanul összekapcsolódnak, anélkül, hogy az egyik másodlagos volna a másikhoz képest. Ami az EUMSZ 114. cikkét illeti, e rendelet keretet hoz létre a népegészségügyi szükséghelyzetek és jelentős események során fellépő gyógyszer- és orvostechnikaieszköz-hiányok nyomon követéséhez és az arról való jelentéstételhez. Ami az EUMSZ 168. cikke (4) bekezdésének c) pontját illeti, e rendeletnek megerősített uniós keretet kell nyújtania a gyógyszerek és orvostechnikai eszközök minőségének és biztonságosságának biztosításához. |
| --- | --- |

(16)

E rendelet arra törekszik, hogy biztosítsa az emberi egészség magas szintű védelmét, a belső piac zökkenőmentes működésének a gyógyszerek és az orvostechnikai eszközök tekintetében való biztosítása révén. E rendelet célja ezenfelül a népegészségügyi szükséghelyzetek kezelésére potenciállal rendelkező gyógyszerek minőségének, biztonságosságának és hatásosságának biztosítása. Párhuzamosan kerül sor mindkét célkitűzés elérésére, és azok elválaszthatatlanul összekapcsolódnak, anélkül, hogy az egyik másodlagos volna a másikhoz képest. Ami az EUMSZ 114. cikkét illeti, e rendelet keretet hoz létre a népegészségügyi szükséghelyzetek és jelentős események során fellépő gyógyszer- és orvostechnikaieszköz-hiányok nyomon követéséhez és az arról való jelentéstételhez. Ami az EUMSZ 168. cikke (4) bekezdésének c) pontját illeti, e rendeletnek megerősített uniós keretet kell nyújtania a gyógyszerek és orvostechnikai eszközök minőségének és biztonságosságának biztosításához.

| (17) | Ennek a rendeletnek keretet kell létrehoznia a népegészségügyi szükséghelyzetek és a jelentős események során fellépő gyógyszer- és orvostechnikaieszköz-hiányok kérdésének kezeléséhez. Az említett hiányok azonban tartós problémát jelentenek, amely évtizedek óta növekvő mértékben hat az uniós polgárok egészségére és életére. Ezért e rendeletnek az első lépésnek kell lennie az említett tartós problémára való uniós válaszadás javításának irányába. A Bizottságnak ezt követően értékelnie kell az említett keret kiterjesztését annak biztosítására, hogy a gyógyszer- és orvostechnikaieszköz-hiányok kérdését kezeljék. |
| --- | --- |

(17)

Ennek a rendeletnek keretet kell létrehoznia a népegészségügyi szükséghelyzetek és a jelentős események során fellépő gyógyszer- és orvostechnikaieszköz-hiányok kérdésének kezeléséhez. Az említett hiányok azonban tartós problémát jelentenek, amely évtizedek óta növekvő mértékben hat az uniós polgárok egészségére és életére. Ezért e rendeletnek az első lépésnek kell lennie az említett tartós problémára való uniós válaszadás javításának irányába. A Bizottságnak ezt követően értékelnie kell az említett keret kiterjesztését annak biztosítására, hogy a gyógyszer- és orvostechnikaieszköz-hiányok kérdését kezeljék.

| (18) | A gyógyszerek és orvostechnikai eszközök tekintetében a válsághelyzetekre való felkészültség és a válságkezelés javítása, valamint a reziliencia és a szolidaritás Unió-szerte történő fokozása érdekében tisztázni kell az eljárásokat, valamint a különböző érintett szervezetek saját szerepét és kötelezettségeit. Az e rendelettel létrehozott keretnek építenie kell a Covid19-világjárványra való reagálás terén mindezidáig azonosított, hatékonynak bizonyult ad hoc megoldásokra, valamint építenie kell harmadik országok tapasztalataira, legjobb gyakorlataira és példáira, ugyanakkor kellően rugalmasnak kell maradnia ahhoz, hogy a közegészségügy és a betegek javát szolgáló leghatékonyabb módon kezeljen bármely jövőbeli népegészségügyi szükséghelyzetet és jelentős eseményt. |
| --- | --- |

(18)

A gyógyszerek és orvostechnikai eszközök tekintetében a válsághelyzetekre való felkészültség és a válságkezelés javítása, valamint a reziliencia és a szolidaritás Unió-szerte történő fokozása érdekében tisztázni kell az eljárásokat, valamint a különböző érintett szervezetek saját szerepét és kötelezettségeit. Az e rendelettel létrehozott keretnek építenie kell a Covid19-világjárványra való reagálás terén mindezidáig azonosított, hatékonynak bizonyult ad hoc megoldásokra, valamint építenie kell harmadik országok tapasztalataira, legjobb gyakorlataira és példáira, ugyanakkor kellően rugalmasnak kell maradnia ahhoz, hogy a közegészségügy és a betegek javát szolgáló leghatékonyabb módon kezeljen bármely jövőbeli népegészségügyi szükséghelyzetet és jelentős eseményt.

| (19) | Létre kell hozni a gyógyszerek és orvostechnikai eszközök hiányai nyomon követésének harmonizált rendszerét. Ez elősegítené a kritikus fontosságú gyógyszerekhez és orvostechnikai eszközökhöz való megfelelő hozzáférést a népegészségügyi szükséghelyzetekés az olyan jelentős események idején, amelyek súlyos hatással lehetnek a közegészségügyre. Az említett rendszert jobb struktúrákkal kell kiegészíteni a népegészségügyi szükséghelyzetek és jelentős események megfelelő kezelésének biztosítása, valamint a népegészségügyi szükséghelyzetek vagy jelentős események mérséklésére potenciállal rendelkező gyógyszerekkel kapcsolatos kutatás és fejlesztés koordinálása és az arra vonatkozó tanácsadás nyújtása érdekében. A gyógyszerek és orvostechnikai eszközök tényleges vagy potenciális hiányaira vonatkozó nyomon követés és jelentéstétel megkönnyítése érdekében az Ügynökség számára lehetővé kell tenni, hogy a kijelölt egyedüli kapcsolattartó pontokon keresztül információkat és adatokat kérjen és szerezzen be az érintett forgalombahozataliengedély-jogosultaktól, a gyártóktól és a tagállamoktól, elkerülve ugyanakkor a kért és benyújtott adatok megkettőzését. Ez nem érintheti a forgalombahozatali engedélyek jogosultjainak a 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) 23a. cikke szerinti azon kötelezettségét, hogy értesítsenek egy tagállamot, amikor a termék forgalomba hozatala megszűnik az említett tagállam piacán, sem a forgalombahozatali engedélyek jogosultjainak és a nagykereskedelmi forgalmazóknak az említett irányelv 81. cikke szerinti azon kötelezettségét, hogy biztosítsák az említett gyógyszerrel való megfelelő és folyamatos ellátást a gyógyszerellátásra engedéllyel rendelkező vagy arra jogosult személyek és jogalanyok számára, azért, hogy a szóban forgó tagállamban a betegek szükségletei kielégítést nyerjenek. |
| --- | --- |

(19)

Létre kell hozni a gyógyszerek és orvostechnikai eszközök hiányai nyomon követésének harmonizált rendszerét. Ez elősegítené a kritikus fontosságú gyógyszerekhez és orvostechnikai eszközökhöz való megfelelő hozzáférést a népegészségügyi szükséghelyzetekés az olyan jelentős események idején, amelyek súlyos hatással lehetnek a közegészségügyre. Az említett rendszert jobb struktúrákkal kell kiegészíteni a népegészségügyi szükséghelyzetek és jelentős események megfelelő kezelésének biztosítása, valamint a népegészségügyi szükséghelyzetek vagy jelentős események mérséklésére potenciállal rendelkező gyógyszerekkel kapcsolatos kutatás és fejlesztés koordinálása és az arra vonatkozó tanácsadás nyújtása érdekében. A gyógyszerek és orvostechnikai eszközök tényleges vagy potenciális hiányaira vonatkozó nyomon követés és jelentéstétel megkönnyítése érdekében az Ügynökség számára lehetővé kell tenni, hogy a kijelölt egyedüli kapcsolattartó pontokon keresztül információkat és adatokat kérjen és szerezzen be az érintett forgalombahozataliengedély-jogosultaktól, a gyártóktól és a tagállamoktól, elkerülve ugyanakkor a kért és benyújtott adatok megkettőzését. Ez nem érintheti a forgalombahozatali engedélyek jogosultjainak a 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (9) 23a. cikke szerinti azon kötelezettségét, hogy értesítsenek egy tagállamot, amikor a termék forgalomba hozatala megszűnik az említett tagállam piacán, sem a forgalombahozatali engedélyek jogosultjainak és a nagykereskedelmi forgalmazóknak az említett irányelv 81. cikke szerinti azon kötelezettségét, hogy biztosítsák az említett gyógyszerrel való megfelelő és folyamatos ellátást a gyógyszerellátásra engedéllyel rendelkező vagy arra jogosult személyek és jogalanyok számára, azért, hogy a szóban forgó tagállamban a betegek szükségletei kielégítést nyerjenek.

| (20) | A gyógyszerhiányok megelőzésének, nyomon követésének és az arról való jelentéstételnek az elősegítése érdekében az Ügynökségnek létre kell hoznia egy – a gyógyszerhiányt nyomonkövető európai platform néven ismertté váló – információtechnológiai (IT) platformot (a továbbiakban: ESM-platform), amely képes feldolgozni a kritikus fontosságú gyógyszerek kínálatára és keresletére vonatkozó információkat a népegészségügyi szükséghelyzetek vagy jelentős események idején és az említett szituációkon kívül, azért, hogy lehetővé tegye az olyan gyógyszerhiányokkal kapcsolatos jelentéstételt, amelyek valószínűleg népegészségügyi szükséghelyzetekhez vagy jelentős eseményekhez vezetnek. Az ESM-platform kifejlesztésének elősegítése érdekében lehetőség szerint igénybe kell venni és fel kell használni a meglévő információtechnológiai rendszereket. Az ESM-platformnak lehetővé kell tennie az illetékes nemzeti hatóságok számára, hogy a gyógyszerhiányok előrejelzése érdekében benyújtsák és nyomon kövessék a kielégítetlen keresletre vonatkozó információkat, beleértve a forgalombahozatali engedélyek jogosultjaitól, a nagykereskedelmi forgalmazóktól és a lakossági gyógyszerellátására engedéllyel rendelkező vagy arra jogosult egyéb személyektől vagy jogalanyoktól kapott információkat is. Az ESM-platform feldolgozhatná a forgalombahozatali engedélyek jogosultjaitól, a nagykereskedelmi forgalmazóktól, valamint a lakossági gyógyszerellátásra engedéllyel rendelkező vagy arra jogosult egyéb személyektől vagy jogalanyoktól kapott további információkat is egy népegészségügyi szükséghelyzet vagy egy jelentős esemény elhárítása érdekében. Az ESM-platformnak, amint teljesen megvalósult, kizárólagos portálként kell működnie a forgalombahozatali engedélyek jogosultjai számára, hogy biztosítsa a népegészségügyi szükséghelyzetek és jelentős események idején szükséges tájékoztatást abból a célból, hogy növeljék a népegészségügyi szükséghelyzetek és jelentős események idején a hatékonyságot és a kiszámíthatóságot, valamint, hogy felgyorsítsák a döntéshozatali folyamatot, elkerülve ugyanakkor az erőfeszítések megkettőzését és az érdekelt felekre háruló indokolatlan terheket. Az Ügynökség koordinációs szerepének megkönnyítése érdekében elengedhetetlen az adatok interoperabilitása a hiányok nyomonkövetését szolgáló tagállami IT platformokkal és adott esetben más rendszerekkel, hogy lehetővé váljon a releváns információk megosztása az ESM-platformmal, amelyet az Ügynökségnek kell kezelnie. |
| --- | --- |

(20)

A gyógyszerhiányok megelőzésének, nyomon követésének és az arról való jelentéstételnek az elősegítése érdekében az Ügynökségnek létre kell hoznia egy – a gyógyszerhiányt nyomonkövető európai platform néven ismertté váló – információtechnológiai (IT) platformot (a továbbiakban: ESM-platform), amely képes feldolgozni a kritikus fontosságú gyógyszerek kínálatára és keresletére vonatkozó információkat a népegészségügyi szükséghelyzetek vagy jelentős események idején és az említett szituációkon kívül, azért, hogy lehetővé tegye az olyan gyógyszerhiányokkal kapcsolatos jelentéstételt, amelyek valószínűleg népegészségügyi szükséghelyzetekhez vagy jelentős eseményekhez vezetnek. Az ESM-platform kifejlesztésének elősegítése érdekében lehetőség szerint igénybe kell venni és fel kell használni a meglévő információtechnológiai rendszereket. Az ESM-platformnak lehetővé kell tennie az illetékes nemzeti hatóságok számára, hogy a gyógyszerhiányok előrejelzése érdekében benyújtsák és nyomon kövessék a kielégítetlen keresletre vonatkozó információkat, beleértve a forgalombahozatali engedélyek jogosultjaitól, a nagykereskedelmi forgalmazóktól és a lakossági gyógyszerellátására engedéllyel rendelkező vagy arra jogosult egyéb személyektől vagy jogalanyoktól kapott információkat is. Az ESM-platform feldolgozhatná a forgalombahozatali engedélyek jogosultjaitól, a nagykereskedelmi forgalmazóktól, valamint a lakossági gyógyszerellátásra engedéllyel rendelkező vagy arra jogosult egyéb személyektől vagy jogalanyoktól kapott további információkat is egy népegészségügyi szükséghelyzet vagy egy jelentős esemény elhárítása érdekében. Az ESM-platformnak, amint teljesen megvalósult, kizárólagos portálként kell működnie a forgalombahozatali engedélyek jogosultjai számára, hogy biztosítsa a népegészségügyi szükséghelyzetek és jelentős események idején szükséges tájékoztatást abból a célból, hogy növeljék a népegészségügyi szükséghelyzetek és jelentős események idején a hatékonyságot és a kiszámíthatóságot, valamint, hogy felgyorsítsák a döntéshozatali folyamatot, elkerülve ugyanakkor az erőfeszítések megkettőzését és az érdekelt felekre háruló indokolatlan terheket. Az Ügynökség koordinációs szerepének megkönnyítése érdekében elengedhetetlen az adatok interoperabilitása a hiányok nyomonkövetését szolgáló tagállami IT platformokkal és adott esetben más rendszerekkel, hogy lehetővé váljon a releváns információk megosztása az ESM-platformmal, amelyet az Ügynökségnek kell kezelnie.

| (21) | Abban az esetben, ha a tényleges jövőbeli kereslet egy adott népegészségügyi szükséghelyzet vagy jelentős esemény következtében nem ismert, fontos a rendelkezésre álló legjobb információk alapján pragmatikus előrejelzéseket készíteni bizonyos gyógyszerek iránti keresletet illetően. Ezzel összefüggésben a tagállamoknak és az Ügynökségnek össze kell gyűjteniük a rendelkezésre álló készletekről és a tervezett minimális készletekről szóló információkat és adatokat, és azokat – amennyire csak lehetséges – figyelembe kell venni a kereslet azonosításakor. Az említett információk és adatok elengedhetetlenek a korrekt kiigazítások megtételéhez a gyógyszergyártás során a gyógyszerhiányok hatásának elkerülése vagy legalább mérséklése érdekében. Amennyiben azonban a készletekre vonatkozó adatok nem állnak rendelkezésre, vagy azokat nemzetbiztonsági érdekek miatt nem lehet rendelkezésre bocsátani, a tagállamoknak a kereslet volumenére vonatkozó becsült adatokat kell szolgáltatniuk az Ügynökség részére. |
| --- | --- |

(21)

Abban az esetben, ha a tényleges jövőbeli kereslet egy adott népegészségügyi szükséghelyzet vagy jelentős esemény következtében nem ismert, fontos a rendelkezésre álló legjobb információk alapján pragmatikus előrejelzéseket készíteni bizonyos gyógyszerek iránti keresletet illetően. Ezzel összefüggésben a tagállamoknak és az Ügynökségnek össze kell gyűjteniük a rendelkezésre álló készletekről és a tervezett minimális készletekről szóló információkat és adatokat, és azokat – amennyire csak lehetséges – figyelembe kell venni a kereslet azonosításakor. Az említett információk és adatok elengedhetetlenek a korrekt kiigazítások megtételéhez a gyógyszergyártás során a gyógyszerhiányok hatásának elkerülése vagy legalább mérséklése érdekében. Amennyiben azonban a készletekre vonatkozó adatok nem állnak rendelkezésre, vagy azokat nemzetbiztonsági érdekek miatt nem lehet rendelkezésre bocsátani, a tagállamoknak a kereslet volumenére vonatkozó becsült adatokat kell szolgáltatniuk az Ügynökség részére.

| (22) | A gyógyszerek tekintetében az Ügynökségen belül ügyvezető irányítócsoportot kell létrehozni a jelentős eseményekre való határozott reagálás biztosítása és a gyógyszerellátással kapcsolatos kérdések kezelésével kapcsolatos sürgős uniós intézkedések koordinálása érdekében (a továbbiakban: a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport). A gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoportnak össze kell állítania a kritikus fontosságú gyógyszerek jegyzékeit az említett termékek nyomon követésének biztosítása érdekében, és képesnek kell lennie arra, hogy tanácsot és ajánlásokat nyújtson a gyógyszerek minőségének, biztonságosságának és hatásosságának megőrzéséhez, a gyógyszerekkel való ellátás megőrzéséhez, valamint az emberi egészség magas szintű védelmének garantálásához szükséges intézkedésről. |
| --- | --- |

(22)

A gyógyszerek tekintetében az Ügynökségen belül ügyvezető irányítócsoportot kell létrehozni a jelentős eseményekre való határozott reagálás biztosítása és a gyógyszerellátással kapcsolatos kérdések kezelésével kapcsolatos sürgős uniós intézkedések koordinálása érdekében (a továbbiakban: a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport). A gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoportnak össze kell állítania a kritikus fontosságú gyógyszerek jegyzékeit az említett termékek nyomon követésének biztosítása érdekében, és képesnek kell lennie arra, hogy tanácsot és ajánlásokat nyújtson a gyógyszerek minőségének, biztonságosságának és hatásosságának megőrzéséhez, a gyógyszerekkel való ellátás megőrzéséhez, valamint az emberi egészség magas szintű védelmének garantálásához szükséges intézkedésről.

| (23) | Az egyrészről a betegek és a fogyasztók, és másrészről a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport közötti megfelelő kommunikáció megkönnyítése érdekében a tagállamok adatokat gyűjthetnének a gyógyszerhiányoknak a betegekre és a fogyasztókra gyakorolt hatásáról, és megoszthatnák a releváns információkat a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoporttal annak érdekében, hogy információkkal segítsék a gyógyszerhiányok kezelésére vonatkozó megközelítéseket. |
| --- | --- |

(23)

Az egyrészről a betegek és a fogyasztók, és másrészről a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport közötti megfelelő kommunikáció megkönnyítése érdekében a tagállamok adatokat gyűjthetnének a gyógyszerhiányoknak a betegekre és a fogyasztókra gyakorolt hatásáról, és megoszthatnák a releváns információkat a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoporttal annak érdekében, hogy információkkal segítsék a gyógyszerhiányok kezelésére vonatkozó megközelítéseket.

| (24) | A gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport munkája inkluzivitásának és átláthatóságának biztosítása érdekében megfelelő együttműködésre van szükség a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport és a releváns harmadik felek között, beleértve a gyógyszerek területén működő érdekcsoportok képviselőit, a forgalombahozatali engedélyek jogosultjait, a nagykereskedelmi forgalmazókat, a gyógyszerellátási lánc bármely egyéb megfelelő szereplőit, valamint az egészségügyi szakemberek, a betegek és a fogyasztók képviselőit. |
| --- | --- |

(24)

A gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport munkája inkluzivitásának és átláthatóságának biztosítása érdekében megfelelő együttműködésre van szükség a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport és a releváns harmadik felek között, beleértve a gyógyszerek területén működő érdekcsoportok képviselőit, a forgalombahozatali engedélyek jogosultjait, a nagykereskedelmi forgalmazókat, a gyógyszerellátási lánc bármely egyéb megfelelő szereplőit, valamint az egészségügyi szakemberek, a betegek és a fogyasztók képviselőit.

| (25) | A gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoportnak hasznosítania kell az Ügynökség széles körű tudományos szakértelmét a gyógyszerek értékelése és felügyelete tekintetében, és tovább kell fejlesztenie az Ügynökségnek a Covid19-világjárvány idején bekövetkezett gyógyszerhiányokra való reagálás koordinálásában és támogatásában betöltött vezető szerepét. |
| --- | --- |

(25)

A gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoportnak hasznosítania kell az Ügynökség széles körű tudományos szakértelmét a gyógyszerek értékelése és felügyelete tekintetében, és tovább kell fejlesztenie az Ügynökségnek a Covid19-világjárvány idején bekövetkezett gyógyszerhiányokra való reagálás koordinálásában és támogatásában betöltött vezető szerepét.

| (26) | Annak biztosítása érdekében, hogy népegészségügyi szükséghelyzetek esetén a lehető leghamarabb a népegészségügyi szükséghelyzet eredményes kezelésére potenciállal rendelkező, jó minőségű, biztonságos és hatékony gyógyszereket lehessen kifejleszteni és rendelkezésre bocsátani az Unióban, szükséghelyzeti munkacsoportot kell létrehozni az Ügynökségen belül az ilyen gyógyszerekkel kapcsolatos tanácsadás céljából (a továbbiakban: a szükséghelyzeti munkacsoport). A szükséghelyzeti munkacsoportnak díjmentes tanácsadást kell nyújtania a kezelések és oltóanyagok kifejlesztésével kapcsolatos tudományos kérdésekre és a klinikai vizsgálati tervekre vonatkozóan a kifejlesztésükben részt vevő szervezetek, így például a forgalombahozatali engedélyek jogosultjai, a klinikai vizsgálatok megbízói, a közegészségügyi szervek és a tudományos körök számára, függetlenül az ilyen gyógyszerek kifejlesztésében betöltött szerepüktől. A klinikai vizsgálat engedélyezése iránti kérelmekre vonatkozó döntéseknek – az 536/2014/EU rendelettel összhangban – a tagállamok felelősségi körében kell maradniuk. |
| --- | --- |

(26)

Annak biztosítása érdekében, hogy népegészségügyi szükséghelyzetek esetén a lehető leghamarabb a népegészségügyi szükséghelyzet eredményes kezelésére potenciállal rendelkező, jó minőségű, biztonságos és hatékony gyógyszereket lehessen kifejleszteni és rendelkezésre bocsátani az Unióban, szükséghelyzeti munkacsoportot kell létrehozni az Ügynökségen belül az ilyen gyógyszerekkel kapcsolatos tanácsadás céljából (a továbbiakban: a szükséghelyzeti munkacsoport). A szükséghelyzeti munkacsoportnak díjmentes tanácsadást kell nyújtania a kezelések és oltóanyagok kifejlesztésével kapcsolatos tudományos kérdésekre és a klinikai vizsgálati tervekre vonatkozóan a kifejlesztésükben részt vevő szervezetek, így például a forgalombahozatali engedélyek jogosultjai, a klinikai vizsgálatok megbízói, a közegészségügyi szervek és a tudományos körök számára, függetlenül az ilyen gyógyszerek kifejlesztésében betöltött szerepüktől. A klinikai vizsgálat engedélyezése iránti kérelmekre vonatkozó döntéseknek – az 536/2014/EU rendelettel összhangban – a tagállamok felelősségi körében kell maradniuk.

| (27) | A szükséghelyzeti munkacsoport munkáját el kell különíteni az Ügynökség tudományos bizottságainak munkájától, és azt e bizottságok tudományos értékeléseinek sérelme nélkül kell végezni. A szükséghelyzeti munkacsoportnak tanácsot és ajánlásokat kell nyújtania a gyógyszereknek a népegészségügyi szükséghelyzetek leküzdését célzó küzdelemben való felhasználására vonatkozóan. A 726/2004/EK rendelet 5. cikkével létrehozott emberi felhasználásra szánt gyógyszerek bizottsága (a továbbiakban: CHMP) számára lehetővé kell tenni, hogy az említett ajánlásokat felhasználhassa, amikor tudományos véleményeket készít egy gyógyszer engedélyezés előtti vagy a forgalombahozatali engedély megadását megelőző, egyéb korai alkalmazásáról. A kritikus fontosságú gyógyszerek jegyzékeinek kidolgozásakor a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport a szükséghelyzeti munkacsoport munkájára is támaszkodhat. |
| --- | --- |

(27)

A szükséghelyzeti munkacsoport munkáját el kell különíteni az Ügynökség tudományos bizottságainak munkájától, és azt e bizottságok tudományos értékeléseinek sérelme nélkül kell végezni. A szükséghelyzeti munkacsoportnak tanácsot és ajánlásokat kell nyújtania a gyógyszereknek a népegészségügyi szükséghelyzetek leküzdését célzó küzdelemben való felhasználására vonatkozóan. A 726/2004/EK rendelet 5. cikkével létrehozott emberi felhasználásra szánt gyógyszerek bizottsága (a továbbiakban: CHMP) számára lehetővé kell tenni, hogy az említett ajánlásokat felhasználhassa, amikor tudományos véleményeket készít egy gyógyszer engedélyezés előtti vagy a forgalombahozatali engedély megadását megelőző, egyéb korai alkalmazásáról. A kritikus fontosságú gyógyszerek jegyzékeinek kidolgozásakor a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport a szükséghelyzeti munkacsoport munkájára is támaszkodhat.

| (28) | Az EFT létrehozásának az Ügynökség által a Covid19-világjárvány idején nyújtott támogatásra kell épülnie, különösen a klinikai vizsgálatok tervezésére és a termékfejlesztésre vonatkozó tudományos szaktanácsadás, valamint a népegészségügyi szükséghelyzetekben a gyógyszerek, köztük az oltóanyagok hatékonyabb értékelését lehetővé tevő új bizonyítékok „gördülő” – értsd folyamatos alapon történő – felülvizsgálata tekintetében, az emberi egészség magas szintű védelmének biztosítása mellett. |
| --- | --- |

(28)

Az EFT létrehozásának az Ügynökség által a Covid19-világjárvány idején nyújtott támogatásra kell épülnie, különösen a klinikai vizsgálatok tervezésére és a termékfejlesztésre vonatkozó tudományos szaktanácsadás, valamint a népegészségügyi szükséghelyzetekben a gyógyszerek, köztük az oltóanyagok hatékonyabb értékelését lehetővé tevő új bizonyítékok „gördülő” – értsd folyamatos alapon történő – felülvizsgálata tekintetében, az emberi egészség magas szintű védelmének biztosítása mellett.

| (29) | A gyógyszerek belső piaca jobb működésének biztosítása és az emberi egészség magas szintű védelméhez való hozzájárulás érdekében helyénvaló a szükséghelyzeti munkacsoport számára, hogy koordinációt és tanácsadást végezzen az olyan gyógyszerek kutatásában és fejlesztésében közreműködő fejlesztők körében, amelyek potenciállal rendelkeznek a népegészségügyi szükséghelyzetet okozó betegségek kezelésére, megelőzésére vagy diagnosztizálására. |
| --- | --- |

(29)

A gyógyszerek belső piaca jobb működésének biztosítása és az emberi egészség magas szintű védelméhez való hozzájárulás érdekében helyénvaló a szükséghelyzeti munkacsoport számára, hogy koordinációt és tanácsadást végezzen az olyan gyógyszerek kutatásában és fejlesztésében közreműködő fejlesztők körében, amelyek potenciállal rendelkeznek a népegészségügyi szükséghelyzetet okozó betegségek kezelésére, megelőzésére vagy diagnosztizálására.

| (30) | A szükséghelyzeti munkacsoportnak tanácsot kell nyújtania a klinikai vizsgálati tervekre vonatkozóan, valamint az Unióban végzett klinikai vizsgálatok fejlesztői számára, iránymutatást adva az oltóanyagok és kezelések klinikailag releváns végpontjairól és céljairól annak érdekében, hogy elősegítse a hatékony közegészségügyi beavatkozások kritériumait teljesítő klinikai vizsgálatok tervezését. |
| --- | --- |

(30)

A szükséghelyzeti munkacsoportnak tanácsot kell nyújtania a klinikai vizsgálati tervekre vonatkozóan, valamint az Unióban végzett klinikai vizsgálatok fejlesztői számára, iránymutatást adva az oltóanyagok és kezelések klinikailag releváns végpontjairól és céljairól annak érdekében, hogy elősegítse a hatékony közegészségügyi beavatkozások kritériumait teljesítő klinikai vizsgálatok tervezését.

| (31) | A Covid19-világjárvány alatt végzett klinikai vizsgálatok során szerzett tapasztalatok az ugyanazon beavatkozásokkal kapcsolatos vizsgálatok hatalmas mennyiségű megkettőzését, nagyszámú kisebb vizsgálatot, fontos – nem, életkor, etnikai hovatartozás vagy komorbiditás alapján képzett – népességi részcsoportok alulreprezentáltságát és együttműködéshiányt tártak fel, ami annak kockázatát hordozza, hogy a kutatás kárba fog veszni. A nemzetközi szabályozó szervek rámutattak a klinikai kutatási menetrend javításának szükségességére annak érdekében, hogy meggyőző bizonyítékokat állítsanak elő a gyógyszerek minőségére, biztonságosságára és hatásosságára vonatkozóan. A megbízható bizonyítékok megszerzésének fő módja koordinált, jól megtervezett és eszközökkel megfelelően ellátott, nagy léptékű randomizált kontrollált vizsgálatokon keresztül történik. A releváns forgalombahozatali engedély megadását követően előállított klinikai vizsgálati eredményeket és klinikai adatokat kellő időben nyilvánosságra kell hozni. A vizsgálati tervnek a klinikai vizsgálat kezdetén történő közzététele lehetővé tenné a nyilvánosság általi ellenőrzést. |
| --- | --- |

(31)

A Covid19-világjárvány alatt végzett klinikai vizsgálatok során szerzett tapasztalatok az ugyanazon beavatkozásokkal kapcsolatos vizsgálatok hatalmas mennyiségű megkettőzését, nagyszámú kisebb vizsgálatot, fontos – nem, életkor, etnikai hovatartozás vagy komorbiditás alapján képzett – népességi részcsoportok alulreprezentáltságát és együttműködéshiányt tártak fel, ami annak kockázatát hordozza, hogy a kutatás kárba fog veszni. A nemzetközi szabályozó szervek rámutattak a klinikai kutatási menetrend javításának szükségességére annak érdekében, hogy meggyőző bizonyítékokat állítsanak elő a gyógyszerek minőségére, biztonságosságára és hatásosságára vonatkozóan. A megbízható bizonyítékok megszerzésének fő módja koordinált, jól megtervezett és eszközökkel megfelelően ellátott, nagy léptékű randomizált kontrollált vizsgálatokon keresztül történik. A releváns forgalombahozatali engedély megadását követően előállított klinikai vizsgálati eredményeket és klinikai adatokat kellő időben nyilvánosságra kell hozni. A vizsgálati tervnek a klinikai vizsgálat kezdetén történő közzététele lehetővé tenné a nyilvánosság általi ellenőrzést.

| (32) | Valahányszor szükséges, tekintettel arra, hogy az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek hatással lehetnek az állategészségügyi ágazatra, szoros kapcsolatot kell előirányozni az állatgyógyászati készítményekért felelős illetékes nemzeti hatóságokkal. |
| --- | --- |

(32)

Valahányszor szükséges, tekintettel arra, hogy az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek hatással lehetnek az állategészségügyi ágazatra, szoros kapcsolatot kell előirányozni az állatgyógyászati készítményekért felelős illetékes nemzeti hatóságokkal.

| (33) | Bár egyéni kutatást végző szervezetek megállapodhatnak egymással vagy egy másik féllel abban, hogy megbízóként járnak el annak érdekében, hogy egy egységes harmonizált, az egész Unióra kiterjedő klinikai vizsgálati tervet készítsenek, a Covid19-világjárvány során szerzett tapasztalatok azonban azt mutatják, hogy a nagy nemzetközi vizsgálatok elindítására irányuló kezdeményezések küszködnek azzal, hogy megvalósuljanak, mivel egyetlen olyan szervezet sincs, amely az Unión belül képes a megbízó valamennyi feladatát és tevékenységét felvállalni, valamint több tagállammal is együttműködni. Az említett probléma kezelése érdekében – a 2021. február 17-i, „HERA-inkubátor: közös felkészülés a Covid19 variánsainak fenyegetésére” című bizottsági közleményt követően – elindítottak egy új, az egész Unióra kiterjedő és az Unió által finanszírozott, VACCELERATE elnevezésű oltóanyag-vizsgálati hálózatot. Az Ügynökségnek azonosítania kell és elő kell segítenie az ilyen kezdeményezéseket azáltal, hogy tanácsot ad a megbízóként való fellépésre, vagy adott esetben a társmegbízók felelősségi köreinek az 536/2014/EU rendelet 72. cikkének megfelelő kiosztására vonatkozó lehetőségekkel kapcsolatban, továbbá koordinálnia kell a klinikai vizsgálati tervek kidolgozását. Egy ilyen megközelítés megerősítené az Unióban a kutatási környezetet, előmozdítaná a harmonizációt, és elkerülhetővé tenné a későbbi késedelmeket a kutatási eredményeknek forgalombahozataliengedély-akták céljára történő rendelkezésre állása terén. A vizsgálat fejlesztésének, alkalmazásának, benyújtásának és lefolytatásának megkönnyítése érdekében egy uniós megbízó igénybe vehetné a népegészségügyi szükséghelyzet idején rendelkezésre álló uniós kutatási finanszírozást, valamint a meglévő klinikai vizsgálati hálózatokat. Ez különösen értékes lehet az uniós vagy nemzetközi népegészségügyi vagy kutatási szervezetek által létrehozott vizsgálatok számára. |
| --- | --- |

(33)

Bár egyéni kutatást végző szervezetek megállapodhatnak egymással vagy egy másik féllel abban, hogy megbízóként járnak el annak érdekében, hogy egy egységes harmonizált, az egész Unióra kiterjedő klinikai vizsgálati tervet készítsenek, a Covid19-világjárvány során szerzett tapasztalatok azonban azt mutatják, hogy a nagy nemzetközi vizsgálatok elindítására irányuló kezdeményezések küszködnek azzal, hogy megvalósuljanak, mivel egyetlen olyan szervezet sincs, amely az Unión belül képes a megbízó valamennyi feladatát és tevékenységét felvállalni, valamint több tagállammal is együttműködni. Az említett probléma kezelése érdekében – a 2021. február 17-i, „HERA-inkubátor: közös felkészülés a Covid19 variánsainak fenyegetésére” című bizottsági közleményt követően – elindítottak egy új, az egész Unióra kiterjedő és az Unió által finanszírozott, VACCELERATE elnevezésű oltóanyag-vizsgálati hálózatot. Az Ügynökségnek azonosítania kell és elő kell segítenie az ilyen kezdeményezéseket azáltal, hogy tanácsot ad a megbízóként való fellépésre, vagy adott esetben a társmegbízók felelősségi köreinek az 536/2014/EU rendelet 72. cikkének megfelelő kiosztására vonatkozó lehetőségekkel kapcsolatban, továbbá koordinálnia kell a klinikai vizsgálati tervek kidolgozását. Egy ilyen megközelítés megerősítené az Unióban a kutatási környezetet, előmozdítaná a harmonizációt, és elkerülhetővé tenné a későbbi késedelmeket a kutatási eredményeknek forgalombahozataliengedély-akták céljára történő rendelkezésre állása terén. A vizsgálat fejlesztésének, alkalmazásának, benyújtásának és lefolytatásának megkönnyítése érdekében egy uniós megbízó igénybe vehetné a népegészségügyi szükséghelyzet idején rendelkezésre álló uniós kutatási finanszírozást, valamint a meglévő klinikai vizsgálati hálózatokat. Ez különösen értékes lehet az uniós vagy nemzetközi népegészségügyi vagy kutatási szervezetek által létrehozott vizsgálatok számára.

| (34) | Az Ügynökség a 726/2004/EK rendelettel összhangban engedélyezett gyógyszerekre vonatkozóan európai nyilvános értékelő jelentéseket (a továbbiakban: EPAR-ok) tesz közzé, amelyek információkkal szolgálnak az említett gyógyszerek értékeléséről azáltal, hogy leírják az értékelt adatokat és az arra vonatkozó ajánlás indokait, hogy egy gyógyszert engedélyezni kell-e. Az EPAR részletes információkat tartalmaz valamennyi releváns, az említett rendelet szerinti benyújtás előtti tevékenység vonatkozásában, beleértve az érintett koordinátorok és szakértők nevét, és amennyiben egy gyógyszerfejlesztő a benyújtást megelőző szakaszban tudományos szaktanácsot kért, az említett szaktanács fényében áttekintést nyújt a megvitatott tudományos témákról. |
| --- | --- |

(34)

Az Ügynökség a 726/2004/EK rendelettel összhangban engedélyezett gyógyszerekre vonatkozóan európai nyilvános értékelő jelentéseket (a továbbiakban: EPAR-ok) tesz közzé, amelyek információkkal szolgálnak az említett gyógyszerek értékeléséről azáltal, hogy leírják az értékelt adatokat és az arra vonatkozó ajánlás indokait, hogy egy gyógyszert engedélyezni kell-e. Az EPAR részletes információkat tartalmaz valamennyi releváns, az említett rendelet szerinti benyújtás előtti tevékenység vonatkozásában, beleértve az érintett koordinátorok és szakértők nevét, és amennyiben egy gyógyszerfejlesztő a benyújtást megelőző szakaszban tudományos szaktanácsot kért, az említett szaktanács fényében áttekintést nyújt a megvitatott tudományos témákról.

| (35) | Az orvostechnikai eszközök tekintetében létre kell hozni egy orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó ügyvezető irányítócsoportot, hogy az Unión belül koordinálja az orvostechnikai eszközök keresleti és kínálati kérdéseinek kezelésével kapcsolatos sürgős intézkedéseket, és hogy népegészségügyi szükséghelyzet esetén összeállítsa a kritikus fontosságú orvostechnikai eszközök jegyzékét (a továbbiakban: az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport). Az ilyen koordináció biztosítása érdekében az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoportnak adott esetben kapcsolatot kell tartania az (EU) 2017/745 európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) 103. cikkével létrehozott orvostechnikai eszközökkel foglalkozó koordinációs csoporttal (a továbbiakban: az orvostechnikai eszközökkel foglalkozó koordinációs csoport) is. E tekintetben a tagállamok kinevezhetik ugyanazt a képviselőt mind az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoportba, mind az orvostechnikai eszközökkel foglalkozó koordinációs csoportba. |
| --- | --- |

(35)

Az orvostechnikai eszközök tekintetében létre kell hozni egy orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó ügyvezető irányítócsoportot, hogy az Unión belül koordinálja az orvostechnikai eszközök keresleti és kínálati kérdéseinek kezelésével kapcsolatos sürgős intézkedéseket, és hogy népegészségügyi szükséghelyzet esetén összeállítsa a kritikus fontosságú orvostechnikai eszközök jegyzékét (a továbbiakban: az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport). Az ilyen koordináció biztosítása érdekében az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoportnak adott esetben kapcsolatot kell tartania az (EU) 2017/745 európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) 103. cikkével létrehozott orvostechnikai eszközökkel foglalkozó koordinációs csoporttal (a továbbiakban: az orvostechnikai eszközökkel foglalkozó koordinációs csoport) is. E tekintetben a tagállamok kinevezhetik ugyanazt a képviselőt mind az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoportba, mind az orvostechnikai eszközökkel foglalkozó koordinációs csoportba.

| (36) | A gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport, az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport és a szükséghelyzeti munkacsoport munkájának operatív szakaszát egy népegészségügyi szükséghelyzetnek az 1082/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozattal (11) összhangban történő elismerése, és a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport tekintetében egy jelentős esemény elismerése is kell, hogy aktiválja. Biztosítani kell az olyan jelentős eseményekből – többek között gyártási problémákból, természeti katasztrófákból és bioterrorizmusból – eredő népegészségügyi kockázatok folyamatos nyomon követését is, amelyek potenciállal rendelkeznek a gyógyszerek minőségének, biztonságosságának, hatásosságának vagy a velük való ellátásnak a befolyásolására. Emellett az ilyen nyomon követés során az „egy egészség” megközelítést kell követni. |
| --- | --- |

(36)

A gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport, az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport és a szükséghelyzeti munkacsoport munkájának operatív szakaszát egy népegészségügyi szükséghelyzetnek az 1082/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozattal (11) összhangban történő elismerése, és a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport tekintetében egy jelentős esemény elismerése is kell, hogy aktiválja. Biztosítani kell az olyan jelentős eseményekből – többek között gyártási problémákból, természeti katasztrófákból és bioterrorizmusból – eredő népegészségügyi kockázatok folyamatos nyomon követését is, amelyek potenciállal rendelkeznek a gyógyszerek minőségének, biztonságosságának, hatásosságának vagy a velük való ellátásnak a befolyásolására. Emellett az ilyen nyomon követés során az „egy egészség” megközelítést kell követni.

| (37) | Tudvalévő, hogy az e rendeletben előírt valamennyi ajánlás, tanács, iránymutatás és vélemény természeténél fogva nem kötelező erejű. Az említett eszközök mindegyike arra szolgál, hogy lehetővé tegye a Bizottság, az Ügynökség, a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport, az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport és a szükséghelyzeti munkacsoport számára, hogy kifejtsék álláspontjukat, és cselekvési irányvonalat javasoljanak, anélkül, hogy jogi kötelezettséget rónának az említett eszközök címzettjeire. |
| --- | --- |

(37)

Tudvalévő, hogy az e rendeletben előírt valamennyi ajánlás, tanács, iránymutatás és vélemény természeténél fogva nem kötelező erejű. Az említett eszközök mindegyike arra szolgál, hogy lehetővé tegye a Bizottság, az Ügynökség, a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport, az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport és a szükséghelyzeti munkacsoport számára, hogy kifejtsék álláspontjukat, és cselekvési irányvonalat javasoljanak, anélkül, hogy jogi kötelezettséget rónának az említett eszközök címzettjeire.

| (38) | Elengedhetetlenül fontos szilárd átláthatósági intézkedések és előírások bevezetése az Ügynökségnek az e rendelet hatálya alá tartozó gyógyszerekkel és orvostechnikai eszközökkel kapcsolatos szabályozási tevékenységei tekintetében. Az említett intézkedéseknek magukban kell foglalniuk a jóváhagyott gyógyszerekre és orvostechnikai eszközökre vonatkozó valamennyi releváns információ és a klinikai adatok időben történő közzétételét, beleértve a klinikai vizsgálati terveket is. Az Ügynökségnek nagy fokú átláthatóságot kell biztosítania a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport, az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport és a szükséghelyzeti munkacsoport tagsága, ajánlásai, véleményei és határozatai tekintetében. A gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport, az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport és a szükséghelyzeti munkacsoport tagjai nem rendelkezhetnek olyan pénzügyi vagy egyéb érdekeltségekkel a gyógyszer- vagy az orvostechnikaieszköz-ágazatban, amelyek befolyásolhatnák pártatlanságukat. |
| --- | --- |

(38)

Elengedhetetlenül fontos szilárd átláthatósági intézkedések és előírások bevezetése az Ügynökségnek az e rendelet hatálya alá tartozó gyógyszerekkel és orvostechnikai eszközökkel kapcsolatos szabályozási tevékenységei tekintetében. Az említett intézkedéseknek magukban kell foglalniuk a jóváhagyott gyógyszerekre és orvostechnikai eszközökre vonatkozó valamennyi releváns információ és a klinikai adatok időben történő közzétételét, beleértve a klinikai vizsgálati terveket is. Az Ügynökségnek nagy fokú átláthatóságot kell biztosítania a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport, az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport és a szükséghelyzeti munkacsoport tagsága, ajánlásai, véleményei és határozatai tekintetében. A gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport, az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport és a szükséghelyzeti munkacsoport tagjai nem rendelkezhetnek olyan pénzügyi vagy egyéb érdekeltségekkel a gyógyszer- vagy az orvostechnikaieszköz-ágazatban, amelyek befolyásolhatnák pártatlanságukat.

| (39) | A kritikus fontosságú orvostechnikaieszköz-kategóriák jegyzékének összeállítása és a hiányok nyomonkövetése folyamatának megkönnyítése érdekében az említett gyógyszerek gyártóinak vagy meghatalmazott képviselőiknek, valamint – szükség esetén – a releváns bejelentett szervezeteknek rendelkezésre kell bocsátaniuk az Ügynökség által kért információkat. Egyedi helyzetekben, nevezetesen amikor egy tagállam azt mérlegeli, hogy szükség van-e az (EU) 2017/745 rendelet 59. cikkének (1) bekezdése vagy az (EU) 2017/746 európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) 54. cikkének (1) bekezdése szerinti ideiglenes mentességek megadására a tényleges vagy potenciális orvostechnikaieszköz-hiányok mérséklése céljából, az importőrnek és a forgalmazónak is szerepet kell játszania a kért információk biztosításában, ha a nem uniós gyártó nem jelölt ki meghatalmazott képviselőt. |
| --- | --- |

(39)

A kritikus fontosságú orvostechnikaieszköz-kategóriák jegyzékének összeállítása és a hiányok nyomonkövetése folyamatának megkönnyítése érdekében az említett gyógyszerek gyártóinak vagy meghatalmazott képviselőiknek, valamint – szükség esetén – a releváns bejelentett szervezeteknek rendelkezésre kell bocsátaniuk az Ügynökség által kért információkat. Egyedi helyzetekben, nevezetesen amikor egy tagállam azt mérlegeli, hogy szükség van-e az (EU) 2017/745 rendelet 59. cikkének (1) bekezdése vagy az (EU) 2017/746 európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) 54. cikkének (1) bekezdése szerinti ideiglenes mentességek megadására a tényleges vagy potenciális orvostechnikaieszköz-hiányok mérséklése céljából, az importőrnek és a forgalmazónak is szerepet kell játszania a kért információk biztosításában, ha a nem uniós gyártó nem jelölt ki meghatalmazott képviselőt.

| (40) | Ennek a rendeletnek szerepet kell biztosítania az Ügynökségnek abban is, hogy támogassa az (EU) 2017/745 rendelet 106. cikkének (1) bekezdésével összhangban kijelölt, orvostechnikai eszközökkel foglalkozó szakértői bizottságokat (a továbbiakban: a szakértői bizottságok) abban, hogy független tudományos és technikai segítséget nyújtsanak a tagállamoknak, a Bizottságnak, az orvostechnikai eszközökkel foglalkozó koordinációs csoportnak, a bejelentett szervezeteknek és a gyártóknak, miközben maximális átláthatóságot tart fenn az uniós szabályozási rendszerbe vetett bizalom előmozdításának egyik feltételeként. |
| --- | --- |

(40)

Ennek a rendeletnek szerepet kell biztosítania az Ügynökségnek abban is, hogy támogassa az (EU) 2017/745 rendelet 106. cikkének (1) bekezdésével összhangban kijelölt, orvostechnikai eszközökkel foglalkozó szakértői bizottságokat (a továbbiakban: a szakértői bizottságok) abban, hogy független tudományos és technikai segítséget nyújtsanak a tagállamoknak, a Bizottságnak, az orvostechnikai eszközökkel foglalkozó koordinációs csoportnak, a bejelentett szervezeteknek és a gyártóknak, miközben maximális átláthatóságot tart fenn az uniós szabályozási rendszerbe vetett bizalom előmozdításának egyik feltételeként.

| (41) | Az egyes magas kockázatú orvostechnikai eszközök tekintetében végzett klinikaiértékelés-ellenőrzésben és teljesítőképesség-értékelésben az (EU) 2017/745 rendelettel, illetve az (EU) 2017/746 rendelettel összhangban betöltött szerepük, valamint a gyártók és a bejelentett szervezetek általi megkeresésre válaszul adott vélemények nyújtásában betöltött szerepük mellett a szakértői bizottságoknak tudományos, műszaki és klinikai segítséget kell nyújtaniuk a tagállamok, a Bizottság és az orvostechnikai eszközökkel foglalkozó koordinációs csoport számára. Így különösen a szakértői bizottságoknak hozzá kell járulniuk iránymutatás kidolgozásához több pontra vonatkozóan, beleértve a konkrét orvostechnikai eszközökre, orvostechnikaieszköz-kategóriákra vagy -csoportokra vonatkozó klinikai és teljesítőképesség-szempontokat vagy egy adott orvostechnikaieszköz-kategóriához vagy -csoporthoz kapcsolódó konkrét veszélyeket, a technika állásával összhangban iránymutatást kell kidolgozniuk a klinikai értékelés és teljesítőképesség-értékelés tekintetében, valamint hozzá kell járulniuk a biztonságossággal és teljesítőképességgel kapcsolatos aggályok és újonnan felmerülő kérdések azonosításához. Ezzel összefüggésben a szakértői bizottságok – az (EU) 2017/745 és az (EU) 2017/746 rendelet szerinti feladatok és kötelezettségek sérelme nélkül – releváns szerepet játszhatnának az olyan népegészségügyi szükséghelyzetekre való felkészültség és azok kezelése terén, amelyek az orvostechnikai eszközökhöz, különösen a magas kockázatú orvostechnikai eszközökhöz kapcsolódnak, azon orvostechnikai eszközöket is beleértve, amelyek potenciállal rendelkeznek a népegészségügyi szükséghelyzetek kezelésére. |
| --- | --- |

(41)

Az egyes magas kockázatú orvostechnikai eszközök tekintetében végzett klinikaiértékelés-ellenőrzésben és teljesítőképesség-értékelésben az (EU) 2017/745 rendelettel, illetve az (EU) 2017/746 rendelettel összhangban betöltött szerepük, valamint a gyártók és a bejelentett szervezetek általi megkeresésre válaszul adott vélemények nyújtásában betöltött szerepük mellett a szakértői bizottságoknak tudományos, műszaki és klinikai segítséget kell nyújtaniuk a tagállamok, a Bizottság és az orvostechnikai eszközökkel foglalkozó koordinációs csoport számára. Így különösen a szakértői bizottságoknak hozzá kell járulniuk iránymutatás kidolgozásához több pontra vonatkozóan, beleértve a konkrét orvostechnikai eszközökre, orvostechnikaieszköz-kategóriákra vagy -csoportokra vonatkozó klinikai és teljesítőképesség-szempontokat vagy egy adott orvostechnikaieszköz-kategóriához vagy -csoporthoz kapcsolódó konkrét veszélyeket, a technika állásával összhangban iránymutatást kell kidolgozniuk a klinikai értékelés és teljesítőképesség-értékelés tekintetében, valamint hozzá kell járulniuk a biztonságossággal és teljesítőképességgel kapcsolatos aggályok és újonnan felmerülő kérdések azonosításához. Ezzel összefüggésben a szakértői bizottságok – az (EU) 2017/745 és az (EU) 2017/746 rendelet szerinti feladatok és kötelezettségek sérelme nélkül – releváns szerepet játszhatnának az olyan népegészségügyi szükséghelyzetekre való felkészültség és azok kezelése terén, amelyek az orvostechnikai eszközökhöz, különösen a magas kockázatú orvostechnikai eszközökhöz kapcsolódnak, azon orvostechnikai eszközöket is beleértve, amelyek potenciállal rendelkeznek a népegészségügyi szükséghelyzetek kezelésére.

| (42) | Az Ügynökségnek a gyógyszerek terén szerzett hosszú múltra visszatekintő és bizonyított szakértelmére tekintettel, valamint figyelembe véve az Ügynökség számos szakértői csoporttal való együttműködése során szerzett tapasztalatait, helyénvaló az Ügynökségen belül megfelelő struktúrákat létrehozni a népegészségügyi szükséghelyzettel összefüggésben fellépő potenciális orvostechnikaieszköz-hiányok nyomon követésére, és előírni, hogy az Ügynökség biztosítsa a titkárságot a szakértői bizottságok számára. Ez biztosítaná, hogy a szakértői bizottságok hosszú távon működjenek, és egyértelmű szinergiákat biztosítana a kapcsolódó, a gyógyszerek területén folytatott, válsághelyzeti felkészültségre irányuló munkával. Az említett struktúrák semmilyen módon nem változtatnák meg az orvostechnikai eszközök területén az Unióban már meglévő szabályozási rendszert vagy döntéshozatali eljárásokat, amelyeknek továbbra is egyértelműen el kell különülniük a gyógyszerek esetében alkalmazottaktól. Az Ügynökséghez történő zökkenőmentes átállás biztosítása érdekében a Bizottságnak a szakértői bizottságok számára 2022. március 1-jéig támogatást kell nyújtania. |
| --- | --- |

(42)

Az Ügynökségnek a gyógyszerek terén szerzett hosszú múltra visszatekintő és bizonyított szakértelmére tekintettel, valamint figyelembe véve az Ügynökség számos szakértői csoporttal való együttműködése során szerzett tapasztalatait, helyénvaló az Ügynökségen belül megfelelő struktúrákat létrehozni a népegészségügyi szükséghelyzettel összefüggésben fellépő potenciális orvostechnikaieszköz-hiányok nyomon követésére, és előírni, hogy az Ügynökség biztosítsa a titkárságot a szakértői bizottságok számára. Ez biztosítaná, hogy a szakértői bizottságok hosszú távon működjenek, és egyértelmű szinergiákat biztosítana a kapcsolódó, a gyógyszerek területén folytatott, válsághelyzeti felkészültségre irányuló munkával. Az említett struktúrák semmilyen módon nem változtatnák meg az orvostechnikai eszközök területén az Unióban már meglévő szabályozási rendszert vagy döntéshozatali eljárásokat, amelyeknek továbbra is egyértelműen el kell különülniük a gyógyszerek esetében alkalmazottaktól. Az Ügynökséghez történő zökkenőmentes átállás biztosítása érdekében a Bizottságnak a szakértői bizottságok számára 2022. március 1-jéig támogatást kell nyújtania.

| (43) | Az e rendelet szerinti munka és információcsere megkönnyítése érdekében rendelkezni kell az információtechnológiai infrastruktúrák létrehozásáról és kezeléséről, valamint az egyéb meglévő információtechnológiai rendszerekkel és a fejlesztés alatt álló információtechnológiai rendszerekkel – többek között az (EU) 2017/745 rendelet 33. cikkében előírt orvostechnikai eszközök európai adatbázisával (Eudamed) – való szinergiák, és emellett az adatinfrastruktúra fokozott védelme és a lehetséges kibertámadásokkal szembeni elrettentés megteremtéséről. Az Eudameden belül az (EU) 2017/745 rendelet 26. cikkében és az (EU) 2017/746 rendelet 23. cikkében előírt orvostechnikai eszközök európai nómenklatúráját arra kell felhasználni, hogy segítse az orvostechnikai eszközök kategorizálására vonatkozó releváns információk gyűjtését. Az említett munkát adott esetben az olyan, kialakulóban lévő digitális technológiákkal is elő lehet segíteni, mint például a klinikai vizsgálatokhoz használt számítási modellek és szimulációk, valamint az (EU) 2021/696 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (13) létrehozott uniós űrprogramból származó adatokkal, így például a Galileo földrajzi helymeghatározási szolgáltatásokból származó adatokkal és a Kopernikusz Föld-megfigyelési program adataival. |
| --- | --- |

(43)

Az e rendelet szerinti munka és információcsere megkönnyítése érdekében rendelkezni kell az információtechnológiai infrastruktúrák létrehozásáról és kezeléséről, valamint az egyéb meglévő információtechnológiai rendszerekkel és a fejlesztés alatt álló információtechnológiai rendszerekkel – többek között az (EU) 2017/745 rendelet 33. cikkében előírt orvostechnikai eszközök európai adatbázisával (Eudamed) – való szinergiák, és emellett az adatinfrastruktúra fokozott védelme és a lehetséges kibertámadásokkal szembeni elrettentés megteremtéséről. Az Eudameden belül az (EU) 2017/745 rendelet 26. cikkében és az (EU) 2017/746 rendelet 23. cikkében előírt orvostechnikai eszközök európai nómenklatúráját arra kell felhasználni, hogy segítse az orvostechnikai eszközök kategorizálására vonatkozó releváns információk gyűjtését. Az említett munkát adott esetben az olyan, kialakulóban lévő digitális technológiákkal is elő lehet segíteni, mint például a klinikai vizsgálatokhoz használt számítási modellek és szimulációk, valamint az (EU) 2021/696 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (13) létrehozott uniós űrprogramból származó adatokkal, így például a Galileo földrajzi helymeghatározási szolgáltatásokból származó adatokkal és a Kopernikusz Föld-megfigyelési program adataival.

| (44) | Az Ügynökség által megszerzett információk és adatok teljességének biztosítása érdekében, valamint figyelembe véve az orvostechnikai eszközök ágazatának sajátos jellemzőit, amíg az Eudamed teljesen működőképessé nem válik, lehetővé kell tenni az egyedüli kapcsolattartó pontok jegyzékének összeállítását a népegészségügyi szükséghelyzet kritikus fontosságú eszközeinek jegyzékére felvett orvostechnikai eszközök hiányainak nyomon követése céljából, információforrásként felhasználva a releváns adatbázisokat vagy az orvostechnikai eszközök területén működő uniós vagy nemzeti szintű szövetségeket. |
| --- | --- |

(44)

Az Ügynökség által megszerzett információk és adatok teljességének biztosítása érdekében, valamint figyelembe véve az orvostechnikai eszközök ágazatának sajátos jellemzőit, amíg az Eudamed teljesen működőképessé nem válik, lehetővé kell tenni az egyedüli kapcsolattartó pontok jegyzékének összeállítását a népegészségügyi szükséghelyzet kritikus fontosságú eszközeinek jegyzékére felvett orvostechnikai eszközök hiányainak nyomon követése céljából, információforrásként felhasználva a releváns adatbázisokat vagy az orvostechnikai eszközök területén működő uniós vagy nemzeti szintű szövetségeket.

| (45) | A népegészségügyi szükséghelyzetek és jelentős események hatékony kezelésének biztosításához elengedhetetlen az egészségügyi adatokhoz – köztük a valós környezetből származó, azaz a klinikai tanulmányokon kívül előállított egészségügyi adatokhoz – való gyors hozzáférés és azok gyors cseréje. E rendeletnek lehetővé kell tennie az Ügynökség számára az ilyen információcserék igénybevételét és megkönnyítését, valamint azt, hogy az Ügynökség részt vegyen az európai egészségügyi adattér interoperábilis infrastruktúrájának létrehozásában és működtetésében, kihasználva a szuper-számítástechnikában, a mesterséges intelligenciában és a nagy adathalmazok tudományában az előrejelzési modellek kidolgozása, valamint a jobb, illetve időszerűbb és hatékonyabb döntések meghozatala tekintetében rejlő valamennyi lehetőséget, a magánélet tiszteletben tartásához való jog veszélyeztetése nélkül. |
| --- | --- |

(45)

A népegészségügyi szükséghelyzetek és jelentős események hatékony kezelésének biztosításához elengedhetetlen az egészségügyi adatokhoz – köztük a valós környezetből származó, azaz a klinikai tanulmányokon kívül előállított egészségügyi adatokhoz – való gyors hozzáférés és azok gyors cseréje. E rendeletnek lehetővé kell tennie az Ügynökség számára az ilyen információcserék igénybevételét és megkönnyítését, valamint azt, hogy az Ügynökség részt vegyen az európai egészségügyi adattér interoperábilis infrastruktúrájának létrehozásában és működtetésében, kihasználva a szuper-számítástechnikában, a mesterséges intelligenciában és a nagy adathalmazok tudományában az előrejelzési modellek kidolgozása, valamint a jobb, illetve időszerűbb és hatékonyabb döntések meghozatala tekintetében rejlő valamennyi lehetőséget, a magánélet tiszteletben tartásához való jog veszélyeztetése nélkül.

| (46) | A gyógyszerekkel kapcsolatos megbízható információcsere robusztus és következetes módon történő megkönnyítése érdekében a gyógyszerek azonosításának a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet által az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek azonosítására kialakított szabványokon kell alapulnia. |
| --- | --- |

(46)

A gyógyszerekkel kapcsolatos megbízható információcsere robusztus és következetes módon történő megkönnyítése érdekében a gyógyszerek azonosításának a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet által az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek azonosítására kialakított szabványokon kell alapulnia.

| (47) | A potenciális népegészségügyi szükséghelyzetek kezelése szempontjából kulcsfontosságú érzékeny adatok kezelése a kibertámadásokkal szembeni magas szintű védelmet követel meg. A Covid19-világjárvány közepette az egészségügyi szervezeteket fokozott kiberbiztonsági fenyegetések is érték. Maga az Ügynökség is kibertámadás célpontja volt, aminek eredményeként néhány a Covid19 elleni gyógyszerekkel és oltóanyagokkal kapcsolatos, harmadik felek tulajdonába tartozó dokumentumhoz illegálisan hozzáfértek, és az említett dokumentumok közül többet azután kiszivárogtattak az interneten. Ezért szükséges az Ügynökség számára, hogy magas szintű biztonsági ellenőrzésekkel és folyamatokkal rendelkezzen a kibertámadásokkal szemben annak biztosítására, hogy az Ügynökség mindenkor rendesen működjön és különösen népegészségügyi szükséghelyzetek és jelentős események idején. Ennek érdekében az Ügynökségnek ki kell dolgoznia egy tervet a kibertámadások megelőzésére, felderítésére, mérséklésére és a rájuk való reagálásra azért, hogy a műveletei mindenkor biztosítottak legyenek, megelőzve ugyanakkor az Ügynökség birtokában lévő dokumentumokhoz való bármely jogellenes hozzáférést. |
| --- | --- |

(47)

A potenciális népegészségügyi szükséghelyzetek kezelése szempontjából kulcsfontosságú érzékeny adatok kezelése a kibertámadásokkal szembeni magas szintű védelmet követel meg. A Covid19-világjárvány közepette az egészségügyi szervezeteket fokozott kiberbiztonsági fenyegetések is érték. Maga az Ügynökség is kibertámadás célpontja volt, aminek eredményeként néhány a Covid19 elleni gyógyszerekkel és oltóanyagokkal kapcsolatos, harmadik felek tulajdonába tartozó dokumentumhoz illegálisan hozzáfértek, és az említett dokumentumok közül többet azután kiszivárogtattak az interneten. Ezért szükséges az Ügynökség számára, hogy magas szintű biztonsági ellenőrzésekkel és folyamatokkal rendelkezzen a kibertámadásokkal szemben annak biztosítására, hogy az Ügynökség mindenkor rendesen működjön és különösen népegészségügyi szükséghelyzetek és jelentős események idején. Ennek érdekében az Ügynökségnek ki kell dolgoznia egy tervet a kibertámadások megelőzésére, felderítésére, mérséklésére és a rájuk való reagálásra azért, hogy a műveletei mindenkor biztosítottak legyenek, megelőzve ugyanakkor az Ügynökség birtokában lévő dokumentumokhoz való bármely jogellenes hozzáférést.

| (48) | Az egészségügyi adatok érzékeny jellege miatt az Ügynökségnek adatkezelési műveleteit garantálnia kell, és biztosítania kell, hogy hogy azok tiszteletben tartsák a jogszerűség, a méltányosság és az átláthatóság, a célhoz kötöttség, az adattakarékosság, a pontosság, a tárolási korlátozás, az integritás és a titoktartás adatvédelmi elveit. Amennyiben e rendelet alkalmazásában személyes adatok kezelésére van szükség, az ilyen adatkezelést a személyes adatok védelmére vonatkozó uniós jognak megfelelően kell végezni. A személyes adatok e rendelet alapján történő kezelésére az (EU) 2016/679 (14) és az (EU) 2018/1725 (15) európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban kell, hogy sor kerüljön. |
| --- | --- |

(48)

Az egészségügyi adatok érzékeny jellege miatt az Ügynökségnek adatkezelési műveleteit garantálnia kell, és biztosítania kell, hogy hogy azok tiszteletben tartsák a jogszerűség, a méltányosság és az átláthatóság, a célhoz kötöttség, az adattakarékosság, a pontosság, a tárolási korlátozás, az integritás és a titoktartás adatvédelmi elveit. Amennyiben e rendelet alkalmazásában személyes adatok kezelésére van szükség, az ilyen adatkezelést a személyes adatok védelmére vonatkozó uniós jognak megfelelően kell végezni. A személyes adatok e rendelet alapján történő kezelésére az (EU) 2016/679 (14) és az (EU) 2018/1725 (15) európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban kell, hogy sor kerüljön.

| (49) | Az Ügynökség hitelessége és a közvélemény részéről a határozatai iránti bizalom a nagy fokú átláthatóságon alapul. Ezért a nagyközönséggel való proaktív közreműködést szolgáló megfelelő kommunikációs eszközök alkalmazásáról kell rendelkezni. Emellett a közvélemény bizalmának megnyeréséhez és fenntartásához rendkívül fontos az Ügynökség munkaszerveire, valamint a gyógyszerek és orvostechnikai eszközök értékelése és felügyelete céljából vizsgált klinikai adatokra vonatkozó átláthatósági előírások és intézkedések gyors megerősítése. E rendeletnek keretet kell létrehoznia az említett megerősített átláthatósági előírások és intézkedések számára az Ügynökség által a Covid19-világjárvány során elfogadott átláthatósági előírások és intézkedések alapján. |
| --- | --- |

(49)

Az Ügynökség hitelessége és a közvélemény részéről a határozatai iránti bizalom a nagy fokú átláthatóságon alapul. Ezért a nagyközönséggel való proaktív közreműködést szolgáló megfelelő kommunikációs eszközök alkalmazásáról kell rendelkezni. Emellett a közvélemény bizalmának megnyeréséhez és fenntartásához rendkívül fontos az Ügynökség munkaszerveire, valamint a gyógyszerek és orvostechnikai eszközök értékelése és felügyelete céljából vizsgált klinikai adatokra vonatkozó átláthatósági előírások és intézkedések gyors megerősítése. E rendeletnek keretet kell létrehoznia az említett megerősített átláthatósági előírások és intézkedések számára az Ügynökség által a Covid19-világjárvány során elfogadott átláthatósági előírások és intézkedések alapján.

| (50) | Népegészségügyi szükséghelyzetek vagy jelentős események idején az Ügynökségnek biztosítania kell az együttműködést a 851/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (16) létrehozott Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központtal (ECDC) és adott esetben más uniós ügynökségekkel. Az ilyen együttműködésnek magában kell foglalnia az adatok megosztását – beleértve a járványügyi előrejelzésekre vonatkozó adatokat is –, a rendszeres vezetői szintű kommunikációt, valamint az ECDC és adott esetben más uniós ügynökségek képviselőinek meghívását a szükséghelyzeti munkacsoport, a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport és az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport ülésein való részvételre. Az ilyen együttműködésnek magában kell foglalnia az Unió azon releváns szervezeteivel folytatott stratégiai megbeszéléseket is, amelyeknek módjukban áll támogatni a megfelelő megoldásokra és technológiákra vonatkozó kutatást és fejlesztést a népegészségügyi szükséghelyzet vagy a jelentős esemény hatásainak mérséklése, illetve a jövőbeli hasonló népegészségügyi szükséghelyzetek vagy jelentős események megelőzése érdekében. |
| --- | --- |

(50)

Népegészségügyi szükséghelyzetek vagy jelentős események idején az Ügynökségnek biztosítania kell az együttműködést a 851/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (16) létrehozott Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központtal (ECDC) és adott esetben más uniós ügynökségekkel. Az ilyen együttműködésnek magában kell foglalnia az adatok megosztását – beleértve a járványügyi előrejelzésekre vonatkozó adatokat is –, a rendszeres vezetői szintű kommunikációt, valamint az ECDC és adott esetben más uniós ügynökségek képviselőinek meghívását a szükséghelyzeti munkacsoport, a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport és az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport ülésein való részvételre. Az ilyen együttműködésnek magában kell foglalnia az Unió azon releváns szervezeteivel folytatott stratégiai megbeszéléseket is, amelyeknek módjukban áll támogatni a megfelelő megoldásokra és technológiákra vonatkozó kutatást és fejlesztést a népegészségügyi szükséghelyzet vagy a jelentős esemény hatásainak mérséklése, illetve a jövőbeli hasonló népegészségügyi szükséghelyzetek vagy jelentős események megelőzése érdekében.

| (51) | Lehetővé kell tenni az Ügynökség számára, hogy népegészségügyi szükséghelyzetek esetében vagy jelentős eseményekkel kapcsolatban rendszeres információcseréket folytathasson a tagállamokkal, a forgalombahozatali engedélyek jogosultjaival, a gyógyszerellátási lánc releváns szereplőivel, valamint az egészségügyi szakemberek, a betegek és a fogyasztók képviselőivel, korai megbeszéléseket biztosítson a potenciális piaci gyógyszerhiányokról és ellátási kényszerekről azért, hogy jobb koordinációt és szinergiákat tegyen lehetővé a népegészségügyi szükséghelyzet vagy jelentős esemény mérséklése és az arra való reagálás érdekében. |
| --- | --- |

(51)

Lehetővé kell tenni az Ügynökség számára, hogy népegészségügyi szükséghelyzetek esetében vagy jelentős eseményekkel kapcsolatban rendszeres információcseréket folytathasson a tagállamokkal, a forgalombahozatali engedélyek jogosultjaival, a gyógyszerellátási lánc releváns szereplőivel, valamint az egészségügyi szakemberek, a betegek és a fogyasztók képviselőivel, korai megbeszéléseket biztosítson a potenciális piaci gyógyszerhiányokról és ellátási kényszerekről azért, hogy jobb koordinációt és szinergiákat tegyen lehetővé a népegészségügyi szükséghelyzet vagy jelentős esemény mérséklése és az arra való reagálás érdekében.

| (52) | Tekintve, hogy a Covid19-világjárvány még nem ért véget, és hogy a népegészségügyi szükséghelyzetek – így például a világjárványok – időtartama és lefolyása bizonytalan, rendelkezni kell az e rendelettel összhangban létrehozott struktúrák és mechanizmusok működési hatékonyságának felülvizsgálatáról. Az említett felülvizsgálat fényében – adott esetben – ki kell igazítani az említett struktúrákat és mechanizmusokat. |
| --- | --- |

(52)

Tekintve, hogy a Covid19-világjárvány még nem ért véget, és hogy a népegészségügyi szükséghelyzetek – így például a világjárványok – időtartama és lefolyása bizonytalan, rendelkezni kell az e rendelettel összhangban létrehozott struktúrák és mechanizmusok működési hatékonyságának felülvizsgálatáról. Az említett felülvizsgálat fényében – adott esetben – ki kell igazítani az említett struktúrákat és mechanizmusokat.

| (53) | mivel e rendelet céljait a tagállamok egyedül nem tudják kielégítően megvalósítani a népegészségügyi szükséghelyzetek és a jelentős események határokon átnyúló jellege miatt, az Unió szintjén azonban az intézkedés terjedelme vagy hatásai okán e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(53)

mivel e rendelet céljait a tagállamok egyedül nem tudják kielégítően megvalósítani a népegészségügyi szükséghelyzetek és a jelentős események határokon átnyúló jellege miatt, az Unió szintjén azonban az intézkedés terjedelme vagy hatásai okán e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (54) | Annak biztosítása érdekében, hogy az e rendeletben előírt feladatok elvégzéséhez elegendő erőforrások álljanak rendelkezésre – beleértve a megfelelő személyzetet és szakértelmet is –, az Ügynökség kiadásait az Ügynökség bevételéhez való uniós hozzájárulásból kell finanszírozni. Az említett kiadásoknak magukban kell foglalniuk a szükséghelyzeti munkacsoporttal kapcsolatban tudományos szolgáltatások nyújtására kinevezett előadók javadalmazását, valamint – a szokásos gyakorlatnak megfelelően – a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport, az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport, a szükséghelyzeti munkacsoport és a munkacsoportjaik üléseihez kapcsolódó utazási, szállás- és tartózkodási költségek megtérítését. |
| --- | --- |

(54)

Annak biztosítása érdekében, hogy az e rendeletben előírt feladatok elvégzéséhez elegendő erőforrások álljanak rendelkezésre – beleértve a megfelelő személyzetet és szakértelmet is –, az Ügynökség kiadásait az Ügynökség bevételéhez való uniós hozzájárulásból kell finanszírozni. Az említett kiadásoknak magukban kell foglalniuk a szükséghelyzeti munkacsoporttal kapcsolatban tudományos szolgáltatások nyújtására kinevezett előadók javadalmazását, valamint – a szokásos gyakorlatnak megfelelően – a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport, az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport, a szükséghelyzeti munkacsoport és a munkacsoportjaik üléseihez kapcsolódó utazási, szállás- és tartózkodási költségek megtérítését.

| (55) | Az (EU) 2021/522 rendelettel létrehozott „az EU az egészségért” program vagy az (EU) 2021/241 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (17) létrehozott Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz olyan eszközök, amelyek révén további támogatás biztosítható az illetékes nemzeti hatóságok részére a gyógyszerhiányokkal kapcsolatban, többek között a gyógyszerhiányok mérséklését és az ellátás biztonságának javítását célzó intézkedések végrehajtása révén. Lehető kell tenni, hogy a tagállamok pénzügyi támogatást kérjenek az Uniótól, különösen az e rendeletben meghatározott kötelezettségeik végrehajtása céljából. |
| --- | --- |

(55)

Az (EU) 2021/522 rendelettel létrehozott „az EU az egészségért” program vagy az (EU) 2021/241 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (17) létrehozott Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz olyan eszközök, amelyek révén további támogatás biztosítható az illetékes nemzeti hatóságok részére a gyógyszerhiányokkal kapcsolatban, többek között a gyógyszerhiányok mérséklését és az ellátás biztonságának javítását célzó intézkedések végrehajtása révén. Lehető kell tenni, hogy a tagállamok pénzügyi támogatást kérjenek az Uniótól, különösen az e rendeletben meghatározott kötelezettségeik végrehajtása céljából.

| (56) | Az európai adatvédelmi biztossal az (EU) 2018/1725 rendelet 42. cikkének (1) bekezdésével összhangban konzultációra került sor, és a biztos 2021. március 4-én formális észrevételeket tett. |
| --- | --- |

(56)

Az európai adatvédelmi biztossal az (EU) 2018/1725 rendelet 42. cikkének (1) bekezdésével összhangban konzultációra került sor, és a biztos 2021. március 4-én formális észrevételeket tett.

| (57) | A EUMSZ 168. cikkének (7) bekezdésével összhangban ez a rendelet teljes mértékben tiszteletben tartja a tagállamoknak az egészségügyi politikájuk meghatározására, valamint az egészségügyi szolgáltatások és az orvosi ellátás megszervezésére és biztosítására vonatkozó hatáskörét, továbbá a Charta által elismert alapvető jogokat és elveket, beleértve a személyes adatok védelmét. |
| --- | --- |

(57)

A EUMSZ 168. cikkének (7) bekezdésével összhangban ez a rendelet teljes mértékben tiszteletben tartja a tagállamoknak az egészségügyi politikájuk meghatározására, valamint az egészségügyi szolgáltatások és az orvosi ellátás megszervezésére és biztosítására vonatkozó hatáskörét, továbbá a Charta által elismert alapvető jogokat és elveket, beleértve a személyes adatok védelmét.

| (58) | E rendelet egyik célja, hogy megerősített keretet biztosítson a gyógyszerhiányokra vonatkozó nyomon követéshez és jelentéstételhez népegészségügyi szükséghelyzetek és jelentős események idején. A Bizottság 2020. november 25-i, „Európai gyógyszerstratégia” című közleményében bejelentetteknek megfelelően a Bizottság javasolni fogja a gyógyszerészeti jogszabályok felülvizsgálatát annak érdekében, hogy egyedi intézkedések révén fokozni lehessen az ellátás biztonságát, és kezelni lehessen a gyógyszerhiányokat. Az említett jogszabályok kiterjedhetnének egy további koordinációs szerepre is az Ügynökség számára a gyógyszerhiányok nyomon követése és kezelése terén. Ha az említett felülvizsgálat eredményeként a gyógyszerek kínálatára és keresletére vonatkozó uniós szintű jelentéstétel és nyomon követés tekintetében megerősített intézkedésekre van szükség, az ESM-platformot alkalmas rendszernek kell tekinteni a gyógyszerhiányok nyomon követésével és az azokra vonatkozó jelentéstétellel kapcsolatos új rendelkezések elősegítéséhez. Az e rendeletre vonatkozó jelentéstétel részeként a Bizottságnak mérlegelnie kell, hogy szükséges-e kiterjeszteni e rendelet hatályát az állatgyógyászati készítményekre és az egyéni védőeszközökre, módosítani a fogalommeghatározásokat, és bevezetni uniós vagy nemzeti szintű intézkedéseket az e rendeletben meghatározott kötelezettségeknek való megfelelés megerősítése érdekében. Az említett felülvizsgálatnak ki kell terjednie az ESM-platform hatáskörének és működésének vizsgálatára is. Szükség esetén mérlegelni kell az ESM-platform működésének kiterjesztését és a hiányokat nyomonkövető nemzeti rendszerek szükségességét. A népegészségügyi szükséghelyzetek és jelentős események idején fellépő gyógyszerhiányokra való felkészülés és az ilyen hiányok nyomon követésének támogatása érdekében fontolóra kell venni az uniós finanszírozási mechanizmusok által támogatott kapacitásépítést a tagállamok közötti együttműködés fokozása érdekében. Ez magában foglalhatja a legjobb gyakorlatok feltárását, továbbá a tagállamokban fellépő gyógyszerhiányok nyomonkövetését és kezelését, valamint az ESM-platformhoz való kapcsolódást szolgáló információtechnológiai eszközök kidolgozásának koordinálását. Annak biztosítása érdekében, hogy az ESM-platformot teljes potenciálja erejéig felhasználják, valamint adott esetben a gyógyszerek kínálatával és keresletével kapcsolatos problémák azonosítása és előrejelzése érdekében az ESM-platformnak elő kell segítenie a nagy adathalmazokkal kapcsolatos technikák és a mesterséges intelligencia használatát. |
| --- | --- |

(58)

E rendelet egyik célja, hogy megerősített keretet biztosítson a gyógyszerhiányokra vonatkozó nyomon követéshez és jelentéstételhez népegészségügyi szükséghelyzetek és jelentős események idején. A Bizottság 2020. november 25-i, „Európai gyógyszerstratégia” című közleményében bejelentetteknek megfelelően a Bizottság javasolni fogja a gyógyszerészeti jogszabályok felülvizsgálatát annak érdekében, hogy egyedi intézkedések révén fokozni lehessen az ellátás biztonságát, és kezelni lehessen a gyógyszerhiányokat. Az említett jogszabályok kiterjedhetnének egy további koordinációs szerepre is az Ügynökség számára a gyógyszerhiányok nyomon követése és kezelése terén. Ha az említett felülvizsgálat eredményeként a gyógyszerek kínálatára és keresletére vonatkozó uniós szintű jelentéstétel és nyomon követés tekintetében megerősített intézkedésekre van szükség, az ESM-platformot alkalmas rendszernek kell tekinteni a gyógyszerhiányok nyomon követésével és az azokra vonatkozó jelentéstétellel kapcsolatos új rendelkezések elősegítéséhez. Az e rendeletre vonatkozó jelentéstétel részeként a Bizottságnak mérlegelnie kell, hogy szükséges-e kiterjeszteni e rendelet hatályát az állatgyógyászati készítményekre és az egyéni védőeszközökre, módosítani a fogalommeghatározásokat, és bevezetni uniós vagy nemzeti szintű intézkedéseket az e rendeletben meghatározott kötelezettségeknek való megfelelés megerősítése érdekében. Az említett felülvizsgálatnak ki kell terjednie az ESM-platform hatáskörének és működésének vizsgálatára is. Szükség esetén mérlegelni kell az ESM-platform működésének kiterjesztését és a hiányokat nyomonkövető nemzeti rendszerek szükségességét. A népegészségügyi szükséghelyzetek és jelentős események idején fellépő gyógyszerhiányokra való felkészülés és az ilyen hiányok nyomon követésének támogatása érdekében fontolóra kell venni az uniós finanszírozási mechanizmusok által támogatott kapacitásépítést a tagállamok közötti együttműködés fokozása érdekében. Ez magában foglalhatja a legjobb gyakorlatok feltárását, továbbá a tagállamokban fellépő gyógyszerhiányok nyomonkövetését és kezelését, valamint az ESM-platformhoz való kapcsolódást szolgáló információtechnológiai eszközök kidolgozásának koordinálását. Annak biztosítása érdekében, hogy az ESM-platformot teljes potenciálja erejéig felhasználják, valamint adott esetben a gyógyszerek kínálatával és keresletével kapcsolatos problémák azonosítása és előrejelzése érdekében az ESM-platformnak elő kell segítenie a nagy adathalmazokkal kapcsolatos technikák és a mesterséges intelligencia használatát.

| (59) | Az e rendeletben meghatározott intézkedések mielőbbi alkalmazásának lehetővé tétele érdekében e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie, |
| --- | --- |

(59)

Az e rendeletben meghatározott intézkedések mielőbbi alkalmazásának lehetővé tétele érdekében e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet az Európai Gyógyszerügynökségen (a továbbiakban: az Ügynökség) belül keretet és eszközöket biztosít a következőkhöz:

| a) | a népegészségügyi szükséghelyzeteknek a gyógyszerekre és az orvostechnikai eszközökre gyakorolt hatására, valamint a jelentős eseményeknek a gyógyszerekre és az orvostechnikai eszközökre gyakorolt hatására való felkészülés, e hatás megelőzése, koordinálása és kezelése uniós szinten; |
| --- | --- |

a)

a népegészségügyi szükséghelyzeteknek a gyógyszerekre és az orvostechnikai eszközökre gyakorolt hatására, valamint a jelentős eseményeknek a gyógyszerekre és az orvostechnikai eszközökre gyakorolt hatására való felkészülés, e hatás megelőzése, koordinálása és kezelése uniós szinten;

| b) | a gyógyszerhiányok és az orvostechnikaieszköz-hiányok nyomon követése, megelőzése és az arról való jelentéstétel; |
| --- | --- |

b)

a gyógyszerhiányok és az orvostechnikaieszköz-hiányok nyomon követése, megelőzése és az arról való jelentéstétel;

| c) | uniós szintű interoperábilis információtechnológiai (IT) platform létrehozása a gyógyszerek hiányának nyomon követése és az arról való jelentéstétel céljából; |
| --- | --- |

c)

uniós szintű interoperábilis információtechnológiai (IT) platform létrehozása a gyógyszerek hiányának nyomon követése és az arról való jelentéstétel céljából;

| d) | olyan gyógyszerekre vonatkozó tanácsadás, amelyek a népegészségügyi szükséghelyzetek kezelésére potenciállal rendelkeznek; |
| --- | --- |

d)

olyan gyógyszerekre vonatkozó tanácsadás, amelyek a népegészségügyi szükséghelyzetek kezelésére potenciállal rendelkeznek;

| e) | támogatásnyújtás az (EU) 2017/745 rendelet 106. cikkének (1) bekezdésében előírt szakértői bizottságok részére. |
| --- | --- |

e)

támogatásnyújtás az (EU) 2017/745 rendelet 106. cikkének (1) bekezdésében előírt szakértői bizottságok részére.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| a) | „népegészségügyi szükséghelyzet”: a Bizottság által az 1082/2013/EU határozat 12. cikkének (1) bekezdésével összhangban elismert népegészségügyi szükséghelyzet; |
| --- | --- |

a)

„népegészségügyi szükséghelyzet”: a Bizottság által az 1082/2013/EU határozat 12. cikkének (1) bekezdésével összhangban elismert népegészségügyi szükséghelyzet;

| b) | „jelentős esemény”: olyan esemény, amely egynél több tagállamban a gyógyszerekkel kapcsolatban valószínűleg komoly kockázatot jelent a népegészségügyre nézve, amely olyan biológiai, vegyi, környezeti vagy más eredetű, halálos fenyegetést vagy egyébiránt súlyos egészségügyi fenyegetést vagy egy olyan súlyos eseményt érint, amely hatással lehet a gyógyszerek kínálatára vagy keresletére, vagy a gyógyszerek minőségére, biztonságosságára vagy hatásosságára, amely egynél több tagállamban a gyógyszerek hiányához vezethet, és sürgős uniós szintű koordinációt tesz szükségessé az emberi egészség magas szintű védelmének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

b)

„jelentős esemény”: olyan esemény, amely egynél több tagállamban a gyógyszerekkel kapcsolatban valószínűleg komoly kockázatot jelent a népegészségügyre nézve, amely olyan biológiai, vegyi, környezeti vagy más eredetű, halálos fenyegetést vagy egyébiránt súlyos egészségügyi fenyegetést vagy egy olyan súlyos eseményt érint, amely hatással lehet a gyógyszerek kínálatára vagy keresletére, vagy a gyógyszerek minőségére, biztonságosságára vagy hatásosságára, amely egynél több tagállamban a gyógyszerek hiányához vezethet, és sürgős uniós szintű koordinációt tesz szükségessé az emberi egészség magas szintű védelmének biztosítása érdekében;

| c) | „gyógyszer”: a 2001/83/EK irányelv 1. cikkének 2. pontjában meghatározott gyógyszer; |
| --- | --- |

c)

„gyógyszer”: a 2001/83/EK irányelv 1. cikkének 2. pontjában meghatározott gyógyszer;

| d) | „állatgyógyászati készítmény”: az (EU) 2019/6 európai parlamenti és tanácsi rendelet (18) 4. cikkének 1. pontjában meghatározott állatgyógyászati készítmény; |
| --- | --- |

d)

„állatgyógyászati készítmény”: az (EU) 2019/6 európai parlamenti és tanácsi rendelet (18) 4. cikkének 1. pontjában meghatározott állatgyógyászati készítmény;

18

| e) | „orvostechnikai eszköz”: az (EU) 2017/745 rendelet 2. cikkének 1. pontjában meghatározott orvostechnikai eszköz, illetve az (EU) 2017/746 rendelet 2. cikkének 2. pontjában meghatározott in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszköz, és idetartoznak az ilyen eszközöknek az (EU) 2017/745 rendelet 2. cikkének 2. pontja, illetve az (EU) 2017/746 rendelet 2. cikkének 4. pontja értelmében vett tartozékai is; |
| --- | --- |

e)

„orvostechnikai eszköz”: az (EU) 2017/745 rendelet 2. cikkének 1. pontjában meghatározott orvostechnikai eszköz, illetve az (EU) 2017/746 rendelet 2. cikkének 2. pontjában meghatározott in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszköz, és idetartoznak az ilyen eszközöknek az (EU) 2017/745 rendelet 2. cikkének 2. pontja, illetve az (EU) 2017/746 rendelet 2. cikkének 4. pontja értelmében vett tartozékai is;

| f) | „kínálat”: egy forgalombahozatali engedély jogosultja vagy egy gyártó által forgalomba hozott adott gyógyszer vagy orvostechnikai eszköz készletének teljes mennyisége; |
| --- | --- |

f)

„kínálat”: egy forgalombahozatali engedély jogosultja vagy egy gyártó által forgalomba hozott adott gyógyszer vagy orvostechnikai eszköz készletének teljes mennyisége;

| g) | „kereslet”: egészségügyi szakember vagy beteg igénye egy gyógyszerre vagy orvostechnikai eszközre egészségügyi szükséglet kielégítése céljából; a kereslet kielégítően teljesül, amennyiben a gyógyszert vagy orvostechnikai eszközt megfelelő időben és elegendő mennyiségben szerzik be ahhoz, hogy lehetővé tegye a betegek legjobb ellátásának folyamatosságát; |
| --- | --- |

g)

„kereslet”: egészségügyi szakember vagy beteg igénye egy gyógyszerre vagy orvostechnikai eszközre egészségügyi szükséglet kielégítése céljából; a kereslet kielégítően teljesül, amennyiben a gyógyszert vagy orvostechnikai eszközt megfelelő időben és elegendő mennyiségben szerzik be ahhoz, hogy lehetővé tegye a betegek legjobb ellátásának folyamatosságát;

| h) | „hiány”: olyan helyzet, amelyben egy tagállamban engedélyezett és forgalomba hozott gyógyszer vagy egy CE-jelöléssel ellátott orvostechnikai eszköz tekintetében a kínálat nem elégíti ki az említett gyógyszer vagy orvostechnikai eszköz iránti keresletet nemzeti szinten, annak okától függetlenül; |
| --- | --- |

h)

„hiány”: olyan helyzet, amelyben egy tagállamban engedélyezett és forgalomba hozott gyógyszer vagy egy CE-jelöléssel ellátott orvostechnikai eszköz tekintetében a kínálat nem elégíti ki az említett gyógyszer vagy orvostechnikai eszköz iránti keresletet nemzeti szinten, annak okától függetlenül;

| i) | „fejlesztő”: minden olyan jogi vagy természetes személy, amely vagy aki egy gyógyszer minőségére, biztonságosságára és hatásosságára vonatkozó tudományos adatokat kíván előállítani az említett termék kifejlesztésének részeként. |
| --- | --- |

i)

„fejlesztő”: minden olyan jogi vagy természetes személy, amely vagy aki egy gyógyszer minőségére, biztonságosságára és hatásosságára vonatkozó tudományos adatokat kíván előállítani az említett termék kifejlesztésének részeként.

II. FEJEZET

A KRITIKUS FONTOSSÁGÚ GYÓGYSZEREK HIÁNYAINAK NYOMON KÖVETÉSE ÉS MÉRSÉKLÉSE, VALAMINT A JELENTŐS ESEMÉNYEK KEZELÉSE

3. cikk

A gyógyszerhiánnyal és gyógyszerbiztonsággal foglalkozó ügyvezető irányítócsoport

(1)   E rendelettel az Ügynökségen belül létrejön a gyógyszerhiánnyal és gyógyszerbiztonsággal foglalkozó ügyvezető irányítócsoport (a továbbiakban: a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport).

A gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport felelős a 4. cikk (3) és (4) bekezdésében, valamint az 5–8. cikkben említett feladatok elvégzéséért.

A gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport rendszeresen – és emellett valahányszor a helyzet megköveteli – személyes jelenléttel vagy távértekezlet formájában ülésezik egy népegészségügyi szükséghelyzetre való felkészülés céljából vagy ilyen helyzet idején, vagy amikor aggodalomra okot adó kérdést vetettek fel a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoportnak, vagy amikor a Bizottság a 4. cikk (3) bekezdésével összhangban elismert egy jelentős eseményt.

A gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport titkárságát az Ügynökség biztosítja.

(2)   A gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport tagjai az Ügynökség egy képviselője, a Bizottság egy képviselője és az egyes tagállamok által kinevezett egy-egy képviselő.

A gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport tagjait elkísérhetik meghatározott tudományos vagy technikai szakterületeken jártas szakértők a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport üléseire.

A gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport tagjainak jegyzékét közzé kell tenni az Ügynökség webportálján.

Az Ügynökség betegek és fogyasztók érdekvédelmi munkacsoportjának egy képviselője, valamint az Ügynökség egészségügyi dolgozók érdekvédelmi munkacsoportjának egy képviselője megfigyelőként részt vehet a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport ülésein.

(3)   A gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport társelnöki tisztét az Ügynökség képviselője és a tagállamok egy képviselője látja el, akit a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoportbeli tagállamok képviselői maguk közül választanak ki.

A gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport társelnökei – saját kezdeményezésükre vagy a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport egy vagy több tagjának kérésére – meghívhatják az állatgyógyászati készítményekért felelős illetékes nemzeti hatóságok képviselőit, más releváns illetékes hatóságok képviselőit és egyéb harmadik feleket, beleértve a gyógyszerek területén működő érdekcsoportok képviselőit, a forgalombahozatali engedélyek jogosultjait, a nagykereskedelmi forgalmazókat, a gyógyszerellátási lánc bármely egyéb megfelelő szereplőjét, valamint az egészségügyi szakemberek, a betegek és a fogyasztók képviselőit, hogy szükség esetén vegyenek részt annak ülésein megfigyelőként és szakértői tanácsadás céljából.

(4)   A gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoportnak – a gyógyszerekért felelős illetékes nemzeti hatóságokkal koordinálva – elő kell segítenie a megfelelő kommunikációt a forgalombahozatali engedélyek jogosultjaival vagy azok képviselőivel, a gyártókkal, a gyógyszerellátási lánc egyéb releváns szereplőivel, valamint az egészségügyi szakemberek, a betegek és a fogyasztók képviselőivel abból a célból, hogy egy népegészségügyi szükséghelyzet vagy egy jelentős esemény idején a 6. cikkben foglaltak szerint kritikus fontosságúnak tekintett gyógyszerek tényleges vagy potenciális hiányaira vonatkozó releváns információkhoz jusson.

(5)   A gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport megállapítja az eljárási szabályzatát, beleértve az e cikk (6) bekezdésében említett munkacsoporttal kapcsolatos eljárásokat, valamint a kritikus fontosságú gyógyszerek jegyzéke, az információkészletek és a 8. cikk (3) és (4) bekezdésében említett ajánlások elfogadására vonatkozó eljárásokat.

Az első albekezdésben említett eljárási szabályzat hatályba lép, amint a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport kézhezvette a Bizottság és az Ügynökség igazgatótanácsának kedvező véleményét.

(6)   A gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoportot munkájában egy, a 9. cikk (1) bekezdésének d) pontjával összhangban létrehozott munkacsoport segíti.

Az első albekezdésben említett munkacsoport a gyógyszerekért felelős illetékes nemzeti hatóságok képviselőiből áll, akik a gyógyszerhiányokkal kapcsolatban az egyedüli kapcsolattartó pontok.

(7)   A gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport konzultálhat a 726/2004/EK rendelet 56. cikke (1) bekezdésének b) pontjával létrehozott, az állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek bizottságával (a továbbiakban: CVMP), valahányszor a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport azt szükségesnek ítéli, így különösen annak érdekében, hogy a zoonózisokkal vagy olyan betegségekkel kapcsolatos népegészségügyi szükséghelyzetekkel vagy jelentős eseményekkel foglalkozzon, amelyek csak állatokat érintenek, és amelyek jelentős hatással vannak vagy lehetnek az emberi egészségre, vagy amennyiben az állatgyógyászati készítményekhez használt hatóanyagok felhasználása hasznos lehet a népegészségügyi szükséghelyzet vagy a jelentős esemény kezelése során.

4. cikk

Az események nyomon követése, valamint a népegészségügyi szükséghelyzetekre és a jelentős eseményekre való felkészültség

(1)   Az Ügynökség a tagállamokkal együttműködve folyamatosan nyomon követ minden olyan eseményt, amely valószínűleg népegészségügyi szükséghelyzethez vagy jelentős eseményhez vezet. Szükség esetén az Ügynökség együttműködik az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központtal (a továbbiakban: ECDC) és releváns esetben más uniós ügynökségekkel is.

(2)   Az (1) bekezdésben említett nyomonkövetés elősegítése érdekében a gyógyszerekért felelős illetékes nemzeti hatóságoknak – a 3. cikk (6) bekezdésében említett egyedüli kapcsolattartó pontokon vagy a 13. cikkben említett platformon (a továbbiakban: az ESM-platform) keresztül eljárva, amint az teljesen működőképessé válik – kellő időben jelentést kell tenniük az Ügynökség számára bármely olyan eseményről, amely valószínűleg népegészségügyi szükséghelyzethez vagy jelentős eseményhez vezet, beleértve valamely gyógyszer tényleges vagy potenciális hiányát is egy adott tagállamban. Az ilyen jelentéstételnek a 9. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerinti jelentéstételi módszereken és kritériumokon kell alapulnia.

Amennyiben egy gyógyszerekért felelős illetékes nemzeti hatóság az első albekezdésben említett gyógyszerhiányról tájékoztatja az Ügynökséget, biztosítania kell az Ügynökség számára minden olyan információt, amelyet a forgalombahozatali engedély jogosultjától a 2001/83/EK irányelv 23a. cikke értelmében kapott, ha az említett információk nem állnak rendelkezésre az ESM-platformon.

Amennyiben az Ügynökség egy eseményről szóló jelentést kap egy gyógyszerekért felelős illetékes nemzeti hatóságtól, az Ügynökség a 3. cikk (6) bekezdésében említett munkacsoporton keresztül tájékoztatást kérhet az illetékes nemzeti hatóságoktól, hogy értékelje az esemény hatását más tagállamokban.

(3)   Amennyiben az Ügynökség úgy ítéli meg, hogy egy tényleges vagy küszöbön álló jelentős eseményt kezelni szükséges, felveti az aggodalomra okot adó kérdést a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoportnak.

A gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport kedvező véleményét követően a Bizottság elismerheti a jelentős eseményt.

A Bizottság vagy legalább egy tagállam – saját kezdeményezésére – felvetheti a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoportnak az aggodalomra okot adó kérdést.

(4)   A gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport tájékoztatja a Bizottságot és az Ügynökség ügyvezető igazgatóját, amint a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport úgy ítéli meg, hogy a jelentős eseményt kielégítően kezelték, és úgy ítéli meg, hogy a továbbiakban nincs szükség a segítségére.

Az első albekezdésben említett információ alapján vagy saját kezdeményezésére a Bizottság vagy az ügyvezető igazgató megerősítheti, hogy a jelentős eseményt kielégítően kezelték, és ezért a továbbiakban nincs szükség a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport segítségére.

(5)   Egy népegészségügyi szükséghelyzet elismerését vagy egy jelentős eseménynek az e cikk (3) bekezdésével összhangban történő elismerését követően az 5–12. cikket kell alkalmazni a következők szerint:

| a) | amennyiben a népegészségügyi szükséghelyzet vagy a jelentős esemény befolyásolhatja a gyógyszerek minőségét, biztonságosságát vagy hatásosságát, az 5. cikk alkalmazandó; |
| --- | --- |

a)

amennyiben a népegészségügyi szükséghelyzet vagy a jelentős esemény befolyásolhatja a gyógyszerek minőségét, biztonságosságát vagy hatásosságát, az 5. cikk alkalmazandó;

| b) | amennyiben a népegészségügyi szükséghelyzet vagy a jelentős esemény egynél több tagállamban gyógyszerhiányokhoz vezethet, a 6–12. cikk alkalmazandó. |
| --- | --- |

b)

amennyiben a népegészségügyi szükséghelyzet vagy a jelentős esemény egynél több tagállamban gyógyszerhiányokhoz vezethet, a 6–12. cikk alkalmazandó.

5. cikk

Információk értékelése és intézkedésre vonatkozó ajánlások nyújtása a népegészségügyi szükséghelyzetekhez és a jelentős eseményekhez kapcsolódó gyógyszerek minőségével, biztonságosságával és hatásosságával kapcsolatban

(1)   Egy népegészségügyi szükséghelyzet elismerését vagy egy jelentős eseménynek a 4. cikk (3) bekezdésével összhangban történő elismerését követően, a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport értékeli a népegészségügyi szükséghelyzettel vagy a jelentős eseménnyel kapcsolatos információkat, és megfontolja, hogy szükség van-e az érintett gyógyszerek minősége, biztonságossága és hatásossága tekintetében sürgős és koordinált intézkedésre.

(2)   A gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport ajánlásokat nyújt a Bizottságnak és a tagállamoknak bármely olyan megfelelő intézkedésre vonatkozóan, amelyet megítélése szerint az érintett gyógyszerekre vonatkozóan a 2001/83/EK irányelvvel vagy a 726/2004/EK rendelettel összhangban uniós szinten szükséges megtenni.

(3)   A gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport konzultálhat a CVMP-vel, valahányszor a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport azt szükségesnek ítéli, így különösen annak érdekében, hogy a zoonózisokkal vagy olyan betegségekkel kapcsolatos népegészségügyi szükséghelyzetekkel és jelentős eseményekkel foglalkozzon, amelyek csak állatokat érintenek, és amelyek jelentős hatással vannak vagy lehetnek az emberi egészségre, vagy amennyiben az állatgyógyászati készítményekhez használt hatóanyagok felhasználása hasznos lehet a népegészségügyi szükséghelyzet vagy a jelentős esemény kezelése során.

6. cikk

A kritikus fontosságú gyógyszerek jegyzékei és a megadandó információk

(1)   A (2) bekezdés sérelme nélkül, a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport a kritikus fontosságú gyógyszereknek a (2) és (3) bekezdésben említett, a népegészségügyi szükséghelyzetekre vagy jelentős eseményekre való reagáláshoz használandó jegyzékeinek elkészítéséhez nyújtott támogatás érdekében összeállítja azon gyógyszerek főbb terápiás csoportjainak a jegyzékét, amelyek a sürgősségi ellátáshoz, műtéthez és intenzív ellátáshoz szükségesek. A jegyzéket legkésőbb 2022. augusztus 2-ig kell összeállítani, továbbá évente – és valahányszor szükséges – frissíteni kell.

(2)   Haladéktalanul egy jelentős eseménynek e rendelet 4. cikkének (3) bekezdésével összhangban történő elismerését követően a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport konzultál az e rendelet 3. cikkének (6) bekezdésében említett munkacsoporttal. Haladéktalanul az említett konzultációt követően a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport elfogadja a 2001/83/EK irányelvvel vagy a 726/2004/EK rendelettel összhangban engedélyezett azon gyógyszerek jegyzékét, amelyeket a jelentős esemény során kritikus fontosságúnak tekint (a továbbiakban: a jelentős esemény kritikus fontosságú gyógyszereinek jegyzéke).

A gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport frissíti a jelentős esemény kritikus fontosságú gyógyszereinek jegyzékét valahányszor szükséges, mindaddig, amíg a jelentős eseményt kielégítően nem kezelik, és – e rendelet 4. cikkének (4) bekezdése értelmében – megerősítést nem nyer, hogy a továbbiakban nincs szükség a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport segítségére.

(3)   Haladéktalanul a népegészségügyi szükséghelyzet elismerését követően a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport konzultál az e rendelet 3. cikkének (6) bekezdésében említett munkacsoporttal. Haladéktalanul az említett konzultációt követően a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport elfogadja a 2001/83/EK irányelvvel vagy a 726/2004/EK rendelettel összhangban engedélyezett azon gyógyszerek jegyzékét, amelyeket a népegészségügyi szükséghelyzet során kritikus fontosságúnak tekint (a továbbiakban: a népegészségügyi szükséghelyzet kritikus fontosságú gyógyszereinek jegyzéke). A gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport frissíti a népegészségügyi szükséghelyzet kritikus fontosságú gyógyszereinek jegyzékét, valahányszor szükséges, a népegészségügyi szükséghelyzet elismerésének megszűnéséig. A népegészségügyi szükséghelyzet kritikus fontosságú gyógyszereinek jegyzékét adott esetben frissíteni lehet az e rendelet 18. cikke szerinti felülvizsgálati folyamat eredményeinek figyelembevétele céljából. Ilyen esetekben a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport kapcsolatot tart az e rendelet 15. cikkében említett szükséghelyzeti munkacsoporttal (a továbbiakban: szükséghelyzeti munkacsoport).

(4)   A 9. cikk (2) bekezdésének alkalmazásában a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport elfogadja és nyilvánosan hozzáférhetővé teszi az e cikk (2) és (3) bekezdésében említett jegyzékekbe (a továbbiakban: a kritikus fontosságú gyógyszerek jegyzékei) felvett gyógyszerek kínálatának és keresletének nyomon követéséhez szükséges, a 9. cikk (2) bekezdésének c) és d) pontjában említett információkészletet, és tájékoztatja a 3. cikk (6) bekezdésében említett munkacsoportot az említett információkészletről.

(5)   A kritikus fontosságú gyógyszerek jegyzékeinek a (2) és (3) bekezdéssel összhangban történő elfogadását követően az Ügynökség a 726/2004/EK rendelet 26. cikkében említett webportálján haladéktalanul közzéteszi az említett jegyzékeket és az említett jegyzékek bármely frissítését.

(6)   Az Ügynökség a webportálján belül létrehoz egy nyilvánosan hozzáférhető weboldalt, amely információkat nyújt a kritikus fontosságú gyógyszerek jegyzékeire felvett gyógyszerek tényleges hiányairól olyan esetekben, amelyekben az Ügynökség felmérte a hiányt, valamint ajánlásokat nyújtott az egészségügyi szakemberek és a betegek számára. A weboldalnak legalább a következő információkat kell nyújtania:

| a) | a kritikus fontosságú gyógyszerek jegyzékein szereplő gyógyszer neve és közönséges neve; |
| --- | --- |

a)

a kritikus fontosságú gyógyszerek jegyzékein szereplő gyógyszer neve és közönséges neve;

| b) | a kritikus fontosságú gyógyszerek jegyzékein szereplő gyógyszer terápiás javallatai; |
| --- | --- |

b)

a kritikus fontosságú gyógyszerek jegyzékein szereplő gyógyszer terápiás javallatai;

| c) | a kritikus fontosságú gyógyszerek jegyzékein szereplő gyógyszer hiányának oka; |
| --- | --- |

c)

a kritikus fontosságú gyógyszerek jegyzékein szereplő gyógyszer hiányának oka;

| d) | a kritikus fontosságú gyógyszerek jegyzékein szereplő gyógyszer hiányának kezdő és záró dátuma; |
| --- | --- |

d)

a kritikus fontosságú gyógyszerek jegyzékein szereplő gyógyszer hiányának kezdő és záró dátuma;

| e) | a kritikus fontosságú gyógyszerek jegyzékein szereplő gyógyszer hiánya által érintett tagállamok; |
| --- | --- |

e)

a kritikus fontosságú gyógyszerek jegyzékein szereplő gyógyszer hiánya által érintett tagállamok;

| f) | egyéb releváns tájékoztatás az egészségügyi szakemberek és a betegek számára, beleértve azon tájékoztatást is, hogy alternatív gyógyszerek elérhetőek-e. |
| --- | --- |

f)

egyéb releváns tájékoztatás az egészségügyi szakemberek és a betegek számára, beleértve azon tájékoztatást is, hogy alternatív gyógyszerek elérhetőek-e.

Az első albekezdésben említett weboldalnak hivatkozásokat kell szolgáltatnia a gyógyszerhiányokra vonatkozó nemzeti nyilvántartásokra is.

7. cikk

A kritikus fontosságú gyógyszerek jegyzékein szereplő gyógyszerek hiányainak nyomon követése

Egy népegészségügyi szükséghelyzet elismerését vagy egy jelentős eseménynek a 4. cikk (3) bekezdésével összhangban történő elismerését követően, a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport nyomon követi a kritikus gyógyszerek jegyzékeire felvett gyógyszerek kínálatát és keresletét abból a célból, hogy azonosítsa az említett gyógyszerek bármely tényleges vagy potenciális hiányát. A gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport a kritikus fontosságú gyógyszerek jegyzékeinek, valamint a 10. és 11. cikkel összhangban nyújtott és az ESM-platformon keresztül – amint az teljesen működőképessé válik – rendelkezésre álló információknak és adatoknak a felhasználásával végzi az ilyen nyomon követést.

Az e cikk első bekezdésében említett nyomon követés céljából a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport releváns esetben kapcsolatot tart az 1082/2013/EU határozat 17. cikkével létrehozott Egészségügyi Biztonsági Bizottsággal (a továbbiakban: EÜBB), továbbá – népegészségügyi szükséghelyzet esetén – a népegészségügyi szükséghelyzetekkel foglalkozó, az uniós jog alapján létrehozott bármely egyéb releváns tanácsadó bizottsággal és az ECDC-vel.

8. cikk

Jelentéstétel és ajánlások az orvostechnikai eszközök hiányára vonatkozóan

(1)   Egy népegészségügyi szükséghelyzet időtartamára vagy a 4. cikk (3) bekezdésében említett jelentős esemény elismerését követően, amíg meg nem erősítették, hogy a jelentős eseményt a 4. cikk (4) bekezdése értelmében kielégítően kezelték, a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport rendszeresen jelentést tesz a Bizottságnak és a 3. cikk (6) bekezdésében említett egyedüli kapcsolattartó pontoknak a 7. cikkben említett nyomon követés eredményeiről, és így különösen jelzi a kritikus fontosságú gyógyszerek jegyzékeire felvett gyógyszerek tényleges vagy potenciális hiányait, valamint bármely olyan körülményt, amely valószínűleg jelentős eseményhez vezet.

Az első albekezdésben említett jelentések adott esetben – a versenyjoggal összhangban – a gyógyszerellátási lánc egyéb szereplőinek is a rendelkezésére bocsáthatók.

(2)   Amennyiben a Bizottság vagy egy vagy több, a 3. cikk (6) bekezdésében említett egyedüli kapcsolattartó pont kéri, a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport összesített adatokat és keresleti előrejelzéseket szolgáltat megállapításainak és következtetéseinek alátámasztására. E tekintetben a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport:

| a) | felhasználja a ESM-platformról származó adatokat, amint az teljesen működőképessé válik; |
| --- | --- |

a)

felhasználja a ESM-platformról származó adatokat, amint az teljesen működőképessé válik;

| b) | kapcsolatot tart az ECDC-vel, hogy járványügyi adatokat, modelleket és fejlesztési forgatókönyveket szerezzen be a gyógyszerek iránti igények előrejelzésének elősegítése érdekében; és |
| --- | --- |

b)

kapcsolatot tart az ECDC-vel, hogy járványügyi adatokat, modelleket és fejlesztési forgatókönyveket szerezzen be a gyógyszerek iránti igények előrejelzésének elősegítése érdekében; és

| c) | kapcsolatot tart a 21. cikkben említett orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó ügyvezető irányítócsoporttal (a továbbiakban: az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport), amennyiben a kritikus fontosságú gyógyszerek jegyzékeire felvett gyógyszereket orvostechnikai eszközzel együtt alkalmazzák. |
| --- | --- |

c)

kapcsolatot tart a 21. cikkben említett orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó ügyvezető irányítócsoporttal (a továbbiakban: az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport), amennyiben a kritikus fontosságú gyógyszerek jegyzékeire felvett gyógyszereket orvostechnikai eszközzel együtt alkalmazzák.

Az első albekezdésben említett összesített adatokat és keresleti előrejelzéseket adott esetben – a versenyjoggal összhangban – a gyógyszerellátási lánc egyéb szereplői számára is hozzáférhetővé lehet tenni a tényleges vagy potenciális gyógyszerhiányok jobb megelőzése vagy mérséklése érdekében.

(3)   Az (1) és (2) bekezdésben említett jelentéstétel részeként a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport ajánlásokat fogalmazhat meg olyan intézkedésekre vonatkozóan, amelyeket a Bizottság, a tagállamok, a forgalombahozatali engedélyek jogosultjai és egyéb szervezetek – köztük az egészségügyi szakemberek és a betegek képviselői – hozhatnak a tényleges vagy potenciális gyógyszerhiányok megelőzése vagy mérséklése érdekében.

A tagállamok felkérhetik a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoportot, hogy nyújtson ajánlásokat az első albekezdésben említett intézkedésekre vonatkozóan.

A második albekezdés alkalmazásában a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport releváns esetben kapcsolatot tart az EÜBB-vel, valamint – népegészségügyi szükséghelyzet esetén – a népegészségügyi szükséghelyzetekkel foglalkozó, az uniós jog alapján létrehozott bármely egyéb releváns tanácsadó bizottsággal.

(4)   A gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport saját kezdeményezésére vagy a Bizottság vagy egy tagállam kérésére ajánlásokat nyújthat olyan intézkedésekre vonatkozóan, amelyeket a Bizottság, a tagállamok, a forgalombahozatali engedélyek jogosultjai, az egészségügyi szakemberek képviselői és egyéb szervezetek hozhatnak annak érdekében, hogy biztosítsák a népegészségügyi szükséghelyzetek vagy a jelentős események által okozott tényleges vagy potenciális gyógyszerhiányok kezelésére való felkészültséget.

(5)   Amennyiben a Bizottság kéri, a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport koordinálhatja az illetékes nemzeti hatóságok, a forgalombahozatali engedélyek jogosultjai és egyéb szervezetek – többek között releváns esetben az egészségügyi szakemberek és a betegek képviselői – által hozott azon intézkedéseket, amelyek egy népegészségügyi szükséghelyzettel vagy egy jelentős eseménnyel összefüggésben fellépő tényleges vagy potenciális gyógyszerhiányok megelőzését vagy mérséklését célozzák.

9. cikk

Munkamódszerek és a gyógyszerekre vonatkozó tájékoztatásnyújtás

(1)   A 4–8. cikkben említett feladatok teljesítésére való felkészülés érdekében az Ügynökség:

| a) | meghatározza a kritikus fontosságú gyógyszerek jegyzékeinek összeállítására és felülvizsgálatára vonatkozó eljárásokat és kritériumokat; |
| --- | --- |

a)

meghatározza a kritikus fontosságú gyógyszerek jegyzékeinek összeállítására és felülvizsgálatára vonatkozó eljárásokat és kritériumokat;

| b) | meghatározza a 4., 7. és 8. cikkben előírt nyomon követésre, adatgyűjtésre és jelentéstételre vonatkozó módszereket és kritériumokat, egy minimális alapadatállománnyal; |
| --- | --- |

b)

meghatározza a 4., 7. és 8. cikkben előírt nyomon követésre, adatgyűjtésre és jelentéstételre vonatkozó módszereket és kritériumokat, egy minimális alapadatállománnyal;

| c) | a tagállamok körében harmonizált adatmezők alapján – a releváns illetékes nemzeti hatóságokkal koordinálva – észszerű információtechnológiai nyomonkövetési és jelentéstételi rendszereket fejleszt ki, amelyek elősegítik az egyéb meglévő információtechnológiai rendszerekkel és a fejlesztés alatt álló információtechnológiai rendszerekkel való interoperabilitást mindaddig, amíg az ESM-platform teljesen működőképessé nem válik; |
| --- | --- |

c)

a tagállamok körében harmonizált adatmezők alapján – a releváns illetékes nemzeti hatóságokkal koordinálva – észszerű információtechnológiai nyomonkövetési és jelentéstételi rendszereket fejleszt ki, amelyek elősegítik az egyéb meglévő információtechnológiai rendszerekkel és a fejlesztés alatt álló információtechnológiai rendszerekkel való interoperabilitást mindaddig, amíg az ESM-platform teljesen működőképessé nem válik;

| d) | létrehozza a 3. cikk (6) bekezdésében említett munkacsoportot, és biztosítja, hogy minden egyes tagállam képviselve legyen az említett munkacsoportban; |
| --- | --- |

d)

létrehozza a 3. cikk (6) bekezdésében említett munkacsoportot, és biztosítja, hogy minden egyes tagállam képviselve legyen az említett munkacsoportban;

| e) | a 726/2004/EK rendelet 57. cikke (1) bekezdésének l) pontjában előírt adatbázison keresztül létrehozza és fenntartja az Unióban engedélyezett valamennyi gyógyszer tekintetében a forgalombahozatali engedélyek jogosultjai számára az egyedüli kapcsolattartó pontok jegyzékét; |
| --- | --- |

e)

a 726/2004/EK rendelet 57. cikke (1) bekezdésének l) pontjában előírt adatbázison keresztül létrehozza és fenntartja az Unióban engedélyezett valamennyi gyógyszer tekintetében a forgalombahozatali engedélyek jogosultjai számára az egyedüli kapcsolattartó pontok jegyzékét;

| f) | meghatározza az 5. cikk (2) bekezdésében, valamint a 8. cikk (3) és (4) bekezdésében említett ajánlások nyújtására, továbbá a 8. cikk (5) bekezdésében említett intézkedések koordinálására vonatkozó módszereket; |
| --- | --- |

f)

meghatározza az 5. cikk (2) bekezdésében, valamint a 8. cikk (3) és (4) bekezdésében említett ajánlások nyújtására, továbbá a 8. cikk (5) bekezdésében említett intézkedések koordinálására vonatkozó módszereket;

| g) | webportáljának egy erre a célra kialakított weboldalán közzéteszi az a), b) és f) pont hatálya alá tartozó információkat. |
| --- | --- |

g)

webportáljának egy erre a célra kialakított weboldalán közzéteszi az a), b) és f) pont hatálya alá tartozó információkat.

Az első albekezdés a) pontjának alkalmazásában szükség esetén konzultálni lehet a tagállamokkal, a forgalombahozatali engedélyek jogosultjaival, a gyógyszerellátási lánc egyéb releváns szereplőivel, valamint az egészségügyi szakemberek, a betegek és a fogyasztók képviselőivel.

(2)   A népegészségügyi szükséghelyzet elismerését vagy egy jelentős eseménynek a 4. cikk (3) bekezdésével összhangban történő elismerését követően az Ügynökség:

| a) | létrehozza a kritikus fontosságú gyógyszerek jegyzékeire felvett gyógyszerek tekintetében a forgalombahozatali engedélyek jogosultjai számára az egyedüli kapcsolattartó pontok jegyzékét; |
| --- | --- |

a)

létrehozza a kritikus fontosságú gyógyszerek jegyzékeire felvett gyógyszerek tekintetében a forgalombahozatali engedélyek jogosultjai számára az egyedüli kapcsolattartó pontok jegyzékét;

| b) | fenntartja az egyedüli kapcsolattartó pontoknak az a) pontban említett jegyzékét a népegészségügyi szükséghelyzet vagy a jelentős esemény időtartamára; |
| --- | --- |

b)

fenntartja az egyedüli kapcsolattartó pontoknak az a) pontban említett jegyzékét a népegészségügyi szükséghelyzet vagy a jelentős esemény időtartamára;

| c) | releváns információkat kér a kritikus fontosságú gyógyszerek jegyzékeire felvett gyógyszerekről az a) pontban említett egyedüli kapcsolattartó pontoktól, és határidőt állapít meg az említett információk benyújtására, ha az említett információk nem állnak rendelkezésre az ESM-platformon; |
| --- | --- |

c)

releváns információkat kér a kritikus fontosságú gyógyszerek jegyzékeire felvett gyógyszerekről az a) pontban említett egyedüli kapcsolattartó pontoktól, és határidőt állapít meg az említett információk benyújtására, ha az említett információk nem állnak rendelkezésre az ESM-platformon;

| d) | a 6. cikk (4) bekezdésében említett információkészlet alapján információkat kér a kritikus fontosságú gyógyszerek jegyzékeire felvett gyógyszerekről a 3. cikk (6) bekezdésében említett egyedüli kapcsolattartó pontoktól, és határidőt állapít meg az említett információk benyújtására, ha az említett információk nem állnak rendelkezésre az ESM-platformon. |
| --- | --- |

d)

a 6. cikk (4) bekezdésében említett információkészlet alapján információkat kér a kritikus fontosságú gyógyszerek jegyzékeire felvett gyógyszerekről a 3. cikk (6) bekezdésében említett egyedüli kapcsolattartó pontoktól, és határidőt állapít meg az említett információk benyújtására, ha az említett információk nem állnak rendelkezésre az ESM-platformon.

(3)   A (2) bekezdés c) pontjában említett információknak legalább a következőket kell magukban foglalniuk:

| a) | a gyógyszer forgalombahozataliengedély-jogosultjának neve; |
| --- | --- |

a)

a gyógyszer forgalombahozataliengedély-jogosultjának neve;

| b) | a gyógyszer neve; |
| --- | --- |

b)

a gyógyszer neve;

| c) | a késztermékekre és a gyógyszer hatóanyagaira vonatkozó aktív gyártási helyek azonosítása; |
| --- | --- |

c)

a késztermékekre és a gyógyszer hatóanyagaira vonatkozó aktív gyártási helyek azonosítása;

| d) | azon tagállam, amelyben a forgalombahozatali engedély érvényes és a gyógyszer forgalombahozatali státusza az egyes tagállamokban; |
| --- | --- |

d)

azon tagállam, amelyben a forgalombahozatali engedély érvényes és a gyógyszer forgalombahozatali státusza az egyes tagállamokban;

| e) | a gyógyszer tényleges vagy potenciális hiányára vonatkozó részletes adatok, mint például a tényleges vagy becsült kezdő és záró dátumok, valamint a feltételezett vagy ismert ok; |
| --- | --- |

e)

a gyógyszer tényleges vagy potenciális hiányára vonatkozó részletes adatok, mint például a tényleges vagy becsült kezdő és záró dátumok, valamint a feltételezett vagy ismert ok;

| f) | a gyógyszer értékesítési és a piaci részesedési adatai; |
| --- | --- |

f)

a gyógyszer értékesítési és a piaci részesedési adatai;

| g) | a gyógyszer rendelkezésre álló készletei; |
| --- | --- |

g)

a gyógyszer rendelkezésre álló készletei;

| h) | a gyógyszerre vonatkozó kínálati előrejelzés, beleértve az ellátási lánc potenciális sebezhetőségeire, a már leszállított mennyiségekre és a tervezett szállításokra vonatkozó információkat; |
| --- | --- |

h)

a gyógyszerre vonatkozó kínálati előrejelzés, beleértve az ellátási lánc potenciális sebezhetőségeire, a már leszállított mennyiségekre és a tervezett szállításokra vonatkozó információkat;

| i) | a gyógyszerre vonatkozó keresleti előrejelzések; |
| --- | --- |

i)

a gyógyszerre vonatkozó keresleti előrejelzések;

| j) | a rendelkezésre álló alternatív gyógyszerekre vonatkozó részletes adatok; |
| --- | --- |

j)

a rendelkezésre álló alternatív gyógyszerekre vonatkozó részletes adatok;

| k) | hiánymegelőzési és -mérséklési tervek, amelyek magukban foglalják minimum a termelési és ellátási kapacitásra, a kész gyógyszer és a hatóanyagok jóváhagyott gyártási helyeire, a potenciális alternatív gyártási helyekre és a gyógyszer minimális készletszintjeire vonatkozó információkat. |
| --- | --- |

k)

hiánymegelőzési és -mérséklési tervek, amelyek magukban foglalják minimum a termelési és ellátási kapacitásra, a kész gyógyszer és a hatóanyagok jóváhagyott gyártási helyeire, a potenciális alternatív gyártási helyekre és a gyógyszer minimális készletszintjeire vonatkozó információkat.

(4)   A (3) bekezdés k) pontjában említett kritikus fontosságú gyógyszerekre vonatkozó hiánymegelőzési és -mérséklési tervek kiegészítése érdekében az Ügynökség és a gyógyszerekért felelős illetékes nemzeti hatóságok információkat kérhetnek a nagykereskedelmi forgalmazóktól és egyéb releváns szereplőktől a nagykereskedelmi ellátási láncban felmerült bármely logisztikai kihívás tekintetében.

10. cikk

A forgalombahozatali engedélyek jogosultjainak kötelezettségei

(1)   Az Unióban engedélyezett gyógyszerek forgalombahozatali engedélyeinek jogosultjai e rendelet 9. cikke (1) bekezdésének e) pontja alkalmazásában biztosítják az információkat 2022. szeptember 2-ig a 726/2004/EK rendelet 57. cikke (1) bekezdésének l) pontjában említett adatbázisba történő elektronikus benyújtás formájában. Az említett forgalombahozataliengedély-jogosultak szükség esetén biztosítják a frissítéseket.

(2)   A 7. cikkben említett nyomon követés elősegítése érdekében az Ügynökség kérheti a kritikus fontosságú gyógyszerek jegyzékeire felvett gyógyszerek forgalombahozatali engedélyeinek jogosultjaitól, hogy nyújtsák be az Ügynökség által kitűzött határidőig a 9. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett információkat.

Az e bekezdés első albekezdésében említett forgalombahozataliengedély-jogosultak a kért információkat a 9. cikk (2) bekezdésének b) pontjában említett egyedüli kapcsolattartó pontokon keresztül, a 9. cikk (1) bekezdésének b), illetve c) pontja értelmében megállapított nyomonkövetési és jelentéstételi módszerek, illetve rendszerek használatával nyújtják be az Ügynökség által meghatározott határidőn belül. Az említett forgalombahozataliengedély-jogosultak szükség esetén biztosítják a frissítéseket.

(3)   Az (1) és a (2) bekezdésben említett forgalombahozataliengedély-jogosultak megindokolják bármely kért információ nyújtásának elmulasztását és a kért információknak az Ügynökség által meghatározott határidőn túli késedelmes benyújtását.

(4)   Amennyiben a (2) bekezdésben említett forgalombahozataliengedély-jogosultak jelzik, hogy az Ügynökség vagy a gyógyszerekért felelős illetékes nemzeti hatóságok kérésére általuk benyújtott információk bizalmas üzleti jellegű információt tartalmaznak, azonosítaniuk kell az említett, ilyen jellegű információ releváns részeit, és meg kell magyarázniuk, hogy az említett információ miért bizalmas üzleti jellegű.

Az Ügynökség érdemben értékeli az egyes információjelzések bizalmas üzleti jellegét, és megvédi az ilyen bizalmas üzleti információkat az indokolatlan nyilvánosságra hozatallal szemben.

(5)   Amennyiben a (2) bekezdésben említett forgalombahozataliengedély-jogosultak vagy a gyógyszerellátási lánc egyéb releváns szereplői az (2) bekezdés második albekezdésében előírtakon túl bármely olyan információval rendelkeznek, amely tényleges vagy potenciális gyógyszerhiányt bizonyít, haladéktalanul megadják az Ügynökségnek az ilyen információt.

(6)   A 7. cikkben említett nyomon követés eredményeiről szóló jelentéstételt és a 8. cikk (3) és (4) bekezdésével összhangban nyújtott, megelőző vagy mérséklő intézkedésekre vonatkozó ajánlásokat követően a (2) bekezdésben említett forgalombahozataliengedély-jogosultak:

| a) | megküldik az Ügynökségnek esetleges észrevételeiket; |
| --- | --- |

a)

megküldik az Ügynökségnek esetleges észrevételeiket;

| b) | figyelembe veszik a 8. cikk (3) és (4) bekezdésében említett ajánlásokat, valamint a 12. cikk c) pontjában említett iránymutatásokat; |
| --- | --- |

b)

figyelembe veszik a 8. cikk (3) és (4) bekezdésében említett ajánlásokat, valamint a 12. cikk c) pontjában említett iránymutatásokat;

| c) | megfelelnek a 11. és 12. cikk értelmében uniós vagy tagállami szinten hozott bármely intézkedéseknek; |
| --- | --- |

c)

megfelelnek a 11. és 12. cikk értelmében uniós vagy tagállami szinten hozott bármely intézkedéseknek;

| d) | tájékoztatják a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoportot a meghozott intézkedésekről, és jelentést tesznek az említett intézkedések nyomon követéséről és eredményeiről, többek között információt nyújtva a tényleges vagy potenciális gyógyszerhiány megoldásáról is. |
| --- | --- |

d)

tájékoztatják a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoportot a meghozott intézkedésekről, és jelentést tesznek az említett intézkedések nyomon követéséről és eredményeiről, többek között információt nyújtva a tényleges vagy potenciális gyógyszerhiány megoldásáról is.

11. cikk

A tagállamok szerepe a gyógyszerhiány nyomon követésében és mérséklésében

(1)   A 7. cikkben említett nyomon követés elősegítése érdekében, – hacsak az érintett információ nem áll rendelkezésre az ESM-platformon –, az Ügynökség előírhatja egy tagállamnak, hogy:

| a) | a 3. cikk (6) bekezdésében említett egyedüli kapcsolattartó ponton keresztül és a 9. cikk (1) bekezdésének b), illetve c) pontja értelmében megállapított jelentéstételi módszerek, illetve rendszerek használatával nyújtsa be a 6. cikk (4) bekezdésében említett információkészletet, beleértve a keresleti volumenre és a keresleti előrejelzésekre vonatkozó rendelkezésre álló és becsült adatokat; |
| --- | --- |

a)

a 3. cikk (6) bekezdésében említett egyedüli kapcsolattartó ponton keresztül és a 9. cikk (1) bekezdésének b), illetve c) pontja értelmében megállapított jelentéstételi módszerek, illetve rendszerek használatával nyújtsa be a 6. cikk (4) bekezdésében említett információkészletet, beleértve a keresleti volumenre és a keresleti előrejelzésekre vonatkozó rendelkezésre álló és becsült adatokat;

| b) | a 10. cikk (4) bekezdésével összhangban jelezze bármely bizalmas üzleti információk meglétét, és magyarázza meg, hogy az említett információk miért bizalmas üzleti jellegűek; |
| --- | --- |

b)

a 10. cikk (4) bekezdésével összhangban jelezze bármely bizalmas üzleti információk meglétét, és magyarázza meg, hogy az említett információk miért bizalmas üzleti jellegűek;

| c) | jelezze a kért információ megadásának bármely elmulasztását, és hogy fennáll-e bármely késedelem az említett információknak az Ügynökség által a 10. cikk (3) bekezdésével összhangban meghatározott határidőn belüli benyújtása terén. |
| --- | --- |

c)

jelezze a kért információ megadásának bármely elmulasztását, és hogy fennáll-e bármely késedelem az említett információknak az Ügynökség által a 10. cikk (3) bekezdésével összhangban meghatározott határidőn belüli benyújtása terén.

A tagállamok az Ügynökség által meghatározott határidőig teljesítik az Ügynökség kérését.

(2)   Az (1) bekezdés alkalmazásában a nagykereskedelmi forgalmazók, valamint a kritikus fontosságú gyógyszerek jegyzékeire felvett gyógyszerekkel lakossági ellátásra engedéllyel rendelkező vagy arra jogosult egyéb személyek vagy jogalanyok – a tagállam kérésére – releváns információkat és adatokat, többek között az említett gyógyszerek készletszintjeire vonatkozó információkat és adatokat szolgáltatnak az említett tagállam számára.

(3)   Amennyiben a tagállamok – az e cikk (1) és (2) bekezdésével összhangban nyújtandó információkon felül – bármely olyan információval rendelkeznek a gyógyszerekre vonatkozó értékesítési mennyiségekről és orvosi rendelvények mennyiségéről, amely a kritikus gyógyszerek jegyzékeire felvett gyógyszer tényleges vagy potenciális hiányát bizonyítja, beleértve a 2001/83/EK irányelv 23a. cikkének harmadik bekezdésében említett adatokat, az e rendelet 3. cikkének (6) bekezdésében említett saját egyedüli kapcsolattartó pontjaikon keresztül haladéktalanul megadják a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoportnak az ilyen információt.

(4)   A 7. cikkben említett nyomon követés eredményeiről szóló jelentéstételt és a 8. cikk (3) és (4) bekezdésével összhangban nyújtott, megelőző vagy mérséklő intézkedésekre vonatkozó ajánlásokat követően a tagállamok:

| a) | figyelembe veszik a 12. cikk c) pontjában említett ajánlásokat és iránymutatásokat, valamint koordinálják a 12. cikk a) pontja értelmében uniós szinten tett intézkedésekkel kapcsolatos intézkedéseiket; |
| --- | --- |

a)

figyelembe veszik a 12. cikk c) pontjában említett ajánlásokat és iránymutatásokat, valamint koordinálják a 12. cikk a) pontja értelmében uniós szinten tett intézkedésekkel kapcsolatos intézkedéseiket;

| b) | tájékoztatják a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoportot a meghozott intézkedésekről, és jelentést tesznek az a) pontban említett intézkedések eredményeiről, beleértve a tényleges vagy potenciális gyógyszerhiány megoldására vonatkozó információnyújtást is. |
| --- | --- |

b)

tájékoztatják a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoportot a meghozott intézkedésekről, és jelentést tesznek az a) pontban említett intézkedések eredményeiről, beleértve a tényleges vagy potenciális gyógyszerhiány megoldására vonatkozó információnyújtást is.

Az első albekezdés a) és b) pontjának alkalmazásában, azon tagállamok, amelyek nemzeti szinten alternatív intézkedést hoznak, kellő időben megosztják a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoporttal annak okait, hogy így járnak el.

Az első albekezdés a) pontjában említett ajánlásokat, iránymutatásokat és intézkedéseket, valamint a levont tanulságokról szóló összefoglaló jelentést a 14. cikkben említett webportál útján nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni.

12. cikk

A Bizottság szerepe a gyógyszerhiányok nyomon követése és mérséklése tekintetében

A Bizottság figyelembe veszi a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoporttól kapott, a 8. cikk (1) és (2) bekezdésében, illetve a 8. cikk (3) és (4) bekezdésében említett információkat, illetve annak ajánlásait, és:

| a) | a Bizottságra ruházott hatáskörök korlátain belül megtesz minden szükséges intézkedést a kritikus fontosságú gyógyszerek jegyzékeire felvett gyógyszerek tényleges vagy potenciális hiányainak mérséklése céljából; |
| --- | --- |

a)

a Bizottságra ruházott hatáskörök korlátain belül megtesz minden szükséges intézkedést a kritikus fontosságú gyógyszerek jegyzékeire felvett gyógyszerek tényleges vagy potenciális hiányainak mérséklése céljából;

| b) | szükség esetén elősegíti a forgalombahozatali engedélyek jogosultjai és más releváns szervezetek közötti koordinációt a hirtelen keresletnövekedések kezelése érdekében; |
| --- | --- |

b)

szükség esetén elősegíti a forgalombahozatali engedélyek jogosultjai és más releváns szervezetek közötti koordinációt a hirtelen keresletnövekedések kezelése érdekében;

| c) | mérlegeli a tagállamoknak, a forgalombahozatali engedélyek jogosultjainak és más szervezeteknek, többek között – releváns esetben – a gyógyszerellátási lánc releváns szervezeteinek címzendő iránymutatások és ajánlások szükségességét; |
| --- | --- |

c)

mérlegeli a tagállamoknak, a forgalombahozatali engedélyek jogosultjainak és más szervezeteknek, többek között – releváns esetben – a gyógyszerellátási lánc releváns szervezeteinek címzendő iránymutatások és ajánlások szükségességét;

| d) | tájékoztatja a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoportot a Bizottság által megtett bármely intézkedésről, és jelentést tesz az említett intézkedések eredményeiről; |
| --- | --- |

d)

tájékoztatja a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoportot a Bizottság által megtett bármely intézkedésről, és jelentést tesz az említett intézkedések eredményeiről;

| e) | felkéri a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoportot, hogy a 8. cikk (3), (4) és (5) bekezdésében előírtak szerint nyújtson ajánlásokat vagy koordinálja az intézkedéseket; |
| --- | --- |

e)

felkéri a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoportot, hogy a 8. cikk (3), (4) és (5) bekezdésében előírtak szerint nyújtson ajánlásokat vagy koordinálja az intézkedéseket;

| f) | az 1082/2013/EU határozattal és más alkalmazandó uniós jogi aktusokkal összhangban mérlegeli az egészségügyi ellenintézkedések szükségességét; |
| --- | --- |

f)

az 1082/2013/EU határozattal és más alkalmazandó uniós jogi aktusokkal összhangban mérlegeli az egészségügyi ellenintézkedések szükségességét;

| g) | adott esetben kapcsolatot tart harmadik országokkal és releváns nemzetközi szervezetekkel a kritikus fontosságú gyógyszerek jegyzékeire felvett gyógyszerek vagy azok hatóanyagai tényleges vagy potenciális hiányainak mérséklése érdekében, amennyiben az említett gyógyszereket vagy hatóanyagokat az Unióba importálják, és amennyiben az ilyen tényleges vagy potenciális hiányok nemzetközi következeményekkel járnak, továbbá releváns esetben minden kapcsolódó intézkedésről, valamint az említett intézkedések eredményeiről jelentést tesz a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoportnak. |
| --- | --- |

g)

adott esetben kapcsolatot tart harmadik országokkal és releváns nemzetközi szervezetekkel a kritikus fontosságú gyógyszerek jegyzékeire felvett gyógyszerek vagy azok hatóanyagai tényleges vagy potenciális hiányainak mérséklése érdekében, amennyiben az említett gyógyszereket vagy hatóanyagokat az Unióba importálják, és amennyiben az ilyen tényleges vagy potenciális hiányok nemzetközi következeményekkel járnak, továbbá releváns esetben minden kapcsolódó intézkedésről, valamint az említett intézkedések eredményeiről jelentést tesz a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoportnak.

13. cikk

A gyógyszerhiányt nyomonkövető európai platform

(1)   Az Ügynökség létrehozza, fenntartja és kezeli a gyógyszerhiányt nyomonkövető európai platform néven ismertté váló IT platformot (a továbbiakban: az ESM-platform), amely a 726/2004/EK rendelet 57. cikke (1) bekezdésének l) pontjában említett adatbázishoz kapcsolódik.

Az ESM-platformot a gyógyszerhiányokra, -kínálatra és -keresletre vonatkozó információk összegyűjtésének elősegítésére kell felhasználni, beleértve az arra vonatkozó információt is, hogy a gyógyszert valamely tagállamban forgalomba hozzák-e vagy kivonják-e a forgalomból.

(2)   Az ESM-platformon keresztül gyűjtött információkat a következők nyomon követésére, megelőzésére és kezelésére kell felhasználni:

| a) | a kritikus fontosságú gyógyszerek jegyzékein szereplő gyógyszerek tényleges vagy potenciális hiányai népegészségügyi szükséghelyzetek és jelentős események idején; és |
| --- | --- |

a)

a kritikus fontosságú gyógyszerek jegyzékein szereplő gyógyszerek tényleges vagy potenciális hiányai népegészségügyi szükséghelyzetek és jelentős események idején; és

| b) | a gyógyszerek olyan, tényleges vagy potenciális hiányai, amelyek valószínűleg népegészségügyi szükséghelyzethez vagy jelentős eseményhez vezetnek a 4. cikk (2) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

b)

a gyógyszerek olyan, tényleges vagy potenciális hiányai, amelyek valószínűleg népegészségügyi szükséghelyzethez vagy jelentős eseményhez vezetnek a 4. cikk (2) bekezdésével összhangban.

(3)   A (2) bekezdés alkalmazásában a népegészségügyi szükséghelyzetek és jelentős események során:

| a) | a forgalombahozatali engedélyek jogosultjai az ESM-platformot használják arra, hogy – a 9. és 10. cikkel összhangban – bejelentsék az Ügynökségnek a 9. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett egyedüli kapcsolattartó pontokon keresztül a kritikus fontosságú gyógyszerek jegyzékein szereplő gyógyszerekkel kapcsolatos információkat; |
| --- | --- |

a)

a forgalombahozatali engedélyek jogosultjai az ESM-platformot használják arra, hogy – a 9. és 10. cikkel összhangban – bejelentsék az Ügynökségnek a 9. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett egyedüli kapcsolattartó pontokon keresztül a kritikus fontosságú gyógyszerek jegyzékein szereplő gyógyszerekkel kapcsolatos információkat;

| b) | a tagállamok az ESM-platformot használják arra, hogy – a 9. és 11. cikkel összhangban – bejelentsék az Ügynökségnek a 9. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett egyedüli kapcsolattartó pontokon keresztül a kritikus fontosságú gyógyszerek jegyzékein szereplő gyógyszerekkel kapcsolatos információkat. |
| --- | --- |

b)

a tagállamok az ESM-platformot használják arra, hogy – a 9. és 11. cikkel összhangban – bejelentsék az Ügynökségnek a 9. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett egyedüli kapcsolattartó pontokon keresztül a kritikus fontosságú gyógyszerek jegyzékein szereplő gyógyszerekkel kapcsolatos információkat.

Az első albekezdés b) pontjában említett jelentéstételnek az azon pontban említetteken túl tartalmaznia kell a forgalombahozatali engedélyek jogosultjaitól és a nagykereskedelmi forgalmazóktól, illetve releváns esetben a kritikus fontosságú gyógyszerek jegyzékeire felvett gyógyszerekkel lakossági ellátásra engedéllyel rendelkező vagy arra jogosult egyéb személyektől vagy jogalanyoktól kapott információkat is.

(4)   A (2) bekezdés alkalmazásában, valamint a népegészségügyi szükséghelyzetekre és a jelentős eseményekre való felkészültség biztosítása tekintetében:

| a) | a forgalombahozatali engedélyek jogosultjai az ESM-platformot használják arra, hogy bejelentsék az Ügynökségnek a következőket:






  i. | a 726/2004/EK rendelet 13. cikkének (4) bekezdésében említett információk az említett rendelettel összhangban megadott engedélyek vonatkozásában; |
| --- | --- | --- |

a)

a forgalombahozatali engedélyek jogosultjai az ESM-platformot használják arra, hogy bejelentsék az Ügynökségnek a következőket:

i.

a 726/2004/EK rendelet 13. cikkének (4) bekezdésében említett információk az említett rendelettel összhangban megadott engedélyek vonatkozásában;

| ii. | adott esetben a 9. cikk (3) bekezdésében meghatározott kategóriákon alapuló, olyan információk, amelyek olyan tényleges vagy potenciális gyógyszerhiányokhoz kapcsolódnak, amelyek adott esetben valószínűleg népegészségügyi szükséghelyzethez vagy jelentős eseményhez vezetnek; |
| --- | --- |

ii.

adott esetben a 9. cikk (3) bekezdésében meghatározott kategóriákon alapuló, olyan információk, amelyek olyan tényleges vagy potenciális gyógyszerhiányokhoz kapcsolódnak, amelyek adott esetben valószínűleg népegészségügyi szükséghelyzethez vagy jelentős eseményhez vezetnek;

| b) | a tagállamok az ESM-platformot használják arra, hogy a 9. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett egyedüli kapcsolattartó pontokon keresztül bejelentsék az Ügynökségnek az olyan gyógyszerhiányokat, amelyek valószínűleg népegészségügyi szükséghelyzethez vagy jelentős eseményhez vezetnek a 4. cikk (2) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

b)

a tagállamok az ESM-platformot használják arra, hogy a 9. cikk (1) bekezdésének e) pontjában említett egyedüli kapcsolattartó pontokon keresztül bejelentsék az Ügynökségnek az olyan gyógyszerhiányokat, amelyek valószínűleg népegészségügyi szükséghelyzethez vagy jelentős eseményhez vezetnek a 4. cikk (2) bekezdésével összhangban.

(5)   A (4) bekezdés b) pontjában említett bejelentés:

| a) | magában foglalja a 2001/83/EK irányelv 23a. cikkében említett információkat, amelyeket a gyógyszerekért felelős illetékes nemzeti hatóságoknak jelentettek be az említett irányelvvel összhangban megadott engedélyek vonatkozásában; |
| --- | --- |

a)

magában foglalja a 2001/83/EK irányelv 23a. cikkében említett információkat, amelyeket a gyógyszerekért felelős illetékes nemzeti hatóságoknak jelentettek be az említett irányelvvel összhangban megadott engedélyek vonatkozásában;

| b) | magában foglalhat a forgalombahozatali engedélyek jogosultjaitól, a nagykereskedelmi forgalmazóktól, valamint lakossági gyógyszerellátásra engedéllyel rendelkező vagy arra jogosult egyéb személyektől vagy jogalanyoktól kapott kiegészítő információkat. |
| --- | --- |

b)

magában foglalhat a forgalombahozatali engedélyek jogosultjaitól, a nagykereskedelmi forgalmazóktól, valamint lakossági gyógyszerellátásra engedéllyel rendelkező vagy arra jogosult egyéb személyektől vagy jogalanyoktól kapott kiegészítő információkat.

(6)   Az Ügynökség az ESM-platform optimális használatának biztosítása érdekében:

| a) | a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoporttal együttműködésben kidolgozza az ESM-platformra vonatkozó műszaki és funkcionális előírásokat, beleértve a meglévő nemzeti rendszerekkel való adatcserére szolgáló adatcsere-mechanizmust és az elektronikus benyújtások formátumát; |
| --- | --- |

a)

a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoporttal együttműködésben kidolgozza az ESM-platformra vonatkozó műszaki és funkcionális előírásokat, beleértve a meglévő nemzeti rendszerekkel való adatcserére szolgáló adatcsere-mechanizmust és az elektronikus benyújtások formátumát;

| b) | előírja, hogy az ESM-platformon keresztül benyújtott adatok feleljenek meg a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet által a gyógyszerek azonosítására kidolgozott szabványoknak, valamint hogy azok a gyógyszeripari szabályozási folyamatokban használt törzsadatok területein alapuljanak, nevezetesen az anyag, a készítmény, a szervezet és releváns esetben a referenciaadatok területén; |
| --- | --- |

b)

előírja, hogy az ESM-platformon keresztül benyújtott adatok feleljenek meg a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet által a gyógyszerek azonosítására kidolgozott szabványoknak, valamint hogy azok a gyógyszeripari szabályozási folyamatokban használt törzsadatok területein alapuljanak, nevezetesen az anyag, a készítmény, a szervezet és releváns esetben a referenciaadatok területén;

| c) | a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoporttal együttműködésben kidolgozza a jelentéstétel szabványos terminológiáját, amelyet a forgalombahozatali engedélyek jogosultjainak és a tagállamoknak az ESM-platformon tett bejelentésekhez használniuk kell; |
| --- | --- |

c)

a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoporttal együttműködésben kidolgozza a jelentéstétel szabványos terminológiáját, amelyet a forgalombahozatali engedélyek jogosultjainak és a tagállamoknak az ESM-platformon tett bejelentésekhez használniuk kell;

| d) | a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoporttal együttműködésben releváns iránymutatást állapít meg az ESM-platformon keresztül történő jelentéstételre vonatkozóan; |
| --- | --- |

d)

a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoporttal együttműködésben releváns iránymutatást állapít meg az ESM-platformon keresztül történő jelentéstételre vonatkozóan;

| e) | a jelentéstétel megkettőzése nélkül biztosítja, hogy az adatok az ESM-platform, a tagállami információtechnológiai rendszerek, valamint az egyéb releváns információtechnológiai rendszerek és adatbázisok között interoperábilisak legyenek; |
| --- | --- |

e)

a jelentéstétel megkettőzése nélkül biztosítja, hogy az adatok az ESM-platform, a tagállami információtechnológiai rendszerek, valamint az egyéb releváns információtechnológiai rendszerek és adatbázisok között interoperábilisak legyenek;

| f) | biztosítja, hogy a Bizottság, az Ügynökség, az illetékes nemzeti hatóságok és a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport megfelelő szintű hozzáféréssel rendelkezzenek az ESM-platformon található információkhoz; |
| --- | --- |

f)

biztosítja, hogy a Bizottság, az Ügynökség, az illetékes nemzeti hatóságok és a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport megfelelő szintű hozzáféréssel rendelkezzenek az ESM-platformon található információkhoz;

| g) | biztosítja, hogy a rendszerbe benyújtott bizalmas üzleti információkat megvédjék az indokolatlan nyilvánosságra hozatallal szemben; |
| --- | --- |

g)

biztosítja, hogy a rendszerbe benyújtott bizalmas üzleti információkat megvédjék az indokolatlan nyilvánosságra hozatallal szemben;

| h) | biztosítja, hogy az ESM-platform teljesen működőképessé váljon 2025. február 2-ig, és tervet dolgoz ki az ESM-platform megvalósítására vonatkozóan. |
| --- | --- |

h)

biztosítja, hogy az ESM-platform teljesen működőképessé váljon 2025. február 2-ig, és tervet dolgoz ki az ESM-platform megvalósítására vonatkozóan.

14. cikk

A gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoportra vonatkozó tájékoztatás

(1)   Az Ügynökség – a webportáljának egy külön erre a célra kialakított weboldalán és más megfelelő eszközökön keresztül, az illetékes nemzeti hatóságokkal együttműködve – kellő időben tájékoztatást nyújt a nyilvánosságnak és az érdekcsoportoknak a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport munkájára vonatkozóan, és adott esetben reagál a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport munkáját célba vevő dezinformációra.

(2)   A gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport eljárásainak átláthatóknak kell lenniük.

A gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport üléseinek napirendjéről és jegyzőkönyveiről készült összefoglalókat, valamint a 3. cikk (5) bekezdésében említett eljárási szabályzatot, továbbá a 8. cikk (3) és (4) bekezdésében említett ajánlásokat dokumentálni kell, és az Ügynökség webportáljának egy külön erre a célra kialakított weboldalán nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni.

Amennyiben a 3. cikk (5) bekezdésében említett eljárási szabályzat lehetővé teszi a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport tagjai számára, hogy eltérő véleményeik rögzítését kérjék, a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoportnak a gyógyszerekért felelős illetékes nemzeti hatóságok kérésére azok rendelkezésére kell bocsátania az ilyen eltérő véleményeket és az azok alapjául szolgáló indokokat.

III. FEJEZET

NÉPEGÉSZSÉGÜGYI SZÜKSÉGHELYZETEK KEZELÉSÉRE POTENCIÁLLAL RENDELKEZŐ GYÓGYSZEREK

15. cikk

A szükséghelyzeti munkacsoport

(1)   E rendelettel az Ügynökségen belül létrejön a szükséghelyzeti munkacsoport.

A szükséghelyzeti munkacsoportot a népegészségügyi szükséghelyzetekre való felkészülés során, illetve azok idején kell összehívni, személyes jelenléttel járó ülés vagy távértekezlet formájában.

A szükséghelyzeti munkacsoport titkárságát az Ügynökség biztosítja.

(2)   Népegészségügyi szükséghelyzetek idején a szükséghelyzeti munkacsoport a következő feladatokat látja el:

| a) | az Ügynökség tudományos bizottságaival, munkacsoportjaival és tudományos tanácsadó csoportjaival kapcsolatot tartva, tudományos szaktanácsadás biztosítása és az olyan gyógyszerekre vonatkozó, rendelkezésre álló tudományos adatok áttekintése, amelyek népegészségügyi szükséghelyzet kezelésére potenciállal rendelkeznek, beleértve a fejlesztők rendelkezésére álló adatok bekérését és a velük történő előzetes egyeztetések lefolytatását; |
| --- | --- |

a)

az Ügynökség tudományos bizottságaival, munkacsoportjaival és tudományos tanácsadó csoportjaival kapcsolatot tartva, tudományos szaktanácsadás biztosítása és az olyan gyógyszerekre vonatkozó, rendelkezésre álló tudományos adatok áttekintése, amelyek népegészségügyi szükséghelyzet kezelésére potenciállal rendelkeznek, beleértve a fejlesztők rendelkezésére álló adatok bekérését és a velük történő előzetes egyeztetések lefolytatását;

| b) | a klinikai vizsgálati tervek fő szempontjaival kapcsolatos tanácsadás, valamint a népegészségügyi szükséghelyzetet előidéző betegség kezelésére, megelőzésére vagy diagnosztizálására szánt gyógyszerek klinikai vizsgálataival kapcsolatos tanácsadás a fejlesztők részére, e rendelet 16. cikkével összhangban, a tagállamoknak a klinikai vizsgálat engedélyezése iránt benyújtott kérelmeknek a saját területükön, az 536/2014/EU rendelettel összhangban végzendő értékelése tekintetében fennálló feladatainak sérelme nélkül; |
| --- | --- |

b)

a klinikai vizsgálati tervek fő szempontjaival kapcsolatos tanácsadás, valamint a népegészségügyi szükséghelyzetet előidéző betegség kezelésére, megelőzésére vagy diagnosztizálására szánt gyógyszerek klinikai vizsgálataival kapcsolatos tanácsadás a fejlesztők részére, e rendelet 16. cikkével összhangban, a tagállamoknak a klinikai vizsgálat engedélyezése iránt benyújtott kérelmeknek a saját területükön, az 536/2014/EU rendelettel összhangban végzendő értékelése tekintetében fennálló feladatainak sérelme nélkül;

| c) | tudományos támogatás nyújtása a népegészségügyi szükséghelyzetet előidéző betegség kezelésére, megelőzésére vagy diagnosztizálására szánt gyógyszerek klinikai vizsgálatainak elősegítéséhez; |
| --- | --- |

c)

tudományos támogatás nyújtása a népegészségügyi szükséghelyzetet előidéző betegség kezelésére, megelőzésére vagy diagnosztizálására szánt gyógyszerek klinikai vizsgálatainak elősegítéséhez;

| d) | hozzájárulás az Ügynökség tudományos bizottságainak, munkacsoportjainak és tudományos tanácsadó csoportjainak a munkájához; |
| --- | --- |

d)

hozzájárulás az Ügynökség tudományos bizottságainak, munkacsoportjainak és tudományos tanácsadó csoportjainak a munkájához;

| e) | az Ügynökség tudományos bizottságaival, munkacsoportjaival és tudományos tanácsadó csoportjaival kapcsolatot tartva, a 18. cikkel összhangban tudományos ajánlások nyújtása bármely olyan gyógyszer használata tekintetében, amely potenciállal rendelkezik népegészségügyi szükséghelyzetek kezelésére; |
| --- | --- |

e)

az Ügynökség tudományos bizottságaival, munkacsoportjaival és tudományos tanácsadó csoportjaival kapcsolatot tartva, a 18. cikkel összhangban tudományos ajánlások nyújtása bármely olyan gyógyszer használata tekintetében, amely potenciállal rendelkezik népegészségügyi szükséghelyzetek kezelésére;

| f) | az illetékes nemzeti hatóságokkal, az uniós szervekkel és ügynökségekkel, az Egészségügyi Világszervezettel, harmadik országokkal és nemzetközi tudományos szervezetekkel való szükség szerinti együttműködés olyan tudományos és technikai kérdésekről, amelyek a népegészségügyi szükséghelyzettel és a népegészségügyi szükséghelyzetek kezelésére potenciállal rendelkező gyógyszerekkel kapcsolatosak. |
| --- | --- |

f)

az illetékes nemzeti hatóságokkal, az uniós szervekkel és ügynökségekkel, az Egészségügyi Világszervezettel, harmadik országokkal és nemzetközi tudományos szervezetekkel való szükség szerinti együttműködés olyan tudományos és technikai kérdésekről, amelyek a népegészségügyi szükséghelyzettel és a népegészségügyi szükséghelyzetek kezelésére potenciállal rendelkező gyógyszerekkel kapcsolatosak.

Az első albekezdés c) pontjában említett támogatás magában foglal a hasonló vagy kapcsolódó tervezett klinikai vizsgálatok megbízói számára nyújtandó, közös klinikai vizsgálatok létrehozására vonatkozó tanácsadást, és magában foglalhat az 536/2014/EU rendelet 2. cikke (2) bekezdésének 14. pontjával és 72. cikkével összhangban, megbízóként vagy közös megbízóként való fellépés céljából létrehozandó megállapodásokra vonatkozó tanácsadást.

(3)   A szükséghelyzeti munkacsoport a következőkből áll:

| a) | az Ügynökség tudományos bizottságainak és munkacsoportjainak elnökei vagy alelnökei, vagy mindkettő, valamint az említett bizottságok egyéb képviselői; |
| --- | --- |

a)

az Ügynökség tudományos bizottságainak és munkacsoportjainak elnökei vagy alelnökei, vagy mindkettő, valamint az említett bizottságok egyéb képviselői;

| b) | az Ügynökség munkacsoportjainak képviselői, beleértve a betegek és fogyasztók érdekvédelmi munkacsoportjának képviselőit, valamint az egészségügyi dolgozók érdekvédelmi munkacsoportjának képviselőit; |
| --- | --- |

b)

az Ügynökség munkacsoportjainak képviselői, beleértve a betegek és fogyasztók érdekvédelmi munkacsoportjának képviselőit, valamint az egészségügyi dolgozók érdekvédelmi munkacsoportjának képviselőit;

| c) | az Ügynökség személyi állományának tagjai; |
| --- | --- |

c)

az Ügynökség személyi állományának tagjai;

| d) | a 2001/83/EK irányelv 27. cikkével összhangban létrehozott koordinációs csoport képviselői; |
| --- | --- |

d)

a 2001/83/EK irányelv 27. cikkével összhangban létrehozott koordinációs csoport képviselői;

| e) | az 536/2014/EU rendelet 85. cikkével összhangban létrehozott, a klinikai vizsgálatokkal foglalkozó koordinációs és tanácsadó csoport képviselői; és |
| --- | --- |

e)

az 536/2014/EU rendelet 85. cikkével összhangban létrehozott, a klinikai vizsgálatokkal foglalkozó koordinációs és tanácsadó csoport képviselői; és

| f) | egyéb klinikai vizsgálati szakértők, akik a gyógyszerekért felelős illetékes nemzeti hatóságokat képviselik. |
| --- | --- |

f)

egyéb klinikai vizsgálati szakértők, akik a gyógyszerekért felelős illetékes nemzeti hatóságokat képviselik.

A szükséghelyzeti munkacsoport tagjait azon szervezetek jelölik, amelyeket képviselnek.

Szükség szerint, eseti alapon külső szakértőket lehet kinevezni a szükséghelyzeti munkacsoportba, különösen az 5. cikk (3) bekezdésében említett esetekben.

Egyéb uniós szervek és ügynökségek képviselőit szükség szerint, eseti alapon kell meghívni, hogy vegyenek részt a szükséghelyzeti munkacsoport munkájában, különösen az 5. cikk (3) bekezdésében említett esetekben.

A szükséghelyzeti munkacsoport elnöki tisztét az Ügynökség képviselője látja el, a társelnöki tisztét pedig a CHMP elnöke vagy alelnöke.

(4)   A szükséghelyzeti munkacsoport összetételét az Ügynökség igazgatótanácsának kell jóváhagynia, figyelembe véve a népegészségügyi szükséghelyzetre adandó terápiás válasz szempontjából releváns konkrét szakértelmet.

Az Ügynökség ügyvezető igazgatója vagy az ügyvezető igazgató képviselője, valamint a Bizottság és az Ügynökség igazgatótanácsának képviselői a szükséghelyzeti munkacsoport valamennyi ülésén jogosultak részt venni.

A szükséghelyzeti munkacsoport tagsági összetételét nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni.

(5)   A szükséghelyzeti munkacsoport társelnökei az üléseken való részvétel céljából meghívhatják a tagállamok egyéb képviselőit, az Ügynökség tudományos bizottságainak és munkacsoportjainak tagjait, továbbá harmadik feleket, beleértve a gyógyszerek területén működő érdekcsoportok képviselőit, a forgalombahozatali engedélyek jogosultjait, fejlesztőket, a klinikai vizsgálatok megbízóit, a klinikai vizsgálati hálózatok képviselőit, független klinikai vizsgálati szakértőket és kutatókat, valamint az egészségügyi szakemberek és a betegek képviselőit.

(6)   A szükséghelyzeti munkacsoport megállapítja az eljárási szabályzatát, beleértve az ajánlások elfogadására vonatkozó szabályokat is.

Az első albekezdésben említett eljárási szabályzat akkor lép hatályba, amint kézhezvette a szükséghelyzeti munkacsoport a Bizottságtól és az Ügynökség igazgatótanácsától kapott kedvező véleményt.

(7)   Az érintett gyógyszerek engedélyezése, felügyelete és farmakovigilanciája, valamint a kapcsolódó, az említett gyógyszerek minőségének, biztonságosságának és hatásosságának biztosítását szolgáló szabályozási intézkedések tekintetében a szükséghelyzeti munkacsoport tanácsadó és támogató szervként látja el a feladatait, amelyek elkülönülnek az Ügynökség tudományos bizottságainak feladataitól, és nem sértik azokat.

A CHMP és az Ügynökség egyéb releváns tudományos bizottságai a véleményeik elfogadása során figyelembe veszik a szükséghelyzeti munkacsoport ajánlásait.

A szükséghelyzeti munkacsoport figyelembe veszi az e bekezdés második albekezdésében említett bizottságok által a 726/2004/EK rendelettel és a 2001/83/EK irányelvvel összhangban kiadott bármely tudományos véleményt.

(8)   A 726/2004/EK rendelet 63. cikke alkalmazandó a szükséghelyzeti munkacsoportra az átláthatóság és a tagjainak függetlensége tekintetében.

(9)   Az Ügynökség a webportálján közzéteszi azon gyógyszerekre vonatkozó információkat és bármely frissítéseket, amelyek a szükséghelyzeti munkacsoport megítélése szerint potenciállal rendelkeznek népegészségügyi szükséghelyzetek eredményes kezelésére. Az Ügynökség indokolatlan késedelem nélkül és minden esetben az ilyen közzétételt megelőzően tájékoztatja a tagállamokat és adott esetben az EÜBB-t is.

16. cikk

A klinikai vizsgálatokra vonatkozó tanácsadás

(1)   Népegészségügyi szükséghelyzet idején a szükséghelyzeti munkacsoport a gyorsított tudományos szaktanácsadási eljárás részeként tanácsot nyújt a klinikai vizsgálatok és a fejlesztők által a klinikai vizsgálat engedélyezése iránti kérelemben benyújtott vagy benyújtani kívánt klinikai vizsgálati tervek fő szempontjaira vonatkozóan, az érintett tagállamnak vagy tagállamoknak a 536/2014/EU rendelet szerinti felelőssége sérelme nélkül.

(2)   Amennyiben egy fejlesztő gyorsított tudományos szaktanácsadási eljárásban vesz részt, a szükséghelyzeti munkacsoport térítésmentesen, legkésőbb 20 nappal azt követően biztosítja az (1) bekezdésben említett szaktanácsadást, hogy a fejlesztő benyújtotta az Ügynökségnek a kért információ és adatok teljes készletét. A szaktanácsot a CHMP-nek jóvá kell hagynia.

(3)   A szükséghelyzeti munkacsoport megállapítja az előírt információ- és adatkészlet benyújtására vonatkozó eljárásokat és iránymutatást, beleértve az azon tagállamra vagy tagállamokra vonatkozó információkat is, ahol klinikai vizsgálat engedélyezése iránti kérelmet nyújtanak be vagy terveznek benyújtani.

(4)   A szükséghelyzeti munkacsoport a tudományos szaktanács kidolgozásába bevonja a tagállamok klinikai vizsgálati szakértelemmel rendelkező képviselőit, különösen olyan esetekben, amikor klinikai vizsgálat engedélyezése iránti kérelmet nyújtanak be vagy terveznek benyújtani.

(5)   Olyan klinikai vizsgálati kérelem engedélyezésekor, amelyre vonatkozóan a munkacsoport tudományos szaktanácsot adott, a tagállamok figyelembe veszik az említett szaktanácsot. A szükséghelyzeti munkacsoport által nyújtott tudományos szaktanácsadás nem sértheti az 536/2014/EU rendeletben előírt etikai felülvizsgálatot.

(6)   Amennyiben egy fejlesztő az e cikk (5) bekezdésében említett tudományos szaktanácsadásban részesül, az említett fejlesztőnek a későbbiekben be kell nyújtania az Ügynökségnek a klinikai vizsgálatokból származó adatokat, ha az Ügynökség a 18. cikk értelmében az említett adatokra irányuló kérést terjeszt elő.

(7)   E cikk (1)–(6) bekezdésének sérelme nélkül, az e cikk (5) bekezdésében említett tudományos szaktanácsot egyébiránt a 726/2004/EK rendelet 57. cikke értelmében megállapított eljárásokkal összhangban kell biztosítani.

17. cikk

A klinikai vizsgálatokra és a forgalombahozatali engedélyekkel kapcsolatos határozatokra vonatkozó nyilvános információk

(1)   A népegészségügyi szükséghelyzet időtartamára az Unióban végzett klinikai vizsgálatok megbízói kötelesek különösen a következő információkat nyilvánosan hozzáférhetővé tenni az 536/2014/EU rendelet 80., illetve 81. cikkével létrehozott uniós portálon, illetve uniós adatbázison keresztül:

| a) | a klinikai vizsgálati terv, az 536/2014/EU rendelet alapján engedélyezett valamennyi vizsgálat vonatkozásában minden egyes olyan vizsgálat kezdetén, amely a népegészségügyi szükséghelyzet kezelésére potenciállal rendelkező gyógyszereket vizsgál; |
| --- | --- |

a)

a klinikai vizsgálati terv, az 536/2014/EU rendelet alapján engedélyezett valamennyi vizsgálat vonatkozásában minden egyes olyan vizsgálat kezdetén, amely a népegészségügyi szükséghelyzet kezelésére potenciállal rendelkező gyógyszereket vizsgál;

| b) | az eredmények összefoglalója, az Ügynökség által meghatározott, az 536/2014/EU rendelet 37. cikkében megállapított idővonalnál rövidebb idővonalon belül. |
| --- | --- |

b)

az eredmények összefoglalója, az Ügynökség által meghatározott, az 536/2014/EU rendelet 37. cikkében megállapított idővonalnál rövidebb idővonalon belül.

(2)   Amennyiben egy, a népegészségügyi szükséghelyzet szempontjából relevanciával bíró gyógyszer forgalombahozatali engedélyt kap, az Ügynökség közzéteszi különösen:

| a) | a terméktájékoztatót a forgalombahozatali engedély megadásának időpontjában érvényes felhasználási feltételek részletes ismertetésével; |
| --- | --- |

a)

a terméktájékoztatót a forgalombahozatali engedély megadásának időpontjában érvényes felhasználási feltételek részletes ismertetésével;

| b) | az európai nyilvános értékelő jelentéseket a lehető leghamarabb, és lehetőség szerint a forgalombahozatali engedélyt követő hét napon belül; |
| --- | --- |

b)

az európai nyilvános értékelő jelentéseket a lehető leghamarabb, és lehetőség szerint a forgalombahozatali engedélyt követő hét napon belül;

| c) | a kérelem alátámasztására az Ügynökséghez benyújtott klinikai adatokat, lehetőleg a Bizottság általi forgalombahozatali engedélyezéstől számított két hónapon belül; |
| --- | --- |

c)

a kérelem alátámasztására az Ügynökséghez benyújtott klinikai adatokat, lehetőleg a Bizottság általi forgalombahozatali engedélyezéstől számított két hónapon belül;

| d) | a 2001/83/EK irányelv 1. cikkének 28c. pontjában említett kockázatkezelési terv teljes szövegét és annak bármely frissített változatát. |
| --- | --- |

d)

a 2001/83/EK irányelv 1. cikkének 28c. pontjában említett kockázatkezelési terv teljes szövegét és annak bármely frissített változatát.

Az első albekezdés c) pontjának alkalmazásában az Ügynökség anonimizál valamennyi személyes adatot, és kitakarja a bizalmas üzleti információkat.

18. cikk

A gyógyszerek felülvizsgálata és a felhasználásukra vonatkozó ajánlások

(1)   A szükséghelyzeti munkacsoport a népegészségügyi szükséghelyzet elismerését követően elvégzi az olyan gyógyszerekről rendelkezésre álló tudományos adatok felülvizsgálatát, amelyek a népegészségügyi szükséghelyzetek eredményes kezelésére potenciállal rendelkeznek. Az említett felülvizsgálatot a népegészségügyi szükséghelyzet alatt valahányszor szükséges frissíteni kell, többek között, amennyiben a szükséghelyzeti munkacsoport és a CHMP megállapodik a forgalombahozatali engedély iránti kérelem értékelésének előkészítéséről.

(2)   Az (1) bekezdésben említett felülvizsgálat előkészítése során a szükséghelyzeti munkacsoport információt és adatokat kérhet be a forgalombahozatali engedélyek jogosultjaitól és a fejlesztőktől, és előzetes egyeztetéseket folytathat velük. A szükséghelyzeti munkacsoport a klinikai tanulmányokon kívül előállított egészségügyi adatokat is felhasználhat – amennyiben rendelkezésre állnak –, figyelembe véve az említett adatok megbízhatóságát.

A szükséghelyzeti munkacsoport – a további információk és adatcserék tekintetében – kapcsolatot tarthat harmadik országbeli gyógyszerügynökségekkel.

(3)   Egy vagy több tagállam vagy a Bizottság kérését követően a szükséghelyzeti munkacsoport ajánlásokat nyújt a CHMP számára a (4) bekezdésnek megfelelő vélemény céljából, a következőkre vonatkozóan:

| a) | a 2001/83/EK irányelv vagy a 726/2004/EK rendelet hatálya alá tartozó gyógyszerek engedélyezés előtti használata; vagy |
| --- | --- |

a)

a 2001/83/EK irányelv vagy a 726/2004/EK rendelet hatálya alá tartozó gyógyszerek engedélyezés előtti használata; vagy

| b) | egy nem engedélyezett gyógyszer használata és forgalmazása a 2001/83/EK irányelv 5. cikkének (2) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

b)

egy nem engedélyezett gyógyszer használata és forgalmazása a 2001/83/EK irányelv 5. cikkének (2) bekezdésével összhangban.

(4)   A (3) bekezdés értelmében nyújtott ajánlás kézhezvételét követően a CHMP elfogadja véleményét az érintett gyógyszer használatára és forgalmazására vonatkozóan támasztandó feltételekről és a célzott betegekről. Az említett véleményt szükség esetén frissíteni kell.

(5)   A tagállamok figyelembe veszik az e cikk (4) bekezdésében említett véleményeket. A 2001/83/EK irányelv 5. cikkének (3) és (4) bekezdése alkalmazandó egy ilyen vélemény felhasználására.

(6)   A (3) bekezdés értelmében nyújtott ajánlásainak kidolgozása során a szükséghelyzeti munkacsoport konzultálhat az érintett tagállammal, és felkérheti, hogy biztosítson minden olyan hozzáférhető információt vagy adatot, amelyet a tagállam felhasznált azon határozatával kapcsolatban, hogy a gyógyszert engedélyezés előtti alkalmazásra elérhetővé teszi. Egy ilyen felkérést követően a tagállam rendelkezésre bocsátja valamennyi kért információt és adatot.

19. cikk

A szükséghelyzeti munkacsoportra vonatkozó tájékoztatás

Az Ügynökség – webportáljának egy külön erre a célra kialakított weboldalán és más megfelelő eszközökön keresztül, az illetékes nemzeti hatóságokkal együttműködve – kellő időben tájékoztatást nyújt a nyilvánosságnak és a releváns érdekcsoportoknak a szükséghelyzeti munkacsoport munkájára vonatkozóan, és adott esetben reagál a szükséghelyzeti munkacsoport munkáját célba vevő dezinformációra.

Az Ügynökség a webportálján rendszeresen közzéteszi a szükséghelyzeti munkacsoport tagjainak jegyzékét, a 15. cikk (6) bekezdésében említett eljárási szabályzatot és a felülvizsgálat tárgyát képező gyógyszerek jegyzékét, valamint a 18. cikk (4) bekezdése értelmében elfogadott véleményeket.

20. cikk

Információtechnológiai eszközök és adatok

A szükséghelyzeti munkacsoportnak a népegészségügyi szükséghelyzetek idején kifejtett munkája előkészítésekor és támogatása érdekében az Ügynökség:

| a) | kifejleszti és karbantartja az információk és adatok – többek között a klinikai tanulmányokon kívül előállított elektronikus egészségügyi adatok – benyújtására szolgáló információtechnológiai eszközöket, többek között egy interoperábilis IT platformot, amelyek megkönnyítik az egyéb meglévő információtechnológiai eszközökkel és a fejlesztés alatt álló információtechnológiai eszközökkel való interoperabilitást, valamint megfelelő támogatást nyújtanak az illetékes nemzeti hatóságok számára; |
| --- | --- |

a)

kifejleszti és karbantartja az információk és adatok – többek között a klinikai tanulmányokon kívül előállított elektronikus egészségügyi adatok – benyújtására szolgáló információtechnológiai eszközöket, többek között egy interoperábilis IT platformot, amelyek megkönnyítik az egyéb meglévő információtechnológiai eszközökkel és a fejlesztés alatt álló információtechnológiai eszközökkel való interoperabilitást, valamint megfelelő támogatást nyújtanak az illetékes nemzeti hatóságok számára;

| b) | koordinálja a népegészségügyi szükséghelyzettel kapcsolatos betegségek kezelésére, megelőzésére vagy diagnosztizálására szánt gyógyszerek felhasználására, hatékonyságára és biztonságosságára vonatkozó, független nyomonkövetési tanulmányokat a releváns adatok, többek között – releváns esetben – a hatóságok birtokában lévő adatok felhasználásával; |
| --- | --- |

b)

koordinálja a népegészségügyi szükséghelyzettel kapcsolatos betegségek kezelésére, megelőzésére vagy diagnosztizálására szánt gyógyszerek felhasználására, hatékonyságára és biztonságosságára vonatkozó, független nyomonkövetési tanulmányokat a releváns adatok, többek között – releváns esetben – a hatóságok birtokában lévő adatok felhasználásával;

| c) | szabályozási feladatai részeként digitális infrastruktúrákat vagy információtechnológiai eszközöket vesz igénybe annak érdekében, hogy elősegítse a klinikai tanulmányokon kívül előállított, rendelkezésre álló elektronikus egészségügyi adatokhoz való gyors hozzáférést vagy azok elemzését, továbbá, hogy elősegítse az ilyen adatoknak a tagállamok, az Ügynökség és más uniós szervek közötti cseréjét; |
| --- | --- |

c)

szabályozási feladatai részeként digitális infrastruktúrákat vagy információtechnológiai eszközöket vesz igénybe annak érdekében, hogy elősegítse a klinikai tanulmányokon kívül előállított, rendelkezésre álló elektronikus egészségügyi adatokhoz való gyors hozzáférést vagy azok elemzését, továbbá, hogy elősegítse az ilyen adatoknak a tagállamok, az Ügynökség és más uniós szervek közötti cseréjét;

| d) | hozzáférést biztosít a szükséghelyzeti munkacsoport számára olyan elektronikus egészségügyi adatok – többek között a klinikai tanulmányokon kívül előállított egészségügyi adatok – külső forrásaihoz, amelyekhez az Ügynökség hozzáféréssel rendelkezik. |
| --- | --- |

d)

hozzáférést biztosít a szükséghelyzeti munkacsoport számára olyan elektronikus egészségügyi adatok – többek között a klinikai tanulmányokon kívül előállított egészségügyi adatok – külső forrásaihoz, amelyekhez az Ügynökség hozzáféréssel rendelkezik.

Az első bekezdés b) pontjának alkalmazásában a vakcinákra vonatkozó koordinációt az ECDC-vel együttműködésben kell végezni, különösen egy új, vakcina-nyomonkövető IT platformon keresztül.

IV. FEJEZET

A KRITIKUS FONTOSSÁGÚ ORVOSTECHNIKAI ESZKÖZÖK HIÁNYAINAK NYOMON KÖVETÉSE ÉS MÉRSÉKLÉSE, VALAMINT A SZAKÉRTŐI BIZOTTSÁGOKNAK NYÚJTOTT TÁMOGATÁS

21. cikk

Az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó ügyvezető irányítócsoport

(1)   E rendelettel az Ügynökségen belül létrejön az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó ügyvezető irányítócsoport (a továbbiakban: az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport).

Az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport felelős a 22., 23. és 24. cikkben említett feladatok teljesítéséért.

Az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport rendszeresen – és emellett, valahányszor a helyzet megköveteli –, személyes jelenléttel vagy távértekezlet formájában ülésezik egy népegészségügyi szükséghelyzetre való felkészülés céljából vagy ilyen helyzet idején.

Az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport titkárságát az Ügynökség biztosítja.

(2)   Az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport tagjai az Ügynökség egy képviselője, a Bizottság egy képviselője és az egyes tagállamok által kinevezett egy-egy képviselő.

A tagállamok képviselői szakértelemmel rendelkeznek az esetnek megfelelően az orvostechnikai eszközök terén. Az említett képviselők adott esetben azonosak lehetnek az (EU) 2017/745 rendelet 103. cikkével létrehozott orvostechnikai eszközökkel foglalkozó koordinációs csoportba (a továbbiakban: az orvostechnikai eszközökkel foglalkozó koordinációs csoport) kinevezett képviselőkkel.

Az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport tagjait elkísérhetik meghatározott tudományos vagy technikai szakterületen jártas szakértők az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport üléseire.

Az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport tagjainak jegyzékét közzé kell tenni az Ügynökség webportálján.

A betegek és fogyasztók érdekvédelmi munkacsoportjának egy képviselője és az egészségügyi dolgozók érdekvédelmi munkacsoportjának egy képviselője megfigyelőkként részt vehetnek az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport ülésein.

(3)   Az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport társelnöki tisztét az Ügynökség képviselője és a tagállamok egy képviselője látja el, akit az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoportbeli tagállamok képviselői maguk közül választanak ki.

Az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport társelnökei – saját kezdeményezésükre vagy az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport egy vagy több tagjának kérésére – meghívhatnak harmadik feleket, beleértve az orvostechnikai eszközök területén működő érdekcsoportok képviselőit, így például a gyártók és a bejelentett szervezetek képviselőit vagy az orvostechnikai eszközök ellátási láncának bármely egyéb releváns szereplőjét, valamint az egészségügyi szakemberek, a betegek és a fogyasztók képviselőit, hogy szükség esetén vegyenek részt annak ülésein megfigyelőként és szakértői tanácsadás céljából.

(4)   Az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport megállapítja az eljárási szabályzatát, beleértve az e cikk (5) bekezdésében említett munkacsoporttal kapcsolatos eljárásokat, valamint a 22. cikkben említett jegyzékek, illetve a 24. cikk (3) és (4) bekezdésében említett információkészletek és ajánlások elfogadására vonatkozó eljárásokat is.

Az első albekezdésben említett eljárási szabályzat hatályba lép, amint kézhezvette az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport a Bizottságtól és az Ügynökség igazgatótanácsától kapott kedvező véleményt.

(5)   Az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoportot munkájában a 25. cikk (1) bekezdésével összhangban létrehozott munkacsoport segíti.

Az első albekezdésben említett munkacsoport az orvostechnikai eszközök hiányának nyomon követéséért és kezeléséért felelős, illetékes nemzeti hatóságok képviselőiből áll, akik az egyedüli kapcsolattartó pontok az orvostechnikaieszköz-hiányokkal kapcsolatban.

22. cikk

A kritikus fontosságú orvostechnikai eszközök jegyzéke és a megadandó információk

(1)   Haladéktalanul a népegészségügyi szükséghelyzet elismerését követően az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport konzultál a 21. cikk (5) bekezdésében említett munkacsoporttal. Haladéktalanul az említett konzultációt követően az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport elfogadja azon kritikus fontosságú orvostechnikai eszközök kategóriáinak jegyzékét, amelyeket a népegészségügyi szükséghelyzet idején kritikus fontosságúnak ítél (a továbbiakban: a népegészségügyi szükséghelyzet kritikus fontosságú eszközeinek jegyzéke).

Amennyire lehetséges, a kritikus fontosságú orvostechnikai eszközökre és a kapcsolódó gyártókra vonatkozó releváns információkat az Eudamedből kell gyűjteni, amint az teljesen működőképessé válik. Információt kell gyűjteni adott esetben az importőröktől és a forgalmazóktól is. Amíg az Eudamed teljesen működőképessé nem válik, a rendelkezésre álló információk nemzeti adatbázisokból vagy más, rendelkezésre álló forrásokból is gyűjthetők.

Az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport frissíti a népegészségügyi szükséghelyzet kritikus fontosságú eszközeinek jegyzékét, valahányszor szükséges, a népegészségügyi szükséghelyzet elismerésének megszűnéséig.

(2)   A 25. cikk (2) bekezdésének alkalmazásában az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport elfogadja és nyilvánosan hozzáférhetővé teszi a népegészségügyi szükséghelyzet kritikus fontosságú eszközeinek jegyzékére felvett orvostechnikai eszközök kínálatának és keresletének nyomon követéséhez szükséges, a 25. cikk (2) bekezdésének b) és c) pontjában említett információkészletet, és tájékoztatja a 21. cikk (5) bekezdésében említett munkacsoportot az említett információkészletről.

(3)   Az Ügynökség a webportáljának egy külön erre a célra kialakított weboldalán közzéteszi:

| a) | a népegészségügyi szükséghelyzet kritikus fontosságú eszközeinek jegyzékét, valamint az említett jegyzék bármely frissítését; és |
| --- | --- |

a)

a népegészségügyi szükséghelyzet kritikus fontosságú eszközeinek jegyzékét, valamint az említett jegyzék bármely frissítését; és

| b) | a népegészségügyi szükséghelyzet kritikus fontosságú eszközeinek listájára felvett kritikus fontosságú orvostechnikai eszközök tényleges hiányaira vonatkozó információkat. |
| --- | --- |

b)

a népegészségügyi szükséghelyzet kritikus fontosságú eszközeinek listájára felvett kritikus fontosságú orvostechnikai eszközök tényleges hiányaira vonatkozó információkat.

23. cikk

A népegészségügyi szükséghelyzet kritikus fontosságú eszközeinek jegyzékén szereplő orvostechnikai eszközök hiányainak nyomon követése

(1)   Népegészségügyi szükséghelyzet idején az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport nyomon követi a népegészségügyi szükséghelyzet kritikus fontosságú eszközeinek jegyzékére felvett orvostechnikai eszközök kínálatát és keresletét abból a célból, hogy azonosítsa az említett orvostechnikai eszközök bármely tényleges vagy potenciális hiányait. Az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport az ilyen nyomon követést a népegészségügyi szükséghelyzet kritikus fontosságú eszközeinek jegyzéke, valamint a 26. és 27. cikkel összhangban szolgáltatott információk és adatok felhasználásával végzi.

Az e bekezdés első albekezdésében említett nyomon követés céljából az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport releváns esetben kapcsolatot tart az orvostechnikai eszközökkel foglalkozó koordinációs csoporttal, az EÜBB-vel és a népegészségügyi szükséghelyzetekkel foglalkozó, az uniós jog alapján létrehozott bármely egyéb releváns tanácsadó bizottsággal.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett nyomon követés céljából az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport felhasználhat eszköznyilvántartásokból és adatbázisokból származó adatokat, amennyiben az Ügynökség rendelkezésére állnak ilyen adatok. Ennek során az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport figyelembe veheti az (EU) 2017/745 rendelet 108. cikke és az (EU) 2017/746 rendelet 101. cikke alapján előállított adatokat.

24. cikk

Az orvostechnikai eszköz-hiányokra vonatkozó jelentéstétel és ajánlások

(1)   A népegészségügyi szükséghelyzet időtartamára az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport rendszeresen jelentést tesz a Bizottságnak és a 25. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett egyedüli kapcsolattartó pontoknak a 23. cikkben említett nyomon követés eredményeiről, és így különösen jelzi a népegészségügyi szükséghelyzet kritikus fontosságú eszközeinek jegyzékére felvett orvostechnikai eszközök minden tényleges vagy potenciális hiányát.

(2)   Amennyiben a Bizottság, a tagállamok vagy egy vagy több, a 25. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett egyedüli kapcsolattartó pont kéri, az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport összesített adatokat és keresleti előrejelzéseket szolgáltat megállapításainak és következtetéseinek alátámasztására.

Az első albekezdés alkalmazásában az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport kapcsolatot tart az ECDC-vel, hogy járványügyi adatokat szerezzen az orvostechnikai eszközök iránti igények előrejelzésének segítése érdekében, valamint a gyógyszerek hiányával foglalkozó irányítócsoporttal, amennyiben a népegészségügyi szükséghelyzet kritikus fontosságú eszközeinek jegyzékére felvett orvostechnikai eszközöket valamely gyógyszerrel együtt használják.

Az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport megállapításait és következtetéseit – adott esetben, a versenyjoggal összhangban – hozzáférhetővé lehet tenni az orvostechnikai eszközök ágazatában működő egyéb szereplők számára a tényleges vagy potenciális hiányok jobb megelőzése vagy mérséklése céljából.

(3)   Az (1) és (2) bekezdésben említett jelentéstétel részeként az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport ajánlásokat nyújthat olyan intézkedésekre vonatkozóan, amelyeket a Bizottság, a tagállamok, az orvostechnikai eszközök gyártói, bejelentett szervezetek és más szervezetek hozhatnak a tényleges vagy potenciális orvostechnikaieszköz-hiányok megelőzése vagy mérséklése érdekében.

Az első albekezdés alkalmazásában az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport releváns esetben kapcsolatot tart az orvostechnikai eszközökkel foglalkozó koordinációs csoporttal, az EÜBB-vel és a népegészségügyi szükséghelyzetekkel foglalkozó, az uniós jog alapján létrehozott bármely egyéb releváns tanácsadó bizottsággal.

(4)   Az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport saját kezdeményezésére vagy a Bizottság felkérésére ajánlásokat nyújthat olyan intézkedésekre vonatkozóan, amelyeket a Bizottság, a tagállamok, az orvostechnikai eszközök gyártói, bejelentett szervezetek és más szervezetek hozhatnak, hogy biztosítsák a népegészségügyi szükséghelyzetek által okozott tényleges vagy potenciális orvostechnikaieszköz-hiányok kezelésére való felkészültséget.

(5)   Amennyiben a Bizottság kéri, az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport koordinálhatja releváns esetben az orvostechnikai eszközökért felelős illetékes nemzeti hatóságok, az orvostechnikai eszközök gyártói, a bejelentett szervezetek és más szervezetek által hozott intézkedéseket, hogy megelőzzék vagy mérsékeljék a népegészségügyi szükséghelyzettel vagy jelentős eseménnyel összefüggésben fellépő tényleges vagy potenciális orvostechnikaieszköz-hiányokat.

25. cikk

Munkamódszerek és az orvostechnikai eszközökre vonatkozó tájékoztatás

(1)   A 22., 23. és 24. cikkben említett feladatok teljesítésére való felkészülés érdekében az Ügynökség:

| a) | meghatározza a népegészségügyi szükséghelyzet kritikus fontosságú eszközei jegyzékének összeállítására és felülvizsgálatára vonatkozó eljárásokat és kritériumokat; |
| --- | --- |

a)

meghatározza a népegészségügyi szükséghelyzet kritikus fontosságú eszközei jegyzékének összeállítására és felülvizsgálatára vonatkozó eljárásokat és kritériumokat;

| b) | a releváns illetékes nemzeti hatóságokkal koordinálva, észszerű információtechnológiai nyomonkövetési és jelentéstételi rendszereket fejleszt ki, amelyek elősegítik a meglévő információtechnológiai eszközökkel és az Eudameddel – amint az teljesen működőképessé válik – való interoperabilitást, valamint biztosítják a megfelelő támogatást az illetékes nemzeti hatóságok számára a nyomon követéshez és a jelentéstételhez; |
| --- | --- |

b)

a releváns illetékes nemzeti hatóságokkal koordinálva, észszerű információtechnológiai nyomonkövetési és jelentéstételi rendszereket fejleszt ki, amelyek elősegítik a meglévő információtechnológiai eszközökkel és az Eudameddel – amint az teljesen működőképessé válik – való interoperabilitást, valamint biztosítják a megfelelő támogatást az illetékes nemzeti hatóságok számára a nyomon követéshez és a jelentéstételhez;

| c) | létrehozza a 21. cikk (5) bekezdésében említett munkacsoportot, és biztosítja, hogy minden egyes tagállam képviselve legyen az említett munkacsoportban; |
| --- | --- |

c)

létrehozza a 21. cikk (5) bekezdésében említett munkacsoportot, és biztosítja, hogy minden egyes tagállam képviselve legyen az említett munkacsoportban;

| d) | meghatározza a 24. cikk (3) és (4) bekezdésében említett ajánlások nyújtására és a 24. cikkben említett intézkedések összehangolására vonatkozó módszereket. |
| --- | --- |

d)

meghatározza a 24. cikk (3) és (4) bekezdésében említett ajánlások nyújtására és a 24. cikkben említett intézkedések összehangolására vonatkozó módszereket.

Az első albekezdés a) pontjának alkalmazásában szükség esetén konzultálni lehet az orvostechnikai eszközökkel foglalkozó koordinációs csoporttal, a gyártók képviselőivel, az orvostechnikaieszköz-ágazat ellátási láncának más releváns szereplőivel, valamint az egészségügyi szakemberek, a betegek és a fogyasztók képviselőivel.

(2)   Egy népegészségügyi szükséghelyzet elismerését követően az Ügynökség:

| a) | a népegészségügyi szükséghelyzet kritikus fontosságú eszközeinek jegyzékére felvett orvostechnikai eszközök tekintetében létrehozza az orvostechnikai eszközök gyártói vagy azok meghatalmazott képviselői, az importőrök és a bejelentett szervezetek számára az egyedüli kapcsolattartó pontok jegyzékét; |
| --- | --- |

a)

a népegészségügyi szükséghelyzet kritikus fontosságú eszközeinek jegyzékére felvett orvostechnikai eszközök tekintetében létrehozza az orvostechnikai eszközök gyártói vagy azok meghatalmazott képviselői, az importőrök és a bejelentett szervezetek számára az egyedüli kapcsolattartó pontok jegyzékét;

| b) | a népegészségügyi szükséghelyzet időtartamára fenntartja az egyedüli kapcsolattartó pontok a) pontban említett jegyzékét; |
| --- | --- |

b)

a népegészségügyi szükséghelyzet időtartamára fenntartja az egyedüli kapcsolattartó pontok a) pontban említett jegyzékét;

| c) | releváns információkat kér a népegészségügyi szükséghelyzet kritikus fontosságú eszközeinek jegyzékére felvett orvostechnikai eszközökről az a) pontban említett egyedüli kapcsolattartó pontoktól az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport által elfogadott információkészlet alapján, és határidőt állapít meg az említett információk benyújtására; |
| --- | --- |

c)

releváns információkat kér a népegészségügyi szükséghelyzet kritikus fontosságú eszközeinek jegyzékére felvett orvostechnikai eszközökről az a) pontban említett egyedüli kapcsolattartó pontoktól az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport által elfogadott információkészlet alapján, és határidőt állapít meg az említett információk benyújtására;

| d) | releváns információkat kér a népegészségügyi szükséghelyzet kritikus fontosságú eszközeinek jegyzékére felvett orvostechnikai eszközökről a 21. cikk (5) bekezdésének második albekezdésében említett egyedüli kapcsolattartó pontoktól az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport által a 22. cikk (2) bekezdésével összhangban elfogadott információkészlet alapján, és határidőt állapít meg az említett információk benyújtására. |
| --- | --- |

d)

releváns információkat kér a népegészségügyi szükséghelyzet kritikus fontosságú eszközeinek jegyzékére felvett orvostechnikai eszközökről a 21. cikk (5) bekezdésének második albekezdésében említett egyedüli kapcsolattartó pontoktól az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport által a 22. cikk (2) bekezdésével összhangban elfogadott információkészlet alapján, és határidőt állapít meg az említett információk benyújtására.

Az Ügynökség a (3) bekezdésben előírt információk összegyűjtéséhez felhasználhat az első albekezdésben említettektől eltérő más forrásokat, beleértve meglévő adatbázisokat és fejlesztés alatt álló adatbázisokat is.

Az első albekezdés a) pontjának alkalmazásában – relevánsnak ítélt esetben – információs forrásokként fel lehet használni nemzeti vagy uniós adatbázisokat, beleértve az Eudamedet is, amint az teljesen működőképessé válik, vagy az orvostechnikai eszközök területén működő szövetségeket.

(3)   A (2) bekezdés c) pontjában említett információknak magukban kell foglalniuk legalább a következőket:

| a) | az orvostechnikai eszköz gyártójának neve és adott esetben a meghatalmazott képviselőjének neve; |
| --- | --- |

a)

az orvostechnikai eszköz gyártójának neve és adott esetben a meghatalmazott képviselőjének neve;

| b) | az orvostechnikai eszközt azonosító információk, valamint az orvostechnikai eszköz rendeltetése és szükség esetén egyedi jellemzői; |
| --- | --- |

b)

az orvostechnikai eszközt azonosító információk, valamint az orvostechnikai eszköz rendeltetése és szükség esetén egyedi jellemzői;

| c) | adott esetben a bejelentett szervezet neve és száma, valamint a releváns tanúsítványra vagy tanúsítványokra vonatkozó információk; |
| --- | --- |

c)

adott esetben a bejelentett szervezet neve és száma, valamint a releváns tanúsítványra vagy tanúsítványokra vonatkozó információk;

| d) | a tényleges vagy potenciális orvostechnikaieszköz-hiányra vonatkozó részletes adatok, így például a tényleges vagy becsült kezdő és záró dátumok, valamint a feltételezett vagy ismert ok; |
| --- | --- |

d)

a tényleges vagy potenciális orvostechnikaieszköz-hiányra vonatkozó részletes adatok, így például a tényleges vagy becsült kezdő és záró dátumok, valamint a feltételezett vagy ismert ok;

| e) | az orvostechnikai eszköz értékesítési és piaci részesedési adatai; |
| --- | --- |

e)

az orvostechnikai eszköz értékesítési és piaci részesedési adatai;

| f) | az orvostechnikai eszköz rendelkezésre álló készletei; |
| --- | --- |

f)

az orvostechnikai eszköz rendelkezésre álló készletei;

| g) | az orvostechnikai eszközre vonatkozó kínálati előrejelzés, beleértve az ellátási lánc potenciális sebezhetőségeire vonatkozó információkat; |
| --- | --- |

g)

az orvostechnikai eszközre vonatkozó kínálati előrejelzés, beleértve az ellátási lánc potenciális sebezhetőségeire vonatkozó információkat;

| h) | az orvostechnikai eszköz már leszállított mennyiségei és tervezett szállításai; |
| --- | --- |

h)

az orvostechnikai eszköz már leszállított mennyiségei és tervezett szállításai;

| i) | az orvostechnikai eszközre vonatkozó keresleti előrejelzések; |
| --- | --- |

i)

az orvostechnikai eszközre vonatkozó keresleti előrejelzések;

| j) | hiánymegelőzési és -mérséklési tervek, amelyek minimálisan tartalmazzák a gyártási és ellátási kapacitásra vonatkozó információkat; |
| --- | --- |

j)

hiánymegelőzési és -mérséklési tervek, amelyek minimálisan tartalmazzák a gyártási és ellátási kapacitásra vonatkozó információkat;

| k) | a releváns bejelentett szervezetektől kapott információk azon kapacitásukra vonatkozóan, hogy a kérelmeket feldolgozzák, valamint a népegészségügyi szükséghelyzet kritikus fontosságú eszközeinek jegyzékére felvett orvostechnikai eszközökkel kapcsolatos megfelelőségértékeléseket – a szükséghelyzetet tekintve megfelelő időn belül – lefolytassák és lezárják; |
| --- | --- |

k)

a releváns bejelentett szervezetektől kapott információk azon kapacitásukra vonatkozóan, hogy a kérelmeket feldolgozzák, valamint a népegészségügyi szükséghelyzet kritikus fontosságú eszközeinek jegyzékére felvett orvostechnikai eszközökkel kapcsolatos megfelelőségértékeléseket – a szükséghelyzetet tekintve megfelelő időn belül – lefolytassák és lezárják;

| l) | a népegészségügyi szükséghelyzet kritikus fontosságú eszközeinek jegyzékére felvett orvostechnikai eszközökkel kapcsolatban tájékoztatás a releváns bejelentett szervezetekhez beérkezett kérelmek számáról és a releváns megfelelőségértékelési eljárásokról; |
| --- | --- |

l)

a népegészségügyi szükséghelyzet kritikus fontosságú eszközeinek jegyzékére felvett orvostechnikai eszközökkel kapcsolatban tájékoztatás a releváns bejelentett szervezetekhez beérkezett kérelmek számáról és a releváns megfelelőségértékelési eljárásokról;

| m) | folyamatban lévő megfelelőségértékelések esetén a népegészségügyi szükséghelyzet kritikus fontosságú eszközeinek jegyzékére felvett orvostechnikai eszközökkel kapcsolatban a releváns bejelentett szervezetek által végzett megfelelőségértékelés státusza, valamint az értékelés végeredményére vonatkozó esetleges kritikus kérdések, amelyeket figyelembe kell venni a megfelelőségértékelési eljárás befejezése érdekében. |
| --- | --- |

m)

folyamatban lévő megfelelőségértékelések esetén a népegészségügyi szükséghelyzet kritikus fontosságú eszközeinek jegyzékére felvett orvostechnikai eszközökkel kapcsolatban a releváns bejelentett szervezetek által végzett megfelelőségértékelés státusza, valamint az értékelés végeredményére vonatkozó esetleges kritikus kérdések, amelyeket figyelembe kell venni a megfelelőségértékelési eljárás befejezése érdekében.

Az első albekezdés k) pontjának alkalmazásában a releváns bejelentett szervezetek közlik az értékelés várható lezárásának időpontját. E tekintetben a bejelentett szervezeteknek priorizálniuk kell a népegészségügyi szükséghelyzet kritikus fontosságú eszközeinek jegyzékére felvett orvostechnikai eszközök megfelelőségértékeléseit.

26. cikk

Az orvostechnikai eszközök gyártóira, a meghatalmazott képviselőkre, az importőrökre, a forgalmazókra és a bejelentett szervezetekre vonatkozó kötelezettségek

(1)   A 23. cikkben említett nyomon követés elősegítése érdekében az Ügynökség kérheti a népegészségügyi szükséghelyzet kritikus fontosságú eszközeinek jegyzékére felvett orvostechnikai eszközök gyártóitól – vagy az esetnek megfelelően azok meghatalmazott képviselőitől –, valamint adott esetben importőreitől és forgalmazóitól, továbbá szükség esetén a releváns bejelentett szervezetektől, hogy nyújtsák be az Ügynökség által meghatározott határidőig a kért információkat.

Az első albekezdésben említett, az orvostechnikai eszközök gyártói vagy az esetnek megfelelően meghatalmazott képviselőik, valamint adott esetben az importőrök és a forgalmazók a 25. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett egyedüli kapcsolattartó pontokon keresztül, a 25. cikk (1) bekezdésének b) pontja értelmében megállapított nyomonkövetési és jelentéstételi rendszerek használatával nyújtják be a kért információkat. Szükség esetén biztosítják a frissítéseket.

(2)   Az orvostechnikai eszközök gyártóinak vagy az esetnek megfelelően a meghatalmazott képviselőiknek, a bejelentett szervezeteknek, valamint adott esetben az importőröknek vagy a forgalmazóknak meg kell indokolniuk a kért információk megadásának bármely elmulasztását, valamint bármely késedelmet a kért információknak az Ügynökség által meghatározott határidőig történő megadásában.

(3)   Amennyiben az orvostechnikai eszközök gyártói vagy meghatalmazott képviselőik, a bejelentett szervezetek vagy adott esetben az importőrök és a forgalmazók jelzik, hogy az általuk benyújtott információk bizalmas üzleti jellegű információt tartalmaznak, azonosítaniuk kell az említett, ilyen jellegű információk releváns részeit, és meg kell magyarázniuk, hogy az említett információ miért bizalmas üzleti jellegű.

Az Ügynökség érdemben értékeli az egyes információjelzések bizalmas üzleti jellegét, és megvédi az ilyen bizalmas üzleti információkat az indokolatlan nyilvánosságra hozatallal szemben.

(4)   Amennyiben az orvostechnikai eszközök gyártói vagy meghatalmazott képviselőik, a bejelentett szervezetek vagy adott esetben az importőrök és a forgalmazók az (1) bekezdésben előírtakon túl, bármely olyan információval rendelkeznek, amely az orvostechnikai eszközök tényleges vagy potenciális hiányát bizonyítja, haladéktalanul megadják az Ügynökségnek az ilyen információt.

(5)   A 23. cikkben említett nyomon követés eredményeire vonatkozó jelentéstételt és a 24. cikkel összhangban nyújtott, a megelőző vagy mérséklő intézkedésekre vonatkozó ajánlásokat követően az (1) bekezdésben említett orvostechnikaieszköz-gyártók vagy meghatalmazott képviselőik, valamint adott esetben az importőrök és forgalmazók:

| a) | eljuttatják az Ügynökséghez bármely észrevételeiket; |
| --- | --- |

a)

eljuttatják az Ügynökséghez bármely észrevételeiket;

| b) | figyelembe veszik a 24. cikk (3) és (4) bekezdésében említett ajánlásokat, valamint a 28. cikk b) pontjában említett iránymutatásokat; |
| --- | --- |

b)

figyelembe veszik a 24. cikk (3) és (4) bekezdésében említett ajánlásokat, valamint a 28. cikk b) pontjában említett iránymutatásokat;

| c) | megfelelnek a 27. vagy a 28. cikk értelmében uniós vagy tagállami szinten hozott intézkedéseknek; |
| --- | --- |

c)

megfelelnek a 27. vagy a 28. cikk értelmében uniós vagy tagállami szinten hozott intézkedéseknek;

| d) | tájékoztatják az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoportot bármely meghozott intézkedésről, és jelentést tesznek az említett intézkedések eredményeiről, többek között információt nyújtva az orvostechnikai eszközök tényleges vagy potenciális hiányának megoldásáról is. |
| --- | --- |

d)

tájékoztatják az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoportot bármely meghozott intézkedésről, és jelentést tesznek az említett intézkedések eredményeiről, többek között információt nyújtva az orvostechnikai eszközök tényleges vagy potenciális hiányának megoldásáról is.

(6)   Amennyiben az orvostechnikai eszközöknek az (1) bekezdésben említett gyártói az Unión kívül letelepedett gyártók, az e cikkel összhangban kért információkat a meghatalmazott képviselők vagy adott esetben az importőrök vagy a forgalmazók adják meg.

27. cikk

A tagállamok szerepe az orvostechnikaieszköz-hiányok nyomon követésében és mérséklésében

(1)   A 23. cikkben említett nyomon követés elősegítése érdekében az Ügynökség a következőket kérheti egy tagállamtól:

| a) | a 25. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett saját egyedüli kapcsolattartó ponton keresztül, valamint a 25. cikk (1) bekezdésének b) pontja értelmében megállapított nyomonkövetési és jelentéstételi módszerek és rendszerek használatával nyújtsa be a 22. cikk (2) bekezdésében említett információkészletet, beleértve a népegészségügyi szükséghelyzet kritikus fontosságú eszközeinek jegyzékére felvett orvostechnikai eszközökkel kapcsolatos igényekre vonatkozó, rendelkezésre álló információkat, valamint az említett orvostechnikai eszközökkel kapcsolatos keresleti volumenre és keresleti előrejelzésekre vonatkozó, rendelkezésre álló és becsült adatokat; |
| --- | --- |

a)

a 25. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett saját egyedüli kapcsolattartó ponton keresztül, valamint a 25. cikk (1) bekezdésének b) pontja értelmében megállapított nyomonkövetési és jelentéstételi módszerek és rendszerek használatával nyújtsa be a 22. cikk (2) bekezdésében említett információkészletet, beleértve a népegészségügyi szükséghelyzet kritikus fontosságú eszközeinek jegyzékére felvett orvostechnikai eszközökkel kapcsolatos igényekre vonatkozó, rendelkezésre álló információkat, valamint az említett orvostechnikai eszközökkel kapcsolatos keresleti volumenre és keresleti előrejelzésekre vonatkozó, rendelkezésre álló és becsült adatokat;

| b) | a 26. cikk (3) bekezdésével összhangban jelezze bármely bizalmas üzleti információ meglétét, és magyarázza meg, hogy az említett információ miért bizalmas üzleti jellegű; |
| --- | --- |

b)

a 26. cikk (3) bekezdésével összhangban jelezze bármely bizalmas üzleti információ meglétét, és magyarázza meg, hogy az említett információ miért bizalmas üzleti jellegű;

| c) | a 26. cikk (2) bekezdésével összhangban jelezze a kért információk megadásának bármely elmulasztását, és azt, hogy fennáll-e bármely késedelem az említett információknak az Ügynökség által meghatározott határidőig történő megadásában. |
| --- | --- |

c)

a 26. cikk (2) bekezdésével összhangban jelezze a kért információk megadásának bármely elmulasztását, és azt, hogy fennáll-e bármely késedelem az említett információknak az Ügynökség által meghatározott határidőig történő megadásában.

A tagállamoknak az Ügynökség által meghatározott határidőig kell teljesíteniük az Ügynökség kérését.

(2)   Az (1) bekezdés alkalmazásában a tagállamok információkat gyűjtenek – az esetnek megfelelően – az orvostechnikai eszközök gyártóitól és meghatalmazott képviselőiktől, az egészségügyi szolgáltatóktól, az importőröktől és a forgalmazóktól, valamint a bejelentett szervezetektől a népegészségügyi szükséghelyzet kritikus fontosságú eszközeinek jegyzékére felvett orvostechnikai eszközökről.

(3)   Amennyiben a tagállamok az e cikk (1) és (2) bekezdésével összhangban nyújtandó információkon túl bármely olyan információval rendelkeznek, amely egy tényleges vagy potenciális orvostechnikai eszköz-hiányt bizonyít, haladéktalanul megadják a 25. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett saját egyedüli kapcsolattartó pontjukon keresztül az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoportnak az ilyen információt.

(4)   A 23. cikkben említett nyomon követés eredményeire vonatkozó jelentéstételt és a 24. cikkel összhangban nyújtott, a megelőző vagy mérséklő intézkedésekre vonatkozó ajánlásokat követően a tagállamok:

| a) | mérlegelik, hogy szükség van-e tagállami szintű ideiglenes mentességekre az (EU) 2017/745 rendelet 59. cikkének (1) bekezdése vagy az (EU) 2017/746 rendelet 54. cikkének (1) bekezdése értelmében a népegészségügyi szükséghelyzet kritikus fontosságú eszközeinek jegyzékére felvett orvostechnikai eszközök tényleges vagy potenciális hiányainak mérséklése céljából, ugyanakkor magas szintű beteg- és termékbiztonságot szavatolva; |
| --- | --- |

a)

mérlegelik, hogy szükség van-e tagállami szintű ideiglenes mentességekre az (EU) 2017/745 rendelet 59. cikkének (1) bekezdése vagy az (EU) 2017/746 rendelet 54. cikkének (1) bekezdése értelmében a népegészségügyi szükséghelyzet kritikus fontosságú eszközeinek jegyzékére felvett orvostechnikai eszközök tényleges vagy potenciális hiányainak mérséklése céljából, ugyanakkor magas szintű beteg- és termékbiztonságot szavatolva;

| b) | figyelembe veszik a 24. cikk (3) bekezdésében említett ajánlásokat és a 28. cikk b) pontjában említett iránymutatásokat, valamint összehangolják a 12. cikk a) pontja értelmében uniós szinten hozott bármely intézkedéssel kapcsolatos intézkedéseiket; |
| --- | --- |

b)

figyelembe veszik a 24. cikk (3) bekezdésében említett ajánlásokat és a 28. cikk b) pontjában említett iránymutatásokat, valamint összehangolják a 12. cikk a) pontja értelmében uniós szinten hozott bármely intézkedéssel kapcsolatos intézkedéseiket;

| c) | tájékoztatják az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoportot a meghozott intézkedésekről, és jelentést tesznek a b) pontban említett intézkedések eredményeiről, beleértve az érintett orvostechnikai eszközök tényleges vagy potenciális hiányának megoldására vonatkozó információnyújtást is. |
| --- | --- |

c)

tájékoztatják az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoportot a meghozott intézkedésekről, és jelentést tesznek a b) pontban említett intézkedések eredményeiről, beleértve az érintett orvostechnikai eszközök tényleges vagy potenciális hiányának megoldására vonatkozó információnyújtást is.

Az első albekezdés b) és c) pontjának alkalmazásában azon tagállamok, amelyek nemzeti szinten alternatív intézkedést hoznak, kellő időben megosztják az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoporttal annak okait, hogy így járnak el.

Az e bekezdés első albekezdésének b) pontjában említett ajánlásokat, iránymutatásokat és intézkedéseket, valamint a levont tanulságokról szóló összefoglaló jelentést a 29. cikkben említett webportál útján nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni.

28. cikk

A Bizottság szerepe az orvostechnikaieszköz-hiányok nyomon követése és mérséklése tekintetében

A Bizottság figyelembe veszi az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoporttól kapott információkat és annak ajánlásait, továbbá:

| a) | a Bizottság a rá ruházott hatáskörök korlátain belül megtesz minden szükséges intézkedést a népegészségügyi szükséghelyzet kritikus fontosságú eszközeinek jegyzékére felvett orvostechnikai eszközök tényleges vagy potenciális hiányainak mérséklése céljából, beleértve szükség esetén az uniós szintű ideiglenes mentességeknek az (EU) 2017/745 rendelet 59. cikkének (3) bekezdése vagy az (EU) 2017/746 rendelet 54. cikkének (3) bekezdése értelmében történő biztosítását, tiszteletben tartva ugyanakkor az említett cikkekben meghatározott feltételeket, és törekedve mind a beteg-, mind a termékbiztonság szavatolására; |
| --- | --- |

a)

a Bizottság a rá ruházott hatáskörök korlátain belül megtesz minden szükséges intézkedést a népegészségügyi szükséghelyzet kritikus fontosságú eszközeinek jegyzékére felvett orvostechnikai eszközök tényleges vagy potenciális hiányainak mérséklése céljából, beleértve szükség esetén az uniós szintű ideiglenes mentességeknek az (EU) 2017/745 rendelet 59. cikkének (3) bekezdése vagy az (EU) 2017/746 rendelet 54. cikkének (3) bekezdése értelmében történő biztosítását, tiszteletben tartva ugyanakkor az említett cikkekben meghatározott feltételeket, és törekedve mind a beteg-, mind a termékbiztonság szavatolására;

| b) | mérlegeli, hogy szükség van-e a tagállamoknak, az orvostechnikai eszközök gyártóinak, a bejelentett szervezeteknek és releváns esetben más szervezeteknek címzendő iránymutatásokra és ajánlásokra; |
| --- | --- |

b)

mérlegeli, hogy szükség van-e a tagállamoknak, az orvostechnikai eszközök gyártóinak, a bejelentett szervezeteknek és releváns esetben más szervezeteknek címzendő iránymutatásokra és ajánlásokra;

| c) | felkéri az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoportot, hogy a 24. cikk (3), (4) és (5) bekezdésében foglaltak szerint nyújtson ajánlásokat, vagy koordinálja az intézkedéseket; |
| --- | --- |

c)

felkéri az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoportot, hogy a 24. cikk (3), (4) és (5) bekezdésében foglaltak szerint nyújtson ajánlásokat, vagy koordinálja az intézkedéseket;

| d) | mérlegeli, hogy szükség van-e egészségügyi ellenintézkedésekre az 1082/2013/EU határozattal és más alkalmazandó uniós jogi aktusokkal összhangban; |
| --- | --- |

d)

mérlegeli, hogy szükség van-e egészségügyi ellenintézkedésekre az 1082/2013/EU határozattal és más alkalmazandó uniós jogi aktusokkal összhangban;

| e) | kapcsolatot tart harmadik országokkal és adott esetben releváns nemzetközi szervezetekkel a népegészségügyi szükséghelyzet kritikus fontosságú eszközeinek jegyzékére felvett orvostechnikai eszközök vagy azok alkotórészei tényleges vagy potenciális hiányainak mérséklése érdekében, amennyiben az említett eszközöket vagy az ilyen eszközök alkotórészeit az Unióba importálják, és amennyiben az ilyen tényleges vagy potenciális hiányok nemzetközi következményekkel járnak, továbbá releváns esetben beszámol bármely kapcsolódó intézkedésről, valamint az említett intézkedések eredményeiről az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoportnak. |
| --- | --- |

e)

kapcsolatot tart harmadik országokkal és adott esetben releváns nemzetközi szervezetekkel a népegészségügyi szükséghelyzet kritikus fontosságú eszközeinek jegyzékére felvett orvostechnikai eszközök vagy azok alkotórészei tényleges vagy potenciális hiányainak mérséklése érdekében, amennyiben az említett eszközöket vagy az ilyen eszközök alkotórészeit az Unióba importálják, és amennyiben az ilyen tényleges vagy potenciális hiányok nemzetközi következményekkel járnak, továbbá releváns esetben beszámol bármely kapcsolódó intézkedésről, valamint az említett intézkedések eredményeiről az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoportnak.

29. cikk

Az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoportra vonatkozó tájékoztatás

(1)   Az Ügynökség az illetékes nemzeti hatóságokkal együttműködve – webportáljának egy külön erre a célra kialakított weboldalán és más megfelelő eszközökön keresztül – kellő időben tájékoztatást nyújt a nyilvánosságnak és a releváns érdekcsoportoknak az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport munkájára vonatkozóan, és adott esetben reagál az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport munkáját célba vevő dezinformációra.

(2)   Az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport eljárásainak átláthatónak kell lenniük.

Az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport üléseinek napirendjéről és jegyzőkönyveiről készült összefoglalókat, valamint a 21. cikk (4) bekezdésében említett eljárási szabályzatát, továbbá a 24. cikk (3) és (4) bekezdésében említett ajánlásokat dokumentálni kell, és az Ügynökség webportáljának egy külön erre a célra kialakított weboldalán nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni.

Amennyiben a 21. cikk (4) bekezdésében említett eljárási szabályzat lehetővé teszi az orvostechnikai eszközökkel foglalkozó irányítócsoport tagjai számára, hogy eltérő véleményük rögzítését kérjék, az orvostechnikai eszközökkel foglalkozó irányítócsoportnak az ilyen eltérő véleményeket és az azok alapjául szolgáló indokokat az illetékes nemzeti hatóságok kérésére azok rendelkezésére kell bocsátania.

30. cikk

Az orvostechnikai eszközökkel foglalkozó szakértői bizottságoknak nyújtott támogatás

Az Ügynökség 2022. március 1-jétől – a Bizottság nevében – biztosítja az (EU) 2017/745 rendelet 106. cikkének (1) bekezdésével összhangban kijelölt szakértői bizottságok (a továbbiakban: a szakértői bizottságok) titkárságát, és biztosítja az ahhoz szükséges támogatást, hogy az említett szakértői bizottságok hatékonyan el tudják látni az említett rendelet 106. cikkének (9) és (10) bekezdésében meghatározott feladatokat.

Az Ügynökség:

| a) | adminisztratív és technikai támogatást nyújt a szakértői bizottságoknak a tudományos szakvélemények, vélemények és tanácsadás biztosítása céljából; |
| --- | --- |

a)

adminisztratív és technikai támogatást nyújt a szakértői bizottságoknak a tudományos szakvélemények, vélemények és tanácsadás biztosítása céljából;

| b) | elősegíti és igazgatja a szakértői bizottságok távértekezleteit és személyes találkozóit; |
| --- | --- |

b)

elősegíti és igazgatja a szakértői bizottságok távértekezleteit és személyes találkozóit;

| c) | biztosítja, hogy a szakértői bizottságok független módon végezzék a munkájukat összhangban az (EU) 2017/745 rendelet 106. cikke (3) bekezdésének második albekezdésével és 107. cikkével, valamint a Bizottság által az említett rendelet értelmében létrehozott rendszerekkel és eljárásokkal, hogy a potenciális összeférhetetlenségeket az említett rendelet 106. cikke (3) bekezdésének harmadik albekezdésével összhangban aktívan kezelje és megelőzze; |
| --- | --- |

c)

biztosítja, hogy a szakértői bizottságok független módon végezzék a munkájukat összhangban az (EU) 2017/745 rendelet 106. cikke (3) bekezdésének második albekezdésével és 107. cikkével, valamint a Bizottság által az említett rendelet értelmében létrehozott rendszerekkel és eljárásokkal, hogy a potenciális összeférhetetlenségeket az említett rendelet 106. cikke (3) bekezdésének harmadik albekezdésével összhangban aktívan kezelje és megelőzze;

| d) | a szakértői bizottságok számára weboldalt tart fenn, és azt rendszeresen frissíti, valamint az említett weboldalon nyilvánosan hozzáférhetővé tesz minden – az Eudamedben nyilvánosan nem elérhető – szükséges információt annak érdekében, hogy biztosítsa a szakértői bizottságok tevékenységeinek átláthatóságát, beleértve a bejelentett szervezetek indokolásainak megadását is, amennyiben az említett szervezetek nem követték a szakértői bizottságok által az (EU) 2017/745 rendelet 106. cikkének (9) bekezdése értelmében nyújtott tanácsot; |
| --- | --- |

d)

a szakértői bizottságok számára weboldalt tart fenn, és azt rendszeresen frissíti, valamint az említett weboldalon nyilvánosan hozzáférhetővé tesz minden – az Eudamedben nyilvánosan nem elérhető – szükséges információt annak érdekében, hogy biztosítsa a szakértői bizottságok tevékenységeinek átláthatóságát, beleértve a bejelentett szervezetek indokolásainak megadását is, amennyiben az említett szervezetek nem követték a szakértői bizottságok által az (EU) 2017/745 rendelet 106. cikkének (9) bekezdése értelmében nyújtott tanácsot;

| e) | közzéteszi a szakértői bizottságok tudományos szakvéleményeit, véleményeit és tanácsait, biztosítva ugyanakkor a titoktartást az (EU) 2017/745 rendelet 106. cikke (12) bekezdésének második albekezdésével és 109. cikkével összhangban; |
| --- | --- |

e)

közzéteszi a szakértői bizottságok tudományos szakvéleményeit, véleményeit és tanácsait, biztosítva ugyanakkor a titoktartást az (EU) 2017/745 rendelet 106. cikke (12) bekezdésének második albekezdésével és 109. cikkével összhangban;

| f) | biztosítja, hogy a szakértők díjazására és költségtérítésére a Bizottság által az (EU) 2017/745 rendelet 106. cikke (1) bekezdésének alapján elfogadott végrehajtási jogi aktusokkal összhangban kerüljön sor; |
| --- | --- |

f)

biztosítja, hogy a szakértők díjazására és költségtérítésére a Bizottság által az (EU) 2017/745 rendelet 106. cikke (1) bekezdésének alapján elfogadott végrehajtási jogi aktusokkal összhangban kerüljön sor;

| g) | nyomon követi a szakértői bizottságok közös eljárási szabályzatának, valamint a szakértői bizottságok működése szempontjából releváns, rendelkezésre álló iránymutatásoknak és módszertanoknak való megfelelést; |
| --- | --- |

g)

nyomon követi a szakértői bizottságok közös eljárási szabályzatának, valamint a szakértői bizottságok működése szempontjából releváns, rendelkezésre álló iránymutatásoknak és módszertanoknak való megfelelést;

| h) | éves jelentéseket nyújt be a Bizottságnak és az orvostechnikai eszközökkel foglalkozó koordinációs csoportnak a szakértői bizottságok munkájáról, beleértve a szakértői bizottságok által kibocsátott szakvélemények, illetve szolgáltatott vélemények és tanácsok számára vonatkozó információkat. |
| --- | --- |

h)

éves jelentéseket nyújt be a Bizottságnak és az orvostechnikai eszközökkel foglalkozó koordinációs csoportnak a szakértői bizottságok munkájáról, beleértve a szakértői bizottságok által kibocsátott szakvélemények, illetve szolgáltatott vélemények és tanácsok számára vonatkozó információkat.

V. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

31. cikk

Együttműködés a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport, az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport, a szükséghelyzeti munkacsoport és a szakértői bizottságok között

(1)   Az Ügynökség biztosítja, hogy a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport és az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport együttműködjön a népegészségügyi szükséghelyzetek és a jelentős események kezelését célzó intézkedésekkel kapcsolatban.

(2)   A gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport és az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport tagjai, valamint a 3. cikk (6) bekezdésében, illetve a 25. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett munkacsoportok tagjai részt vehetnek egymás ülésein és munkacsoportjaiban, és adott esetben együttműködhetnek a nyomonkövetési gyakorlatok, a jelentéstétel és a vélemények elkészítése tekintetében.

(3)   A vonatkozó elnökök, illetve társelnökök egyetértésével a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport és az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport együttes üléseket tarthat.

(4)   Az Ügynökség releváns esetben biztosítja, hogy a szükséghelyzeti munkacsoport és a szakértői bizottságok együttműködjenek a népegészségügyi szükséghelyzetekre való felkészültséggel és azok kezelésével kapcsolatban.

32. cikk

Átláthatóság és összeférhetetlenség

(1)   A gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport és az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport független, pártatlan és átlátható módon végzi tevékenységeit.

(2)   A gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport és az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport tagjai, valamint releváns esetben a megfigyelők nem rendelkezhetnek olyan pénzügyi vagy egyéb érdekeltségekkel a gyógyszerágazatban vagy az orvostechnikaieszköz-ágazatban, amelyek befolyásolhatnák függetlenségüket vagy pártatlanságukat.

(3)   A gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport és az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport tagjai, valamint releváns esetben a megfigyelők nyilatkozatot tesznek a pénzügyi és egyéb érdekeltségeikről, továbbá az említett érdekeltségi nyilatkozatokat évente és valahányszor szükséges, frissítik.

Az első albekezdésben említett nyilatkozatokat az Ügynökség webportálján nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni.

(4)   A gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport és az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport tagjai, valamint releváns esetben a megfigyelők nyilvánosságra hoznak minden olyan egyéb, a tudomásukra jutott tényt, amelyről jóhiszeműen észszerűen feltételezhető, hogy összeférhetetlenségnek minősül, vagy azt eredményezhet.

(5)   A gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport és az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport tagjai, valamint releváns esetben azon megfigyelők, akik részt vesznek a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport és az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport ülésein, minden ülés előtt nyilatkoznak bármely olyan érdekeltségről, amely úgy tekinthető, hogy befolyásolja függetlenségüket vagy pártatlanságukat a napirendi pontok tekintetében.

(6)   Amennyiben az Ügynökség úgy határoz, hogy egy olyan érdek, amelyről az (5) bekezdéssel összhangban nyilatkoztak összeférhetetlenségnek minősül, az érintett tag vagy megfigyelő az aggodalomra okot adó napirendi pontra vonatkozóan nem vehet részt semmilyen megbeszélésben vagy döntéshozatalban, illetve nem szerezhet információt.

(7)   Az Ügynökségnek az (5), illetve a (6) bekezdésben említett nyilatkozatait, illetve határozatait rögzíteni kell az ülés összefoglaló jegyzőkönyvében.

(8)   A gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport és az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport tagjaira, valamint releváns esetben a megfigyelőkre szakmai titoktartási kötelezettség vonatkozik, még megbízatásuk lejártát követően is.

(9)   A szükséghelyzeti munkacsoport tagjai frissítik a 726/2004/EK rendelet 63. cikkében előírt, pénzügyi vagy egyéb érdekeltségeikről szóló éves nyilatkozatot, valahányszor releváns változás következik be a nyilatkozatukban.

33. cikk

Kibertámadásokkal szembeni védelem

Az Ügynökség felvértezi magát magas szintű biztonsági ellenőrzésekkel és eljárásokkal a kibertámadásokkal, kiberkémkedéssel és más adatvédelmi incidensekkel szemben, hogy mindenkor – különösen az uniós szintű népegészségügyi szükséghelyzetek vagy jelentős események idején – biztosítsa az egészségügyi adatok védelmét és az Ügynökség rendes működését.

Az első bekezdés alkalmazásában az Ügynökség a kibertámadások megelőzése, észlelése, mérséklése és elhárítása érdekében aktívan azonosítja és végrehajtja az uniós intézményeken, szerveken, hivatalokon és ügynökségeken belül elfogadott legjobb kiberbiztonsági gyakorlatokat.

34. cikk

Bizalmas kezelés

(1)   E rendelet eltérő rendelkezéseinek hiányában, továbbá az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (19) és az (EU) 2019/1937 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (20), valamint a bizalmas kezelésre vonatkozó meglévő nemzeti rendelkezéseknek és tagállami gyakorlatoknak a sérelme nélkül az e rendelet alkalmazásában részt vevő valamennyi fél tiszteletben tartja a feladatai végzése során szerzett információk és adatok bizalmas jellegét annak érdekében, hogy védje a természetes vagy jogi személyek bizalmas üzleti információit és üzleti titkait az (EU) 2016/943 európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (21) összhangban, beleértve a szellemitulajdon-jogokat is.

(2)   Az (1) bekezdésben foglaltak sérelme nélkül, az e rendelet alkalmazásában részt vevő valamennyi fél biztosítja, hogy ne osszanak meg bizalmas üzleti információkat oly módon, amely potenciálisan lehetővé teheti vállalkozások számára, hogy az EUMSZ 101. cikke értelmében korlátozzák vagy torzítsák a versenyt.

(3)   Az (1) bekezdésben foglaltak sérelme nélkül, az illetékes nemzeti hatóságok között, valamint az illetékes nemzeti hatóságok és a Bizottság és az Ügynökség között, bizalmi alapon megosztott információk nem tehetők hozzáférhetővé azon hatóság előzetes hozzájárulása nélkül, amelytől az említett információk származnak.

(4)   Az (1), (2) és (3) bekezdés nem érinti a Bizottságnak, az Ügynökségnek, a tagállamoknak vagy az e rendeletben azonosított más szereplőknek az információcserére és a figyelmeztetések terjesztésére vonatkozó jogait és kötelezettségeit, és nem érinti az érintett személyeknek a büntetőjog alapján fennálló információszolgáltatási kötelezettségeit sem.

(5)   A Bizottság, az Ügynökség és a tagállamok megoszthatnak bizalmas üzleti információkat azon harmadik országok szabályozó hatóságaival, amelyekkel a bizalmas kezelésre vonatkozó kétoldalú vagy többoldalú megállapodásokat kötöttek.

35. cikk

A személyes adatok védelme

(1)   A személyes adatok e rendelet szerinti továbbítására az (EU) 2016/679, illetve az (EU) 2018/1725 rendelet vonatkozik, az esetnek megfelelően.

(2)   Személyes adatok harmadik országba történő továbbítása tekintetében a Bizottság, az Ügynökség és a tagállamok – megfelelőségi határozat vagy az (EU) 2016/679 rendelet 46. cikkében, illetve az (EU) 2018/1725 rendelet 48. cikkében említett megfelelő garanciák hiányában is – végezhetnek bizonyos személyesadat-továbbításokat harmadik országok olyan szabályozó hatóságai részére, amelyekkel a bizalmas kezelésre vonatkozó megállapodásokat kötöttek, amennyiben az említett adattovábbítások fontos közérdekből, így például a közegészség védelme érdekében szükségesek. Az ilyen adattovábbításokat az (EU) 2016/679 rendelet 49. cikkében és az (EU) 2018/1725 rendelet 50. cikkében megállapított feltételeknek megfelelően kell végezni.

36. cikk

Jelentéstétel és felülvizsgálat

(1)   A Bizottság 2026. december 31-ig és azt követően négyévente jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet alkalmazásáról. Így különösen az említett jelentés a következőket vizsgálja felül:

| a) | a gyógyszerekkel és orvostechnikai eszközökkel kapcsolatos válságfelkészültségi és -kezelési keret, beleértve az időszakos stressztesztek eredményeit is; |
| --- | --- |

a)

a gyógyszerekkel és orvostechnikai eszközökkel kapcsolatos válságfelkészültségi és -kezelési keret, beleértve az időszakos stressztesztek eredményeit is;

| b) | azon esetek, amikor a forgalombahozatali engedélyek jogosultjai, az orvostechnikai eszközök gyártói, a meghatalmazott képviselők, az importőrök, a forgalmazók és a bejelentett szervezetek nem felelnek meg a 10. és a 26. cikkben meghatározott kötelezettségeknek; |
| --- | --- |

b)

azon esetek, amikor a forgalombahozatali engedélyek jogosultjai, az orvostechnikai eszközök gyártói, a meghatalmazott képviselők, az importőrök, a forgalmazók és a bejelentett szervezetek nem felelnek meg a 10. és a 26. cikkben meghatározott kötelezettségeknek;

| c) | az ESM-platform hatásköre és működése. |
| --- | --- |

c)

az ESM-platform hatásköre és működése.

(2)   Az (1) bekezdésben foglaltak ellenére a Bizottság valamely népegészségügyi szükséghelyzetet vagy jelentős eseményt követően – kellő időben – jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az (1) bekezdés b) pontjában említett esetekről.

(3)   Az (1) bekezdésben említett jelentés alapján a Bizottság adott esetben jogalkotási javaslatot nyújt be e rendelet módosítása érdekében. Így különösen a Bizottság mérlegeli a következők szükségességét:

| a) | e rendelet hatályának az állatgyógyászati készítményekre és a gyógyászati felhasználásra szánt egyéni védőeszközökre történő kiterjesztése; |
| --- | --- |

a)

e rendelet hatályának az állatgyógyászati készítményekre és a gyógyászati felhasználásra szánt egyéni védőeszközökre történő kiterjesztése;

| b) | a 2. cikk módosítása; |
| --- | --- |

b)

a 2. cikk módosítása;

| c) | intézkedések bevezetése a 10. és a 26. cikkben megállapított kötelezettségeknek való megfelelés uniós vagy nemzeti szintű megerősítése érdekében; és |
| --- | --- |

c)

intézkedések bevezetése a 10. és a 26. cikkben megállapított kötelezettségeknek való megfelelés uniós vagy nemzeti szintű megerősítése érdekében; és

| d) | az ESM-platform hatáskörének kiterjesztése, az ESM-platform nemzeti és uniós információtechnológiai rendszerekkel való interoperabilitásának további előmozdítása, gyógyszerhiányt nyomonkövető nemzeti platformok, valamint a strukturális gyógyszerhiányok kezelése érdekében további olyan követelmények teljesítése, amelyeket a 2001/83/EK irányelv és a 726/2004/EK rendelet felülvizsgálatával összefüggésben lehet bevezetni. |
| --- | --- |

d)

az ESM-platform hatáskörének kiterjesztése, az ESM-platform nemzeti és uniós információtechnológiai rendszerekkel való interoperabilitásának további előmozdítása, gyógyszerhiányt nyomonkövető nemzeti platformok, valamint a strukturális gyógyszerhiányok kezelése érdekében további olyan követelmények teljesítése, amelyeket a 2001/83/EK irányelv és a 726/2004/EK rendelet felülvizsgálatával összefüggésben lehet bevezetni.

37. cikk

Uniós finanszírozás

(1)   Az Unió biztosítja a finanszírozást az Ügynökségnek a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport és az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoport, a szükséghelyzeti munkacsoport, a 3. cikk (6) bekezdésében és a 25. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett munkacsoportok, valamint a szakértői bizottságok munkáját támogató tevékenységeihez, amely magában foglalja a Bizottsággal és az ECDC-vel való együttműködését is.

Az e rendelet szerinti tevékenységekhez nyújtott uniós pénzügyi támogatást az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (22) összhangban kell végrehajtani.

(2)   Az Ügynökség – azon túl, hogy megtéríti a tagállamok képviselői és szakértői részéről a gyógyszerhiánnyal foglalkozó irányítócsoport, az orvostechnikai eszközök hiányával foglalkozó irányítócsoportok, a szükséghelyzeti munkacsoport, valamint a 3. cikk (6) bekezdésében és a 21. cikk (5) bekezdésében említett munkacsoportok üléseivel kapcsolatban felmerült kiadásokat – az Ügynökség igazgatótanácsa által megállapított pénzügyi szabályokkal összhangban díjazást fizet az előadóknak a szükséghelyzeti munkacsoporttal kapcsolatban e rendelet alapján végzett értékelési tevékenységeik fejében. Az ilyen díjazást a releváns illetékes nemzeti hatóságok részére kell kifizetni.

(3)   A 726/2004/EK rendelet 67. cikkében előírt uniós hozzájárulás fedezi az Ügynökség e rendeletben előírt feladatait, valamint fedezi a gyógyszerekért felelős illetékes nemzeti hatóságoknak fizetett díjazás teljes összegét is, amennyiben a 297/95/EK tanácsi rendelettel (23) összhangban díjfizetési mentességek alkalmazandók.

38. cikk

Hatálybalépés és az alkalmazás kezdőnapja

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2022. március 1-jétől kell alkalmazni.

A IV. fejezetet – a 30. cikk kivételével – azonban 2023. február 2-től kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. január 25-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

R. METSOLA

a Tanács részéről

az elnök

C. BEAUNE

---

(1)  
  HL C 286., 2021.7.16., 109. o.

1

(2)  
  HL C 300., 2021.7.27., 87. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2022. január 20-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2022. január 25-i határozata.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/522 rendelete (2021. március 24.) a 2021–2027-es időszakra szóló uniós egészségügyi cselekvési program („az EU az egészségért program”) létrehozásáról és a 282/2014/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 107., 2021.3.26., 1. o.).

4

(5)  
  HL C 385., 2021.9.22., 83. o.

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 726/2004/EK rendelete (2004. március 31.) az emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó közösségi eljárások meghatározásáról és az Európai Gyógyszerügynökség létrehozásáról (HL L 136., 2004.4.30., 1. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 536/2014/EU rendelete (2014. április 16.) az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek klinikai vizsgálatairól és a 2001/20/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 158., 2014.5.27., 1. o.).

7

(8)  
  HL C 393. I, 2021.9.29., 3. o.

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001/83/EK irányelve (2001. november 6.) az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről (HL L 311., 2001.11.28., 67. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/745 rendelete (2017. április 5.) az orvostechnikai eszközökről, a 2001/83/EK irányelv, a 178/2002/EK rendelet és az 1223/2009/EK rendelet módosításáról, valamint a 90/385/EGK és a 93/42/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 117., 2017.5.5., 1. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 1082/2013/EU határozata (2013. október 22.) a határokon átterjedő súlyos egészségügyi veszélyekről és a 2119/98/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 293., 2013.11.5., 1. o.).

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/746 rendelete (2017. április 5.) az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökről, valamint a 98/79/EK irányelv és a 2010/227/EU bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 117., 2017.5.5., 176. o.).

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/696 rendelete (2021. április 28.) az uniós űrprogram és az Európai Unió Űrprogramügynökségének a létrehozásáról, valamint a 912/2010/EU, az 1285/2013/EU és a 377/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 170., 2021.5.12., 69. o.).

13

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

14

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).

15

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács 851/2004/EK rendelete (2004. április 21.) az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ létrehozásáról (HL L 142., 2004.4.30., 1. o.).

16

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/241 rendelete (2021. február 12.) a Helyreállítási és Rezilienciaépítési Eszköz létrehozásáról (HL L 57., 2021.2.18., 17. o.).

17

(18)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/6 rendelete (2018. december 11.) az állatgyógyászati készítményekről és a 2001/82/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 4., 2019.1.7., 43. o.).

18

(19)  Az Európai Parlament és a Tanács 1049/2001/EK rendelete (2001. május 30.) az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.).

19

(20)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1937 irányelve (2019. október 23.) az uniós jog megsértését bejelentő személyek védelméről (HL L 305., 2019.11.26., 17. o.).

20

(21)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/943 irányelve (2016. június 8.) a nem nyilvános know-how és üzleti információk (üzleti titkok) jogosulatlan megszerzésével, hasznosításával és felfedésével szembeni védelemről (HL L 157., 2016.6.15., 1. o.).

21

(22)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

22

(23)  A Tanács 297/95/EK rendelete (1995. február 10.) az Európai Gyógyszerértékelő Ügynökségnek fizetendő díjakról (HL L 35., 1995.2.15., 1. o.).

23

---

II Nem jogalkotási aktusok

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOK

| 2022.1.31. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 20/38 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.1.31.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 20/38

---

A TANÁCS (EU) 2022/124 HATÁROZATA

(2022. január 25.)

az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Közösség és tagállamai közötti légiközlekedési megállapodás módosításáról szóló jegyzőkönyvnek az Európai Unió nevében történő megkötéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 100. cikke (2) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (6) bekezdésének a) pontjával,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament egyetértésére (1),

mivel:

| (1) | A Tanács és az Európai Unió tagállamai kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott 2010/465/EU határozattal (2) összhangban 2010. június 24-én aláírták az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Közösség és tagállamai közötti légiközlekedési megállapodás módosításáról szóló, 2007. április 25-én és 30-án aláírt jegyzőkönyvet (a továbbiakban: a jegyzőkönyv), figyelemmel annak egy későbbi időpontban történő megkötésére. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács és az Európai Unió tagállamai kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott 2010/465/EU határozattal (2) összhangban 2010. június 24-én aláírták az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Közösség és tagállamai közötti légiközlekedési megállapodás módosításáról szóló, 2007. április 25-én és 30-án aláírt jegyzőkönyvet (a továbbiakban: a jegyzőkönyv), figyelemmel annak egy későbbi időpontban történő megkötésére.

| (2) | A Horvát Köztársaság kivételével valamennyi tagállam megerősítette a jegyzőkönyvet. A Horvát Köztársaságnak a 2012. évi csatlakozási szerződés 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban csatlakoznia kell a jegyzőkönyvhöz. |
| --- | --- |

(2)

A Horvát Köztársaság kivételével valamennyi tagállam megerősítette a jegyzőkönyvet. A Horvát Köztársaságnak a 2012. évi csatlakozási szerződés 6. cikkének (2) bekezdésével összhangban csatlakoznia kell a jegyzőkönyvhöz.

| (3) | A jegyzőkönyvet jóvá kell hagyni. |
| --- | --- |

(3)

A jegyzőkönyvet jóvá kell hagyni.

| (4) | mivel a tagállamok tájékoztatási kötelezettségére vonatkozó, a 2010/465/EU határozat 5. cikkére a továbbiakban nincs szükség, az említett cikk alkalmazását e határozat hatálybalépésének időpontjától meg kell szüntetni, |
| --- | --- |

(4)

mivel a tagállamok tájékoztatási kötelezettségére vonatkozó, a 2010/465/EU határozat 5. cikkére a továbbiakban nincs szükség, az említett cikk alkalmazását e határozat hatálybalépésének időpontjától meg kell szüntetni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Amerikai Egyesült Államok és az Európai Közösség és tagállamai közötti légiközlekedési megállapodás módosításáról szóló, 2007. április 25-én és 30-án aláírt jegyzőkönyvet (a továbbiakban: a jegyzőkönyv) a Tanács az Európai Unió nevében jóváhagyja (3).

2. cikk

A Tanács elnöke az Unió nevében jogosult a jegyzőkönyv 10. cikkében meghatározott diplomáciai jegyzékváltásra.

3. cikk

A 2010/465/EU határozat 5. cikkének alkalmazását e határozat hatálybalépésének időpontjátóln meg kell szüntetni.

4. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2022. január 25-én.

a Tanács részéről

az elnök

C. BEAUNE

---

(1)  
  2021. december 14-i egyetértés (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  A Tanács és az Európai Unió tagállamai kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői által elfogadott 2010/465/EU határozat (2010. június 24.) az egyrészről az Amerikai Egyesült Államok, másrészről az Európai Közösség és tagállamai közötti légiközlekedési megállapodás módosításáról szóló jegyzőkönyv aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról (HL L 223., 2010.8.25., 1. o.).

2

(3)  A jegyzőkönyv szövegét a HL L 223., 2010.8.25. számának 3. oldalán hirdették ki az aláírásról szóló határozattal együtt.

3

---

RENDELETEK

| 2022.1.31. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 20/40 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.1.31.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 20/40

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/125 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2021. november 19.)

az európai környezeti-gazdasági számlákról szóló 691/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet I-V. mellékletének módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az európai környezeti-gazdasági számlákról szóló, 2011. július 6-i 691/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 3. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Szerződések szerinti, különösen a környezetvédelemmel, a fenntarthatósággal és az éghajlatváltozással kapcsolatos feladatainak ellátásához a Bizottságnak teljeskörű, naprakész és megbízható információkra van szüksége. A 691/2011/EU rendelet létrehozza az európai környezeti-gazdasági számlák közös keretét, ezen belül azon mutatók jegyzékét, amelyekre vonatkozóan adatokat kell összeállítani és továbbítani, valamint a számlák összeállításának gyakoriságára és továbbítási határidejére vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(1)

A Szerződések szerinti, különösen a környezetvédelemmel, a fenntarthatósággal és az éghajlatváltozással kapcsolatos feladatainak ellátásához a Bizottságnak teljeskörű, naprakész és megbízható információkra van szüksége. A 691/2011/EU rendelet létrehozza az európai környezeti-gazdasági számlák közös keretét, ezen belül azon mutatók jegyzékét, amelyekre vonatkozóan adatokat kell összeállítani és továbbítani, valamint a számlák összeállításának gyakoriságára és továbbítási határidejére vonatkozó szabályokat.

| (2) | A környezeti számlák mutatóinak jegyzéke alapvető fontosságú a statisztikai adatok tagállamok közötti összehasonlíthatóságának biztosítása érdekében. E mutatók jegyzékét most frissíteni kell, hogy igazodjanak a számlák adatforrásainak frissítéseihez, és hogy továbbra is relevánsak maradjanak a felhasználók számára. |
| --- | --- |

(2)

A környezeti számlák mutatóinak jegyzéke alapvető fontosságú a statisztikai adatok tagállamok közötti összehasonlíthatóságának biztosítása érdekében. E mutatók jegyzékét most frissíteni kell, hogy igazodjanak a számlák adatforrásainak frissítéseihez, és hogy továbbra is relevánsak maradjanak a felhasználók számára.

| (3) | A környezet és a gazdaság közötti kapcsolatokra vonatkozó további adatokra van szükség a zöld, versenyképes és reziliens körforgásos gazdaság irányába történő előrelépés (2) és az EU számára releváns fenntartható fejlődési célok irányába történő előrelépés jobb nyomon követése érdekében. |
| --- | --- |

(3)

A környezet és a gazdaság közötti kapcsolatokra vonatkozó további adatokra van szükség a zöld, versenyképes és reziliens körforgásos gazdaság irányába történő előrelépés (2) és az EU számára releváns fenntartható fejlődési célok irányába történő előrelépés jobb nyomon követése érdekében.

| (4) | A környezeti számlák mutatóinak jegyzéke alapvető fontosságú a statisztikai adatok tagállamok közötti összehasonlíthatóságának biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(4)

A környezeti számlák mutatóinak jegyzéke alapvető fontosságú a statisztikai adatok tagállamok közötti összehasonlíthatóságának biztosítása érdekében.

| (5) | A 691/2011/EU rendelet I. mellékletében szereplő légszennyező anyagok jegyzékét naprakésszé kell tenni, hogy az megfeleljen az Egyesült Nemzetek Éghajlatváltozási Keretegyezménye (UNFCCC) alapján jelentett üvegházhatású gázok jegyzékének, amelyet a Kiotói Jegyzőkönyv második kötelezettségvállalási időszaka után felülvizsgáltak, valamint a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló egyezmény (CLRTAP) szerinti kibocsátási jegyzékekre vonatkozó iránymutatásoknak és az egyes légköri szennyező anyagok nemzeti kibocsátásainak csökkentéséről szóló (EU) 2016/2284 európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) (nemzeti kibocsátási határértékekről szóló irányelv) fogalommeghatározásainak. |
| --- | --- |

(5)

A 691/2011/EU rendelet I. mellékletében szereplő légszennyező anyagok jegyzékét naprakésszé kell tenni, hogy az megfeleljen az Egyesült Nemzetek Éghajlatváltozási Keretegyezménye (UNFCCC) alapján jelentett üvegházhatású gázok jegyzékének, amelyet a Kiotói Jegyzőkönyv második kötelezettségvállalási időszaka után felülvizsgáltak, valamint a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló egyezmény (CLRTAP) szerinti kibocsátási jegyzékekre vonatkozó iránymutatásoknak és az egyes légköri szennyező anyagok nemzeti kibocsátásainak csökkentéséről szóló (EU) 2016/2284 európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) (nemzeti kibocsátási határértékekről szóló irányelv) fogalommeghatározásainak.

| (6) | Az éghajlat-politikák jobb kiszolgálása érdekében a tagállamokat fel kell kérni, hogy megadják az EU kibocsátáskereskedelmi rendszeréből (EU ETS) és más CO2-adókból származó kormányzati bevételek tekintetében nyilvántartott adók bontását. Ezeket az adókat ezért fel kell venni a 691/2011/EU rendelet II. mellékletében szereplő mutatók jegyzékébe. |
| --- | --- |

(6)

Az éghajlat-politikák jobb kiszolgálása érdekében a tagállamokat fel kell kérni, hogy megadják az EU kibocsátáskereskedelmi rendszeréből (EU ETS) és más CO2-adókból származó kormányzati bevételek tekintetében nyilvántartott adók bontását. Ezeket az adókat ezért fel kell venni a 691/2011/EU rendelet II. mellékletében szereplő mutatók jegyzékébe.

| (7) | A 691/2011/EU rendelet III. mellékletének C. és E. táblázatában szereplő információkra már nincs szükség az uniós összesített adatok előállításához, mivel az Eurostat a már rendelkezésre álló adatokon alapuló új módszert dolgozott ki. Ezeket a táblázatokat ezért törölni indokolt. |
| --- | --- |

(7)

A 691/2011/EU rendelet III. mellékletének C. és E. táblázatában szereplő információkra már nincs szükség az uniós összesített adatok előállításához, mivel az Eurostat a már rendelkezésre álló adatokon alapuló új módszert dolgozott ki. Ezeket a táblázatokat ezért törölni indokolt.

| (8) | Az európai zöld megállapodás tematikus környezetvédelmi politikáinak jobb kiszolgálása érdekében a környezetvédelmi kiadási számlákban valamennyi ágazat esetében meg kell különböztetni a következő környezetvédelmi célokat: a környezeti levegő és az éghajlat védelme (a környezetvédelmi tevékenységek osztályozása (CEPA) 1), szennyvízgazdálkodás (CEPA 2), hulladékgazdálkodás (CEPA 3), talaj, felszín alatti víz, felszíni víz védelme és rehabilitációja (CEPA 4), zaj és vibráció mérséklése (CEPA 5), a biodiverzitás és tájak védelme (CEPA 6), sugárzás elleni védelem, környezetvédelmi kutatás és fejlesztés és egyéb környezetvédelmi tevékenység (CEPA 7–9). E változások tükrözése érdekében a 691/2011/EU rendelet IV. mellékletét ezért frissíteni kell. |
| --- | --- |

(8)

Az európai zöld megállapodás tematikus környezetvédelmi politikáinak jobb kiszolgálása érdekében a környezetvédelmi kiadási számlákban valamennyi ágazat esetében meg kell különböztetni a következő környezetvédelmi célokat: a környezeti levegő és az éghajlat védelme (a környezetvédelmi tevékenységek osztályozása (CEPA) 1), szennyvízgazdálkodás (CEPA 2), hulladékgazdálkodás (CEPA 3), talaj, felszín alatti víz, felszíni víz védelme és rehabilitációja (CEPA 4), zaj és vibráció mérséklése (CEPA 5), a biodiverzitás és tájak védelme (CEPA 6), sugárzás elleni védelem, környezetvédelmi kutatás és fejlesztés és egyéb környezetvédelmi tevékenység (CEPA 7–9). E változások tükrözése érdekében a 691/2011/EU rendelet IV. mellékletét ezért frissíteni kell.

| (9) | A környezetvédelmi ipar piaci kibocsátására vonatkozó információk nem elegendőek a környezetvédelmi szakpolitikák kiszolgálásához. A 691/2011/EU rendelet V. mellékletét ezért naprakésszé kell tenni annak érdekében, hogy a tagállamok számára előírják az ágazat teljes méretére vonatkozó információk szolgáltatását. |
| --- | --- |

(9)

A környezetvédelmi ipar piaci kibocsátására vonatkozó információk nem elegendőek a környezetvédelmi szakpolitikák kiszolgálásához. A 691/2011/EU rendelet V. mellékletét ezért naprakésszé kell tenni annak érdekében, hogy a tagállamok számára előírják az ágazat teljes méretére vonatkozó információk szolgáltatását.

| (10) | Annak érdekében, hogy a felhasználók számára megkönnyítsék az adatok értelmezését, és hogy a tagállamok az adatok összeállítása során biztosítani tudják a minőséget, a tagállamoknak információt kell szolgáltatniuk a nemzeti környezetvédelmi kiadások valamennyi összetevőjéről. Ez magában foglalja a környezetvédelmi szolgáltatások folyó termelőfelhasználására vonatkozó becsléseket és információkat. Az Eurostatnak a tagállamok adatainak validálásával kapcsolatos tapasztalatai azt mutatják, hogy az egyéb kötelező adatszolgáltatási kategóriák közötti számviteli kapcsolatok alapján az Eurostat nem tudja minden tagállam esetében megfelelő minőségben levezetni a környezetvédelmi szolgáltatások folyó termelőfelhasználására, például a vállalatoknál felmerülő hulladékártalmatlanítási vagy szennyvízkezelési szolgáltatási költségekre vonatkozó adatokat. A 691/2011/EU rendelet IV. mellékletét ezért naprakésszé kell tenni annak érdekében, hogy a tagállamok összeállítsák és jelentsék az erre vonatkozó adatokat, az ezzel kapcsolatos valamennyi minőségbiztosítási intézkedés megtétele mellett. |
| --- | --- |

(10)

Annak érdekében, hogy a felhasználók számára megkönnyítsék az adatok értelmezését, és hogy a tagállamok az adatok összeállítása során biztosítani tudják a minőséget, a tagállamoknak információt kell szolgáltatniuk a nemzeti környezetvédelmi kiadások valamennyi összetevőjéről. Ez magában foglalja a környezetvédelmi szolgáltatások folyó termelőfelhasználására vonatkozó becsléseket és információkat. Az Eurostatnak a tagállamok adatainak validálásával kapcsolatos tapasztalatai azt mutatják, hogy az egyéb kötelező adatszolgáltatási kategóriák közötti számviteli kapcsolatok alapján az Eurostat nem tudja minden tagállam esetében megfelelő minőségben levezetni a környezetvédelmi szolgáltatások folyó termelőfelhasználására, például a vállalatoknál felmerülő hulladékártalmatlanítási vagy szennyvízkezelési szolgáltatási költségekre vonatkozó adatokat. A 691/2011/EU rendelet IV. mellékletét ezért naprakésszé kell tenni annak érdekében, hogy a tagállamok összeállítsák és jelentsék az erre vonatkozó adatokat, az ezzel kapcsolatos valamennyi minőségbiztosítási intézkedés megtétele mellett.

| (11) | A környezetvédelemre fordított összes tagállami kiadás pontos méréséhez azonosítani kell a környezetvédelmi szolgáltatásokra fordított összes olyan kiadást, amely más környezetvédelmi szolgáltatások előállítása céljából merült fel, és így a vonatkozó végtermékek értékében már szerepel. Ezért alapvető fontosságú, hogy a tagállamok a környezetvédelmi szolgáltatások minden olyan folyó termelőfelhasználását jelentsék, amely a környezetvédelmi szolgáltatások előállítását célozta, függetlenül attól, hogy a közbenső környezetvédelmi szolgáltatást szakosodott termelők állították-e elő. |
| --- | --- |

(11)

A környezetvédelemre fordított összes tagállami kiadás pontos méréséhez azonosítani kell a környezetvédelmi szolgáltatásokra fordított összes olyan kiadást, amely más környezetvédelmi szolgáltatások előállítása céljából merült fel, és így a vonatkozó végtermékek értékében már szerepel. Ezért alapvető fontosságú, hogy a tagállamok a környezetvédelmi szolgáltatások minden olyan folyó termelőfelhasználását jelentsék, amely a környezetvédelmi szolgáltatások előállítását célozta, függetlenül attól, hogy a közbenső környezetvédelmi szolgáltatást szakosodott termelők állították-e elő.

| (12) | Az európai környezeti-gazdasági számlákra vonatkozó adatszolgáltatási határidőket csökkenteni kell annak érdekében, hogy az elszámolások hasznosabbá váljanak a politikai döntéshozatal számára. |
| --- | --- |

(12)

Az európai környezeti-gazdasági számlákra vonatkozó adatszolgáltatási határidőket csökkenteni kell annak érdekében, hogy az elszámolások hasznosabbá váljanak a politikai döntéshozatal számára.

| (13) | A tagállamok adatszolgáltatási terheinek csökkentése érdekében csökkenteni kell a NACE osztályozási rendszer előírt részletességi szintjét a környezetvédelmi ipar számlái, valamint a „Feldolgozóipar” NACE-kategória környezetvédelmi kiadási számlái tekintetében. Ez költséghatékonysági intézkedés, amely az adatok hozzáférhetőségét is javítja a felhasználók számára azáltal, hogy csökkenti a bizalmas státuszú adatok és az adatközlési korlátozások számát. A 691/2011/EU rendelet IV. és V. mellékletét ezért frissíteni kell. |
| --- | --- |

(13)

A tagállamok adatszolgáltatási terheinek csökkentése érdekében csökkenteni kell a NACE osztályozási rendszer előírt részletességi szintjét a környezetvédelmi ipar számlái, valamint a „Feldolgozóipar” NACE-kategória környezetvédelmi kiadási számlái tekintetében. Ez költséghatékonysági intézkedés, amely az adatok hozzáférhetőségét is javítja a felhasználók számára azáltal, hogy csökkenti a bizalmas státuszú adatok és az adatközlési korlátozások számát. A 691/2011/EU rendelet IV. és V. mellékletét ezért frissíteni kell.

| (14) | A rövidebb adatszolgáltatási határidők és a mutatók frissített jegyzéke által okozott többletterhek ellensúlyozására a terhek csökkentését kell bevezetni a környezetvédelmi kiadási számlán a gazdasági tevékenységek szerinti bontásokra vonatkozó 1 %-os küszöbérték formájában. |
| --- | --- |

(14)

A rövidebb adatszolgáltatási határidők és a mutatók frissített jegyzéke által okozott többletterhek ellensúlyozására a terhek csökkentését kell bevezetni a környezetvédelmi kiadási számlán a gazdasági tevékenységek szerinti bontásokra vonatkozó 1 %-os küszöbérték formájában.

| (15) | Meg kell határozni a naprakésszé tett adatok első referenciaévét. |
| --- | --- |

(15)

Meg kell határozni a naprakésszé tett adatok első referenciaévét.

| (16) | A 691/2011/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(16)

A 691/2011/EU rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 691/2011/EU rendelet I–V. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. november 19-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 192., 2011.7.22., 1. o.

1

(2)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: A tisztább és versenyképesebb Európát szolgáló, körforgásos gazdaságra vonatkozó új cselekvési terv, COM(2020) 98 final.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/2284 irányelve (2016. december 14.) egyes légköri szennyező anyagok nemzeti kibocsátásainak csökkentéséről, a 2003/35/EK irányelv módosításáról, valamint a 2001/81/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 344., 2016.12.17., 1. o.).

3

---

MELLÉKLET

Az (EU) 691/2011 rendelet I–IV. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az I. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | a 3. szakasz helyébe a következő szöveg lép:

  „3. szakasz
  MUTATÓK JEGYZÉKE
  A tagállamoknak a következő légszennyező anyagok kibocsátásáról kell statisztikákat készíteniük:








  Elnevezés | Jelölés | Adatszolgáltatás egysége |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Szén-dioxid a biomasszából származó kibocsátás nélkül | CO2 | 1 000 tonna (Gg) |
| Szén-dioxid biomasszából | Biomassza CO2 | 1 000 tonna (Gg) |
| Dinitrogén-oxid | N2O | tonna (Mg) |
| Metán | CO4 | tonna (Mg) |
| Perfluor-szénhidrogén | PFC | tonna (Mg) CO2-egyenérték |
| Hidro-fluor-szénhidrogének | HFC | tonna (Mg) CO2-egyenérték |
| Kén-hexafluorid és nitrogén-trifluorid | SF6 NF3 | tonna (Mg) CO2-egyenérték |
| Nitrogén-oxidok | NOX | tonna (Mg) NO2-egyenérték |
| Nem metán illékony szerves vegyületek | NMVOC-k | tonna (Mg) |
| Szén-monoxid | CO | tonna (Mg) |
| Szálló por < 10 μm | PM10 | tonna (Mg) |
| Szálló por < 2,5 μm | PM2,5 | tonna (Mg) |
| Kén-oxidok | SOX | tonna (Mg) SO2-egyenérték |
| Ammónia | NH3 | tonna (Mg) |

1.

Az I. melléklet a következőképpen módosul:

a)

a 3. szakasz helyébe a következő szöveg lép:

„3. szakasz

MUTATÓK JEGYZÉKE

A tagállamoknak a következő légszennyező anyagok kibocsátásáról kell statisztikákat készíteniük:

Elnevezés

Jelölés

Adatszolgáltatás egysége

Szén-dioxid a biomasszából származó kibocsátás nélkül

CO2

1 000 tonna (Gg)

Szén-dioxid biomasszából

Biomassza CO2

1 000 tonna (Gg)

Dinitrogén-oxid

N2O

tonna (Mg)

Metán

CO4

tonna (Mg)

Perfluor-szénhidrogén

PFC

tonna (Mg) CO2-egyenérték

Hidro-fluor-szénhidrogének

HFC

tonna (Mg) CO2-egyenérték

Kén-hexafluorid és nitrogén-trifluorid

SF6 NF3

tonna (Mg) CO2-egyenérték

Nitrogén-oxidok

NOX

tonna (Mg) NO2-egyenérték

Nem metán illékony szerves vegyületek

NMVOC-k

tonna (Mg)

Szén-monoxid

CO

tonna (Mg)

Szálló por < 10 μm

PM10

tonna (Mg)

Szálló por < 2,5 μm

PM2,5

tonna (Mg)

Kén-oxidok

SOX

tonna (Mg) SO2-egyenérték

Ammónia

NH3

tonna (Mg)

Minden adatot egy tizedesjegy pontossággal kell szolgáltatni.”;

| b) | az 5. szakasz helyébe a következő szöveg lép:

  „5. szakasz
  ADATSZOLGÁLTATÁSI TÁBLÁZATOK








  1. | A 3. szakaszban említett minden mutató esetében az adatokat a gazdasági tevékenységek hierarchikus osztályozása szerint, a NACE Rev.2 alkalmazásával (A*64 aggregációs szint), az ESA 95-tel teljes mértékben összeegyeztethetően kell előállítani. Ezen túlmenően adatokat kell előállítani a következőkről:






  — | a háztartások levegőkibocsátásai, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

az 5. szakasz helyébe a következő szöveg lép:

„5. szakasz

ADATSZOLGÁLTATÁSI TÁBLÁZATOK

1.

—

a háztartások levegőkibocsátásai,

| — | összekötő elemek, amelyek alatt olyan adatszolgáltatási elemeket kell érteni, amelyek egyértelműen kiegyenlítik az e rendelet szerint szolgáltatott levegőkibocsátási számlák és a hivatalos nemzeti levegőkibocsátás-nyilvántartási jegyzékekben szolgáltatott adatok közti különbségeket. |
| --- | --- |

—

összekötő elemek, amelyek alatt olyan adatszolgáltatási elemeket kell érteni, amelyek egyértelműen kiegyenlítik az e rendelet szerint szolgáltatott levegőkibocsátási számlák és a hivatalos nemzeti levegőkibocsátás-nyilvántartási jegyzékekben szolgáltatott adatok közti különbségeket.

| 2. | Az 1. pontban említett hierarchikus osztályozás a következő:
  Levegőkibocsátás iparáganként – NACE Rev.2 (A*64)
  A háztartások levegőkibocsátásai






  — | Közlekedés |
| --- | --- | --- |

2.

Levegőkibocsátás iparáganként – NACE Rev.2 (A*64)

A háztartások levegőkibocsátásai

—

Közlekedés

| — | Fűtés/hűtés |
| --- | --- |

—

Fűtés/hűtés

| — | Egyéb |
| --- | --- |

—

Egyéb

Összekötő elemek

A levegőkibocsátási számlák összesen (termelési tevékenységek + háztartások) a 3. szakaszban említett mutatók mindegyike esetében

A nemzeti rezidensek alábbi külföldi tevékenységei nélkül:

| — | Külföldön üzemeltetett nemzeti halászhajók |
| --- | --- |

—

Külföldön üzemeltetett nemzeti halászhajók

| — | Szárazföldi közlekedés |
| --- | --- |

—

Szárazföldi közlekedés

| — | Vízi közlekedés |
| --- | --- |

—

Vízi közlekedés

| — | Légi közlekedés |
| --- | --- |

—

Légi közlekedés

A nem rezidensek alábbi, az adott ország területén végzett tevékenységeivel együtt:

| + | Szárazföldi közlekedés |
| --- | --- |

+

Szárazföldi közlekedés

| + | Vízi közlekedés |
| --- | --- |

+

Vízi közlekedés

| + | Légi közlekedés |
| --- | --- |

+

Légi közlekedés

| (+ vagy –) | Egyéb kiigazítások és statisztikai eltérések |
| --- | --- |

(+ vagy –)

Egyéb kiigazítások és statisztikai eltérések

| = | Az X szennyező anyag teljes kibocsátása, az UNFCCC (1)/CLRTAP (2) részére történt bejelentés szerint”. |
| --- | --- |

=

Az X szennyező anyag teljes kibocsátása, az UNFCCC (1)/CLRTAP (2) részére történt bejelentés szerint”.

| 2. | A II. melléklet 3. és 4. szakaszának helyébe a következő szöveg lép:

  „3. szakasz
  MUTATÓK JEGYZÉKE
  A tagállamoknak a környezetvédelmi vonatkozású adókról a következő mutatók szerint kell statisztikákat készíteniük:






  — | energiaadók, |
| --- | --- | --- |

2.

A II. melléklet 3. és 4. szakaszának helyébe a következő szöveg lép:

„3. szakasz

MUTATÓK JEGYZÉKE

A tagállamoknak a környezetvédelmi vonatkozású adókról a következő mutatók szerint kell statisztikákat készíteniük:

—

energiaadók,

| — | közlekedési adók, |
| --- | --- |

—

közlekedési adók,

| — | szennyezési adók, |
| --- | --- |

—

szennyezési adók,

| — | erőforrásadók. |
| --- | --- |

—

erőforrásadók.

A tagállamoknak külön mutatóként kell jelenteniük az EU kibocsátáskereskedelmi rendszerében való részvételükkel összefüggő, az európai számlarendszerben nyilvántartott kormányzati adóbevételeket is.

A tagállamoknak külön mutatóként kell jelenteniük azokat az egyéb, környezetvédelemmel kapcsolatos adókat is, amelyeket az összes energia-, közlekedési, szennyezési vagy erőforrásadóba beszámítottak, és amelyeket a tüzelőanyagok széntartalmára vetnek ki (egyéb CO2-adók).

Minden adatot nemzeti valutában, millió egységben kell megadni.

4. szakasz

ELSŐ REFERENCIAÉV, GYAKORISÁG ÉS TOVÁBBÍTÁSI HATÁRIDŐK

| 1. | A statisztikát évente kell összeállítani és továbbítani. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A statisztikát a tárgyév végétől számított 16 hónapon belül kell továbbítani. Ez a 2020-as referenciaévtől alkalmazandó. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Annak érdekében, hogy eleget tegyen a felhasználók teljes és időszerű adatok iránti igényeinek, és amint országonként elegendő adat áll rendelkezésre, a Bizottság (Eurostat) e modul fő összesített adatai tekintetében becsléseket készít az EU-27-re vonatkozóan. A Bizottság (Eurostat) minden lehetséges esetben becsléseket készít és tesz közzé a tagállamok által a 2. pontban meghatározott határidőn belül nem továbbított adatokra vonatkozóan. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Az első referenciaév 2020. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Az adatoknak a Bizottság részére történő minden továbbításakor a tagállamoknak az n–4., n–3., n–2., n–1. és n. évekről kell éves adatokat szolgáltatniuk, ahol n a referenciaévet jelenti. A tagállamok a 2016-es évet megelőző évekre vonatkozó bármely rendelkezésre álló adatot megküldhetnek.”. |
| --- | --- |

5.

| 3. | A III. melléklet 4. és 5. szakasza helyébe a következő szöveg lép:

  „4. szakasz
  ELSŐ REFERENCIAÉV, GYAKORISÁG ÉS TOVÁBBÍTÁSI HATÁRIDŐK








  1. | A statisztikát évente kell összeállítani és továbbítani. |
| --- | --- | --- |

3.

A III. melléklet 4. és 5. szakasza helyébe a következő szöveg lép:

„4. szakasz

ELSŐ REFERENCIAÉV, GYAKORISÁG ÉS TOVÁBBÍTÁSI HATÁRIDŐK

1.

| 2. | A statisztikát a referenciaév végétől számított 16 hónapon belül kell továbbítani. Ez a 2021-es referenciaévtől alkalmazandó. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Annak érdekében, hogy eleget tegyen a felhasználók teljes és időszerű adatok iránti igényeinek, és amint országonként elegendő adat áll rendelkezésre, a Bizottság (Eurostat) e modul fő összesített adatai tekintetében becsléseket készít az EU-27-re vonatkozóan. A Bizottság (Eurostat) minden lehetséges esetben becsléseket készít és tesz közzé a tagállamok által a 2. pontban meghatározott határidőn belül nem továbbított adatokra vonatkozóan. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Az első referenciaév 2021. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Az adatoknak a Bizottság részére történő minden továbbításakor a tagállamoknak az n–4., n–3., n–2., n–1. és n. évekről kell éves adatokat szolgáltatniuk, ahol n a referenciaévet jelenti. A tagállamok a 2017-es évet megelőző évekre vonatkozó bármely rendelkezésre álló adatot megküldhetnek. |
| --- | --- |

5.

5. szakasz

ADATSZOLGÁLTATÁSI TÁBLÁZATOK

Az adatokat tömegegységben kifejezve, a következő táblázatokban felsorolt mutatókra vonatkozóan kell szolgáltatni.

A. táblázat – Belföldi kitermelés

| MF.1. | Biomassza |
| --- | --- |

MF.1.

Biomassza

| MF1.1. | Termények (a takarmánycélú növények kivételével) |
| --- | --- |

MF1.1.

Termények (a takarmánycélú növények kivételével)

| MF.1.1.1. | Gabonafélék |
| --- | --- |

MF.1.1.1.

Gabonafélék

| MF.1.1.2. | Gyökerek és gumók |
| --- | --- |

MF.1.1.2.

Gyökerek és gumók

| MF.1.1.3. | Cukortartalmú növények |
| --- | --- |

MF.1.1.3.

Cukortartalmú növények

| MF.1.1.4. | Hüvelyesek |
| --- | --- |

MF.1.1.4.

Hüvelyesek

| MF.1.1.5. | Diófélék |
| --- | --- |

MF.1.1.5.

Diófélék

| MF.1.1.6. | Olajnövények |
| --- | --- |

MF.1.1.6.

Olajnövények

| MF.1.1.7 | Zöldségfélék |
| --- | --- |

MF.1.1.7

Zöldségfélék

| MF.1.1.8 | Gyümölcsfélék |
| --- | --- |

MF.1.1.8

Gyümölcsfélék

| MF.1.1.9 | Rostok |
| --- | --- |

MF.1.1.9

Rostok

| MF1.1.A. | Máshova nem sorolt, egyéb termények (a takarmánycélú növények kivételével) |
| --- | --- |

MF1.1.A.

Máshova nem sorolt, egyéb termények (a takarmánycélú növények kivételével)

| MF.1.2. | Növényi maradékok (felhasznált), takarmánycélú növények és legelt biomassza |
| --- | --- |

MF.1.2.

Növényi maradékok (felhasznált), takarmánycélú növények és legelt biomassza

| MF.1.2.1. | Növényi maradékok (felhasznált) |
| --- | --- |

MF.1.2.1.

Növényi maradékok (felhasznált)

| MF.1.2.1.1. | Szalma |
| --- | --- |

MF.1.2.1.1.

Szalma

| MF.1.2.1.2. | Egyéb növényi maradékok (cukor- és takarmányrépa levele stb.) |
| --- | --- |

MF.1.2.1.2.

Egyéb növényi maradékok (cukor- és takarmányrépa levele stb.)

| MF.1.2.2. | Takarmánycélú növények és legelt biomassza |
| --- | --- |

MF.1.2.2.

Takarmánycélú növények és legelt biomassza

| MF.1.2.2.1. | Takarmánycélú növények (ideértve a legelőről betakarított biomasszát) |
| --- | --- |

MF.1.2.2.1.

Takarmánycélú növények (ideértve a legelőről betakarított biomasszát)

| MF.1.2.2.2. | Legelt biomassza |
| --- | --- |

MF.1.2.2.2.

Legelt biomassza

| MF.1.3. | Fa |
| --- | --- |

MF.1.3.

Fa

| MF.1.3.1. | Faanyag (ipari gömbfa) |
| --- | --- |

MF.1.3.1.

Faanyag (ipari gömbfa)

| MF.1.3.2. | Tűzifa és egyéb kitermelt anyag |
| --- | --- |

MF.1.3.2.

Tűzifa és egyéb kitermelt anyag

| MF.1.4. | Vadon élő halak kifogása, vízinövények és víziállatok, vadászat és gyűjtögetés |
| --- | --- |

MF.1.4.

Vadon élő halak kifogása, vízinövények és víziállatok, vadászat és gyűjtögetés

| MF.1.4.1. | Vadon élő halak kifogása |
| --- | --- |

MF.1.4.1.

Vadon élő halak kifogása

| MF.1.4.2. | Minden egyéb víziállat és vízinövény |
| --- | --- |

MF.1.4.2.

Minden egyéb víziállat és vízinövény

| MF.1.4.3 | Vadászat és gyűjtögetés |
| --- | --- |

MF.1.4.3

Vadászat és gyűjtögetés

| MF.2. | Fémtartalmú ércek |
| --- | --- |

MF.2.

Fémtartalmú ércek

| MF.2.1. | Vas |
| --- | --- |

MF.2.1.

Vas

| MF.2.2. | Nemvasfém |
| --- | --- |

MF.2.2.

Nemvasfém

| MF.2.2.1. | Réz |
| --- | --- |

MF.2.2.1.

Réz

| MF.2.2.2. | Nikkel |
| --- | --- |

MF.2.2.2.

Nikkel

| MF.2.2.3. | Ólom |
| --- | --- |

MF.2.2.3.

Ólom

| MF.2.2.4. | Cink |
| --- | --- |

MF.2.2.4.

Cink

| MF.2.2.5. | Ón |
| --- | --- |

MF.2.2.5.

Ón

| MF.2.2.6. | Arany, ezüst, platina és más nemesfémek |
| --- | --- |

MF.2.2.6.

Arany, ezüst, platina és más nemesfémek

| MF.2.2.7. | Bauxit és egyéb alumínium |
| --- | --- |

MF.2.2.7.

Bauxit és egyéb alumínium

| MF.2.2.8. | Urán és tórium |
| --- | --- |

MF.2.2.8.

Urán és tórium

| MF.2.2.9. | Egyéb nemvasfém |
| --- | --- |

MF.2.2.9.

Egyéb nemvasfém

| MF.3. | Nemfém ásványok |
| --- | --- |

MF.3.

Nemfém ásványok

| MF.3.1. | Márvány, gránit, homokkő, porfír, bazalt, egyéb építőkő vagy díszítőkő (a pala kivételével) |
| --- | --- |

MF.3.1.

Márvány, gránit, homokkő, porfír, bazalt, egyéb építőkő vagy díszítőkő (a pala kivételével)

| MF.3.2 | Kréta és dolomit |
| --- | --- |

MF.3.2

Kréta és dolomit

| MF.3.3. | Pala |
| --- | --- |

MF.3.3.

Pala

| MF.3.4. | Vegyi és trágyázásra alkalmas ásványok |
| --- | --- |

MF.3.4.

Vegyi és trágyázásra alkalmas ásványok

| MF.3.5. | Só |
| --- | --- |

MF.3.5.

Só

| MF.3.6. | Mészkő és gipsz |
| --- | --- |

MF.3.6.

Mészkő és gipsz

| MF.3.7. | Agyag és kaolin |
| --- | --- |

MF.3.7.

Agyag és kaolin

| MF.3.8. | Homok és kavics |
| --- | --- |

MF.3.8.

Homok és kavics

| MF.3.9. | Máshova nem sorolt egyéb nemfém ásványok |
| --- | --- |

MF.3.9.

Máshova nem sorolt egyéb nemfém ásványok

| MF.3.A. | Kiásott földes anyagok (a talajt is ideértve), csak ha felhasználják (fakultatív adatszolgáltatás) |
| --- | --- |

MF.3.A.

Kiásott földes anyagok (a talajt is ideértve), csak ha felhasználják (fakultatív adatszolgáltatás)

| MF.4. | Fosszilis energiaforrások/-hordozók |
| --- | --- |

MF.4.

Fosszilis energiaforrások/-hordozók

| MF.4.1. | Szén és egyéb szilárd energiaforrások/-hordozók |
| --- | --- |

MF.4.1.

Szén és egyéb szilárd energiaforrások/-hordozók

| MF.4.1.1. | Lignit (barnaszén) |
| --- | --- |

MF.4.1.1.

Lignit (barnaszén)

| MF.4.1.2. | Feketeszén |
| --- | --- |

MF.4.1.2.

Feketeszén

| MF.4.1.3. | Olajpala és olajhomok |
| --- | --- |

MF.4.1.3.

Olajpala és olajhomok

| MF.4.1.4. | Tőzeg |
| --- | --- |

MF.4.1.4.

Tőzeg

| MF.4.2. | Folyékony és gáz-halmazállapotú energiaforrások/-hordozók |
| --- | --- |

MF.4.2.

Folyékony és gáz-halmazállapotú energiaforrások/-hordozók

| MF.4.2.1. | Nyersolaj, kondenzátumok és földgázkondenzátumok (NGL) |
| --- | --- |

MF.4.2.1.

Nyersolaj, kondenzátumok és földgázkondenzátumok (NGL)

| MF.4.2.2. | Földgáz |
| --- | --- |

MF.4.2.2.

Földgáz

B táblázat (Import – Összkereskedelem) és D táblázat (Export – Összkereskedelem)

| MF.1. | Biomassza |
| --- | --- |

MF.1.

Biomassza

| MF1.1. | Termények (a takarmánycélú növények kivételével) |
| --- | --- |

MF1.1.

Termények (a takarmánycélú növények kivételével)

| MF.1.1.1. | Gabonafélék |
| --- | --- |

MF.1.1.1.

Gabonafélék

| MF.1.1.2. | Gyökerek és gumók |
| --- | --- |

MF.1.1.2.

Gyökerek és gumók

| MF.1.1.3. | Cukortartalmú növények |
| --- | --- |

MF.1.1.3.

Cukortartalmú növények

| MF.1.1.4. | Hüvelyesek |
| --- | --- |

MF.1.1.4.

Hüvelyesek

| MF.1.1.5. | Diófélék |
| --- | --- |

MF.1.1.5.

Diófélék

| MF.1.1.6. | Olajnövények |
| --- | --- |

MF.1.1.6.

Olajnövények

| MF.1.1.7. | Zöldségfélék |
| --- | --- |

MF.1.1.7.

Zöldségfélék

| MF.1.1.8. | Gyümölcsfélék |
| --- | --- |

MF.1.1.8.

Gyümölcsfélék

| MF.1.1.9. | Rostok |
| --- | --- |

MF.1.1.9.

Rostok

| MF1.1.A. | Máshova nem sorolt, egyéb termények (a takarmánycélú növények kivételével) |
| --- | --- |

MF1.1.A.

Máshova nem sorolt, egyéb termények (a takarmánycélú növények kivételével)

| MF.1.2. | Növényi maradékok (felhasznált), takarmánycélú növények és legelt biomassza |
| --- | --- |

MF.1.2.

Növényi maradékok (felhasznált), takarmánycélú növények és legelt biomassza

| MF.1.2.1. | Növényi maradékok (felhasznált) |
| --- | --- |

MF.1.2.1.

Növényi maradékok (felhasznált)

| MF.1.2.1.1. | Szalma |
| --- | --- |

MF.1.2.1.1.

Szalma

| MF.1.2.1.2. | Egyéb növényi maradékok (cukor- és takarmányrépa levele stb.) |
| --- | --- |

MF.1.2.1.2.

Egyéb növényi maradékok (cukor- és takarmányrépa levele stb.)

| MF.1.2.2. | Takarmánycélú növények és legelt biomassza |
| --- | --- |

MF.1.2.2.

Takarmánycélú növények és legelt biomassza

| MF.1.2.2.1. | Takarmánycélú növények (ideértve a legelőről betakarított biomasszát) |
| --- | --- |

MF.1.2.2.1.

Takarmánycélú növények (ideértve a legelőről betakarított biomasszát)

| MF.1.3. | Fa |
| --- | --- |

MF.1.3.

Fa

| MF.1.3.1. | Faanyag (ipari gömbfa) |
| --- | --- |

MF.1.3.1.

Faanyag (ipari gömbfa)

| MF.1.3.2. | Tűzifa és egyéb kitermelt anyag |
| --- | --- |

MF.1.3.2.

Tűzifa és egyéb kitermelt anyag

| MF.1.4. | Vadon élő halak kifogása, vízinövények és víziállatok, vadászat és gyűjtögetés |
| --- | --- |

MF.1.4.

Vadon élő halak kifogása, vízinövények és víziállatok, vadászat és gyűjtögetés

| MF.1.4.1. | Vadon élő halak kifogása |
| --- | --- |

MF.1.4.1.

Vadon élő halak kifogása

| MF.1.4.2. | Minden egyéb víziállat és vízinövény |
| --- | --- |

MF.1.4.2.

Minden egyéb víziállat és vízinövény

| MF.1.5. | Élő állatok és állati termékek (kivéve vadon élő halak, vízinövények és állatok, vadászott és begyűjtött állatok) |
| --- | --- |

MF.1.5.

Élő állatok és állati termékek (kivéve vadon élő halak, vízinövények és állatok, vadászott és begyűjtött állatok)

| MF.1.5.1. | Élő állatok (kivéve vadon élő halak, vízinövények és állatok, vadászott és begyűjtött állatok) |
| --- | --- |

MF.1.5.1.

Élő állatok (kivéve vadon élő halak, vízinövények és állatok, vadászott és begyűjtött állatok)

| MF.1.5.2. | Hús és húskészítmények |
| --- | --- |

MF.1.5.2.

Hús és húskészítmények

| MF.1.5.3. | Tejtermékek, madártojás és méz |
| --- | --- |

MF.1.5.3.

Tejtermékek, madártojás és méz

| MF.1.5.4. | Egyéb állati eredetű termékek (állati rostok, állatbőrök, bundák, bőr stb.) |
| --- | --- |

MF.1.5.4.

Egyéb állati eredetű termékek (állati rostok, állatbőrök, bundák, bőr stb.)

| MF.1.6. | Főként biomassza-eredetű termékek |
| --- | --- |

MF.1.6.

Főként biomassza-eredetű termékek

| MF.2. | Fémtartalmú ércek |
| --- | --- |

MF.2.

Fémtartalmú ércek

| MF.2.1. | Vas |
| --- | --- |

MF.2.1.

Vas

| MF.2.2. | Nemvasfém |
| --- | --- |

MF.2.2.

Nemvasfém

| MF.2.2.1. | Réz |
| --- | --- |

MF.2.2.1.

Réz

| MF.2.2.2. | Nikkel |
| --- | --- |

MF.2.2.2.

Nikkel

| MF.2.2.3. | Ólom |
| --- | --- |

MF.2.2.3.

Ólom

| MF.2.2.4. | Cink |
| --- | --- |

MF.2.2.4.

Cink

| MF.2.2.5. | Ón |
| --- | --- |

MF.2.2.5.

Ón

| MF.2.2.6. | Arany, ezüst, platina és más nemesfémek |
| --- | --- |

MF.2.2.6.

Arany, ezüst, platina és más nemesfémek

| MF.2.2.7. | Bauxit és egyéb alumínium |
| --- | --- |

MF.2.2.7.

Bauxit és egyéb alumínium

| MF.2.2.8. | Urán és tórium |
| --- | --- |

MF.2.2.8.

Urán és tórium

| MF.2.2.9. | Egyéb nemvasfém |
| --- | --- |

MF.2.2.9.

Egyéb nemvasfém

| MF.2.3. | Főként fémeredetű termékek |
| --- | --- |

MF.2.3.

Főként fémeredetű termékek

| MF.3. | Nemfém ásványok |
| --- | --- |

MF.3.

Nemfém ásványok

| MF.3.1. | Márvány, gránit, homokkő, porfír, bazalt, egyéb építőkő vagy díszítőkő (a pala kivételével) |
| --- | --- |

MF.3.1.

Márvány, gránit, homokkő, porfír, bazalt, egyéb építőkő vagy díszítőkő (a pala kivételével)

| MF.3.2. | Kréta és dolomit |
| --- | --- |

MF.3.2.

Kréta és dolomit

| MF.3.3. | Pala |
| --- | --- |

MF.3.3.

Pala

| MF.3.4. | Vegyi és trágyázásra alkalmas ásványok |
| --- | --- |

MF.3.4.

Vegyi és trágyázásra alkalmas ásványok

| MF.3.5. | Só |
| --- | --- |

MF.3.5.

Só

| MF.3.6. | Mészkő és gipsz |
| --- | --- |

MF.3.6.

Mészkő és gipsz

| MF.3.7. | Agyag és kaolin |
| --- | --- |

MF.3.7.

Agyag és kaolin

| MF.3.8. | Homok és kavics |
| --- | --- |

MF.3.8.

Homok és kavics

| MF.3.9. | Máshova nem sorolt egyéb nemfém ásványok |
| --- | --- |

MF.3.9.

Máshova nem sorolt egyéb nemfém ásványok

| MF.3.B. | Főként nemfémásvány-eredetű termékek |
| --- | --- |

MF.3.B.

Főként nemfémásvány-eredetű termékek

| MF.4. | Fosszilis energiaforrások/-hordozók |
| --- | --- |

MF.4.

Fosszilis energiaforrások/-hordozók

| MF.4.1. | Szén és egyéb szilárd energiaforrások/-hordozók |
| --- | --- |

MF.4.1.

Szén és egyéb szilárd energiaforrások/-hordozók

| MF.4.1.1. | Lignit (barnaszén) |
| --- | --- |

MF.4.1.1.

Lignit (barnaszén)

| MF.4.1.2. | Feketeszén |
| --- | --- |

MF.4.1.2.

Feketeszén

| MF.4.1.3. | Olajpala és olajhomok |
| --- | --- |

MF.4.1.3.

Olajpala és olajhomok

| MF.4.1.4. | Tőzeg |
| --- | --- |

MF.4.1.4.

Tőzeg

| MF.4.2. | Folyékony és gáz-halmazállapotú energiaforrások/-hordozók |
| --- | --- |

MF.4.2.

Folyékony és gáz-halmazállapotú energiaforrások/-hordozók

| MF.4.2.1. | Nyersolaj, kondenzátumok és földgázkondenzátumok (NGL) |
| --- | --- |

MF.4.2.1.

Nyersolaj, kondenzátumok és földgázkondenzátumok (NGL)

| MF.4.2.2. | Földgáz |
| --- | --- |

MF.4.2.2.

Földgáz

| MF.4.2.3. | Vásárolt üzemanyag (Import: rezidens egységek által külföldön; Export: nem rezidens egységek által belföldön) |
| --- | --- |

MF.4.2.3.

Vásárolt üzemanyag (Import: rezidens egységek által külföldön; Export: nem rezidens egységek által belföldön)

| MF.4.2.3.1. | Szárazföldi közlekedési üzemanyag |
| --- | --- |

MF.4.2.3.1.

Szárazföldi közlekedési üzemanyag

| MF.4.2.3.2. | Vízi közlekedési üzemanyag |
| --- | --- |

MF.4.2.3.2.

Vízi közlekedési üzemanyag

| MF.4.2.3.3. | Légi közlekedési üzemanyag |
| --- | --- |

MF.4.2.3.3.

Légi közlekedési üzemanyag

| MF.4.3. | Főként fosszilisenergia-termékekből származó termékek |
| --- | --- |

MF.4.3.

Főként fosszilisenergia-termékekből származó termékek

| MF.5. | Egyéb termékek |
| --- | --- |

MF.5.

Egyéb termékek

| MF.6. | Végső kezelésre és ártalmatlanításra szánt hulladék”. |
| --- | --- |

MF.6.

Végső kezelésre és ártalmatlanításra szánt hulladék”.

| 4. | A IV. melléklet 3., 4. és 5. szakasza helyébe a következő szöveg lép:

  „3. szakasz
  MUTATÓK JEGYZÉKE
  A tagállamok a környezetvédelmi kiadási számlákat az alábbi mutatók alapján állítják elő, amelyek meghatározására az ESA-val összhangban került sor:






  — | a környezetvédelmi szolgáltatások kibocsátása. A piaci kibocsátást, a nem piaci kibocsátást és a kiegészítő tevékenységek kibocsátását elkülönítik egymástól, |
| --- | --- | --- |

4.

A IV. melléklet 3., 4. és 5. szakasza helyébe a következő szöveg lép:

„3. szakasz

MUTATÓK JEGYZÉKE

A tagállamok a környezetvédelmi kiadási számlákat az alábbi mutatók alapján állítják elő, amelyek meghatározására az ESA-val összhangban került sor:

—

a környezetvédelmi szolgáltatások kibocsátása. A piaci kibocsátást, a nem piaci kibocsátást és a kiegészítő tevékenységek kibocsátását elkülönítik egymástól,

| — | környezetvédelmi szolgáltatások folyó termelőfelhasználása |
| --- | --- |

—

környezetvédelmi szolgáltatások folyó termelőfelhasználása

| — | környezetvédelmi szolgáltatások folyó termelőfelhasználása környezetvédelmi szolgáltatások előállításához, |
| --- | --- |

—

környezetvédelmi szolgáltatások folyó termelőfelhasználása környezetvédelmi szolgáltatások előállításához,

| — | környezetvédelmi szolgáltatások importja és exportja, |
| --- | --- |

—

környezetvédelmi szolgáltatások importja és exportja,

| — | a hozzáadottérték-adó (héa) és más adók összege, a környezetvédelmi szolgáltatások során felhasznált termékekre adott támogatással csökkentve, |
| --- | --- |

—

a hozzáadottérték-adó (héa) és más adók összege, a környezetvédelmi szolgáltatások során felhasznált termékekre adott támogatással csökkentve,

| — | bruttó állóeszköz-felhalmozás, valamint a környezetvédelmi szolgáltatások előállítására szolgáló, nem termelt nem pénzügyi eszközök beszerzésének és eladásának egyenlege, |
| --- | --- |

—

bruttó állóeszköz-felhalmozás, valamint a környezetvédelmi szolgáltatások előállítására szolgáló, nem termelt nem pénzügyi eszközök beszerzésének és eladásának egyenlege,

| — | környezetvédelmi szolgáltatások végső fogyasztása, |
| --- | --- |

—

környezetvédelmi szolgáltatások végső fogyasztása,

| — | környezetvédelmi transzferek (kapott/fizetett). |
| --- | --- |

—

környezetvédelmi transzferek (kapott/fizetett).

Minden adatot nemzeti valutában, millió egységben kell megadni.

4. szakasz

ELSŐ REFERENCIAÉV, GYAKORISÁG ÉS TOVÁBBÍTÁSI HATÁRIDŐK

| 1. | A statisztikát évente kell összeállítani és továbbítani. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A statisztikát a referenciaév végétől számított 24 hónapon belül kell továbbítani. Ez a 2020-as referenciaévtől alkalmazandó. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Annak érdekében, hogy eleget tegyen a felhasználók teljes és időszerű adatok iránti igényeinek, és amint országonként elegendő adat áll rendelkezésre, a Bizottság (Eurostat) e modul fő összesített adatai tekintetében becsléseket készít az EU-28-re vonatkozóan. A Bizottság (Eurostat) minden lehetséges esetben becsléseket készít és tesz közzé a tagállamok által a 2. pontban meghatározott határidőn belül nem továbbított adatokra vonatkozóan. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Az első referenciaév 2020. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Az adatoknak a Bizottság részére történő minden továbbításakor a tagállamoknak az n–2., n–1. és n. évekről kell éves adatokat szolgáltatniuk, ahol n a referenciaévet jelenti. A tagállamok a 2018-as évet megelőző évekre vonatkozó bármely rendelkezésre álló adatot megküldhetnek. |
| --- | --- |

5.

5. szakasz

ADATSZOLGÁLTATÁSI TÁBLÁZATOK

| 1. | A 3. szakaszban említett mutatókra vonatkozóan az adatokat az alábbi bontásban kell megadni:






  — | a környezetvédelmi szolgáltatások termelője/fogyasztója a 2. szakasz meghatározása szerint, |
| --- | --- | --- |

1.

—

a környezetvédelmi szolgáltatások termelője/fogyasztója a 2. szakasz meghatározása szerint,

| — | a környezetvédelmi tevékenységek osztályozási rendszerének osztályai (CEPA) az alábbi csoportosítás szerint:






  — | CEPA 1 |
| --- | --- | --- |

—

a környezetvédelmi tevékenységek osztályozási rendszerének osztályai (CEPA) az alábbi csoportosítás szerint:

—

CEPA 1

| — | CEPA 2 |
| --- | --- |

—

CEPA 2

| — | CEPA 3 |
| --- | --- |

—

CEPA 3

| — | CEPA 4 |
| --- | --- |

—

CEPA 4

| — | CEPA 5 |
| --- | --- |

—

CEPA 5

| — | CEPA 6 |
| --- | --- |

—

CEPA 6

| — | A CEPA 7, CEPA 8 és CEPA 9 összege |
| --- | --- |

—

A CEPA 7, CEPA 8 és CEPA 9 összege

| — | A környezetvédelmi szolgáltatások kiegészítő tevékenységkénti nyújtására az alábbi NACE lebontásban: NACE Rev. 2 B, C, D nemzetgazdasági ágazat, 36. ágazat. A C nemzetgazdasági ágazat adatait az alábbi módon kell megadni:






  — | NACE C10–C12 – Élelmiszer-, ital- és dohányáru gyártása |
| --- | --- | --- |

—

A környezetvédelmi szolgáltatások kiegészítő tevékenységkénti nyújtására az alábbi NACE lebontásban: NACE Rev. 2 B, C, D nemzetgazdasági ágazat, 36. ágazat. A C nemzetgazdasági ágazat adatait az alábbi módon kell megadni:

—

NACE C10–C12 – Élelmiszer-, ital- és dohányáru gyártása

| — | NACE C17 – Papír, papírtermék gyártása |
| --- | --- |

—

NACE C17 – Papír, papírtermék gyártása

| — | NACE C19–20 – Kokszgyártás, vegyi anyagok és finomított kőolaj és vegyipari termékek gyártása |
| --- | --- |

—

NACE C19–20 – Kokszgyártás, vegyi anyagok és finomított kőolaj és vegyipari termékek gyártása

| — | NACE C 21–23 – Gyógyszer-, gumi- műanyag és egyéb nemfém termék gyártása |
| --- | --- |

—

NACE C 21–23 – Gyógyszer-, gumi- műanyag és egyéb nemfém termék gyártása

| — | NACE C 24 – Fémalapanyag gyártása |
| --- | --- |

—

NACE C 24 – Fémalapanyag gyártása

| — | NACE C 25–30 – Fémfeldolgozási termék gyártása, beleértve a gép, gépi berendezés gyártását is |
| --- | --- |

—

NACE C 25–30 – Fémfeldolgozási termék gyártása, beleértve a gép, gépi berendezés gyártását is

| — | NACE C13–16, 18, 31–33 – egyéb feldolgozóipari tevékenységek |
| --- | --- |

—

NACE C13–16, 18, 31–33 – egyéb feldolgozóipari tevékenységek

Azoknak a tagállamoknak, amelyekben a forgalom teljes összege vagy a foglalkoztatottak száma egy vagy több ilyen NACE-bontásban az uniós összérték kevesebb mint 1 %-át teszi ki, nem kell adatokat szolgáltatniuk az említett NACE-bontásokra vonatkozóan.

| 2. | Az 1. pontban említett CEPA-osztályok a következők: | CEPA 1 – A környezeti levegő és az éghajlat védelme |
| --- | --- | --- |

2.

CEPA 1 – A környezeti levegő és az éghajlat védelme

| | CEPA 2 – Szennyvízgazdálkodás |
| --- | --- |

CEPA 2 – Szennyvízgazdálkodás

| | CEPA 3 – Hulladékgazdálkodás |
| --- | --- |

CEPA 3 – Hulladékgazdálkodás

| | CEPA 4 – Talaj, felszín alatti víz, felszíni víz védelme és rehabilitációja |
| --- | --- |

CEPA 4 – Talaj, felszín alatti víz, felszíni víz védelme és rehabilitációja

| | CEPA 5 – Zaj és vibráció mérséklése |
| --- | --- |

CEPA 5 – Zaj és vibráció mérséklése

| | CEPA 6 – A biodiverzitás és tájak védelme |
| --- | --- |

CEPA 6 – A biodiverzitás és tájak védelme

| | CEPA 7 – Sugárzás elleni védelem |
| --- | --- |

CEPA 7 – Sugárzás elleni védelem

| | CEPA 8 – Környezetvédelmi kutatás és fejlesztés |
| --- | --- |

CEPA 8 – Környezetvédelmi kutatás és fejlesztés

| | CEPA 9 – Egyéb környezetvédelmi tevékenység.”. |
| --- | --- |

CEPA 9 – Egyéb környezetvédelmi tevékenység.”.

| 5. | Az V. melléklet 3., 4. és 5. szakasza helyébe a következő szöveg lép:

  „3. szakasz
  MUTATÓK JEGYZÉKE
  A tagállamoknak a környezeti áruk és szolgáltatások ágazatáról a következő mutatók szerint kell statisztikákat készíteniük:






  — | a teljes környezeti áruk és szolgáltatások ágazat és a piaci tevékenységek kibocsátása, |
| --- | --- | --- |

5.

Az V. melléklet 3., 4. és 5. szakasza helyébe a következő szöveg lép:

„3. szakasz

MUTATÓK JEGYZÉKE

A tagállamoknak a környezeti áruk és szolgáltatások ágazatáról a következő mutatók szerint kell statisztikákat készíteniük:

—

a teljes környezeti áruk és szolgáltatások ágazat és a piaci tevékenységek kibocsátása,

| — | a teljes környezeti áruk és szolgáltatások ágazat exportja, |
| --- | --- |

—

a teljes környezeti áruk és szolgáltatások ágazat exportja,

| — | a teljes környezeti áruk és szolgáltatások ágazat és a piaci tevékenységek hozzáadott értéke, |
| --- | --- |

—

a teljes környezeti áruk és szolgáltatások ágazat és a piaci tevékenységek hozzáadott értéke,

| — | foglalkoztatottság a teljes környezeti áruk és szolgáltatások ágazatban és a piaci tevékenységek területén. |
| --- | --- |

—

foglalkoztatottság a teljes környezeti áruk és szolgáltatások ágazatban és a piaci tevékenységek területén.

Minden adatot nemzeti valutában, millió egységben kell megadni, a „foglalkoztatottság” mutatója kivételével, amelyre vonatkozóan az adatszolgáltatás egysége a „teljes munkaidős egyenérték”.

4. szakasz

ELSŐ REFERENCIAÉV, GYAKORISÁG ÉS TOVÁBBÍTÁSI HATÁRIDŐK

| 1. | A statisztikát évente kell összeállítani és továbbítani. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A statisztikát a referenciaév végétől számított 22 hónapon belül kell továbbítani. Ez a 2020-as referenciaévtől alkalmazandó. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Annak érdekében, hogy eleget tegyen a felhasználók teljes és időszerű adatok iránti igényeinek, és amint országonként elegendő adat áll rendelkezésre, a Bizottság (Eurostat) e modul fő összesített adatai tekintetében becsléseket készít az EU-28-re vonatkozóan. A Bizottság (Eurostat) minden lehetséges esetben becsléseket készít és tesz közzé a tagállamok által a 2. pontban meghatározott határidőn belül nem továbbított adatokra vonatkozóan. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Az első referenciaév 2020. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Az adatoknak a Bizottság részére történő minden továbbításakor a tagállamoknak az n–2., n–1. és n. évekről kell éves adatokat szolgáltatniuk, ahol n a referenciaévet jelenti. A tagállamok a 2018-as évet megelőző évekre vonatkozó bármely rendelkezésre álló adatot megküldhetnek. |
| --- | --- |

5.

5. szakasz

ADATSZOLGÁLTATÁSI TÁBLÁZATOK

| 1. | A 3. szakaszban említett mutatókra vonatkozóan az adatokat az alábbi kombinált osztályozásban kell megadni:






  — | a NACE Rev. 2 gazdasági tevékenységek osztályozása az alábbiak szerint csoportosítva:






  — | NACE A |
| --- | --- | --- | --- |

1.

—

a NACE Rev. 2 gazdasági tevékenységek osztályozása az alábbiak szerint csoportosítva:

—

NACE A

| — | NACE B |
| --- | --- |

—

NACE B

| — | NACE C |
| --- | --- |

—

NACE C

| — | NACE D |
| --- | --- |

—

NACE D

| — | NACE E |
| --- | --- |

—

NACE E

| — | NACE F |
| --- | --- |

—

NACE F

| — | NACE J |
| --- | --- |

—

NACE J

| — | NACE M |
| --- | --- |

—

NACE M

| — | NACE O |
| --- | --- |

—

NACE O

| — | NACE P |
| --- | --- |

—

NACE P

| — | A NACE G+NACE H+NACE I+NACE K+NACE L+NACE N+NACE Q+NACE R+NACE S+ NACE T+NACE U összesen. |
| --- | --- |

—

A NACE G+NACE H+NACE I+NACE K+NACE L+NACE N+NACE Q+NACE R+NACE S+ NACE T+NACE U összesen.

| — | a környezetvédelmi tevékenységek osztályozási rendszerének osztályai (CEPA) és az erőforrás-gazdálkodási tevékenységek osztályozási rendszere (CReMA) az alábbi csoportosításban:






  — | CEPA 1 |
| --- | --- | --- |

—

a környezetvédelmi tevékenységek osztályozási rendszerének osztályai (CEPA) és az erőforrás-gazdálkodási tevékenységek osztályozási rendszere (CReMA) az alábbi csoportosításban:

—

CEPA 1

| — | CEPA 2 |
| --- | --- |

—

CEPA 2

| — | CEPA 3 |
| --- | --- |

—

CEPA 3

| — | CEPA 4 |
| --- | --- |

—

CEPA 4

| — | CEPA 5 |
| --- | --- |

—

CEPA 5

| — | CEPA 6 |
| --- | --- |

—

CEPA 6

| — | A CEPA 7, CEPA 8 és CEPA 9 összege |
| --- | --- |

—

A CEPA 7, CEPA 8 és CEPA 9 összege

| — | CReMA 10 |
| --- | --- |

—

CReMA 10

| — | CReMA 11 |
| --- | --- |

—

CReMA 11

| — | CReMA 13






  — | CReMA 13A |
| --- | --- | --- |

—

CReMA 13

—

CReMA 13A

| — | CReMA 13B |
| --- | --- |

—

CReMA 13B

| — | CReMA 13C |
| --- | --- |

—

CReMA 13C

| — | CReMA 14 |
| --- | --- |

—

CReMA 14

| — | A CReMA 12, CReMA 15 és CReMA 16 összege |
| --- | --- |

—

A CReMA 12, CReMA 15 és CReMA 16 összege

| 2. | Az 1. pontban említett CEPA osztályok a IV. mellékletben találhatók. Az 1. pontban említett CReMA osztályok az alábbiak: | CReMA 10 – Vízgazdálkodás |
| --- | --- | --- |

2.

CReMA 10 – Vízgazdálkodás

| | CReMA 11 – Erdészeti erőforrásokkal való gazdálkodás |
| --- | --- |

CReMA 11 – Erdészeti erőforrásokkal való gazdálkodás

| | CReMA 12 – Vadon élő állat- és növénygazdálkodás |
| --- | --- |

CReMA 12 – Vadon élő állat- és növénygazdálkodás

| | CReMA 13 – Energiaforrásokkal való gazdálkodás | CReMA 13A – Megújuló energiaforrásból származó energiatermelés |
| --- | --- | --- |

CReMA 13 – Energiaforrásokkal való gazdálkodás

CReMA 13A – Megújuló energiaforrásból származó energiatermelés

| | CReMA 13B – Hő/energiamegtakarítás és -gazdálkodás |
| --- | --- |

CReMA 13B – Hő/energiamegtakarítás és -gazdálkodás

| | CReMA 13C – A fosszilis energiaforrások nyersanyagként való felhasználásának minimálisra csökkentése |
| --- | --- |

CReMA 13C – A fosszilis energiaforrások nyersanyagként való felhasználásának minimálisra csökkentése

| | CReMA 14 – Ásványgazdálkodás |
| --- | --- |

CReMA 14 – Ásványgazdálkodás

| | CReMA 15 – Az erőforrás-gazdálkodás céljából folytatott kutatási és fejlesztési tevékenység |
| --- | --- |

CReMA 15 – Az erőforrás-gazdálkodás céljából folytatott kutatási és fejlesztési tevékenység

| | CReMA 16 – Egyéb erőforrás-gazdálkodási tevékenységek.”. |
| --- | --- |

CReMA 16 – Egyéb erőforrás-gazdálkodási tevékenységek.”.

---

(1)  Az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye (UNFCCC)

(2)  Egyezmény a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről (CLRTAP).

---

| 2022.1.31. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 20/52 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.1.31.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 20/52

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/126 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2021. december 7.)

az (EU) 2021/2115 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a tagállamok 2023–2027-es, az említett rendelet szerinti KAP stratégiai tervében kidolgozandó egyes beavatkozástípusokra vonatkozó kiegészítő követelményekkel, valamint a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra (GAEC) vonatkozó 1. szabványra irányadó szabályokkal történő kiegészítéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös agrárpolitika keretében a tagállamok által elkészítendő stratégiai tervhez (KAP stratégiai terv) nyújtott, az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) által finanszírozott támogatásra vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint az 1305/2013/EU és az 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2021. december 2-i (EU) 2021/2115 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikke (8) bekezdésére, 13. cikke (3) bekezdésére, 37. cikke (5) bekezdésére, 38. cikke (5) bekezdésére, 39. cikke (3) bekezdésére, 45. cikke a)–i) pontjára, 56. cikke a), b) és c) pontjára, valamint 84. cikke a) és b) pontjára,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2021/2115 rendelet új jogi keretet határoz meg a közös agrárpolitika (KAP) számára annak érdekében, hogy az eredményesebben hozzájáruljon az Európai Unió működéséről szóló szerződésben meghatározott uniós célkitűzésekhez. Az említett rendelet tovább pontosítja a KAP által teljesítendő uniós célkitűzéseit, és meghatározza a beavatkozások típusait, valamint a tagállamokra alkalmazandó közös uniós követelményeket, ugyanakkor rugalmasságot biztosítva a tagállamok számára a KAP stratégiai tervükben szerepeltetendő beavatkozások megtervezése terén. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2021/2115 rendelet új jogi keretet határoz meg a közös agrárpolitika (KAP) számára annak érdekében, hogy az eredményesebben hozzájáruljon az Európai Unió működéséről szóló szerződésben meghatározott uniós célkitűzésekhez. Az említett rendelet tovább pontosítja a KAP által teljesítendő uniós célkitűzéseit, és meghatározza a beavatkozások típusait, valamint a tagállamokra alkalmazandó közös uniós követelményeket, ugyanakkor rugalmasságot biztosítva a tagállamok számára a KAP stratégiai tervükben szerepeltetendő beavatkozások megtervezése terén.

| (2) | A KAP és a belső piac közös jellegének garantálása céljából az (EU) 2021/2115 rendelet felhatalmazza a Bizottságot, hogy a közvetlen kifizetések, az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (2) említett egyes mezőgazdasági ágazatok, illetve a vidékfejlesztés területén további követelményeket fogadjon el a KAP stratégiai tervekben előirányzott beavatkozások tervezésére, valamint meghatározza a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra (GAEC) vonatkozó 1. sz. előírásban meghatározott részarány közös szabályait. A tagállamoknak minden ilyen további követelményt figyelembe kell venniük a KAP stratégiai tervük kidolgozása során, amely kiterjed valamennyi érintett területre, és amelyeket ezért e rendeletben meg kell határozni. |
| --- | --- |

(2)

A KAP és a belső piac közös jellegének garantálása céljából az (EU) 2021/2115 rendelet felhatalmazza a Bizottságot, hogy a közvetlen kifizetések, az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (2) említett egyes mezőgazdasági ágazatok, illetve a vidékfejlesztés területén további követelményeket fogadjon el a KAP stratégiai tervekben előirányzott beavatkozások tervezésére, valamint meghatározza a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra (GAEC) vonatkozó 1. sz. előírásban meghatározott részarány közös szabályait. A tagállamoknak minden ilyen további követelményt figyelembe kell venniük a KAP stratégiai tervük kidolgozása során, amely kiterjed valamennyi érintett területre, és amelyeket ezért e rendeletben meg kell határozni.

| (3) | A tagállamok által KAP stratégiai tervükben a közvetlen kifizetések területén meghatározandó beavatkozásokat illetően további követelményeket kell megállapítani a kenderre és a gyapotra vonatkozó beavatkozások tekintetében. A támogatás odaítélését bizonyos kenderfajták minősített vetőmagjának használatához kell kötni. |
| --- | --- |

(3)

A tagállamok által KAP stratégiai tervükben a közvetlen kifizetések területén meghatározandó beavatkozásokat illetően további követelményeket kell megállapítani a kenderre és a gyapotra vonatkozó beavatkozások tekintetében. A támogatás odaítélését bizonyos kenderfajták minősített vetőmagjának használatához kell kötni.

| (4) | Ezenkívül meg kell határozni a kenderfajták meghatározására, illetve etrahidrokannabinol-tartalmuknak (THC-tartalom) az (EU) 2021/2115 rendelet 4. cikke (4) bekezdésének második albekezdése szerinti ellenőrzésére szolgáló eljárást. A THC-tartalom ellenőrzése szükséges az Unió pénzügyi érdekeinek védelméhez, de stratégiai jelentőségű a közegészség megőrzése és az egyéb jogszabályi keretekkel, nevezetesen a tiltott kábítószer-kereskedelemre vonatkozó büntetőjoggal és a nemzetközi kötelezettségek, például az Egységes Kábítószer Egyezmény (3) szerinti kötelezettségvállalásokkal való összhang biztosítása érdekében is. Emellett az összehasonlítható eredmények biztosítása érdekében helyénvaló olyan szabályokat megállapítani, amelyek harmonizálják a kenderfajták ellenőrzésére és a kender THC-tartalmának mennyiségi meghatározására a tagállamok által alkalmazott módszereket és eljárásokat. |
| --- | --- |

(4)

Ezenkívül meg kell határozni a kenderfajták meghatározására, illetve etrahidrokannabinol-tartalmuknak (THC-tartalom) az (EU) 2021/2115 rendelet 4. cikke (4) bekezdésének második albekezdése szerinti ellenőrzésére szolgáló eljárást. A THC-tartalom ellenőrzése szükséges az Unió pénzügyi érdekeinek védelméhez, de stratégiai jelentőségű a közegészség megőrzése és az egyéb jogszabályi keretekkel, nevezetesen a tiltott kábítószer-kereskedelemre vonatkozó büntetőjoggal és a nemzetközi kötelezettségek, például az Egységes Kábítószer Egyezmény (3) szerinti kötelezettségvállalásokkal való összhang biztosítása érdekében is. Emellett az összehasonlítható eredmények biztosítása érdekében helyénvaló olyan szabályokat megállapítani, amelyek harmonizálják a kenderfajták ellenőrzésére és a kender THC-tartalmának mennyiségi meghatározására a tagállamok által alkalmazott módszereket és eljárásokat.

| (5) | A kender THC-tartalmának hatékony és megbízható meghatározása érdekében elő kell írni egy olyan időtartamot, amely alatt a rostkendert a virágzást követően nem lehet betakarítani. |
| --- | --- |

(5)

A kender THC-tartalmának hatékony és megbízható meghatározása érdekében elő kell írni egy olyan időtartamot, amely alatt a rostkendert a virágzást követően nem lehet betakarítani.

| (6) | Az egyértelműség és a jogbiztonság érdekében, amennyiben egy adott fajta két egymást követő évben túllépi az (EU) 2021/2115 rendelet 4. cikke (4) bekezdésének második albekezdésében meghatározott THC-értéket, a tagállamoknak meg kell hozniuk a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy időben tájékoztassák a gazdasági szereplőket arról, hogy az adott fajta termesztése nem jogosít fel közvetlen kifizetésekre. |
| --- | --- |

(6)

Az egyértelműség és a jogbiztonság érdekében, amennyiben egy adott fajta két egymást követő évben túllépi az (EU) 2021/2115 rendelet 4. cikke (4) bekezdésének második albekezdésében meghatározott THC-értéket, a tagállamoknak meg kell hozniuk a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy időben tájékoztassák a gazdasági szereplőket arról, hogy az adott fajta termesztése nem jogosít fel közvetlen kifizetésekre.

| (7) | A kenderfajták ellenőrzésére és a THC-tartalom mennyiségi meghatározására vonatkozó szabályoknak figyelembe kell venniük, hogy a kender fő és köztes növénykultúraként egyaránt termeszthető. Erre tekintettel célszerű meghatározni a köztes kultúraként termesztett kender fogalmát. |
| --- | --- |

(7)

A kenderfajták ellenőrzésére és a THC-tartalom mennyiségi meghatározására vonatkozó szabályoknak figyelembe kell venniük, hogy a kender fő és köztes növénykultúraként egyaránt termeszthető. Erre tekintettel célszerű meghatározni a köztes kultúraként termesztett kender fogalmát.

| (8) | Az (EU) 2021/2115 rendelet III. címe II. fejezete 3. szakaszának 2. alszakasza terményspecifikus támogatást ír elő a gyapot esetében. Helyénvaló megállapítani a mezőgazdasági földterületeknek és a fajtáknak a támogatás tekintetében történő engedélyezésére vonatkozó szabályokat és feltételeket. Ezenkívül a támogatás célkitűzésével összhangban célszerű további feltételeket megállapítani a minimális tevékenység biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(8)

Az (EU) 2021/2115 rendelet III. címe II. fejezete 3. szakaszának 2. alszakasza terményspecifikus támogatást ír elő a gyapot esetében. Helyénvaló megállapítani a mezőgazdasági földterületeknek és a fajtáknak a támogatás tekintetében történő engedélyezésére vonatkozó szabályokat és feltételeket. Ezenkívül a támogatás célkitűzésével összhangban célszerű további feltételeket megállapítani a minimális tevékenység biztosítása érdekében.

| (9) | Az (EU) 2021/2115 rendelet 36. cikkében említett tagállamoknak jóvá kell hagyniuk a szakmaközi gyapottermelő szervezeteket a méretükkel és belső szervezetükkel összefüggő objektív kritériumok alapján. Célszerű az adott szakmaközi szervezet méretét azon követelmény figyelembevételével megállapítani, hogy a szervezethez tartozó gyapottisztító vállalkozás elegendő mennyiségű tisztítatlan gyapotot tudjon átvenni. |
| --- | --- |

(9)

Az (EU) 2021/2115 rendelet 36. cikkében említett tagállamoknak jóvá kell hagyniuk a szakmaközi gyapottermelő szervezeteket a méretükkel és belső szervezetükkel összefüggő objektív kritériumok alapján. Célszerű az adott szakmaközi szervezet méretét azon követelmény figyelembevételével megállapítani, hogy a szervezethez tartozó gyapottisztító vállalkozás elegendő mennyiségű tisztítatlan gyapotot tudjon átvenni.

| (10) | A mezőgazdasági termelőkre mint a szakmaközi szervezetek tagjaira vonatkozóan egyedi kötelezettségeket kell megállapítani. Ezek célja a mezőgazdasági termelők tagságával kapcsolatos adminisztráció és ellenőrzés megkönnyítése, valamint a szervezetek tagjaik számából és elhivatottságából eredő potenciális hatékonyságnövekedésének fokozása. |
| --- | --- |

(10)

A mezőgazdasági termelőkre mint a szakmaközi szervezetek tagjaira vonatkozóan egyedi kötelezettségeket kell megállapítani. Ezek célja a mezőgazdasági termelők tagságával kapcsolatos adminisztráció és ellenőrzés megkönnyítése, valamint a szervezetek tagjaik számából és elhivatottságából eredő potenciális hatékonyságnövekedésének fokozása.

| (11) | További követelményeket kell meghatározni a beruházásokra, az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó agrár-környezetvédelmi beavatkozástípusokra, a tanácsadásra, a promócióra, a kommunikációra és a marketingre, a kölcsönös kockázatkezelési alapokra, a gyümölcsösök és olajfa- vagy szőlőültetvények kötelező kivágást követő újratelepítésére, a zöldszüretre és be nem takarításra, a betakarítási és termelési biztosításra, az ingyenes szétosztástól eltérő céllal a forgalomból történő kivonásra, valamint a közös tárolásra vonatkozóan a tagállamok által a KAP stratégiai tervükben a gyümölcs- és zöldségágazatban, a méhészeti ágazatban, a borágazatban, a komlóágazatban, az olívaolaj- és étkezésiolajbogyó-ágazatban, illetve az (EU) 2021/2115 rendelet 42. cikkének f) pontjában említett egyéb ágazatokban kidolgozandó beavatkozások tekintetében. Ezenkívül rendelkezéseket kell megállapítani a támogatási formákra és a kiadástípusokra vonatkozóan, beleértve a szabványos átalányösszegeket, az egységköltség-alapú térítést vagy az egyösszegű átalányokat, valamint az igazgatási és személyzeti költségek alkalmazását. A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás és a jogbiztonság érdekében össze kell állítani a KAP stratégiai terv hatálya alá nem tartozó kiadások jegyzékét, valamint a gyümölcs- és zöldségágazatban, a méhészeti ágazatban, a borágazatban, a komlóágazatban, az olívaolaj- és étkezésiolajbogyó-ágazatban, valamint az egyéb ágazatokban elszámolható kiadások nem kimerítő listáját. |
| --- | --- |

(11)

További követelményeket kell meghatározni a beruházásokra, az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó agrár-környezetvédelmi beavatkozástípusokra, a tanácsadásra, a promócióra, a kommunikációra és a marketingre, a kölcsönös kockázatkezelési alapokra, a gyümölcsösök és olajfa- vagy szőlőültetvények kötelező kivágást követő újratelepítésére, a zöldszüretre és be nem takarításra, a betakarítási és termelési biztosításra, az ingyenes szétosztástól eltérő céllal a forgalomból történő kivonásra, valamint a közös tárolásra vonatkozóan a tagállamok által a KAP stratégiai tervükben a gyümölcs- és zöldségágazatban, a méhészeti ágazatban, a borágazatban, a komlóágazatban, az olívaolaj- és étkezésiolajbogyó-ágazatban, illetve az (EU) 2021/2115 rendelet 42. cikkének f) pontjában említett egyéb ágazatokban kidolgozandó beavatkozások tekintetében. Ezenkívül rendelkezéseket kell megállapítani a támogatási formákra és a kiadástípusokra vonatkozóan, beleértve a szabványos átalányösszegeket, az egységköltség-alapú térítést vagy az egyösszegű átalányokat, valamint az igazgatási és személyzeti költségek alkalmazását. A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás és a jogbiztonság érdekében össze kell állítani a KAP stratégiai terv hatálya alá nem tartozó kiadások jegyzékét, valamint a gyümölcs- és zöldségágazatban, a méhészeti ágazatban, a borágazatban, a komlóágazatban, az olívaolaj- és étkezésiolajbogyó-ágazatban, valamint az egyéb ágazatokban elszámolható kiadások nem kimerítő listáját.

| (12) | Ezen túlmenően bizonyos ágazati beavatkozástípusokra, nevezetesen a gyümölcs- és zöldségágazatban, a méhészeti ágazatban, a borágazatban, a komlóágazatban és az állattenyésztési ágazatban egyedi szabályokat kell megállapítani ezen ágazatok bizonyos sajátosságainak figyelembevétele érdekében. |
| --- | --- |

(12)

Ezen túlmenően bizonyos ágazati beavatkozástípusokra, nevezetesen a gyümölcs- és zöldségágazatban, a méhészeti ágazatban, a borágazatban, a komlóágazatban és az állattenyésztési ágazatban egyedi szabályokat kell megállapítani ezen ágazatok bizonyos sajátosságainak figyelembevétele érdekében.

| (13) | Ami a gyümölcs- és zöldségágazatban, az olívaolaj- és étkezésiolajbogyó-ágazatban és egyéb ágazatokban a termelői szervezetek, a termelői szervezetek társulásai, a transznacionális termelői szervezetek, a termelői szervezetek transznacionális társulásai vagy a termelői csoportok által operatív programok keretében irányított ágazati beavatkozástípusokat illeti, egyedi szabályokat kell megállapítani a termékek hatókörére és az ingyenes szétosztás céljából a piacról kivont termékekre vonatkozóan, nevezetesen a szállítási és kiszerelési költségek tekintetében, figyelembe véve a beavatkozás potenciális súlyát. Különösen ajánlatos meghatározni az árukivonásra adható támogatás maximális szintjét annak érdekében, hogy ez a lehetőség ne váljon a termékek piaci forgalomba hozatalának tartós alternatívájává. Hasonló okokból célszerű termelői szervezetenként és termékenként mennyiségi korlátokat meghatározni az árukivonás tekintetében. Ezenkívül egyedi szabályokat kell megállapítani a piacról kivont termékek rendeltetésére és átvevőire vonatkozó feltételekre, valamint a piacról kivont termékeket érintő releváns szabványokra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(13)

Ami a gyümölcs- és zöldségágazatban, az olívaolaj- és étkezésiolajbogyó-ágazatban és egyéb ágazatokban a termelői szervezetek, a termelői szervezetek társulásai, a transznacionális termelői szervezetek, a termelői szervezetek transznacionális társulásai vagy a termelői csoportok által operatív programok keretében irányított ágazati beavatkozástípusokat illeti, egyedi szabályokat kell megállapítani a termékek hatókörére és az ingyenes szétosztás céljából a piacról kivont termékekre vonatkozóan, nevezetesen a szállítási és kiszerelési költségek tekintetében, figyelembe véve a beavatkozás potenciális súlyát. Különösen ajánlatos meghatározni az árukivonásra adható támogatás maximális szintjét annak érdekében, hogy ez a lehetőség ne váljon a termékek piaci forgalomba hozatalának tartós alternatívájává. Hasonló okokból célszerű termelői szervezetenként és termékenként mennyiségi korlátokat meghatározni az árukivonás tekintetében. Ezenkívül egyedi szabályokat kell megállapítani a piacról kivont termékek rendeltetésére és átvevőire vonatkozó feltételekre, valamint a piacról kivont termékeket érintő releváns szabványokra vonatkozóan.

| (14) | Az ágazati beavatkozások operatív programokon keresztül történő igénybevételének megkönnyítése érdekében meg kell határozni a termelői szervezetek által forgalmazott termékek értékének kiszámítására szolgáló módszert, beleértve a feldolgozásra szánt gyümölcsök és zöldségek értékének kiszámítására szolgáló átalány alkalmazását is. A forgalmazott termékek értékének kiszámítására alkalmazott módszernek ellensúlyoznia kell az éves ingadozásokat, illetve az újonnan elismert szervezetek vagy csoportok esetében az adatok hiányát. A támogatási programmal való visszaélések elkerülése érdekében a termelői szervezetek számára általánosságban nem kívánatos engedélyezni, hogy az egyes programok időtartamán belül megváltoztathassák a referencia-időszakot. |
| --- | --- |

(14)

Az ágazati beavatkozások operatív programokon keresztül történő igénybevételének megkönnyítése érdekében meg kell határozni a termelői szervezetek által forgalmazott termékek értékének kiszámítására szolgáló módszert, beleértve a feldolgozásra szánt gyümölcsök és zöldségek értékének kiszámítására szolgáló átalány alkalmazását is. A forgalmazott termékek értékének kiszámítására alkalmazott módszernek ellensúlyoznia kell az éves ingadozásokat, illetve az újonnan elismert szervezetek vagy csoportok esetében az adatok hiányát. A támogatási programmal való visszaélések elkerülése érdekében a termelői szervezetek számára általánosságban nem kívánatos engedélyezni, hogy az egyes programok időtartamán belül megváltoztathassák a referencia-időszakot.

| (15) | A gyümölcs- és zöldségágazati beavatkozástípusok megfelelő működésének biztosítása érdekében helyénvaló konkrét célkitűzéseket meghatározni az agrár-környezetvédelmi és az éghajlattal kapcsolatos beavatkozások tekintetében. |
| --- | --- |

(15)

A gyümölcs- és zöldségágazati beavatkozástípusok megfelelő működésének biztosítása érdekében helyénvaló konkrét célkitűzéseket meghatározni az agrár-környezetvédelmi és az éghajlattal kapcsolatos beavatkozások tekintetében.

| (16) | Célszerű szabályokat lefektetni azon nemzeti pénzügyi támogatásra vonatkozóan, amelyet a tagállamok az Unió olyan régióiban nyújthatnak, ahol a termelők szervezettségi foka különösen alacsony, beleértve a szervezettség fokának számítására, illetve az alacsony szervezettségi fok igazolására vonatkozó szabályokat is. |
| --- | --- |

(16)

Célszerű szabályokat lefektetni azon nemzeti pénzügyi támogatásra vonatkozóan, amelyet a tagállamok az Unió olyan régióiban nyújthatnak, ahol a termelők szervezettségi foka különösen alacsony, beleértve a szervezettség fokának számítására, illetve az alacsony szervezettségi fok igazolására vonatkozó szabályokat is.

| (17) | A méhészeti ágazati beavatkozástípusok megfelelő működésének biztosítása érdekében meg kell állapítani a méhkaptárakra vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(17)

A méhészeti ágazati beavatkozástípusok megfelelő működésének biztosítása érdekében meg kell állapítani a méhkaptárakra vonatkozó szabályokat.

| (18) | A borágazati beavatkozástípusok megfelelő működésének biztosítása érdekében helyénvaló összeállítani azon gazdasági szereplők nem kimerítő listáját, akik a különböző beavatkozástípusokhoz nyújtott támogatás kedvezményezettjei lehetnek. Szükség van továbbá néhány konkrét támogathatósági követelmény előírására a „szőlőültetvények szerkezetátalakítása és átállítása”, a „zöldszüret” és a „betakarítási biztosítás” beavatkozástípusok kedvezményezettjei, a közjogi intézmények és a magánvállalkozások tekintetében. Helyénvaló továbbá kizárni az uniós támogatásból azokat a termelőket, akik jogszerűtlenül vagy engedély nélkül telepített ültetvényeket művelnek. |
| --- | --- |

(18)

A borágazati beavatkozástípusok megfelelő működésének biztosítása érdekében helyénvaló összeállítani azon gazdasági szereplők nem kimerítő listáját, akik a különböző beavatkozástípusokhoz nyújtott támogatás kedvezményezettjei lehetnek. Szükség van továbbá néhány konkrét támogathatósági követelmény előírására a „szőlőültetvények szerkezetátalakítása és átállítása”, a „zöldszüret” és a „betakarítási biztosítás” beavatkozástípusok kedvezményezettjei, a közjogi intézmények és a magánvállalkozások tekintetében. Helyénvaló továbbá kizárni az uniós támogatásból azokat a termelőket, akik jogszerűtlenül vagy engedély nélkül telepített ültetvényeket művelnek.

| (19) | Az uniós források megfelelő felhasználásának biztosítása érdekében szabályokat kell megállapítani a borágazatban az „egészségügyi vagy növényegészségügyi okokból történő újratelepítéssel” kapcsolatos kiadásokra vonatkozóan. Konkrétan helyénvaló előírni, hogy az ilyen kiadások ne haladhassák meg az érintett tagállam által az adott pénzügyi évben a szőlőültetvények szerkezetátalakítására és átállására fordított teljes éves kiadás egy bizonyos hányadát. Egyértelművé kell tenni azt is, hogy a kivágás és az elmaradt bevétel ellentételezésének költségei nem minősülhetnek támogatható kiadásnak e beavatkozás keretében, amelynek célja kizárólag a kötelező növényegészségügyi intézkedések utáni újratelepítés költségeinek támogatása. |
| --- | --- |

(19)

Az uniós források megfelelő felhasználásának biztosítása érdekében szabályokat kell megállapítani a borágazatban az „egészségügyi vagy növényegészségügyi okokból történő újratelepítéssel” kapcsolatos kiadásokra vonatkozóan. Konkrétan helyénvaló előírni, hogy az ilyen kiadások ne haladhassák meg az érintett tagállam által az adott pénzügyi évben a szőlőültetvények szerkezetátalakítására és átállására fordított teljes éves kiadás egy bizonyos hányadát. Egyértelművé kell tenni azt is, hogy a kivágás és az elmaradt bevétel ellentételezésének költségei nem minősülhetnek támogatható kiadásnak e beavatkozás keretében, amelynek célja kizárólag a kötelező növényegészségügyi intézkedések utáni újratelepítés költségeinek támogatása.

| (20) | A „szőlőültetvények szerkezetátalakítása és átállítása” és a „zöldszüret” beavatkozások esetében helyénvaló szabályokat megállapítani a területek mérésére vonatkozóan, különösen annak meghatározása céljából, hogy mi minősülhet szőlővel betelepített területnek, ami különösen fontos abban az esetben, ha a támogatást területalapú egységköltség alapján fizetik ki. |
| --- | --- |

(20)

A „szőlőültetvények szerkezetátalakítása és átállítása” és a „zöldszüret” beavatkozások esetében helyénvaló szabályokat megállapítani a területek mérésére vonatkozóan, különösen annak meghatározása céljából, hogy mi minősülhet szőlővel betelepített területnek, ami különösen fontos abban az esetben, ha a támogatást területalapú egységköltség alapján fizetik ki.

| (21) | A komlóágazati beavatkozástípusok megfelelő működésének biztosítása érdekében szabályokat célszerű megállapítani az uniós pénzügyi támogatás kiszámítására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(21)

A komlóágazati beavatkozástípusok megfelelő működésének biztosítása érdekében szabályokat célszerű megállapítani az uniós pénzügyi támogatás kiszámítására vonatkozóan.

| (22) | Az állattenyésztési ágazati beavatkozástípusok megfelelő működésének biztosítása érdekében helyénvaló szabályokat megállapítani az állatállomány kényszervágást vagy természeti katasztrófákból eredő veszteségeket követő pótlására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(22)

Az állattenyésztési ágazati beavatkozástípusok megfelelő működésének biztosítása érdekében helyénvaló szabályokat megállapítani az állatállomány kényszervágást vagy természeti katasztrófákból eredő veszteségeket követő pótlására vonatkozóan.

| (23) | A gazdaság veszélyeztetett állatfajtáinak és génerózió által fenyegetett növényfajtáinak megőrzésére, illetve a mezőgazdasági és erdészeti genetikai erőforrások megőrzésére, fenntartható használatára és fejlesztésére irányuló kötelezettségvállalásokra alkalmazandó feltételeknek hozzá kell járulniuk az (EU) 2021/2115 rendelet 6. cikke (1) bekezdésének d), e) és f) pontjában meghatározott konkrét környezetvédelmi és éghajlatpolitikai KAP-célkitűzésekhez. Különösen a genetikai sokféleség védelmének, megőrzésének és előmozdításának szükségességére kell irányulniuk. |
| --- | --- |

(23)

A gazdaság veszélyeztetett állatfajtáinak és génerózió által fenyegetett növényfajtáinak megőrzésére, illetve a mezőgazdasági és erdészeti genetikai erőforrások megőrzésére, fenntartható használatára és fejlesztésére irányuló kötelezettségvállalásokra alkalmazandó feltételeknek hozzá kell járulniuk az (EU) 2021/2115 rendelet 6. cikke (1) bekezdésének d), e) és f) pontjában meghatározott konkrét környezetvédelmi és éghajlatpolitikai KAP-célkitűzésekhez. Különösen a genetikai sokféleség védelmének, megőrzésének és előmozdításának szükségességére kell irányulniuk.

| (24) | Az állatjólét szintjét javítani kell azáltal, hogy támogatáshoz kell juttatni azokat a gazdálkodókat, akik vállalják, hogy a hatályos kötelező követelményeknél magasabb szintű állattenyésztési szabványokat fogadnak el. Amennyiben állatjóléti kötelezettségvállalásokra kerül sor, a termelési módszerek magasabb szintű előírásainak alkalmazásával, meg kell határozni az érintett területeket. Gondoskodni kell arról, hogy az állatjóléti kötelezettségvállalások ne legyenek átfedésben a bevett mezőgazdasági gyakorlatokkal, különös tekintettel a betegségek megelőzését célzó védőoltásokra. |
| --- | --- |

(24)

Az állatjólét szintjét javítani kell azáltal, hogy támogatáshoz kell juttatni azokat a gazdálkodókat, akik vállalják, hogy a hatályos kötelező követelményeknél magasabb szintű állattenyésztési szabványokat fogadnak el. Amennyiben állatjóléti kötelezettségvállalásokra kerül sor, a termelési módszerek magasabb szintű előírásainak alkalmazásával, meg kell határozni az érintett területeket. Gondoskodni kell arról, hogy az állatjóléti kötelezettségvállalások ne legyenek átfedésben a bevett mezőgazdasági gyakorlatokkal, különös tekintettel a betegségek megelőzését célzó védőoltásokra.

| (25) | Az elismert nemzeti minőségügyi rendszerek biztosítékot nyújthatnak a fogyasztóknak a termék vagy a gyártási folyamat minőségére és jellemzőire vonatkozóan. A vidékfejlesztési beavatkozások keretében nyújtott támogatás optimalizálása érdekében meg kell állapítani a végtermék sajátosságaira, a támogatási rendszerhez való hozzáférésre, a kötelező termékleírások ellenőrzésére, a rendszer átláthatóságára és a termékek nyomonkövethetőségére vonatkozó kritériumokat. Tekintettel a gyapotnak mint mezőgazdasági terméknek a sajátos jellemzőire, a támogatást a gyapotra vonatkozó nemzeti minőségügyi rendszerekre is ki kell terjeszteni. |
| --- | --- |

(25)

Az elismert nemzeti minőségügyi rendszerek biztosítékot nyújthatnak a fogyasztóknak a termék vagy a gyártási folyamat minőségére és jellemzőire vonatkozóan. A vidékfejlesztési beavatkozások keretében nyújtott támogatás optimalizálása érdekében meg kell állapítani a végtermék sajátosságaira, a támogatási rendszerhez való hozzáférésre, a kötelező termékleírások ellenőrzésére, a rendszer átláthatóságára és a termékek nyomonkövethetőségére vonatkozó kritériumokat. Tekintettel a gyapotnak mint mezőgazdasági terméknek a sajátos jellemzőire, a támogatást a gyapotra vonatkozó nemzeti minőségügyi rendszerekre is ki kell terjeszteni.

| (26) | A tagállamok által a vidékfejlesztési beavatkozások keretében elismert és az ágazati beavatkozásokkal összhangban lévő, önkéntes mezőgazdaságitermék-tanúsítási rendszerek támogatása érdekében meg kell határozni bizonyos objektív kritériumokat. |
| --- | --- |

(26)

A tagállamok által a vidékfejlesztési beavatkozások keretében elismert és az ágazati beavatkozásokkal összhangban lévő, önkéntes mezőgazdaságitermék-tanúsítási rendszerek támogatása érdekében meg kell határozni bizonyos objektív kritériumokat.

| (27) | Az (EU) 2021/2115 rendelet III. mellékletében említett, a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra (GAEC) vonatkozó 1. szabvány tekintetében az egyenlő versenyfeltételek megteremtése érdekében szabályokat kell megállapítani az állandó gyepterületek referenciaarányának és éves arányának meghatározása, illetve ezek alkalmazási szintjének megállapítása céljából. |
| --- | --- |

(27)

Az (EU) 2021/2115 rendelet III. mellékletében említett, a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra (GAEC) vonatkozó 1. szabvány tekintetében az egyenlő versenyfeltételek megteremtése érdekében szabályokat kell megállapítani az állandó gyepterületek referenciaarányának és éves arányának meghatározása, illetve ezek alkalmazási szintjének megállapítása céljából.

| (28) | Az állandó gyepterület részarányának védelme érdekében azt is helyénvaló előírni, hogy a tagállamok tegyenek lépéseket a területek visszaalakításának biztosítására abban az esetben, ha az állandó gyepterület részaránya az 5 %-os küszöbérték alá csökken. Mindazonáltal eltéréseket kell biztosítani azokra az esetekre, amikor az állandó gyepterület abszolút mérete viszonylag stabil, vagy ha a részarány küszöbérték alá csökkenése annak eredménye, hogy a területet környezet- és éghajlatvédelmi célkitűzésekkel összefüggésben átalakították, így különösen erdőtelepítést és elárasztással való helyreállítást valósítottak meg azon. |
| --- | --- |

(28)

Az állandó gyepterület részarányának védelme érdekében azt is helyénvaló előírni, hogy a tagállamok tegyenek lépéseket a területek visszaalakításának biztosítására abban az esetben, ha az állandó gyepterület részaránya az 5 %-os küszöbérték alá csökken. Mindazonáltal eltéréseket kell biztosítani azokra az esetekre, amikor az állandó gyepterület abszolút mérete viszonylag stabil, vagy ha a részarány küszöbérték alá csökkenése annak eredménye, hogy a területet környezet- és éghajlatvédelmi célkitűzésekkel összefüggésben átalakították, így különösen erdőtelepítést és elárasztással való helyreállítást valósítottak meg azon.

| (29) | mivel a tagállamoknak a KAP stratégiai tervük kidolgozásakor figyelembe kell venniük az e rendeletben megállapított szabályokat, ennek a rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie, |
| --- | --- |

(29)

mivel a tagállamoknak a KAP stratégiai tervük kidolgozásakor figyelembe kell venniük az e rendeletben megállapított szabályokat, ennek a rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. CÍM

TÁRGY

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet az (EU) 2021/2115 rendeletet egészíti ki a következő rendelkezésekkel:

| a) | kiegészítő követelmények a tagállamok által a 2023. január 1. és 2027. december 31. közötti időszakra vonatkozó KAP stratégiai tervekben részletesen meghatározott bizonyos beavatkozástípusokra vonatkozóan:






  i. | a kender és a gyapot termesztésére nyújtott közvetlen kifizetések; |
| --- | --- | --- |

a)

kiegészítő követelmények a tagállamok által a 2023. január 1. és 2027. december 31. közötti időszakra vonatkozó KAP stratégiai tervekben részletesen meghatározott bizonyos beavatkozástípusokra vonatkozóan:

i.

a kender és a gyapot termesztésére nyújtott közvetlen kifizetések;

| ii. | az (EU) 2021/2115 rendelet 42. cikkében említett mezőgazdasági ágazatokban végrehajtott beavatkozástípusok; |
| --- | --- |

ii.

az (EU) 2021/2115 rendelet 42. cikkében említett mezőgazdasági ágazatokban végrehajtott beavatkozástípusok;

| iii. | a genetikai erőforrásokhoz és az állatjóléthez kapcsolódó környezeti, éghajlati és egyéb gazdálkodási kötelezettségvállalások, valamint a minőségügyi rendszerekkel kapcsolatos vidékfejlesztési beavatkozástípusok; |
| --- | --- |

iii.

a genetikai erőforrásokhoz és az állatjóléthez kapcsolódó környezeti, éghajlati és egyéb gazdálkodási kötelezettségvállalások, valamint a minőségügyi rendszerekkel kapcsolatos vidékfejlesztési beavatkozástípusok;

| b) | a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra (GAEC) vonatkozó 1. sz. előírásban szereplő részarányra vonatkozó szabályok. |
| --- | --- |

b)

a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra (GAEC) vonatkozó 1. sz. előírásban szereplő részarányra vonatkozó szabályok.

II. CÍM

Egyes, közvetlen kifizetések formájában végrehajtott beavatkozástípusokra vonatkozó kiegészítő követelmények

I. FEJEZET

Kender

2. cikk

Kiegészítő támogathatósági követelmények

Amikor a tagállamok KAP stratégiai terveikben meghatározzák az (EU) 2021/2115 rendelet 4. cikkének (1) bekezdésében említett fogalmakat, a kendertermesztésre nyújtott támogatásokat olyan kenderfajták vetőmagjának felhasználásához kötik, amelyek megfelelnek a következő feltételeknek:

| a) | szerepelnek a támogatás tárgyévében március 15-én érvényben lévő, a 2002/53/EK tanácsi irányelv (4) 17. cikkének megfelelően közzétett Mezőgazdasági Növényfajok Közös Fajtajegyzékében; |
| --- | --- |

a)

szerepelnek a támogatás tárgyévében március 15-én érvényben lévő, a 2002/53/EK tanácsi irányelv (4) 17. cikkének megfelelően közzétett Mezőgazdasági Növényfajok Közös Fajtajegyzékében;

4

| b) | Δ9-tetrahidrokannabinol-tartalmuk (a továbbiakban: THC-tartalmuk) 2 egymást követő évben nem haladta meg az (EU) 2021/2115 rendelet 4. cikke (4) bekezdésének második albekezdésében megadott határértéket; |
| --- | --- |

b)

Δ9-tetrahidrokannabinol-tartalmuk (a továbbiakban: THC-tartalmuk) 2 egymást követő évben nem haladta meg az (EU) 2021/2115 rendelet 4. cikke (4) bekezdésének második albekezdésében megadott határértéket;

| c) | genetikai anyagok esetében rendelkeznek a 2002/57/EK tanácsi irányelvnek (5) vagy a 2008/62/EK bizottsági irányelv (6) 10. cikkének megfelelő minősítéssel. |
| --- | --- |

c)

genetikai anyagok esetében rendelkeznek a 2002/57/EK tanácsi irányelvnek (5) vagy a 2008/62/EK bizottsági irányelv (6) 10. cikkének megfelelő minősítéssel.

5

6

3. cikk

A kenderfajták ellenőrzése és a THC-tartalom mennyiségi meghatározása

(1)   A tagállamok kialakítják a kenderfajták THC-tartalmának meghatározására szolgáló ellenőrzési rendszert, amely lehetővé teszi számukra a kenderfajták ellenőrzésére és a THC-tartalom mennyiségi meghatározására szolgáló, az I. mellékletben foglalt módszer alkalmazását.

(2)   A tagállami illetékes hatóság nyilvántartást vezet a THC-tartalommal kapcsolatos eredményekről. Ez a nyilvántartás minden fajta esetében tartalmazza legalább a következőket: az egyes minták THC-tartalma százalékban kifejezve, két tizedesjegy pontossággal, a követett eljárás, a végrehajtott vizsgálatok száma, a mintavétel időpontja és a nemzeti szinten hozott intézkedések.

(3)   Amennyiben egy adott fajta összes mintájának átlagos THC-tartalma meghaladja az (EU) 2021/2115 rendelet 4. cikke (4) bekezdésének második elbekezdésében megállapított értéket, a tagállamok a szóban forgó fajta esetében az e rendelet I. mellékletében ismertetett „B” eljárást alkalmazzák a következő igénylési évben. A következő igénylési évek folyamán mindaddig az említett eljárás alkalmazandó, amíg a szóban forgó fajta összes analitikai eredménye az (EU) 2021/2115 rendelet 4. cikke (4) bekezdésének második albekezdésében megállapított THC-tartalom alá nem csökken.

(4)   Amennyiben egy adott fajta összes mintájának átlagos THC-tartalma két egymást követő évben meghaladja az (EU) 2021/2115 rendelet 4. cikke (4) bekezdésének második albekezdésében megállapított értéket, az érintett tagállam legkésőbb a következő igénylési év január 15-ig értesíti a Bizottságot az érintett fajta nevéről. Az adott igénylési évtől kezdve a szóban forgó fajta termesztése nem jogosít fel közvetlen kifizetésre az érintett tagállamban.

(5)   A tagállamok az e cikk (4) bekezdése szerinti értesítést követően nyilvánosságra hozzák az abban foglalt információt legkésőbb az összevont kérelem benyújtásának időpontjáig, hogy a kendertermesztők kellő időben tájékoztatást kapjanak azon kenderfajták nevéről, amelyek nem jogosultak az (EU) 2021/2115 rendelet 4. cikke (4) bekezdésének második albekezdése alapján közvetlen kifizetésre.

4. cikk

Köztes kultúra

E fejezet alkalmazásában a „köztes kultúraként termesztett kender” valamely adott évben június 30. után vetett kendernövényt jelent.

5. cikk

A termesztésre vonatkozó követelmények

A kendernövényeket a virágzás végét követően legalább további 10 napon át a helyi gyakorlatnak megfelelően rendes termesztési körülmények között kell tartani annak érdekében, hogy az e cikk alkalmazásához szükséges ellenőrzéseket el lehessen végezni.

A köztes kultúraként termesztett kendert legalább a vegetációs időszak végéig a helyi gyakorlatnak megfelelően rendes termesztési körülmények között kell tartani.

A tagállamok engedélyezhetik a kendernek a virágzás végét követő 10 napon belüli betakarítását, amennyiben a betakarításra a virágzás kezdete után kerül sor, és az ellenőrök jelzik, hogy az egyes érintett parcellák melyik reprezentatív részét kell a virágzás végét követően legalább 10 napon keresztül tovább művelni az I. mellékletben megállapított módszerrel összhangban végzendő vizsgálat céljára.

II. FEJEZET

Gyapot

6. cikk

Mezőgazdasági földterületek gyapottermesztésre való használatának engedélyezése

Az (EU) 2021/2115 rendelet 36. cikkében említett tagállamok KAP stratégiai terveikben objektív kritériumokat határoznak meg a mezőgazdasági földterületek használatának az említett rendelet 37. cikke (3) bekezdése szerinti engedélyezésére vonatkozóan.

Az említett kritériumokat az alábbi tényezők közül egy vagy több alapján kell megállapítani:

| a) | azon régiók agrárgazdasága, amelyekben a gyapot a legfontosabb növénykultúrák közé tartozik; |
| --- | --- |

a)

azon régiók agrárgazdasága, amelyekben a gyapot a legfontosabb növénykultúrák közé tartozik;

| b) | a szóban forgó területek talaj- és éghajlati viszonyai; |
| --- | --- |

b)

a szóban forgó területek talaj- és éghajlati viszonyai;

| c) | az öntözésre használt vízzel való gazdálkodás; |
| --- | --- |

c)

az öntözésre használt vízzel való gazdálkodás;

| d) | a várhatóan környezetkímélő vetésforgók és termesztéstechnológiák. |
| --- | --- |

d)

a várhatóan környezetkímélő vetésforgók és termesztéstechnológiák.

7. cikk

A vetésre szánt fajták engedélyezése

Az (EU) 2021/2115 rendelet 36. cikkében említett tagállamok KAP stratégiai terveikben meghatározzák, hogy a 2002/53/EK irányelv szerinti Mezőgazdasági Növényfajok Közös Fajtajegyzékében nyilvántartott fajták közül melyek a piaci szükségleteiknek megfelelő, vetés céljából engedélyezett fajták.

8. cikk

A gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatás odaítélésének további feltételei

Az (EU) 2021/2115 rendelet 37. cikkének (1) bekezdésében említett, gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatás tekintetében az említett rendelet 36. cikkében említett tagállamok KAP stratégiai terveikben meghatározzák a talaj- és éghajlati viszonyok és – adott esetben – a regionális sajátosságok figyelembevételével a bevetett területen előírt minimális ültetési sűrűséget.

9. cikk

A szakmaközi szervezetek elismerése

(1)   Az (EU) 2021/2115 rendelet 39. cikkének (1) bekezdése értelmében vett szakmaközi szervezetnek az adott év vetési időszaka előtt megfelelő idővel kezdődő egyéves időszakra történő elismeréséről az a tagállam határoz, ahol a gyapottisztító vállalkozás székhelye található” feltéve, hogy a szervezet teljesíti a következő kritériumokat:

| a) | összesen legalább 4 000 ha olyan terület tartozik hozzá, amely megfelel az e rendelet 6. cikkében említett engedélyezési feltételeknek; |
| --- | --- |

a)

összesen legalább 4 000 ha olyan terület tartozik hozzá, amely megfelel az e rendelet 6. cikkében említett engedélyezési feltételeknek;

| b) | elfogadott egy olyan belső működési szabályzatot, különösen a belépési és tagdíjfizetési feltételekről, amely összhangban van az uniós és a nemzeti jogszabályokkal. |
| --- | --- |

b)

elfogadott egy olyan belső működési szabályzatot, különösen a belépési és tagdíjfizetési feltételekről, amely összhangban van az uniós és a nemzeti jogszabályokkal.

(2)   Amennyiben megállapítást nyer, hogy egy elismert szakmaközi szervezet már nem felel meg az (1) bekezdésben előírt elismerési kritériumoknak, az elismerést megadó tagállam visszavonja az elismerést, kivéve, ha a szervezet a tagállam visszavonásról szóló határozatában megállapított határidőn belül orvosolja a meg nem felelést. A felelős tagállam illetékes hatósága előzetesen értesíti a szakmaközi szervezetet az elismerés visszavonására irányuló szándékáról, közölve vele a visszavonás indokát. A tagállam köteles lehetőséget biztosítani a szakmaközi szervezet számára, hogy a tervezett visszavonásról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül megtegye észrevételeit.

Azok a mezőgazdasági termelők, akik olyan szakmaközi szervezet tagjai, amelynek az elismerését e bekezdés első albekezdésével összhangban visszavonták, elveszítik a jogosultságukat az (EU) 2021/2115 rendelet 40. cikkének (2) bekezdésében előírt, a gyapotra vonatkozó megemelt terményspecifikus támogatás igénybevételére.

10. cikk

A gyapottermesztők kötelezettségei

(1)   Egy adott mezőgazdasági termelő nem lehet tagja egynél több, az (EU) 2021/2115 rendelet 39. cikkének (1) bekezdésében említett, elismert szakmaközi szervezetnek.

(2)   A valamely elismert szakmaközi szervezetben tagsággal rendelkező mezőgazdasági termelő köteles az általa megtermelt gyapotot olyan gyapottisztító vállalkozásnak leadni, amely ugyanazon szakmaközi szervezet tagja.

(3)   A mezőgazdasági termelők elismert szakmaközi szervezetbe való belépése, illetve ilyen szervezetben való részvétele csak önkéntes alapon történhet.

III. CÍM

AZ (EU) 2021/2115 RENDELET 42. CIKKÉBEN EMLÍTETT ÁGAZATOKBAN VÉGREHAJTOTT BIZONYOS BEAVATKOZÁSTÍPUSOKRA VONATKOZÓ KIEGÉSZÍTŐ KÖVETELMÉNYEK

I. FEJEZET

A gyümölcs- és zöldségágazatban, a méhészeti ágazatban, a borágazatban, a komlóágazatban, az olívaolaj- és étkezésiolajbogyó-ágazatban, valamint az (EU) 2021/2115 rendelet III. címének III. fejezetében említett egyéb ágazatokban végrehajtott beavatkozásokra alkalmazandó közös szabályok

1. szakasz

A beruházásokra, az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó agrár-környezetvédelmi beavatkozástípusokra, a tanácsadásra, a promócióra és kommunikációra, a kölcsönös kockázatkezelési alapokra, az újratelepítésre, a zöldszüretre és be nem takarításra, a betakarítási biztosításra, a forgalomból történő kivonásra, valamint a közös tárolásra vonatkozó közös szabályok

11. cikk

Tárgyi eszközökbe és immateriális javakba történő beruházások

(1)   Amennyiben a tagállamok KAP stratégiai terveikben a gyümölcs- és zöldségágazatban, a méhészeti ágazatban, a borágazatban, a komlóágazatban, az olívaolaj- és étkezésiolajbogyó-ágazatban, illetve az (EU) 2021/2115 rendelet 42. cikkének f) pontjában említett egyéb ágazatokban tárgyi eszközökbe és immateriális javakba irányuló beruházásokat irányoznak elő, rendelkezniük kell a következőkről:

| a) | a beszerzett tárgyi eszközöket és immateriális javakat a kedvezményezett a jellegüknek, céljaiknak és rendeltetésüknek megfelelően használja a KAP stratégiai tervben a kapcsolódó beavatkozásokban, valamint adott esetben a jóváhagyott operatív programban meghatározottak szerint; |
| --- | --- |

a)

a beszerzett tárgyi eszközöket és immateriális javakat a kedvezményezett a jellegüknek, céljaiknak és rendeltetésüknek megfelelően használja a KAP stratégiai tervben a kapcsolódó beavatkozásokban, valamint adott esetben a jóváhagyott operatív programban meghatározottak szerint;

| b) | a (10) bekezdés sérelme nélkül a beszerzett tárgyi eszközök és immateriális javak a kedvezményezett tulajdonában és birtokában maradnak a számviteli értékcsökkenési időszak végéig vagy a tagállamok által az eszközök jellegének figyelembevételével meghatározandó, legalább ötéves időszak végéig. Ezen időszakok mindegyikét az eszközbeszerzés időpontjától vagy attól az időponttól kell számítani, amikor az eszközt a kedvezményezett rendelkezésére bocsátják.
  A tagállamok azonban előírhatnak ennél rövidebb időtartamot is, amelynek során az eszköznek a kedvezményezett tulajdonában vagy birtokában kell maradnia, ez az időtartam azonban a 2003/361/EK bizottsági ajánlás (7) értelmében nem lehet rövidebb 3 évnél a mikro-, kis- és középvállalkozások általi beruházások vagy az általuk teremtett munkahelyek fenntartása érdekében. |
| --- | --- |

b)

a (10) bekezdés sérelme nélkül a beszerzett tárgyi eszközök és immateriális javak a kedvezményezett tulajdonában és birtokában maradnak a számviteli értékcsökkenési időszak végéig vagy a tagállamok által az eszközök jellegének figyelembevételével meghatározandó, legalább ötéves időszak végéig. Ezen időszakok mindegyikét az eszközbeszerzés időpontjától vagy attól az időponttól kell számítani, amikor az eszközt a kedvezményezett rendelkezésére bocsátják.

A tagállamok azonban előírhatnak ennél rövidebb időtartamot is, amelynek során az eszköznek a kedvezményezett tulajdonában vagy birtokában kell maradnia, ez az időtartam azonban a 2003/361/EK bizottsági ajánlás (7) értelmében nem lehet rövidebb 3 évnél a mikro-, kis- és középvállalkozások általi beruházások vagy az általuk teremtett munkahelyek fenntartása érdekében.

Az első albekezdésben említett, tárgyi eszközökbe irányuló beruházásokat a kedvezményezett telephelyén vagy adott esetben a kedvezményezett szervezet olyan termelő tagjainak vagy leányvállalatainak telephelyén kell végrehajtani, amelyek megfelelnek az e rendelet 31. cikkének (7) bekezdésében említett 90 %-os követelménynek. A méhészeti ágazatban ugyanakkor a tagállamok KAP stratégiai terveikben rendelkezhetnek tárgyi eszközökre és immateriális javakra irányuló, a kedvezményezett telephelyén kívül végrehajtott beruházásokról is.

Abban az esetben, ha a beruházás nemzeti tulajdonjogi szabályok szerint bérbe vett ingatlanon valósul meg, a kedvezményezett tulajdonlására vonatkozó követelményt nem feltétlenül kell alkalmazni, feltéve, hogy az eszköz legalább az ezen albekezdés b) pontjában előírt időszak során a kedvezményezett tulajdonában volt.

(2)   A tagállamok KAP stratégiai terveikben előírhatják, hogy a tárgyi eszközökbe és immateriális javakba történő beruházások, többek között a lízingszerződések alapján megvalósított beruházások támogatásának finanszírozása történhet egy összegben vagy adott esetben az operatív programban jóváhagyott részletekben, illetve a tagállamok által a kapcsolódó beavatkozásokban meghatározott módon.

Ha az (1) bekezdés első albekezdésének b) pontjában említett időszak egy adott beruházás esetében meghaladja az operatív program időtartamát, a tagállamok gondoskodnak arról, hogy a beruházás átvihető legyen a következő operatív programra.

Amennyiben a tagállamok KAP stratégiai terveik alapján támogatást biztosítanak az (EU) 2021/2115 rendelet 46. cikkének e) és f) pontjában, illetve 57. cikkének b) pontjában említett, az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó agrár-környezetvédelmi célkitűzések megvalósítására irányuló, tárgyi eszközökre és immateriális javakra irányuló beruházásokhoz, e beruházásoknak az e rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében felsorolt egy vagy több célkitűzést kell követniük.

(3)   A tagállamok KAP stratégiai terveikben előirányozhatnak az energiatermelő rendszerekből álló tárgyi eszközökbe történő beruházásokhoz nyújtott támogatást, feltéve, hogy a megtermelt energia mennyisége nem haladja meg azt az energiamennyiséget, amely éves szinten a kedvezményezett szokásos tevékenységeihez felhasználható.

(4)   A tagállamok KAP stratégiai terveikben előirányozhatnak öntözési beruházásokhoz nyújtott támogatást, feltéve, hogy:

| a) | meghatározzák a támogatás kedvezményezettje által elérendő minimális vízmegtakarítási célokat mind a potenciális, mind a tényleges vízfelhasználás-csökkentés százalékos arányában, és a KAP stratégiai terv bizonyítja, hogy a vízmegtakarítási célokat a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (8) említett vízgyűjtő-gazdálkodási tervekben leírt szükségletek figyelembevételével határozták meg; |
| --- | --- |

a)

meghatározzák a támogatás kedvezményezettje által elérendő minimális vízmegtakarítási célokat mind a potenciális, mind a tényleges vízfelhasználás-csökkentés százalékos arányában, és a KAP stratégiai terv bizonyítja, hogy a vízmegtakarítási célokat a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (8) említett vízgyűjtő-gazdálkodási tervekben leírt szükségletek figyelembevételével határozták meg;

| b) | már rendelkezésre áll a vízfogyasztásnak a mezőgazdasági üzem vagy a releváns termelő egység szintjén történő mérését lehetővé tevő vízfogyasztás-mérő rendszer, vagy azt a beruházás keretében üzembe helyezik; |
| --- | --- |

b)

már rendelkezésre áll a vízfogyasztásnak a mezőgazdasági üzem vagy a releváns termelő egység szintjén történő mérését lehetővé tevő vízfogyasztás-mérő rendszer, vagy azt a beruházás keretében üzembe helyezik;

| c) | az (5)–(8) bekezdésben említett, öntözésre irányuló konkrét beruházások esetében teljesülnek az említett bekezdésekben meghatározott feltételek. |
| --- | --- |

c)

az (5)–(8) bekezdésben említett, öntözésre irányuló konkrét beruházások esetében teljesülnek az említett bekezdésekben meghatározott feltételek.

(5)   A meglévő öntözőberendezések vagy öntözőinfrastruktúra-elemek fejlesztésére irányuló beruházásokhoz a következő feltételek mellett nyújtható támogatás:

| a) | a beruházásokat a kedvezményezett előzetesen úgy értékeli, hogy azok potenciális vízmegtakarítást eredményezhetnek a meglévő létesítmények vagy infrastruktúrák műszaki paraméterei alapján; |
| --- | --- |

a)

a beruházásokat a kedvezményezett előzetesen úgy értékeli, hogy azok potenciális vízmegtakarítást eredményezhetnek a meglévő létesítmények vagy infrastruktúrák műszaki paraméterei alapján;

| b) | a beruházások olyan felszíni és felszín alatti víztesteket érintenek, amelyek állapotát a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti vonatkozó vízgyűjtő-gazdálkodási terv jónál rosszabbra minősítette a vízmennyiséggel kapcsolatos okok miatt, és a vízhasználat hatékony csökkentése várhatóan hozzájárul e víztestek jó állapotának eléréséhez az említett irányelv 4. cikkének (1) bekezdésében meghatározottaknak megfelelően. |
| --- | --- |

b)

a beruházások olyan felszíni és felszín alatti víztesteket érintenek, amelyek állapotát a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti vonatkozó vízgyűjtő-gazdálkodási terv jónál rosszabbra minősítette a vízmennyiséggel kapcsolatos okok miatt, és a vízhasználat hatékony csökkentése várhatóan hozzájárul e víztestek jó állapotának eléréséhez az említett irányelv 4. cikkének (1) bekezdésében meghatározottaknak megfelelően.

Az első albekezdés a) és b) pontjában meghatározott feltételek nem vonatkoznak az olyan beruházásokra, amelyek meglévő öntözőberendezés vagy öntözőinfrastruktúra-elem fejlesztésére irányulnak és céljuk tározó létrehozása vagy visszanyert víz felhasználása, ezért nincsenek kihatással a felszíni vagy felszín alatti víztestekre.

(6)   Az öntözött terület nettó növekedését eredményező, egy adott felszín alatti vagy felszíni víztestre kiható öntözési beruházásokhoz a következő feltételek mellett nyújtható támogatás:

| a) | az érintett víztest a vonatkozó vízgyűjtő-gazdálkodási tervben nem kapott jónál rosszabb minősítést vízmennyiséggel kapcsolatos okok miatt; |
| --- | --- |

a)

az érintett víztest a vonatkozó vízgyűjtő-gazdálkodási tervben nem kapott jónál rosszabb minősítést vízmennyiséggel kapcsolatos okok miatt;

| b) | környezeti hatásvizsgálat bizonyítja, hogy a beruházás nem jár majd jelentősebb kedvezőtlen hatással a környezetre nézve; a környezeti hatásvizsgálatot az illetékes hatóságnak kell elvégeznie vagy ha azt harmadik fél végzi, be kell szerezni arra az illetékes hatóság jóváhagyását. |
| --- | --- |

b)

környezeti hatásvizsgálat bizonyítja, hogy a beruházás nem jár majd jelentősebb kedvezőtlen hatással a környezetre nézve; a környezeti hatásvizsgálatot az illetékes hatóságnak kell elvégeznie vagy ha azt harmadik fél végzi, be kell szerezni arra az illetékes hatóság jóváhagyását.

(7)   A visszanyert víz alternatív vízellátási forrásként történő felhasználásával kapcsolatos beruházásokhoz abban az esetben nyújtható támogatás, ha az ilyen víz felhasználása megfelel az (EU) 2020/741 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (9).

(8)   Az öntözési célú tározó létrehozására vagy bővítésére irányuló beruházásokhoz azzal a feltétellel nyújtható támogatás, hogy az nem jár jelentős negatív környezeti hatással.

(9)   A tagállamok gondoskodnak az uniós pénzügyi támogatás kedvezményezettel történő visszafizettetéséről, amennyiben az (1) bekezdés első albekezdésének b) pontjában említett időszakon belül az alábbi helyzetek valamelyike bekövetkezik:

| a) | a kedvezményezett tevékenységének beszüntetése vagy egy másik szervezetre való átruházása; |
| --- | --- |

a)

a kedvezményezett tevékenységének beszüntetése vagy egy másik szervezetre való átruházása;

| b) | a termelő tevékenységnek a kedvezményezett – vagy adott esetben annak tagjai – által megművelt földrajzi területen kívülre történő áthelyezése; |
| --- | --- |

b)

a termelő tevékenységnek a kedvezményezett – vagy adott esetben annak tagjai – által megművelt földrajzi területen kívülre történő áthelyezése;

| c) | tulajdonosváltás, különösen, amennyiben annak eredményeként egy cég vagy állami szervezet jogosulatlan előnyhöz jut; vagy |
| --- | --- |

c)

tulajdonosváltás, különösen, amennyiben annak eredményeként egy cég vagy állami szervezet jogosulatlan előnyhöz jut; vagy

| d) | a beavatkozás jellegében, célkitűzéseiben vagy végrehajtási feltételeiben bekövetkező bármely olyan lényeges változás, amely veszélyezteti annak eredeti célkitűzéseit. |
| --- | --- |

d)

a beavatkozás jellegében, célkitűzéseiben vagy végrehajtási feltételeiben bekövetkező bármely olyan lényeges változás, amely veszélyezteti annak eredeti célkitűzéseit.

Amennyiben egy kedvezményezett nem teljesíti a KAP stratégiai tervben a tagállam által az (1)–(8) bekezdés és e bekezdés első albekezdése alapján meghatározott feltételeket, a tagállam gondoskodik az uniós pénzügyi támogatás visszafizettetéséről a meg nem felelés időtartamával arányosan.

A tagállamok abban az esetben dönthetnek úgy, hogy nem fizettetik vissza az uniós pénzügyi támogatást, ha a kedvezményezett termelő tevékenysége olyan csőd következtében szűnik meg, amely nem csalásból ered.

Ha egy termelő tag kilép a termelői szervezetből vagy csoportból, a tagállamnak meg kell győződnie arról, hogy a kedvezményezett visszafizetteti a beruházás értékét, illetve maradványértékét, és a maradványértéket hozzáadja a működési alaphoz.

Kellően indokolt körülmények között a tagállamok rendelkezhetnek úgy, hogy a kedvezményezettnek nem kell visszafizettetnie a beruházás értékét, illetve maradványértékét.

(10)   Támogatott beruházással szerzett eszközök cseréjekor a helyettesített beruházások maradványértéke:

| a) | hozzáadódik a termelői szervezet működési alapjához; vagy |
| --- | --- |

a)

hozzáadódik a termelői szervezet működési alapjához; vagy

| b) | levonásra kerül a csere költségeiből. |
| --- | --- |

b)

levonásra kerül a csere költségeiből.

Az első albekezdés ellenére a tagállamok KAP stratégiai terveikben nem irányozhatják elő a beruházások azonos eszközökkel való egyszerű helyettesítését.

(11)   A tagállamok nem nyújthatnak támogatást a KAP stratégiai terveikben beavatkozásként meghatározott beruházásokhoz, amennyiben a kérdéses beavatkozások az említett rendelet 58. cikke (1) bekezdése első albekezdésének h)–k) pontja alapján támogatásban részesülnek.

12. cikk

Az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó agrár-környezetvédelmi célokra irányuló beavatkozások

(1)   Amennyiben a tagállamok KAP stratégiai terveikben a gyümölcs- és zöldségágazatban, a méhészeti ágazatban, a borágazatban, a komlóágazatban, az olívaolaj- és étkezésiolajbogyó-ágazatban, illetve az (EU) 2021/2115 rendelet 42. cikkének f) pontjában említett egyéb ágazatokban az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó agrár-környezetvédelmi célokra irányuló beavatkozásokat irányoznak elő, a KAP stratégiai tervben rendelkezni kell arról, hogy az érintett beavatkozásoknak a következő célok egyikére kell irányulniuk:

| a) | a termelésben felhasznált erőforrások, a kibocsátott szennyező anyagok vagy a termelési folyamatban termelt hulladék mennyiségének csökkentése; |
| --- | --- |

a)

a termelésben felhasznált erőforrások, a kibocsátott szennyező anyagok vagy a termelési folyamatban termelt hulladék mennyiségének csökkentése;

| b) | a fosszilis energiaforrások használatának kiváltása megújuló energiaforrásokkal; |
| --- | --- |

b)

a fosszilis energiaforrások használatának kiváltása megújuló energiaforrásokkal;

| c) | bizonyos, a termelésben felhasznált erőforrásokkal vagy egyes keletkező maradékanyagokkal, többek között növényvédő szerek, műtrágyák, trágya vagy egyéb állati végtermékek felhasználásával kapcsolatban felmerülő környezeti kockázatok csökkentése; |
| --- | --- |

c)

bizonyos, a termelésben felhasznált erőforrásokkal vagy egyes keletkező maradékanyagokkal, többek között növényvédő szerek, műtrágyák, trágya vagy egyéb állati végtermékek felhasználásával kapcsolatban felmerülő környezeti kockázatok csökkentése;

| d) | a felhasznált víz mennyiségének csökkentése; |
| --- | --- |

d)

a felhasznált víz mennyiségének csökkentése;

| e) | kapcsolat az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó agrár-környezetvédelmi célok eléréséhez szükséges nem termelő beruházásokkal, különösen, ha e célkitűzések az élőhelyek és a biológiai sokféleség védelméhez kapcsolódnak; |
| --- | --- |

e)

kapcsolat az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó agrár-környezetvédelmi célok eléréséhez szükséges nem termelő beruházásokkal, különösen, ha e célkitűzések az élőhelyek és a biológiai sokféleség védelméhez kapcsolódnak;

| f) | az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának hatékony és mérhető csökkentése vagy tartós szénmegkötés; |
| --- | --- |

f)

az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának hatékony és mérhető csökkentése vagy tartós szénmegkötés;

| g) | a termelés rezilienciájának növelése az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó kockázatokkal, például a talajerózióval szemben; |
| --- | --- |

g)

a termelés rezilienciájának növelése az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó kockázatokkal, például a talajerózióval szemben;

| h) | a genetikai erőforrások megőrzése, fenntartható használata és fejlesztése vagy |
| --- | --- |

h)

a genetikai erőforrások megőrzése, fenntartható használata és fejlesztése vagy

| i) | a környezet állapotának megóvása vagy javítása. |
| --- | --- |

i)

a környezet állapotának megóvása vagy javítása.

A tagállamok biztosítják, hogy a kedvezményezettek a javasolt operatív program vagy a beavatkozás, illetve ezek módosításának jóváhagyás céljából történő benyújtásakor bizonyítékkal támasszák alá az egy vagy több környezetvédelmi célkitűzéshez való várható pozitív hozzájárulást.

(2)   Az (1) bekezdésben említett beavatkozásokat a kedvezményezett telephelyén, vagy adott esetben a kedvezményezett szervezet olyan termelő tagjainak vagy leányvállalatainak telephelyén kell végrehajtani, amelyek megfelelnek az e rendelet 31. cikkének (7) bekezdésében említett 90 %-os követelménynek. A méhészeti ágazatban ugyanakkor a tagállamok KAP stratégiai terveikben rendelkezhetnek a kedvezményezett telephelyén kívül végrehajtott beavatkozásokról is. Az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó agrár-környezetvédelmi célokra irányuló beavatkozások várható hasznát és többlethatását a kedvezményezett köteles előzetesen igazolni a művelet, az operatív program, illetve ezek módosításának jóváhagyás céljából történő benyújtásakor olyan projektleírások vagy más technikai dokumentumok formájában, amelyek ismertetik a beavatkozás végrehajtása révén elérhető eredményeket.

(3)   A fedezendő kiadások meghatározásakor a tagállamok figyelembe veszik az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó agrár-környezetvédelmi célokra irányuló beavatkozásokból eredő többletköltségeket és elmaradt bevételeket, valamint a kitűzött célokat.

(4)   A tagállamok biztosítják, hogy éghajlatváltozáshoz kapcsolódó agrár-környezetvédelmi célokra irányuló beavatkozásokat végrehajtó kedvezményezettek hozzáférjenek az ilyen beavatkozások végrehajtásához szükséges ismeretekhez és információkhoz, és hogy akik igénylik, megfelelő képzésben részesülhessenek, illetve szakértői segítség álljon azon termelők rendelkezésére, akik vállalják, hogy megváltoztatják termelési rendszerüket.

(5)   A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a gyümölcs- és zöldségágazatban, a komlóágazatban, az olívaolaj- és étkezésiolajbogyó-ágazatban, illetve az (EU) 2021/2115 rendelet 42. cikkének f) pontjában említett egyéb ágazatokban az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó agrár-környezetvédelmi célokra irányuló beavatkozások keretében végrehajtott műveletek kapcsán az operatív programokban felülvizsgálati záradék szerepeljen, amely révén biztosítható azok kiigazítása a releváns kötelező előírások, követelmények vagy kötelezettségek módosítása esetén.

13. cikk

Tanácsadás

(1)   Amennyiben a tagállamok KAP stratégiai terveikben a gyümölcs- és zöldségágazatban, a komlóágazatban, az olívaolaj- és étkezésiolajbogyó-ágazatban, illetve az (EU) 2021/2115 rendelet 42. cikkének f) pontjában említett egyéb ágazatokban tanácsadási beavatkozásokat irányoznak elő, a KAP stratégiai tervben rendelkezni kell arról, hogy az érintett beavatkozásoknak a következő célok egyikére kell irányulniuk:

| a) | a válságmegelőzési és -kezelési beavatkozásokkal kapcsolatos bevált gyakorlatok cseréje, segítve a kedvezményezettet a válságmegelőzési és kockázatkezelési beavatkozások végrehajtásakor szerzett tapasztalatok hasznosításában; |
| --- | --- |

a)

a válságmegelőzési és -kezelési beavatkozásokkal kapcsolatos bevált gyakorlatok cseréje, segítve a kedvezményezettet a válságmegelőzési és kockázatkezelési beavatkozások végrehajtásakor szerzett tapasztalatok hasznosításában;

| b) | új termelői szervezetek létrehozásának elősegítése, meglévő szervezetek egyesítése, illetve egy meglévő termelői szervezethez való csatlakozás lehetővé tétele az egyéni termelők számára, valamint tanácsadás olyan termelői csoportok számára, amelyek a termelői szervezetként való elismerés előtt állnak az 1308/2013/EU rendelettel összhangban; |
| --- | --- |

b)

új termelői szervezetek létrehozásának elősegítése, meglévő szervezetek egyesítése, illetve egy meglévő termelői szervezethez való csatlakozás lehetővé tétele az egyéni termelők számára, valamint tanácsadás olyan termelői csoportok számára, amelyek a termelői szervezetként való elismerés előtt állnak az 1308/2013/EU rendelettel összhangban;

| c) | hálózatépítési lehetőségek teremtése a tanácsadási szolgáltatások nyújtói és igénybe vevői számára, különösen azzal a céllal, hogy az értékesítési csatornák a válságmegelőzés és -kezelés eszközeiként is szolgálhassanak. |
| --- | --- |

c)

hálózatépítési lehetőségek teremtése a tanácsadási szolgáltatások nyújtói és igénybe vevői számára, különösen azzal a céllal, hogy az értékesítési csatornák a válságmegelőzés és -kezelés eszközeiként is szolgálhassanak.

(2)   A tanácsadási szolgáltatások nyújtója lehet termelői szervezet, termelői szervezetek társulása, transznacionális termelői szervezet vagy termelői szervezetek transznacionális társulása vagy termelői csoport. A tanácsadási szolgáltatás nyújtójának részesülnie kell a tanácsadási beavatkozás keretében nyújtott támogatásból.

(3)   A tanácsadási szolgáltatás kedvezményezettjei a termelői szervezetek, a termelői szervezetek társulásai, a termelői szervezetek transznacionális társulásai és a termelői csoportok, a termelői szervezetben, azok társulásaiban vagy a termelői csoportokban tagsággal rendelkező vagy nem rendelkező egyéni termelők lehetnek.

(4)   A tanácsadási tevékenységgel kapcsolatos minden elszámolható költséget annak a tanácsadási szolgáltatónak kell kifizetni, amelynek az operatív programjában ez a beavatkozás szerepel.

(5)   A tanácsadási beavatkozások nem szervezhetők ki.

14. cikk

Promóció, kommunikáció és marketing

Amennyiben a tagállamok KAP stratégiai terveikben a gyümölcs- és zöldségágazatban, a borágazatban, a komlóágazatban, az olívaolaj- és étkezésiolajbogyó-ágazatban, illetve az (EU) 2021/2115 rendelet 42. cikkének f) pontjában említett egyéb ágazatokban promóciós, kommunikációs és marketing beavatkozásokat irányoznak elő, KAP stratégiai tervben rendelkezni kell arról, hogy az érintett beavatkozásoknak a következő célok egyikére kell irányulniuk:

| a) | az uniós mezőgazdasági termékek érdemei és az uniós termelési módszerekre alkalmazandó magas minőségi követelmények ismertségének növelése; |
| --- | --- |

a)

az uniós mezőgazdasági termékek érdemei és az uniós termelési módszerekre alkalmazandó magas minőségi követelmények ismertségének növelése;

| b) | az Unióban előállított mezőgazdasági termékek és egyes feldolgozott termékek versenyképességének és fogyasztásának növelése, valamint ismertségük növelése az Unión belül és kívül egyaránt; |
| --- | --- |

b)

az Unióban előállított mezőgazdasági termékek és egyes feldolgozott termékek versenyképességének és fogyasztásának növelése, valamint ismertségük növelése az Unión belül és kívül egyaránt;

| c) | az uniós minőségbiztosítási rendszerek népszerűsítése az Unión belül és azon kívül; |
| --- | --- |

c)

az uniós minőségbiztosítási rendszerek népszerűsítése az Unión belül és azon kívül;

| d) | az Unióban előállított mezőgazdasági termékek és egyes feldolgozott termékek piaci részesedésének növelése, kiemelt figyelmet fordítva a legnagyobb növekedési potenciállal rendelkező harmadik országok piacaira; |
| --- | --- |

d)

az Unióban előállított mezőgazdasági termékek és egyes feldolgozott termékek piaci részesedésének növelése, kiemelt figyelmet fordítva a legnagyobb növekedési potenciállal rendelkező harmadik országok piacaira;

| e) | adott esetben súlyos piaci zavarok, a fogyasztói bizalom megszűnése vagy egyéb konkrét problémák esetén annak elősegítése, hogy az Unió piacán helyreálljanak a rendes piaci feltételek; |
| --- | --- |

e)

adott esetben súlyos piaci zavarok, a fogyasztói bizalom megszűnése vagy egyéb konkrét problémák esetén annak elősegítése, hogy az Unió piacán helyreálljanak a rendes piaci feltételek;

| f) | a fenntartható termeléssel kapcsolatos ismeretek gyarapítása; |
| --- | --- |

f)

a fenntartható termeléssel kapcsolatos ismeretek gyarapítása;

| g) | a termelői szervezetek, a termelői szervezetek társulásai, a transznacionális termelői szervezetek, valamint a termelői szervezetek transznacionális társulásai által a gyümölcs- és zöldségágazatban forgalmazott márkák/védjegyek ismertségének növelése a fogyasztók körében; |
| --- | --- |

g)

a termelői szervezetek, a termelői szervezetek társulásai, a transznacionális termelői szervezetek, valamint a termelői szervezetek transznacionális társulásai által a gyümölcs- és zöldségágazatban forgalmazott márkák/védjegyek ismertségének növelése a fogyasztók körében;

| h) | az uniós borok harmadik országbeli piacainak diverzifikálása, bővítése és megszilárdítása, valamint az uniós borok egyedi minőségének tudatosítása az érintett piacokon. A bor eredetére és márkáira való hivatkozás csak akkor megengedett, ha az uniós borok harmadik országokban történő promóciójához, kommunikációjához és marketingjéhez társul; |
| --- | --- |

h)

az uniós borok harmadik országbeli piacainak diverzifikálása, bővítése és megszilárdítása, valamint az uniós borok egyedi minőségének tudatosítása az érintett piacokon. A bor eredetére és márkáira való hivatkozás csak akkor megengedett, ha az uniós borok harmadik országokban történő promóciójához, kommunikációjához és marketingjéhez társul;

| i) | a fogyasztók tájékoztatása a felelős borfogyasztásról. A tagállamok biztosítják, hogy az általános promóciót és a minőségi védjegyek népszerűsítését szolgáló promóciós anyagokon fel legyen tüntetve az EU emblémája, és „Az Európai Unió támogatásával” felirat. Az emblémát és uniós finanszírozásról tájékoztató nyilatkozatot a 821/2014/EU bizottsági végrehajtási rendeletben (10) meghatározott technikai jellemzőknek megfelelően kell megjeleníteni. |
| --- | --- |

i)

a fogyasztók tájékoztatása a felelős borfogyasztásról. A tagállamok biztosítják, hogy az általános promóciót és a minőségi védjegyek népszerűsítését szolgáló promóciós anyagokon fel legyen tüntetve az EU emblémája, és „Az Európai Unió támogatásával” felirat. Az emblémát és uniós finanszírozásról tájékoztató nyilatkozatot a 821/2014/EU bizottsági végrehajtási rendeletben (10) meghatározott technikai jellemzőknek megfelelően kell megjeleníteni.

10

15. cikk

Kölcsönös kockázatkezelési alapok

(1)   Amennyiben a tagállamok KAP stratégiai terveikben a gyümölcs- és zöldségágazatban, a komlóágazatban, az olívaolaj- és étkezésiolajbogyó-ágazatban, illetve az (EU) 2021/2115 rendelet 42. cikkének f) pontjában említett egyéb ágazatokban kölcsönös kockázatkezelési alapokkal kapcsolatos beavatkozásokat irányoznak elő, rendelkezniük kell a kölcsönös kockázatkezelési alapok létrehozásához, feltöltéséhez és adott esetben újrafeltöltéséhez kapcsolódó igazgatási kiadások végrehajtási körülményeiről.

(2)   A gyümölcs- és zöldségágazatban, a komlóágazatban, az olívaolaj- és étkezésiolajbogyó-ágazatban, illetve az (EU) 2021/2115 rendelet 42. cikkének f) pontjában említett egyéb ágazatokban a kölcsönös kockázatkezelési alapok létrehozásával kapcsolatos támogatható igazgatási kiadásoknak az uniós pénzügyi támogatást és a kedvezményezettek hozzájárulását is magába kell foglalniuk. Az elszámolható kiadások összege nem haladhatja meg a kedvezményezett által a kölcsönös kockázatkezelési alap tőkéjéhez a működésének első, második és harmadik évében fizetett hozzájárulások 20 %-át, 16 %-át, illetve 8 %-át.

(3)   A gyümölcs- és zöldségágazatban, a komlóágazatban, az olívaolaj- és étkezésiolajbogyó-ágazatban, illetve az (EU) 2021/2115 rendelet 42. cikkének f) pontjában említett egyéb ágazatokban létrejövő kölcsönös kockázatkezelési alapok létrehozásával kapcsolatos igazgatási kiadások után a kedvezményezett a kölcsönös kockázatkezelési alap működésének első 3 éve folyamán, csak egyetlen alkalommal jogosult támogatásra.

Amennyiben a kedvezményezett csak a kölcsönös kockázatkezelési alap működésének második vagy harmadik évében igényli a támogatást, a támogatás összege a kedvezményezett által a kölcsönös kockázatkezelési alap tőkéjéhez működésének második és harmadik évében fizetett hozzájárulás 16 %-a, illetve 8 %-a lehet.

(4)   Amennyiben a tagállamok KAP stratégiai terveikben az (EU) 2021/2115 rendelet 58. cikke (1) bekezdése első albekezdésének l) pontjában említett, a kölcsönös kockázatkezelési alapokhoz kapcsolódó beavatkozásokat irányoznak elő a borágazatban, az uniós támogatást a borágazati kölcsönös kockázatkezelési alapok létrehozásával kapcsolatos igazgatási költségek alábbi hányadára korlátozzák:

| a) | az első évben a termelők kölcsönös kockázatkezelési alaphoz való hozzájárulásának 20 %-a; |
| --- | --- |

a)

az első évben a termelők kölcsönös kockázatkezelési alaphoz való hozzájárulásának 20 %-a;

| b) | a második évben a termelők kölcsönös kockázatkezelési alaphoz való hozzájárulásának 16 %-a; |
| --- | --- |

b)

a második évben a termelők kölcsönös kockázatkezelési alaphoz való hozzájárulásának 16 %-a;

| c) | a harmadik évben a termelők kölcsönös kockázatkezelési alaphoz való hozzájárulásának 8 %-a; |
| --- | --- |

c)

a harmadik évben a termelők kölcsönös kockázatkezelési alaphoz való hozzájárulásának 8 %-a;

A támogatás időtartama nem haladhatja meg a 3 évet.

16. cikk

Gyümölcsösök, olajfaültetvények vagy szőlőültetvények kötelező kivágást követő újratelepítése

(1)   Amennyiben a tagállamok KAP stratégiai terveikben a gyümölcs- és zöldségágazatban, az olívaolaj- és étkezésiolajbogyó-ágazatban, a borágazatban, illetve az (EU) 2021/2115 rendelet 42. cikkének f) pontjában említett egyéb ágazatokban a gyümölcsösök, olajfaültetvények vagy szőlőültetvények egészségügyi vagy növényegészségügyi okokból, illetve – gyümölcsösök és olajfaültetvények esetében – az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás céljából történő kötelező kivágását követő újratelepítésének formájában megvalósított beavatkozásokat irányoznak elő, gondoskodniuk kell arról, hogy a kedvezményezettek betartsák az (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) rendelkezéseit e beavatkozások végrehajtása során.

(2)   A gyümölcsösök és olajfaültetvények újratelepítésével kapcsolatos kiadás nem haladhatja meg az egyes operatív programokban vagy releváns beavatkozásokban szereplő kiadások összességének 20 %-át.

17. cikk

Zöldszüret és be nem takarítás

(1)   Amennyiben a tagállamok KAP stratégiai terveikben a gyümölcs- és zöldségágazatban, a borágazatban, a komlóágazatban, az olívaolaj- és étkezésiolajbogyó-ágazatban, illetve az (EU) 2021/2115 rendelet 42. cikkének f) pontjában említett egyéb ágazatokban „zöldszüret”, illetve a borágazat kivételével ugyanezen ágazatokban „be nem takarítás” címén beavatkozásokat irányoznak elő, gondoskodniuk kell arról, hogy ezek a beavatkozások a rendes termesztési gyakorlatokon felül és azoktól eltérő módon valósuljanak meg, és hogy az adott termékből egy adott parcellán várható termés 100 %-ára kiterjedjenek.

„Zöldszüretnek” minősül az olyan éretlen és nem forgalmazható termékek egy adott területen végzett teljes betakarítása, amelyek nem károsodtak a zöldszüret előtt. „Be nem takarításnak” minősül a folyó termelési ciklus megszakítása olyan területen, ahol a termék egészséges, ép és piacképes minőségű.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy a zöldszüreti beavatkozások a vegetációs időszakban még azelőtt kerüljenek végrehajtásra, hogy a termény elérné a piacképes állapotot, és azokra ne kerülhessen sor olyan termékek esetében, amelyek rendes betakarítása már megkezdődött.

(3)   A tagállamok KAP stratégiai terveikben az e beavatkozásokkal érintett minden egyes termék esetében meghatározzák a termelési idényen belül a zöldszüret legkésőbbi időpontját, valamint a zöldszüretre és a be nem takarításra vonatkozó egyéb támogathatósági feltételeket, beleértve adott esetben a fajtákat és termékkategóriákat is.

(4)   A tagállamoknak ki kell zárniuk a pénzügyi kompenzáció lehetőségét a be nem takarítási beavatkozások esetében, ha az érintett területen a rendes termelési ciklus során kereskedelmi célú termelést folytattak.

(5)   A zöldszüretre vonatkozó támogatás kizárólag olyan termékek esetében nyújtható, amelyek ténylegesen a termőterületen vannak, és amelyek betakarítására valóban éretlen állapotban kerül sor. A borágazattól eltérő ágazatok esetében a be nem takarításra és a zöldszüretre vonatkozó – az uniós hozzájárulást, illetve a termelői szervezetek, a termelői szervezetek társulása, a transznacionális termelői szervezet, illetve a termelői szervezetek transznacionális társulása vagy a termelői csoport hozzájárulását egyaránt magába foglaló – kompenzáció összegét a tagállamok hektáronkénti kifizetésként határozzák meg olyan szinten, hogy az az adott termék esetében az ingyenes szétosztástól eltérő célból történő forgalomból kivonásokra vonatkozó maximális támogatási szintnek legfeljebb a 90 %-át érje el.

(6)   A tagállamok előírják, hogy a kedvezményezett köteles írásban vagy elektronikus üzenetben előre értesíteni a tagállam illetékes hatóságait az általa végrehajtani tervezett zöldszüretről, illetve be nem takarításról.

(7)   A tagállamok KAP stratégiai terveikben meghatározzák a következőket:

| a) | részletes rendelkezések e beavatkozások végrehajtásáról, beleértve azok tartalmát és határidőit, a kifizetendő kompenzációról és a beavatkozások alkalmazásáról, valamint a beavatkozások keretében támogatható termékek listája; |
| --- | --- |

a)

részletes rendelkezések e beavatkozások végrehajtásáról, beleértve azok tartalmát és határidőit, a kifizetendő kompenzációról és a beavatkozások alkalmazásáról, valamint a beavatkozások keretében támogatható termékek listája;

| b) | rendelkezések annak biztosítására, hogy a beavatkozások végrehajtása ne járjon sem káros környezeti hatásokkal, sem negatív növényegészségügyi következményekkel; |
| --- | --- |

b)

rendelkezések annak biztosítására, hogy a beavatkozások végrehajtása ne járjon sem káros környezeti hatásokkal, sem negatív növényegészségügyi következményekkel;

| c) | a támogatás nyújtásának tilalma a gyümölcs- és zöldségágazatban a zöldszüret esetében akkor, ha a rendes betakarítás jelentős része már megvalósult, illetőleg a be nem takarítás esetében akkor, ha a kereskedelmi termelés jelentős részét már hasznosították. |
| --- | --- |

c)

a támogatás nyújtásának tilalma a gyümölcs- és zöldségágazatban a zöldszüret esetében akkor, ha a rendes betakarítás jelentős része már megvalósult, illetőleg a be nem takarítás esetében akkor, ha a kereskedelmi termelés jelentős részét már hasznosították.

(8)   A tagállamok gondoskodnak a következőkről:

| a) | az érintett területet megfelelően karbantartották, még nem történt betakarítás, a termék jól fejlett, nem sérült, és általában ép, megfelelő és kereskedelmi minőségű; |
| --- | --- |

a)

az érintett területet megfelelően karbantartották, még nem történt betakarítás, a termék jól fejlett, nem sérült, és általában ép, megfelelő és kereskedelmi minőségű;

| b) | a betakarított termékeket nem denaturálják; |
| --- | --- |

b)

a betakarított termékeket nem denaturálják;

| c) | a beavatkozásnak nincsen a termelői szervezetnek felróható káros környezeti hatása vagy káros növényegészségügyi következménye; |
| --- | --- |

c)

a beavatkozásnak nincsen a termelői szervezetnek felróható káros környezeti hatása vagy káros növényegészségügyi következménye;

| d) | a zöldszüret tárgyát képező bortermesztő parcellák területe nem vehető figyelembe az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott borok termékleírásában meghatározott hozamkorlátozás kiszámításakor; |
| --- | --- |

d)

a zöldszüret tárgyát képező bortermesztő parcellák területe nem vehető figyelembe az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott borok termékleírásában meghatározott hozamkorlátozás kiszámításakor;

| e) | a (2) és (4) bekezdéstől eltérve a gyümölcs- és zöldségágazatban amennyiben az adott gyümölcs- és zöldségfajták betakarítási időszaka meghaladja az egy hónapot, a zöldszüretre a rendes betakarítás megkezdése után is sor kerülhet, illetve a be nem takarítás akkor is engedélyezett, ha az érintett területen a rendes termesztési ciklus során hasznosították a kereskedelmi termelést. Ilyen esetekben a pénzügyi kompenzáció csak a terménynek azon részére nyújtható, amely a zöldszüreti, illetve be nem takarítási műveletet követő hat héten belül betakarítottak volna, és amelyet az említett műveletek eredményeként nem forgalmaztak. Az érintett gyümölcs- és zöldségféléket nem lehet ugyanabban a vegetációs időszakban további termelési célokra felhasználni; |
| --- | --- |

e)

a (2) és (4) bekezdéstől eltérve a gyümölcs- és zöldségágazatban amennyiben az adott gyümölcs- és zöldségfajták betakarítási időszaka meghaladja az egy hónapot, a zöldszüretre a rendes betakarítás megkezdése után is sor kerülhet, illetve a be nem takarítás akkor is engedélyezett, ha az érintett területen a rendes termesztési ciklus során hasznosították a kereskedelmi termelést. Ilyen esetekben a pénzügyi kompenzáció csak a terménynek azon részére nyújtható, amely a zöldszüreti, illetve be nem takarítási műveletet követő hat héten belül betakarítottak volna, és amelyet az említett műveletek eredményeként nem forgalmaztak. Az érintett gyümölcs- és zöldségféléket nem lehet ugyanabban a vegetációs időszakban további termelési célokra felhasználni;

| f) | a gyümölcs- és zöldségágazatban – az e) pontban említett esetek kivételével – a zöldszüret és a be nem takarítás nem alkalmazható egyidejűleg ugyanarra a termékre és területre egy adott évben. |
| --- | --- |

f)

a gyümölcs- és zöldségágazatban – az e) pontban említett esetek kivételével – a zöldszüret és a be nem takarítás nem alkalmazható egyidejűleg ugyanarra a termékre és területre egy adott évben.

18. cikk

Betakarítási és termelési biztosítás

Amennyiben a tagállamok KAP stratégiai terveikben a gyümölcs- és zöldségágazatban, a komlóágazatban, az olívaolaj- és étkezésiolajbogyó-ágazatban, illetve az (EU) 2021/2115 rendelet 42. cikkének f) pontjában említett egyéb ágazatokban betakarítási és termelési biztosításhoz kapcsolódó beavatkozásokat irányoznak elő, a működési alapból fedezett betakarítási és termelési biztosítási tevékenység támogatása céljából kiegészítő nemzeti finanszírozást nyújthatnak. A teljes állami támogatás nem haladhatja meg a termelők által a kárbiztosításra fizetett biztosítási díjak 80 %-át.

A betakarítási és termelési biztosítási beavatkozások nem terjedhetnek ki olyan biztosítási kifizetésekre, amelyek az elszenvedett bevételkiesés több mint 100 %-ára nyújtanak kártérítést a termelőnek, figyelembe véve minden olyan kártérítést, amelyet a termelő a biztosított kockázathoz kapcsolódó más támogatási programokból kap.

19. cikk

Az ingyenes szétosztástól eltérő célból történő forgalomból kivonás

Amennyiben a tagállamok KAP stratégiai terveikben „az ingyenes szétosztástól eltérő célból történő forgalomból kivonás” címmel beavatkozásokat irányoznak elő, biztosítaniuk kell, hogy egy bizonyos termék piacról való végleges kivonása oly módon történjen, hogy az élelmiszeripari felhasználásra ne kerülhessen vissza a piacra.

A tagállamok KAP stratégiai terveikben csak a gyümölcs- és zöldségágazatban, illetve az (EU) 2021/2115 rendelet 42. cikkének f) pontjában említett egyéb ágazatokban irányozhatnak elő „az ingyenes szétosztástól eltérő célból történő forgalomból kivonás” címmel beavatkozásokat, és kizárólag olyan romlandó termékekre vonatkozóan, amelyek szokásos kereskedelmi hasznosítási állapotukban hűtés nélkül nem tárolhatók tartósan.

A tagállamok KAP stratégiai terveikben az állati termékekre, illetve az 1308/2013/EU rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében említett cukorágazati termékekre vonatkozóan nem irányozhatnak elő „az ingyenes szétosztástól eltérő célból történő forgalomból kivonás” címmel beavatkozásokat.

20. cikk

Közös tárolás

(1)   Amennyiben a tagállamok KAP stratégiai terveikben az (EU) 2021/2115 rendelet 47. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett közös tárolási beavatkozásokat irányoznak elő, rendelkezniük kell bizonyos piaci nyomás esetén a termék piacról történő ideiglenes kivonásáról, valamint szabályokat kell elfogadniuk annak biztosítása céljából, hogy a terméket a kedvezményezett felelősségére olyan körülmények között tárolják, hogy az megőrizze szokásos kereskedelmi értékét, és tárolása megfeleljen az alkalmazandó egészségügyi szabályoknak. A friss állapotban rövid eltarthatósági idejű termékek esetében a tagállamoknak elő kell írniuk, hogy azokat fagyasztott vagy feldolgozott formában kell tárolni. Azok a termékek, amelyek esetében a szokásos gyártási folyamat során bizonyos érlelési idő szükséges, vagy amelyek értékét az érlelési folyamat növeli, csak a teljes érlelési időszak vége után jogosultak kollektív tárolásra.

(2)   A tagállamok minden olyan termék esetében, amelyre vonatkozóan ezt a beavatkozást a KAP stratégiai terveikben előirányozzák, rögzítik a minimális tárolási időtartamot és az ellentételezés maximális összegét termékegységenként és tárolási naponként, valamint a vonatkozó tárolási feltételeket. A működési alapból finanszírozható maximális összeg nem haladhatja meg – az adott esetben fagyasztott vagy feldolgozott formában történő – fizikai tárolás költségének, valamint a termék értékének az aktuális piaci áron való rögzítéséből eredő pénzügyi költségnek az összegét. Ez a maximális összeg nem tartalmazhatja az esetleges fagyasztási vagy feldolgozási költségeket, illetve a termék esetleges értékvesztését. A tagállamok meghatározzák az ellenőrzési eljárásokat is, ideértve a helyszíni ellenőrzéseket is, amelyekkel biztosítható, hogy a termékeket nem helyettesítik, és betartják a tárolási feltételeket és a tárolási időszakot.

2. szakasz

Támogatási formák és kiadástípusok

21. cikk

Támogatási formák

(1)   Az (EU) 2021/2115 rendelet 42. cikkében említett ágazatokban a tagállamok előírják, hogy a támogatások a kedvezményezetteknél ténylegesen felmerült költségek alapján kerülnek kifizetésre, melyeket a kedvezményezettek a KAP stratégiai tervben meghatározott valamely beavatkozás végrehajtása céljából benyújtott dokumentumokkal, például számlákkal támasztanak alá.

A tagállamok ugyanakkor határozhatnak úgy, hogy a támogatásokat szabványos átalányösszegek, egységköltség-alapú térítés vagy egyösszegű támogatások alapján fizetik ki. Ezen átalányösszegek, egységköltségek és átalányok meghatározásakor a tagállamok figyelembe veszik a regionális vagy helyi sajátosságokat, számításaikat olyan igazoló dokumentumokra alapozva, amelyek bizonyítják, hogy a számítás tükrözi az érintett beavatkozás által érintett műveletek vagy intézkedések piaci árát.

(2)   A gyümölcs- és zöldségágazatban a tagállamoknak be kell tartaniuk a KAP stratégiai terveikben meghatározott vonatkozó beavatkozásokkal összefüggésben az V. és a VII. melléklet szerinti kifizethető kiadások és kiszerelési költségek maximális összegét.

(3)   Amennyiben a tagállamok KAP stratégiai terveikben szabványos átalányösszegek, egységköltség-alapú térítés vagy egyösszegű támogatások formájában kifizetett támogatásokat irányoznak elő, azokat rendszeres időközönként felül kell vizsgálni az indexálás vagy a gazdasági változás figyelembevétele érdekében.

(4)   A tagállamok az (EU) 2021/2115 rendelet 44. cikke (2) bekezdésének a) pontjában említett tisztességes, méltányos és ellenőrizhető számítási módszerek alkalmazása során megőriznek minden, az e cikk (3) bekezdése szerinti szabványos átalányösszegek, egységköltség-alapú térítések és egyösszegű támogatások megállapítására, illetve felülvizsgálatára vonatkozó igazoló dokumentumot.

(5)   Amennyiben a tagállamok KAP stratégiai terveikben a szőlőültetvények szerkezetátalakításához és átállításához kapcsolódó borágazati beavatkozásokat, illetve tárgyi eszközökre és immateriális javakra irányuló beruházásokat irányoznak elő, a következő szabályokat kell alkalmazni:

| a) | ha a tagállamok úgy döntenek, hogy a támogatás összegét valamely területi mértékegység szerinti egységköltség-alapú térítések alapján számítják ki, a szóban forgó összegnek meg kell felelnie az e rendelet 42. cikke szerint mért tényleges területnek; |
| --- | --- |

a)

ha a tagállamok úgy döntenek, hogy a támogatás összegét valamely területi mértékegység szerinti egységköltség-alapú térítések alapján számítják ki, a szóban forgó összegnek meg kell felelnie az e rendelet 42. cikke szerint mért tényleges területnek;

| b) | ha a tagállamok úgy döntenek, hogy a támogatási összeget más mértékegységek szerinti egységköltség-alapú térítések vagy a kedvezményezettek által benyújtandó igazoló dokumentumok alapján megállapított tényleges költségek alapján számítják ki, meg kell állapítaniuk a művelet végrehajtásának tényleges mértékének meghatározására alkalmas ellenőrzési módszerekre vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

b)

ha a tagállamok úgy döntenek, hogy a támogatási összeget más mértékegységek szerinti egységköltség-alapú térítések vagy a kedvezményezettek által benyújtandó igazoló dokumentumok alapján megállapított tényleges költségek alapján számítják ki, meg kell állapítaniuk a művelet végrehajtásának tényleges mértékének meghatározására alkalmas ellenőrzési módszerekre vonatkozó szabályokat.

(6)   Ez a cikk nem alkalmazandó a borkészítés melléktermékeinek az 1308/2013/EU rendelet VIII. melléklete II. részének D. szakaszában előírt korlátozásoknak megfelelően elvégzett lepárlásához nyújtott uniós pénzügyi támogatásra.

22. cikk

Kiadástípusok

(1)   Az (EU) 2021/2115 rendelet III. címének III. fejezetében említett beavatkozástípusokhoz kapcsolódó kiadástípusok nem ellentételezhetik a kedvezményezettnél felmerült elszámolható kiadások hozzáadottérték-adóját, kivéve, ha az a nemzeti héajogszabályok szerint nem visszaigényelhető.

(2)   Az (1) bekezdésben említett kiadástípusok nem foglalják magukban a II. mellékletben felsorolt kiadástípusokat.

(3)   A III. mellékletben felsorolt kiadástípusokat a tagállamoknak elszámolhatónak kell tekinteniük a vonatkozó beavatkozások meghatározásakor, és kiterjedhet azokra az operatív programok vagy a tagállamok által meghatározott megfelelő beavatkozások hatálya. A tagállamok más típusú kiadásokat is elszámolhatónak minősíthetnek KAP stratégiai terveikben, feltéve, hogy azok nem szerepelnek a II. mellékletben.

(4)   A tagállamok KAP stratégiai terveikben meghatározzák, milyen feltételek mellett vehetők számításba a 11. és a 12. cikkben említett beavatkozásokhoz kapcsolódó kiadások az (EU) 2021/2115 rendelet 50. cikke (7) bekezdésének a) és c) pontja szerinti, az operatív programok kiadásainak 15 %-ában és 2 %-ában, illetve az említett rendelet 60. cikkének (4) bekezdése szerinti, a beavatkozások kiadásainak 5 %-ában megállapított célértékhez való hozzájárulásként. E feltételek biztosítják, hogy a beavatkozások hatékonyan valósítsák meg az említett rendelet 46., illetve 57. cikkében meghatározott, a gyümölcs- és zöldségágazatra, illetve a borágazatra vonatkozó kapcsolódó célkitűzéseket.

23. cikk

Adminisztratív és személyzeti költségek

(1)   A kedvezményezettnél, a 31. cikk (7) bekezdése szerinti leányvállalatoknál vagy – a tagállam jóváhagyásától függően – egy termelői szervezetben tagsággal rendelkező szövetkezetnél felmerült személyzeti költségek akkor minősülnek elszámolhatónak, ha azok egy adott támogatott beavatkozás előkészítésével, végrehajtásával vagy nyomon követésével kapcsolatban merültek fel.

Az ilyen személyzeti költségek közé tartoznak többek között azok a költségek, amelyek a kedvezményezett által szerződtetett munkavállalókhoz, valamint a kedvezményezett állandó alkalmazottainak valamely beavatkozás végrehajtására fordított munkaóráihoz kapcsolódnak.

A tagállamok gondoskodnak arról, hogy a kedvezményezett benyújtson olyan igazoló dokumentumokat, amelyek részletesen ismertetik az adott beavatkozás kapcsán ténylegesen elvégzett munkát, valamint hogy a kapcsolódó személyzeti költségek értéke független módon értékelhető és ellenőrizhető legyen. Az adott beavatkozáshoz rendelt személyzeti költségek értéke nem haladhatja meg az adott piacon ugyanarra a szolgáltatástípusra általánosan elfogadott költségeket.

Az adott beavatkozásnak a kedvezményezett állandó személyzete általi végrehajtásához kapcsolódó személyzeti költségek meghatározása céljából alkalmazandó órabér úgy számítható ki, hogy a művelet végrehajtásában közreműködő konkrét alkalmazottak legutolsó dokumentált éves bruttó foglalkoztatási költségét el kell osztani 1 720 órával, vagy részidős foglalkoztatottak esetében ennek arányos részével.

Az (EU) 2021/2115 rendelet 47. cikke (1) bekezdésének f) pontjában említett „promóció, kommunikáció és marketing” és (2) bekezdésének l) pontjában említett „kommunikációs tevékenységek” beavatkozások, a szakmaközi szervezetek által végrehajtott, az említett rendelet 58. cikke (1) bekezdése első albekezdésének i), j) és k) pontjában említett tevékenységek, valamint a harmadik országokban végrehajtott promóció és kommunikáció esetében a kedvezményezetteknél közvetlenül felmerülő igazgatási és személyzeti költségek nem haladhatják meg a beavatkozás összköltségének 50 %-át.

(2)   A kedvezményezettnél, a 31. cikk (7) bekezdése szerinti leányvállalatoknál vagy – a tagállam jóváhagyásától függően – egy termelői szervezetben tagsággal rendelkező szövetkezetnél felmerült adminisztrációs költségek akkor minősülnek elszámolhatónak, ha azok egy adott támogatott beavatkozás előkészítésével, végrehajtásával vagy nyomon követésével kapcsolatban merültek fel.

Az adminisztratív költségek akkor minősülnek elszámolhatónak, ha nem haladják meg a végrehajtott művelet teljes elszámolható költségeinek 4 %-át.

A külső ellenőrzések költségei elszámolhatónak minősülnek, amennyiben az ilyen ellenőrzéseket független és megfelelő képesítéssel rendelkező külső szervezet végzi.

(3)   A tagállamok KAP stratégiai terveikben a gyümölcs- és zöldségágazatban, a komlóágazatban, az olívaolaj- és étkezésiolajbogyó-ágazatban, illetve az (EU) 2021/2115 rendelet 42. cikkének f) pontjában említett egyéb ágazatokban a működési alap irányításához vagy az operatív program előkészítéséhez, végrehajtásához és nyomon követéséhez kapcsolódó személyzeti és igazgatási költségekre vonatkozóan szabványos átalányösszeget állapíthatnak meg, amely – az uniós pénzügyi támogatást és a termelői szervezetek, a termelői szervezetek társulásai, a transznacionális termelői szervezetek, valamint a termelői szervezetek transznacionális társulásai és a termelői csoportok hozzájárulását egyaránt magába foglaló – jóváhagyott működési alap legfeljebb 2 %-ának felelhet meg.

II. FEJEZET

A gyümölcs- és zöldségágazatra, az olívaolaj- és étkezésiolajbogyó-ágazatra, valamint az (EU) 2021/2115 rendelet 42. cikkének f) pontjában említett egyéb ágazatokra alkalmazandó egyedi szabályok

1. szakasz

Érintett termékek és szállítási költségek

24. cikk

Érintett termékek

A beavatkozástípusok csak olyan termékekre terjednek ki, amelyek tekintetében a termelői szervezet, a termelői szervezetek társulása, a transznacionális termelői szervezet, a termelői szervezetek transznacionális társulása vagy a termelői csoport elismert státusszal rendelkezik, feltéve, hogy az operatív program hatálya alá tartozó termékek értéke meghaladja az adott szervezet által az adott operatív program hatálya alá tartozó ágazatban forgalmazott termékek értékének 50 %-át. Ezenfelül az érintett termékeknek a termelői szervezet tagjaitól vagy más termelői szervezet, illetve termelői szervezetek társulásának termelő tagjaitól kell származniuk.

25. cikk

Szállítási költségek és az ingyenes szétosztáshoz kapcsolódó kiszerelési követelmények

(1)   Amennyiben a tagállamok KAP stratégiai tervükben előirányoznak az (EU) 2021/2115 rendelet 47. cikke (2) bekezdésének f) pontjában említett, „forgalomból történő kivonás ingyenes szétosztás céljára vagy más rendeltetésre” típusú beavatkozást, az operatív programok keretében a forgalomból kivont valamennyi termék ingyenes szétosztásához kapcsolódóan a szállítási költségeket a forgalomból történő kivonás helye és az ingyenes szétosztás céljából történő leszállítás rendeltetési helye közötti távolság szerint meghatározott egységköltség-alapú térítések alapján rögzítik. A szállítási költségek csak legfeljebb 750 km-es távolságig téríthetők meg.

(2)   A szállítási költségek visszatérítése azt a felet illeti, amely a szóban forgó szállítási művelet pénzügyi költségét ténylegesen viselte. A kifizetés az alábbiakat tanúsító igazoló dokumentumok bemutatása ellenében történik:

| a) | a termelői szervezetnek, a termelői szervezetek társulásának, a transznacionális termelői szervezetnek, a termelői szervezetek transznacionális társulásának vagy a termelői csoportnak az elnevezése; |
| --- | --- |

a)

a termelői szervezetnek, a termelői szervezetek társulásának, a transznacionális termelői szervezetnek, a termelői szervezetek transznacionális társulásának vagy a termelői csoportnak az elnevezése;

| b) | az érintett termékek mennyisége; |
| --- | --- |

b)

az érintett termékek mennyisége;

| c) | az (EU) 2021/2115 rendelet 52. cikke (6) bekezdésének a) pontjában említett címzettek általi átvétel és az igénybe vett szállítóeszközök; |
| --- | --- |

c)

az (EU) 2021/2115 rendelet 52. cikke (6) bekezdésének a) pontjában említett címzettek általi átvétel és az igénybe vett szállítóeszközök;

| d) | a forgalomból történő kivonás helye és a rendeltetési hely közötti távolság. |
| --- | --- |

d)

a forgalomból történő kivonás helye és a rendeltetési hely közötti távolság.

(3)   Az operatív programok keretében a forgalomból ingyenes szétosztás céljából kivont termékek kiszerelésére vonatkozó szabályok:

| a) | az ingyenes szétosztásra szánt termékek csomagolásán fel kell tüntetni a 15. cikk (2) bekezdésében említett uniós emblémát, valamint a IV. mellékletben szereplő egy vagy több nyilatkozatot; a kifizetés az alábbiakat tanúsító igazoló dokumentumok bemutatása ellenében történik:






  i. | a termelői szervezetnek, a termelői szervezetek társulásának, a transznacionális termelői szervezetnek vagy a termelői szervezetek transznacionális társulásának neve; |
| --- | --- | --- |

a)

az ingyenes szétosztásra szánt termékek csomagolásán fel kell tüntetni a 15. cikk (2) bekezdésében említett uniós emblémát, valamint a IV. mellékletben szereplő egy vagy több nyilatkozatot; a kifizetés az alábbiakat tanúsító igazoló dokumentumok bemutatása ellenében történik:

i.

a termelői szervezetnek, a termelői szervezetek társulásának, a transznacionális termelői szervezetnek vagy a termelői szervezetek transznacionális társulásának neve;

| ii. | az érintett termékek mennyisége; |
| --- | --- |

ii.

az érintett termékek mennyisége;

| b) | az (EU) 2021/2115 rendelet 52. cikke (6) bekezdésének a) pontjában említett címzettek általi átvétel, a kiszerelés feltüntetésével. |
| --- | --- |

b)

az (EU) 2021/2115 rendelet 52. cikke (6) bekezdésének a) pontjában említett címzettek általi átvétel, a kiszerelés feltüntetésével.

2. szakasz

A forgalomból történő kivonáshoz nyújtott uniós pénzügyi támogatás maximális szintje

26. cikk

Támogatás

(1)   Az (EU) 2021/2115 rendelet 47. cikke (2) bekezdésének f) pontjában említett, „forgalomból történő kivonás ingyenes szétosztás céljára vagy más rendeltetésre” beavatkozástípus esetében az V. mellékletben felsorolt termékek tekintetében az e rendelet 33. cikkében említett, ingyenes szétosztás céljából kivont termékek szállítási és kiszerelési költségeinek összege a forgalomból kivonáshoz nyújtott támogatás összegével együtt nem haladhatja meg az érintett termék előző három évi „termelői szervezettől kiszállított” átlagos piaci árát, beleértve adott esetben a feldolgozást is.

(2)   Az (EU) 2021/2115 rendelet 47. cikke (2) bekezdésének f) pontjában említett, „forgalomból történő kivonás ingyenes szétosztás céljára vagy más rendeltetésre” beavatkozástípus esetében az e rendelet V. mellékletében felsoroltaktól eltérő termékek tekintetében a tagállamok úgy állapítják meg az uniós pénzügyi támogatást, a nemzeti hozzájárulást, és adott esetben a termelői szervezetnek, a termelői szervezetek társulásának, a transznacionális termelői szervezetnek, a termelői szervezetek transznacionális társulásának vagy termelői csoportnak a hozzájárulását is magában foglaló támogatás felső határát, hogy ingyenes szétosztás esetében az nem haladhatja meg az előző 5 év „termelői szervezettől kiszállított” átlagos piaci árainak 40 %-át, illetve ingyenes szétosztástól eltérő rendeltetések esetében pedig az előző 5 év „termelői szervezettől kiszállított” átlagos piaci árainak 30 %-át.

(3)   Ha a termelői szervezet, a termelői szervezetek társulása, a transznacionális termelői szervezet, a termelői szervezetek transznacionális társulása vagy a termelői csoport a forgalomból kivont termékek után harmadik féltől kompenzációban részesült, az első albekezdésben említett támogatást csökkenteni kell a kapott ellentételezésnek megfelelő összeggel. A támogathatóság feltétele, hogy az érintett termékek nem kerülhetnek újra forgalomba a kereskedelmi piacon.

(4)   A forgalomból – ingyenes szétosztástól eltérő célra – kivonható mennyiségekre egy adott évben a termelői szervezetek, termelői szervezetek társulásai, transznacionális termelői szervezetek, termelői szervezetek transznacionális társulásai vagy termelői csoportok egyes termékei tekintetében a következő szabályok vonatkoznak:

| a) | arányuk nem haladhatja meg az adott termelői szervezet, termelői szervezetek társulása, transznacionális termelői szervezet, termelői szervezetek transznacionális társulása vagy termelői csoport által az előző 3 évben forgalmazott termékek átlagos mennyiségének 10 %-át; |
| --- | --- |

a)

arányuk nem haladhatja meg az adott termelői szervezet, termelői szervezetek társulása, transznacionális termelői szervezet, termelői szervezetek transznacionális társulása vagy termelői csoport által az előző 3 évben forgalmazott termékek átlagos mennyiségének 10 %-át;

| b) | illetve a gyümölcs és zöldség esetében három egymást követő év százalékos arányainak összege nem haladhatja meg a 15 %-ot, ha összeadjuk az a) pont szerint a tárgyévre kiszámított arányt az előző két év forgalomból történő kivonásainak arányával, mely utóbbit az adott termelői szervezet által az előző két év során forgalmazott termékek mennyisége alapján kell kiszámítani. |
| --- | --- |

b)

illetve a gyümölcs és zöldség esetében három egymást követő év százalékos arányainak összege nem haladhatja meg a 15 %-ot, ha összeadjuk az a) pont szerint a tárgyévre kiszámított arányt az előző két év forgalomból történő kivonásainak arányával, mely utóbbit az adott termelői szervezet által az előző két év során forgalmazott termékek mennyisége alapján kell kiszámítani.

Ha az előző évek bármelyikére vagy mindegyikére vonatkozóan nem állnak rendelkezésre adatok a forgalmazott termékmennyiségekről, akkor a forgalmazott termékek azon mennyiségét kell számításba venni, amelynek tekintetében a termelői szervezetet, a termelői szervezetek társulását, a transznacionális termelői szervezetet, a termelői szervezetek transznacionális társulását vagy a termelői csoportot elismerték.

Ugyanakkor az (EU) 2021/2115 rendelet 52. cikkének (6) bekezdésében említett valamely rendeltetésű, vagy az e rendelet 27. cikkének (2) bekezdése értelmében a tagállamok által jóváhagyott, bármely egyenértékű rendeltetésű, a forgalomból ingyenes szétosztás céljából kivont mennyiségeket nem kell figyelembe venni a forgalomból történő kivonások százalékos arányának kiszámításakor.

(5)   Az V. mellékletben felsorolt termékek tekintetében a forgalomból kivonáshoz nyújtott támogatás, amely tartalmazza az uniós pénzügyi támogatást és a termelői szervezet hozzájárulását is, nem haladhatja meg az említett mellékletben megállapított összegeket.

Az olyan gyümölcs- és zöldségfélék piacról történő kivonása esetében, amelyek az (EU) 2021/2115 rendelet 52. cikkének (6) bekezdésében említett jótékonysági szervezetek, alapítványok és intézmények körében kerültek ingyenes szétosztásra, az Unió pénzügyi támogatása kizárólag az e cikk (1) és (2) bekezdésében előírt rendelkezéseknek megfelelően fedezi a kifizetést, a kiszerelési költségek pedig az e rendelet 33. cikkének megfelelően kerülnek megállapításra.

27. cikk

A piacról kivont termékek rendeltetése

(1)   Amennyiben a tagállamok KAP stratégiai tervükben a gyümölcs- és zöldségágazatban, az olívaolaj- és étkezésiolajbogyó-ágazatban, valamint az (EU) 2021/2115 rendelet 42. cikkének f) pontjában említett egyéb ágazatokban „forgalomból történő kivonás ingyenes szétosztás céljára vagy más rendeltetésre” típusú beavatkozásokat irányoznak elő, meg kell határozniuk a forgalomból kivont termékek megengedett rendeltetési céljait, és biztosítaniuk kell, hogy a forgalomból történő kivonás vagy a rendeltetési cél semmilyen kedvezőtlen környezeti vagy növényegészségügyi hatást ne eredményezzen.

(2)   Az (EU) 2021/2115 rendelet 52. cikke (6) bekezdésének a) pontjában említett jótékonysági szervezetek, alapítványok vagy intézmények kérésére a tagállamok engedélyezhetik az adott jótékonysági szervezeteknek, alapítványoknak vagy intézményeknek, hogy hozzájárulást kérjenek a piacról kivont termékek végső címzettjeitől.

Abban az esetben, ha az (EU) 2021/2115 rendelet 52. cikke (6) bekezdésének a) pontjában említett jótékonysági szervezetek, alapítványok, illetve intézmények megkapják a kért engedélyt, pénzügyi elszámolást vezetnek a szóban forgó műveletre vonatkozóan.

A tagállamok engedélyezhetik az ingyenes szétosztás kedvezményezettjeinek, hogy a termékek feldolgozóinak természetben fizessenek, ha a kifizetés csak a feldolgozási költségeket fedezi és ha az a tagállam, amelyben a kifizetés történik, szabályokat fogadott el annak biztosítása érdekében, hogy a feldolgozott termékeket a második albekezdésben említett végső címzettek általi fogyasztásra szánják.

A tagállamok meghoznak minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy megkönnyítsék a termelői szervezetek és az (EU) 2021/2115 rendelet 52. cikke (6) bekezdésének a) pontjában említett jótékonysági szervezetek, alapítványok, illetve intézmények közötti kapcsolattartást és együttműködést.

(3)   Lehetővé kell tenni az ipar számára, hogy a forgalomból kivont termékeket nem élelmiszer jellegű termékekké feldolgozza. E tekintetben a tagállamok részletes rendelkezéseket fogadnak el annak érdekében, hogy az Unión belül az érintett iparágakban vagy az importált termékek esetében ne következzen be versenytorzulás, valamint hogy a kivont termékek ne kerülhessenek vissza az élelmiszer-kereskedelmi piacra. A lepárlásból származó alkohol kizárólag ipari vagy energetikai célokra használható fel.

28. cikk

A piacról kivont termékek címzettjeire vonatkozó feltételek

(1)   Az (EU) 2021/2115 rendelet 42. cikkének a), e) és f) pontjában említett ágazatokban az ingyenes szétosztásra szánt, piacról kivont termékek címzettjei vállalják, hogy:

| a) | betartják az 1308/2013/EU rendelet forgalmazási előírásokra vonatkozó szabályait; |
| --- | --- |

a)

betartják az 1308/2013/EU rendelet forgalmazási előírásokra vonatkozó szabályait;

| b) | külön készletnyilvántartást vezetnek a szóban forgó kivonási műveletekről; |
| --- | --- |

b)

külön készletnyilvántartást vezetnek a szóban forgó kivonási műveletekről;

| c) | alávetik magukat az uniós és nemzeti jog által előírt ellenőrzéseknek, |
| --- | --- |

c)

alávetik magukat az uniós és nemzeti jog által előírt ellenőrzéseknek,

| d) | minden egyes érintett termék végső rendeltetéséről rendelkezésre bocsátják az igazoló dokumentumokat átvételi igazolás vagy azzal egyenértékű dokumentum formájában, amely tanúsítja, hogy a forgalomból kivont termékeket egy harmadik fél ingyenes szétosztás céljából átvette. |
| --- | --- |

d)

minden egyes érintett termék végső rendeltetéséről rendelkezésre bocsátják az igazoló dokumentumokat átvételi igazolás vagy azzal egyenértékű dokumentum formájában, amely tanúsítja, hogy a forgalomból kivont termékeket egy harmadik fél ingyenes szétosztás céljából átvette.

A tagállamok a dokumentált kockázatelemzés alapján általuk megállapított maximális mennyiséget el nem érő csekély mennyiségek esetében eltekinthetnek attól, hogy a címzettek vezessék az első albekezdés b) pontjában említett nyilvántartásokat.

(2)   Az ingyenes szétosztástól eltérő rendeltetésű piacról kivont termékek címzettjei vállalják, hogy:

| a) | betartják az 1308/2013/EU rendelet forgalmazási előírásokra vonatkozó szabályait; |
| --- | --- |

a)

betartják az 1308/2013/EU rendelet forgalmazási előírásokra vonatkozó szabályait;

| b) | a szóban forgó műveletekről külön készlet- és pénzügyi nyilvántartást vezetnek, amennyiben a tagállam ezt szükségesnek tartja annak ellenére, hogy a terméket a szállítást megelőzően denaturálták; |
| --- | --- |

b)

a szóban forgó műveletekről külön készlet- és pénzügyi nyilvántartást vezetnek, amennyiben a tagállam ezt szükségesnek tartja annak ellenére, hogy a terméket a szállítást megelőzően denaturálták;

| c) | alávetik magukat az uniós és nemzeti jog által előírt ellenőrzéseknek, |
| --- | --- |

c)

alávetik magukat az uniós és nemzeti jog által előírt ellenőrzéseknek,

| d) | a forgalomból kivont, lepárlásra szánt termékek esetében az érintett termékekből készített alkoholra nem kérnek kiegészítő támogatást. |
| --- | --- |

d)

a forgalomból kivont, lepárlásra szánt termékek esetében az érintett termékekből készített alkoholra nem kérnek kiegészítő támogatást.

29. cikk

A piacról kivont termékekre vonatkozó forgalmazási előírások

(1)   Az (EU) 2021/2115 rendelet 42. cikkének a), e) és f) pontjában említett ágazatokban az ingyenes szétosztástól eltérő rendeltetésű piacról kivont termékeknek meg kell felelniük az 1308/2013/EU rendelet szerinti, az adott termék forgalmazására vonatkozó előírásoknak és szabályoknak, a kiszerelésre és a jelölésre vonatkozó szabályok kivételével.

Ha a gyümölcsök és zöldségek piacról történő kivonása ömlesztett kiszerelésben történik, be kell tartani az 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletben (12) a II. osztályra vonatkozóan meghatározott minimumkövetelményeket.

Mindazonáltal a gyümölcs- és zöldségágazat vonatkozó szabványban meghatározott miniatűr termékeinek meg kell felelniük az alkalmazandó forgalmazási előírásoknak, beleértve a termékek kiszerelésére és jelölésére vonatkozó rendelkezéseket is.

(2)   Amennyiben nem létezik egyedi forgalmazási előírás egy adott gyümölcsre vagy zöldségre vonatkozóan, a VI. mellékletben meghatározott minimumkövetelményeket kell betartani. Az említett minimumkövetelmények kiegészítése céljából a tagállamok további szabályokat állapíthatnak meg.

3. szakasz

Az uniós pénzügyi támogatás kiszámításának alapja

30. cikk

A forgalmazott termékek értéke újonnan elismert szervezetek vagy csoportok esetében

Amennyiben az elismerést követő három év során az (EU) 2021/2115 rendelet 42. cikkének a), e) és f) pontjában említett ágazatokban működő termelői szervezet, termelői szervezetek társulása, transznacionális termelői szervezet, termelői szervezetek transznacionális társulása vagy termelői csoport esetében a forgalmazott termékekre vonatkozó adatok nem állnak rendelkezésre az előző három évre visszamenőleg, a tagállamok egy 12 egymást követő hónapon át tartó időszakban elfogadják a forgalmazott vagy forgalmazható termékek értékére vonatkozóan az érintett termelői szervezet, termelői szervezetek társulása, transznacionális termelői szervezet, termelői szervezetek transznacionális társulása vagy termelői csoport által közölt adatokat, amennyiben az adott termelői szervezet vagy csoport a tagállam számára kielégítő módon bizonyítani tudja, hogy a termelő tagok részéről rendelkezik a tényleges kapacitással azok forgalmazásához.

Ha ugyanakkor a termelői szervezet, a termelői szervezetek társulása, a transznacionális termelői szervezet, a termelői szervezetek transznacionális társulása vagy a termelői csoport az elismerése céljából közölte az általa forgalmazott termékek értékét, a tagállam kizárólag ezt az értéket fogadja el.

31. cikk

A forgalmazott termékek értékének számítási alapja

(1)   Az (EU) 2021/2115 rendelet 42. cikkének a), e) és f) pontjában említett ágazatokban működő termelői szervezetek, transznacionális termelői szervezetek vagy termelői csoportok forgalmazott termékeinek értékét azon termelés alapján kell kiszámítani, amit maga a termelői szervezet, a transznacionális termelői szervezet vagy termelői csoport, illetve azok termelő tagjai termeltek meg és a szervezet vagy csoport bocsátott forgalomba, kizárólag azon termékek figyelembevételével, amelyek tekintetében a termelői szervezetet, transznacionális termelői szervezetet vagy termelői csoportot elismerték. A forgalmazott termékek értéke tartalmazhatja azoknak a termékeknek az értékét, amelyekre nem vonatkozik a forgalmazási előírásoknak való megfelelés követelménye, amennyiben ezen előírások nem alkalmazandók.

A termelői szervezetek társulása vagy a termelői szervezetek transznacionális társulása által forgalmazott termékek értékét a maga a termelői szervezetek társulása vagy a termelői szervezetek transznacionális társulása, illetve a tagságukat alkotó termelői szervezetek termelése alapján kell kiszámítani, kizárólag azon termékek figyelembevételével, amelyek tekintetében a termelői szervezetek társulását vagy a termelői szervezetek transznacionális társulását elismerték. Amennyiben azonban az operatív programokat a termelői szervezetek társulása vagy a termelői szervezetek transznacionális társulása, illetve a tagságukat alkotó termelői szervezetek tekintetében külön-külön hagyják jóvá, a tagok operatív programjai keretében forgalmazott termékek értékét nem kell figyelembe venni a társulás által forgalmazott termékek értékének kiszámításakor.

Emellett az (EU) 2021/2115 rendelet 42. cikkének e) és f) pontjában felsorolt ágazatok esetében a forgalmazott termékek értékének megállapításakor figyelembe vehető a termelői szervezet, a transznacionális termelői szervezet, a termelői szervezetek társulása, a termelői szervezetek transznacionális társulása vagy a tagságukat alkotó termelői csoport nevében kötött szerződések hatálya alá tartozó termékek értéke is.

(2)   A forgalmazott termékek értékét a szokásos forgalmazásnak megfelelően friss állapotban, vagy a feldolgozás első szakaszában kell kiszámítani, illetve ömlesztve, ha a termékek ömlesztve is forgalomba hozhatók, és az nem tartalmazhatja a további feldolgozás vagy a további kiszerelés költségeit vagy a feldolgozott végtermékek értékét. A tagállamok KAP stratégiai tervükben közlik, hogy az egyes ágazatok esetében hogyan számítják ki a forgalmazott termékek értékét.

A feldolgozásra szánt olyan forgalmazott gyümölcs- és zöldségtermékek értékét, amelyekből akár termelői szervezet, termelői szervezetek társulása, illetve azok termelő tagjai, vagy az e cikk (7) bekezdésének megfelelő leányvállalatai – saját maga vagy kiszervezés útján – az 1308/2013/EU rendelet I. mellékletének X. részében felsorolt feldolgozott gyümölcs- és zöldségtermékek valamelyikét vagy az e bekezdésben említett más feldolgozott terméket állított elő, az említett feldolgozott termékek számlázott értékének egy meghatározott, átalányjellegű százalékos arányaként kell kiszámítani. Ez az átalányérték:

| a) | gyümölcslé esetében 53 %; |
| --- | --- |

a)

gyümölcslé esetében 53 %;

| b) | koncentrált lé esetében 73 %; |
| --- | --- |

b)

koncentrált lé esetében 73 %;

| c) | paradicsomsűrítmény esetében 77 %; |
| --- | --- |

c)

paradicsomsűrítmény esetében 77 %;

| d) | fagyasztott gyümölcs és zöldség esetében 62 %; |
| --- | --- |

d)

fagyasztott gyümölcs és zöldség esetében 62 %;

| e) | gyümölcs- és zöldségkonzerv esetében 48 %; |
| --- | --- |

e)

gyümölcs- és zöldségkonzerv esetében 48 %;

| f) | Agaricus bisporus gombafajból készült konzerv és más, sós lében tartósított termesztett gombák esetében 70 %; |
| --- | --- |

f)

Agaricus bisporus gombafajból készült konzerv és más, sós lében tartósított termesztett gombák esetében 70 %;

| g) | sós lében ideiglenesen tartósított gyümölcs esetében 81 %; |
| --- | --- |

g)

sós lében ideiglenesen tartósított gyümölcs esetében 81 %;

| h) | szárított gyümölcs esetében 81 %; |
| --- | --- |

h)

szárított gyümölcs esetében 81 %;

| i) | az a)–h) pontban felsoroltaktól eltérő egyéb feldolgozott gyümölcs- és zöldségfélék esetében 27 %; |
| --- | --- |

i)

az a)–h) pontban felsoroltaktól eltérő egyéb feldolgozott gyümölcs- és zöldségfélék esetében 27 %;

| j) | feldolgozott fűszernövény esetében 12 %; |
| --- | --- |

j)

feldolgozott fűszernövény esetében 12 %;

| k) | paprikapor esetében 41 %. |
| --- | --- |

k)

paprikapor esetében 41 %.

(3)   A tagállamok engedélyezhetik, hogy a kedvezményezett a forgalmazott termékek értékébe beleszámítsa a melléktermékek értékét.

(4)   A forgalmazott termékek értékének magában kell foglalnia a forgalomból ingyenes szétosztás céljából történő kivonások értékét. A forgalomból ingyenes szétosztás céljából történő kivonások értékét a termelői szervezet, a termelői szervezetek társulása, a transznacionális termelői szervezet, a termelői szervezetek transznacionális társulása vagy a termelői csoport által az érintett időszakban forgalmazott termékek átlagára alapján kell kiszámítani.

(5)   A forgalmazott termékek értékébe csak a termelői szervezet, a termelői szervezetek társulása, a transznacionális termelői szervezet, a termelői szervezetek transznacionális társulása vagy a termelői csoport vagy annak termelő tagjai által előállított azon termékeket szabad beleszámítani, amelyeket a termelői szervezet, a termelői szervezetek társulása, a transznacionális termelői szervezet, a termelői szervezetek transznacionális társulása vagy a termelői csoport maga forgalmaz.

A termelői szervezet, a termelői szervezetek társulása, a transznacionális termelői szervezet, a termelői szervezetek transznacionális társulása vagy a termelői csoport termelő tagjai által előállított azon termékeit, amelyeket egy másik, a saját szervezetük által kijelölt termelői szervezet, termelői szervezetek társulása, transznacionális termelői szervezet, termelői szervezetek transznacionális társulása vagy termelői csoport forgalmaz, az azon szervezet, társulás vagy csoport által forgalmazott termékek értékébe kell beleszámítani, amely az adott termékeket forgalmazza. A kétszeres beszámítás tilos.

(6)   Kivéve azokat az eseteket, amikor a (7) bekezdés alkalmazandó, a termelői szervezet, a termelői szervezetek társulása, a transznacionális termelői szervezet, a termelői szervezetek transznacionális társulása vagy a termelői csoport által forgalmazott termékeket a „termelői szervezettől, termelői szervezetek társulásától, transznacionális termelői szervezettől, termelői szervezetek transznacionális társulásától vagy termelői csoporttól kiszállított” szakaszban forgalomba hozatalra kész állapotban kell kiszámlázni:

| a) | héa nélkül; |
| --- | --- |

a)

héa nélkül;

| b) | a termelői szervezeten, a termelői szervezetek társulásán, a transznacionális termelői szervezeten, a termelői szervezetek transznacionális társulásán vagy a termelői csoporton belüli szállítás költségei nélkül. |
| --- | --- |

b)

a termelői szervezeten, a termelői szervezetek társulásán, a transznacionális termelői szervezeten, a termelői szervezetek transznacionális társulásán vagy a termelői csoporton belüli szállítás költségei nélkül.

(7)   A forgalmazott termékek értéke ugyanakkor kiszámítható a „leányvállalattól kiszállított” szakaszban is, a (6) bekezdésben meghatározott alapelvek szerint, feltéve, hogy a leányvállalat részesedésének vagy tőkéjének legalább 90 %-a tekintetében a tulajdonos:

| a) | egy termelői szervezet, termelői szervezetek társulása, transznacionális termelői szervezet, termelői szervezetek transznacionális társulása vagy termelői csoport; vagy |
| --- | --- |

a)

egy termelői szervezet, termelői szervezetek társulása, transznacionális termelői szervezet, termelői szervezetek transznacionális társulása vagy termelői csoport; vagy

| b) | a tagállam jóváhagyásától függően a termelői szervezet, termelői szervezetek társulása, transznacionális termelői szervezet vagy termelői szervezetek transznacionális társulása vagy termelői csoport termelő tagjai, ha ez hozzájárul az 1308/2013/EU rendelet 152. cikke (1) bekezdésének c) pontjában felsorolt célkitűzések megvalósításához. |
| --- | --- |

b)

a tagállam jóváhagyásától függően a termelői szervezet, termelői szervezetek társulása, transznacionális termelői szervezet vagy termelői szervezetek transznacionális társulása vagy termelői csoport termelő tagjai, ha ez hozzájárul az 1308/2013/EU rendelet 152. cikke (1) bekezdésének c) pontjában felsorolt célkitűzések megvalósításához.

(8)   Kiszervezés esetén a forgalmazott termékek értékét a „termelői szervezettől, termelői szervezetek társulásától, transznacionális termelői szervezettől, termelői szervezetek transznacionális társulásától vagy termelői csoporttól kiszállított” szakaszban kell kiszámítani oly módon, hogy az tartalmazza a termelői szervezet, termelői szervezetek társulása, transznacionális termelői szervezet, termelői szervezetek transznacionális társulása vagy termelői csoport által saját tagjainak, harmadik feleknek vagy a (7) bekezdésben említettől eltérő leányvállalatnak kiszervezett tevékenység gazdasági hozzáadott értékét.

(9)   Ha természeti katasztrófa, éghajlati jelenség, növény- vagy állatbetegség vagy kártevőfertőzés következtében termeléscsökkenés áll be, a 18. cikkben említett betakarítási vagy termelési biztosítási intézkedések vagy a termelői szervezet, a termelői szervezetek társulása, a transznacionális termelői szervezet, a termelői szervezetek transznacionális társulása vagy a termelői csoport vagy annak termelő tagjai által hozott ezekkel egyenértékű intézkedések tekintetében ezen okokból kapott minden biztosítási kártalanítás beleszámítható azon 12 hónapos referencia-időszak forgalmazott termékeinek értékébe, amelynek során azokat ténylegesen folyósították.

32. cikk

Referencia-időszak és az uniós finanszírozás maximális mértéke

(1)   A tagállamok minden egyes termelői szervezet, termelői szervezetek társulása, transznacionális termelői szervezet, termelői szervezetek transznacionális társulása vagy termelői csoport esetében 12 hónapos referencia-időszakot határoznak meg, amely legkorábban azt az évet 3 évvel megelőző év január 1-jén kezdődhet és legkésőbb azt az évet megelőző év december 31-én végződhet, amelyre a támogatást igényelték.

Az említett 12 hónapos referencia-időszak az érintett termelői szervezet, termelői szervezetek társulása, transznacionális termelői szervezet, termelői szervezetek transznacionális társulása vagy termelői csoport beszámolási időszaka.

A referencia-időszak meghatározására szolgáló módszer egy adott program időtartama alatt kizárólag megfelelően indokolt esetekben változtatható meg.

(2)   A tagállamok döntenek arról, hogy a működési alapnak nyújtott uniós pénzügyi támogatás felső korlátját minden évben az alábbiak közül melyik módszerrel számítják ki:

| a) | a referencia-időszakban azon termelők által forgalmazott termékek értéke alapján, amelyek az igényelt támogatás által érintett év január 1-jén tagjai voltak a termelői szervezetnek, a termelői szervezetek társulásának, a transznacionális termelői szervezetnek, a termelői szervezetek transznacionális társulásának vagy a termelői csoportnak; vagy |
| --- | --- |

a)

a referencia-időszakban azon termelők által forgalmazott termékek értéke alapján, amelyek az igényelt támogatás által érintett év január 1-jén tagjai voltak a termelői szervezetnek, a termelői szervezetek társulásának, a transznacionális termelői szervezetnek, a termelői szervezetek transznacionális társulásának vagy a termelői csoportnak; vagy

| b) | az érintett referencia-időszakban az érintett termelői szervezet, termelői szervezetek társulása, transznacionális termelői szervezet, termelői szervezetek transznacionális társulása vagy termelői csoport forgalmazott termékeinek tényleges értéke alapján. Ez esetben valamennyi, a tagállamban működő nem transznacionális kedvezményezett esetében ugyanezt a szabályt kell alkalmazni. |
| --- | --- |

b)

az érintett referencia-időszakban az érintett termelői szervezet, termelői szervezetek társulása, transznacionális termelői szervezet, termelői szervezetek transznacionális társulása vagy termelői csoport forgalmazott termékeinek tényleges értéke alapján. Ez esetben valamennyi, a tagállamban működő nem transznacionális kedvezményezett esetében ugyanezt a szabályt kell alkalmazni.

(3)   Ha egy termék esetében az adott évben forgalmazott termékek értékében legalább 35 %-os csökkenés következett be három előző 12 hónapos referencia-időszak átlagához képest, a következők alkalmazandók:

| a) | amennyiben a csökkenés a termelői szervezet, termelői szervezetek társulása, transznacionális termelői szervezet, termelői szervezetek transznacionális társulása vagy termelői csoport felelősségi körén és befolyásán kívül eső okokból következett be, az érintett termék esetében az előző három 12-hónapos referencia-időszak szerinti átlagos érték 65 %-át kell tekinteni a forgalmazott termékek értékének; |
| --- | --- |

a)

amennyiben a csökkenés a termelői szervezet, termelői szervezetek társulása, transznacionális termelői szervezet, termelői szervezetek transznacionális társulása vagy termelői csoport felelősségi körén és befolyásán kívül eső okokból következett be, az érintett termék esetében az előző három 12-hónapos referencia-időszak szerinti átlagos érték 65 %-át kell tekinteni a forgalmazott termékek értékének;

| b) | amennyiben a csökkenés természeti csapások, éghajlati jelenségek, növénybetegségek vagy kártevőfertőzés miatt következett be, amely kívül esik a termelői szervezet, termelői szervezetek társulása, transznacionális termelői szervezet, termelői szervezetek transznacionális társulása vagy termelői csoport felelősségi körén és befolyásán, az érintett termék esetében az előző három 12-hónapos referencia-időszak szerinti átlagos érték 85 %-át kell tekinteni a forgalmazott termékek értékének. |
| --- | --- |

b)

amennyiben a csökkenés természeti csapások, éghajlati jelenségek, növénybetegségek vagy kártevőfertőzés miatt következett be, amely kívül esik a termelői szervezet, termelői szervezetek társulása, transznacionális termelői szervezet, termelői szervezetek transznacionális társulása vagy termelői csoport felelősségi körén és befolyásán, az érintett termék esetében az előző három 12-hónapos referencia-időszak szerinti átlagos érték 85 %-át kell tekinteni a forgalmazott termékek értékének.

Mindkét esetben a termelői szervezetnek, a termelői szervezetek társulásának, a transznacionális termelői szervezetnek, a termelői szervezetek transznacionális társulásának vagy a termelői csoportnak igazolnia kell az érintett tagállam illetékes hatósága felé, hogy ezek az okok kívül esnek a felelősségi körén és befolyásán.

Amennyiben a termelői szervezet, termelői szervezetek társulása, transznacionális termelői szervezet, termelői szervezetek transznacionális társulása vagy termelői csoport bizonyítja az érintett tagállam felé, hogy ezek az okok kívül esnek a felelősségi körén és befolyásán, és megtette az összes szükséges megelőző intézkedést, az érintett termék esetében az előző három 12-hónapos referencia-időszak szerinti átlagos érték 100 %-át kell tekinteni a forgalmazott termékek értékének.

III. FEJEZET

Gyümölcs- és zöldségágazat

33. cikk

Az ingyenes szétosztáshoz kapcsolódó kiszerelési költségek

A termelői szervezet, a termelői szervezetek társulása, a transznacionális termelői szervezetek és a termelői szervezetek transznacionális társulása által az operatív programok keretében a forgalomból ingyenes szétosztás céljából kivont gyümölcsök és zöldségek kiszereléséhez kapcsolódóan viselt költségek kifizetéseire a VII. melléklet az irányadó.

34. cikk

A termelők szervezettségi fokának kiszámítása a nemzeti pénzügyi támogatás szempontjából

(1)   A gyümölcs- és zöldségágazatban nyújtott nemzeti pénzügyi támogatás szintjének az (EU) 2021/2115 rendelet 53. cikkével összhangban történő meghatározásakor az adott tagállam egyes régióinak szervezettségi fokát az érintett régióban termelt és a szervezetek által forgalmazott gyümölcs- és zöldségfélék értéke alapján kell kiszámítani, csak azokat a termékeket véve figyelembe, amelyek tekintetében az említett szervezeteket elismerték. E rendelet 31. cikkének rendelkezései értelemszerűen alkalmazandók.

(2)   E cikk alkalmazásában kizárólag a (3) bekezdésben említett régiókban termelt gyümölcs- és zöldségféléket kell figyelembe venni.

(3)   A szervezettségi foknak az (1) bekezdésben említett kiszámítása érdekében a tagállamok a régiókat objektív és megkülönböztetésmentes kritériumok, például agronómiai és gazdasági jellemzőik, valamint regionális mezőgazdasági (gyümölcs- és zöldségfélékre vonatkozó) potenciáljuk, illetve intézményi vagy adminisztratív struktúrájuk alapján, a rendelkezésükre álló adatok függvényében, saját nemzeti területük pontosan elhatárolható részeként határozzák meg.

A tagállamok által meghatározott régiójegyzékek legalább 5 évig nem módosíthatók, kivéve, ha az adott módosítás – különösen az érintett régióban vagy régiókban működő termelők szervezettségi fokának kiszámításához nem kapcsolódó okokból – objektíven indokolható.

(4)   A tagállamok minden év január 31-ig tájékoztatják a Bizottságot az (EU) 2021/2115 rendelet 53. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett kritériumoknak megfelelő régiók jegyzékéről, valamint az e régiókban működő termelői szervezeteknek nyújtandó nemzeti pénzügyi támogatás összegéről.

A tagállamok a régiók jegyzékének bármely módosításáról tájékoztatják a Bizottságot.

(5)   A nemzeti pénzügyi támogatást kérelmezni kívánó termelői szervezet szükség esetén módosítja operatív programját.

35. cikk

A forgalomból ingyenes szétosztás céljából kivont termékek esetében alkalmazandó hároméves átlag

(1)   A forgalmazott termékek mennyiségének az (EU) 2021/2115 rendelet 52. cikke (6) bekezdésének a) pontjában említett 5 %-os korlátját azon termékek teljes mennyiségének átlaga alapján kell kiszámítani, amelyek tekintetében a termelői szervezetet elismerték és amelyeket az előző három év során a termelői szervezeten keresztül forgalmaztak.

(2)   Az újonnan elismert termelői szervezetek esetében az elismerést megelőző gazdasági évek adatai a következők:

| a) | ha a szervezet termelői csoport volt, a termelői csoportra vonatkozó egyenértékű adatok, vagy |
| --- | --- |

a)

ha a szervezet termelői csoport volt, a termelői csoportra vonatkozó egyenértékű adatok, vagy

| b) | az elismerés iránti kérelemben figyelembe vett mennyiség. |
| --- | --- |

b)

az elismerés iránti kérelemben figyelembe vett mennyiség.

IV. FEJEZET

Méhészeti ágazat

36. cikk

A méhkaptár meghatározása

E fejezet alkalmazásában a „méhkaptár” méz vagy más méhészeti termékek előállítására, illetve mézelő méhek szaporítására használt, egy méhcsaládot tartalmazó egységet jelent, beleértve a méhek túléléséhez szükséges minden elemet.

37. cikk

A méhkaptárak számának kiszámítási módszere

A tagállamok területén található, telelésre felkészült méhkaptárak számát minden év szeptember 1. és december 31. között ki kell számítani a KAP stratégiai tervekben leírt, megbízható módszer segítségével.

38. cikk

A méhkaptárak számának bejelentése

A méhkaptárak e rendelet 37. cikke szerint kiszámított számának az (EU) 2021/2115 rendelet 55. cikke (7) bekezdésének megfelelő bejelentésére 2023-tól kezdődően minden év június 15-ig kerül sor.

39. cikk

Minimális uniós hozzájárulás

Az (EU) 2021/2115 rendelet 55. cikkében említett és a tagállamok által a KAP stratégiai tervben meghatározott, méhészeti ágazati beavatkozástípusok végrehajtásához kapcsolódó kiadásokhoz nyújtott uniós hozzájárulás minimális szintje 30 %.

V. FEJEZET

Borászati ágazat

40. cikk

Kedvezményezettek

(1)   A tagállamok meghatározzák, hogy mely piaci szereplők részesülhetnek a KAP stratégiai tervükben meghatározott borágazati beavatkozásokból. E gazdasági szereplők között szerepelhetnek a (2), (3) és (4) bekezdésben említett kedvezményezettek, illetve szakmai szervezetek, bortermelői szervezetek, bortermelői szervezetek társulásai, két vagy több bortermelő által alkotott ideiglenes vagy állandó társulások, valamint szakmaközi szervezetek.

(2)   A tagállamok kötelesek előírni, hogy az (EU) 2021/2115 rendelet 58. cikke (1) bekezdése első albekezdésének a), c), illetve d) pontjában említett, „szőlőültetvények szerkezetátalakítása és átállítása”, „zöldszüret” és „betakarítási biztosítás” beavatkozástípusok kedvezményezettjei kizárólag szőlőtermesztők lehetnek.

(3)   Közjogi intézmény nem lehet kedvezményezettje a borágazatban végrehajtott beavatkozástípusoknak. A tagállamok ugyanakkor engedélyezhetik, hogy közjogi intézmény részesüljön a támogatásból:

| a) | az (EU) 2021/2115 rendelet 58. cikke (1) bekezdése első albekezdésének i) és j) pontjában említett, szakmaközi szervezetek által végrehajtott fellépések esetében; |
| --- | --- |

a)

az (EU) 2021/2115 rendelet 58. cikke (1) bekezdése első albekezdésének i) és j) pontjában említett, szakmaközi szervezetek által végrehajtott fellépések esetében;

| b) | az (EU) 2021/2115 rendelet 58. cikke (1) bekezdése első albekezdésének h), illetve k) pontjában említett, harmadik országokban végrehajtott tájékoztatási, promóciós és kommunikációs tevékenységek esetében, feltéve, hogy az adott intézmény nem az egyetlen kedvezményezettje az említett beavatkozások keretében nyújtott támogatásnak. |
| --- | --- |

b)

az (EU) 2021/2115 rendelet 58. cikke (1) bekezdése első albekezdésének h), illetve k) pontjában említett, harmadik országokban végrehajtott tájékoztatási, promóciós és kommunikációs tevékenységek esetében, feltéve, hogy az adott intézmény nem az egyetlen kedvezményezettje az említett beavatkozások keretében nyújtott támogatásnak.

(4)   Magánvállalkozások is lehetnek az (EU) 2021/2115 rendelet 58. cikke (1) bekezdésének k) pontjában említett, harmadik országokban végrehajtott promóciós és kommunikációs intézkedések kedvezményezettjei.

(5)   Nem nyújtható támogatás a jogszerűtlenül telepített ültetvényeken, illetve az 1308/2013/EU rendelet 71. cikkében említett, engedély nélkül betelepített területeken gazdálkodó termelőknek.

41. cikk

Egészségügyi vagy növényegészségügyi okokból történő újratelepítés

A szőlőültetvények kötelező kivágást követő újratelepítése címén a KAP stratégiai tervben előirányzott beavatkozások támogatására fordított, tagállamok által viselt éves kiadások nem haladhatják meg az érintett tagállam által a szóban forgó pénzügyi évben az (EU) 2021/2115 rendelet 58. cikke (1) bekezdése első albekezdésének a) pontja szerinti, a szőlőültetvények szerkezetátalakítására és átállítására fordított kiadások teljes éves összegének 15 %-át.

E beavatkozástípus esetében a kivágási költségek és az elmaradt bevétel kompenzációja nem minősülnek elszámolható kiadásnak.

42. cikk

Beültetett terület

(1)   Az (EU) 2021/2115 rendelet 58. cikke (1) bekezdése első albekezdésének a) és c) pontjában előírt intézkedések alkalmazásában a szőlővel beültetett terület a szőlőtőke-állományt és az annak szélével érintkező, a tőkesorok közötti távolság felét kitevő peremsávot foglalja magában.

(2)   Amennyiben egy tagállam úgy dönt, hogy a szőlőültetvények szerkezetátalakításával és átállításával, valamint a zöldszürettel összefüggésben elvégzett műveletek elszámolható költségeit kizárólag a terület alapútól eltérő egységköltségek alapján vagy a kedvezményezettek által benyújtandó igazoló dokumentumok alapján állapítja meg, az illetékes hatóságok határozhatnak úgy, hogy nem mérik le az (1) bekezdés szerinti beültetett területet.

VI. FEJEZET

Komlóágazat

43. cikk

Uniós pénzügyi támogatás

Az egyes termelői szervezeteknek vagy termelőiszervezet-társulásoknak az (EU) 2021/2115 rendelet 62. cikkének (1) bekezdése értelmében juttatandó maximális uniós pénzügyi támogatást a termelő tagok támogatható komlótermő területei alapján arányosan kell kiszámítani. Ahhoz, hogy támogathatónak minősüljenek, a komlótermő területeknek egyenlő sűrűségben beültetett, duplasoros (drót/kötél) termesztésnél hektáronként legalább 1 500, egysoros (drót/kötél) termesztésnél hektáronként legalább 2 000 növénnyel rendelkező területeknek kell lenniük.

A területekbe kizárólag a karók külső támasztóit összekötő vonal által behatárolt terület számít bele. Amennyiben ezen a vonalon komlónövény található, akkor az abban a parcellában levő átlagos művelési sortávolságnak megfelelő szélességű további sávval bővül a terület minden oldala. Ez a pluszsáv nem érinthet közterületet. A komlósorok végén levő, a mezőgazdasági gépek mozgásához szükséges fordulók beleszámíthatók a területbe, feltéve, hogy egyik forduló hossza sem éri el a nyolc métert, csak egyszer számítják be, és nem esik közterületre.

A területek nem foglalják magukban a főként faiskolai termékként termesztett, fiatal komlónövényekkel beültetett területeket.

VII. FEJEZET

Állattenyésztési ágazat

44. cikk

Az állatállomány pótlása az egészségügyi okokból történő kényszervágásokat vagy a természeti katasztrófákból eredő veszteségeket követően

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy az (EU) 2021/2115 rendelet 47. cikke (2) bekezdésének e) pontjában említett, „az állatállomány pótlása az egészségügyi okokból történő kényszervágásokat vagy a természeti katasztrófákból eredő veszteségeket követően” beavatkozástípust csak akkor hajtsák végre, ha az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (13) megfelelően járványügyi intézkedésekre került sor.

(2)   Az állatállomány pótlásával kapcsolatos kiadások nem haladhatják meg az operatív programok keretében felmerült összes kiadás 20 %-át.

IV. CÍM

EGYES VIDÉKFEJLESZTÉSI BEAVATKOZÁSTÍPUSOKRA VONATKOZÓ KIEGÉSZÍTŐ KÖVETELMÉNYEK

45. cikk

A genetikai erőforrások megőrzése, fenntartható használata és fejlesztése a mezőgazdaságban és az erdőgazdálkodásban

(1)   Azok a tagállamok, amelyek KAP stratégiai tervükben az (EU) 2021/2115 rendelet 70. cikkében említett, a genetikai erőforrások megőrzésével, fenntartható használatával és fejlesztésével kapcsolatos mezőgazdasági és erdőgazdálkodási beavatkozásokat irányoznak elő, kizárólag az alábbi formában nyújthatnak ilyen támogatást:

| a) | agrár-környezetvédelmi és az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó kötelezettségvállalások a veszélyeztetett fajták és a génerózió által fenyegetett növényfajták gazdaságokban való megőrzésére; vagy |
| --- | --- |

a)

agrár-környezetvédelmi és az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó kötelezettségvállalások a veszélyeztetett fajták és a génerózió által fenyegetett növényfajták gazdaságokban való megőrzésére; vagy

| b) | a mezőgazdaságban és az erdőgazdálkodásban a genetikai erőforrások megőrzésére, fenntartható használatára és fejlesztésére irányuló tevékenységekhez nyújtott támogatás. |
| --- | --- |

b)

a mezőgazdaságban és az erdőgazdálkodásban a genetikai erőforrások megőrzésére, fenntartható használatára és fejlesztésére irányuló tevékenységekhez nyújtott támogatás.

Az első albekezdés a) pontjában említett agrár-környezetvédelmi és az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó kötelezettségvállalások körébe tartozó tevékenységek az említett albekezdés b) pontja értelmében nem jogosultak támogatásra.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy az (1) bekezdés első albekezdésének a) pontjában említett, a veszélyeztetett fajták és a génerózió által fenyegetett növényfajták gazdaságokban való megőrzésére irányuló agrár-környezetvédelmi és az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó kötelezettségvállalások megköveteljék az alábbiakat:

| a) | valamely tagállam által veszélyeztetettként elismert olyan helyi fajtához tartozó haszonállatok tenyésztését, amelyek az említett tagállam egy vagy több hagyományos tenyésztési rendszeréhez vagy környezetéhez genetikailag alkalmazkodtak, amennyiben a veszélyeztetett állapotot a veszélyeztetett fajták terén szükséges szakértelemmel és szakismeretekkel rendelkező testület tudományos alapon megállapította, az (EU) 2016/1012 európai parlamenti és tanácsi rendelet (14) 2. cikkének 24. pontjában foglaltak szerint; vagy |
| --- | --- |

a)

valamely tagállam által veszélyeztetettként elismert olyan helyi fajtához tartozó haszonállatok tenyésztését, amelyek az említett tagállam egy vagy több hagyományos tenyésztési rendszeréhez vagy környezetéhez genetikailag alkalmazkodtak, amennyiben a veszélyeztetett állapotot a veszélyeztetett fajták terén szükséges szakértelemmel és szakismeretekkel rendelkező testület tudományos alapon megállapította, az (EU) 2016/1012 európai parlamenti és tanácsi rendelet (14) 2. cikkének 24. pontjában foglaltak szerint; vagy

| b) | olyan, a helyi és a regionális körülményekhez természetes módon alkalmazkodott növénygenetikai erőforrások megőrzését, amelyeket a génerózió veszélye fenyeget. |
| --- | --- |

b)

olyan, a helyi és a regionális körülményekhez természetes módon alkalmazkodott növénygenetikai erőforrások megőrzését, amelyeket a génerózió veszélye fenyeget.

(3)   A (2) bekezdés a) pontjában említett, helyi fajtákhoz tartozó haszonállatok alábbi fajai támogathatók:

| a) | szarvasmarha; |
| --- | --- |

a)

szarvasmarha;

| b) | juh; |
| --- | --- |

b)

juh;

| c) | kecske; |
| --- | --- |

c)

kecske;

| d) | lófélék (Equus caballus és Equus asinus); |
| --- | --- |

d)

lófélék (Equus caballus és Equus asinus);

| e) | sertés; |
| --- | --- |

e)

sertés;

| f) | madarak; |
| --- | --- |

f)

madarak;

| g) | nyúl; |
| --- | --- |

g)

nyúl;

| h) | méhek. |
| --- | --- |

h)

méhek.

(4)   A tagállamok csak abban az esetben minősíthetik támogathatónak a 2. cikk a) pontjában említett helyi fajtákat, ha teljesülnek a következő követelmények:

| a) | az érintett tenyésznőstények országos száma ismert; |
| --- | --- |

a)

az érintett tenyésznőstények országos száma ismert;

| b) | a fajtáról vezetett törzskönyv vagy tenyésztési főkönyv vezetését és naprakészen tartását megfelelően elismert tenyésztőszervezet biztosítja. |
| --- | --- |

b)

a fajtáról vezetett törzskönyv vagy tenyésztési főkönyv vezetését és naprakészen tartását megfelelően elismert tenyésztőszervezet biztosítja.

(5)   A tagállamok a (2) bekezdés b) pontjában említett növénygenetikai erőforrásokat abban az esetben minősíthetik a génerózió veszélyének kitett forrásoknak, ha elegendő – tudományos eredményekre, illetve a honos/őshonos fajták előfordulására, populációinak sokféleségére és adott esetben a helyi szinten jellemző mezőgazdasági gyakorlatra vonatkozó mutatókra alapozott – bizonyítékot tudnak bemutatni a génerózió veszélyére nézve.

(6)   A tagállamok biztosítják, hogy a genetikai erőforrások megőrzésére, fenntartható használatára és fejlesztésére irányuló, az (1) bekezdés első albekezdésének b) pontjában említett mezőgazdasági és erdőgazdálkodási műveletek magukban foglalják a következőket:

| a) | a mezőgazdasági és erdészeti genetikai erőforrások in situ és ex situ megőrzését, jellemzését, begyűjtését és hasznosítását elősegítő célzott intézkedések, beleértve a jelenleg in situ megőrzött genetikai erőforrások – ideérve a gazdaságban vagy erdőgazdaságban történő megőrzést – és ex situ gyűjtemények (génbankok) internetalapú nyilvántartását és adatbázisait; |
| --- | --- |

a)

a mezőgazdasági és erdészeti genetikai erőforrások in situ és ex situ megőrzését, jellemzését, begyűjtését és hasznosítását elősegítő célzott intézkedések, beleértve a jelenleg in situ megőrzött genetikai erőforrások – ideérve a gazdaságban vagy erdőgazdaságban történő megőrzést – és ex situ gyűjtemények (génbankok) internetalapú nyilvántartását és adatbázisait;

| b) | az illetékes tagállami szervezetek között az uniós mezőgazdasági és erdészeti genetikai erőforrások megőrzésére, jellemzésére, begyűjtésére és felhasználására vonatkozó információk cseréjét elősegítő együttes fellépések; |
| --- | --- |

b)

az illetékes tagállami szervezetek között az uniós mezőgazdasági és erdészeti genetikai erőforrások megőrzésére, jellemzésére, begyűjtésére és felhasználására vonatkozó információk cseréjét elősegítő együttes fellépések;

| c) | kísérő intézkedés: tájékoztatás, ismeretterjesztés, tanácsadás, képzés és technikai jelentés készítése, nem kormányzati szervezetek és más érdekelt felek bevonásával. |
| --- | --- |

c)

kísérő intézkedés: tájékoztatás, ismeretterjesztés, tanácsadás, képzés és technikai jelentés készítése, nem kormányzati szervezetek és más érdekelt felek bevonásával.

(7)   Az (1) bekezdés első albekezdésének b) pontja alkalmazásában az alábbi fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

| a) | „in situ megőrzés” a mezőgazdaságban: a genetikai anyagok megőrzése az ökoszisztémákban és a természetes élőhelyeken, valamint a fajok vagy vadon élő fajták életképes populációinak fenntartása és regenerációja természetes környezetükben, illetve háziasított állatfajták vagy termesztett növényfajok tekintetében a gazdaság nyújtotta környezetben, ahol megkülönböztető tulajdonságaik kialakultak; |
| --- | --- |

a)

„in situ megőrzés” a mezőgazdaságban: a genetikai anyagok megőrzése az ökoszisztémákban és a természetes élőhelyeken, valamint a fajok vagy vadon élő fajták életképes populációinak fenntartása és regenerációja természetes környezetükben, illetve háziasított állatfajták vagy termesztett növényfajok tekintetében a gazdaság nyújtotta környezetben, ahol megkülönböztető tulajdonságaik kialakultak;

| b) | „in situ megőrzés” az erdészetben: a genetikai anyagok megőrzése az ökoszisztémákban és a természetes élőhelyeken, valamint a fajok életképes populációinak fenntartása és regenerációja természetes környezetükben; |
| --- | --- |

b)

„in situ megőrzés” az erdészetben: a genetikai anyagok megőrzése az ökoszisztémákban és a természetes élőhelyeken, valamint a fajok életképes populációinak fenntartása és regenerációja természetes környezetükben;

| c) | „gazdaságban vagy erdőgazdaságban történő megőrzés”: a gazdaság vagy erdőgazdaság szintjén folytatott in situ megőrzési és fejlesztési tevékenység; |
| --- | --- |

c)

„gazdaságban vagy erdőgazdaságban történő megőrzés”: a gazdaság vagy erdőgazdaság szintjén folytatott in situ megőrzési és fejlesztési tevékenység;

| d) | „ex situ megőrzés”: genetikai anyag mezőgazdasági vagy erdészeti célra történő megőrzése a természetes élőhelyen kívül; |
| --- | --- |

d)

„ex situ megőrzés”: genetikai anyag mezőgazdasági vagy erdészeti célra történő megőrzése a természetes élőhelyen kívül;

| e) | „ex situ begyűjtés”: a természetes élőhelyen kívül megőrzött genetikai anyag mezőgazdasági vagy erdészeti célra történő begyűjtése. |
| --- | --- |

e)

„ex situ begyűjtés”: a természetes élőhelyen kívül megőrzött genetikai anyag mezőgazdasági vagy erdészeti célra történő begyűjtése.

46. cikk

Állatjólét

Azon tagállamoknak, amelyek KAP stratégiai tervükben az (EU) 2021/2115 rendelet 70. cikkében említett állatjóléti kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódó beavatkozásokat irányoznak elő, biztosítaniuk kell, hogy az állatjóléti kötelezettségvállalások a termelési módszerek tekintetében magasabb szintű előírásokat vonjanak maguk után az alábbi területek legalább egyikén:

| a) | az állatok természetes igényeivel összhangban lévő víz- és takarmányellátás, valamint állatgondozás; |
| --- | --- |

a)

az állatok természetes igényeivel összhangban lévő víz- és takarmányellátás, valamint állatgondozás;

| b) | az állatok kényelmét és mozgási szabadságát javító elhelyezési körülmények, például megnövelt férőhelyek, padozatfelületek, természetes fény, mikroklíma-szabályozás, valamint olyan elhelyezési rendszerek, mint a szabad ellés vagy a csoportos tartás, az állatok természetes szükségleteitől függően; |
| --- | --- |

b)

az állatok kényelmét és mozgási szabadságát javító elhelyezési körülmények, például megnövelt férőhelyek, padozatfelületek, természetes fény, mikroklíma-szabályozás, valamint olyan elhelyezési rendszerek, mint a szabad ellés vagy a csoportos tartás, az állatok természetes szükségleteitől függően;

| c) | olyan feltételek, amelyek lehetővé teszik a természetes viselkedés gyakorlását, mint például az ingergazdagabb környezet vagy a késői elválasztás; |
| --- | --- |

c)

olyan feltételek, amelyek lehetővé teszik a természetes viselkedés gyakorlását, mint például az ingergazdagabb környezet vagy a késői elválasztás;

| d) | a szabadba kijárás és legelés; |
| --- | --- |

d)

a szabadba kijárás és legelés;

| e) | az állatok (beleértve a lassabban növekvő fajtákat is) robusztusságát és hosszú élettartamát növelő gyakorlatok; |
| --- | --- |

e)

az állatok (beleértve a lassabban növekvő fajtákat is) robusztusságát és hosszú élettartamát növelő gyakorlatok;

| f) | az állatok megcsonkításának vagy ivartalanításának elkerülésére irányuló gyakorlatok. Olyan egyedi esetekben, amelyekben szükségesnek bizonyul az állatok csonkítása vagy ivartalanítása, érzéstelenítés, fájdalomcsillapítás és gyulladáscsökkentő szerek vagy immunalapú ivartalanítás alkalmazása; |
| --- | --- |

f)

az állatok megcsonkításának vagy ivartalanításának elkerülésére irányuló gyakorlatok. Olyan egyedi esetekben, amelyekben szükségesnek bizonyul az állatok csonkítása vagy ivartalanítása, érzéstelenítés, fájdalomcsillapítás és gyulladáscsökkentő szerek vagy immunalapú ivartalanítás alkalmazása;

| g) | olyan, nem fertőző betegségek megelőzésére szolgáló egészségügyi intézkedések, amelyek nem igényelnek orvosi anyagokat, például vakcinákat, rovarirtó szereket vagy parazita elleni szereket. |
| --- | --- |

g)

olyan, nem fertőző betegségek megelőzésére szolgáló egészségügyi intézkedések, amelyek nem igényelnek orvosi anyagokat, például vakcinákat, rovarirtó szereket vagy parazita elleni szereket.

47. cikk

Minőségrendszerek

Azon tagállamoknak, amelyek KAP stratégiai tervükben az (EU) 2021/2115 rendelet 77. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett minőségrendszerekhez kapcsolódó beavatkozásokat irányoznak elő, biztosítaniuk kell, hogy az elismert nemzeti minőségrendszerek a következőkre terjednek ki:

| a) | mezőgazdasági termékekre, gyapotra vagy élelmiszerekre vonatkozó minőségügyi rendszerek – a mezőgazdaságiüzem-tanúsítási rendszereket is beleértve –, amelyek esetében a tagállamok elismerték a következő kritériumoknak való megfelelést:






  i. | az ilyen rendszerek hatálya alá tartozó végtermék egyedi jellege egyértelműen meghatározott kötelezettségekre vezethető vissza, amelyek garantálják a következők bármelyikét:






  — | a termék sajátos jellemzői, |
| --- | --- | --- | --- |

a)

mezőgazdasági termékekre, gyapotra vagy élelmiszerekre vonatkozó minőségügyi rendszerek – a mezőgazdaságiüzem-tanúsítási rendszereket is beleértve –, amelyek esetében a tagállamok elismerték a következő kritériumoknak való megfelelést:

i.

az ilyen rendszerek hatálya alá tartozó végtermék egyedi jellege egyértelműen meghatározott kötelezettségekre vezethető vissza, amelyek garantálják a következők bármelyikét:

—

a termék sajátos jellemzői,

| — | sajátos gazdálkodási vagy termelési módszerek, vagy |
| --- | --- |

—

sajátos gazdálkodási vagy termelési módszerek, vagy

| — | a végtermék minősége jelentősen felülmúlja a köz-, az állat-, illetve a növényegészségügy, az állatjólét vagy a környezetvédelem tekintetében az árukra vonatkozó kereskedelmi előírások szerint megkövetelt minőséget; |
| --- | --- |

—

a végtermék minősége jelentősen felülmúlja a köz-, az állat-, illetve a növényegészségügy, az állatjólét vagy a környezetvédelem tekintetében az árukra vonatkozó kereskedelmi előírások szerint megkövetelt minőséget;

| ii. | a rendszer valamennyi termelő előtt nyitva áll; |
| --- | --- |

ii.

a rendszer valamennyi termelő előtt nyitva áll;

| iii. | a rendszer kötelező erejű termékleírásokat tartalmaz, és az e leírásoknak való megfelelést hatóság vagy független ellenőrző szerv tanúsítja; |
| --- | --- |

iii.

a rendszer kötelező erejű termékleírásokat tartalmaz, és az e leírásoknak való megfelelést hatóság vagy független ellenőrző szerv tanúsítja;

| iv. | a rendszer átlátható és teljes mértékben biztosítja a termékek nyomon követhetőségét; |
| --- | --- |

iv.

a rendszer átlátható és teljes mértékben biztosítja a termékek nyomon követhetőségét;

| b) | olyan önkéntes mezőgazdasági terméktanúsítási rendszerek, amelyeket a tagállamok az önkéntes tanúsítási rendszerek bevált gyakorlatait ismertető, „A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek önkéntes tanúsítási rendszereivel kapcsolatos bevált gyakorlatokra vonatkozó európai uniós iránymutatások” című, 2010. december 16-i bizottsági közleményben (15) foglalt követelményeknek megfelelőnek ismertek el. |
| --- | --- |

b)

olyan önkéntes mezőgazdasági terméktanúsítási rendszerek, amelyeket a tagállamok az önkéntes tanúsítási rendszerek bevált gyakorlatait ismertető, „A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek önkéntes tanúsítási rendszereivel kapcsolatos bevált gyakorlatokra vonatkozó európai uniós iránymutatások” című, 2010. december 16-i bizottsági közleményben (15) foglalt követelményeknek megfelelőnek ismertek el.

15

V. CÍM

A JÓ MEZŐGAZDASÁGI ÉS KÖRNYEZETI ÁLLAPOTRA (GAEC) VONATKOZÓ 1. SZ. ELŐÍRÁSBAN SZEREPLŐ RÉSZARÁNYRA VONATKOZÓ SZABÁLYOK

48. cikk

A jó mezőgazdasági és környezeti állapotra (GAEC) vonatkozó 1. sz. előírásban szereplő részarányra vonatkozó szabályok

(1)   Az állandó gyepterületnek az (EU) 2021/2115 rendelet III. mellékletében említett 1. sz. GAEC-előírás szerinti fenntartása érdekében a tagállamok biztosítják, hogy az állandó gyepterületek mezőgazdasági területekhez viszonyított aránya ne csökkenjen 5 %-ot meghaladó mértékben az egyes tagállamok által a KAP stratégiai tervükben megállapítandó referenciahányadoshoz képest, amely úgy számítható ki, hogy az állandó gyepterületek méretét elosztják a teljes mezőgazdasági terület méretével.

Az első albekezdésben említett referenciahányados megállapítása érdekében:

| a) | „állandó gyepterület”: a közvetlen kifizetésben részesülő mezőgazdasági termelők által 2018-ban az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (16) 72. cikke (1) bekezdése első albekezdésének a) pontjával összhangban bejelentett állandó gyepterület, amelyet a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (17) 2. cikke (1) bekezdésének 23. pontjában említettek szerint határoztak meg, és amelyet szükség esetén a tagállamok kiigazítanak valamely esetleges változás hatásának figyelembevétele érdekében, különös tekintettel a gyepterületnek az (EU) 2021/2115 rendelet 4. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti, tagállamok általi meghatározásában bekövetkezett változás hatására; |
| --- | --- |

a)

„állandó gyepterület”: a közvetlen kifizetésben részesülő mezőgazdasági termelők által 2018-ban az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (16) 72. cikke (1) bekezdése első albekezdésének a) pontjával összhangban bejelentett állandó gyepterület, amelyet a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (17) 2. cikke (1) bekezdésének 23. pontjában említettek szerint határoztak meg, és amelyet szükség esetén a tagállamok kiigazítanak valamely esetleges változás hatásának figyelembevétele érdekében, különös tekintettel a gyepterületnek az (EU) 2021/2115 rendelet 4. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti, tagállamok általi meghatározásában bekövetkezett változás hatására;

| b) | „teljes mezőgazdasági terület”: a közvetlen kifizetésben részesülő mezőgazdasági termelők által 2018-ban az 1306/2013/EU rendelet 72. cikke (1) bekezdése első albekezdésének a) pontjának megfelelően bejelentett mezőgazdasági terület, amelyet a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 2. cikke (1) bekezdése második albekezdésének 23. pontjában említettek szerint határoztak meg, és amelyet szükség esetén a tagállamok kiigazítanak, különösen a mezőgazdasági területnek az (EU) 2021/2115 rendelet 4. cikkének (3) bekezdése szerinti, tagállamok általi meghatározásában bekövetkezett esetleges változás hatásának figyelembevétele érdekében. |
| --- | --- |

b)

„teljes mezőgazdasági terület”: a közvetlen kifizetésben részesülő mezőgazdasági termelők által 2018-ban az 1306/2013/EU rendelet 72. cikke (1) bekezdése első albekezdésének a) pontjának megfelelően bejelentett mezőgazdasági terület, amelyet a 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 2. cikke (1) bekezdése második albekezdésének 23. pontjában említettek szerint határoztak meg, és amelyet szükség esetén a tagállamok kiigazítanak, különösen a mezőgazdasági területnek az (EU) 2021/2115 rendelet 4. cikkének (3) bekezdése szerinti, tagállamok általi meghatározásában bekövetkezett esetleges változás hatásának figyelembevétele érdekében.

(2)   Az állandó gyepterület arányát minden évben az (EU) 2021/2115 rendelet III. címének II. fejezete alapján közvetlen kifizetésben vagy az említett rendelet 70., 71. és 72. cikke alapján éves kifizetésben részesülő kedvezményezettek által az adott évre bejelentett területek alapján kell megállapítani, az (EU) 2021/2116 európai parlamenti és tanácsi rendelet (18) 67. cikkének (1) bekezdésével összhangban.

A tagállamok az állandó gyepterület arányát és a referenciahányadost nemzeti, regionális, szubregionális szinten, illetve gazdaságok csoportjai vagy egyes gazdaságok szintjén is meghatározhatják.

(3)   Ha megállapítást nyer, hogy a (2) bekezdésben említett arány több mint 5 %-kal csökkent az 1. sz. GAEC-előírás végrehajtásának szintjén, az érintett tagállam a gazdaságok szintjén köteles előírni a föld állandó gyepterületté való visszaalakítását vagy állandó gyepterület létesítését azon mezőgazdasági termelők egy része vagy mindegyike számára, akiknek olyan földterületük van, amelyet korábban állandó gyepterületből más hasznosítású földterületté alakítottak át.

Ha azonban az állandó gyepterület mérete egy adott évben abszolút értékben az (1) bekezdés második albekezdésének a) pontja szerint létesített állandó gyepterület 0,5 %-án belül marad, az (1) bekezdés első albekezdésében megállapított kötelezettséget teljesítettnek kell tekinteni.

(4)   A (3) bekezdés első albekezdése nem alkalmazandó akkor, ha az 5 %-os küszöb alatti csökkenés kötelezettségvállalások vagy az (EU) 2021/2115 rendelet 4. cikke (4) bekezdésének b) és c) pontjában említett kötelezettségek eredménye, amelyek következtében a szóban forgó területeken már nem folytatnak mezőgazdasági tevékenységet, és amelyek nem foglalják magukban a karácsonyfa-ültetvényeket vagy az energiatermelési célú növény- vagy fatermesztést.

(5)   A (2) bekezdésben említett arány kiszámítása céljából a (3) bekezdésnek megfelelően állandó gyepterületté átalakított vagy állandó gyepterületként létesített, illetve az 1. sz. GAEC-előírás tagállami végrehajtásának részeként állandó gyepterületként létesített területeket az átalakítás vagy a létesítés első napjától állandó gyepterületnek kell tekinteni. Ezeket a területeket az (EU) 2021/2115 rendelet 4. cikke (3) bekezdésének c) pontjában foglalt fogalommeghatározásnak megfelelő gyep vagy egyéb egynyári takarmánynövény termesztésére kell használni az átalakítást vagy a létesítést követő legalább öt egymást követő éven át, illetve ha már gyep vagy egyéb egynyári takarmánynövény termesztésére szolgálnak, amíg ez az időtartam eléri az öt egymást követő évet.

VI. CÍM

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

49. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. december 7-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 435., 2021.12.6., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1308/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 671. o.).

2

(3)  https://www.unodc.org/unodc/en/treaties/single-convention.html

3

(4)  A Tanács 2002/53/EK irányelve (2002. június 13.) a mezőgazdasági növényfajok közös fajtajegyzékéről (HL L 193., 2002.7.20., 1. o.).

4

(5)  A Tanács 2002/57/EK irányelve (2002. június 13.) az olaj- és rostnövények vetőmagjának forgalmazásáról (HL L 193., 2002.7.20., 74. o.).

5

(6)  A Bizottság 2008/62/EK irányelve (2008. június 20.) a helyi és a regionális feltételekhez természetes módon alkalmazkodott, és génerózió által veszélyeztetett mezőgazdasági honos fajok és fajták elfogadása, és ezen honos fajok és fajták vetőmagjának, valamint vetőburgonyájának forgalmazása esetében alkalmazható eltérésekről (HL L 162., 2008.6.21., 13. o.).

6

(7)  A Bizottság 2003/361/EK ajánlása (2003. május 6.) a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról (HL L 124., 2003.5.20., 36. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000/60/EK irányelve (2000. október 23.) a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (HL L 327., 2000.12.22., 1. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/741 rendelete (2020. május 25.) a víz újrafelhasználására vonatkozó minimumkövetelményekről (HL L 177., 2020.6.5., 32. o.).

9

(10)  A Bizottság 821/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. július 28.) az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazási szabályainak a program-hozzájárulások utalására és kezelésére vonatkozó részletes szabályok, a pénzügyi eszközökről szóló jelentéstétel, a műveletekkel kapcsolatos tájékoztatási, kommunikációs és láthatósági intézkedések technikai jellemzői, valamint az adatok rögzítésére és tárolására szolgáló rendszer tekintetében történő megállapításáról (HL L 223., 2014.7.29., 7. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/2031 rendelete (2016. október 26.) a növénykárosítókkal szembeni védekező intézkedésekről, a 228/2013/EU, a 652/2014/EU és az 1143/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 69/464/EGK, a 74/647/EGK, a 93/85/EGK, a 98/57/EK, a 2000/29/EK, a 2006/91/EK és a 2007/33/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 317., 2016.11.23., 4. o.).

11

(12)  A Bizottság 543/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. június 7.) az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról (HL L 157., 2011.6.15., 1. o.).

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/429 rendelete (2016. március 9.) a fertőző állatbetegségekről és egyes állategészségügyi jogi aktusok módosításáról és hatályon kívül helyezéséről (Állategészségügyi rendelet) (HL L 84., 2016.3.31., 1. o.).

13

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1012 rendelete (2016. június 8.) a fajtatiszta tenyészállatok, hibrid tenyészsertések és szaporítóanyagaik Unión belüli tenyésztésének, kereskedelmének és az Unióba történő beléptetésének tenyésztéstechnikai és származástani feltételeiről, a 652/2014/EU rendelet, a 89/608/EGK és a 90/425/EGK tanácsi irányelv módosításáról, valamint az állattenyésztés tárgyában hozott egyes jogi aktusok módosításáról és hatályon kívül helyezéséről („Állattenyésztési rendelet”) (HL L 171., 2016.6.29., 66. o.).

14

(15)  
  HL C 341., 2010.12.16., 5. o.

15

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács 1306/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 549. o.).

16

(17)  A Bizottság 640/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. március 11.) az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer, a kifizetések elutasítására és visszavonására vonatkozó feltételek, valamint a közvetlen kifizetésekre, a vidékfejlesztési támogatásokra és a kölcsönös megfeleltetésre alkalmazandó közigazgatási szankciók tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 181., 2014.6.20., 48. o.).

17

(18)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/2116 rendelete (2021. december 2.) a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról, valamint az 1306/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 435., 2021.12.6., 187. o.).

18

---

I. MELLÉKLET

Uniós módszer a kenderfajták ellenőrzésére és a 3. cikkben említett kenderfajták Δ9-tetrahidrokannabinol-tartalmának meghatározására

1.   Hatály

Az e mellékletben foglalt módszer a kender (Cannabis sativa L.) fajtáiban jelen lévő Δ9-tetrahidrokannabinol (a továbbiakban: THC) meghatározására irányul. Az adott esettől függően a módszer az e mellékletben bemutatott „A” vagy „B” eljárást követi.

A módszer a THC megfelelő oldószerrel való kivonását követő gázkromatográfiás (GC) mennyiségi meghatározásán alapul.

1.1.   
  „A” eljárás

Az „A” eljárást kell alkalmazni a kendertermesztésre vonatkozóan végzett ellenőrzésekhez, amennyiben az évente elvégzett helyszíni ellenőrzésekhez használt kontrollminta lefedi az (EU) 2021/2115 rendelet 4. cikke (4) bekezdésének második albekezdésének megfelelően kendertermesztésre bejelentett területek legalább 30 %-át.

1.2.   
  „B” eljárás

A „B” eljárást kell alkalmazni akkor, ha a tagállam előzetes jóváhagyási rendszert vezetett be a kendertermesztés tekintetében, és az elvégzett helyszíni ellenőrzések minimális szintje lefedi az (EU) 2021/2115 rendelet 4. cikke (4) bekezdésének második albekezdésének megfelelően kendertermesztésre bejelentett területek legalább 20 %-át.

2.   Mintavétel

2.1.   A mintavétel feltételei

A mintavételt nappal, szisztematikus útvonal alapján kell végezni annak biztosítása érdekében, hogy a minta reprezentativitása a parcella tekintetében biztosított legyen, de a növényállomány széleit ki kell hagyni.

2.1.1.   
  „A” eljárás:

a kender adott fajtájának lábon álló állományában a kiválasztott növények mindegyikéről le kell szedni egy 30 cm-es darabot, amelynek legalább egy termős virágzatot kell tartalmaznia. A mintavételt a virágzás kezdetétől számított 20. naptól a virágzás végétől számított 10. napig terjedő időszakban kell elvégezni.

A tagállamok engedélyezhetik, hogy a virágzás kezdetétől a virágzás kezdetét követő 20. napig tartó időszak alatt kerüljön sor a mintavételre, feltéve, hogy minden termesztett fajtára más reprezentatív mintákat is vesznek az első bekezdésnek megfelelően a virágzás kezdetétől számított 20. naptól a virágzás befejeződése utáni 10. napig tartó időszak folyamán.

A köztes kultúraként termesztett kender esetében, termős virágzatok hiányában a növényszár felső 30 cm-es darabját kell leszedni. Ebben az esetben a mintavételt közvetlenül a vegetációs időszak vége előtt kell elvégezni, miután a levelek a sárgulás első jeleit kezdik mutatni, azonban legkésőbb a fagyok előrejelzett időszakának beállta előtt.

2.1.2.   
  „B” eljárás:

a kender adott fajtájának lábon álló állományában a kiválasztott növények felső egyharmadát kell megszedni. A mintavételt a virágzás végét követő 10. napig terjedő időszakban kell elvégezni, illetve a köztes kultúraként termesztett kender esetében, termős virágzatok hiányában közvetlenül a vegetációs időszak vége előtt, miután a levelek a sárgulás első jelét kezdik mutatni, de legkésőbb a fagyok előrejelzett időszakának beállta előtt. Kétlaki fajták esetében csak a termős növényeket kell megszedni.

2.2.   Mintanagyság

„A” eljárás: a mintának parcellánként 50 növényből kell állnia.

„B” eljárás: a mintának parcellánként 200 növényből kell állnia.

Minden egyes mintát szövet- vagy papírzsákba kell helyezni anélkül, hogy összepréselődnének, és laboratóriumi elemzésre kell elküldeni.

A tagállamok, ha szükséges, rendelkezhetnek egy második, ellenminta megszedéséről, amelyet vagy a mezőgazdasági termelőnél vagy az analízisért felelős szervnél kell tartani.

2.3.   A minta szárítása és tárolása

A minták szárítását a lehető leghamarabb, de 48 órán belül minden esetben meg kell kezdeni, egy 70 °C alatti hőmérsékletet alkalmazó módszerrel.

A mintákat a tömegállandóság eléréséig, 8–13 %-os nedvességtartalomra kell kiszárítani.

A szárítást követően a mintákat 25 °C alatti hőmérsékletű sötét helyen kell tárolni, ügyelve arra, hogy ne préselődjenek össze.

3.   A THC-tartalom meghatározása

3.1.   A vizsgálati minta előkészítése

A 2 mm-nél nagyobb szárdarabokat és magokat el kell távolítani a szárított mintákból.

A szárított mintákat közepes finomságú (1 mm lyukátmérőjű szitán áthaladó) porrá kell őrölni.

Ez a por 25 °C alatti hőmérsékleten, sötét és száraz helyen 10 hétig tartható el.

3.2.   Reagensek és extraháló oldat

Reagensek

| — | Δ9-tetrahidrokannabinol, kromatográfiás célra megfelelő tisztaságú, |
| --- | --- |

—

Δ9-tetrahidrokannabinol, kromatográfiás célra megfelelő tisztaságú,

| — | szkvalén, kromatográfiás célra megfelelő tisztaságú, belső standardként. |
| --- | --- |

—

szkvalén, kromatográfiás célra megfelelő tisztaságú, belső standardként.

Extraháló oldat

| — | 35 mg szkvalén/100 ml hexán. |
| --- | --- |

—

35 mg szkvalén/100 ml hexán.

3.3.   A THC extrahálása

A porított vizsgálati mintából ki kell mérni 100 mg-ot, centrifugacsőbe kell helyezni, és hozzá kell adni a belső standardot tartalmazó extraháló oldatból 5 ml-t.

A mintát ultrahangfürdőbe kell helyezni, és 20 percig ott kell hagyni. Öt percig percenként 3 000-es fordulatszámon történő centrifugálást követően el kell távolítani a felülúszó THC-oldatot. Az oldatot injektálni kell a kromatográfba, és el kell végezni a mennyiségi analízist.

3.4.   Gázkromatográfia

| a) | Berendezés






  — | gázkromatográf lángionizációs detektorral és split/splitless injektorral, |
| --- | --- | --- |

a)

Berendezés

—

gázkromatográf lángionizációs detektorral és split/splitless injektorral,

| — | a kannabinoidok megfelelő elválasztását lehetővé tevő oszlop, például egy 25 m hosszú és 0,22 mm átmérőjű, 5 %-os apoláris fenil-metil-sziloxán fázissal impregnált üveg kapilláris oszlop. |
| --- | --- |

—

a kannabinoidok megfelelő elválasztását lehetővé tevő oszlop, például egy 25 m hosszú és 0,22 mm átmérőjű, 5 %-os apoláris fenil-metil-sziloxán fázissal impregnált üveg kapilláris oszlop.

| b) | Kalibrálási tartományok
  Legalább három pont az „A” eljárás és öt pont a „B” eljárás esetében, beleértve a 0,04 és 0,50 mg/ml-es THC-pontokat az extraháló oldatban. |
| --- | --- |

b)

Kalibrálási tartományok

Legalább három pont az „A” eljárás és öt pont a „B” eljárás esetében, beleértve a 0,04 és 0,50 mg/ml-es THC-pontokat az extraháló oldatban.

| c) | Vizsgálati körülmények
  Az alábbi feltételek példaként szolgálhatnak az a) pontban említett oszlop tekintetében:






  — | kemencehőmérséklet: 260 °C, |
| --- | --- | --- |

c)

Vizsgálati körülmények

Az alábbi feltételek példaként szolgálhatnak az a) pontban említett oszlop tekintetében:

—

kemencehőmérséklet: 260 °C,

| — | injektorhőmérséklet: 300 °C, |
| --- | --- |

—

injektorhőmérséklet: 300 °C,

| — | detektorhőmérséklet: 300 °C. |
| --- | --- |

—

detektorhőmérséklet: 300 °C.

| d) | Injektált mennyiség: 1 μl. |
| --- | --- |

d)

Injektált mennyiség: 1 μl.

4.   Eredmények

Az eredményeket az állandó tömegre szárított analitikai minta 100 grammjában lévő THC grammjában kell megadni, két tizedesjegy pontossággal. Az eredményekre 0,03 g/100 g mértékű tűréshatár vonatkozik.

| — | „A” eljárás: vizsgálati mintánként egy meghatározás.
  Amennyiben azonban a kapott eredmény az (EU) 2021/2115 rendelet 4. cikke (4) bekezdésének második albekezdésében megállapított határérték felett van, analitikai mintánként egy második meghatározást is el kell végezni, és a meghatározások számtani átlagát kell az eredménynek tekinteni. |
| --- | --- |

—

„A” eljárás: vizsgálati mintánként egy meghatározás.

Amennyiben azonban a kapott eredmény az (EU) 2021/2115 rendelet 4. cikke (4) bekezdésének második albekezdésében megállapított határérték felett van, analitikai mintánként egy második meghatározást is el kell végezni, és a meghatározások számtani átlagát kell az eredménynek tekinteni.

| — | „B” eljárás: az eredmény a vizsgálati mintánként végzett két meghatározás számtaniátlaga. |
| --- | --- |

—

„B” eljárás: az eredmény a vizsgálati mintánként végzett két meghatározás számtaniátlaga.

---

II. MELLÉKLET

A 22. cikk (2) bekezdésében említett nem elszámolható kiadások felsorolása

I. RÉSZ

Gyümölcs- és zöldségágazat, méhészeti ágazat, komlóágazat, olívaolaj- és étkezésiolajbogyó-ágazat, valamint az (EU) 2021/2115 rendelet 42. cikkének f) pontjában említett egyéb ágazatok

| 1. | Az (akár tanúsított) micéliummal, vetőmaggal és nem évelő növényekkel kapcsolatos általános termelési költségek; növényvédő szerek (beleértve az integrált szabályozó anyagokat); műtrágya és egyéb inputanyag; árubegyűjtési vagy szállítási költségek (belső vagy külső); tárolási költségek; csomagolási költségek (beleértve a csomagolás felhasználását és kezelését), még új folyamatok részeként sem; működési költségek (különösen az elektromos áram, az üzemanyag és a karbantartás). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Valamely beavatkozással kapcsolatban felvett kölcsönök visszafizetése. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Beépítetlen földterület vásárlása, amely az érintett művelet teljes elszámolható kiadásának több mint 10 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

3.

| 4. | A méhészeti ágazatban vagy a termelői szervezet értékesítési és forgalmazási tevékenységeiben a kedvezményezett által felhasználandó szállítójárművekbe történő beruházások. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Bérlemények működési költségei. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Lízingszerződéshez kapcsolódó kiadások (adók, kamat, biztosítási költség stb.) és működési költségek. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Az e felsorolásban nem támogathatóként említett műveletekkel vagy kiadásokkal kapcsolatos alvállalkozói vagy kiszervezési szerződések. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Nemzeti vagy regionális adók, illetve illetékek. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Tartozásokra felszámított kamat, kivéve, ha a hozzájárulást a nem visszatérítendő közvetlen támogatástól eltérő formában nyújtják. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Részvényvásárlás vagy vállalati tőkerészesedés-vásárlás, ha a befektetés pénzügyi célú. |
| --- | --- |

10.

| 11. | A kedvezményezettől, a termelői szervezettől és annak tagjaitól, a termelői szervezetek társulásaitól és azok termelő tagjaitól, a 31. cikk (7) bekezdése szerinti leányvállalatoktól vagy leányvállalati láncon belüli szervezettől, illetve – tagállami jóváhagyástól függően – a termelő szervezethez társult szövetkezettől eltérő feleknél felmerült költségek. |
| --- | --- |

11.

| 12. | A nem a termelői szervezet és annak tagjai, a termelői szervezetek társulása és annak termelő tagja, a 31. cikk (7) bekezdése szerinti leányvállalat vagy leányvállalati láncon belüli szervezet, illetve – tagállami jóváhagyástól függően – a termelő szervezethez társult szövetkezet üzemében és/vagy telephelyén elvégzett beavatkozás. |
| --- | --- |

12.

| 13. | A kedvezményezett, illetve a termelői szervezet által az Unión kívülre kiszervezett vagy ott végrehajtott beavatkozások, kivéve az (EU) 2021/2115 rendelet 47. cikke (1) bekezdésének f) pontjában említett promóciós, kommunikációs és marketing beavatkozástípusokat. |
| --- | --- |

13.

II. RÉSZ

Borágazat

| 1. | A szőlőültetvény művelésével kapcsolatos napi szintű feladatok |
| --- | --- |

1.

| 2. | A vadállatok, madarak vagy jégeső okozta károk elleni védekezés |
| --- | --- |

2.

| 3. | Szélfogók felállítása és a szél elleni védekezést szolgáló falak építése |
| --- | --- |

3.

| 4. | Utak és felvonók építése |
| --- | --- |

4.

| 5. | Traktor vagy bármilyen szállítójármű beszerzése |
| --- | --- |

5.

| 6. | Fertőzött szőlőültetvények kivágása és az egészségügyi vagy növényegészségügyi okokból előírt kötelező kivágás okozta bevételkiesés |
| --- | --- |

6.

---

III. MELLÉKLET

A 22. cikk (3) bekezdésében említett elszámolható kiadások felsorolása

| 1. | Az alábbiakkal kapcsolatos specifikus költségek:






  — | minőségjavító intézkedések, |
| --- | --- | --- |

1.

Az alábbiakkal kapcsolatos specifikus költségek:

—

minőségjavító intézkedések,

| — | biológiai növényvédő eszközök (például feromonok és ragadozók), akár ökológiai, akár integrált, akár hagyományos termelés keretein belül alkalmazva, |
| --- | --- |

—

biológiai növényvédő eszközök (például feromonok és ragadozók), akár ökológiai, akár integrált, akár hagyományos termelés keretein belül alkalmazva,

| — | az 12. cikkben említett, az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó agrár-környezetvédelmi beavatkozások; |
| --- | --- |

—

az 12. cikkben említett, az éghajlatváltozáshoz kapcsolódó agrár-környezetvédelmi beavatkozások;

| — | ökológiai, integrált vagy kísérleti termelés, beleértve az ökológiai vetőmagok és palánták specifikus költségeit, |
| --- | --- |

—

ökológiai, integrált vagy kísérleti termelés, beleértve az ökológiai vetőmagok és palánták specifikus költségeit,

| — | az 543/2011/EU végrehajtási rendelet II. címében említett előírások, a növényegészségügyi szabályok és a megengedett maradványértékszint betartását biztosító felügyelet. |
| --- | --- |

—

az 543/2011/EU végrehajtási rendelet II. címében említett előírások, a növényegészségügyi szabályok és a megengedett maradványértékszint betartását biztosító felügyelet.

Specifikus költségek alatt a hagyományos költségek és a ténylegesen felmerült költségek különbségeként számított többletköltségek, valamint a kiegészítő bevétellel vagy költségmegtakarítással nem járó tevékenységekből származó jövedelemkiesés értendő.

| 2. | A méhcsaládokat megtámadó kártevők és betegségek kezelésére szolgáló állatgyógyászati készítmények. |
| --- | --- |

2.

A méhcsaládokat megtámadó kártevők és betegségek kezelésére szolgáló állatgyógyászati készítmények.

| 3. | A méhcsaládok pótlásával és a méhtenyésztéssel kapcsolatos költségek. |
| --- | --- |

3.

A méhcsaládok pótlásával és a méhtenyésztéssel kapcsolatos költségek.

| 4. | A méztermelés és mézgyűjtés színvonalának javítását szolgáló gépek és berendezések beszerzése. |
| --- | --- |

4.

A méztermelés és mézgyűjtés színvonalának javítását szolgáló gépek és berendezések beszerzése.

| 5. | Az operatív programok végrehajtásával vagy a kapcsolódó beavatkozásokkal kapcsolatos igazgatási és személyzeti költségek, ideértve a jelentések, tanulmányok és a számlák vezetésének és kezelésének költségeit, valamint a bérekhez és a fizetésekhez kapcsolódó, jogszabályból eredő költségeket, amennyiben azokat közvetlenül a kedvezményezett, a 31. cikk (7) bekezdése szerinti leányvállalat vagy leányvállalati láncon belüli szervezet, vagy – a tagállam jóváhagyásától függően – a termelői szervezethez társult szövetkezet viseli. |
| --- | --- |

5.

Az operatív programok végrehajtásával vagy a kapcsolódó beavatkozásokkal kapcsolatos igazgatási és személyzeti költségek, ideértve a jelentések, tanulmányok és a számlák vezetésének és kezelésének költségeit, valamint a bérekhez és a fizetésekhez kapcsolódó, jogszabályból eredő költségeket, amennyiben azokat közvetlenül a kedvezményezett, a 31. cikk (7) bekezdése szerinti leányvállalat vagy leányvállalati láncon belüli szervezet, vagy – a tagállam jóváhagyásától függően – a termelői szervezethez társult szövetkezet viseli.

| 6. | Beépítetlen földterület vásárlása, amennyiben a vásárlás az operatív programban szereplő beruházás végrehajtásához szükséges, ha annak értéke az érintett művelet teljes támogatható kiadásának kevesebb mint 10 %-át teszi ki. Kivételes és kellően indokolt esetekben a környezet védelmével kapcsolatos műveletekre magasabb arány is megállapítható. |
| --- | --- |

6.

Beépítetlen földterület vásárlása, amennyiben a vásárlás az operatív programban szereplő beruházás végrehajtásához szükséges, ha annak értéke az érintett művelet teljes támogatható kiadásának kevesebb mint 10 %-át teszi ki. Kivételes és kellően indokolt esetekben a környezet védelmével kapcsolatos műveletekre magasabb arány is megállapítható.

| 7. | Tárgyi eszközök, ideértve a használt tárgyi eszközök beszerzését vagy lízingelését, amennyiben azokat nem uniós vagy nemzeti támogatással vásárolták a vásárlást megelőző 5 év során, a tárgyi eszköz nettó piaci értékének határán belül. |
| --- | --- |

7.

Tárgyi eszközök, ideértve a használt tárgyi eszközök beszerzését vagy lízingelését, amennyiben azokat nem uniós vagy nemzeti támogatással vásárolták a vásárlást megelőző 5 év során, a tárgyi eszköz nettó piaci értékének határán belül.

| 8. | Tárgyi eszközök bérlése, ha ez gazdasági szempontból a vásárlás alternatívájaként kellően indokolt, és a tagállam jóváhagyja. |
| --- | --- |

8.

Tárgyi eszközök bérlése, ha ez gazdasági szempontból a vásárlás alternatívájaként kellően indokolt, és a tagállam jóváhagyja.

| 9. | Az (EU) 2021/2115 rendelet 42. cikkének a), d), e) és f) pontjában említett ágazatok esetében a szállítójárművekbe történő beruházások, amennyiben a termelői szervezet az érintett tagállam számára kielégítő módon igazolja, hogy a járműveket kizárólag belső szállításra fogja alkalmazni a saját telephelyén belül; a járművekre szerelt, a hűtött tárolást vagy a módosított atmoszférájú szállítást szolgáló kiegészítő berendezésekbe történő beruházások. |
| --- | --- |

9.

Az (EU) 2021/2115 rendelet 42. cikkének a), d), e) és f) pontjában említett ágazatok esetében a szállítójárművekbe történő beruházások, amennyiben a termelői szervezet az érintett tagállam számára kielégítő módon igazolja, hogy a járműveket kizárólag belső szállításra fogja alkalmazni a saját telephelyén belül; a járművekre szerelt, a hűtött tárolást vagy a módosított atmoszférájú szállítást szolgáló kiegészítő berendezésekbe történő beruházások.

| 10. | Befektetések vállalatok részvényeibe vagy tőkerészébe, melyek közvetlenül hozzájárulnak az operatív program célkitűzéseinek megvalósításához. |
| --- | --- |

10.

Befektetések vállalatok részvényeibe vagy tőkerészébe, melyek közvetlenül hozzájárulnak az operatív program célkitűzéseinek megvalósításához.

---

IV. MELLÉKLET

A 25. cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett termékek csomagolásán feltüntetendő felirat

| — | Продукт, предназначен за безвъзмездно разпределяне (Делегиран регламент (ЕС) 2022/126) |
| --- | --- |

—

Продукт, предназначен за безвъзмездно разпределяне (Делегиран регламент (ЕС) 2022/126)

| — | Producto destinado a su distribución gratuita [Reglamento Delegado (UE) 2022/126] |
| --- | --- |

—

Producto destinado a su distribución gratuita [Reglamento Delegado (UE) 2022/126]

| — | Produkt určený k bezplatné distribuci (nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2022/126) |
| --- | --- |

—

Produkt určený k bezplatné distribuci (nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2022/126)

| — | Produkt til gratis uddeling (delegeret forordning (EU) 2022/126) |
| --- | --- |

—

Produkt til gratis uddeling (delegeret forordning (EU) 2022/126)

| — | Zur kostenlosen Verteilung bestimmtes Erzeugnis (delegierte Verordnung (EU) 2022/126) |
| --- | --- |

—

Zur kostenlosen Verteilung bestimmtes Erzeugnis (delegierte Verordnung (EU) 2022/126)

| — | Tasuta jagamiseks mõeldud tooted [delegeeritud määrus (EL) 2022/126] |
| --- | --- |

—

Tasuta jagamiseks mõeldud tooted [delegeeritud määrus (EL) 2022/126]

| — | Προϊόν προοριζόμενο για δωρεάν διανομή [κατ’εξουσιοδότηση κανονισμός (ΕΕ) 2022/126] |
| --- | --- |

—

Προϊόν προοριζόμενο για δωρεάν διανομή [κατ’εξουσιοδότηση κανονισμός (ΕΕ) 2022/126]

| — | Product for free distribution (Delegated Regulation (EU) 2022/126) |
| --- | --- |

—

Product for free distribution (Delegated Regulation (EU) 2022/126)

| — | Produit destiné à la distribution gratuite [règlement délégué (UE) 2022/126] |
| --- | --- |

—

Produit destiné à la distribution gratuite [règlement délégué (UE) 2022/126]

| — | Proizvod za besplatnu distribuciju (Delegirana uredba (EU) 2022/126) |
| --- | --- |

—

Proizvod za besplatnu distribuciju (Delegirana uredba (EU) 2022/126)

| — | Prodotto destinato alla distribuzione gratuita [regolamento delegato (UE) 2022/126] |
| --- | --- |

—

Prodotto destinato alla distribuzione gratuita [regolamento delegato (UE) 2022/126]

| — | Produkts paredzēts bezmaksas izplatīšanai [Deleģētā regula (ES) 2022/126] |
| --- | --- |

—

Produkts paredzēts bezmaksas izplatīšanai [Deleģētā regula (ES) 2022/126]

| — | Nemokamai platinamas produktas (Deleguotasis reglamentas (ES) 2022/126) |
| --- | --- |

—

Nemokamai platinamas produktas (Deleguotasis reglamentas (ES) 2022/126)

| — | Ingyenes szétosztásra szánt termék ((EU) 2022/126 felhatalmazáson alapuló rendelet) |
| --- | --- |

—

Ingyenes szétosztásra szánt termék ((EU) 2022/126 felhatalmazáson alapuló rendelet)

| — | Prodott għad-distribuzzjoni bla ħlas (Ir-Regolament Delegat (UE) 2022/126) |
| --- | --- |

—

Prodott għad-distribuzzjoni bla ħlas (Ir-Regolament Delegat (UE) 2022/126)

| — | Voor gratis uitreiking bestemd product (Gedelegeerde Verordening (EU) 2022/126) |
| --- | --- |

—

Voor gratis uitreiking bestemd product (Gedelegeerde Verordening (EU) 2022/126)

| — | Produkt przeznaczony do bezpłatnej dystrybucji [Rozporządzenie delegowane (UE) 2022/126] |
| --- | --- |

—

Produkt przeznaczony do bezpłatnej dystrybucji [Rozporządzenie delegowane (UE) 2022/126]

| — | Produto destinado a distribuição gratuita [Regulamento Delegado (UE) 2022/126] |
| --- | --- |

—

Produto destinado a distribuição gratuita [Regulamento Delegado (UE) 2022/126]

| — | Produs destinat distribuirii gratuite [Regulamentul delegat (UE) 2022/126] |
| --- | --- |

—

Produs destinat distribuirii gratuite [Regulamentul delegat (UE) 2022/126]

| — | Výrobok určený na bezplatnú distribúciu [delegované nariadenie (EÚ) 2022/126] |
| --- | --- |

—

Výrobok určený na bezplatnú distribúciu [delegované nariadenie (EÚ) 2022/126]

| — | Proizvod, namenjen za prosto razdelitev (Delegirana uredba (EU) 2022/126) |
| --- | --- |

—

Proizvod, namenjen za prosto razdelitev (Delegirana uredba (EU) 2022/126)

| — | Ilmaisjakeluun tarkoitettu tuote (delegoitu asetus (EU) 2022/126) |
| --- | --- |

—

Ilmaisjakeluun tarkoitettu tuote (delegoitu asetus (EU) 2022/126)

| — | Produkt för gratisutdelning (delegerad förordning (EU) 2022/126) |
| --- | --- |

—

Produkt för gratisutdelning (delegerad förordning (EU) 2022/126)

| — | Táirge lena dháileadh saor in aisce (Rialachán Tarmligthe (AE) 2022/126) |
| --- | --- |

—

Táirge lena dháileadh saor in aisce (Rialachán Tarmligthe (AE) 2022/126)

---

V. MELLÉKLET

Piacról való kivonásra vonatkozó maximális támogatási összegek az 26. cikk (1) és (4) bekezdésének első albekezdése szerint

| Termékek | Maximális támogatás (EUR/100 kg) |
| --- | --- |
| Ingyenes szétosztás | Egyéb rendeltetések |
| Karfiol | 21,05 | 15,79 |
| Paradicsom (a piacról kivonva június 1-től október 31-ig) | 7,25 | 7,25 |
| Paradicsom (a piacról kivonva november 1-től május 31-ig) | 33,96 | 25,48 |
| Alma | 24,16 | 18,11 |
| Szőlő | 53,52 | 40,14 |
| Kajszibarack | 64,18 | 48,14 |
| Nektarin | 37,82 | 28,37 |
| Őszibarack | 37,32 | 27,99 |
| Körte | 33,96 | 25,47 |
| Padlizsán | 31,2 | 23,41 |
| Sárgadinnye | 48,1 | 36,07 |
| Görögdinnye | 9,76 | 7,31 |
| Narancs | 21,00 | 21,00 |
| Mandarin | 25,82 | 19,50 |
| Klementin | 32,38 | 24,28 |
| Satsuma | 25,56 | 19,50 |
| Citrom | 29,98 | 22,48 |

Termékek

Maximális támogatás (EUR/100 kg)

Ingyenes szétosztás

Egyéb rendeltetések

Karfiol

21,05

15,79

Paradicsom (a piacról kivonva június 1-től október 31-ig)

7,25

7,25

Paradicsom (a piacról kivonva november 1-től május 31-ig)

33,96

25,48

Alma

24,16

18,11

Szőlő

53,52

40,14

Kajszibarack

64,18

48,14

Nektarin

37,82

28,37

Őszibarack

37,32

27,99

Körte

33,96

25,47

Padlizsán

31,2

23,41

Sárgadinnye

48,1

36,07

Görögdinnye

9,76

7,31

Narancs

21,00

21,00

Mandarin

25,82

19,50

Klementin

32,38

24,28

Satsuma

25,56

19,50

Citrom

29,98

22,48

---

VI. MELLÉKLET

A piacról kivont termékekre vonatkozó minimumkövetelmények a 29. cikk (2) bekezdése alapján

1.

| — | egész, amennyiben friss, nyers termékekre vonatkozik, |
| --- | --- |

—

egész, amennyiben friss, nyers termékekre vonatkozik,

| — | egészséges; ki kell zárni az olyan termékeket, amelyek romlóhiba vagy más minőségcsökkenés miatt fogyasztásra alkalmatlanok, |
| --- | --- |

—

egészséges; ki kell zárni az olyan termékeket, amelyek romlóhiba vagy más minőségcsökkenés miatt fogyasztásra alkalmatlanok,

| — | tiszta; gyakorlatilag minden látható idegen anyagtól mentes, |
| --- | --- |

—

tiszta; gyakorlatilag minden látható idegen anyagtól mentes,

| — | adott esetben gyakorlatilag kártevőktől és a kártevők által okozott károktól mentes, |
| --- | --- |

—

adott esetben gyakorlatilag kártevőktől és a kártevők által okozott károktól mentes,

| — | rendellenes nedvességtől mentes, |
| --- | --- |

—

rendellenes nedvességtől mentes,

| — | minden idegen szagtól és/vagy íztől mentes. |
| --- | --- |

—

minden idegen szagtól és/vagy íztől mentes.

2.

A termékeknek forgalomba hozatalra és fogyasztásra alkalmasnak, megfelelően fejlettnek és érettnek kell lenniük, figyelembe véve szokásos jellemzőiket.

3.

A termékeknek adott esetben a fajtára, illetve a kereskedelmi típusra vagy minőségre jellemzőnek kell lenniük.

---

VII. MELLÉKLET

A 33. cikkben említett kiszerelési költségek

| Termék | Szétválogatási és csomagolási költségek (EUR/t) |
| --- | --- |
| Alma | 187,70 |
| Körte | 159,60 |
| Narancs | 240,80 |
| Klementin | 296,60 |
| Őszibarack | 175,10 |
| Nektarin | 205,80 |
| Görögdinnye | 167,00 |
| Karfiol | 169,10 |
| Egyéb termékek | 201,10 |

Termék

Szétválogatási és csomagolási költségek (EUR/t)

Alma

187,70

Körte

159,60

Narancs

240,80

Klementin

296,60

Őszibarack

175,10

Nektarin

205,80

Görögdinnye

167,00

Karfiol

169,10

Egyéb termékek

201,10

---

| 2022.1.31. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 20/95 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.1.31.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 20/95

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/127 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2021. december 7.)

az (EU) 2021/2116 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kifizető ügynökségekre és más szervekre, a pénzgazdálkodásra, a számlaelszámolásra, a biztosítékokra és az euro használatára vonatkozó szabályokkal történő kiegészítéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról, valamint az 1306/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2021. december 2-i (EU) 2021/2116 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke (1) bekezdésére, 23. cikke (2) bekezdésére, 38. cikke (2) bekezdésére, 40. cikke (3) bekezdésére, 41. cikke (3) bekezdésére, 47. cikke (1) bekezdésére, 52. cikke (1) bekezdésére, 54. cikke (4) bekezdésére, 55. cikke (6) bekezdésére, 64. cikke (3) bekezdésére, 76. cikke (2) bekezdésére, valamint 94. cikke (5) és (6) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2021/2116 rendelet alapvető rendelkezéseket állapít meg többek között a kifizető ügynökségek és a koordináló szervek akkreditációjára, a kifizető ügynökségek állami intervencióval kapcsolatos kötelezettségeire, a pénzgazdálkodásra és az elszámolási eljárásokra, a biztosítékokra, valamint az euro használatára vonatkozóan. Az új jogi keret zökkenőmentes működésének biztosítása érdekében szükség van bizonyos, a szóban forgó rendelet által az érintett területek tekintetében megállapított rendelkezéseket kiegészítő szabályok elfogadására. Indokolt, hogy az új szabályok a 907/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) vonatkozó rendelkezéseinek helyébe lépjenek. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2021/2116 rendelet alapvető rendelkezéseket állapít meg többek között a kifizető ügynökségek és a koordináló szervek akkreditációjára, a kifizető ügynökségek állami intervencióval kapcsolatos kötelezettségeire, a pénzgazdálkodásra és az elszámolási eljárásokra, a biztosítékokra, valamint az euro használatára vonatkozóan. Az új jogi keret zökkenőmentes működésének biztosítása érdekében szükség van bizonyos, a szóban forgó rendelet által az érintett területek tekintetében megállapított rendelkezéseket kiegészítő szabályok elfogadására. Indokolt, hogy az új szabályok a 907/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) vonatkozó rendelkezéseinek helyébe lépjenek.

| (2) | Az (EU) 2021/2116 rendelet 9. cikkének (2) bekezdése értelmében a kifizető ügynökségeket a tagállamok csak akkor akkreditálhatják, ha azok megfelelnek bizonyos, uniós szinten megállapított minimumkritériumoknak. E kritériumoknak négy alapvető területre kell kiterjedniük: a belső környezetre, a kontrolltevékenységekre, a tájékoztatásra és a kommunikációra, valamint a monitoringra. Az egyes kifizető ügynökségek sajátosságainak figyelembevétele érdekében indokolt lehetővé tenni a tagállamok számára, hogy további akkreditációs követelményeket állapítsanak meg. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2021/2116 rendelet 9. cikkének (2) bekezdése értelmében a kifizető ügynökségeket a tagállamok csak akkor akkreditálhatják, ha azok megfelelnek bizonyos, uniós szinten megállapított minimumkritériumoknak. E kritériumoknak négy alapvető területre kell kiterjedniük: a belső környezetre, a kontrolltevékenységekre, a tájékoztatásra és a kommunikációra, valamint a monitoringra. Az egyes kifizető ügynökségek sajátosságainak figyelembevétele érdekében indokolt lehetővé tenni a tagállamok számára, hogy további akkreditációs követelményeket állapítsanak meg.

| (3) | Az (EU) 2021/2116 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében miniszteri szintű illetékes hatóságnak kell felelnie a szóban forgó rendelet 10. cikkében említett koordináló szerv akkreditációjának megadásáért, felülvizsgálatáért és visszavonásáért. Indokolt előírni, hogy a tagállamok csak akkor akkreditálhassák a koordináló szerveket, ha azok megfelelnek bizonyos uniós szinten, illetve az illetékes hatóság által megállapított minimumkritériumoknak. E kritériumoknak ki kell terjedniük a koordináló szervnek az (EU) 2021/2116 rendelet 10. cikke (1) bekezdésének a) pontjában és (2) bekezdésében említett, a pénzügyi természetű információk kezelésével kapcsolatos konkrét feladataira. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2021/2116 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében miniszteri szintű illetékes hatóságnak kell felelnie a szóban forgó rendelet 10. cikkében említett koordináló szerv akkreditációjának megadásáért, felülvizsgálatáért és visszavonásáért. Indokolt előírni, hogy a tagállamok csak akkor akkreditálhassák a koordináló szerveket, ha azok megfelelnek bizonyos uniós szinten, illetve az illetékes hatóság által megállapított minimumkritériumoknak. E kritériumoknak ki kell terjedniük a koordináló szervnek az (EU) 2021/2116 rendelet 10. cikke (1) bekezdésének a) pontjában és (2) bekezdésében említett, a pénzügyi természetű információk kezelésével kapcsolatos konkrét feladataira.

| (4) | Az állami intervenciós intézkedések csak akkor finanszírozhatók, ha az érintett kiadások a tagállamok által az állami intervencióval kapcsolatos bizonyos kötelezettségekért felelősként kijelölt kifizető ügynökségeknél merülnek fel. Az intervenciós intézkedések igazgatásával és ellenőrzésével kapcsolatos feladatok végrehajtása azonban – a támogatások kifizetésének kivételével – az (EU) 2021/2116 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének második albekezdésével összhangban átruházható. Indokolt lehetővé tenni, hogy ezeket a feladatokat több kifizető ügynökség is elláthassa. Ezenkívül indokolt előírni, hogy egyes közraktározási intézkedések ügyvitelével – a kifizető ügynökség felelősségvállalása mellett – közjogi vagy magánjogi státuszú szervként működő harmadik feleket is meg lehessen bízni. Következésképpen részletezni kell a kifizető ügynökségek ezzel kapcsolatos felelősségi körét, pontosítani kell az ügynökségek kötelezettségeit, továbbá meg kell határozni, hogy bizonyos közraktározási intézkedések végrehajtását milyen feltételek mellett és milyen szabályok alapján lehet közjogi vagy magánjogi státuszú szervként működő harmadik felekre bízni. Ebben az esetben indokolt előírni, hogy az érintett szerveknek szerződés keretében, meghatározott általános kötelezettségek és elvek alapján kell eljárniuk, és e kötelezettségeket és elveket meg kell állapítani. |
| --- | --- |

(4)

Az állami intervenciós intézkedések csak akkor finanszírozhatók, ha az érintett kiadások a tagállamok által az állami intervencióval kapcsolatos bizonyos kötelezettségekért felelősként kijelölt kifizető ügynökségeknél merülnek fel. Az intervenciós intézkedések igazgatásával és ellenőrzésével kapcsolatos feladatok végrehajtása azonban – a támogatások kifizetésének kivételével – az (EU) 2021/2116 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének második albekezdésével összhangban átruházható. Indokolt lehetővé tenni, hogy ezeket a feladatokat több kifizető ügynökség is elláthassa. Ezenkívül indokolt előírni, hogy egyes közraktározási intézkedések ügyvitelével – a kifizető ügynökség felelősségvállalása mellett – közjogi vagy magánjogi státuszú szervként működő harmadik feleket is meg lehessen bízni. Következésképpen részletezni kell a kifizető ügynökségek ezzel kapcsolatos felelősségi körét, pontosítani kell az ügynökségek kötelezettségeit, továbbá meg kell határozni, hogy bizonyos közraktározási intézkedések végrehajtását milyen feltételek mellett és milyen szabályok alapján lehet közjogi vagy magánjogi státuszú szervként működő harmadik felekre bízni. Ebben az esetben indokolt előírni, hogy az érintett szerveknek szerződés keretében, meghatározott általános kötelezettségek és elvek alapján kell eljárniuk, és e kötelezettségeket és elveket meg kell állapítani.

| (5) | Az uniós mezőgazdasági szabályozás az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA), valamint az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) által finanszírozott és az integrált igazgatási és kontrollrendszer hatálya alá tartozó beavatkozások vonatkozásában meghatározza azokat az időszakokat, amelyeken belül a támogatásokat ki kell fizetni a kedvezményezetteknek; a tagállamok kötelesek betartani ezeket az időszakokat. Az ezen időszakokon kívüli időpontban teljesített kifizetéseket úgy kell tekinteni, hogy azokhoz nem nyújtható uniós finanszírozás. Az elemzés azonban kimutatta, hogy a tagállamok számos esetben a vitatott igényekkel, fellebbezésekkel és egyéb nemzeti jogvitákkal kapcsolatos kiegészítő tagállami ellenőrzések miatt fizetik ki késedelmesen a támogatást. Ebből következően, továbbá az arányosság elvének megfelelően indokolt meghatározni a kiadások egy rögzített sávját, amelyen belül el lehet tekinteni a kifizetések csökkentésének alkalmazásától ezekben az esetekben. Az említett sávon túl azonban annak érdekében, hogy a pénzügyi hatás a tapasztalt fizetési késedelemmel arányosan alakuljon, indokolt előírni, hogy a Bizottság a tapasztalt fizetési késedelem mértéke szerint arányosan csökkenthesse az uniós kifizetéseket. |
| --- | --- |

(5)

Az uniós mezőgazdasági szabályozás az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA), valamint az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) által finanszírozott és az integrált igazgatási és kontrollrendszer hatálya alá tartozó beavatkozások vonatkozásában meghatározza azokat az időszakokat, amelyeken belül a támogatásokat ki kell fizetni a kedvezményezetteknek; a tagállamok kötelesek betartani ezeket az időszakokat. Az ezen időszakokon kívüli időpontban teljesített kifizetéseket úgy kell tekinteni, hogy azokhoz nem nyújtható uniós finanszírozás. Az elemzés azonban kimutatta, hogy a tagállamok számos esetben a vitatott igényekkel, fellebbezésekkel és egyéb nemzeti jogvitákkal kapcsolatos kiegészítő tagállami ellenőrzések miatt fizetik ki késedelmesen a támogatást. Ebből következően, továbbá az arányosság elvének megfelelően indokolt meghatározni a kiadások egy rögzített sávját, amelyen belül el lehet tekinteni a kifizetések csökkentésének alkalmazásától ezekben az esetekben. Az említett sávon túl azonban annak érdekében, hogy a pénzügyi hatás a tapasztalt fizetési késedelemmel arányosan alakuljon, indokolt előírni, hogy a Bizottság a tapasztalt fizetési késedelem mértéke szerint arányosan csökkenthesse az uniós kifizetéseket.

| (6) | Az uniós jogban meghatározott legkorábbi lehetséges fizetési időpont előtti támogatáskifizetések nem indokolhatók ugyanazon okokkal, mint a legkésőbbi fizetési időpont utáni kifizetések. Ezért arányos csökkentés nem írható elő ezekre a korai kifizetésekre. Indokolt kivételt tenni azonban azokban az esetekben, amikor az uniós mezőgazdasági szabályozás egy bizonyos maximális összeg erejéig előleg kifizetéséről rendelkezik. |
| --- | --- |

(6)

Az uniós jogban meghatározott legkorábbi lehetséges fizetési időpont előtti támogatáskifizetések nem indokolhatók ugyanazon okokkal, mint a legkésőbbi fizetési időpont utáni kifizetések. Ezért arányos csökkentés nem írható elő ezekre a korai kifizetésekre. Indokolt kivételt tenni azonban azokban az esetekben, amikor az uniós mezőgazdasági szabályozás egy bizonyos maximális összeg erejéig előleg kifizetéséről rendelkezik.

| (7) | A Bizottságnak az (EU) 2021/2116 rendelet 21. és 32. cikkével összhangban a tagállamok által megküldött kiadásigazoló nyilatkozatok alapján kell teljesítenie a kifizetéseket a tagállamok részére. Indokolt lenne ugyanakkor, hogy a Bizottság számításba vegye a kifizető ügynökségek által az uniós költségvetés javára beszedett bevételeket. Ennélfogva meg kell állapítani azokat a feltételeket, amelyek mellett az EMGA és az EMVA keretében teljesített kiadások és befolyó bevételek közötti beszámításokat el kell végezni. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottságnak az (EU) 2021/2116 rendelet 21. és 32. cikkével összhangban a tagállamok által megküldött kiadásigazoló nyilatkozatok alapján kell teljesítenie a kifizetéseket a tagállamok részére. Indokolt lenne ugyanakkor, hogy a Bizottság számításba vegye a kifizető ügynökségek által az uniós költségvetés javára beszedett bevételeket. Ennélfogva meg kell állapítani azokat a feltételeket, amelyek mellett az EMGA és az EMVA keretében teljesített kiadások és befolyó bevételek közötti beszámításokat el kell végezni.

| (8) | Az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3)16. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése értelmében, ha az uniós költségvetést a pénzügyi év kezdetéig nem fogadják el, kifizetéseket havonta alcímenként a megelőző pénzügyi év költségvetésének megfelelő alcímében elkülönített előirányzatok legfeljebb egytizenkettedére lehet vállalni. Annak érdekében, hogy a rendelkezésre álló előirányzatok méltányosan kerüljenek felosztásra a tagállamok között, indokolt előírni, hogy az EMGA keretében teljesített havi kifizetéseket és az EMVA keretében folyósított időközi kifizetéseket ilyen esetben az egyes tagállamok által továbbított kiadásigazoló nyilatkozatokban szereplő összeg meghatározott százalékának erejéig teljesítsék, és hogy az adott hónap folyamán ki nem fizetett egyenleg a későbbi havi vagy időközi kifizetésekben újrafelosztásra kerüljön. |
| --- | --- |

(8)

Az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3)16. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése értelmében, ha az uniós költségvetést a pénzügyi év kezdetéig nem fogadják el, kifizetéseket havonta alcímenként a megelőző pénzügyi év költségvetésének megfelelő alcímében elkülönített előirányzatok legfeljebb egytizenkettedére lehet vállalni. Annak érdekében, hogy a rendelkezésre álló előirányzatok méltányosan kerüljenek felosztásra a tagállamok között, indokolt előírni, hogy az EMGA keretében teljesített havi kifizetéseket és az EMVA keretében folyósított időközi kifizetéseket ilyen esetben az egyes tagállamok által továbbított kiadásigazoló nyilatkozatokban szereplő összeg meghatározott százalékának erejéig teljesítsék, és hogy az adott hónap folyamán ki nem fizetett egyenleg a későbbi havi vagy időközi kifizetésekben újrafelosztásra kerüljön.

| (9) | Rendelkezni kell arról, hogy a Bizottság az érintett tagállamok tájékoztatását követően a következő havi kifizetések tekintetében elhalaszthassa a kiadások és a címzett bevételek ellentételezését abban az esetben, ha későn nyújtják be a kért információkat, vagy olyan eltérések vannak, amelyek további tisztázásra szorulnak a tagállammal. |
| --- | --- |

(9)

Rendelkezni kell arról, hogy a Bizottság az érintett tagállamok tájékoztatását követően a következő havi kifizetések tekintetében elhalaszthassa a kiadások és a címzett bevételek ellentételezését abban az esetben, ha későn nyújtják be a kért információkat, vagy olyan eltérések vannak, amelyek további tisztázásra szorulnak a tagállammal.

| (10) | Annak elkerülése érdekében, hogy azok a tagállamok, amelyek nem vezették be az eurót, más átváltási árfolyamot alkalmazzanak egyrészről a befolyt bevételeknek, illetve a kedvezményezettek részére kifizetett támogatásoknak a kifizető ügynökségek könyvelésében az eurótól eltérő pénznemben nyilvántartásba vett összegeire vonatkozó elszámolásokban, másrészről a kifizető ügynökség vagy az akkreditált koordináló szerv kiadásigazoló nyilatkozatában, további követelményeket kell megállapítani. |
| --- | --- |

(10)

Annak elkerülése érdekében, hogy azok a tagállamok, amelyek nem vezették be az eurót, más átváltási árfolyamot alkalmazzanak egyrészről a befolyt bevételeknek, illetve a kedvezményezettek részére kifizetett támogatásoknak a kifizető ügynökségek könyvelésében az eurótól eltérő pénznemben nyilvántartásba vett összegeire vonatkozó elszámolásokban, másrészről a kifizető ügynökség vagy az akkreditált koordináló szerv kiadásigazoló nyilatkozatában, további követelményeket kell megállapítani.

| (11) | Azokban az esetekben, amikor az uniós jog nem állapította meg a meghatározó ügyleti tényre vonatkozó átváltási árfolyamot, meg kell állapítani az arra az átváltási árfolyamra vonatkozó követelményeket, amelyet azon tagállamoknak, amelyek még nem vezették be az eurót, kiadásigazoló nyilatkozatukban, valamint a behajtás elmaradásának pénzügyi következményeiből származó címzett bevételek pénzügyi és teljesítményelszámolásához kell használniuk. |
| --- | --- |

(11)

Azokban az esetekben, amikor az uniós jog nem állapította meg a meghatározó ügyleti tényre vonatkozó átváltási árfolyamot, meg kell állapítani az arra az átváltási árfolyamra vonatkozó követelményeket, amelyet azon tagállamoknak, amelyek még nem vezették be az eurót, kiadásigazoló nyilatkozatukban, valamint a behajtás elmaradásának pénzügyi következményeiből származó címzett bevételek pénzügyi és teljesítményelszámolásához kell használniuk.

| (12) | A teljesítményalapú záróelszámolással összefüggésben helyénvaló szabályokat megállapítani az érintett tagállam által benyújtandó indokolás kritériumaira, valamint a csökkentések alkalmazásának módszerére és kritériumaira vonatkozóan. |
| --- | --- |

(12)

A teljesítményalapú záróelszámolással összefüggésben helyénvaló szabályokat megállapítani az érintett tagállam által benyújtandó indokolás kritériumaira, valamint a csökkentések alkalmazásának módszerére és kritériumaira vonatkozóan.

| (13) | Annak lehetővé tétele érdekében, hogy a Bizottság meggyőződhessen arról, hogy a tagállamok teljesítik az Unió pénzügyi érdekeinek védelmére vonatkozó kötelezettségüket, és biztosíthassa az (EU) 2021/2116 rendelet 55. cikkében előírt szabályszerűségi záróelszámolási eljárás hatékony alkalmazását, indokolt rendelkezéseket hozni a korrekciók alkalmazásának kritériumairól és módszeréről. Indokolt meghatározni a szóban forgó 55. cikkben említett korrekciók különböző típusait és megállapítani az egyes esetek körülményeinek a korrekció mértékének meghatározásakor való figyelembevételét szabályozó elveket. Ezenkívül indokolt meghatározni a tagállamok által a kedvezményezettektől visszatéríttetett összegeknek az EMGA, illetve az EMVA javára történő jóváírására vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(13)

Annak lehetővé tétele érdekében, hogy a Bizottság meggyőződhessen arról, hogy a tagállamok teljesítik az Unió pénzügyi érdekeinek védelmére vonatkozó kötelezettségüket, és biztosíthassa az (EU) 2021/2116 rendelet 55. cikkében előírt szabályszerűségi záróelszámolási eljárás hatékony alkalmazását, indokolt rendelkezéseket hozni a korrekciók alkalmazásának kritériumairól és módszeréről. Indokolt meghatározni a szóban forgó 55. cikkben említett korrekciók különböző típusait és megállapítani az egyes esetek körülményeinek a korrekció mértékének meghatározásakor való figyelembevételét szabályozó elveket. Ezenkívül indokolt meghatározni a tagállamok által a kedvezményezettektől visszatéríttetett összegeknek az EMGA, illetve az EMVA javára történő jóváírására vonatkozó szabályokat.

| (14) | Az (EU) 2021/2115 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) III. címe II. fejezete 3. szakaszának 2. alszakaszában meghatározott, a gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatásra irányadó egyedi támogathatósági szabályok, valamint a szóban forgó rendelet 155. cikkének (2) bekezdésében említett korengedményes nyugdíjazási támogatás tekintetében a meg nem felelés eseteit olyan szabályszerűségi záróelszámolási eljárás keretében kell értékelni, amely a kedvezményezettek szintjén értékeli a jogszerűséget és a szabályszerűséget. |
| --- | --- |

(14)

Az (EU) 2021/2115 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) III. címe II. fejezete 3. szakaszának 2. alszakaszában meghatározott, a gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatásra irányadó egyedi támogathatósági szabályok, valamint a szóban forgó rendelet 155. cikkének (2) bekezdésében említett korengedményes nyugdíjazási támogatás tekintetében a meg nem felelés eseteit olyan szabályszerűségi záróelszámolási eljárás keretében kell értékelni, amely a kedvezményezettek szintjén értékeli a jogszerűséget és a szabályszerűséget.

| (15) | Az új teljesítési modell keretében értékelni fogják, hogy a tagállami rendszerek megfelelnek-e az uniós szabályoknak, és amennyiben súlyos hiányosságokra derül fény az irányítási rendszerekkel kapcsolatban, a Bizottság szabályszerűségi záróelszámolási eljárás keretében javasolni fogja bizonyos kiadások kizárását az uniós finanszírozásból. Az értékelés nem terjedhet ki az egyéni kedvezményezettek tekintetében a nemzeti KAP stratégiai tervekben és a nemzeti szabályokban meghatározott támogathatósági feltételeknek való meg nem felelés eseteire. Mivel az értékelés rendszerszinten történik, az uniós finanszírozásból való kizárásra irányuló javaslatnak átalánykorrekciókon kell alapulnia. Amennyiben azonban a sajátos körülmények lehetővé teszik, a tagállamok részletes számítást vagy extrapolált számítást is benyújthatnak az EMGA-t vagy az EMVA-t érintő kockázatra vonatkozóan, amelyet a Bizottságnak a szabályszerűségi záróelszámolási eljárás keretében értékelnie kell. |
| --- | --- |

(15)

Az új teljesítési modell keretében értékelni fogják, hogy a tagállami rendszerek megfelelnek-e az uniós szabályoknak, és amennyiben súlyos hiányosságokra derül fény az irányítási rendszerekkel kapcsolatban, a Bizottság szabályszerűségi záróelszámolási eljárás keretében javasolni fogja bizonyos kiadások kizárását az uniós finanszírozásból. Az értékelés nem terjedhet ki az egyéni kedvezményezettek tekintetében a nemzeti KAP stratégiai tervekben és a nemzeti szabályokban meghatározott támogathatósági feltételeknek való meg nem felelés eseteire. Mivel az értékelés rendszerszinten történik, az uniós finanszírozásból való kizárásra irányuló javaslatnak átalánykorrekciókon kell alapulnia. Amennyiben azonban a sajátos körülmények lehetővé teszik, a tagállamok részletes számítást vagy extrapolált számítást is benyújthatnak az EMGA-t vagy az EMVA-t érintő kockázatra vonatkozóan, amelyet a Bizottságnak a szabályszerűségi záróelszámolási eljárás keretében értékelnie kell.

| (16) | Az Unió mezőgazdasági rendeleteinek számos rendelkezése előírja egy meghatározott összegre szóló biztosíték nyújtását, amely összeg kifizetése egy adott kötelezettség nem teljesítése esetén válik esedékessé. Ezért az egyenlőtlen versenyfeltételek kiküszöbölése érdekében indokolt megállapítani a szóban forgó követelményre vonatkozó feltételeket. |
| --- | --- |

(16)

Az Unió mezőgazdasági rendeleteinek számos rendelkezése előírja egy meghatározott összegre szóló biztosíték nyújtását, amely összeg kifizetése egy adott kötelezettség nem teljesítése esetén válik esedékessé. Ezért az egyenlőtlen versenyfeltételek kiküszöbölése érdekében indokolt megállapítani a szóban forgó követelményre vonatkozó feltételeket.

| (17) | Az egyértelműség és a jogbiztonság érdekében a 907/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeletet hatályon kívül kell helyezni. Az említett rendelet 5a. cikkét, 7. cikkének (3) és (4) bekezdését, 11. cikke (1) bekezdésének második albekezdését és (2) bekezdését, valamint 13. cikkét azonban továbbra is indokolt alkalmazni az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) szerinti vidékfejlesztési programok végrehajtására és az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) alapján jóváhagyott operatív programokra, 13. cikkét pedig továbbra is indokolt alkalmazni az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 54. cikke alapján indított, folyamatban lévő visszafizettetésekre. |
| --- | --- |

(17)

Az egyértelműség és a jogbiztonság érdekében a 907/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendeletet hatályon kívül kell helyezni. Az említett rendelet 5a. cikkét, 7. cikkének (3) és (4) bekezdését, 11. cikke (1) bekezdésének második albekezdését és (2) bekezdését, valamint 13. cikkét azonban továbbra is indokolt alkalmazni az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) szerinti vidékfejlesztési programok végrehajtására és az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) alapján jóváhagyott operatív programokra, 13. cikkét pedig továbbra is indokolt alkalmazni az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 54. cikke alapján indított, folyamatban lévő visszafizettetésekre.

| (18) | Az (EU) 2021/2116 rendelet helyes végrehajtása érdekében helyénvaló meghatározni, hogy ha egy, az 1306/2013/EU rendelettel összhangban akkreditált kifizető ügynökség felelősséget vállal olyan kiadásokért, amelyekért korábban nem volt felelős, az új felelősségek tekintetében 2023. január 1. előtt akkreditálni kell. |
| --- | --- |

(18)

Az (EU) 2021/2116 rendelet helyes végrehajtása érdekében helyénvaló meghatározni, hogy ha egy, az 1306/2013/EU rendelettel összhangban akkreditált kifizető ügynökség felelősséget vállal olyan kiadásokért, amelyekért korábban nem volt felelős, az új felelősségek tekintetében 2023. január 1. előtt akkreditálni kell.

| (19) | Végezetül, tekintettel a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás 31. pontjára, a Bizottság úgy véli, hogy a kifizető ügynökségek akkreditációjára, a pénzgazdálkodásra, az elszámolásra és a biztosítékokra vonatkozó szabályok tekintetében lényegi kapcsolat áll fenn az (EU) 2021/2116 rendeletben foglalt felhatalmazások között, és a KAP-kiadások napi szintű kezelése kapcsán is összefüggés van közöttük. Ezért a szóban forgó szabályokat helyénvaló ugyanabban a felhatalmazáson alapuló jogi aktusban megállapítani, |
| --- | --- |

(19)

Végezetül, tekintettel a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodás 31. pontjára, a Bizottság úgy véli, hogy a kifizető ügynökségek akkreditációjára, a pénzgazdálkodásra, az elszámolásra és a biztosítékokra vonatkozó szabályok tekintetében lényegi kapcsolat áll fenn az (EU) 2021/2116 rendeletben foglalt felhatalmazások között, és a KAP-kiadások napi szintű kezelése kapcsán is összefüggés van közöttük. Ezért a szóban forgó szabályokat helyénvaló ugyanabban a felhatalmazáson alapuló jogi aktusban megállapítani,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

Kifizető ügynökségek és más szervek

1. cikk

A kifizető ügynökségek akkreditációjára vonatkozó feltételek

(1)   A tagállamok olyan szervezeti egységeket és szerveket akkreditálhatnak kifizető ügynökségként, amelyek megfelelnek az e bekezdésben meghatározott feltételeknek, és teljesítik a (2) és (3) bekezdésben említett kritériumokat. A kiadásoknak az (EU) 2021/2116 rendelet 9. cikke (1) bekezdése szerinti irányítását és ellenőrzését végző kifizető ügynökségeknek az általuk teljesített kifizetések, valamint az információk közlése és megőrzése tekintetében elegendő garanciát kell nyújtaniuk arra vonatkozóan, hogy:

| a) | az (EU) 2021/2115 rendeletben említett beavatkozástípusok tekintetében a kiadások megfelelnek a vonatkozó bejelentett kimeneteknek, és azokat az alkalmazandó irányítási rendszereknek megfelelően teljesítették; |
| --- | --- |

a)

az (EU) 2021/2115 rendeletben említett beavatkozástípusok tekintetében a kiadások megfelelnek a vonatkozó bejelentett kimeneteknek, és azokat az alkalmazandó irányítási rendszereknek megfelelően teljesítették;

| b) | a kifizetések jogszerűek és szabályszerűek a 228/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (8), a 229/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (9), az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben és az 1144/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (10) meghatározott intézkedések tekintetében; |
| --- | --- |

b)

a kifizetések jogszerűek és szabályszerűek a 228/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (8), a 229/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (9), az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben és az 1144/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (10) meghatározott intézkedések tekintetében;

| c) | a teljesített kifizetések könyvelése pontosan és teljeskörűen történik; |
| --- | --- |

c)

a teljesített kifizetések könyvelése pontosan és teljeskörűen történik;

| d) | végrehajtják az uniós jogszabályokban meghatározott ellenőrzéseket; |
| --- | --- |

d)

végrehajtják az uniós jogszabályokban meghatározott ellenőrzéseket;

| e) | a szükséges dokumentumok benyújtására az uniós szabályokban megállapított határidőn belül és formában kerül sor; |
| --- | --- |

e)

a szükséges dokumentumok benyújtására az uniós szabályokban megállapított határidőn belül és formában kerül sor;

| f) | a dokumentumok hozzáférhetők, és azokat olyan formában őrzik meg, hogy teljességük, érvényességük és olvashatóságuk mindenkor biztosított legyen; az uniós szabályok értelmében ez az elektronikus dokumentumokra is érvényes. |
| --- | --- |

f)

a dokumentumok hozzáférhetők, és azokat olyan formában őrzik meg, hogy teljességük, érvényességük és olvashatóságuk mindenkor biztosított legyen; az uniós szabályok értelmében ez az elektronikus dokumentumokra is érvényes.

(2)   Az akkreditáláshoz a kifizető ügynökségnek olyan adminisztratív szervezettel és belső kontrollrendszerrel kell rendelkeznie, amelyek megfelelnek az I. mellékletben foglalt kritériumoknak az alábbiak tekintetében:

| a) | belső környezet; |
| --- | --- |

a)

belső környezet;

| b) | kontrolltevékenységek; |
| --- | --- |

b)

kontrolltevékenységek;

| c) | tájékoztatás és kommunikáció; |
| --- | --- |

c)

tájékoztatás és kommunikáció;

| d) | monitoring. |
| --- | --- |

d)

monitoring.

(3)   A tagállamok a kifizető ügynökség méretének, feladatainak és más különös sajátosságainak figyelembevétele érdekében további akkreditációs kritériumokat is meghatározhatnak.

2. cikk

A koordináló szervek akkreditációjára vonatkozó feltételek

(1)   Egynél több kifizető ügynökség akkreditálása esetén az érintett tagállam az (EU) 2021/2116 rendelet 10. cikkének (1) bekezdésével összhangban koordináló szervként olyan szervezeti egységeket vagy szerveket akkreditál, amelyek megfelelnek a (2) bekezdésben meghatározott feltételeknek, és teljesítik a (3) és (4) bekezdésben említett kritériumokat. A tagállam miniszteri szintű okiratban határoz a koordináló szerv akkreditálásáról, miután meggyőződött arról, hogy a szerv adminisztratív rendszerei megfelelő biztosítékot nyújtanak arra, hogy az képes a szóban forgó cikkben említett feladatok ellátására.

(2)   Az akkreditáció megadásához a koordináló szervnek biztosítania kell, hogy:

| a) | a Bizottságnak adott nyilatkozatok olyan információkon alapulnak, amelyek a szolgáltatásukra megfelelő jogosultságokkal rendelkező forrásokból származnak; |
| --- | --- |

a)

a Bizottságnak adott nyilatkozatok olyan információkon alapulnak, amelyek a szolgáltatásukra megfelelő jogosultságokkal rendelkező forrásokból származnak;

| b) | az (EU) 2021/2116 rendelet 54. cikkének (1) bekezdésében és az (EU) 2021/2115 rendelet 134. cikkében említett éves teljesítményjelentés az (EU) 2021/2116 rendelet 12. cikkének (2) bekezdésében említett vélemény hatálya alá tartozik, és benyújtásakor a teljes jelentés összeállítására vonatkozó vezetői nyilatkozatot csatolnak hozzá; |
| --- | --- |

b)

az (EU) 2021/2116 rendelet 54. cikkének (1) bekezdésében és az (EU) 2021/2115 rendelet 134. cikkében említett éves teljesítményjelentés az (EU) 2021/2116 rendelet 12. cikkének (2) bekezdésében említett vélemény hatálya alá tartozik, és benyújtásakor a teljes jelentés összeállítására vonatkozó vezetői nyilatkozatot csatolnak hozzá;

| c) | a Bizottsághoz benyújtott nyilatkozatokat a benyújtás előtt megfelelő módon engedélyezik; |
| --- | --- |

c)

a Bizottsághoz benyújtott nyilatkozatokat a benyújtás előtt megfelelő módon engedélyezik;

| d) | a Bizottság számára elküldött információk alátámasztására megfelelő ellenőrzési nyomvonal áll rendelkezésre; |
| --- | --- |

d)

a Bizottság számára elküldött információk alátámasztására megfelelő ellenőrzési nyomvonal áll rendelkezésre;

| e) | a fogadott és küldött információkról szóló nyilvántartást biztonságosan, számítógépes formában tárolják. |
| --- | --- |

e)

a fogadott és küldött információkról szóló nyilvántartást biztonságosan, számítógépes formában tárolják.

(3)   Az akkreditációhoz a koordináló szervnek olyan igazgatási szervezettel és belső kontrollrendszerrel kell rendelkeznie az éves teljesítményjelentés összeállítása tekintetében, amely megfelel az illetékes hatóság által az érintett eljárásokra vonatkozóan meghatározott követelményeknek és különösen a II. mellékletben meghatározott tájékoztatási és kommunikációs kritériumoknak.

(4)   A tagállamok a koordináló szerv méretének, feladatainak és más specifikus jellemzőinek figyelembevétele érdekében további akkreditációs kritériumokat is meghatározhatnak.

3. cikk

A kifizető ügynökség állami intervencióval kapcsolatos kötelezettségei

(1)   Az (EU) 2021/2116 rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében említett kifizető ügynökségeknek – az e rendelet III. mellékletében és adott esetben az ágazati mezőgazdasági jogszabályokban megállapított feltételek mellett, különösen az említett mellékletben az ellenőrzés tekintetében meghatározott minimális százalékos arányok alapján – gondoskodniuk kell a felelősségi körükbe tartozó, közraktározással összefüggő intervenciós intézkedésekhez kapcsolódó műveletek irányításáról és ellenőrzéséről.

A kifizető ügynökségek az állami intervenciós intézkedésekkel kapcsolatos hatásköreiket átruházhatják az e rendelet I. mellékletének 1.D. pontjában megállapított jóváhagyási feltételeknek megfelelő intervenciós hivatalokra, vagy más kifizető ügynökségek közvetítésével is eljárhatnak.

(2)   A kifizető ügynökségek vagy az intervenciós hivatalok a közraktározás tekintetében fennálló általános felelősségük sérelme nélkül:

| a) | bizonyos közraktározási intézkedések irányítását a felvásárolt mezőgazdasági termékek raktározását végző természetes vagy jogi személyekre („raktározók”) bízhatják; |
| --- | --- |

a)

bizonyos közraktározási intézkedések irányítását a felvásárolt mezőgazdasági termékek raktározását végző természetes vagy jogi személyekre („raktározók”) bízhatják;

| b) | természetes vagy jogi személyeket bízhatnak meg a mezőgazdasági ágazati jogszabályokban előírt bizonyos konkrét feladatok elvégzésével. |
| --- | --- |

b)

természetes vagy jogi személyeket bízhatnak meg a mezőgazdasági ágazati jogszabályokban előírt bizonyos konkrét feladatok elvégzésével.

Ha a kifizető ügynökségek az irányítást az első albekezdés a) pontjában említett raktározókra bízzák, ezt a tevékenységet raktározási szerződések keretében kell végezni a IV. mellékletben meghatározott kötelezettségek és általános elvek alapján.

(3)   A kifizető ügynökségek közraktározással kapcsolatos kötelezettségei közé tartoznak különösen a következők:

| a) | az intervenciós közraktározási intézkedés tárgyát képező valamennyi termék esetében készletnyilvántartás és pénzügyi elszámolás vezetése, az adott év október 1-jétől a következő év szeptember 30-ig (azaz a számviteli évnek nevezett időszakban) teljesített műveletek alapján; |
| --- | --- |

a)

az intervenciós közraktározási intézkedés tárgyát képező valamennyi termék esetében készletnyilvántartás és pénzügyi elszámolás vezetése, az adott év október 1-jétől a következő év szeptember 30-ig (azaz a számviteli évnek nevezett időszakban) teljesített műveletek alapján;

| b) | naprakész jegyzék vezetése azokról a raktározókról, akikkel a közraktározás keretében szerződést kötöttek. Ez a jegyzék olyan hivatkozásokat tartalmaz, amelyek lehetővé teszik minden raktározási helyszínnek, azok raktározási kapacitásának, valamint a raktárcsarnokok, hűtőházak és silók számának, továbbá azok tervrajzának és alaprajzának pontos azonosítását; |
| --- | --- |

b)

naprakész jegyzék vezetése azokról a raktározókról, akikkel a közraktározás keretében szerződést kötöttek. Ez a jegyzék olyan hivatkozásokat tartalmaz, amelyek lehetővé teszik minden raktározási helyszínnek, azok raktározási kapacitásának, valamint a raktárcsarnokok, hűtőházak és silók számának, továbbá azok tervrajzának és alaprajzának pontos azonosítását;

| c) | a közraktározáshoz használt szerződésmintáknak, a termékek átvételére, tárolására és a raktározók tárolóhelyiségeiből való kitárolására megállapított szabályoknak, valamint a raktározók felelősségére vonatkozó szabályoknak a Bizottság rendelkezésére bocsátása; |
| --- | --- |

c)

a közraktározáshoz használt szerződésmintáknak, a termékek átvételére, tárolására és a raktározók tárolóhelyiségeiből való kitárolására megállapított szabályoknak, valamint a raktározók felelősségére vonatkozó szabályoknak a Bizottság rendelkezésére bocsátása;

| d) | a készletekről olyan központi számítógépes készletnyilvántartás vezetése, amely tartalmaz minden raktározási helyszínt, minden terméket, a különböző termékek minden mennyiségi és minőségi adatát és mindegyik termék esetében a tömeget (adott esetben a nettó és a bruttó tömeget) vagy a térfogatot; |
| --- | --- |

d)

a készletekről olyan központi számítógépes készletnyilvántartás vezetése, amely tartalmaz minden raktározási helyszínt, minden terméket, a különböző termékek minden mennyiségi és minőségi adatát és mindegyik termék esetében a tömeget (adott esetben a nettó és a bruttó tömeget) vagy a térfogatot;

| e) | az intervenciós termékek raktározásához, megőrzéséhez, szállításához vagy átadásához kapcsolódó valamennyi műveletnek az uniós és a nemzeti jogszabályoknak megfelelően történő elvégzése a felvásárlók, az adott művelet végrehajtásában részt vevő többi kifizető ügynökség és bármely, a szóban forgó művelettel kapcsolatban kapott megbízás alapján eljáró személy saját hatáskörének sérelme nélkül; |
| --- | --- |

e)

az intervenciós termékek raktározásához, megőrzéséhez, szállításához vagy átadásához kapcsolódó valamennyi műveletnek az uniós és a nemzeti jogszabályoknak megfelelően történő elvégzése a felvásárlók, az adott művelet végrehajtásában részt vevő többi kifizető ügynökség és bármely, a szóban forgó művelettel kapcsolatban kapott megbízás alapján eljáró személy saját hatáskörének sérelme nélkül;

| f) | ellenőrzések végzése az intervenciós készletek raktározási helyszínén az egész év során, rendszertelen időközökben és előzetes értesítés nélkül. Előzetes értesítés adható ugyanakkor abban az esetben, ha az nem veszélyezteti az ellenőrzés céljának elérését, de szigorúan csak a szükséges legrövidebb idővel előre. Ilyen előzetes értesítés – a kellően indokolt esetektől eltekintve – legfeljebb 24 órával korábban küldhető; |
| --- | --- |

f)

ellenőrzések végzése az intervenciós készletek raktározási helyszínén az egész év során, rendszertelen időközökben és előzetes értesítés nélkül. Előzetes értesítés adható ugyanakkor abban az esetben, ha az nem veszélyezteti az ellenőrzés céljának elérését, de szigorúan csak a szükséges legrövidebb idővel előre. Ilyen előzetes értesítés – a kellően indokolt esetektől eltekintve – legfeljebb 24 órával korábban küldhető;

| g) | éves leltár készítése a 4. cikk szerint. |
| --- | --- |

g)

éves leltár készítése a 4. cikk szerint.

Amennyiben valamely tagállamban egy vagy több termék esetében a kapcsolódó közraktározási számlák vezetését több kifizető ügynökség végzi, az első albekezdés a) és d) pontjában említett készletnyilvántartásokat és pénzügyi elszámolásokat tagállami szinten konszolidálni kell, mielőtt a tagállam a kapcsolódó információkat eljuttatja a Bizottságnak.

(4)   A kifizető ügynökségeknek biztosítaniuk kell a következőket:

| a) | az uniós intervenciós intézkedések tárgyát képező termékek megfelelő állapotban való megőrzése, a tárolt termékek minőségének legalább évente egyszer történő ellenőrzése révén; |
| --- | --- |

a)

az uniós intervenciós intézkedések tárgyát képező termékek megfelelő állapotban való megőrzése, a tárolt termékek minőségének legalább évente egyszer történő ellenőrzése révén;

| b) | az intervenciós készletek hiánytalansága. |
| --- | --- |

b)

az intervenciós készletek hiánytalansága.

(5)   A kifizető ügynökségek kötelesek haladéktalanul tájékoztatni a Bizottságot:

| a) | azokról az esetekről, amelyekben a termék raktározási idejének meghosszabbítása valószínűleg a termék minőségének romlását idézi elő; |
| --- | --- |

a)

azokról az esetekről, amelyekben a termék raktározási idejének meghosszabbítása valószínűleg a termék minőségének romlását idézi elő;

| b) | a termékben természeti katasztrófa folytán bekövetkezett mennyiségcsökkenésről vagy minőségromlásról. |
| --- | --- |

b)

a termékben természeti katasztrófa folytán bekövetkezett mennyiségcsökkenésről vagy minőségromlásról.

Ha az első albekezdésben említett helyzetek lépnek fel, a Bizottság megfelelő határozatot fogad el:

| a) | az első albekezdés a) pontjában említett helyzetek fennállása esetén az 1308/2013/EU rendelet 229. cikke (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően; |
| --- | --- |

a)

az első albekezdés a) pontjában említett helyzetek fennállása esetén az 1308/2013/EU rendelet 229. cikke (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően;

| b) | az első albekezdés b) pontjában említett helyzetek fennállása esetén az (EU) 2021/2116 rendelet 102. cikkének (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően. |
| --- | --- |

b)

az első albekezdés b) pontjában említett helyzetek fennállása esetén az (EU) 2021/2116 rendelet 102. cikkének (3) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően.

(6)   A kifizető ügynökségeknek viselniük kell az uniós intervenciós intézkedések tárgyát képező termékek nem megfelelő tárolásának pénzügyi következményeit, különös tekintettel a termékeknél alkalmazott nem megfelelő raktározási módszerekre visszavezethető következményekre. A raktározók elleni keresetek sérelme nélkül a kifizető ügynökségek kötelezettségvállalásaik vagy kötelezettségeik teljesítésének elmulasztása esetére kötelesek pénzügyi felelősséget vállalni.

(7)   A kifizető ügynökségeknek a Bizottság alkalmazottai és a Bizottság által felhatalmazott személyek számára elektronikus formában vagy a kifizető ügynökség székhelyén folyamatosan hozzáférhetővé kell tenniük a közraktározási számlákat és az intervenciós műveletek keretében kiállított vagy kapott valamennyi dokumentumot, szerződést és adatállományt.

4. cikk

Leltár

(1)   A kifizető ügynökségeknek minden számviteli év során leltárt kell készíteniük minden egyes, uniós intervenció tárgyát képező termékről.

A leltározás eredményeit össze kell vetniük a számviteli adatokkal. A megállapított mennyiségi különbségeket és az ellenőrzések során észlelt minőségbeli különbségekből adódó összegeket az (EU) 2021/2116 rendelet 47. cikke (3) bekezdésének a) pontja alapján elfogadott szabályoknak megfelelően kell elszámolni.

(2)   Az (1) bekezdés alkalmazásában a szokásos raktározási műveletekből kifolyólag hiányzó mennyiségek a könyvelés szerinti leltárban kimutatott elméleti készlet és az (1) bekezdésben előírt leltár alapján megállapított tényleges fizikai készlet vagy a raktár tényleges fizikai készletének elfogyása után fennmaradó könyv szerinti készlet különbözetének felelnek meg, és az V. mellékletben szereplő tűréshatárok vonatkoznak rájuk.

II. FEJEZET

Pénzgazdálkodás

5. cikk

Az utolsó kifizetési határidő be nem tartása

(1)   A kedvezményezett részére a kifizetés lehetséges legkésőbbi időpontja után teljesített kifizetések a (2)–(6) bekezdésben meghatározott körülmények és feltételek mellett támogathatónak tekinthetők.

(2)   Amennyiben az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapnak (EMGA) az (EU) 2021/2116 rendelet 5. cikkének (2) bekezdése szerinti kiadásai vagy az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapnak (EMVA) az említett rendelet 6. cikke szerinti kiadásai, amelyek az ugyanazon rendelet 65. cikkének (2) bekezdésében említett beavatkozásokhoz kapcsolódnak, és amelyeknek a teljesítésére az uniós jogban megállapított határidő után került sor, nem haladják meg az EMGA, illetve az EMVA tekintetében meghatározott határidő lejárta előtt felmerült kiadások 5 %-os küszöbértékét, a havi, illetve az időközi kifizetéseket nem kell csökkenteni.

Ha az uniós jogban megállapított határidők lejártát követően felmerült EMGA- vagy EMVA-kiadások az EMGA-ra, illetve az EMVA-ra vonatkozó 5 %-os küszöbérték felett vannak, minden késedelmesen teljesített további kiadást az alábbi szabályok szerint kell csökkenteni:

| a) | az EMGA-ból fedezett kiadások esetében:






  i. | azokat a kiadásokat, amelyek a kifizetési határidő lejárata szerinti hónapot követő első hónapban merültek fel, 10 %-kal kell csökkenteni; |
| --- | --- | --- |

a)

az EMGA-ból fedezett kiadások esetében:

i.

azokat a kiadásokat, amelyek a kifizetési határidő lejárata szerinti hónapot követő első hónapban merültek fel, 10 %-kal kell csökkenteni;

| ii. | azokat a kiadásokat, amelyek a kifizetési határidő lejárata szerinti hónapot követő második hónapban merültek fel, 25 %-kal kell csökkenteni; |
| --- | --- |

ii.

azokat a kiadásokat, amelyek a kifizetési határidő lejárata szerinti hónapot követő második hónapban merültek fel, 25 %-kal kell csökkenteni;

| iii. | azokat a kiadásokat, amelyek a kifizetési határidő lejárata szerinti hónapot követő harmadik hónapban merültek fel, 45 %-kal kell csökkenteni; |
| --- | --- |

iii.

azokat a kiadásokat, amelyek a kifizetési határidő lejárata szerinti hónapot követő harmadik hónapban merültek fel, 45 %-kal kell csökkenteni;

| iv. | azokat a kiadásokat, amelyek a kifizetési határidő lejárata szerinti hónapot követő negyedik hónapban merültek fel, 70 %-kal kell csökkenteni; |
| --- | --- |

iv.

azokat a kiadásokat, amelyek a kifizetési határidő lejárata szerinti hónapot követő negyedik hónapban merültek fel, 70 %-kal kell csökkenteni;

| v. | azokat a kiadásokat, amelyek a kifizetési határidő lejárata szerinti hónapot követő negyedik hónapnál később merültek fel, 100 %-kal kell csökkenteni; |
| --- | --- |

v.

azokat a kiadásokat, amelyek a kifizetési határidő lejárata szerinti hónapot követő negyedik hónapnál később merültek fel, 100 %-kal kell csökkenteni;

| b) | az EMVA-ból fedezett kiadások esetében:






  i. | azokat a kiadásokat, amelyek a kifizetési határidő lejárata szerinti év július 1. és október 15. között merültek fel, 25 %-kal kell csökkenteni; |
| --- | --- | --- |

b)

az EMVA-ból fedezett kiadások esetében:

i.

azokat a kiadásokat, amelyek a kifizetési határidő lejárata szerinti év július 1. és október 15. között merültek fel, 25 %-kal kell csökkenteni;

| ii. | azokat a kiadásokat, amelyeket a kifizetési határidő lejárata szerinti év október 16. és december 31. között teljesítettek, 60 %-kal kell csökkenteni; |
| --- | --- |

ii.

azokat a kiadásokat, amelyeket a kifizetési határidő lejárata szerinti év október 16. és december 31. között teljesítettek, 60 %-kal kell csökkenteni;

| iii. | azokat a kiadásokat, amelyek a kifizetési határidő lejárata szerinti év december 31. után merültek fel, 100 %-kal kell csökkenteni. |
| --- | --- |

iii.

azokat a kiadásokat, amelyek a kifizetési határidő lejárata szerinti év december 31. után merültek fel, 100 %-kal kell csökkenteni.

(3)   A (2) bekezdéstől eltérve a következő feltételeket kell alkalmazni:

| a) | amennyiben a közvetlen kifizetések formájában megvalósuló beavatkozásokkal kapcsolatos kiadások vagy az EMVA-ból fedezett kiadások esetében a (2) bekezdés első albekezdésében említett küszöbértéket nem használták fel teljes egészében az N. naptári évre vonatkozó kifizetésekre az EMGA esetében legkésőbb az N+1. év október 15-ig, az EMVA esetében pedig legkésőbb az N+1. év december 31-ig, és a küszöbérték fennmaradó része meghaladja a 2 %-ot; a fennmaradó részt 2 %-ra kell csökkenteni; |
| --- | --- |

a)

amennyiben a közvetlen kifizetések formájában megvalósuló beavatkozásokkal kapcsolatos kiadások vagy az EMVA-ból fedezett kiadások esetében a (2) bekezdés első albekezdésében említett küszöbértéket nem használták fel teljes egészében az N. naptári évre vonatkozó kifizetésekre az EMGA esetében legkésőbb az N+1. év október 15-ig, az EMVA esetében pedig legkésőbb az N+1. év december 31-ig, és a küszöbérték fennmaradó része meghaladja a 2 %-ot; a fennmaradó részt 2 %-ra kell csökkenteni;

| b) | az N+1. pénzügyi évben a 228/2013/EU és a 229/2013/EU rendeletben előírt kifizetésektől eltérő, az N–1. vagy az azt megelőző naptári évekre vonatkozó és a kifizetési határidő után teljesített, közvetlen kifizetések formájában megvalósuló beavatkozásokkal kapcsolatos kifizetésekhez csak akkor nyújtható finanszírozás az EMGA-ból, ha az N+1. évben teljesített közvetlen kifizetések formájában megvalósuló beavatkozások teljes összege, adott esetben az (EU) 2021/2116 rendelet 17. cikkében előírt kiigazítás előtti összegekre korrigálva, az (EU) 2021/2115 rendelet 87. cikkének (1) bekezdésével összhangban nem haladja meg a szóban forgó rendelet V. mellékletében az N. naptári évre vonatkozóan meghatározott felső értéket; |
| --- | --- |

b)

az N+1. pénzügyi évben a 228/2013/EU és a 229/2013/EU rendeletben előírt kifizetésektől eltérő, az N–1. vagy az azt megelőző naptári évekre vonatkozó és a kifizetési határidő után teljesített, közvetlen kifizetések formájában megvalósuló beavatkozásokkal kapcsolatos kifizetésekhez csak akkor nyújtható finanszírozás az EMGA-ból, ha az N+1. évben teljesített közvetlen kifizetések formájában megvalósuló beavatkozások teljes összege, adott esetben az (EU) 2021/2116 rendelet 17. cikkében előírt kiigazítás előtti összegekre korrigálva, az (EU) 2021/2115 rendelet 87. cikkének (1) bekezdésével összhangban nem haladja meg a szóban forgó rendelet V. mellékletében az N. naptári évre vonatkozóan meghatározott felső értéket;

| c) | az a), illetve a b) pontban említett határértékeket meghaladó kiadásokat 100 %-kal kell csökkenteni. |
| --- | --- |

c)

az a), illetve a b) pontban említett határértékeket meghaladó kiadásokat 100 %-kal kell csökkenteni.

Az (EU) 2021/2116 rendelet 17. cikke (3) bekezdésének második albekezdésében említett visszatérítések összegei nem veendők figyelembe az e bekezdés első albekezdésének b) pontjában említett feltétel teljesülésének ellenőrzésekor.

(4)   Ha egyes beavatkozásokra és intézkedésekre vonatkozóan különleges irányítási körülmények jelentkeznek, vagy ha a tagállamok megalapozott indokokkal szolgálnak, a Bizottság a (2) és a (3) bekezdésben említettektől eltérő ütemezést és/vagy alacsonyabb vagy nulla csökkentési rátákat alkalmaz.

Az első albekezdés nem alkalmazandó azonban a (3) bekezdés első albekezdésének b) pontjában említett felső határt meghaladó kiadásokra.

(5)   A kifizetési határidő betartásának ellenőrzését minden egyes pénzügyi évben egyszer kell elvégezni az október 15-ig teljesített kiadásokra vonatkozóan.

A kifizetési határidő esetleges túllépését legkésőbb az (EU) 2021/2116 rendelet 53. cikkében említett számlaelszámolási határozatban figyelembe kell venni.

(6)   Az e cikkben említett csökkentések az (EU) 2021/2116 rendelet 54. cikkében említett éves teljesítményalapú záróelszámolással kapcsolatos későbbi határozat és a szóban forgó rendelet 55. cikkében említett szabályszerűségi záróelszámolási eljárás sérelme nélkül alkalmazandók.

6. cikk

A legkorábbi lehetséges kifizetési időpont be nem tartása

Az EMGA-ból fedezett kiadások tekintetében, ha a tagállamok számára engedélyezett, hogy az uniós jogban megállapított legkorábbi lehetséges kifizetési időpont előtt egy bizonyos maximális összeg erejéig előlegeket nyújtsanak, ez a kiadás uniós finanszírozással támogathatónak minősül. Az e maximális összeget meghaladóan teljesített kiadásokhoz nem nyújtható uniós finanszírozás, kivéve megfelelően indokolt esetekben, amikor bizonyos beavatkozások vagy intézkedések esetében rendkívüli irányítási körülmények merülnek fel, vagy ha a tagállamok megalapozott indokokkal szolgálnak. Ilyen esetekben a maximális összeg felett teljesített kiadásokhoz 10 %-os csökkentés mellett nyújtható uniós finanszírozás.

A vonatkozó csökkentést legkésőbb az (EU) 2021/2116 rendelet 53. cikkében említett számlaelszámolási határozatban figyelembe kell venni.

7. cikk

A kifizető ügynökségek által nyújtandó ellentételezés

(1)   Az (EU) 2021/2116 rendelet 21. cikkének (3) bekezdése értelmében a havi kifizetésekre vonatkozóan hozott határozata útján a Bizottság megállapítja az egyes tagállamok havi nyilatkozataiban bejelentett kiadásoknak az adott tagállam által a kiadásigazoló nyilatkozatában feltüntetett címzett bevételekkel csökkentett egyenlegét. Ez a beszámítás a vonatkozó bevételek beszedésének felel meg.

A címzett bevételekből eredő kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok megnyitására azt követően kerül sor, hogy megtörtént e bevételek költségvetési sorokhoz rendelése.

(2)   Ha az (EU) 2021/2116 rendelet 45. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett összegeket a szabálytalanság vagy gondatlanság által érintett támogatás kifizetése előtt visszatartották, akkor azokat le kell vonni a kapcsolódó kiadásból.

(3)   Az EMVA hozzájárulásainak az egyes referencia-időszakok alatt az érintett tagállam KAP stratégiai terve keretében a kedvezményezettekkel visszafizettetett összegeit le kell vonni az említett időszakra vonatkozó kiadásigazoló nyilatkozatban szereplő, az EMVA-ból fizetendő összegből.

(4)   Az adott esetben az éves pénzügyi záróelszámolásból eredő többletösszegeket vagy hiányzó összegeket a számlaelszámolási határozatot követő első nyilatkozat elkészítésekor hozzá kell adni vagy le kell vonni az EMVA-hozzájárulás összegéből.

(5)   Az EMGA-ból nyújtott finanszírozás összege azon kiadások összegével egyezik meg, amelyeket a kifizető ügynökség által közölt adatok alapján, az intervenciós intézkedésekből eredő esetleges bevételeket levonva számítottak ki, a Bizottság által létrehozott számítógépes rendszer segítségével igazoltak, és amelyeket a kifizető ügynökség kiadásigazolási nyilatkozataiban közölt.

8. cikk

Az uniós költségvetés késedelmes elfogadása

(1)   Amennyiben az uniós költségvetés elfogadása nem történik meg a költségvetési év elejéig, az (EU) 2021/2116 rendelet 21. cikkében említett havi kifizetéseket és a szóban forgó rendelet 32. cikkében említett időközi kifizetéseket az engedélyezett előirányzatokkal fejezetenként arányosan, az egyes tagállamoktól kapott kiadásigazoló nyilatkozatokban szereplő összegek egy bizonyos százalékának erejéig kell teljesíteni az EMVA, illetve az EMGA vonatkozásában, az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet 16. cikkében meghatározott korlátok betartásával.

A Bizottság a tagállamoknak vissza nem térített összegek egyenlegét a későbbi kifizetéseknél veszi figyelembe.

(2)   Az EMVA tekintetében, amennyiben az (EU) 2021/2116 rendelet 29. cikkében említett költségvetési kötelezettségvállalások vonatkozásában a költségvetési év elejéig nem kerül sor az uniós költségvetés elfogadására, a tagállamok KAP stratégiai tervének elfogadását követő első éves részleteknél tiszteletben kell tartani az említett tervek elfogadásának sorrendjét. A későbbi éves részletek fizetésére vonatkozó költségvetési kötelezettségvállalásokat azon tagállamok KAP stratégiai terveinek sorrendjében kell megtenni, amelyek esetében már felhasználásra kerültek a vonatkozó kötelezettségvállalási előirányzatok. Amennyiben a rendelkezésre álló kötelezettségvállalási előirányzatok korlátozottak, a Bizottság részleges éves kötelezettségvállalásokat tehet a tagállamok KAP stratégiai terveinek végrehajtására vonatkozóan. A szóban forgó tervek fennmaradó egyenlegét akkor kell lekötni, amikor további kötelezettségvállalási előirányzatok válnak elérhetővé.

9. cikk

A havi kifizetések késleltetése

Az (EU) 2021/2116 rendelet 21. cikkében említett, a tagállamoknak járó havi kifizetések késleltethetők, amennyiben a szóban forgó rendelet 90. cikke (1) bekezdése c) pontjának i. és ii. alpontja szerinti közlemények megkésve érkeznek be vagy olyan eltéréseket tartalmaznak, amelyek további ellenőrzéseket tesznek szükségessé. A Bizottság kellő időben tájékoztatja az érintett tagállamokat a kifizetések elhalasztására irányuló szándékáról.

10. cikk

Kifizetések felfüggesztése az éves elszámolással összefüggésben

(1)   Amennyiben a Bizottság az (EU) 2021/2116 rendelet 21. cikkének (3) bekezdése szerinti havi kifizetéseket az említett rendelet 40. cikke (1) bekezdésének első albekezdése alapján felfüggeszti, a kifizetések felfüggesztésének alábbi mértékei alkalmazandók:

| a) | amennyiben a tagállam március 1-jéig nem nyújtja be az (EU) 2021/2116 rendelet 9. cikkének (3) bekezdésében és 12. cikkének (2) bekezdésében említett dokumentumokat, a szóban forgó rendelet 21. cikkének (3) bekezdése szerinti havi kifizetések teljes összegének 1 %-a; |
| --- | --- |

a)

amennyiben a tagállam március 1-jéig nem nyújtja be az (EU) 2021/2116 rendelet 9. cikkének (3) bekezdésében és 12. cikkének (2) bekezdésében említett dokumentumokat, a szóban forgó rendelet 21. cikkének (3) bekezdése szerinti havi kifizetések teljes összegének 1 %-a;

| b) | amennyiben a tagállam április 1-jéig nem nyújtja be az (EU) 2021/2116 rendelet 9. cikkének (3) bekezdésében és 12. cikkének (2) bekezdésében említett dokumentumokat, a szóban forgó rendelet 21. cikkének (3) bekezdése szerinti havi kifizetések teljes összegének 1,5 %-a. |
| --- | --- |

b)

amennyiben a tagállam április 1-jéig nem nyújtja be az (EU) 2021/2116 rendelet 9. cikkének (3) bekezdésében és 12. cikkének (2) bekezdésében említett dokumentumokat, a szóban forgó rendelet 21. cikkének (3) bekezdése szerinti havi kifizetések teljes összegének 1,5 %-a.

(2)   A felfüggesztést az (EU) 2021/2116 rendelet 9. cikkének (3) bekezdésében és 12. cikkének (2) bekezdésében említett valamennyi vonatkozó dokumentum benyújtását követően meg kell szüntetni.

11. cikk

Kifizetések felfüggesztése a teljesítményalapú záróelszámolással összefüggésben

(1)   Amennyiben a Bizottság az (EU) 2021/2116 rendelet 54. cikkében említett teljesítményalapú záróelszámolást követően felfüggeszti az (EU) 2021/2116 rendelet 21. cikkének (3) bekezdésében említett havi kifizetéseket vagy a szóban forgó rendelet 32. cikkében említett időközi kifizetéseket az ugyanazon rendelet 40. cikkének (2) bekezdése szerint, a felfüggesztés mértéke az (EU) 2021/2116 rendelet 54. cikkének (1) bekezdése alapján alkalmazott csökkentési arány és az 50 százalékpont közötti különbség kétszerese. A felfüggesztés alkalmazandó mértéke nem lehet kevesebb 10 %-nál.

(2)   Az (1) bekezdésben említett felfüggesztések nem érintik az (EU) 2021/2116 rendelet 53. és 55. cikkét.

12. cikk

A kiadásigazoló nyilatkozat kiállításakor alkalmazandó átváltási árfolyam

(1)   Az (EU) 2021/2116 rendelet 94. cikke (4) bekezdésének megfelelően azok a tagállamok, amelyek nem vezették be az eurót, az EMGA-t érintő kiadásigazoló nyilatkozataik elkészítésekor ugyanazt az átváltási árfolyamot alkalmazzák, mint amelyet az e rendelet V. fejezete és az ágazati mezőgazdasági jogszabályok értelmében a kedvezményezettek részére teljesített kifizetéseknél és a beszedett bevételeknél alkalmaztak.

(2)   Az EMVA tekintetében azon tagállamok, amelyek nem vezették be az eurót, kiadásigazoló nyilatkozataik kiállításakor minden fizetési vagy visszafizettetési műveletre vonatkozóan az Európai Központi Bank által azon hónapot megelőzően megállapított utolsó előtti átváltási árfolyamot alkalmazzák, amely hónap folyamán a műveleteket a kifizető ügynökség számláin lekönyvelték.

(3)   Az (EU) 2021/2116 rendelet 53. és 54. cikkében említett számlaelszámolási határozatok és a szóban forgó rendelet 55. cikkében említett szabályszerűségi záróelszámolási eljárás tekintetében az elszámolásra vonatkozó végrehajtási jogi aktusok elfogadásának időpontja után az Európai Központi Bank által megállapított első átváltási árfolyamot kell alkalmazni.

(4)   Az (1), a (2) és a (3) bekezdésben említettektől eltérő esetekben, valamint azoknál a műveleteknél, amelyekre vonatkozóan az uniós jog nem állapít meg meghatározó ügyleti tényt, az alkalmazandó átváltási árfolyam azon tagállamok számára, amelyek nem vezették be az eurót, az Európai Központi Bank által azon hónapot megelőzően megállapított utolsó előtti átváltási árfolyam, amely hónapra vonatkozóan a kiadást vagy a címzett bevételt bejelentették.

III. FEJEZET

Számlaelszámolás és egyéb ellenőrzések

13. cikk

A csökkentések alkalmazásának kritériumai és módszere a teljesítményalapú záróelszámolás keretében

(1)   Az (EU) 2021/2116 rendelet 54. cikkének (1) bekezdése szerinti, az uniós finanszírozásból levonandó összegekről szóló határozat elfogadása céljából a Bizottság a beavatkozásra vonatkozóan a tagállam által bejelentett éves kiadásokat összeveti a beavatkozáshoz kapcsolódó, az (EU) 2021/2116 rendelet 54. cikkének (1) bekezdésében említett, a szóban forgó rendelet 9. cikke (3) bekezdése első albekezdésének b) pontja és 10. cikke (1) bekezdésének b) pontja, valamint az (EU) 2021/2115 rendelet 134. cikke szerint benyújtott éves teljesítményjelentésben szereplő megfelelő kimenettel.

(2)   Amennyiben a bejelentett kiadásokhoz az adott pénzügyi évben nem kapcsolódik megfelelő kimenet, és a kimenetekkel és a realizált egységnyi összegekkel kapcsolatos eltéréseket a tagállam korábban nem indokolta meg az éves teljesítményjelentésben az (EU) 2021/2115 rendelet 134. cikkének (5)–(9) bekezdésével összhangban, vagy az eltérések indokolása nem elégséges, a tagállam a Bizottság által meghatározott határidőn belül további indokolást nyújt be. Az indokolásnak azokra a bejelentett kiadásokra kell kiterjednie, amelyekhez az adott költségvetési évben nem kapcsolódik megfelelő kimenet.

(3)   A tagállam által benyújtandó indokolásnak olyan releváns információkat kell tartalmaznia, amelyek az eltérést az egységnyi összeg szintjén és az érintett időszakra vonatkozóan magyarázzák meg. Tartalmaznia kell mennyiségi információkat, valamint szükség esetén minőségi szempontú magyarázatokat is.

A tagállamnak magyarázattal kell szolgálnia az eltérés orvoslása és megismétlődésének megelőzése érdekében már meghozott korrekciós intézkedések mértékéről és hatásáról is.

Amennyiben a tagállam a (2) bekezdéssel összhangban nem tudja megindokolni az eltéréseket, azok egy részére vonatkozóan is közölhet indokolást.

(4)   Amennyiben a tagállam nem ad kellően indokolt magyarázatot az eltérésekre, vagy az indokokat a Bizottság a (2) és (3) bekezdéssel összhangban elégtelennek ítéli, vagy az indokolás az eltéréseknek csak egy részét fedi le, a Bizottság csökkenti az uniós finanszírozásból származó vonatkozó összegeket. A Bizottság véleményéről külön közleményben értesíti a tagállamot.

(5)   Az e cikkben említett csökkentések az (EU) 2021/2116 rendelet 55. cikke szerinti szabályszerűségi záróelszámolással kapcsolatos későbbi határozat sérelme nélkül alkalmazandók.

14. cikk

A szabályszerűségi záróelszámolási eljárás keretében az (EU) 2021/2115 rendelet hatályán kívül eső kiadásokra, illetve a gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatásra és a korengedményes nyugdíjazási támogatásra vonatkozó korrekciók alkalmazásának kritériumai és módszere

(1)   Az (EU) 2021/2116 rendelet 55. cikkének (1) bekezdése szerinti, az uniós finanszírozásból kizárandó összegekről szóló határozat elfogadása céljából a Bizottság különbséget tesz az olyan összegek vagy összegrészek között, amelyeket jogosulatlanul elköltöttnek minősít, és az olyanok között, amelyeket extrapolált vagy átalánykorrekció alkalmazásával határoz meg.

Az uniós finanszírozásból kizárható összegek meghatározása érdekében annak megállapítása során, hogy az (EU) 2021/2115 rendelet hatályán kívüli kiadások, a szóban forgó rendelet III. címe II. fejezete 3. szakaszának 2. alszakasza, illetve 155. cikkének (2) bekezdése szerinti, a gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatással, illetve a korengedményes nyugdíjazási támogatással kapcsolatos kiadások nem az uniós joggal összhangban merültek fel, a Bizottság saját megállapításaira támaszkodik, és figyelembe veszi az (EU) 2021/2116 rendelet 55. cikkével összhangban lefolytatott szabályszerűségi záróelszámolási eljárás során a tagállamok által rendelkezésre bocsátott információkat.

(2)   A Bizottság a kizárást csak akkor alapozza a jogosulatlanul elköltött összegek azonosítására, ha a szóban forgó összegeket arányos erőfeszítéssel lehet meghatározni. Ha a jogosulatlanul elköltött összegeket a Bizottság nem tudja arányos erőfeszítéssel meghatározni, a tagállamok a Bizottság által a szabályszerűségi záróelszámolási eljárás során előírt időkereten belül ezen összegek ellenőrzésére vonatkozó adatokat nyújthatnak be a meg nem felelés által potenciálisan érintett minden egyedi eset vizsgálata alapján. Az ellenőrzésnek az alkalmazandó jog megsértésével felmerült és az uniós költségvetésre terhelt összes kiadásra ki kell terjednie. A benyújtott adatoknak tartalmazniuk kell minden egyes összeget, amely az adott meg nem felelés miatt nem támogatható.

(3)   Amennyiben a jogosulatlanul elköltött összegek nem határozhatók meg a (2) bekezdéssel összhangban, a Bizottság a kizárandó összegeket extrapolált korrekciók alkalmazásával is meghatározhatja. Annak lehetővé tételére, hogy a Bizottság meghatározza a releváns összegeket, a tagállamok a Bizottság által a szabályszerűségi záróelszámolási eljárás során előírt időkereten belül az érintett esetek reprezentatív mintáján végzett ellenőrzések eredményeinek statisztikai eszközökkel végzett extrapolációján alapuló kalkulációt nyújthatnak be az uniós finanszírozásból kizárandó összegről. A mintát a sokaság azon részéből kell venni, amelynél az azonosított meg nem felelés előfordulására észszerűen számítani lehet.

(4)   A tagállamok által a (2) és a (3) bekezdés szerint benyújtott eredmények figyelembevétele céljából a Bizottság lehetőséget kap arra, hogy:

| a) | értékelje a meghatározás vagy extrapolálás során alkalmazott módszereket, amelyeket a tagállamoknak világosan le kell írniuk; |
| --- | --- |

a)

értékelje a meghatározás vagy extrapolálás során alkalmazott módszereket, amelyeket a tagállamoknak világosan le kell írniuk;

| b) | ellenőrizze a (3) bekezdésben említett minta reprezentativitását; |
| --- | --- |

b)

ellenőrizze a (3) bekezdésben említett minta reprezentativitását;

| c) | ellenőrizze a benyújtott meghatározás, illetve extrapolálás tartalmát és eredményeit; |
| --- | --- |

c)

ellenőrizze a benyújtott meghatározás, illetve extrapolálás tartalmát és eredményeit;

| d) | kielégítő és releváns ellenőrzési bizonyítékokat szerezzen az eredmények alapját képező adatokról. |
| --- | --- |

d)

kielégítő és releváns ellenőrzési bizonyítékokat szerezzen az eredmények alapját képező adatokról.

(5)   A (3) bekezdésben előírt extrapolált korrekciók alkalmazásakor a tagállamok használhatják a kifizető ügynökségek tanúsító szerv által jóváhagyott ellenőrzési statisztikáit vagy az ilyen szerv által az (EU) 2021/2116 rendelet 12. cikkében említett ellenőrzéssel összefüggésben a hibaszintre vonatkozóan készített értékelést, feltéve, hogy:

| a) | a Bizottság elégedett a tanúsító szervek által végzett munkával mind az ellenőrzési stratégia, mind pedig a ténylegesen elvégzett ellenőrzés tartalma, terjedelme és minősége tekintetében; |
| --- | --- |

a)

a Bizottság elégedett a tanúsító szervek által végzett munkával mind az ellenőrzési stratégia, mind pedig a ténylegesen elvégzett ellenőrzés tartalma, terjedelme és minősége tekintetében;

| b) | a tanúsító szervek munkájának hatóköre megegyezik a kérdéses szabályszerűségi záróelszámolás hatókörével, különösen az intézkedések vagy rendszerek tekintetében; |
| --- | --- |

b)

a tanúsító szervek munkájának hatóköre megegyezik a kérdéses szabályszerűségi záróelszámolás hatókörével, különösen az intézkedések vagy rendszerek tekintetében;

| c) | az értékelésben figyelembe vették azon szankciók összegét, amelyeket ki kellett volna szabni. |
| --- | --- |

c)

az értékelésben figyelembe vették azon szankciók összegét, amelyeket ki kellett volna szabni.

(6)   Ha nem teljesülnek az uniós finanszírozásból kizárandó összegek meghatározásának (2) és (3) bekezdésekben említett feltételei, vagy az eset olyan természetű, hogy a kizárandó összegeket nem lehet az említett bekezdések alapján meghatározni, a Bizottság a megfelelő átalánykorrekciókat alkalmazza, figyelembe véve a jogsértés jellegét és súlyát, valamint az Unió általános költségvetésének okozott pénzügyi kár kockázatára vonatkozó saját becslését.

Az átalánykorrekció szintjének megszabása elsősorban a meghatározott meg nem felelés típusának figyelembevételével történik. E célból az ellenőrzési hiányosságokon belül meg kell különböztetni a kulcsfontosságú, illetve a kiegészítő ellenőrzésekhez kapcsolódó hiányosságokat, a következők szerint:

| a) | a kulcsfontosságú ellenőrzések azok az igazgatási és helyszíni ellenőrzések, amelyekre azért van szükség, hogy meghatározható legyen a támogatásra való jogosultság, valamint a csökkentések és szankciók ennek megfelelő alkalmazása; |
| --- | --- |

a)

a kulcsfontosságú ellenőrzések azok az igazgatási és helyszíni ellenőrzések, amelyekre azért van szükség, hogy meghatározható legyen a támogatásra való jogosultság, valamint a csökkentések és szankciók ennek megfelelő alkalmazása;

| b) | kiegészítő ellenőrzésnek minősül minden egyéb igazgatási művelet, amely a kérelmek helyes feldolgozásához szükséges. |
| --- | --- |

b)

kiegészítő ellenőrzésnek minősül minden egyéb igazgatási művelet, amely a kérelmek helyes feldolgozásához szükséges.

Ha ugyanazon szabályszerűségi záróelszámolási eljárás keretében különböző, eltérő átalánykorrekciókat maguk után vonó meg nem felelésekre derül fény, a legmagasabb átalánykorrekciót kell alkalmazni.

(7)   Az átalánykorrekciók mértékének megállapításakor a Bizottság elsősorban az alábbi körülmények közül egyet vagy többet vesz figyelembe, mivel ezek nagyobb súlyú hiányosságokat képviselnek, így nagyobb kockázatot jelentenek az Unió általános költségvetésének potenciális vesztesége tekintetében:

| a) | egy vagy több kulcsfontosságú ellenőrzést nem alkalmaznak, vagy olyan rosszul vagy ritkán alkalmaznak, hogy azok alkalmatlannak tekinthetők a kérelmek támogathatóságának megállapítására vagy a szabálytalanságok megelőzésére; |
| --- | --- |

a)

egy vagy több kulcsfontosságú ellenőrzést nem alkalmaznak, vagy olyan rosszul vagy ritkán alkalmaznak, hogy azok alkalmatlannak tekinthetők a kérelmek támogathatóságának megállapítására vagy a szabálytalanságok megelőzésére;

| b) | három vagy több hiányosságot tárnak fel egy adott ellenőrző rendszerrel kapcsolatban; |
| --- | --- |

b)

három vagy több hiányosságot tárnak fel egy adott ellenőrző rendszerrel kapcsolatban;

| c) | a tagállam nem alkalmazza vagy súlyos hiányosságok mellett alkalmazza az ellenőrző rendszert, és bizonyítottan széles körben tapasztalhatók szabálytalanságok és hanyagság a szabálytalan vagy csalárd gyakorlatok elleni fellépés tekintetében; |
| --- | --- |

c)

a tagállam nem alkalmazza vagy súlyos hiányosságok mellett alkalmazza az ellenőrző rendszert, és bizonyítottan széles körben tapasztalhatók szabálytalanságok és hanyagság a szabálytalan vagy csalárd gyakorlatok elleni fellépés tekintetében;

| d) | hasonló hiányosságokat tárnak fel egy tagállamban ugyanabban az ágazatban egy olyan vizsgálat során, amely egy olyan vizsgálatot követ, amelyben a szóban forgó hiányosságokat először észlelték és közölték a tagállammal, figyelembe véve azonban a tagállam által már meghozott korrekciós vagy kompenzációs intézkedéseket. |
| --- | --- |

d)

hasonló hiányosságokat tárnak fel egy tagállamban ugyanabban az ágazatban egy olyan vizsgálat során, amely egy olyan vizsgálatot követ, amelyben a szóban forgó hiányosságokat először észlelték és közölték a tagállammal, figyelembe véve azonban a tagállam által már meghozott korrekciós vagy kompenzációs intézkedéseket.

(8)   Ha a tagállam bizonyos olyan objektív elemeket nyújt be, amelyek nem felelnek meg az e cikk (2) és (3) bekezdésében említett követelményeknek, de amelyek bizonyítják, hogy az EMGA és az EMVA legnagyobb vesztesége olyan összegre korlátozódik, amely alacsonyabb, mint amely a javasolt átalánykorrekció alkalmazásából származna, a Bizottság az alacsonyabb átalánykorrekciót alkalmazza az uniós finanszírozásból az (EU) 2021/2116 rendelet 55. cikke alapján kizárandó összegek meghatározására.

(9)   A kedvezményezettekkel ténylegesen visszatéríttetett és a Bizottság által a szabályszerűségi záróelszámolási eljárás folyamán meghatározandó vonatkozó időpont előtt az EMGA, illetve az EMVA javára jóváírt összegeket le kell vonni abból az összegből, amelynek az uniós finanszírozásból történő kizárásáról a Bizottság az (EU) 2021/2116 rendelet 55. cikke értelmében dönt.

15. cikk

A szabályszerűségi záróelszámolási eljárás keretében az (EU) 2021/2115 rendelet hatálya alá tartozó kiadásokra vonatkozó korrekciók alkalmazásának kritériumai és módszere

(1)   Az (EU) 2021/2116 rendelet 55. cikkének (1) bekezdése szerinti, az uniós finanszírozásból kizárandó összegekről szóló határozat elfogadása céljából a Bizottság saját megállapításaira támaszkodik, és figyelembe veszi az említett rendelet 55. cikkének (3) bekezdésével összhangban lefolytatott szabályszerűségi záróelszámolási eljárás során a tagállamok által rendelkezésre bocsátott információkat. Az uniós finanszírozásból kizárandó összegnek a lehető legnagyobb mértékben meg kell egyeznie az uniós költségvetést érintő tényleges pénzügyi veszteséggel vagy kockázattal.

(2)   Amennyiben a Bizottság megállapítja, hogy a kiadások teljesítése nem az uniós joggal összhangban történt, a Bizottság átalánykorrekció alkalmazásával meghatározhatja a kizárandó összegeket, figyelembe véve a jogsértés jellegét és súlyosságát, valamint az Uniónak okozott pénzügyi kár kockázatára vonatkozó saját becslését.

Az átalánykorrekció szintjének megállapítása során elsősorban azt kell figyelembe venni, hogy a súlyos hiányosság milyen típusú. Ennek kapcsán az irányítási rendszereknek a súlyos hiányosságok által érintett elemeit kell tekintetbe venni.

Ha ugyanazon szabályszerűségi záróelszámolási eljárás keretében különböző, eltérő átalánykorrekciókat maguk után vonó súlyos hiányosságokra derül fény, a legmagasabb átalánykorrekciót kell alkalmazni.

(3)   Az átalánykorrekciók mértékének megállapításakor a Bizottság elsősorban az alábbi körülmények közül egyet vagy többet vesz figyelembe, mivel ezek nagyobb súlyú hiányosságokat képviselnek, így nagyobb kockázatot jelentenek az uniós költségvetés potenciális vesztesége tekintetében:

| a) | súlyos hiányosságok az irányítási rendszerek egy vagy több elemében; |
| --- | --- |

a)

súlyos hiányosságok az irányítási rendszerek egy vagy több elemében;

| b) | a tagállam nem alkalmazza az irányítási rendszer egyik elemét, és bizonyítottan széles körben tapasztalhatók szabálytalanságok és hanyagság a szabálytalan vagy csalárd gyakorlatok elleni fellépés tekintetében; |
| --- | --- |

b)

a tagállam nem alkalmazza az irányítási rendszer egyik elemét, és bizonyítottan széles körben tapasztalhatók szabálytalanságok és hanyagság a szabálytalan vagy csalárd gyakorlatok elleni fellépés tekintetében;

| c) | hasonló hiányosságokat tárnak fel egy tagállamban ugyanabban az ágazatban egy olyan vizsgálat során, amely egy olyan vizsgálatot követ, amelyben a szóban forgó hiányosságokat először észlelték és közölték a tagállammal, figyelembe véve azonban a tagállam által már meghozott korrekciós vagy kompenzációs intézkedéseket. |
| --- | --- |

c)

hasonló hiányosságokat tárnak fel egy tagállamban ugyanabban az ágazatban egy olyan vizsgálat során, amely egy olyan vizsgálatot követ, amelyben a szóban forgó hiányosságokat először észlelték és közölték a tagállammal, figyelembe véve azonban a tagállam által már meghozott korrekciós vagy kompenzációs intézkedéseket.

(4)   Amennyiben egy tagállam bizonyítja, hogy az EMGA és az EMVA legnagyobb vesztesége a javasolt átalány alkalmazásából eredő összegnél alacsonyabb összegre korlátozódik, az alacsonyabb átalányt lehet alkalmazni, vagy a Bizottság az irányítási rendszereknek az (EU) 2021/2116 rendelet 12. cikkében említett ellenőrzésével összefüggésben a tanúsító szerv által készített értékelést használhatja az uniós finanszírozásból kizárandó összegeknek a szóban forgó rendelet 55. cikke szerinti szabályszerűségi záróelszámolási eljárás során történő meghatározására.

(5)   Adott esetben a tagállamok a Bizottság által a szabályszerűségi záróelszámolási eljárás során előírt időkereten belül a szóban forgó összegek ellenőrzésére vonatkozó adatokat nyújthatnak be a hiányossággal potenciálisan érintett minden egyedi eset vizsgálata alapján. Az ellenőrzésnek az uniós jog megsértésével felmerült és az uniós költségvetésre terhelt összes kiadásra ki kell terjednie. A benyújtott adatoknak tartalmazniuk kell minden összeget, amely az uniós jognak való adott meg nem felelés miatt nem támogatható. Alternatív megoldásként a tagállamok a hiányosság által érintett sokaság statisztikailag érvényes és reprezentatív mintája alapján értékelhetik a kockázatot, feltéve, hogy a tagállamok nem tudják arányos erőfeszítéssel kiszámítani a jogosulatlanul kifizetett összegeket. A tanúsító szervnek meg kell erősítenie a hiányosság tagállam általi értékelését.

(6)   A tagállamok által az (5) bekezdés szerint benyújtott eredmények figyelembevétele céljából a Bizottság értékeli a benyújtott ellenőrzés vagy extrapoláció módszerét, tartalmát és eredményeit. Amennyiben a Bizottság kielégítőnek tartja a benyújtott ellenőrzés vagy extrapoláció módszerét, tartalmát és eredményeit, a tagállamok által az (5) bekezdés szerint benyújtott eredményeket használja fel az (EU) 2021/2116 rendelet 55. cikke alapján az uniós finanszírozásból kizárandó összegek meghatározásához.

(7)   A kedvezményezettekkel ténylegesen visszatéríttetett és a Bizottság által a szabályszerűségi záróelszámolási eljárás folyamán meghatározandó vonatkozó időpont előtt az EMGA, illetve az EMVA javára jóváírt összegeket le kell vonni abból az összegből, amelynek az uniós finanszírozásból történő kizárásáról a Bizottság az (EU) 2021/2116 rendelet 55. cikke értelmében dönt.

IV. FEJEZET

Biztosítékok

1. Szakasz

Alkalmazási kör és kifejezéshasználat

16. cikk

Alkalmazási kör

E fejezet alkalmazandó minden olyan esetben, amikor az ágazati mezőgazdasági jogszabályok biztosíték nyújtását írják elő, függetlenül attól, hogy a rendelkezések szövegében előfordul-e konkrétan a „biztosíték” kifejezés vagy sem.

Ez a fejezet nem alkalmazandó azokra a biztosítékokra, amelyeket a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (11) említett behozatali és kiviteli vámok megfizetésének garantálására nyújtottak.

11

17. cikk

Az e fejezetben használt kifejezések

E fejezet alkalmazásában:

| a) | „illetékes hatóság”: vagy a biztosíték elfogadására felhatalmazott fél, vagy az a fél, amely felhatalmazást kapott, hogy a vonatkozó rendelettel összhangban döntést hozzon a biztosíték felszabadításáról vagy lehívásáról; |
| --- | --- |

a)

„illetékes hatóság”: vagy a biztosíték elfogadására felhatalmazott fél, vagy az a fél, amely felhatalmazást kapott, hogy a vonatkozó rendelettel összhangban döntést hozzon a biztosíték felszabadításáról vagy lehívásáról;

| b) | „keretbiztosíték”: olyan biztosíték, amelyet abból a célból bocsátanak az illetékes hatóság rendelkezésére, hogy egynél több kötelezettség teljesítését szavatolják; |
| --- | --- |

b)

„keretbiztosíték”: olyan biztosíték, amelyet abból a célból bocsátanak az illetékes hatóság rendelkezésére, hogy egynél több kötelezettség teljesítését szavatolják;

| c) | „a biztosított összeg megfelelő része”: a biztosított összeg azon mennyiségnek megfelelő része, amelyre vonatkozóan valamely követelménynek nem tettek eleget. |
| --- | --- |

c)

„a biztosított összeg megfelelő része”: a biztosított összeg azon mennyiségnek megfelelő része, amelyre vonatkozóan valamely követelménynek nem tettek eleget.

2. Szakasz

A biztosítékra vonatkozó követelmény

18. cikk

Felelős fél

Biztosítékot az a fél nyújt – illetve annak nevében nyújtanak –, aki vagy amely egy adott pénzösszeg megfizetéséért felelős, amennyiben kötelezettségét nem teljesíti.

19. cikk

Mentesítés a biztosíték nyújtására vonatkozó követelmény alól

(1)   Az illetékes hatóság mentesítést adhat a biztosíték nyújtására vonatkozó kötelezettség alól, amennyiben a kötelezettség teljesítéséért felelős fél:

| a) | hatósági feladatokat ellátó közjogi szerv; vagy |
| --- | --- |

a)

hatósági feladatokat ellátó közjogi szerv; vagy

| b) | az a) pontban említett feladatokat állami felügyelet alatt végző magánjogi szerv. |
| --- | --- |

b)

az a) pontban említett feladatokat állami felügyelet alatt végző magánjogi szerv.

(2)   Az illetékes hatóság mentesítést adhat a biztosíték nyújtására vonatkozó kötelezettség alól, ha a biztosított összeg értéke nem éri el az 500 EUR-t. Ilyen esetben az érintett félnek írásban vállalnia kell, hogy az elengedett biztosítékkal azonos összeget fizet, ha nem teljesíti a vonatkozó kötelezettséget.

Az első albekezdés alkalmazásában a biztosíték értékét úgy kell kiszámítani, hogy az magában foglalja az ugyanahhoz a művelethez kapcsolódó valamennyi vonatkozó kötelezettséget.

20. cikk

A biztosítékokra vonatkozó feltételek

(1)   Az illetékes hatóság köteles megtagadni a biztosíték elfogadását, illetve megkövetelni annak más biztosítékkal való felváltását olyan biztosíték esetében, amelyet nem tart megfelelőnek vagy kielégítőnek, vagy amely nem biztosít elég hosszú időszakra fedezetet.

(2)   Amennyiben a készpénzt átutalás útján helyezik letétbe, azt csupán azt követően lehet valóban biztosítéknak tekinteni, hogy az illetékes hatóság meggyőződik arról, hogy a szóban forgó összeg a rendelkezésére áll.

(3)   Azt a meghatározott összegről szóló csekket, amelynek kifizetésére egy, az illetékes hatóság helye szerinti tagállam által e célra elismert pénzintézet vállal garanciát, készpénzletétnek kell tekinteni. Az illetékes hatóság mindaddig nem köteles az ilyen csekket beváltani, amíg a garanciával fedezett időszak lejárta nem közeledik.

Az első albekezdésben említett csekkek kivételével egy csekk csak akkor képvisel biztosítékot, amikor az illetékes hatóság meggyőződött arról, hogy az összeg a rendelkezésére áll.

(4)   A pénzintézetek tevékenységével kapcsolatos minden díjat a biztosítékot nyújtó félnek kell viselnie.

(5)   A készpénzletét formájában biztosítékot nyújtó félnek nem jár kamat.

21. cikk

Az euro használata

(1)   A biztosítékokat euróban kell kifejezni.

(2)   Amennyiben a biztosítékot nemzeti pénznemben fogadják el egy olyan tagállamban, amely nem vezette be az eurót, a biztosíték euróban kifejezett összegét az V. fejezetnek megfelelően át kell váltani az adott nemzeti pénznemre. A biztosítéknak megfelelő vállalást és a szabálytalanságok vagy jogsértések esetén visszatartott összegeket továbbra is euróban kell rögzíteni.

22. cikk

A kezes

(1)   A kezes olyan személy lehet, akinek hivatalosan bejegyzett tartózkodási helye vagy székhelye az Unióban van, valamint – a Szerződésnek a szolgáltatásnyújtás szabadságára vonatkozó rendelkezéseire is figyelemmel – rendelkezik a biztosíték nyújtásának helye szerinti tagállam illetékes hatóságának jóváhagyásával. A kezesnek írásbeli garanciát kell vállalnia.

(2)   Az írásbeli garanciának legalább a következőket kell tartalmaznia:

| a) | azon kötelezettséget, illetve keretbiztosíték nyújtása esetén azon kötelezettségtípus(oka)t, amely(ek) teljesítésére vonatkozóan valamely pénzösszeg kifizetését garantálja; |
| --- | --- |

a)

azon kötelezettséget, illetve keretbiztosíték nyújtása esetén azon kötelezettségtípus(oka)t, amely(ek) teljesítésére vonatkozóan valamely pénzösszeg kifizetését garantálja;

| b) | azt a maximális összeget, amelynek megfizetéséért a kezes felelősséget vállal; |
| --- | --- |

b)

azt a maximális összeget, amelynek megfizetéséért a kezes felelősséget vállal;

| c) | azt, hogy a kezes egyetemleges felelősséget vállal a kötelezettség teljesítéséért felelős féllel arra nézve, hogy az illetékes hatóság felszólításától számított 30 napon belül a garancia erejéig kifizet minden olyan összeget, amely a biztosíték lehívhatónak nyilvánítását követően esedékessé válik. |
| --- | --- |

c)

azt, hogy a kezes egyetemleges felelősséget vállal a kötelezettség teljesítéséért felelős féllel arra nézve, hogy az illetékes hatóság felszólításától számított 30 napon belül a garancia erejéig kifizet minden olyan összeget, amely a biztosíték lehívhatónak nyilvánítását követően esedékessé válik.

(3)   Amennyiben már rendelkezésre áll valamely írásos keretbiztosíték, az illetékes hatóságnak meg kell határoznia azt az eljárást, amellyel a keretbiztosíték egy része vagy egésze egy konkrét kötelezettséghez rendelhető.

23. cikk

Vis maior alkalmazása

Amennyiben a biztosítékkal fedezett kötelezettségért felelős személy azt állítja, hogy a kötelezettség vis maior következtében nem teljesíthető, az illetékes hatóságok számára kielégítő módon igazolnia kell, hogy valóban vis maior esete áll fenn. Ha az illetékes hatóság elismeri, hogy vis maior esetéről van szó, a kötelezettséget – kizárólag a biztosíték felszabadítása céljából – érvényteleníti.

vis maior

vis maior

vis maior

3. Szakasz

A biztosítékok felszabadítása és lehívása a 4. szakaszban említettektől eltérő esetekben

24. cikk

A biztosítékok lehívása

(1)   Az (EU) 2021/2116 rendelet 64. cikkének (1) bekezdésében említett kötelezettség, amelynek értelmében valamely cselekményt teljesíteni kell, vagy valamely cselekmény teljesítésétől tartózkodni kell, az azt előíró rendelet céljai szempontjából alapvető jellegű.

(2)   Ha valamely kötelezettség teljesítésére nem kerül sor, és a teljesítés nincs határidőhöz kötve, a biztosítékot akkor kell lehívni, amikor az illetékes hatóság megállapítja a teljesítés elmulasztását.

(3)   Ha az adott kötelezettség teljesítése határidőhöz van kötve, és a teljesítésre csak a szóban forgó határidőn túl került sor, a biztosítékot le kell hívni.

Ilyen esetben a biztosíték 10 %-a azonnal lehívásra kerül, majd a fennmaradó egyenlegre egy további százalékos arányt kell alkalmazni a következők szerint:

| a) | 2 % minden egyes határidőn túli naptári napra, ha a kötelezettség termékek harmadik országba történő beviteléhez kapcsolódik; |
| --- | --- |

a)

2 % minden egyes határidőn túli naptári napra, ha a kötelezettség termékek harmadik országba történő beviteléhez kapcsolódik;

| b) | 5 % minden egyes határidőn túli naptári napra, ha a kötelezettség termékeknek az Unió vámterületén kívülre jutásához kapcsolódik. |
| --- | --- |

b)

5 % minden egyes határidőn túli naptári napra, ha a kötelezettség termékeknek az Unió vámterületén kívülre jutásához kapcsolódik.

(4)   Ha az adott kötelezettség teljesítésére időben sor kerül, és a teljesítésre vonatkozó bizonyíték bemutatása megszabott határidőhöz van kötve, a szóban forgó kötelezettség kapcsán nyújtott biztosítékot az említett határidőn túli minden egyes naptári napra vonatkozóan a 0,2/napokban megállapított időkorlát képletnek megfelelően és a 27. cikk figyelembevételével kell lehívni.

Ha az első albekezdésben említett bizonyíték felhasznált vagy lejárt behozatali vagy kiviteli engedély benyújtásából áll, a biztosítékból lehívandó hányad 15 %, ha a bizonyítékot az első albekezdésben említett megszabott határidő után, de legkésőbb az engedély lejártát követő 730. naptári napon benyújtják. Az említett 730 naptári nap elteltével a fennmaradó biztosítéki összeg teljes egészében elvész.

(5)   A lehívandó biztosíték összegét az euróban vagy az adott nemzeti pénznemben kifejezett legközelebbi egész számra lefelé kell kerekíteni.

25. cikk

A biztosítékok felszabadítása

(1)   Amint az egyedi uniós szabályokban foglaltaknak megfelelően bizonyítást nyer valamely kötelezettség teljesítése, vagy amint a biztosíték egy része az (EU) 2021/2116 rendelet 64. cikke (2) bekezdésének és e rendelet 24. cikkének megfelelően lehívásra kerül, a biztosítékot, illetve az esetnek megfelelően annak fennmaradó részét haladéktalanul fel kell szabadítani.

(2)   A biztosíték egy része kérésre felszabadítható, amennyiben a termékmennyiség egy részére nézve a vonatkozó bizonyítékot bemutatták, feltéve, hogy a szóban forgó rész nem kisebb, mint a biztosítékot előíró rendeletben – vagy ennek hiányában a tagállam által – megjelölt bármely minimális mennyiség.

(3)   Amennyiben a biztosíték felszabadításához szükséges bizonyíték bemutatása nincs időkerethez kötve, a határidő 365 naptári nap az azon kötelezettség teljesítése tekintetében meghatározott határidőtől számítva, amelyre vonatkozóan a biztosítékot letétbe helyezték. Amennyiben nem határoztak meg határidőt azon kötelezettség teljesítésére, amelyre a biztosítékot letétbe helyezték, a biztosított összeg felszabadításához szükséges bizonyíték benyújtására nyitva álló határidő az összes kötelezettség teljesítésének napjától számított 365 naptári nap.

Az első albekezdésben megállapított időtartam nem lehet hosszabb 1 095 naptári napnál attól az időponttól számítva, amikor megtörtént a biztosíték konkrét kötelezettséghez rendelése.

26. cikk

Küszöbértékek

(1)   A teljes lehívott összeg nem haladhatja meg a biztosított összeg megfelelő részének 100 %-át.

(2)   Az illetékes hatóság eltekinthet a 100 EUR-nál kisebb összeg lehívásától, feltéve, hogy a nemzeti törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések az analóg esetekre hasonló rendelkezéseket állapítanak meg.

4. Szakasz

Biztosíték nyújtása előlegfizetés esetén

27. cikk

Alkalmazási kör

E szakasz azokban az esetekben alkalmazandó, amikor az ágazati beavatkozásokra vonatkozó szabályoktól eltérő különös uniós szabályok alapján bizonyos összeg előlegként kifizethető azelőtt, hogy a valamely támogatás vagy előny megszerzésének feltételéül megállapított kötelezettséget teljesítették volna.

28. cikk

A biztosítékok felszabadítása

(1)   A biztosíték akkor szabadítható fel:

| a) | ha az előlegként nyújtott összegre vonatkozó végleges jogosultság megállapítást nyert; |
| --- | --- |

a)

ha az előlegként nyújtott összegre vonatkozó végleges jogosultság megállapítást nyert;

| b) | vagy ha az előlegként nyújtott összeg és az egyedi uniós szabályokban előírt valamennyi kiegészítés visszafizetése megtörtént. |
| --- | --- |

b)

vagy ha az előlegként nyújtott összeg és az egyedi uniós szabályokban előírt valamennyi kiegészítés visszafizetése megtörtént.

(2)   Amennyiben a nyújtott összegre való végleges jogosultság igazolása nem történik meg az erre nyitva álló határidőig, az illetékes hatóságnak haladéktalanul meg kell indítania a biztosíték lehívására irányuló eljárást.

Amennyiben azonban egyedi uniós szabályok úgy rendelkeznek, az igazolást a biztosíték részleges visszafizetése ellenében az említett időpont után is be lehet mutatni.

V. FEJEZET

Az euro használata

29. cikk

Harmadik országokkal folytatott kereskedelem

(1)   A közös agrárpolitikára vonatkozó uniós jogszabályokban euróban rögzített és a tagállamok által nemzeti pénznemben alkalmazandó, behozatallal kapcsolatos összegek és kiviteli adók esetében az átváltási árfolyam kifejezetten megegyezik a 952/2013/EU rendelet 53. cikkének (1) bekezdése értelmében alkalmazandó árfolyammal.

(2)   A harmadik országokkal folytatott kereskedelmet érintő uniós mezőgazdasági jogszabályokban szereplő, euróban kifejezett árak és pénzösszegek esetében az árfolyam meghatározó ügyleti ténye a vám-árunyilatkozat elfogadása.

(3)   A zöldségek és gyümölcsök behozatali átalányértékének kiszámítása során a belépési ár meghatározása céljából az említett átalányértéknek és a levonás összegének kiszámításához alkalmazott reprezentatív árak átváltási árfolyamának meghatározó ügyleti ténye az a nap, amelyre a reprezentatív árak vonatkoznak.

30. cikk

Különleges támogatások

(1)   A forgalmazott termék mennyisége, illetve a meghatározott rendeltetésű termék mennyisége alapján biztosított támogatás esetében az árfolyam meghatározó ügyleti ténye a 32. és 33. cikk sérelme nélkül az az első esemény, amely, miután az érintett gazdasági szereplő átvette a termékeket, biztosítja a szóban forgó termékek megfelelő felhasználását, és amely kötelezővé teszi a támogatás biztosítását.

(2)   A magánraktározási támogatások esetében az árfolyam meghatározó ügyleti ténye annak az időszaknak az első napja, amely időszakra a konkrét szerződéssel kapcsolatos támogatás vonatkozik.

(3)   Az e cikk (1) és (2) bekezdésében, valamint a 32. és 33. cikkben említettektől eltérő támogatások esetében az árfolyam meghatározó ügyleti ténye a kérelmek benyújtásának határideje.

31. cikk

Borágazat

(1)   Az árfolyam meghatározó ügyleti ténye a következők esetében annak a pénzügyi évnek az első napja, amelyben a támogatást nyújtják:

| a) | szőlőültetvényeknek az (EU) 2021/2115 rendelet 58. cikke (1) bekezdése első albekezdésének a) pontja szerinti szerkezetátalakítása és átállítása; |
| --- | --- |

a)

szőlőültetvényeknek az (EU) 2021/2115 rendelet 58. cikke (1) bekezdése első albekezdésének a) pontja szerinti szerkezetátalakítása és átállítása;

| b) | az (EU) 2021/2115 rendelet 58. cikke (1) bekezdése első albekezdésének l) pontjában említett, kölcsönös kockázatkezelési alapok létrehozásával kapcsolatos igazgatási költségek fedezésére szolgáló átmeneti és fokozatosan csökkenő támogatás; |
| --- | --- |

b)

az (EU) 2021/2115 rendelet 58. cikke (1) bekezdése első albekezdésének l) pontjában említett, kölcsönös kockázatkezelési alapok létrehozásával kapcsolatos igazgatási költségek fedezésére szolgáló átmeneti és fokozatosan csökkenő támogatás;

| c) | az (EU) 2021/2115 rendelet 58. cikke (1) bekezdése első albekezdésének d) pontjában említett, természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenségekből, kedvezőtlen éghajlati jelenségekből, állatok, növénybetegségek vagy kártevőfertőzések által okozott károkból eredő jövedelemkiesések ellentételezésére szolgáló betakarítási biztosítás. |
| --- | --- |

c)

az (EU) 2021/2115 rendelet 58. cikke (1) bekezdése első albekezdésének d) pontjában említett, természeti katasztrófához hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenségekből, kedvezőtlen éghajlati jelenségekből, állatok, növénybetegségek vagy kártevőfertőzések által okozott károkból eredő jövedelemkiesések ellentételezésére szolgáló betakarítási biztosítás.

(2)   Az (EU) 2021/2115 rendelet 58. cikke (1) bekezdése első albekezdésének c) pontjában említett zöldszürettel kapcsolatos műveletek esetében az árfolyam meghatározó ügyleti ténye az a nap, amelyen a zöldszürettel kapcsolatos műveletre sor kerül.

(3)   A borkészítés melléktermékeinek az (EU) 2021/2115 rendelet 58. cikke (1) bekezdése első albekezdésének g) pontjában említett, az 1308/2013/EU rendelet VIII. melléklete II. részének D. szakaszában megállapított korlátozásokkal összhangban végzett lepárlása esetében az árfolyam meghatározó ügyleti ténye annak a pénzügyi évnek az első napja, amelyben a mellékterméket leszállították.

(4)   Az (EU) 2021/2115 rendelet 58. cikke (1) bekezdése első albekezdésének b), e) és m) pontjában említett beruházások esetében az árfolyam meghatározó ügyleti ténye azon év január 1-je, amelyben a támogatás nyújtására vonatkozó határozatot meghozták.

(5)   Az (EU) 2021/2115 rendelet 58. cikke (1) bekezdése első albekezdésének f), h), i), j) és k) pontjában említett beavatkozástípusok esetében az árfolyam meghatározó ügyleti ténye az Európai Központi Bank által azon hónapot megelőzően megállapított utolsó előtti átváltási árfolyam, amely hónapra vonatkozóan a kiadást, illetve a címzett bevételt bejelentették.

32. cikk

Az iskolaprogram végrehajtásával kapcsolatos támogatások összege és kifizetése

Az 1308/2013/EU rendelet II. része I. címe II. fejezetének I. szakaszában említett iskolaprogram végrehajtására nyújtott támogatás tekintetében az árfolyam meghatározó ügyleti ténye az érintett tanévet megelőző január 1-je.

33. cikk

Strukturális vagy környezetvédelmi jellegű támogatás

Az (EU) 2021/2115 rendelet III. címének IV. fejezetével összhangban kifizetett vidékfejlesztési támogatás, valamint az 1305/2013/EU rendelet alapján jóváhagyott intézkedésekhez kapcsolódó kifizetések esetében az árfolyam meghatározó ügyleti ténye azon év január 1-je, amelyben a támogatás nyújtására vonatkozó határozatot meghozták.

Mindazonáltal azokban az esetekben, amikor az uniós szabályok értelmében az első albekezdésben említett összegek kifizetése több éven át elhúzódik, az éves részletekre vonatkozó árfolyam meghatározó ügyleti ténye azon év január 1-je, amely évre a szóban forgó részletet folyósítják.

34. cikk

Egyéb összegek és árak

Az uniós jogi szabályozás vagy pályázati eljárás értelmében euróban kifejezett, a 30–33. cikkben említett áraktól vagy összegektől eltérő árak vagy összegek, illetve az ezen árakhoz kapcsolódó összegek esetében az árfolyam meghatározó ügyleti ténye az a nap, amelyen az alábbi jogi aktusok egyike lezajlik:

| a) | vásárlás esetén az érvényes ajánlat kézhezvételének időpontja; |
| --- | --- |

a)

vásárlás esetén az érvényes ajánlat kézhezvételének időpontja;

| b) | eladás esetén az érvényes ajánlat kézhezvételének időpontja; |
| --- | --- |

b)

eladás esetén az érvényes ajánlat kézhezvételének időpontja;

| c) | termékek visszahívása esetén a visszahívás megtörténtének napja; |
| --- | --- |

c)

termékek visszahívása esetén a visszahívás megtörténtének napja;

| d) | a be nem takarítással és a zöldszürettel kapcsolatos műveletek esetében a műveletek megtörténtének napja; |
| --- | --- |

d)

a be nem takarítással és a zöldszürettel kapcsolatos műveletek esetében a műveletek megtörténtének napja;

| e) | szállítási, feldolgozási vagy közraktározási költségek, illetve tanulmányokra valamely pályázati eljárás keretében megállapított összegek esetén a pályázatok benyújtási határideje; |
| --- | --- |

e)

szállítási, feldolgozási vagy közraktározási költségek, illetve tanulmányokra valamely pályázati eljárás keretében megállapított összegek esetén a pályázatok benyújtási határideje;

| f) | a piacon az árak, összegek, illetve ajánlatok nyilvántartása esetén az a nap, amelynek vonatkozásában az árat, az összeget, illetve az ajánlatot feljegyezték; |
| --- | --- |

f)

a piacon az árak, összegek, illetve ajánlatok nyilvántartása esetén az a nap, amelynek vonatkozásában az árat, az összeget, illetve az ajánlatot feljegyezték;

| g) | a mezőgazdasági jogszabályok be nem tartásáért kivetett szankciók esetében az illetékes hatóság ténymegállapító jogi aktusának kelte. |
| --- | --- |

g)

a mezőgazdasági jogszabályok be nem tartásáért kivetett szankciók esetében az illetékes hatóság ténymegállapító jogi aktusának kelte.

35. cikk

Előlegek kifizetése

Előlegek esetében az árfolyam meghatározó ügyleti ténye az azon árhoz vagy összeghez kapcsolódó meghatározó ügyleti tény, amelyre az előleg vonatkozik, amennyiben az ügyleti tény az előleg kifizetéséig megtörtént; egyéb esetben az előleg euróban történő megállapításának időpontja, illetve ennek hiányában az előleg kifizetésének időpontja. Az árfolyamra vonatkozó meghatározó ügyleti tényt az említett árra vagy összegre megállapított meghatározó ügyleti tény teljes árra vagy összegre történő alkalmazásának sérelme nélkül kell alkalmazni.

36. cikk

Biztosítékok

A biztosítékok esetében az árfolyam meghatározó ügyleti ténye a biztosíték nyújtásának a napja.

Ugyanakkor az alábbi kivételek érvényesek:

| a) | előlegekhez kapcsolódó biztosítékok esetében az árfolyam meghatározó ügyleti ténye az előleg összegére meghatározott ügyleti tény, ha ez a tény a biztosíték kifizetéséig bekövetkezik; |
| --- | --- |

a)

előlegekhez kapcsolódó biztosítékok esetében az árfolyam meghatározó ügyleti ténye az előleg összegére meghatározott ügyleti tény, ha ez a tény a biztosíték kifizetéséig bekövetkezik;

| b) | pályázatok benyújtásával kapcsolatos biztosítékok esetében az árfolyam meghatározó ügyleti ténye a pályázat benyújtásának a napja; |
| --- | --- |

b)

pályázatok benyújtásával kapcsolatos biztosítékok esetében az árfolyam meghatározó ügyleti ténye a pályázat benyújtásának a napja;

| c) | pályázatok végrehajtásával kapcsolatos biztosítékok esetében az árfolyam meghatározó ügyleti ténye a pályázati időszak utolsó napja. |
| --- | --- |

c)

pályázatok végrehajtásával kapcsolatos biztosítékok esetében az árfolyam meghatározó ügyleti ténye a pályázati időszak utolsó napja.

37. cikk

Az árfolyam meghatározása

Az uniós jogi szabályozás szerint meghatározott ügyleti tények megállapítása során az alkalmazandó árfolyam az Európai Központi Bank által az ügyleti tény bekövetkezése szerinti hónap első napját megelőzően legutoljára rögzített árfolyam.

Az alábbi esetekben azonban az alkalmazandó árfolyam a következő:

| a) | az e rendelet 29. cikke (2) bekezdésében említett esetekben, amikor az árfolyam meghatározó ügyleti ténye a vám-árunyilatkozat elfogadása, a 952/2013/EU rendelet 53. cikkének (1) bekezdésében említett árfolyam; |
| --- | --- |

a)

az e rendelet 29. cikke (2) bekezdésében említett esetekben, amikor az árfolyam meghatározó ügyleti ténye a vám-árunyilatkozat elfogadása, a 952/2013/EU rendelet 53. cikkének (1) bekezdésében említett árfolyam;

| b) | a közraktározási műveletek során felmerülő intervenciós kiadások esetében a 906/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (12) 3. cikke (2) bekezdésének alkalmazásából eredő árfolyam. |
| --- | --- |

b)

a közraktározási műveletek során felmerülő intervenciós kiadások esetében a 906/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (12) 3. cikke (2) bekezdésének alkalmazásából eredő árfolyam.

12

38. cikk

A tranzakciók vizsgálata

Az (EU) 2021/2116 rendelet IV. címe III. fejezetének alkalmazásából eredő, euróban megadott összegeket a vizsgálati időszak megkezdése szerinti év első munkanapján érvényes, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett átváltási árfolyam alkalmazásával adott esetben át kell váltani az érintett nemzeti valutákra.

Európai Unió Hivatalos Lapjának

VI. FEJEZET

Átmeneti és záró rendelkezések

39. cikk

Átmeneti rendelkezések

Ha egy, az 1306/2013/EU rendelettel összhangban akkreditált kifizető ügynökség felelősséget vállal olyan kiadásokért, amelyekért korábban nem volt felelős, az új felelősségek tekintetében 2023. január 1. előtt akkreditálni kell.

40. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 907/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 2023. január 1-jével hatályát veszti.

Ugyanakkor:

| a) | az említett rendelet 5a. cikke, 7. cikkének (3) és (4) bekezdése, 11. cikke (1) bekezdésének második albekezdése és (2) bekezdése, valamint 13. cikke továbbra is alkalmazandó az EMVA tekintetében a kedvezményezetteknél felmerült kiadásokra és a kifizető ügynökség által az 1305/2013/EU rendelet szerinti vidékfejlesztési programok végrehajtása keretében teljesített kifizetésekre, valamint az EMGA tekintetében az 1308/2013/EU rendelet alapján jóváhagyott operatív programokra; |
| --- | --- |

a)

az említett rendelet 5a. cikke, 7. cikkének (3) és (4) bekezdése, 11. cikke (1) bekezdésének második albekezdése és (2) bekezdése, valamint 13. cikke továbbra is alkalmazandó az EMVA tekintetében a kedvezményezetteknél felmerült kiadásokra és a kifizető ügynökség által az 1305/2013/EU rendelet szerinti vidékfejlesztési programok végrehajtása keretében teljesített kifizetésekre, valamint az EMGA tekintetében az 1308/2013/EU rendelet alapján jóváhagyott operatív programokra;

| b) | az említett rendelet 13. cikke továbbra is alkalmazandó az 1306/2013/EU rendelet 54. cikke alapján indított, folyamatban lévő visszafizettetésekre. |
| --- | --- |

b)

az említett rendelet 13. cikke továbbra is alkalmazandó az 1306/2013/EU rendelet 54. cikke alapján indított, folyamatban lévő visszafizettetésekre.

41. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet 2023. január 1-jétől alkalmazandó.

A 39. cikket azonban e rendelet hatálybalépésének napjától kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. december 7-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 435., 2021.12.6., 187. o.

1

(2)  A Bizottság 907/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. március 11.) az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kifizető ügynökségek és más szervek, a pénzgazdálkodás, a számlaelszámolás, a biztosítékok és az euro használata tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 255., 2014.8.28., 18. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/2115 rendelete (2021. december 2.) a közös agrárpolitika keretében a tagállamok által elkészítendő stratégiai tervhez (KAP stratégiai terv) nyújtott, az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) által finanszírozott támogatásra vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint az 1305/2013/EU és az 1307/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 435., 2021.12.6., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 1305/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról és az 1698/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 487. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 1308/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 671. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 1306/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 549. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 228/2013/EU rendelete (2013. március 13.) az Unió legkülső régiói részére egyedi mezőgazdasági intézkedések megállapításáról és a 247/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 78., 2013.3.20., 23. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 229/2013/EU rendelete (2013. március 13.) egyedi mezőgazdasági intézkedéseknek a kisebb égei-tengeri szigetek javára történő megállapításáról és az 1405/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 78., 2013.3.20., 41. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 1144/2014/EU rendelete (2014. október 22.) a belső piacon és harmadik országokban megvalósított, mezőgazdasági termékekre vonatkozó tájékoztatásnyújtási és promóciós intézkedésekről, és a 3/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 317., 2014.11.4., 56. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 952/2013/EU rendelete (2013. október 9.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.).

11

(12)  A Bizottság 906/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. március 11.) az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az állami intervencióhoz kapcsolódó kiadások tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 255., 2014.8.28., 1. o.).

12

---

I. MELLÉKLET

A kifizető ügynökségekre vonatkozó, az 1. cikk (2) bekezdésében említett akkreditációs kritériumok

1.   BELSŐ KÖRNYEZET

A.   Szervezeti felépítés

A kifizető ügynökség szervezeti felépítésének lehetővé kell tennie az ügynökség számára a következő főbb funkciók ellátását az EMGA- és EMVA-kiadásokra vonatkozóan:

| i. | a kifizetések engedélyezése és ellenőrzése a kedvezményezettnek kifizetendő összeg uniós szabályoknak való megfelelésének megállapítása céljából; ezek különösen adminisztratív és helyszíni ellenőrzéseket foglalnak magukban; |
| --- | --- |

i.

a kifizetések engedélyezése és ellenőrzése a kedvezményezettnek kifizetendő összeg uniós szabályoknak való megfelelésének megállapítása céljából; ezek különösen adminisztratív és helyszíni ellenőrzéseket foglalnak magukban;

| ii. | az engedélyezett összeg kifizetése a kedvezményezetteknek (vagy engedményesüknek/engedményeseiknek), illetve – a vidékfejlesztés esetében – az Unió által társfinanszírozott rész kifizetése; |
| --- | --- |

ii.

az engedélyezett összeg kifizetése a kedvezményezetteknek (vagy engedményesüknek/engedményeseiknek), illetve – a vidékfejlesztés esetében – az Unió által társfinanszírozott rész kifizetése;

| iii. | a kifizetések könyvelése abból a célból, hogy a kifizető ügynökségek az EMGA- és EMVA-kiadások nyilvántartására elkülönített könyvelésükbe egy információs rendszer formájában bejegyezzék az összes kifizetést, valamint a kiadások időszakos összefoglalóinak az elkészítése, beleértve a Bizottságnak benyújtandó havi (az EMGA esetében), negyedévenkénti (az EMVA esetében) és éves kimutatásokat is. A kifizető ügynökség könyvelésének tartalmaznia kell az EMGA és az EMVA által finanszírozott eszközöket is, különösen az intervenciós készletek, az el nem számolt előlegek, az értékpapírok és a követelések vonatkozásában; |
| --- | --- |

iii.

a kifizetések könyvelése abból a célból, hogy a kifizető ügynökségek az EMGA- és EMVA-kiadások nyilvántartására elkülönített könyvelésükbe egy információs rendszer formájában bejegyezzék az összes kifizetést, valamint a kiadások időszakos összefoglalóinak az elkészítése, beleértve a Bizottságnak benyújtandó havi (az EMGA esetében), negyedévenkénti (az EMVA esetében) és éves kimutatásokat is. A kifizető ügynökség könyvelésének tartalmaznia kell az EMGA és az EMVA által finanszírozott eszközöket is, különösen az intervenciós készletek, az el nem számolt előlegek, az értékpapírok és a követelések vonatkozásában;

| iv. | az (EU) 2021/2115 rendeletben említett beavatkozástípusok tekintetében a kifizető ügynökség szervezeti struktúrájának biztosítania kell az (EU) 2021/2116 rendelet 54. cikkében említett éves teljesítményalapú záróelszámoláshoz kapcsolódó, a kimeneti mutatókról szóló teljesítményjelentésre és az (EU) 2021/2115 rendelet 134. cikkében említett, a többéves teljesítménymonitoringgal kapcsolatos eredménymutatókról szóló teljesítményjelentésre vonatkozó követelmény teljesítését is, bizonyítva az (EU) 2021/2116 rendelet 37. cikkének való megfelelést. |
| --- | --- |

iv.

az (EU) 2021/2115 rendeletben említett beavatkozástípusok tekintetében a kifizető ügynökség szervezeti struktúrájának biztosítania kell az (EU) 2021/2116 rendelet 54. cikkében említett éves teljesítményalapú záróelszámoláshoz kapcsolódó, a kimeneti mutatókról szóló teljesítményjelentésre és az (EU) 2021/2115 rendelet 134. cikkében említett, a többéves teljesítménymonitoringgal kapcsolatos eredménymutatókról szóló teljesítményjelentésre vonatkozó követelmény teljesítését is, bizonyítva az (EU) 2021/2116 rendelet 37. cikkének való megfelelést.

A kifizető ügynökség szervezeti felépítésének minden operatív szintjére vonatkozóan elő kell írni a felhatalmazások és felelősségek egyértelmű kijelölését, valamint az első bekezdés i., ii. és iii. pontjában említett funkciók elkülönítését, és az ezekre vonatkozó felelősségeket a jelentési útvonalakat is tartalmazó szervezeti ábrán kell meghatározni. A szervezeti felépítésnek magában kell foglalnia a 4. pontban említett technikai szolgálatokat és belső ellenőrzési szolgálatot is.

B.   Az emberi erőforrásokra vonatkozó normák

A kifizető ügynökségnek bizonyítania kell a feddhetetlenség és az etikai értékek iránti elkötelezettségét. Minden vezetési szintnek tiszteletben kell tartania a feddhetetlenség követelményét és az etikai értékeket utasításaiban, fellépéseiben és magatartásában. A feddhetetlenség követelményét és az etikai értékeket magatartási normákban kell meghatározni, és azoknak a szervezet minden szintjén, valamint a kiszervezett szolgáltatók és a kedvezményezettek körében is jól ismerteknek kell lenniük. Eljárásokat kell bevezetni annak értékelésére, hogy az egyének és a szervezetek összhangban vannak-e a magatartási normákkal, valamint annak érdekében, hogy az eltéréseket időben kezelni lehessen. A kifizető ügynökségnek továbbá bizonyítania kell elkötelezettségét aziránt, hogy célkitűzéseivel összhangban kompetens személyeket alkalmazzon, és képezze, valamint megtartsa e személyeket.

Az ügynökségnek gondoskodnia kell különösen arról, hogy:

| i. | rendelkezésre álljanak a műveletek végrehajtásához szükséges megfelelő emberi erőforrások, valamint a műveletek különböző szintjein szükséges technikai ismeretek; |
| --- | --- |

i.

rendelkezésre álljanak a műveletek végrehajtásához szükséges megfelelő emberi erőforrások, valamint a műveletek különböző szintjein szükséges technikai ismeretek;

| ii. | a feladatok úgy legyenek elkülönítve, hogy egyetlen tisztviselő se legyen felelős a következő feladatok közül egynél többért: az EMGA vagy az EMVA terhére írt összegek kifizetésének engedélyezése, a kifizetés teljesítése, illetve könyvelése; és egyik tisztviselő se végezze a fenti feladatokat felügyelet nélkül; |
| --- | --- |

ii.

a feladatok úgy legyenek elkülönítve, hogy egyetlen tisztviselő se legyen felelős a következő feladatok közül egynél többért: az EMGA vagy az EMVA terhére írt összegek kifizetésének engedélyezése, a kifizetés teljesítése, illetve könyvelése; és egyik tisztviselő se végezze a fenti feladatokat felügyelet nélkül;

| iii. | az egyes tisztviselők feladatai írásos munkaköri leírásban legyenek rögzítve, beleértve hatáskörük pénzügyi határainak megállapítását. Ez utóbbi meghatározható a rendszerben; |
| --- | --- |

iii.

az egyes tisztviselők feladatai írásos munkaköri leírásban legyenek rögzítve, beleértve hatáskörük pénzügyi határainak megállapítását. Ez utóbbi meghatározható a rendszerben;

| iv. | a személyzet megfelelő képzést kapjon minden műveleti szinten, beleértve a csalással kapcsolatos tudatosító képzést is, és megfelelő szabályozás biztosítsa az érzékeny területen tevékenykedő tisztviselők rotációját vagy fokozott felügyeletét; |
| --- | --- |

iv.

a személyzet megfelelő képzést kapjon minden műveleti szinten, beleértve a csalással kapcsolatos tudatosító képzést is, és megfelelő szabályozás biztosítsa az érzékeny területen tevékenykedő tisztviselők rotációját vagy fokozott felügyeletét;

| v. | meghozzák a megfelelő intézkedéseket az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet 61. cikke szerinti összeférhetetlenség esetleges kockázatának elkerülésére és felderítésére a kifizető ügynökség feladatainak végrehajtása tekintetében a kifizető ügynökségen belül és kívül befolyással rendelkező és érzékeny pozíciót betöltő személyekkel szemben. Amennyiben fennáll az összeférhetetlenség kockázata, intézkedéseket kell bevezetni az említett cikk alkalmazásának biztosítására. |
| --- | --- |

v.

meghozzák a megfelelő intézkedéseket az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet 61. cikke szerinti összeférhetetlenség esetleges kockázatának elkerülésére és felderítésére a kifizető ügynökség feladatainak végrehajtása tekintetében a kifizető ügynökségen belül és kívül befolyással rendelkező és érzékeny pozíciót betöltő személyekkel szemben. Amennyiben fennáll az összeférhetetlenség kockázata, intézkedéseket kell bevezetni az említett cikk alkalmazásának biztosítására.

C.   Kockázatértékelés

A kifizető ügynökségnek biztosítania kell a következőket:

| i. | a kifizető ügynökség célkitűzéseinek meghatározása annak érdekében, hogy a szóban forgó célkitűzésekhez kapcsolódó kockázatok azonosíthatók és értékelhetők legyenek; |
| --- | --- |

i.

a kifizető ügynökség célkitűzéseinek meghatározása annak érdekében, hogy a szóban forgó célkitűzésekhez kapcsolódó kockázatok azonosíthatók és értékelhetők legyenek;

| ii. | az ügynökség célkitűzéseinek elérésével kapcsolatos kockázatok azonosítása, beleértve a lehetséges szabálytalanságokat vagy csalást is, valamint e kockázatok elemzése, amely alapul szolgál a kockázatkezelés módjának meghatározásához; |
| --- | --- |

ii.

az ügynökség célkitűzéseinek elérésével kapcsolatos kockázatok azonosítása, beleértve a lehetséges szabálytalanságokat vagy csalást is, valamint e kockázatok elemzése, amely alapul szolgál a kockázatkezelés módjának meghatározásához;

| iii. | ami a potenciális csalás kockázatát illeti, csalás elleni stratégia, amely a csalás és az Unió pénzügyi érdekeit sértő jogellenes tevékenységek elleni küzdelemre irányuló intézkedéseket tartalmaz. Ezeknek az intézkedéseknek magukban kell foglalniuk a csalás megelőzését és felderítését, valamint a csalás kivizsgálásának feltételeit; továbbá jóvátételi és elrettentő hatású intézkedések, arányos és visszatartó erejű szankciókkal; |
| --- | --- |

iii.

ami a potenciális csalás kockázatát illeti, csalás elleni stratégia, amely a csalás és az Unió pénzügyi érdekeit sértő jogellenes tevékenységek elleni küzdelemre irányuló intézkedéseket tartalmaz. Ezeknek az intézkedéseknek magukban kell foglalniuk a csalás megelőzését és felderítését, valamint a csalás kivizsgálásának feltételeit; továbbá jóvátételi és elrettentő hatású intézkedések, arányos és visszatartó erejű szankciókkal;

| iv. | a kockázatok megelőzését és mérséklését célzó intézkedések végrehajtása; |
| --- | --- |

iv.

a kockázatok megelőzését és mérséklését célzó intézkedések végrehajtása;

| v. | azon változások azonosítása és értékelése, amelyek jelentős hatást gyakorolhatnak a belső kontrollrendszerre; |
| --- | --- |

v.

azon változások azonosítása és értékelése, amelyek jelentős hatást gyakorolhatnak a belső kontrollrendszerre;

| vi. | a kockázatértékelés és az azonosított kockázatok megelőzése vagy mérséklése érdekében bevezetett intézkedések rendszeres felülvizsgálata. |
| --- | --- |

vi.

a kockázatértékelés és az azonosított kockázatok megelőzése vagy mérséklése érdekében bevezetett intézkedések rendszeres felülvizsgálata.

D.   Átruházás

| D.1. | Ha a kifizető ügynökség az (EU) 2021/2116 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének megfelelően bármely feladatát egy másik szervre ruházza át, akkor a következő feltételeknek kell teljesülniük:






  i. | írásbeli megállapodást kell kötni a kifizető ügynökség és az említett szerv között, amelyben – az átruházott feladatok mellett – meg kell határozni a kifizető ügynökséghez benyújtandó információ jellegét és a kísérő dokumentumokat, valamint benyújtásuk határidejét. A megállapodásnak lehetővé kell tennie a kifizető ügynökség számára, hogy megfeleljen az akkreditációs kritériumoknak; |
| --- | --- | --- |

D.1.

i.

írásbeli megállapodást kell kötni a kifizető ügynökség és az említett szerv között, amelyben – az átruházott feladatok mellett – meg kell határozni a kifizető ügynökséghez benyújtandó információ jellegét és a kísérő dokumentumokat, valamint benyújtásuk határidejét. A megállapodásnak lehetővé kell tennie a kifizető ügynökség számára, hogy megfeleljen az akkreditációs kritériumoknak;

| ii. | a kifizető ügynökségnek minden esetben felelősnek kell maradnia az érintett alapok hatékony kezeléséért. Az alapul szolgáló ügyletek jogszerűsége és szabályszerűsége vonatkozásában az ügynökség továbbra is teljes felelősséggel tartozik, beleértve az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét, valamint felelős azért, hogy a megfelelő kiadás a Bizottság felé bevallásra kerüljön, és hogy az elszámolások ennek megfelelően készüljenek el; |
| --- | --- |

ii.

a kifizető ügynökségnek minden esetben felelősnek kell maradnia az érintett alapok hatékony kezeléséért. Az alapul szolgáló ügyletek jogszerűsége és szabályszerűsége vonatkozásában az ügynökség továbbra is teljes felelősséggel tartozik, beleértve az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét, valamint felelős azért, hogy a megfelelő kiadás a Bizottság felé bevallásra kerüljön, és hogy az elszámolások ennek megfelelően készüljenek el;

| iii. | a másik szerv felelősségeit és kötelezettségeit – főként azokat, amelyek az uniós szabályoknak való megfelelés ellenőrzésére és vizsgálatára vonatkoznak – egyértelműen meg kell határozni; |
| --- | --- |

iii.

a másik szerv felelősségeit és kötelezettségeit – főként azokat, amelyek az uniós szabályoknak való megfelelés ellenőrzésére és vizsgálatára vonatkoznak – egyértelműen meg kell határozni;

| iv. | a kifizető ügynökségnek biztosítania kell, hogy a másik szerv hatékony rendszerekkel rendelkezzen feladatai kielégítő módon történő ellátásához; |
| --- | --- |

iv.

a kifizető ügynökségnek biztosítania kell, hogy a másik szerv hatékony rendszerekkel rendelkezzen feladatai kielégítő módon történő ellátásához;

| v. | a másik szervnek egyértelműen bizonyítania kell a kifizető ügynökségnek, hogy feladatait ellátja, továbbá részleteznie kell az alkalmazott módszereket; |
| --- | --- |

v.

a másik szervnek egyértelműen bizonyítania kell a kifizető ügynökségnek, hogy feladatait ellátja, továbbá részleteznie kell az alkalmazott módszereket;

| vi. | a kifizető ügynökségnek rendszeresen felül kell vizsgálnia az átruházott feladatokat annak megerősítésére, hogy az elvégzett munka kielégítő minőségű és megfelel az uniós szabályoknak. |
| --- | --- |

vi.

a kifizető ügynökségnek rendszeresen felül kell vizsgálnia az átruházott feladatokat annak megerősítésére, hogy az elvégzett munka kielégítő minőségű és megfelel az uniós szabályoknak.

| D.2. | A fenti D.1. pont i., ii., iii. és v. alpontjában meghatározott feltételek értelemszerűen alkalmazandók azokra az esetekre is, ahol a kifizető ügynökség funkcióit a nemzeti jogszabályok alapján egy másik szerv látja el, rendszeres feladatai részeként. |
| --- | --- |

D.2.

2.   KONTROLLTEVÉKENYSÉGEK

A.   A kérelmek engedélyezési eljárása

A kifizető ügynökségnek eljárásokat kell elfogadnia a következő szabályoknak való megfelelés érdekében:

| i. | a kifizető ügynökségnek részletes eljárásokat kell kidolgoznia a kérelmek fogadására, nyilvántartására és feldolgozására, beleértve az összes erre a célra használt dokumentum és az információs rendszer leírását; |
| --- | --- |

i.

a kifizető ügynökségnek részletes eljárásokat kell kidolgoznia a kérelmek fogadására, nyilvántartására és feldolgozására, beleértve az összes erre a célra használt dokumentum és az információs rendszer leírását;

| ii. | minden engedélyezésért felelős tisztviselőnek részletes listával kell rendelkeznie az elvégzendő ellenőrzésekről, és a kérelem kísérő dokumentumaiban tanúsítania kell, hogy az említett ellenőrzéseket elvégezték. A tanúsítvány elektronikus úton is elkészíthető. Bizonyíthatónak kell lennie, hogy a munkát a személyzet egy magas beosztású tagja szisztematikusan, például minta, rendszer vagy terv alapján felülvizsgálta; |
| --- | --- |

ii.

minden engedélyezésért felelős tisztviselőnek részletes listával kell rendelkeznie az elvégzendő ellenőrzésekről, és a kérelem kísérő dokumentumaiban tanúsítania kell, hogy az említett ellenőrzéseket elvégezték. A tanúsítvány elektronikus úton is elkészíthető. Bizonyíthatónak kell lennie, hogy a munkát a személyzet egy magas beosztású tagja szisztematikusan, például minta, rendszer vagy terv alapján felülvizsgálta;

| iii. | a kérelmezett támogatás kifizetése kizárólag az uniós szabályoknak való megfelelést igazoló kielégítő ellenőrzések elvégzését követően engedélyezhető; |
| --- | --- |

iii.

a kérelmezett támogatás kifizetése kizárólag az uniós szabályoknak való megfelelést igazoló kielégítő ellenőrzések elvégzését követően engedélyezhető;

| iv. | az ellenőrzések között szerepelniük kell azoknak, amelyeket a támogatási kérelmet megalapozó egyedi intézkedést szabályozó idevágó rendelet ír elő, valamint azoknak, amelyeket az (EU) 2021/2116 rendelet 59. cikke a csalás és a szabálytalanság megelőzésére és feltárására vonatkozóan ír elő, különös tekintettel a felmerülő kockázatokra. Az EMVA esetében ezenkívül olyan további eljárásokat is alkalmazni kell, amelyek annak ellenőrzésére szolgálnak, hogy a támogatás odaítélésére vonatkozó feltételek – a szerződéskötés feltételeit is beleértve – teljesültek, valamint hogy az összes alkalmazandó uniós szabályt, köztük a KAP stratégiai tervben rögzített szabályokat is betartották; |
| --- | --- |

iv.

az ellenőrzések között szerepelniük kell azoknak, amelyeket a támogatási kérelmet megalapozó egyedi intézkedést szabályozó idevágó rendelet ír elő, valamint azoknak, amelyeket az (EU) 2021/2116 rendelet 59. cikke a csalás és a szabálytalanság megelőzésére és feltárására vonatkozóan ír elő, különös tekintettel a felmerülő kockázatokra. Az EMVA esetében ezenkívül olyan további eljárásokat is alkalmazni kell, amelyek annak ellenőrzésére szolgálnak, hogy a támogatás odaítélésére vonatkozó feltételek – a szerződéskötés feltételeit is beleértve – teljesültek, valamint hogy az összes alkalmazandó uniós szabályt, köztük a KAP stratégiai tervben rögzített szabályokat is betartották;

| v. | a kifizető ügynökség – megfelelő szintű – vezetését rendszeresen és időben tájékoztatni kell az elvégzett adminisztratív és helyszíni ellenőrzések eredményeiről annak érdekében, hogy ezeknek az ellenőrzéseknek a megfelelő volta a kérelmek elbírálása előtt minden esetben figyelembe vehető legyen; |
| --- | --- |

v.

a kifizető ügynökség – megfelelő szintű – vezetését rendszeresen és időben tájékoztatni kell az elvégzett adminisztratív és helyszíni ellenőrzések eredményeiről annak érdekében, hogy ezeknek az ellenőrzéseknek a megfelelő volta a kérelmek elbírálása előtt minden esetben figyelembe vehető legyen;

| vi. | az elvégzett munkát részletesen le kell írni az egyes kérelmekhez vagy a kérelmek csomagjaihoz mellékelt, illetve adott esetben az adott gazdasági évre vonatkozó jelentésben. A jelentéshez tanúsítványt kell csatolni a jóváhagyott kérelmek támogathatóságáról, valamint az elvégzett munka jellegéről, terjedelméről és kereteiről. Ez elektronikus úton is történhet. Az EMVA esetében ezenkívül arról is bizonyosságot kell nyújtani, hogy a támogatás odaítélésére vonatkozó feltételek – a szerződéskötés feltételeit is beleértve – teljesültek, valamint hogy az összes alkalmazandó uniós szabályt, köztük a KAP stratégiai tervben rögzített szabályokat is betartották. Amennyiben valamely fizikai vagy adminisztratív jellegű ellenőrzés nem terjed ki mindenre, hanem a kérelmeknek csak egy mintáján végzik el, a kiválasztott kérelmeket azonosítani kell, a mintavételezés módszerét ismertetni kell, és jelentést kell készíteni az eltérések és szabálytalanságok tekintetében végzett összes ellenőrzés eredményéről és a megtett intézkedésekről. A (papíralapú vagy elektronikus formátumú) igazoló dokumentumoknak megfelelő bizonyosságot kell nyújtaniuk arra vonatkozóan, hogy az engedélyezett kérelmek támogathatósága tekintetében minden szükséges ellenőrzést elvégeztek; |
| --- | --- |

vi.

az elvégzett munkát részletesen le kell írni az egyes kérelmekhez vagy a kérelmek csomagjaihoz mellékelt, illetve adott esetben az adott gazdasági évre vonatkozó jelentésben. A jelentéshez tanúsítványt kell csatolni a jóváhagyott kérelmek támogathatóságáról, valamint az elvégzett munka jellegéről, terjedelméről és kereteiről. Ez elektronikus úton is történhet. Az EMVA esetében ezenkívül arról is bizonyosságot kell nyújtani, hogy a támogatás odaítélésére vonatkozó feltételek – a szerződéskötés feltételeit is beleértve – teljesültek, valamint hogy az összes alkalmazandó uniós szabályt, köztük a KAP stratégiai tervben rögzített szabályokat is betartották. Amennyiben valamely fizikai vagy adminisztratív jellegű ellenőrzés nem terjed ki mindenre, hanem a kérelmeknek csak egy mintáján végzik el, a kiválasztott kérelmeket azonosítani kell, a mintavételezés módszerét ismertetni kell, és jelentést kell készíteni az eltérések és szabálytalanságok tekintetében végzett összes ellenőrzés eredményéről és a megtett intézkedésekről. A (papíralapú vagy elektronikus formátumú) igazoló dokumentumoknak megfelelő bizonyosságot kell nyújtaniuk arra vonatkozóan, hogy az engedélyezett kérelmek támogathatósága tekintetében minden szükséges ellenőrzést elvégeztek;

| vii. | amennyiben az engedélyezett kérelmekre és az elvégzett ellenőrzésekre vonatkozó (papíralapú vagy elektronikus formátumú) dokumentumokat más szervek őrzik, akkor mind ezek a szervek, mind a kifizető ügynökség eljárást alakít ki annak biztosítására, hogy a szóban forgó dokumentumokat vagy elektronikus adatokat megőrizzék, illetve nyilvántartsák, valamint hogy ezek a dokumentumok és adatok a kifizető ügynökség rendelkezésére álljanak. |
| --- | --- |

vii.

amennyiben az engedélyezett kérelmekre és az elvégzett ellenőrzésekre vonatkozó (papíralapú vagy elektronikus formátumú) dokumentumokat más szervek őrzik, akkor mind ezek a szervek, mind a kifizető ügynökség eljárást alakít ki annak biztosítására, hogy a szóban forgó dokumentumokat vagy elektronikus adatokat megőrizzék, illetve nyilvántartsák, valamint hogy ezek a dokumentumok és adatok a kifizető ügynökség rendelkezésére álljanak.

B.   Kifizetési eljárások

A kifizető ügynökségnek el kell fogadnia a szükséges eljárásokat annak biztosítására, hogy a kifizetéseket kizárólag a kedvezményezettek vagy engedményeseik bankszámlájára teljesítsék. A kifizetést az EMGA-nak vagy az EMVA-nak történt felszámítást követő öt munkanapon belül a kifizető ügynökség bankja vagy – adott esetben – valamely kormányzati kifizető hivatal teljesíti. Eljárásokat kell kialakítani annak biztosítására, hogy minden olyan kifizetés, amelynek átutalását nem teljesítették, ne kerüljön bevallásra az EMGA-nak vagy az EMVA-nak visszatérítés céljából. Ha egy ilyen kifizetést már bevallottak az EMGA-nak vagy az EMVA-nak, akkor azt a következő havi/negyedéves bevallásban, vagy legkésőbb az éves pénzügyi kimutatásban jóvá kell írni a szóban forgó alapoknak. Készpénzben nem teljesíthető kifizetés. Az engedélyezésre jogosult tisztviselő és/vagy a felettese általi jóváhagyás elektronikus úton is megadható, azzal a feltétellel, hogy az alkalmazott elektronikus eszközök megfelelő szintű biztonságot nyújtanak, és az aláíró személye szerepel az elektronikus adatokban.

C.   Számviteli eljárások

A kifizető ügynökségnek a következő eljárásokat kell elfogadnia:

| i. | a számviteli eljárásoknak biztosítaniuk kell, hogy a havi (az EMGA esetében), a negyedéves (az EMVA esetében) és az éves kimutatások teljeskörűek, pontosak és időszerűek legyenek, valamint azt, hogy bármely hibát és mulasztást feltárnak és helyesbítenek, különösen a rendszeres időközönként tartott ellenőrzések és egyeztetések révén; |
| --- | --- |

i.

a számviteli eljárásoknak biztosítaniuk kell, hogy a havi (az EMGA esetében), a negyedéves (az EMVA esetében) és az éves kimutatások teljeskörűek, pontosak és időszerűek legyenek, valamint azt, hogy bármely hibát és mulasztást feltárnak és helyesbítenek, különösen a rendszeres időközönként tartott ellenőrzések és egyeztetések révén;

| ii. | az intervenciós raktározásra vonatkozó számvitelnek biztosítania kell, hogy a raktározott mennyiségeket és a hozzájuk kapcsolódó költségeket az ajánlat elfogadásától a termék fizikai rendelkezésre állásáig, az alkalmazandó rendeleteknek megfelelően minden szakaszban pontosan és késedelem nélkül, azonosítható tételenként feldolgozzák, nyilvántartsák és pontosan elszámolják; a számvitelnek biztosítania kell továbbá, hogy a készletek mennyisége és jellege bármely helyszínen, bármikor meghatározható legyen. |
| --- | --- |

ii.

az intervenciós raktározásra vonatkozó számvitelnek biztosítania kell, hogy a raktározott mennyiségeket és a hozzájuk kapcsolódó költségeket az ajánlat elfogadásától a termék fizikai rendelkezésre állásáig, az alkalmazandó rendeleteknek megfelelően minden szakaszban pontosan és késedelem nélkül, azonosítható tételenként feldolgozzák, nyilvántartsák és pontosan elszámolják; a számvitelnek biztosítania kell továbbá, hogy a készletek mennyisége és jellege bármely helyszínen, bármikor meghatározható legyen.

D.   A teljesítményjelentésre vonatkozó eljárások

Az (EU) 2021/2115 rendeletben említett beavatkozástípusok tekintetében a kifizető ügynökségnek gondoskodnia kell arról, hogy rendelkezésre álljon egy információs rendszer az egyes kérelmekre és műveletekre vonatkozó adatok számítógépes formában történő gyűjtésére, rögzítésére és tárolására. Emellett a rendszernek rendelkezésre kell bocsátania az összes releváns kimeneti mutatóra vonatkozó adatok bontását beavatkozásonként annak biztosítása érdekében, hogy az éves teljesítményjelentés kimutassa, hogy a kiadások az (EU) 2021/2116 rendelet 37. cikkével összhangban történtek, valamint az eredménymutatókra vonatkozó adatokat, beleértve a célokat és a mérföldköveket is.

E.   Az előlegekre és biztosítékokra vonatkozó eljárások

Eljárásokat kell kialakítani a következők biztosítására:

| i. | az előlegek kifizetése a könyvelésben vagy a kiegészítő nyilvántartásban külön fel van tüntetve; |
| --- | --- |

i.

az előlegek kifizetése a könyvelésben vagy a kiegészítő nyilvántartásban külön fel van tüntetve;

| ii. | garancia kizárólag olyan pénzügyi intézményektől fogadható el, amelyek megfelelnek az e rendelet IV. fejezetében foglalt feltételeknek, és amelyeket a megfelelő hatóságok jóváhagytak, továbbá amelyek olyan garanciákat nyújtanak, amelyek érvényesek maradnak addig, míg a kifizető ügynökség egyszerű kérésére el nem számolják vagy le nem hívják azokat; |
| --- | --- |

ii.

garancia kizárólag olyan pénzügyi intézményektől fogadható el, amelyek megfelelnek az e rendelet IV. fejezetében foglalt feltételeknek, és amelyeket a megfelelő hatóságok jóváhagytak, továbbá amelyek olyan garanciákat nyújtanak, amelyek érvényesek maradnak addig, míg a kifizető ügynökség egyszerű kérésére el nem számolják vagy le nem hívják azokat;

| iii. | az előlegeket az előírt időn belül elszámolják, és az elszámolandó, lejárt esedékességű összegeket késedelem nélkül azonosítják, illetve a garanciákat haladéktalanul lehívják. |
| --- | --- |

iii.

az előlegeket az előírt időn belül elszámolják, és az elszámolandó, lejárt esedékességű összegeket késedelem nélkül azonosítják, illetve a garanciákat haladéktalanul lehívják.

F.   A tartozásokra vonatkozó eljárások

Az A–E. pontban meghatározott kritériumok értelemszerűen alkalmazandók az olyan lefölözésekre, lehívott biztosítékokra, megtérített támogatásokra és címzett bevételekre stb. is, amelyeket a kifizető ügynökség az EMGA és az EMVA nevében köteles beszedni.

A kifizető ügynökségnek ki kell dolgoznia egy rendszert az összes esedékes összeg elismerésére, valamint az összes ilyen tartozásnak az átvétel előtt az adósok főkönyvébe történő bevezetésére. Az adósok főkönyvét rendszeres időközönként ellenőrizni kell, és a lejárt esedékességű tartozások behajtása céljából intézkedéseket kell tenni.

G.   Ellenőrzési nyomvonal

A kérelmek engedélyezésére, a megfelelő összegek elszámolására és kifizetésére, a teljesítményjelentésre, valamint az előlegek, a biztosítékok és a tartozások kezelésére vonatkozó okirati bizonyítékokkal kapcsolatos információknak hozzáférhetőknek kell lenniük a kifizető ügynökségnél annak biztosítása érdekében, hogy mindenkor kellően részletes ellenőrzési nyomvonal álljon rendelkezésre.

3.   TÁJÉKOZTATÁS ÉS KOMMUNIKÁCIÓ

A.   Kommunikáció

A kifizető ügynökségnek el kell fogadnia a szükséges eljárásokat annak biztosítására, hogy az uniós szabályozás minden változását és különösen az alkalmazandó támogatási mértékek változásait rögzítsék, és az utasításokat, az adatbázisokat, valamint az ellenőrzési listákat megfelelő időben frissítsék.

B.   Az információs rendszerek biztonsága

Az információs rendszerek biztonságát a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet ISO 27001: „Információbiztonsági irányítási rendszerek – Követelmények” című szabványa szerint kell tanúsítani.

Amennyiben a Bizottság engedélyezi, a tagállamok az információs rendszerek biztonságát más elfogadott szabványok szerint is tanúsíthatják, ha azok a szabványok legalább az ISO 27001 szabvány által biztosított biztonsági szinttel egyenértékű biztonsági szintet garantálnak.

Az első és a második bekezdés nem alkalmazandó a 400 millió EUR-t meg nem haladó összegű éves kiadások irányításáért és ellenőrzéséért felelős kifizető ügynökségekre, ha az érintett tagállam tájékoztatta a Bizottságot azon döntéséről, hogy ehelyett a következő standardok valamelyikét alkalmazza:

| — | Nemzetközi Szabványügyi Szervezet 27002: Az információbiztonsági ellenőrzések gyakorlati kódexe (ISO), |
| --- | --- |

—

Nemzetközi Szabványügyi Szervezet 27002: Az információbiztonsági ellenőrzések gyakorlati kódexe (ISO),

| — | Bundesamt für Sicherheit in der Infomationstechnik (Szövetségi Informatikai Biztonsági Hivatal): IT-Grundschutzhandbuch/Az alapvető informatikai védelem kézikönyve (BSI), |
| --- | --- |

—

Bundesamt für Sicherheit in der Infomationstechnik (Szövetségi Informatikai Biztonsági Hivatal): IT-Grundschutzhandbuch/Az alapvető informatikai védelem kézikönyve (BSI),

| — | Information Systems Audit and Control Association (Információrendszer-ellenőrök Egyesülete): Control objectives for Information and related Technology (Az információs és kapcsolódó technológiák ellenőrzésének célkitűzései, COBIT). |
| --- | --- |

—

Information Systems Audit and Control Association (Információrendszer-ellenőrök Egyesülete): Control objectives for Information and related Technology (Az információs és kapcsolódó technológiák ellenőrzésének célkitűzései, COBIT).

4.   MONITORING

A.   Folyamatos monitoring belső kontrolltevékenységeken keresztül

A belső kontrolltevékenységeknek legalább a következő területre kell kiterjedniük:

| i. | a szabályzatok, iránymutatások és eljárások megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében az ellenőrzési és más funkciók elvégzésével megbízott technikai szolgálatok és felhatalmazott szervek monitoringja; |
| --- | --- |

i.

a szabályzatok, iránymutatások és eljárások megfelelő végrehajtásának biztosítása érdekében az ellenőrzési és más funkciók elvégzésével megbízott technikai szolgálatok és felhatalmazott szervek monitoringja;

| ii. | a rendszer megváltoztatásának kezdeményezése az ellenőrzési rendszer általános jellegű fejlesztése érdekében; |
| --- | --- |

ii.

a rendszer megváltoztatásának kezdeményezése az ellenőrzési rendszer általános jellegű fejlesztése érdekében;

| iii. | a kifizető ügynökséghez benyújtott kérelmek és kérések, valamint más, a szabálytalanság gyanúját felvető információk felülvizsgálata; |
| --- | --- |

iii.

a kifizető ügynökséghez benyújtott kérelmek és kérések, valamint más, a szabálytalanság gyanúját felvető információk felülvizsgálata;

| iv. | monitoringeljárások a csalások és a szabálytalanságok megelőzésére és feltárására, különös tekintettel a kifizető ügynökség hatáskörébe tartozó közös agrárpolitikai kiadások azon területeire, amelyek csalás vagy egyéb súlyos szabálytalanságok jelentős kockázatának vannak kitéve. |
| --- | --- |

iv.

monitoringeljárások a csalások és a szabálytalanságok megelőzésére és feltárására, különös tekintettel a kifizető ügynökség hatáskörébe tartozó közös agrárpolitikai kiadások azon területeire, amelyek csalás vagy egyéb súlyos szabálytalanságok jelentős kockázatának vannak kitéve.

A folyamatos monitoringot be kell építeni a kifizető ügynökség rendes, ismétlődő működési tevékenységeibe. Az ügynökség napi működését és ellenőrzési tevékenységeit minden szinten folyamatosan nyomon kell követni a kielégítően részletes ellenőrzési nyomvonal biztosítása érdekében.

B.   A belső ellenőrzési szolgálat különálló értékelései

A kifizető ügynökségnek eljárásokat kell elfogadnia a következő szabályoknak való megfelelés érdekében:

| i. | a belső ellenőrzési szolgálat független a kifizető ügynökség egyéb szervezeti egységeitől, és közvetlenül a kifizető ügynökség igazgatójának számol be; |
| --- | --- |

i.

a belső ellenőrzési szolgálat független a kifizető ügynökség egyéb szervezeti egységeitől, és közvetlenül a kifizető ügynökség igazgatójának számol be;

| ii. | a belső ellenőrzési szolgálat meggyőződik arról, hogy az ügynökség által elfogadott eljárások alkalmasak az uniós szabályoknak való megfelelés ellenőrzésének biztosítására, valamint hogy az elszámolások pontosak, teljesek és időszerűek. Az ellenőrzések bizonyos intézkedésekre és ügyletekből kiválasztott mintákra korlátozhatók, feltéve, hogy az ellenőrzési terv biztosítja, hogy minden jelentős terület, beleértve az engedélyezésért felelős szervezeti egységeket is, egy legfeljebb ötéves időszakon belül ellenőrzésre kerül; |
| --- | --- |

ii.

a belső ellenőrzési szolgálat meggyőződik arról, hogy az ügynökség által elfogadott eljárások alkalmasak az uniós szabályoknak való megfelelés ellenőrzésének biztosítására, valamint hogy az elszámolások pontosak, teljesek és időszerűek. Az ellenőrzések bizonyos intézkedésekre és ügyletekből kiválasztott mintákra korlátozhatók, feltéve, hogy az ellenőrzési terv biztosítja, hogy minden jelentős terület, beleértve az engedélyezésért felelős szervezeti egységeket is, egy legfeljebb ötéves időszakon belül ellenőrzésre kerül;

| iii. | a belső ellenőrzési szolgálat a munkáját nemzetközileg elfogadott szabványok szerint végzi, munkaanyagokban rögzíti, és tevékenységeinek eredményeit az ügynökség felső vezetésének címzett jelentésekben és ajánlásokban összegzi. |
| --- | --- |

iii.

a belső ellenőrzési szolgálat a munkáját nemzetközileg elfogadott szabványok szerint végzi, munkaanyagokban rögzíti, és tevékenységeinek eredményeit az ügynökség felső vezetésének címzett jelentésekben és ajánlásokban összegzi.

---

II. MELLÉKLET

Az éves teljesítményjelentés összeállításával összefüggésben a koordináló szervekre alkalmazandó, a 2. cikk (3) bekezdésében említett akkreditációs kritériumok

1.   TÁJÉKOZTATÁS ÉS KOMMUNIKÁCIÓ

A.   Kommunikáció

A koordináló szervnek eljárásokat kell elfogadnia annak biztosítására, hogy az uniós szabályozás minden változását rögzítsék, továbbá az utasításokat és az adatbázisokat megfelelő időben frissítsék.

B.   Az információs rendszerek biztonsága

Az információs rendszerek biztonságát a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet ISO 27001: „Információbiztonsági irányítási rendszerek – Követelmények” című szabványa szerint kell tanúsítani.

Amennyiben a Bizottság engedélyezi, a tagállamok az információs rendszerek biztonságát más elfogadott szabványok szerint is tanúsíthatják, ha azok a szabványok legalább az ISO 27001 szabvány által biztosított biztonsági szinttel egyenértékű biztonsági szintet garantálnak. Amikor egy kifizető ügynökség koordináló szervként jár el, tanúsítása teljesíti ezt a feltételt.

---

III. MELLÉKLET

A kifizető ügynökségeknek a 3. cikk (1) bekezdésében említett kötelezettségei

I.   A KIFIZETŐ ÜGYNÖKSÉGEK KÖTELEZETTSÉGEI

A.   Ellenőrzések

1.   Gyakoriság és reprezentativitás

Legalább évente egyszer minden raktározási helyszínen vizsgálatot kell folytatni a II. részben foglalt szabályoknak megfelelően, különös tekintettel a következőkre:

| a) | a közraktározásra vonatkozó információk gyűjtésére szolgáló eljárás; |
| --- | --- |

a)

a közraktározásra vonatkozó információk gyűjtésére szolgáló eljárás;

| b) | a raktározó által a helyszínen tárolt számviteli adatok és a kifizető ügynökséghez eljuttatott adatok egyezősége; |
| --- | --- |

b)

a raktározó által a helyszínen tárolt számviteli adatok és a kifizető ügynökséghez eljuttatott adatok egyezősége;

| c) | a fizikai jelenlétről kellően reprezentatív fizikai vizsgálat útján kell meggyőződni, amely legalább a II. részben szereplő százalékos arányokra terjed ki, és lehetővé teszi annak megállapítását, hogy a készletnyilvántartásba könyvelt összmennyiség ténylegesen jelen van-e a készletekben; |
| --- | --- |

c)

a fizikai jelenlétről kellően reprezentatív fizikai vizsgálat útján kell meggyőződni, amely legalább a II. részben szereplő százalékos arányokra terjed ki, és lehetővé teszi annak megállapítását, hogy a készletnyilvántartásba könyvelt összmennyiség ténylegesen jelen van-e a készletekben;

| d) | a minőség-ellenőrzésekre szemrevételezéssel, szaglással és/vagy érzékszervi vizsgálat útján, valamint kétség esetén részletes analízis útján kerül sor. |
| --- | --- |

d)

a minőség-ellenőrzésekre szemrevételezéssel, szaglással és/vagy érzékszervi vizsgálat útján, valamint kétség esetén részletes analízis útján kerül sor.

2.   Kiegészítő vizsgálatok

Amennyiben a fizikai vizsgálat valamilyen rendellenességet tár fel, az intervenciós raktározás alatt álló mennyiségek további százalékát ugyanilyen módszerrel kell megvizsgálni. A vizsgálat szükség esetén az ellenőrzött tételben vagy raktárban tárolt összes termék lemérésére is kiterjedhet.

B.   Vizsgálati jelentések

| 1. | A kifizető ügynökség belső vizsgálati szerve vagy az általa felhatalmazott szerv jelentést készít minden elvégzett ellenőrzésről, illetve fizikai vizsgálatról. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A jelentésnek legalább a következőket kell tartalmaznia:






  a) | a raktározó neve, a felkeresett raktár címe és a megvizsgált tételek megnevezése; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

a raktározó neve, a felkeresett raktár címe és a megvizsgált tételek megnevezése;

| b) | a vizsgálat megkezdésének és befejezésének napja és időpontja; |
| --- | --- |

b)

a vizsgálat megkezdésének és befejezésének napja és időpontja;

| c) | a vizsgálat helyszíne, valamint a tárolási, csomagolási és megközelíthetőségi feltételek leírása; |
| --- | --- |

c)

a vizsgálat helyszíne, valamint a tárolási, csomagolási és megközelíthetőségi feltételek leírása;

| d) | a vizsgálatot végző személyek személyazonosságának teljeskörű megadása, beosztásuk és megbízatásuk; |
| --- | --- |

d)

a vizsgálatot végző személyek személyazonosságának teljeskörű megadása, beosztásuk és megbízatásuk;

| e) | az elvégzett vizsgálati intézkedések és az alkalmazott mennyiségmérési eljárások, például a mérési módszerek, az elvégzett számítások, a köztes és a végeredmények, valamint a levont következtetések; |
| --- | --- |

e)

az elvégzett vizsgálati intézkedések és az alkalmazott mennyiségmérési eljárások, például a mérési módszerek, az elvégzett számítások, a köztes és a végeredmények, valamint a levont következtetések;

| f) | a raktárban tárolt minden tétel vagy minőség esetében a kifizető ügynökség könyveiben szereplő mennyiség, a raktár könyveiben szereplő mennyiség, valamint a két könyvelési nyilvántartás között észlelt esetleges eltérések; |
| --- | --- |

f)

a raktárban tárolt minden tétel vagy minőség esetében a kifizető ügynökség könyveiben szereplő mennyiség, a raktár könyveiben szereplő mennyiség, valamint a két könyvelési nyilvántartás között észlelt esetleges eltérések;

| g) | minden fizikailag megvizsgált tétel és minőség esetében az f) pontban említett adatok, valamint a helyszínen megállapított mennyiségek és esetleges eltérések, a tétel vagy a minőség száma, a raklapok, dobozok, silók, tartályok vagy más érintett tárolóeszközök, valamint a tömeg (adott esetben a nettó és bruttó tömeg is) vagy a térfogat; |
| --- | --- |

g)

minden fizikailag megvizsgált tétel és minőség esetében az f) pontban említett adatok, valamint a helyszínen megállapított mennyiségek és esetleges eltérések, a tétel vagy a minőség száma, a raklapok, dobozok, silók, tartályok vagy más érintett tárolóeszközök, valamint a tömeg (adott esetben a nettó és bruttó tömeg is) vagy a térfogat;

| h) | a raktározó által eltérés vagy különbözőség esetén tett nyilatkozatok; |
| --- | --- |

h)

a raktározó által eltérés vagy különbözőség esetén tett nyilatkozatok;

| i) | a jelentés elkészítésének helyszíne, időpontja, valamint a jelentést elkészítő személynek és a raktározónak vagy képviselőjének aláírása; |
| --- | --- |

i)

a jelentés elkészítésének helyszíne, időpontja, valamint a jelentést elkészítő személynek és a raktározónak vagy képviselőjének aláírása;

| j) | rendellenességek észlelése esetén alkalmazott esetleges kiterjesztett vizsgálatok, ismertetve a kiterjesztett vizsgálat során ellenőrzött raktározott mennyiségek százalékos arányát, a megállapított eltéréseket és az azokra adott magyarázatokat. |
| --- | --- |

j)

rendellenességek észlelése esetén alkalmazott esetleges kiterjesztett vizsgálatok, ismertetve a kiterjesztett vizsgálat során ellenőrzött raktározott mennyiségek százalékos arányát, a megállapított eltéréseket és az azokra adott magyarázatokat.

| 3. | A jelentéseket haladéktalanul továbbítani kell a kifizető ügynökség számláinak vezetéséért felelős szervezeti egység vezetőjének.
  A kifizető ügynökség számláit közvetlenül a jelentés kézhezvétele után a megállapított eltérések és különbözőségek függvényében helyesbíteni kell. |
| --- | --- |

3.

A kifizető ügynökség számláit közvetlenül a jelentés kézhezvétele után a megállapított eltérések és különbözőségek függvényében helyesbíteni kell.

| 4. | A jelentéseket a Bizottság személyzete és a Bizottság által felhatalmazott személyek számára hozzáférhetővé kell tenni. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A kifizető ügynökségnek össze kell állítania egy összefoglaló dokumentumot, amely ismerteti:






  a) | az elvégzett ellenőrzéseket, világosan megkülönböztetve köztük a fizikai vizsgálatokat (leltárellenőrzések); |
| --- | --- | --- |

5.

a)

az elvégzett ellenőrzéseket, világosan megkülönböztetve köztük a fizikai vizsgálatokat (leltárellenőrzések);

| b) | az ellenőrzött mennyiségeket; |
| --- | --- |

b)

az ellenőrzött mennyiségeket;

| c) | a havi és az éves kimutatásokhoz képest megállapított rendellenességeket és e rendellenességek okait.
  Az ellenőrzött mennyiségeket és a megállapított rendellenességeket minden érintett termék esetében tömegben vagy térfogatban, valamint a raktáron tartott összmennyiség százalékos arányában kell megadni.
  Az összefoglaló dokumentumnak külön ki kell térnie a raktározott termékek minőség-ellenőrzése érdekében elvégzett vizsgálatokra. A dokumentumot az (EU) 2021/2116 rendelet 9. cikke (3) bekezdése első albekezdésének a) pontjában említett éves pénzügyi kimutatással egy időben kell a Bizottságnak megküldeni. |
| --- | --- |

c)

a havi és az éves kimutatásokhoz képest megállapított rendellenességeket és e rendellenességek okait.

Az ellenőrzött mennyiségeket és a megállapított rendellenességeket minden érintett termék esetében tömegben vagy térfogatban, valamint a raktáron tartott összmennyiség százalékos arányában kell megadni.

Az összefoglaló dokumentumnak külön ki kell térnie a raktározott termékek minőség-ellenőrzése érdekében elvégzett vizsgálatokra. A dokumentumot az (EU) 2021/2116 rendelet 9. cikke (3) bekezdése első albekezdésének a) pontjában említett éves pénzügyi kimutatással egy időben kell a Bizottságnak megküldeni.

II.   AZ I. RÉSZBEN ELŐÍRT ELLENŐRZÉSEK SORÁN ALKALMAZANDÓ FIZIKAI VIZSGÁLATI ELJÁRÁS A KÖZÖS AGRÁRPOLITIKA ÁGAZATAI SZERINT

A.   Vaj

| 1. | Az ellenőrizendő tételek mintájának a közraktározás keretében tárolt összmennyiség legalább 5 %-át kell kitennie. Az ellenőrizendő tételek kiválasztását a raktár felkeresése előtt kell elvégezni a kifizető ügynökség számviteli adatai alapján, de arról a raktározót nem szabad tájékoztatni. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A kiválasztott tételek meglétét és összetételét a helyszínen a következők révén kell ellenőrizni:






  a) | a tételek és a dobozok ellenőrzési számának azonosítása a felvásárlási vagy betárolási bizonylatok alapján; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

a tételek és a dobozok ellenőrzési számának azonosítása a felvásárlási vagy betárolási bizonylatok alapján;

| b) | a raklapok (minden tizedik) és a dobozok (raklaponként egy) lemérése; |
| --- | --- |

b)

a raklapok (minden tizedik) és a dobozok (raklaponként egy) lemérése;

| c) | a dobozok tartalmának ellenőrző szemrevételezése (minden ötödik raklapon); |
| --- | --- |

c)

a dobozok tartalmának ellenőrző szemrevételezése (minden ötödik raklapon);

| d) | a csomagolás állapotának ellenőrzése. |
| --- | --- |

d)

a csomagolás állapotának ellenőrzése.

| 3. | A fizikailag megvizsgált tételeket és – adott esetben – a megállapított hiányosságokat ismertetni kell a vizsgálati jelentésben. |
| --- | --- |

3.

B.   Sovány tejpor

| 1. | Az ellenőrizendő tételek mintájának a közraktározás keretében tárolt mennyiség legalább 5 %-át kell kitennie. Az ellenőrizendő tételek kiválasztását a raktár felkeresése előtt kell elvégezni a kifizető ügynökség számviteli adatai alapján, de arról a raktározót nem szabad tájékoztatni. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A kiválasztott tételek meglétét és összetételét a helyszínen a következők révén kell ellenőrizni:






  a) | a tételek és a zsákok ellenőrzési számának azonosítása a felvásárlási vagy betárolási bizonylatok alapján; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

a tételek és a zsákok ellenőrzési számának azonosítása a felvásárlási vagy betárolási bizonylatok alapján;

| b) | a raklapok (minden tizedik) és a zsákok (minden tizedik) lemérése; |
| --- | --- |

b)

a raklapok (minden tizedik) és a zsákok (minden tizedik) lemérése;

| c) | a zsákok tartalmának ellenőrző szemrevételezése (minden ötödik raklapon); |
| --- | --- |

c)

a zsákok tartalmának ellenőrző szemrevételezése (minden ötödik raklapon);

| d) | a csomagolás állapotának ellenőrzése. |
| --- | --- |

d)

a csomagolás állapotának ellenőrzése.

| 3. | A fizikailag megvizsgált tételeket és – adott esetben – a megállapított hiányosságokat ismertetni kell a vizsgálati jelentésben. |
| --- | --- |

3.

C.   Gabonafélék és rizs

1.   A fizikai vizsgálat eljárásrendje

A vizsgálatot a következőképpen kell elvégezni:

| a) | A közraktározás keretében tárolt gabona és rizs összmennyiségének legalább 5 %-át képviselő, ellenőrizendő tárolók vagy raktárhelyiségek kiválasztása.
  A kiválasztást a kifizető ügynökség készletnyilvántartásában rendelkezésre álló adatok alapján kell elvégezni, de arról a raktározót nem szabad tájékoztatni. |
| --- | --- |

a)

A közraktározás keretében tárolt gabona és rizs összmennyiségének legalább 5 %-át képviselő, ellenőrizendő tárolók vagy raktárhelyiségek kiválasztása.

A kiválasztást a kifizető ügynökség készletnyilvántartásában rendelkezésre álló adatok alapján kell elvégezni, de arról a raktározót nem szabad tájékoztatni.

| b) | Fizikai vizsgálat:






  i. | a gabonafélék vagy a rizs meglétének ellenőrzése a kiválasztott tárolókban vagy raktárhelyiségekben; |
| --- | --- | --- |

b)

Fizikai vizsgálat:

i.

a gabonafélék vagy a rizs meglétének ellenőrzése a kiválasztott tárolókban vagy raktárhelyiségekben;

| ii. | a gabonafélék vagy a rizs azonosítása; |
| --- | --- |

ii.

a gabonafélék vagy a rizs azonosítása;

| iii. | a tárolási körülmények vizsgálata és az (EU) 2016/1238 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (1) előírt körülmények között tárolt termékek minőségének ellenőrzése; |
| --- | --- |

iii.

a tárolási körülmények vizsgálata és az (EU) 2016/1238 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (1) előírt körülmények között tárolt termékek minőségének ellenőrzése;

| iv. | a gabonafélék vagy a rizs raktározási helyszínének és azonosításának összevetése a raktár készletnyilvántartásában szereplő adatokkal; |
| --- | --- |

iv.

a gabonafélék vagy a rizs raktározási helyszínének és azonosításának összevetése a raktár készletnyilvántartásában szereplő adatokkal;

| v. | a raktározott mennyiségek értékelése a kifizető ügynökség által előzetesen jóváhagyott módszerrel, amelynek a leírását be kell nyújtani az ügynökség székhelyére. |
| --- | --- |

v.

a raktározott mennyiségek értékelése a kifizető ügynökség által előzetesen jóváhagyott módszerrel, amelynek a leírását be kell nyújtani az ügynökség székhelyére.

2.   Eltérések esetén követendő eljárás

A térfogat ellenőrzésekor bizonyos tűréshatár megengedett.

A IV. melléklet II. szakaszában rögzített szabályokat tehát abban az esetben kell alkalmazni, ha a raktározott termékeknek a fizikai vizsgálat során megállapított tömege a gabonafélék és a rizs esetében, silókban való raktározás vagy a padlón történő raktározás mellett 5 %-kal vagy annál nagyobb mértékben eltér a könyv szerinti tömegtől.

A gabonafélék és a rizs raktárban történő tárolása esetén a betároláskor mért mennyiségek is figyelembe vehetők azon mennyiségek helyett, amelyeket térfogatbecsléssel számítottak ki, ha ez utóbbi módszer nem tekinthető elég pontosnak, és a két érték közötti eltérés nem túlzott mértékű.

A kifizető ügynökség eseti alapon és a saját felelősségére él ezzel a lehetőséggel, ha a körülmények indokolják. Ezt feltünteti vizsgálati jelentésében, amelyet a következő, ajánlás jellegű mintának megfelelően készít el:

GABONAFÉLÉK – KÉSZLETELLENŐRZÉS

| Termék: | Raktározó: Raktár, siló:
  Cellaszám: | Dátum: |
| --- | --- | --- |
| Tétel | Készletnyilvántartás szerinti mennyiség |

Termék:

Raktározó: Raktár, siló:

Cellaszám:

Dátum:

Tétel

Készletnyilvántartás szerinti mennyiség

a)   Silóban raktározott készletek

| Raktárhelyiség száma | Névleges térfogat (m3) (A) | Megállapított szabad térfogat (m3) (B) | A tárolt gabona térfogata (m3) (A-B) | Megállapított fajsúly kg/hl = 100 | A gabonafélék vagy rizs tömege |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |

Raktárhelyiség száma

Névleges térfogat (m3) (A)

Megállapított szabad térfogat (m3) (B)

A tárolt gabona térfogata (m3) (A-B)

Megállapított fajsúly kg/hl = 100

A gabonafélék vagy rizs tömege

Összesen (a) pont): ...

b)   Padlón raktározott készletek

| | Raktárhelyiség száma | Raktárhelyiség száma | Raktárhelyiség száma |
| --- | --- | --- | --- |
| Elfoglalt terület ...
  Magasság ... | ... m2 | ... | ... | ... | ... | ... |
| ... | ... | m2 | ... | m2 | ... |
| ... | m3 | ... | m3 | ... | m3 |
| ... | ... | ... | ... | ... | |
| ... m | | ... m | | ... m | |
| Korrekciók ... | ... m3 | ... m3 | ... m3 |
| Térfogat ... | ... m3 | ... m3 | ... m3 |
| Fajsúly ... | ... kg/hl | ... kg/hl | ... kg/hl |
| Össztömeg | ... tonna | ... tonna | ... tonna |

Raktárhelyiség száma

Raktárhelyiség száma

Raktárhelyiség száma

Elfoglalt terület ...

Magasság ...

... m2

...

...

...

...

...

...

...

m2

...

m2

...

...

m3

...

m3

...

m3

...

...

...

...

...

... m

... m

... m

Korrekciók ...

... m3

... m3

... m3

Térfogat ...

... m3

... m3

... m3

Fajsúly ...

... kg/hl

... kg/hl

... kg/hl

Össztömeg

... tonna

... tonna

... tonna

Összesen (b) pont): ...

A raktárban tárolt össztömeg: ...

A könyv szerinti tömeghez viszonyított eltérés: ...

%-ban: ...

..., [dátum]

... (Bélyegző és aláírás)

A kifizető ügynökség ellenőre:

D.   Marha- és borjúhús

| 1. | Az ellenőrizendő tételek mintájának a közraktározás keretében tárolt összmennyiség legalább 5 %-át kell kitennie. Az ellenőrizendő tételek kiválasztását a raktár felkeresése előtt kell elvégezni a kifizető ügynökség számviteli adatai alapján, de arról a raktározót nem szabad tájékoztatni. |
| --- | --- |

1.

Az ellenőrizendő tételek mintájának a közraktározás keretében tárolt összmennyiség legalább 5 %-át kell kitennie. Az ellenőrizendő tételek kiválasztását a raktár felkeresése előtt kell elvégezni a kifizető ügynökség számviteli adatai alapján, de arról a raktározót nem szabad tájékoztatni.

| 2. | A kiválasztott tételek meglétének és összetételüknek helyszíni vizsgálata. A vizsgálat magában foglalja:






  a) | csontos hús esetében:






  i. | a tételek azonosítását és a darabszámok ellenőrzését; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

A kiválasztott tételek meglétének és összetételüknek helyszíni vizsgálata. A vizsgálat magában foglalja:

a)

csontos hús esetében:

i.

a tételek azonosítását és a darabszámok ellenőrzését;

| ii. | minden egyes darabolt húsféleség és/vagy minőség tekintetében a darabok 20 %-ának tömegére vonatkozóan elvégzett ellenőrzést; |
| --- | --- |

ii.

minden egyes darabolt húsféleség és/vagy minőség tekintetében a darabok 20 %-ának tömegére vonatkozóan elvégzett ellenőrzést;

| iii. | a csomagolás állapotának szemrevételezéssel történő vizsgálatát; |
| --- | --- |

iii.

a csomagolás állapotának szemrevételezéssel történő vizsgálatát;

| b) | kicsontozott hús esetében:






  i. | a tételek és a raklapok azonosítását és a dobozok számának ellenőrzését; |
| --- | --- | --- |

b)

kicsontozott hús esetében:

i.

a tételek és a raklapok azonosítását és a dobozok számának ellenőrzését;

| ii. | a tömeg ellenőrzését a raklapok vagy a konténerek 10 %-ának vonatkozásában; |
| --- | --- |

ii.

a tömeg ellenőrzését a raklapok vagy a konténerek 10 %-ának vonatkozásában;

| iii. | a tömeg ellenőrzését az egyes lemért raklapokon lévő dobozok 10 %-ának vonatkozásában; |
| --- | --- |

iii.

a tömeg ellenőrzését az egyes lemért raklapokon lévő dobozok 10 %-ának vonatkozásában;

| iv. | a tartalomnak és a csomagolás állapotának ellenőrző szemrevételezése az egyes dobozok esetében.
  A raklapokból történő mintavételnél figyelembe kell venni a különböző típusú raktározott húsrészeket. |
| --- | --- |

iv.

a tartalomnak és a csomagolás állapotának ellenőrző szemrevételezése az egyes dobozok esetében.

A raklapokból történő mintavételnél figyelembe kell venni a különböző típusú raktározott húsrészeket.

| 3. | A fizikailag megvizsgált tételeket és – adott esetben – a megállapított hiányosságokat ismertetni kell a vizsgálati jelentésben. |
| --- | --- |

3.

A fizikailag megvizsgált tételeket és – adott esetben – a megállapított hiányosságokat ismertetni kell a vizsgálati jelentésben.

---

(1)  A Bizottság (EU) 2016/1238 felhatalmazáson alapuló rendelete (2016. május 18.) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az állami intervenció és a magántárolási támogatás tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 206., 2016.7.30., 15. o.).

---

IV. MELLÉKLET

A kifizető ügynökség és a raktározó között létrejött raktározási szerződésbe belefoglalandó, a raktározók felelősségi köréhez kapcsolódó, a 3. cikk (2) bekezdésében említett kötelezettségek és általános elvek

I.   A RAKTÁROZÓK ÁLTALÁNOS KÖTELEZETTSÉGEI

A raktározó felelős az uniós intervenciós intézkedések tárgyát képező termékek megfelelő állapotban való megőrzéséért. Viselnie kell az e téren elkövetett mulasztásokból származó pénzügyi következményeket.

Gondoskodnia kell róla, hogy a raktár alaprajza és az egyes silók, illetve raktárhelyiségek méreteire vonatkozó adatok mindegyik raktározási helyszínen rendelkezésre álljanak.

A gabonaféléket és a rizst úgy kell tárolni, hogy térfogatuk ellenőrizhető legyen.

II.   A TERMÉKEK MINŐSÉGE

A raktározott intervenciós termékek minőségének a helytelen vagy nem megfelelő tárolási körülmények miatti romlása esetén a veszteségekért a raktározó felel, és a veszteségeket a termék minőségének a tárolási körülmények miatti romlásából származó veszteségként a közraktározási számlákra kell könyvelni.

III.   HIÁNYZÓ MENNYISÉGEK

| 1. | A raktározó felel a raktározott mennyiségek és a kifizető ügynökségnek megküldött készletkimutatásokban feltüntetett mennyiségek között megállapított valamennyi eltérésért. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Amennyiben a hiányzó mennyiségek meghaladják a 4. cikkel, a III. melléklet II. része C. szakaszának 2. pontjával és az V. melléklettel összhangban, illetve az ágazati mezőgazdasági jogszabályok alapján előírt tűréshatár(ok) szerinti mennyiségeket, az összes hiányzó mennyiséget a raktározó terhére kell írni azonosíthatatlan veszteségként. Ha a raktározó vitatja a hiányzó mennyiségeket, kérheti a termék lemérését vagy megmérését; ennek a műveletnek a költségei rá hárulnak, kivéve, ha a bejelentett mennyiségek ténylegesen meglévőnek bizonyulnak, vagy ha az eltérés nem haladja meg az alkalmazandó tűréshatár(oka)t, amely esetben a lemérés vagy megmérés költségei a kifizető ügynökséget terhelik.
  A III. melléklet II. része C. szakaszának 2. pontjában előírt tűréshatárok az e pont első albekezdésében említett többi tűréshatár sérelme nélkül alkalmazandók. |
| --- | --- |

2.

A III. melléklet II. része C. szakaszának 2. pontjában előírt tűréshatárok az e pont első albekezdésében említett többi tűréshatár sérelme nélkül alkalmazandók.

IV.   IGAZOLÓ DOKUMENTUMOK, VALAMINT HAVI ÉS ÉVES KIMUTATÁSOK

1.   Igazoló dokumentumok és havi kimutatások

| a) | A termékek betárolásához, tárolásához és kitárolásához kapcsolódó, az éves pénzügyi kimutatás elkészítésének alapjául szolgáló dokumentumokat a raktározónak meg kell őriznie, és azokban legalább a következő adatoknak kell szerepelniük:






  i. | raktározási helyszín (adott esetben a tároló vagy a tartály azonosításával); |
| --- | --- | --- |

a)

A termékek betárolásához, tárolásához és kitárolásához kapcsolódó, az éves pénzügyi kimutatás elkészítésének alapjául szolgáló dokumentumokat a raktározónak meg kell őriznie, és azokban legalább a következő adatoknak kell szerepelniük:

i.

raktározási helyszín (adott esetben a tároló vagy a tartály azonosításával);

| ii. | az előző hónapról átvitt mennyiség; |
| --- | --- |

ii.

az előző hónapról átvitt mennyiség;

| iii. | betárolások és kitárolások tételenként; |
| --- | --- |

iii.

betárolások és kitárolások tételenként;

| iv. | időszak végi készletek. |
| --- | --- |

iv.

időszak végi készletek.

Ezeknek a dokumentumoknak mindenkor lehetővé kell tenniük a raktározott mennyiségek pontos azonosítását, és fel kell tüntetniük azokat a felvásárlásokat és eladásokat is, amelyekről megállapodás született, de amelyek esetében még nem történt meg a betárolás vagy a kitárolás.

| b) | A termékek betárolásához, tárolásához és kitárolásához kapcsolódó dokumentumokat a raktározó – összesített havi készletkimutatásának alátámasztására – legalább havonta egyszer köteles megküldeni a kifizető ügynökségnek. A dokumentumoknak a készletkimutatás tárgyhónapját követő hónap tizedik napjáig be kell érkezniük a kifizető ügynökséghez. |
| --- | --- |

b)

A termékek betárolásához, tárolásához és kitárolásához kapcsolódó dokumentumokat a raktározó – összesített havi készletkimutatásának alátámasztására – legalább havonta egyszer köteles megküldeni a kifizető ügynökségnek. A dokumentumoknak a készletkimutatás tárgyhónapját követő hónap tizedik napjáig be kell érkezniük a kifizető ügynökséghez.

| c) | Az összesített havi készletkimutatás mintapéldánya (javasolt minta) az alábbiakban látható. Ezt a kifizető ügynökségek bocsátják elektronikus úton a raktározók rendelkezésére.

  Havi készletkimutatás











  Termékek: | Raktározó:
  Raktár: Sz.:
  Cím: | Hónap: |
| --- | --- | --- | --- |
| Tétel | Megnevezés | Mennyiség (kg, tonna, doboz, darab stb.) | Dátum | Megjegyzések |
| Betárolás | Kitárolás |
| | Átvitt mennyiség | | | | |
| | Átviendő mennyiség | | | |

c)

Az összesített havi készletkimutatás mintapéldánya (javasolt minta) az alábbiakban látható. Ezt a kifizető ügynökségek bocsátják elektronikus úton a raktározók rendelkezésére.

Havi készletkimutatás

Termékek:

Raktározó:

Raktár: Sz.:

Cím:

Hónap:

Tétel

Megnevezés

Mennyiség (kg, tonna, doboz, darab stb.)

Dátum

Megjegyzések

Betárolás

Kitárolás

Átvitt mennyiség

Átviendő mennyiség

(Bélyegző és aláírás)

Kelt (hely, idő):

Név:

2.   Éves kimutatás

| a) | Az 1. pontban ismertetett havi kimutatások alapján a raktározónak éves készletkimutatást kell készítenie. Az éves készletkimutatást legkésőbb a számviteli év zárása utáni október 15-ig kell a kifizető ügynökségnek eljuttatni. |
| --- | --- |

a)

Az 1. pontban ismertetett havi kimutatások alapján a raktározónak éves készletkimutatást kell készítenie. Az éves készletkimutatást legkésőbb a számviteli év zárása utáni október 15-ig kell a kifizető ügynökségnek eljuttatni.

| b) | Az éves készletkimutatásnak tartalmaznia kell a raktározott mennyiségek termékenkénti és raktározási helyszínenkénti összefoglaló ismertetését, az egyes termékek esetében felsorolva a készletezett mennyiségeket, a tételek számát (a gabonafélék esetét kivéve), a betárolás évét és az esetlegesen megállapított rendellenességek okát. |
| --- | --- |

b)

Az éves készletkimutatásnak tartalmaznia kell a raktározott mennyiségek termékenkénti és raktározási helyszínenkénti összefoglaló ismertetését, az egyes termékek esetében felsorolva a készletezett mennyiségeket, a tételek számát (a gabonafélék esetét kivéve), a betárolás évét és az esetlegesen megállapított rendellenességek okát.

| c) | Az összesített éves készletkimutatás mintapéldánya (javasolt minta) az alábbiakban látható. |
| --- | --- |

c)

Az összesített éves készletkimutatás mintapéldánya (javasolt minta) az alábbiakban látható.

Ezt a kifizető ügynökségek bocsátják elektronikus úton a raktározók rendelkezésére.

Éves készletkimutatás

| Termékek: | Raktározó:
  Raktár: Sz.:
  Cím: | Év: |
| --- | --- | --- |
| Tétel | Megnevezés | Könyvelt mennyiség és/vagy tömeg | Megjegyzések |
| | | | |

Termékek:

Raktározó:

Raktár: Sz.:

Cím:

Év:

Tétel

Megnevezés

Könyvelt mennyiség és/vagy tömeg

Megjegyzések

(Bélyegző és aláírás)

Kelt (hely, idő):

Név:

V.   SZÁMÍTÓGÉPES KÉSZLETNYILVÁNTARTÁS ÉS AZ INFORMÁCIÓK RENDELKEZÉSRE ÁLLÁSA

A kifizető ügynökség és a raktározó közötti közraktározási szerződésnek tartalmaznia kell olyan rendelkezéseket, amelyek lehetővé teszik az uniós jogszabályoknak való megfelelés biztosítását.

A szerződésnek a következőket kell megkövetelnie:

| a) | az intervenciós készletekre vonatkozó számítógépes nyilvántartás vezetése; |
| --- | --- |

a)

az intervenciós készletekre vonatkozó számítógépes nyilvántartás vezetése;

| b) | állandó leltár közvetlen és azonnali rendelkezésre állása; |
| --- | --- |

b)

állandó leltár közvetlen és azonnali rendelkezésre állása;

| c) | a betároláshoz, a tároláshoz és a kitároláshoz kapcsolódó valamennyi dokumentum, valamint a raktározó birtokában lévő, e rendeletnek megfelelően kiállított számviteli dokumentumok és jegyzőkönyvek mindenkori rendelkezésre állása; |
| --- | --- |

c)

a betároláshoz, a tároláshoz és a kitároláshoz kapcsolódó valamennyi dokumentum, valamint a raktározó birtokában lévő, e rendeletnek megfelelően kiállított számviteli dokumentumok és jegyzőkönyvek mindenkori rendelkezésre állása;

| d) | folyamatos hozzáférés biztosítása az említett dokumentumokhoz a kifizető ügynökség és a Bizottság személyzete, valamint az általuk megfelelően felhatalmazott bármely személy számára. |
| --- | --- |

d)

folyamatos hozzáférés biztosítása az említett dokumentumokhoz a kifizető ügynökség és a Bizottság személyzete, valamint az általuk megfelelően felhatalmazott bármely személy számára.

VI.   A KIFIZETŐ ÜGYNÖKSÉGNEK MEGKÜLDÖTT DOKUMENTUMOK FORMÁJA ÉS TARTALMA

A IV. szakaszban említett dokumentumok formáját és tartalmát az (EU) 2021/2116 rendelet 92. cikkének megfelelően kell meghatározni.

VII.   A DOKUMENTUMOK MEGŐRZÉSE

A raktározónak az (EU) 2021/2116 rendelet 92. cikke alapján elfogadott szabályok szerinti időszakban végig meg kell őriznie a közraktározási műveletekre vonatkozó valamennyi igazoló dokumentumot a számlaelszámolási eljárások céljaira, az alkalmazandó nemzeti rendelkezések sérelme nélkül.

---

V. MELLÉKLET

A 4. cikk (2) bekezdésében említett tűréshatárok

| 1. | A szabályoknak megfelelően végrehajtott szokásos raktározási műveletek nyomán hiányzó mennyiségek tekintetében a következő tűréshatárok alkalmazandóak az egyes, közraktározási intézkedés tárgyát képező mezőgazdasági termékekre:






  a) | gabonafélék 0,2 %; |
| --- | --- | --- |

1.

A szabályoknak megfelelően végrehajtott szokásos raktározási műveletek nyomán hiányzó mennyiségek tekintetében a következő tűréshatárok alkalmazandóak az egyes, közraktározási intézkedés tárgyát képező mezőgazdasági termékekre:

a)

gabonafélék 0,2 %;

| b) | hántolatlan rizs, kukorica 0,4 %; |
| --- | --- |

b)

hántolatlan rizs, kukorica 0,4 %;

| c) | sovány tejpor 0,0 %; |
| --- | --- |

c)

sovány tejpor 0,0 %;

| d) | vaj 0,0 %; |
| --- | --- |

d)

vaj 0,0 %;

| e) | marha- és borjúhús 0,6 %. |
| --- | --- |

e)

marha- és borjúhús 0,6 %.

| 2. | A marhahús kicsontozásakor jelentkező engedélyezett veszteségek esetében a tűréshatár 32 %. Ez a százalékos arány a számviteli év során kicsontozott összmennyiségre vonatkozik. |
| --- | --- |

2.

A marhahús kicsontozásakor jelentkező engedélyezett veszteségek esetében a tűréshatár 32 %. Ez a százalékos arány a számviteli év során kicsontozott összmennyiségre vonatkozik.

| 3. | Az 1. pontban említett tűréshatárokat az adott számviteli évben betárolt és átvett mennyiségeknek a számviteli év elején készleten lévő mennyiségekkel megnövelt, csomagolás nélküli tényleges tömegének százalékában kell megállapítani.
  Ezek a tűréshatárok alkalmazandók a készletek fizikai vizsgálata során. A tűréshatárokat minden egyes termék esetében a kifizető ügynökség által raktározott összmennyiséghez viszonyítva kell kiszámítani.
  A betároláskori és kitároláskori tényleges tömeg kiszámításához a megállapított tömegből ki kell vonni a betárolási feltételek között előírt, átalányalapon meghatározott tömeget, illetve ilyen feltételek kikötésének hiányában a kifizető ügynökség által a csomagolások tekintetében alkalmazott átlagos tömeget. |
| --- | --- |

3.

Az 1. pontban említett tűréshatárokat az adott számviteli évben betárolt és átvett mennyiségeknek a számviteli év elején készleten lévő mennyiségekkel megnövelt, csomagolás nélküli tényleges tömegének százalékában kell megállapítani.

Ezek a tűréshatárok alkalmazandók a készletek fizikai vizsgálata során. A tűréshatárokat minden egyes termék esetében a kifizető ügynökség által raktározott összmennyiséghez viszonyítva kell kiszámítani.

A betároláskori és kitároláskori tényleges tömeg kiszámításához a megállapított tömegből ki kell vonni a betárolási feltételek között előírt, átalányalapon meghatározott tömeget, illetve ilyen feltételek kikötésének hiányában a kifizető ügynökség által a csomagolások tekintetében alkalmazott átlagos tömeget.

| 4. | A tűréshatár nem fedezi a csomagok száma vagy a nyilvántartásba vett darabszám tekintetében megállapított veszteséget. |
| --- | --- |

4.

A tűréshatár nem fedezi a csomagok száma vagy a nyilvántartásba vett darabszám tekintetében megállapított veszteséget.

| 5. | Az 1. és a 2. pontban említett tűréshatárok kiszámításakor nem veendők figyelembe a lopásból eredő vagy más azonosítható okra visszavezethető veszteségek. |
| --- | --- |

5.

Az 1. és a 2. pontban említett tűréshatárok kiszámításakor nem veendők figyelembe a lopásból eredő vagy más azonosítható okra visszavezethető veszteségek.

---

| 2022.1.31. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 20/131 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.1.31.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 20/131

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/128 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2021. december 21.)

az (EU) 2021/2116 európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó, a kifizető ügynökségekkel és más szervekkel, a pénzgazdálkodással, a záróelszámolással, az ellenőrzésekkel, a biztosítékokkal és az átláthatósággal kapcsolatos szabályok megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról, valamint az 1306/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2021. december 2-i (EU) 2021/2116 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére, 12. cikke (4) bekezdésére, 32. cikke (9) bekezdésére, 39. cikke (4) bekezdésére, 41. cikke (1) bekezdésének negyedik albekezdésére, 42. cikke (1) bekezdésének második albekezdésére, 43. cikke (2) bekezdésére, 47. cikke (2) bekezdésére, 51. cikke (3) bekezdésére, 53. cikke (2) bekezdésére, 54. cikke (5) bekezdésére, 55. cikke (7) bekezdésére, 58. cikkére, 59. cikke (9) bekezdésére, 64. cikke (4) bekezdésére, 82. és 92. cikkére, 95. cikke (1) bekezdésére, valamint 100. cikkére,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 223. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2021/2116 rendelet megállapítja a közös agrárpolitika finanszírozása, irányítása és monitoringja, így többek között a kifizető ügynökségek és a koordináló szervek akkreditálása, a pénzgazdálkodás és a záróelszámolási eljárás – beleértve az ügyletek vizsgálatát –, a biztosítékok és az átláthatóság tekintetében irányadó alapvető szabályokat. Az említett rendelet által létrehozott új jogi keret akadálytalan működésének és egységes alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kapott arra, hogy az érintett területek vonatkozásában végrehajtási jogi aktus útján bizonyos szabályokat fogadjon el. Indokolt előírni, hogy az új szabályok lépjenek a 908/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) vonatkozó rendelkezéseinek helyébe. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2021/2116 rendelet megállapítja a közös agrárpolitika finanszírozása, irányítása és monitoringja, így többek között a kifizető ügynökségek és a koordináló szervek akkreditálása, a pénzgazdálkodás és a záróelszámolási eljárás – beleértve az ügyletek vizsgálatát –, a biztosítékok és az átláthatóság tekintetében irányadó alapvető szabályokat. Az említett rendelet által létrehozott új jogi keret akadálytalan működésének és egységes alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazást kapott arra, hogy az érintett területek vonatkozásában végrehajtási jogi aktus útján bizonyos szabályokat fogadjon el. Indokolt előírni, hogy az új szabályok lépjenek a 908/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) vonatkozó rendelkezéseinek helyébe.

| (2) | Indokolt úgy rendelkezni, hogy a tagállamok csak akkor akkreditálhatják a kifizető ügynökségeket, ha azok eleget tesznek bizonyos, az (EU) 2022/127 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (4) 1. cikkének (2) bekezdésében említett és a szóban forgó rendelet I. mellékletében meghatározott, uniós szintű akkreditációs minimumkritériumoknak. Meg kell állapítani a kifizető ügynökségek és a koordináló szervek akkreditációjának megadására, felülvizsgálatára és visszavonására vonatkozó eljárásokhoz kapcsolódó szabályokat. |
| --- | --- |

(2)

Indokolt úgy rendelkezni, hogy a tagállamok csak akkor akkreditálhatják a kifizető ügynökségeket, ha azok eleget tesznek bizonyos, az (EU) 2022/127 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (4) 1. cikkének (2) bekezdésében említett és a szóban forgó rendelet I. mellékletében meghatározott, uniós szintű akkreditációs minimumkritériumoknak. Meg kell állapítani a kifizető ügynökségek és a koordináló szervek akkreditációjának megadására, felülvizsgálatára és visszavonására vonatkozó eljárásokhoz kapcsolódó szabályokat.

| (3) | A tagállamoknak folyamatos felügyelet alatt kell tartaniuk kifizető ügynökségeiket. Létre kell hozniuk egy olyan információcsere-rendszert, amelyen keresztül jelentést tesznek, és tájékoztatják az illetékes hatóságokat a feltételezett jogsértés eseteiről. Ki kell dolgozni az ilyen esetek kezelésének tagállami eljárását, amelynek magában kell foglalnia többek között azt a kötelezettséget, miszerint a feltárt hiányosságok meghatározott határidőn belül történő megszüntetése érdekében intézkedési tervet kell kidolgozni. Az olyan kifizető ügynökségek esetében, amelyek akkreditációját a tagállam annak ellenére is fenntartja, hogy a megszabott határidőn belül nem került sor ilyen terv végrehajtására, az általuk teljesített kiadások tekintetében a Bizottság számára fenn kell tartani a lehetőséget, hogy úgy döntsön, a hiányosságokat az (EU) 2021/2116 rendelet 55. cikkében meghatározott szabályszerűségi záróelszámolási eljárás keretében orvosolja. |
| --- | --- |

(3)

A tagállamoknak folyamatos felügyelet alatt kell tartaniuk kifizető ügynökségeiket. Létre kell hozniuk egy olyan információcsere-rendszert, amelyen keresztül jelentést tesznek, és tájékoztatják az illetékes hatóságokat a feltételezett jogsértés eseteiről. Ki kell dolgozni az ilyen esetek kezelésének tagállami eljárását, amelynek magában kell foglalnia többek között azt a kötelezettséget, miszerint a feltárt hiányosságok meghatározott határidőn belül történő megszüntetése érdekében intézkedési tervet kell kidolgozni. Az olyan kifizető ügynökségek esetében, amelyek akkreditációját a tagállam annak ellenére is fenntartja, hogy a megszabott határidőn belül nem került sor ilyen terv végrehajtására, az általuk teljesített kiadások tekintetében a Bizottság számára fenn kell tartani a lehetőséget, hogy úgy döntsön, a hiányosságokat az (EU) 2021/2116 rendelet 55. cikkében meghatározott szabályszerűségi záróelszámolási eljárás keretében orvosolja.

| (4) | Az (EU) 2021/2116 rendelet 9. cikke (3) bekezdése első albekezdésének d) pontja szerint az akkreditált kifizető ügynökség vezetéséért felelős személy köteles vezetői nyilatkozatot tenni a szolgáltatott információk teljességéről és pontosságáról, a bevezetett irányítási rendszerek megfelelő működéséről, valamint arról, hogy a kiadásokat az (EU) 2021/2116 rendelet 37. cikkével összhangban teljesítették. E vezetői nyilatkozat tartalmára és formájára vonatkozóan szabályokat kell megállapítani. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2021/2116 rendelet 9. cikke (3) bekezdése első albekezdésének d) pontja szerint az akkreditált kifizető ügynökség vezetéséért felelős személy köteles vezetői nyilatkozatot tenni a szolgáltatott információk teljességéről és pontosságáról, a bevezetett irányítási rendszerek megfelelő működéséről, valamint arról, hogy a kiadásokat az (EU) 2021/2116 rendelet 37. cikkével összhangban teljesítették. E vezetői nyilatkozat tartalmára és formájára vonatkozóan szabályokat kell megállapítani.

| (5) | Meg kell állapítani az (EU) 2021/2116 rendelet 10. cikkében említett koordináló szervek működésére, valamint az ugyanazon rendelet 12. cikkében említett tanúsító szervek feladataira irányadó részletes szabályokat. Emellett meg kell határozni, hogy mit tartalmazzanak a tanúsító szervek által kiállítandó igazolások és elkészítendő jelentések ahhoz, hogy valódi segítséget jelentsenek a Bizottság számára a záróelszámolási eljárás során. |
| --- | --- |

(5)

Meg kell állapítani az (EU) 2021/2116 rendelet 10. cikkében említett koordináló szervek működésére, valamint az ugyanazon rendelet 12. cikkében említett tanúsító szervek feladataira irányadó részletes szabályokat. Emellett meg kell határozni, hogy mit tartalmazzanak a tanúsító szervek által kiállítandó igazolások és elkészítendő jelentések ahhoz, hogy valódi segítséget jelentsenek a Bizottság számára a záróelszámolási eljárás során.

| (6) | Az uniós költségvetésbe beállított előirányzatok megfelelő kezelése érdekében a kifizető ügynökségeknek külön könyvelést kell vezetniük az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) (a továbbiakban együttesen: az alapok) vonatkozásában, amely kizárólag az egyes alapokból finanszírozott kifizetéseket és a hozzájuk rendelt címzett bevételeket tartalmazza. Ennek érdekében a kifizető ügynökségek által vezetett könyvelésnek mindkét alap tekintetében elkülönítve kell kimutatnia az (EU) 2021/2116 rendelet 5. cikke (2) bekezdésének, valamint 6. és 45. cikkének értelmében teljesített kiadásokat és befolyó címzett bevételeket, továbbá lehetővé kell tennie, hogy e kiadások és bevételek kapcsolatba hozhatók legyenek az uniós költségvetés által az alapok rendelkezésére bocsátott forrásokkal. |
| --- | --- |

(6)

Az uniós költségvetésbe beállított előirányzatok megfelelő kezelése érdekében a kifizető ügynökségeknek külön könyvelést kell vezetniük az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) (a továbbiakban együttesen: az alapok) vonatkozásában, amely kizárólag az egyes alapokból finanszírozott kifizetéseket és a hozzájuk rendelt címzett bevételeket tartalmazza. Ennek érdekében a kifizető ügynökségek által vezetett könyvelésnek mindkét alap tekintetében elkülönítve kell kimutatnia az (EU) 2021/2116 rendelet 5. cikke (2) bekezdésének, valamint 6. és 45. cikkének értelmében teljesített kiadásokat és befolyó címzett bevételeket, továbbá lehetővé kell tennie, hogy e kiadások és bevételek kapcsolatba hozhatók legyenek az uniós költségvetés által az alapok rendelkezésére bocsátott forrásokkal.

| (7) | A közös agrárpolitika finanszírozása euróban történik, mindazonáltal azok a tagállamok, amelyek nem vezették be az eurót, kifizetéseiket nemzeti pénznemükben is folyósíthatják a kedvezményezetteknek. Következésképpen annak érdekében, hogy az összes kiadásukat és bevételüket konszolidálni lehessen, szükséges, hogy az érintett kifizető ügynökségek a kiadások és a bevételek összegéről euróban és a kifizetés, illetőleg a beszedés pénznemében is tudjanak információval szolgálni. |
| --- | --- |

(7)

A közös agrárpolitika finanszírozása euróban történik, mindazonáltal azok a tagállamok, amelyek nem vezették be az eurót, kifizetéseiket nemzeti pénznemükben is folyósíthatják a kedvezményezetteknek. Következésképpen annak érdekében, hogy az összes kiadásukat és bevételüket konszolidálni lehessen, szükséges, hogy az érintett kifizető ügynökségek a kiadások és a bevételek összegéről euróban és a kifizetés, illetőleg a beszedés pénznemében is tudjanak információval szolgálni.

| (8) | Az uniós költségvetés és a nemzeti költségvetések által közösen finanszírozott, az EMVA keretében nyújtott vidékfejlesztési támogatásra fordított kiadások a különböző beavatkozástípusokat és a hozzájárulások konkrét mértékét meghatározó KAP stratégiai terveken alapulnak. A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének megfelelően a kiadásokat ezen az alapon kell nyomon követni és lekönyvelni, hogy az összes műveletet azonosítani lehessen a KAP stratégiai terv, a beavatkozástípusok és a hozzájárulások konkrét mértéke szerint. Így ellenőrizhető lesz az adott kiadás és az ahhoz rendelt pénzügyi forrás közötti kapcsolat. Ebben az összefüggésben indokolt kijelölni a kifizető ügynökségek által figyelembe veendő tényezőket. Főképpen azt kell előírni, hogy a kifizető ügynökségek a könyvelésben egyértelműen tüntessék fel az állami és az uniós pénzeszközök eredetét. Indokolt továbbá úgy rendelkezni, hogy a kedvezményezettekkel visszafizettetendő, illetve már visszafizettetett összegek az eredeti művelettel összefüggésbe hozva jelenjenek meg. |
| --- | --- |

(8)

Az uniós költségvetés és a nemzeti költségvetések által közösen finanszírozott, az EMVA keretében nyújtott vidékfejlesztési támogatásra fordított kiadások a különböző beavatkozástípusokat és a hozzájárulások konkrét mértékét meghatározó KAP stratégiai terveken alapulnak. A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének megfelelően a kiadásokat ezen az alapon kell nyomon követni és lekönyvelni, hogy az összes műveletet azonosítani lehessen a KAP stratégiai terv, a beavatkozástípusok és a hozzájárulások konkrét mértéke szerint. Így ellenőrizhető lesz az adott kiadás és az ahhoz rendelt pénzügyi forrás közötti kapcsolat. Ebben az összefüggésben indokolt kijelölni a kifizető ügynökségek által figyelembe veendő tényezőket. Főképpen azt kell előírni, hogy a kifizető ügynökségek a könyvelésben egyértelműen tüntessék fel az állami és az uniós pénzeszközök eredetét. Indokolt továbbá úgy rendelkezni, hogy a kedvezményezettekkel visszafizettetendő, illetve már visszafizettetett összegek az eredeti művelettel összefüggésbe hozva jelenjenek meg.

| (9) | A tagállamok az (EU) 2021/2116 rendelet 5. cikkében említett EMGA-kiadások fedezésére már azt megelőzően mozgósítják a szükséges pénzeszközöket, hogy a Bizottság a kiadások havi visszatérítése formájában finanszírozná e ráfordításokat. Másik lehetőségként a tagállamok az EMVA-kiadások fedezése céljából előlegfizetésben részesülnek, amelynek elszámolására később, az (EU) 2021/2116 rendelet 53. cikke szerinti éves pénzügyi záróelszámolás keretében kerül sor. A pénzügyi mozgások hatékony és eredményes irányításának biztosítása érdekében helyénvaló előírni, hogy a tagállamok gyűjtsék össze a szóban forgó havi és időközi visszatérítésekre fordított kiadások teljességének, pontosságának és valódiságának bizonyításához szükséges adatokat, és azokat a kiadások és a bevételek teljesítésének előrehaladtával tartsák a Bizottság rendelkezésére, vagy rendszeresen továbbítsák a Bizottságnak. A tagállamoknak olyan rendszerességgel kell az adatokat a Bizottság részére továbbítaniuk, amely igazodik az egyes alapok irányítási módszeréhez. Célszerű gondoskodni arról, hogy a fenti rendszeres adatszolgáltatás ne befolyásolja a tagállamok azon kötelezettségét, hogy a kiadások alakulásának megfelelő nyomon követése érdekében összegyűjtött adatokat ellenőrzési célból a Bizottság rendelkezésére kell tartaniuk. |
| --- | --- |

(9)

A tagállamok az (EU) 2021/2116 rendelet 5. cikkében említett EMGA-kiadások fedezésére már azt megelőzően mozgósítják a szükséges pénzeszközöket, hogy a Bizottság a kiadások havi visszatérítése formájában finanszírozná e ráfordításokat. Másik lehetőségként a tagállamok az EMVA-kiadások fedezése céljából előlegfizetésben részesülnek, amelynek elszámolására később, az (EU) 2021/2116 rendelet 53. cikke szerinti éves pénzügyi záróelszámolás keretében kerül sor. A pénzügyi mozgások hatékony és eredményes irányításának biztosítása érdekében helyénvaló előírni, hogy a tagállamok gyűjtsék össze a szóban forgó havi és időközi visszatérítésekre fordított kiadások teljességének, pontosságának és valódiságának bizonyításához szükséges adatokat, és azokat a kiadások és a bevételek teljesítésének előrehaladtával tartsák a Bizottság rendelkezésére, vagy rendszeresen továbbítsák a Bizottságnak. A tagállamoknak olyan rendszerességgel kell az adatokat a Bizottság részére továbbítaniuk, amely igazodik az egyes alapok irányítási módszeréhez. Célszerű gondoskodni arról, hogy a fenti rendszeres adatszolgáltatás ne befolyásolja a tagállamok azon kötelezettségét, hogy a kiadások alakulásának megfelelő nyomon követése érdekében összegyűjtött adatokat ellenőrzési célból a Bizottság rendelkezésére kell tartaniuk.

| (10) | A kifizető ügynökségek általános számlavezetési kötelezettségei az uniós alapok irányításához és kontrolljához szükséges adatokra is kiterjednek. Az említett kötelezettségek azonban nem terjednek ki a kiadások visszatérítésével kapcsolatos előírásokra, sem pedig arra, hogy milyen adatokat kell a Bizottság részére szolgáltatni e visszatérítések végrehajtásához. Következésképpen pontosítani kell, hogy milyen, az alapokból finanszírozandó kiadásokra vonatkozó információkat és adatokat kell rendszeresen továbbítani a Bizottságnak. A Bizottságnak szánt tagállami információközléseknek lehetővé kell tenniük, hogy a Bizottság a hozzá eljuttatott információkat közvetlenül és a lehető leghatékonyabban használhassa fel az alapok számláinak kezelésénél, továbbá az ezekhez kapcsolódó kifizetéseknél. E célkitűzés megvalósítása érdekében elő kell írni, hogy a tagállamok és a Bizottság közötti viszonylatban az információ rendelkezésre bocsátása és közlése mindig elektronikus úton történjék. |
| --- | --- |

(10)

A kifizető ügynökségek általános számlavezetési kötelezettségei az uniós alapok irányításához és kontrolljához szükséges adatokra is kiterjednek. Az említett kötelezettségek azonban nem terjednek ki a kiadások visszatérítésével kapcsolatos előírásokra, sem pedig arra, hogy milyen adatokat kell a Bizottság részére szolgáltatni e visszatérítések végrehajtásához. Következésképpen pontosítani kell, hogy milyen, az alapokból finanszírozandó kiadásokra vonatkozó információkat és adatokat kell rendszeresen továbbítani a Bizottságnak. A Bizottságnak szánt tagállami információközléseknek lehetővé kell tenniük, hogy a Bizottság a hozzá eljuttatott információkat közvetlenül és a lehető leghatékonyabban használhassa fel az alapok számláinak kezelésénél, továbbá az ezekhez kapcsolódó kifizetéseknél. E célkitűzés megvalósítása érdekében elő kell írni, hogy a tagállamok és a Bizottság közötti viszonylatban az információ rendelkezésre bocsátása és közlése mindig elektronikus úton történjék.

| (11) | Az (EU) 2021/2116 rendelet 90. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerint az alapokból finanszírozott műveletekhez kapcsolódó beavatkozások és intézkedések esetében a kiadásigazoló nyilatkozatokat – amelyek kifizetési kérelmek is egyben – a szükséges tájékoztatással kiegészítve ugyancsak be kell nyújtani a Bizottsághoz az előírt határidőkön belül. Ahhoz, hogy a tagállamok, az akkreditált koordináló szervek és a kifizető ügynökségek e kiadásigazoló nyilatkozatokat harmonizált szabályok szerint készíthessék el, és hogy a Bizottság figyelembe vehesse a kifizetési kérelmeket, helyénvaló meghatározni, hogy az érintett kiadások milyen feltételekkel számolhatók el az EMGA és az EMVA költségvetésének terhére. E feltételeknek elő kell írniuk, hogy mely szabályokat kell alkalmazni a kiadások és a bevételek – különösen a címzett bevételek és az esetlegesen végrehajtandó korrekciók – könyvelésére, valamint a róluk tett voltaképpeni nyilatkozatra. |
| --- | --- |

(11)

Az (EU) 2021/2116 rendelet 90. cikke (1) bekezdésének c) pontja szerint az alapokból finanszírozott műveletekhez kapcsolódó beavatkozások és intézkedések esetében a kiadásigazoló nyilatkozatokat – amelyek kifizetési kérelmek is egyben – a szükséges tájékoztatással kiegészítve ugyancsak be kell nyújtani a Bizottsághoz az előírt határidőkön belül. Ahhoz, hogy a tagállamok, az akkreditált koordináló szervek és a kifizető ügynökségek e kiadásigazoló nyilatkozatokat harmonizált szabályok szerint készíthessék el, és hogy a Bizottság figyelembe vehesse a kifizetési kérelmeket, helyénvaló meghatározni, hogy az érintett kiadások milyen feltételekkel számolhatók el az EMGA és az EMVA költségvetésének terhére. E feltételeknek elő kell írniuk, hogy mely szabályokat kell alkalmazni a kiadások és a bevételek – különösen a címzett bevételek és az esetlegesen végrehajtandó korrekciók – könyvelésére, valamint a róluk tett voltaképpeni nyilatkozatra.

| (12) | Amennyiben az EMGA keretében a tagállamoktól kapott kiadásigazoló nyilatkozatok alapján az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 11. cikke (2) bekezdése b) pontjának megfelelően engedélyezhető előzetes kötelezettségvállalások összesített összege meghaladja a folyó pénzügyi év összes vonatkozó előirányzatának 75 %-át, a Bizottságnak csökkentenie kell a szóban forgó összegeket. A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének megfelelően e csökkentés terhét arányosan kell elosztani az összes tagállam között, a beérkezett kiadásigazoló nyilatkozatok alapján. A rendelkezésre álló előirányzatok tagállamok közötti felosztásának méltányos meghatározása érdekében indokolt előírni, hogy az EMGA keretében teljesített havi kifizetéseket ilyen esetben az egyes tagállamok által továbbított kiadásigazoló nyilatkozatokban szereplő összegek meghatározott százalékával csökkentsék, és a hónap folyamán ki nem fizetett egyenleg újrafelosztásáról a későbbi havi kifizetésekre vonatkozó bizottsági határozatok rendelkezzenek. |
| --- | --- |

(12)

Amennyiben az EMGA keretében a tagállamoktól kapott kiadásigazoló nyilatkozatok alapján az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 11. cikke (2) bekezdése b) pontjának megfelelően engedélyezhető előzetes kötelezettségvállalások összesített összege meghaladja a folyó pénzügyi év összes vonatkozó előirányzatának 75 %-át, a Bizottságnak csökkentenie kell a szóban forgó összegeket. A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvének megfelelően e csökkentés terhét arányosan kell elosztani az összes tagállam között, a beérkezett kiadásigazoló nyilatkozatok alapján. A rendelkezésre álló előirányzatok tagállamok közötti felosztásának méltányos meghatározása érdekében indokolt előírni, hogy az EMGA keretében teljesített havi kifizetéseket ilyen esetben az egyes tagállamok által továbbított kiadásigazoló nyilatkozatokban szereplő összegek meghatározott százalékával csökkentsék, és a hónap folyamán ki nem fizetett egyenleg újrafelosztásáról a későbbi havi kifizetésekre vonatkozó bizottsági határozatok rendelkezzenek.

| (13) | A Bizottságnak a havi kifizetések jóváhagyását követően a tagállamok rendelkezésére kell bocsátania az alapokból finanszírozandó kiadások fedezéséhez szükséges pénzügyi forrásokat, a tagállamok által a Bizottsággal közölt információk és a Bizottság által létrehozott információs rendszerek alapján meghatározandó gyakorlati szabályok és feltételek szerint. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottságnak a havi kifizetések jóváhagyását követően a tagállamok rendelkezésére kell bocsátania az alapokból finanszírozandó kiadások fedezéséhez szükséges pénzügyi forrásokat, a tagállamok által a Bizottsággal közölt információk és a Bizottság által létrehozott információs rendszerek alapján meghatározandó gyakorlati szabályok és feltételek szerint.

| (14) | Az állami intervenciós műveletek kifizető ügynökségnél felmerült kiadásainak megtérítéséhez a kifizető ügynökségek kiadásigazoló nyilatkozataikban kötelesek megjelölni a közraktározási műveletek tárgyhónapját követő hónap során általuk elkönyvelt értékeket és összegeket. A visszatérítési eljárás gördülékeny lebonyolításának biztosítása érdekében meg kell határozni, hogy ezeket a költségek és a kiadások kiszámításához nélkülözhetetlen információkat hogyan kell eljuttatni a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(14)

Az állami intervenciós műveletek kifizető ügynökségnél felmerült kiadásainak megtérítéséhez a kifizető ügynökségek kiadásigazoló nyilatkozataikban kötelesek megjelölni a közraktározási műveletek tárgyhónapját követő hónap során általuk elkönyvelt értékeket és összegeket. A visszatérítési eljárás gördülékeny lebonyolításának biztosítása érdekében meg kell határozni, hogy ezeket a költségek és a kiadások kiszámításához nélkülözhetetlen információkat hogyan kell eljuttatni a Bizottsághoz.

| (15) | Az (EU) 2022/127 felhatalmazáson alapuló rendelet 3. cikkének (3) bekezdése alapján az állami intervenciós készletnyilvántartásnak lehetővé kell tennie a folyósított uniós finanszírozás összegének meghatározását és az intervenciós rendszerben tárolt termékkészletek helyzetének megismerését is. Ennek érdekében indokolt előírni, hogy a kifizető ügynökségek olyan elkülönült készletnyilvántartásokat és pénzügyi elszámolásokat vezessenek, amelyek tartalmazzák a készletek nyomon követéséhez, valamint az állami intervenciós intézkedésekből származó kiadások és bevételek pénzügyi irányításához szükséges adatokat. |
| --- | --- |

(15)

Az (EU) 2022/127 felhatalmazáson alapuló rendelet 3. cikkének (3) bekezdése alapján az állami intervenciós készletnyilvántartásnak lehetővé kell tennie a folyósított uniós finanszírozás összegének meghatározását és az intervenciós rendszerben tárolt termékkészletek helyzetének megismerését is. Ennek érdekében indokolt előírni, hogy a kifizető ügynökségek olyan elkülönült készletnyilvántartásokat és pénzügyi elszámolásokat vezessenek, amelyek tartalmazzák a készletek nyomon követéséhez, valamint az állami intervenciós intézkedésekből származó kiadások és bevételek pénzügyi irányításához szükséges adatokat.

| (16) | Az intervenciós közraktározási intézkedések esetében a kifizető ügynökségeknek kötelező könyvelniük egyes, mennyiségekre, értékekre és bizonyos átlagokra vonatkozó adatokat. Ugyanakkor előadódhatnak olyan körülmények, amelyek fennállása esetére célszerű úgy rendelkezni, hogy egyes műveletek és kiadások ne kerüljenek lekönyvelésre, illetve lekönyvelésükre egyedi szabályok vonatkozzanak. Az egyenlő bánásmód biztosítása és az Unió pénzügyi érdekeinek védelme érdekében meg kell határozni, hogy melyek ezek a körülmények, illetve adott esetben az érintett műveletek és kiadások lekönyvelésére vonatkozó rendelkezéseket is rögzíteni kell. |
| --- | --- |

(16)

Az intervenciós közraktározási intézkedések esetében a kifizető ügynökségeknek kötelező könyvelniük egyes, mennyiségekre, értékekre és bizonyos átlagokra vonatkozó adatokat. Ugyanakkor előadódhatnak olyan körülmények, amelyek fennállása esetére célszerű úgy rendelkezni, hogy egyes műveletek és kiadások ne kerüljenek lekönyvelésre, illetve lekönyvelésükre egyedi szabályok vonatkozzanak. Az egyenlő bánásmód biztosítása és az Unió pénzügyi érdekeinek védelme érdekében meg kell határozni, hogy melyek ezek a körülmények, illetve adott esetben az érintett műveletek és kiadások lekönyvelésére vonatkozó rendelkezéseket is rögzíteni kell.

| (17) | Az intervenciós közraktározási intézkedésekhez tartozó különböző kiadási és bevételi tételek könyvelésének tárgyidőpontja azon művelet jellegétől függ, amelyhez e tételek kapcsolódnak, és a vonatkozó ágazati mezőgazdasági jogszabályok alapján határozható meg. Mindezek fényében indokolt elfogadni egy olyan általános szabályt, amely előírja, hogy mely tételeket kell könyvelni az intervenciós intézkedéssel összefüggő fizikai művelet végrehajtásának időpontjában, és amely meghatározza a figyelembe veendő különleges eseteket. |
| --- | --- |

(17)

Az intervenciós közraktározási intézkedésekhez tartozó különböző kiadási és bevételi tételek könyvelésének tárgyidőpontja azon művelet jellegétől függ, amelyhez e tételek kapcsolódnak, és a vonatkozó ágazati mezőgazdasági jogszabályok alapján határozható meg. Mindezek fényében indokolt elfogadni egy olyan általános szabályt, amely előírja, hogy mely tételeket kell könyvelni az intervenciós intézkedéssel összefüggő fizikai művelet végrehajtásának időpontjában, és amely meghatározza a figyelembe veendő különleges eseteket.

| (18) | A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás érdekében a tagállamoknak értesíteniük kell a Bizottságot arról, hogy a mezőgazdasági pénzügyi év folyamán előreláthatólag milyen összegeket kell még az EMVA-ból finanszírozni, és hogy a következő pénzügyi évre vonatkozó finanszírozási kérelmek milyen nagyságrendűre becsülhetők. Ahhoz, hogy a Bizottság teljesíthesse kötelezettségeit, kellő időben és legalább évente kétszer, legkésőbb minden év január 31-ig és augusztus 31-ig rendelkezésére kell bocsátani ezeket az információkat. |
| --- | --- |

(18)

A hatékony és eredményes pénzgazdálkodás érdekében a tagállamoknak értesíteniük kell a Bizottságot arról, hogy a mezőgazdasági pénzügyi év folyamán előreláthatólag milyen összegeket kell még az EMVA-ból finanszírozni, és hogy a következő pénzügyi évre vonatkozó finanszírozási kérelmek milyen nagyságrendűre becsülhetők. Ahhoz, hogy a Bizottság teljesíthesse kötelezettségeit, kellő időben és legalább évente kétszer, legkésőbb minden év január 31-ig és augusztus 31-ig rendelkezésére kell bocsátani ezeket az információkat.

| (19) | Az (EU) 2021/2116 rendelet 32. cikkének (9) bekezdésével összhangban meg kell állapítani az EMVA-hoz kapcsolódó kiadásigazoló nyilatkozatok elkészítésére vonatkozó határidőket. Az EMVA-ra alkalmazott számlavezetési szabályok sajátosságaira, az előfinanszírozás alkalmazására és a beavatkozások, az intézkedések és a technikai segítségnyújtás naptári évenkénti finanszírozására tekintettel indokolt az érintett kiadásokról szóló nyilatkozatok rendszerességét ezekhez az egyedi feltételekhez igazodva meghatározni. |
| --- | --- |

(19)

Az (EU) 2021/2116 rendelet 32. cikkének (9) bekezdésével összhangban meg kell állapítani az EMVA-hoz kapcsolódó kiadásigazoló nyilatkozatok elkészítésére vonatkozó határidőket. Az EMVA-ra alkalmazott számlavezetési szabályok sajátosságaira, az előfinanszírozás alkalmazására és a beavatkozások, az intézkedések és a technikai segítségnyújtás naptári évenkénti finanszírozására tekintettel indokolt az érintett kiadásokról szóló nyilatkozatok rendszerességét ezekhez az egyedi feltételekhez igazodva meghatározni.

| (20) | A tagállamoknak a KAP stratégiai terv jóváhagyását követő első kiadásigazoló nyilatkozatban be kell jelenteniük a Bizottságnak minden olyan EMVA-kiadást, amelyet a KAP stratégiai terv jóváhagyását megelőzően, saját felelősségükre fizettek ki a kedvezményezetteknek. A KAP stratégiai terv módosítása esetében is ugyanezt a szabályt kell értelemszerűen alkalmazni. Számviteli célból tisztázni kell, hogy a kifizető ügynökségek által a KAP stratégiai terv jóváhagyását vagy módosítását megelőzően kifizetett kiadásokra vonatkozó nyilatkozatnak a megfelelő nyilatkozattételi időszakokra kell vonatkoznia. Továbbá a kifizető ügynökségek által a KAP stratégiai terv jóváhagyásának vagy módosításának időszaka alatt kifizetett kiadásokat az egyes időszakok vonatkozásában meghatározott határidőn belül be kell jelenteni. Azt is tisztázni kell, hogy a KAP stratégiai terv módosítása esetében ez a szabály nem alkalmazandó a finanszírozási terv kiigazításaira. |
| --- | --- |

(20)

A tagállamoknak a KAP stratégiai terv jóváhagyását követő első kiadásigazoló nyilatkozatban be kell jelenteniük a Bizottságnak minden olyan EMVA-kiadást, amelyet a KAP stratégiai terv jóváhagyását megelőzően, saját felelősségükre fizettek ki a kedvezményezetteknek. A KAP stratégiai terv módosítása esetében is ugyanezt a szabályt kell értelemszerűen alkalmazni. Számviteli célból tisztázni kell, hogy a kifizető ügynökségek által a KAP stratégiai terv jóváhagyását vagy módosítását megelőzően kifizetett kiadásokra vonatkozó nyilatkozatnak a megfelelő nyilatkozattételi időszakokra kell vonatkoznia. Továbbá a kifizető ügynökségek által a KAP stratégiai terv jóváhagyásának vagy módosításának időszaka alatt kifizetett kiadásokat az egyes időszakok vonatkozásában meghatározott határidőn belül be kell jelenteni. Azt is tisztázni kell, hogy a KAP stratégiai terv módosítása esetében ez a szabály nem alkalmazandó a finanszírozási terv kiigazításaira.

| (21) | Az (EU) 2021/2115 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 80. cikkével összhangban az (EU) 2021/1060 európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 58. cikkében meghatározott, pénzügyi eszközök formájában nyújtott támogatás az (EU) 2021/2115 rendelet 73–78. cikkében említett beavatkozástípusok keretében nyújtható. Ezért helyénvaló előírni, hogy a kiadások abban a pénzügyi évben jelentendők be, amelyben az (EU) 2021/2116 rendelet 32. cikkének (3) és (4) bekezdésében említett feltételek teljesülnek, és akkor, ha a kifizető ügynökség a pénzügyi év vége előtt teljesítette azokat. |
| --- | --- |

(21)

Az (EU) 2021/2115 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 80. cikkével összhangban az (EU) 2021/1060 európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 58. cikkében meghatározott, pénzügyi eszközök formájában nyújtott támogatás az (EU) 2021/2115 rendelet 73–78. cikkében említett beavatkozástípusok keretében nyújtható. Ezért helyénvaló előírni, hogy a kiadások abban a pénzügyi évben jelentendők be, amelyben az (EU) 2021/2116 rendelet 32. cikkének (3) és (4) bekezdésében említett feltételek teljesülnek, és akkor, ha a kifizető ügynökség a pénzügyi év vége előtt teljesítette azokat.

| (22) | E rendeletben indokolt meghatározni, hogy miként kell kiszámítani a bejelentett kiadások címén fizetendő uniós hozzájárulást a hozzájárulás mértéke vagy átalány alapján. Pontosítani kell, hogy a vonatkozó rendelkezés a KAP stratégiai terv keretében az EMVA-hoz kapcsolódóan teljesített és a finanszírozási tervben említett kifizetésekre, különösen az (EU) 2021/2116 rendelet 6. cikkében említett EMVA-kiadásokra, valamint az (EU) 2021/2115 rendelet 155. és 157. cikkében említett bizonyos – az EMVA-hozzájárulás mértéke, illetve átalányként a technikai segítségnyújtás alapján – elszámolható kiadástípusokra alkalmazandó. |
| --- | --- |

(22)

E rendeletben indokolt meghatározni, hogy miként kell kiszámítani a bejelentett kiadások címén fizetendő uniós hozzájárulást a hozzájárulás mértéke vagy átalány alapján. Pontosítani kell, hogy a vonatkozó rendelkezés a KAP stratégiai terv keretében az EMVA-hoz kapcsolódóan teljesített és a finanszírozási tervben említett kifizetésekre, különösen az (EU) 2021/2116 rendelet 6. cikkében említett EMVA-kiadásokra, valamint az (EU) 2021/2115 rendelet 155. és 157. cikkében említett bizonyos – az EMVA-hozzájárulás mértéke, illetve átalányként a technikai segítségnyújtás alapján – elszámolható kiadástípusokra alkalmazandó.

| (23) | A tagállamok és a Bizottság közötti információ- és dokumentumcsere, valamint a tagállami információk Bizottság részére történő rendelkezésre bocsátása és közlése általában elektronikus formában történik. Annak érdekében, hogy ezek az alapokhoz kapcsolódó információcserék gördülékenyebbek legyenek és használatuk általánosan elterjedjen, információs rendszereket fejlesztettek ki. Ezeket a rendszereket a jövőben is használni kell és tovább kell fejleszteni, amiről a tagállamokat a Mezőgazdasági Alapok Bizottságán keresztül előzetesen megfelelően tájékoztatni kell. |
| --- | --- |

(23)

A tagállamok és a Bizottság közötti információ- és dokumentumcsere, valamint a tagállami információk Bizottság részére történő rendelkezésre bocsátása és közlése általában elektronikus formában történik. Annak érdekében, hogy ezek az alapokhoz kapcsolódó információcserék gördülékenyebbek legyenek és használatuk általánosan elterjedjen, információs rendszereket fejlesztettek ki. Ezeket a rendszereket a jövőben is használni kell és tovább kell fejleszteni, amiről a tagállamokat a Mezőgazdasági Alapok Bizottságán keresztül előzetesen megfelelően tájékoztatni kell.

| (24) | A vonatkozó szabályok vagy az irányítással összefüggő követelmények változásával összhangban gyakran ki kell igazítani az ezen információs rendszerekkel történő információkezelés feltételeit, valamint az (EU) 2021/2116 rendelet alapján benyújtandó dokumentumok formájára és tartalmára vonatkozó előírásokat. E célkitűzések elérése, az eljárások egyszerűsítése, valamint az érintett információs rendszerek működőképességének gyors elérése érdekében a dokumentumok formájának és tartalmának meghatározásakor egységes formanyomtatványokra és protokollokra célszerű támaszkodni, amelyek kiigazításáról és aktualizálásáról a Bizottság köteles gondoskodni, a Mezőgazdasági Alapok Bizottságának tájékoztatását követően. |
| --- | --- |

(24)

A vonatkozó szabályok vagy az irányítással összefüggő követelmények változásával összhangban gyakran ki kell igazítani az ezen információs rendszerekkel történő információkezelés feltételeit, valamint az (EU) 2021/2116 rendelet alapján benyújtandó dokumentumok formájára és tartalmára vonatkozó előírásokat. E célkitűzések elérése, az eljárások egyszerűsítése, valamint az érintett információs rendszerek működőképességének gyors elérése érdekében a dokumentumok formájának és tartalmának meghatározásakor egységes formanyomtatványokra és protokollokra célszerű támaszkodni, amelyek kiigazításáról és aktualizálásáról a Bizottság köteles gondoskodni, a Mezőgazdasági Alapok Bizottságának tájékoztatását követően.

| (25) | Az (EU) 2021/2116 rendelet 59. cikkének értelmében az alapokból finanszírozott kiadások kezeléséért és kontrolljáért a tagállamok felelnek, kifizető ügynökségeiken keresztül. Következésképpen a pénzügyi műveletekre vonatkozó adatok közlését, illetőleg az információs rendszerekbe történő bevitelét és aktualizálását a kifizető ügynökség felelősségvállalása mellett kell elvégeznie magának a kifizető ügynökségnek vagy az ezzel a feladattal megbízott szervnek, adott esetben az akkreditált koordináló szervek közbeiktatásával. A tagállamoknak a Bizottság által rendelkezésükre bocsátott formátumban kell közölniük a Bizottsággal a számla, illetve a számlák megnevezését vagy számát. |
| --- | --- |

(25)

Az (EU) 2021/2116 rendelet 59. cikkének értelmében az alapokból finanszírozott kiadások kezeléséért és kontrolljáért a tagállamok felelnek, kifizető ügynökségeiken keresztül. Következésképpen a pénzügyi műveletekre vonatkozó adatok közlését, illetőleg az információs rendszerekbe történő bevitelét és aktualizálását a kifizető ügynökség felelősségvállalása mellett kell elvégeznie magának a kifizető ügynökségnek vagy az ezzel a feladattal megbízott szervnek, adott esetben az akkreditált koordináló szervek közbeiktatásával. A tagállamoknak a Bizottság által rendelkezésükre bocsátott formátumban kell közölniük a Bizottsággal a számla, illetve a számlák megnevezését vagy számát.

| (26) | A kiadásigazoló nyilatkozattal és a vezetői nyilatkozattal kapcsolatos eljárásban használt elektronikus aláírásoknak vagy jóváhagyásoknak meg kell felelniük a 910/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (8) meghatározott követelményeknek. Ezért rendelkezni kell e követelmények végrehajtásáról. |
| --- | --- |

(26)

A kiadásigazoló nyilatkozattal és a vezetői nyilatkozattal kapcsolatos eljárásban használt elektronikus aláírásoknak vagy jóváhagyásoknak meg kell felelniük a 910/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (8) meghatározott követelményeknek. Ezért rendelkezni kell e követelmények végrehajtásáról.

| (27) | Indokolt részletes szabályokat megállapítani az (EU) 2021/2116 rendelet 42. cikkében említett cselekvési tervek szerkezetére vonatkozóan, mivel biztosítani kell, hogy a tagállamok egyértelműen feltüntessék a korrekciós intézkedéseket és azok végrehajtásának ütemezését. Célszerű úgy rendelkezni, hogy a Bizottság bocsásson a tagállamok rendelkezésére egy mintát, amely iránymutatásként szolgál a cselekvési tervek elvárt szerkezetét illetően. A Bizottság és az érintett tagállamok közötti kommunikáció megkönnyítése érdekében indokolt előírni, hogy ezt a mintát kell használni az elektronikus formában történő információcseréhez. Az említett rendelet 68., 69. és 70. cikke szerinti korrekciós intézkedések keretében feltárt hiányosságok miatt kidolgozott cselekvési tervek konkrét esete kapcsán figyelembe kell venni a hiányosságok felszámolása érdekében már megtett erőfeszítéseket. |
| --- | --- |

(27)

Indokolt részletes szabályokat megállapítani az (EU) 2021/2116 rendelet 42. cikkében említett cselekvési tervek szerkezetére vonatkozóan, mivel biztosítani kell, hogy a tagállamok egyértelműen feltüntessék a korrekciós intézkedéseket és azok végrehajtásának ütemezését. Célszerű úgy rendelkezni, hogy a Bizottság bocsásson a tagállamok rendelkezésére egy mintát, amely iránymutatásként szolgál a cselekvési tervek elvárt szerkezetét illetően. A Bizottság és az érintett tagállamok közötti kommunikáció megkönnyítése érdekében indokolt előírni, hogy ezt a mintát kell használni az elektronikus formában történő információcseréhez. Az említett rendelet 68., 69. és 70. cikke szerinti korrekciós intézkedések keretében feltárt hiányosságok miatt kidolgozott cselekvési tervek konkrét esete kapcsán figyelembe kell venni a hiányosságok felszámolása érdekében már megtett erőfeszítéseket.

| (28) | Az (EU) 2021/2116 rendelet 59. cikke (1) bekezdésének e) pontja értelmében a jogosulatlan kifizetések kamatokkal együtt történő visszafizettetése a tagállamok hatáskörébe tartozik, amelyet a kifizető ügynökségeken keresztül gyakorolnak. Az említett rendelkezések hatékony és megfelelő végrehajtása érdekében szabályokat kell meghatározni a beszámításra vonatkozóan. A visszafizettetéstől való eltekintés kapcsán nemzeti szinten meghatározott csekély (de minimis) összegek sérelme nélkül a tagállamoknak a jogosulatlan kifizetések visszafizettetésére vonatkozó kötelezettsége különböző módokon teljesíthető. A nemzeti jogban előírt bármely más jogérvényesítő intézkedés sérelme nélkül a kinnlevőségek behajtásának eredményes és költséghatékony módja a tartozás összegének levonása az adósnak folyósítandó jövőbeli kifizetésből, miután a tartozást a nemzeti jogszabályoknak megfelelően megállapították. Ezért a tagállamok számára kötelezővé kell tenni, hogy ezt a követelésbehajtási módszert alkalmazzák. Meg kell állapítani e módszer alkalmazásának közös feltételeit. |
| --- | --- |

(28)

Az (EU) 2021/2116 rendelet 59. cikke (1) bekezdésének e) pontja értelmében a jogosulatlan kifizetések kamatokkal együtt történő visszafizettetése a tagállamok hatáskörébe tartozik, amelyet a kifizető ügynökségeken keresztül gyakorolnak. Az említett rendelkezések hatékony és megfelelő végrehajtása érdekében szabályokat kell meghatározni a beszámításra vonatkozóan. A visszafizettetéstől való eltekintés kapcsán nemzeti szinten meghatározott csekély (de minimis) összegek sérelme nélkül a tagállamoknak a jogosulatlan kifizetések visszafizettetésére vonatkozó kötelezettsége különböző módokon teljesíthető. A nemzeti jogban előírt bármely más jogérvényesítő intézkedés sérelme nélkül a kinnlevőségek behajtásának eredményes és költséghatékony módja a tartozás összegének levonása az adósnak folyósítandó jövőbeli kifizetésből, miután a tartozást a nemzeti jogszabályoknak megfelelően megállapították. Ezért a tagállamok számára kötelezővé kell tenni, hogy ezt a követelésbehajtási módszert alkalmazzák. Meg kell állapítani e módszer alkalmazásának közös feltételeit.

| (29) | Részletes rendelkezéseket kell megállapítani az (EU) 2021/2116 rendelet 53. cikkében meghatározott záróelszámolási eljárás, a szóban forgó rendelet 54. cikkében meghatározott teljesítményalapú záróelszámolás, valamint az ugyanezen rendelet 55. cikkében meghatározott szabályszerűségi záróelszámolási eljárás tekintetében, beleértve egy olyan mechanizmus kidolgozását is, amelynek keretében az eredményösszeget esettől függően levonják vagy hozzáadják a tagállamok részére a Bizottság által a későbbiekben kifizetendő összegek egyikéből/egyikéhez. |
| --- | --- |

(29)

Részletes rendelkezéseket kell megállapítani az (EU) 2021/2116 rendelet 53. cikkében meghatározott záróelszámolási eljárás, a szóban forgó rendelet 54. cikkében meghatározott teljesítményalapú záróelszámolás, valamint az ugyanezen rendelet 55. cikkében meghatározott szabályszerűségi záróelszámolási eljárás tekintetében, beleértve egy olyan mechanizmus kidolgozását is, amelynek keretében az eredményösszeget esettől függően levonják vagy hozzáadják a tagállamok részére a Bizottság által a későbbiekben kifizetendő összegek egyikéből/egyikéhez.

| (30) | Az (EU) 2021/2116 rendelet 53. cikkében előírt záróelszámolási eljárás tekintetében meg kell határozni a kifizető ügynökségek éves pénzügyi kimutatásainak tartalmát, és határidőt kell megjelölni az említett kimutatások és egyéb vonatkozó dokumentumok Bizottsághoz történő benyújtása tekintetében. Ezenkívül meg kell határozni, hogy a kifizető ügynökségeknek milyen hosszú ideig kell a kiadásokkal és a címzett bevételekkel kapcsolatos igazoló dokumentumokat a Bizottság rendelkezésére tartaniuk. |
| --- | --- |

(30)

Az (EU) 2021/2116 rendelet 53. cikkében előírt záróelszámolási eljárás tekintetében meg kell határozni a kifizető ügynökségek éves pénzügyi kimutatásainak tartalmát, és határidőt kell megjelölni az említett kimutatások és egyéb vonatkozó dokumentumok Bizottsághoz történő benyújtása tekintetében. Ezenkívül meg kell határozni, hogy a kifizető ügynökségeknek milyen hosszú ideig kell a kiadásokkal és a címzett bevételekkel kapcsolatos igazoló dokumentumokat a Bizottság rendelkezésére tartaniuk.

| (31) | Annak biztosítása érdekében, hogy a teljesítményalapú záróelszámolásra vonatkozó határozatot az (EU) 2021/2116 rendelet 54. cikkének (1) bekezdésében előírt határidőn belül elfogadják, konkrét határidőket kell megállapítani az információcserére, amelyeket a Bizottságnak és a tagállamoknak is be kell tartaniuk. Továbbá a teljesítményalapú záróelszámolási eljárás keretében biztosítani kell a tagállamok ahhoz való jogát, hogy megindokolják a felmerülő eltéréseket, valamint megfelelően értékelni kell a kiadások csökkentését megalapozó információkat. |
| --- | --- |

(31)

Annak biztosítása érdekében, hogy a teljesítményalapú záróelszámolásra vonatkozó határozatot az (EU) 2021/2116 rendelet 54. cikkének (1) bekezdésében előírt határidőn belül elfogadják, konkrét határidőket kell megállapítani az információcserére, amelyeket a Bizottságnak és a tagállamoknak is be kell tartaniuk. Továbbá a teljesítményalapú záróelszámolási eljárás keretében biztosítani kell a tagállamok ahhoz való jogát, hogy megindokolják a felmerülő eltéréseket, valamint megfelelően értékelni kell a kiadások csökkentését megalapozó információkat.

| (32) | Annak biztosítása érdekében, hogy rendes esetben a szabályszerűségi záróelszámolási eljárás észszerű határidőn belül lezáruljon, konkrét határidőket kell megállapítani az eljárás különböző szakaszaira vonatkozóan, amelyeket a Bizottságnak és a tagállamoknak is be kell tartaniuk. Ugyanakkor azonban indokolt lehetővé tenni a Bizottság számára, hogy a vizsgált eset bonyolultságát figyelembe véve szükség esetén meghosszabbítsa az említett határidőket. A szabályszerűségi záróelszámolási eljárás keretében biztosítani kell a tagállamok kontradiktórius eljárások kezdeményezéséhez való jogát, valamint megfelelően értékelni kell az alapokat fenyegető kockázatok felméréséhez szükséges információkat. |
| --- | --- |

(32)

Annak biztosítása érdekében, hogy rendes esetben a szabályszerűségi záróelszámolási eljárás észszerű határidőn belül lezáruljon, konkrét határidőket kell megállapítani az eljárás különböző szakaszaira vonatkozóan, amelyeket a Bizottságnak és a tagállamoknak is be kell tartaniuk. Ugyanakkor azonban indokolt lehetővé tenni a Bizottság számára, hogy a vizsgált eset bonyolultságát figyelembe véve szükség esetén meghosszabbítsa az említett határidőket. A szabályszerűségi záróelszámolási eljárás keretében biztosítani kell a tagállamok kontradiktórius eljárások kezdeményezéséhez való jogát, valamint megfelelően értékelni kell az alapokat fenyegető kockázatok felméréséhez szükséges információkat.

| (33) | A KAP-kiadásokkal – többek között a csoportok azonosításával – kapcsolatos ellenőrzések kiegészítése és megerősítése érdekében lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok egy, a Bizottság által rendelkezésre bocsátott egységes adatbányászati eszközt használjanak. |
| --- | --- |

(33)

A KAP-kiadásokkal – többek között a csoportok azonosításával – kapcsolatos ellenőrzések kiegészítése és megerősítése érdekében lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok egy, a Bizottság által rendelkezésre bocsátott egységes adatbányászati eszközt használjanak.

| (34) | Helyénvaló továbbá szabályokat megállapítani a tagállamok által az (EU) 2021/2116 rendelet 77. cikke szerint az ügyletekkel kapcsolatban elvégzendő vizsgálatok vonatkozásában, különös tekintettel a vállalkozások kiválasztására, a vizsgálatok arányára és időbeli ütemezésére, a kölcsönös segítségnyújtásra, valamint az ellenőrzési tervek és jelentések tartalmára. |
| --- | --- |

(34)

Helyénvaló továbbá szabályokat megállapítani a tagállamok által az (EU) 2021/2116 rendelet 77. cikke szerint az ügyletekkel kapcsolatban elvégzendő vizsgálatok vonatkozásában, különös tekintettel a vállalkozások kiválasztására, a vizsgálatok arányára és időbeli ütemezésére, a kölcsönös segítségnyújtásra, valamint az ellenőrzési tervek és jelentések tartalmára.

| (35) | Az (EU) 2022/127 felhatalmazáson alapuló rendelet megállapít bizonyos, a biztosítékokra vonatkozó jogi keretet kiegészítő szabályokat, nevezetesen a biztosíték letétbe helyezésére vonatkozó követelmény, a biztosítékokra vonatkozó feltételek, valamint a biztosítékok nyújtására, felszabadítására és lehívására vonatkozó előírások tekintetében. E szabályok egységes alkalmazása érdekében helyénvaló rendelkezéseket megállapítani a biztosítékok nyújtásának és felszabadításának formai és eljárási követelményei, valamint az e tekintetben megkövetelt információcsere és közlemények vonatkozásában. |
| --- | --- |

(35)

Az (EU) 2022/127 felhatalmazáson alapuló rendelet megállapít bizonyos, a biztosítékokra vonatkozó jogi keretet kiegészítő szabályokat, nevezetesen a biztosíték letétbe helyezésére vonatkozó követelmény, a biztosítékokra vonatkozó feltételek, valamint a biztosítékok nyújtására, felszabadítására és lehívására vonatkozó előírások tekintetében. E szabályok egységes alkalmazása érdekében helyénvaló rendelkezéseket megállapítani a biztosítékok nyújtásának és felszabadításának formai és eljárási követelményei, valamint az e tekintetben megkövetelt információcsere és közlemények vonatkozásában.

| (36) | Az (EU) 2021/2116 rendelet V. címének átláthatóságról szóló IV. fejezete előírja a tagállamoknak, hogy évente tegyék közzé az alapok kedvezményezettjeinek adatait, alaponként feltüntetve többek között az egyes kedvezményezettek által kapott összegeket. E célból az említett rendelet 98. cikkével összhangban meg kell határozni e közzététel formáját. E közzétételi kötelezettség nem lépheti túl a kitűzött átláthatósági célok megvalósítása érdekében szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(36)

Az (EU) 2021/2116 rendelet V. címének átláthatóságról szóló IV. fejezete előírja a tagállamoknak, hogy évente tegyék közzé az alapok kedvezményezettjeinek adatait, alaponként feltüntetve többek között az egyes kedvezményezettek által kapott összegeket. E célból az említett rendelet 98. cikkével összhangban meg kell határozni e közzététel formáját. E közzétételi kötelezettség nem lépheti túl a kitűzött átláthatósági célok megvalósítása érdekében szükséges mértéket.

| (37) | Az (EU) 2021/2116 rendelet 98. cikkének (2) bekezdése szerint az alapokból finanszírozott műveletek mindegyike tekintetében közzé kell tenni az egyes kedvezményezettek által kapott összegeket. Ezen túlmenően a nagyobb átláthatóság biztosítása és az uniós források nagyobb kedvezményezettjeinek azonosíthatósága érdekében a tagállamoknak közzé kell tenniük az egyes kedvezményezettek által kapott kifizetések teljes összegét. |
| --- | --- |

(37)

Az (EU) 2021/2116 rendelet 98. cikkének (2) bekezdése szerint az alapokból finanszírozott műveletek mindegyike tekintetében közzé kell tenni az egyes kedvezményezettek által kapott összegeket. Ezen túlmenően a nagyobb átláthatóság biztosítása és az uniós források nagyobb kedvezményezettjeinek azonosíthatósága érdekében a tagállamoknak közzé kell tenniük az egyes kedvezményezettek által kapott kifizetések teljes összegét.

| (38) | Az alapok elosztásával kapcsolatos nagyobb átláthatóság elősegítése érdekében indokolt kötelezni a tagállamokat arra, hogy összegyűjtsék és közzétegyék azokat az információkat, amelyek lehetővé teszik az (EU) 2021/2116 rendelet 59. cikkének (4) bekezdésében említett vállalkozáscsoportok azonosítását. |
| --- | --- |

(38)

Az alapok elosztásával kapcsolatos nagyobb átláthatóság elősegítése érdekében indokolt kötelezni a tagállamokat arra, hogy összegyűjtsék és közzétegyék azokat az információkat, amelyek lehetővé teszik az (EU) 2021/2116 rendelet 59. cikkének (4) bekezdésében említett vállalkozáscsoportok azonosítását.

| (39) | Az (EU) 2021/1060 rendelet 49. cikkének (4) bekezdése szerint az információkat nyílt, géppel olvasható formátumban kell közzétenni a megfelelő honlapon. E formátum CVS és XLXS lehet. A közös normák kialakítása és a közzétett információkhoz való hozzáférés megkönnyítése érdekében célszerű előírni, hogy a tagállamoknak egységes táblázatformátumot kell használniuk a kedvezményezettekre vonatkozó adatok ismertetéséhez. Létre kell hozni egy olyan internetes keresőeszközt, amely biztosítja, hogy a nagyközönség könnyen hozzáférhető formában betekinthessen a kedvezményezettekre vonatkozó információkba. |
| --- | --- |

(39)

Az (EU) 2021/1060 rendelet 49. cikkének (4) bekezdése szerint az információkat nyílt, géppel olvasható formátumban kell közzétenni a megfelelő honlapon. E formátum CVS és XLXS lehet. A közös normák kialakítása és a közzétett információkhoz való hozzáférés megkönnyítése érdekében célszerű előírni, hogy a tagállamoknak egységes táblázatformátumot kell használniuk a kedvezményezettekre vonatkozó adatok ismertetéséhez. Létre kell hozni egy olyan internetes keresőeszközt, amely biztosítja, hogy a nagyközönség könnyen hozzáférhető formában betekinthessen a kedvezményezettekre vonatkozó információkba.

| (40) | Az (EU) 2021/2116 rendelet 98. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy adott esetben az (EU) 2021/1060 rendelet 49. cikkének (3) és (4) bekezdésében említett közzétételi követelményeket kell alkalmazni. A közvetlen kifizetések formájában megvalósuló beavatkozástípusok, a hátrányos természeti adottságokhoz és egyéb területspecifikus hátrányokhoz és a bizonyos kötelező követelményekből eredő területspecifikus hátrányokhoz kapcsolódó kifizetések formájában megvalósuló vidékfejlesztési beavatkozástípusok, valamint a 228/2013/EU (9) és a 229/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (10) megállapított intézkedések kezdő és befejező időpontjai nem minősülnek lényegesnek, mivel ezek a műveletek éves jellegűek. Ezért elő kell írni, hogy a tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem teszik közzé ezeket az információkat. |
| --- | --- |

(40)

Az (EU) 2021/2116 rendelet 98. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy adott esetben az (EU) 2021/1060 rendelet 49. cikkének (3) és (4) bekezdésében említett közzétételi követelményeket kell alkalmazni. A közvetlen kifizetések formájában megvalósuló beavatkozástípusok, a hátrányos természeti adottságokhoz és egyéb területspecifikus hátrányokhoz és a bizonyos kötelező követelményekből eredő területspecifikus hátrányokhoz kapcsolódó kifizetések formájában megvalósuló vidékfejlesztési beavatkozástípusok, valamint a 228/2013/EU (9) és a 229/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (10) megállapított intézkedések kezdő és befejező időpontjai nem minősülnek lényegesnek, mivel ezek a műveletek éves jellegűek. Ezért elő kell írni, hogy a tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem teszik közzé ezeket az információkat.

| (41) | Az egyének személyes adataik kezelése tekintetében történő védelmére tekintettel az (EU) 2021/2116 rendelet 98. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy a tagállamoknak nem kell közzétenniük azon kedvezményezettek nevét, akik legfeljebb 1 250 EUR összegű támogatásban részesülnek. Az érintett műveletre vonatkozó információk szolgáltatásához a tagállamnak ehelyett egy kódot kell használnia. Ugyanezen okból kifolyólag, ha beazonosíthatóvá válna egy olyan településen lakó vagy bejegyzett kis kedvezményezett, ahol a kedvezményezettek száma korlátozott, a tagállam az érintett település neve helyett annak az eggyel nagyobb közigazgatási egységnek a nevét teszi közzé, amelyhez az adott település tartozik. |
| --- | --- |

(41)

Az egyének személyes adataik kezelése tekintetében történő védelmére tekintettel az (EU) 2021/2116 rendelet 98. cikkének (4) bekezdése előírja, hogy a tagállamoknak nem kell közzétenniük azon kedvezményezettek nevét, akik legfeljebb 1 250 EUR összegű támogatásban részesülnek. Az érintett műveletre vonatkozó információk szolgáltatásához a tagállamnak ehelyett egy kódot kell használnia. Ugyanezen okból kifolyólag, ha beazonosíthatóvá válna egy olyan településen lakó vagy bejegyzett kis kedvezményezett, ahol a kedvezményezettek száma korlátozott, a tagállam az érintett település neve helyett annak az eggyel nagyobb közigazgatási egységnek a nevét teszi közzé, amelyhez az adott település tartozik.

| (42) | Az alkalmazandó adatvédelmi követelményeknek való megfelelés céljából az alapok kedvezményezettjeit az adataik közzétételéről még a közzététel előtt tájékoztatni kell. A kedvezményezetteknek az erről szóló tájékoztatást a támogatási kérelem formanyomtatványán, illetve az adatgyűjtéskor kell eljuttatni. |
| --- | --- |

(42)

Az alkalmazandó adatvédelmi követelményeknek való megfelelés céljából az alapok kedvezményezettjeit az adataik közzétételéről még a közzététel előtt tájékoztatni kell. A kedvezményezetteknek az erről szóló tájékoztatást a támogatási kérelem formanyomtatványán, illetve az adatgyűjtéskor kell eljuttatni.

| (43) | A közzétett adatokhoz való nyilvános hozzáférés megkönnyítése érdekében a tagállamoknak az (EU) 2021/2116 rendelet 98. cikkének (4) bekezdésével összhangban egységes weboldalakat kell létrehozniuk. Az eltérő államszervezeti felépítésükre tekintettel indokolt, hogy a tagállamok nemzeti szinten határozhassanak arról, hogy melyik szerv felelős az egységes weboldal elkészítéséért és működtetéséért, valamint az adatok közzétételéért. A Bizottságnak létre kell hoznia egy olyan weboldalt, amelyről linkeken keresztül elérhetők a tagállamok weboldalai. |
| --- | --- |

(43)

A közzétett adatokhoz való nyilvános hozzáférés megkönnyítése érdekében a tagállamoknak az (EU) 2021/2116 rendelet 98. cikkének (4) bekezdésével összhangban egységes weboldalakat kell létrehozniuk. Az eltérő államszervezeti felépítésükre tekintettel indokolt, hogy a tagállamok nemzeti szinten határozhassanak arról, hogy melyik szerv felelős az egységes weboldal elkészítéséért és működtetéséért, valamint az adatok közzétételéért. A Bizottságnak létre kell hoznia egy olyan weboldalt, amelyről linkeken keresztül elérhetők a tagállamok weboldalai.

| (44) | Az Uniónak – a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) 1995. június 30-i G/AG/2. sz. dokumentumának (4) bekezdésében részletesebben kifejtettek szerint – a WTO mezőgazdasági megállapodása (11) 18. cikkének (2) bekezdésével összhangban bizonyos értesítéseket kell küldenie a WTO-nak. Az e követelményeknek való megfelelés érdekében indokolt, hogy a Bizottság előírja a tagállamok számára bizonyos információk – különösen a hazai támogatásokra vonatkozó információk – benyújtását. |
| --- | --- |

(44)

Az Uniónak – a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) 1995. június 30-i G/AG/2. sz. dokumentumának (4) bekezdésében részletesebben kifejtettek szerint – a WTO mezőgazdasági megállapodása (11) 18. cikkének (2) bekezdésével összhangban bizonyos értesítéseket kell küldenie a WTO-nak. Az e követelményeknek való megfelelés érdekében indokolt, hogy a Bizottság előírja a tagállamok számára bizonyos információk – különösen a hazai támogatásokra vonatkozó információk – benyújtását.

| (45) | Annak érdekében, hogy a WTO által előírt, belső támogatások bejelentésére vonatkozó uniós kötelezettségekhez kapcsolódó adattovábbítást illetően egyszerűsödjenek és csökkenjenek a tagállamokkal szemben támasztott bejelentési követelmények, helyénvaló, hogy a tagállamok az éves pénzügyi kimutatás benyújtásával egyidejűleg közöljék a nemzeti forrásokból teljesített kiadások összegét is. |
| --- | --- |

(45)

Annak érdekében, hogy a WTO által előírt, belső támogatások bejelentésére vonatkozó uniós kötelezettségekhez kapcsolódó adattovábbítást illetően egyszerűsödjenek és csökkenjenek a tagállamokkal szemben támasztott bejelentési követelmények, helyénvaló, hogy a tagállamok az éves pénzügyi kimutatás benyújtásával egyidejűleg közöljék a nemzeti forrásokból teljesített kiadások összegét is.

| (46) | Az egyértelműség és a jogbiztonság érdekében a 908/2014/EU végrehajtási rendeletet hatályon kívül kell helyezni. Az említett rendelet 21–24. és 27–34. cikkét azonban továbbra is alkalmazni kell az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) szerinti vidékfejlesztési programok végrehajtására és az 1308/2013/EU rendelet alapján jóváhagyott operatív programokra, a 908/2014/EU végrehajtási rendelet 59. cikkét pedig továbbra is alkalmazni kell a 2021-es, a 2022-es és a 2023-as pénzügyi év kapcsán teljesített kifizetésekre. Ezenkívül a 908/2014/EU végrehajtási rendelet II. és III. mellékletét továbbra is alkalmazni kell egyes, az éves pénzügyi kimutatásban feltüntetendő adatokra. |
| --- | --- |

(46)

Az egyértelműség és a jogbiztonság érdekében a 908/2014/EU végrehajtási rendeletet hatályon kívül kell helyezni. Az említett rendelet 21–24. és 27–34. cikkét azonban továbbra is alkalmazni kell az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (12) szerinti vidékfejlesztési programok végrehajtására és az 1308/2013/EU rendelet alapján jóváhagyott operatív programokra, a 908/2014/EU végrehajtási rendelet 59. cikkét pedig továbbra is alkalmazni kell a 2021-es, a 2022-es és a 2023-as pénzügyi év kapcsán teljesített kifizetésekre. Ezenkívül a 908/2014/EU végrehajtási rendelet II. és III. mellékletét továbbra is alkalmazni kell egyes, az éves pénzügyi kimutatásban feltüntetendő adatokra.

| (47) | E rendeletet ugyanattól az időponttól indokolt alkalmazni, mint az (EU) 2021/2116 rendeletet. Az adatszolgáltatás folyamatosságának ugyanazon pénzügyi éven belüli biztosítása érdekében azonban e rendelet vonatkozó rendelkezéseit 2022. október 16-tól kell alkalmazni a tagállamoknál felmerülő kiadásokra és a hozzájuk befolyó címzett bevételekre. |
| --- | --- |

(47)

E rendeletet ugyanattól az időponttól indokolt alkalmazni, mint az (EU) 2021/2116 rendeletet. Az adatszolgáltatás folyamatosságának ugyanazon pénzügyi éven belüli biztosítása érdekében azonban e rendelet vonatkozó rendelkezéseit 2022. október 16-tól kell alkalmazni a tagállamoknál felmerülő kiadásokra és a hozzájuk befolyó címzett bevételekre.

| (48) | Emellett a folyamatban lévő szabályszerűségi záróelszámolási eljárások következetes kezelése érdekében indokolt úgy rendelkezni, hogy az e rendelet szerinti határidők ne vonatkozzanak azokra az eljárásokra, amelyek esetében a 908/2014/EU végrehajtási rendelet 34. cikkének (1) bekezdése szerinti közleményt 2024. január 1-jét megelőzően küldik meg. |
| --- | --- |

(48)

Emellett a folyamatban lévő szabályszerűségi záróelszámolási eljárások következetes kezelése érdekében indokolt úgy rendelkezni, hogy az e rendelet szerinti határidők ne vonatkozzanak azokra az eljárásokra, amelyek esetében a 908/2014/EU végrehajtási rendelet 34. cikkének (1) bekezdése szerinti közleményt 2024. január 1-jét megelőzően küldik meg.

| (49) | Végezetül, mivel az (EU) 2021/2116 rendelet VII. címének átláthatóságról szóló IV. fejezete a 2024-es pénzügyi évben és azt követően teljesített kifizetésekre alkalmazandó, e rendelet vonatkozó rendelkezései az említett kifizetésekre is alkalmazandók. |
| --- | --- |

(49)

Végezetül, mivel az (EU) 2021/2116 rendelet VII. címének átláthatóságról szóló IV. fejezete a 2024-es pénzügyi évben és azt követően teljesített kifizetésekre alkalmazandó, e rendelet vonatkozó rendelkezései az említett kifizetésekre is alkalmazandók.

| (50) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Mezőgazdasági Alapok Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(50)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Mezőgazdasági Alapok Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

Kifizető ügynökségek és más szervek

1. cikk

A kifizető ügynökségek akkreditálási eljárása

(1)   A tagállam kijelöl egy miniszteri szintű hatóságot, amelynek hatáskörébe tartozik:

| a) | a kifizető ügynökségek akkreditációjának megadása, felülvizsgálata és visszavonása; |
| --- | --- |

a)

a kifizető ügynökségek akkreditációjának megadása, felülvizsgálata és visszavonása;

| b) | az e fejezet szerint az illetékes hatóságra ruházott tevékenységek elvégzése. |
| --- | --- |

b)

az e fejezet szerint az illetékes hatóságra ruházott tevékenységek elvégzése.

(2)   Az illetékes hatóságnak az (EU) 2022/127 felhatalmazáson alapuló rendelet 1. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett akkreditációs kritériumok vizsgálata alapján jogi aktus útján határoznia kell a kifizető ügynökség akkreditációjának megadásáról, illetve – annak felülvizsgálatát követően – visszavonásáról. Az illetékes hatóságnak haladéktalanul tájékoztatnia kell a Bizottságot az akkreditációk megadásáról, illetve visszavonásáról.

(3)   Az illetékes hatóságnak ki kell jelölnie egy ellenőrző szervet, amely az akkreditáció megadását megelőzően minden esetben kivizsgálja az akkreditációs kérelmeket (előakkreditációs vizsgálat). Az ellenőrző szervnek olyan ellenőrző hatóságnak vagy egyéb köz- vagy magánjogi szervezetnek, illetve hatóságon belüli szervezeti egységnek kell lennie, amely rendelkezik az ellenőrzések elvégzéséhez szükséges felkészültséggel, készségekkel és kapacitással. Az ellenőrző szervnek függetlennek kell lennie az akkreditációra pályázó kifizető ügynökségtől.

(4)   Az ellenőrző szerv által elvégzendő vizsgálat (előakkreditációs vizsgálat) különösen a következőkre terjed ki:

| a) | a kifizetések engedélyezéséhez és végrehajtásához, valamint az éves teljesítményjelentés elkészítéséhez kapcsolódó meglévő eljárások és rendszerek; |
| --- | --- |

a)

a kifizetések engedélyezéséhez és végrehajtásához, valamint az éves teljesítményjelentés elkészítéséhez kapcsolódó meglévő eljárások és rendszerek;

| b) | a feladatok megosztása, valamint a belső és külső kontroll megfelelősége az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) (a továbbiakban együttesen: az alapok) által finanszírozott ügyletek tekintetében; |
| --- | --- |

b)

a feladatok megosztása, valamint a belső és külső kontroll megfelelősége az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) (a továbbiakban együttesen: az alapok) által finanszírozott ügyletek tekintetében;

| c) | a bevezetett eljárások és rendszerek alkalmassága arra, hogy megvédjék az uniós költségvetés érdekeit, a kockázatértékelés-alapú csalás elleni intézkedéseket is beleértve; |
| --- | --- |

c)

a bevezetett eljárások és rendszerek alkalmassága arra, hogy megvédjék az uniós költségvetés érdekeit, a kockázatértékelés-alapú csalás elleni intézkedéseket is beleértve;

| d) | az információs rendszerek biztonsága; |
| --- | --- |

d)

az információs rendszerek biztonsága;

| e) | a könyvviteli nyilvántartás vezetése. |
| --- | --- |

e)

a könyvviteli nyilvántartás vezetése.

Az ellenőrző szervnek jelentést kell készítenie az elvégzett ellenőrzési munkáról és annak eredményeiről, amelyben értékelnie kell, hogy a kifizető ügynökség megfelel-e az akkreditációs kritériumoknak. Jelentését be kell nyújtania az illetékes hatóságnak, amely ezt követően értékeli az eredményeket, majd kiadja az akkreditációs okmányt, amennyiben meggyőződött róla, hogy a kifizető ügynökség teljesíti az akkreditációs kritériumokat.

(5)   Amennyiben az illetékes hatóság úgy ítéli meg, hogy a kifizető ügynökség nem teljesíti az akkreditációs kritériumokat, tájékoztatnia kell a kifizető ügynökséget az akkreditáció megadásához teljesítendő egyedi feltételekről.

Az egyedi feltételek teljesítéséhez szükséges változtatások végrehajtásáig az akkreditációt feltételes jelleggel is meg lehet adni az észlelt problémák súlyosságának figyelembevételével meghatározott időtartamra, de legfeljebb 12 hónapra. Megfelelően indokolt esetben a Bizottság az érintett tagállam kérésére az említett időszakot meghosszabbíthatja.

(6)   Az (EU) 2021/2116 rendelet 90. cikke (1) bekezdése első albekezdésének a) pontjában meghatározott információkat közvetlenül a kifizető ügynökség első akkreditálása után, de mindenképpen az adott kifizető ügynökség által teljesített kifizetéseknek az alapokra való terhelése előtt közölni kell. A szóban forgó információkat az alábbiakkal kapcsolatos nyilatkozatoknak és dokumentumoknak kell kísérniük:

| a) | a kifizető ügynökségre ruházott felelősségek; |
| --- | --- |

a)

a kifizető ügynökségre ruházott felelősségek;

| b) | a feladatkörök megoszlása a kifizető ügynökség szervezeti egységei között; |
| --- | --- |

b)

a feladatkörök megoszlása a kifizető ügynökség szervezeti egységei között;

| c) | a kifizető ügynökség kapcsolata azokkal az egyéb köz- vagy magánjogi szervekkel, amelyek hatáskörébe tartozik olyan intézkedések végrehajtása, amelyek keretében az ügynökség kiadásokat terhel az alapokra; |
| --- | --- |

c)

a kifizető ügynökség kapcsolata azokkal az egyéb köz- vagy magánjogi szervekkel, amelyek hatáskörébe tartozik olyan intézkedések végrehajtása, amelyek keretében az ügynökség kiadásokat terhel az alapokra;

| d) | a kedvezményezettek kérelmeinek befogadásához, elbírálásához és engedélyezéséhez, valamint a kiadások engedélyezéséhez, teljesítéséhez és könyveléséhez kapcsolódó eljárások; |
| --- | --- |

d)

a kedvezményezettek kérelmeinek befogadásához, elbírálásához és engedélyezéséhez, valamint a kiadások engedélyezéséhez, teljesítéséhez és könyveléséhez kapcsolódó eljárások;

| e) | az információs rendszerek biztonságára vonatkozó rendelkezések; |
| --- | --- |

e)

az információs rendszerek biztonságára vonatkozó rendelkezések;

| f) | a (3) bekezdésben említett ellenőrző szerv által elvégzett előakkreditációs vizsgálatról szóló jelentés. |
| --- | --- |

f)

a (3) bekezdésben említett ellenőrző szerv által elvégzett előakkreditációs vizsgálatról szóló jelentés.

(7)   A Bizottság tájékoztatja a Mezőgazdasági Alapok Bizottságát az egyes tagállamokban akkreditált kifizető ügynökségekről.

2. cikk

A kifizető ügynökségek akkreditációjának felülvizsgálata és visszavonása

(1)   Az illetékes hatóságnak gondoskodnia kell a felelősségi körébe tartozó kifizető ügynökségek folyamatos felügyeletéről, elsősorban az (EU) 2021/2116 rendelet 12. cikke szerinti tanúsító szerv által kiállított tanúsítványok és elkészített jelentések alapján, és nyomon kell követnie az esetlegesen feltárt hiányosságokat.

Az illetékes hatóságnak háromévente írásban jelentést kell tennie a Bizottságnak a kifizető ügynökségeknél általa végzett felügyeleti és monitoring tevékenységekről. A jelentésnek ki kell terjednie annak vizsgálatára, hogy a kifizető ügynökségek folyamatosan megfelelnek-e az akkreditációs kritériumoknak, valamint ismertetnie kell a hiányosságok orvoslása érdekében hozott intézkedéseket. Az illetékes hatóságnak közölnie kell, hogy a felelősségi körébe tartozó kifizető ügynökség továbbra is megfelel-e az akkreditációs kritériumoknak.

(2)   A tagállamok létrehoznak egy rendszert, amely biztosítja, hogy haladéktalanul eljusson az illetékes hatósághoz minden arra utaló információ, hogy egy kifizető ügynökség nem teljesíti az akkreditációs kritériumokat.

(3)   Amennyiben az illetékes hatóság azt állapítja meg, hogy valamely akkreditált kifizető ügynökség esetében már nem teljesül egy vagy több akkreditációs kritérium, és ez akadályozhatja az (EU) 2022/127 felhatalmazáson alapuló rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében említett feladatok ellátását, az illetékes hatóságnak az érintett ügynökség akkreditációját próbaidőre haladéktalanul fel kell függesztenie. Az illetékes hatóságnak intézkedéseket és határidőket tartalmazó tervet kell készítenie a feltárt hiányosságok egy, a probléma súlyosságától függően megállapítandó, de az akkreditáció próbaidőre történő felfüggesztésének napjától számított 12 hónapot meg nem haladó időszakon belüli orvoslása érdekében. Megfelelően indokolt esetben a Bizottság az érintett tagállam kérésére az említett időszakot meghosszabbíthatja.

(4)   Az illetékes hatóságnak tájékoztatnia kell a Bizottságot az érintett kifizető ügynökség akkreditációjának próbaidőre történő felfüggesztésére irányuló döntéséről, a (3) bekezdés alapján kidolgozott tervről, a későbbiekben pedig az említett terv végrehajtása terén elért előrehaladásról.

(5)   Az akkreditáció visszavonása esetén az illetékes hatóság köteles késedelem nélkül akkreditálni egy másik ügynökséget, amely megfelel az (EU) 2021/2116 rendelet 9. cikkének (2) bekezdésében foglalt feltételeknek, így biztosítva, hogy a kedvezményezettek felé teljesített kifizetésekben ne legyen fennakadás.

(6)   Amennyiben a Bizottság megállapítja, hogy az illetékes hatóság nem készítette el a (3) bekezdés szerinti, korrekciós intézkedéseket előirányzó tervet, vagy a kifizető ügynökség akkreditációját a tagállam annak ellenére fenntartja, hogy a meghatározott határidőn belül nem került sor ilyen terv végrehajtására, felszólítja az illetékes hatóságot, hogy vonja vissza az érintett kifizető ügynökség akkreditációját, amennyiben a szükséges változtatások nem történnek meg a Bizottság által a probléma súlyosságától függően meghatározott határidőn belül. Hasonló helyzetekben a Bizottság határozhat úgy, hogy az (EU) 2021/2116 rendelet 55. cikkével összhangban szabályszerűségi záróelszámolási eljárás keretében vizsgálja a hiányosságokat.

3. cikk

A koordináló szerv akkreditációjának megadására, felülvizsgálatára és visszavonására szolgáló eljárás

(1)   A tagállamok kijelölnek egy miniszteri szintű hatóságot (a továbbiakban: illetékes hatóság), amelynek hatáskörébe tartozik az (EU) 2021/2116 rendelet 10. cikkében említett koordináló szerv akkreditációjának megadása, felülvizsgálata és visszavonása.

(2)   Az illetékes hatóságnak az (EU) 2022/127 felhatalmazáson alapuló rendelet 2. cikkében említett akkreditációs kritériumok vizsgálata alapján jogi aktus útján határoznia kell a koordináló szerv kijelöléséről, akkreditációjának megadásáról, illetve – annak felülvizsgálatát követően – visszavonásáról. Az akkreditációs kritériumoknak való megfelelés vizsgálatát az illetékes hatóságnak kell elvégeznie, és ehhez valamely ellenőrző szerv által végzett vizsgálatra is támaszkodhat. Az illetékes hatóság köteles haladéktalanul tájékoztatni a Bizottságot a koordináló szerv akkreditációjának megadásáról, illetve visszavonásáról.

(3)   Az (EU) 2021/2116 rendelet 10. cikkében említett koordináló szervnek a Bizottság és az érintett tagállamok között kizárólagos közvetítőként kell eljárnia a feladatait illetően az alapokkal kapcsolatban felmerült kérdésekben.

(4)   Egy kifizető ügynökség koordináló szervként is működhet, feltéve, hogy a két funkció elkülönül.

(5)   A koordináló szerv a feladatainak ellátása során a nemzeti eljárásoknak megfelelően igénybe veheti egyéb – különösen számviteli vagy műszaki szakértelemmel rendelkező – közigazgatási szervek és szervezeti egységek segítségét is.

(6)   A koordináló szerv által kezelt számítógépes adatok titkosságát, épségét és elérhetőségét az egyes koordináló szervek adminisztratív struktúrájához, személyzetéhez és technológiai környezetéhez igazodó intézkedésekkel kell biztosítani. A pénzügyi és technológiai ráfordításoknak arányban kell állniuk a fellépő tényleges kockázattal.

(7)   Az (EU) 2021/2116 rendelet 90. cikke első albekezdésének a) pontjában meghatározott információkat közvetlenül a koordináló szerv első akkreditálását követően, de mindenképpen az adott koordináló szerv felelősségi körébe tartozó bármely kiadásnak az alapokra való terhelése előtt közölni kell. A szóban forgó információkat az alábbiakkal kapcsolatos nyilatkozatoknak és dokumentumoknak kell kísérniük:

| a) | a koordináló szervre ruházott feladatkörök; |
| --- | --- |

a)

a koordináló szervre ruházott feladatkörök;

| b) | a feladatkörök koordináló szerven belüli megoszlása; |
| --- | --- |

b)

a feladatkörök koordináló szerven belüli megoszlása;

| c) | a koordináló szerv kapcsolata azokkal az egyéb – köz- vagy magánjogi – szervekkel, amelyek kötelesek együttműködni vele a feladatai ellátása során; |
| --- | --- |

c)

a koordináló szerv kapcsolata azokkal az egyéb – köz- vagy magánjogi – szervekkel, amelyek kötelesek együttműködni vele a feladatai ellátása során;

| d) | a koordináló szerv feladatainak ellátását biztosító meglévő eljárások és rendszerek; |
| --- | --- |

d)

a koordináló szerv feladatainak ellátását biztosító meglévő eljárások és rendszerek;

| e) | az információs rendszerek biztonságára vonatkozó rendelkezések; |
| --- | --- |

e)

az információs rendszerek biztonságára vonatkozó rendelkezések;

| f) | a (2) bekezdésben említett akkreditációs kritériumoknak való megfelelés vizsgálatának eredménye. |
| --- | --- |

f)

a (2) bekezdésben említett akkreditációs kritériumoknak való megfelelés vizsgálatának eredménye.

(8)   Amennyiben az illetékes hatóság úgy ítéli meg, hogy a koordináló szerv nem teljesíti az akkreditációs kritériumokat, tájékoztatnia kell a koordináló szervet a teljesítendő követelményekről.

Az akkreditációs kritériumoknak való megfelelés érdekében szükséges változtatások végrehajtásáig az akkreditáció:

| a) | ideiglenes jelleggel megadható egy új koordináló szerv számára; |
| --- | --- |

a)

ideiglenes jelleggel megadható egy új koordináló szerv számára;

| b) | valamely meglévő koordináló szerv esetében próbaidőre felfüggeszthető, feltéve, hogy a helyzet orvoslása érdekében cselekvési terv végrehajtására kerül sor. |
| --- | --- |

b)

valamely meglévő koordináló szerv esetében próbaidőre felfüggeszthető, feltéve, hogy a helyzet orvoslása érdekében cselekvési terv végrehajtására kerül sor.

Az akkreditációt vissza kell vonni, ha nem teljesülnek az akkreditációs kritériumok, és az illetékes hatóság úgy ítéli meg, hogy a koordináló szerv nem képes ellátni feladatait.

4. cikk

Vezetői nyilatkozatok

(1)   Az (EU) 2021/2116 rendelet 9. cikke (3) bekezdése első albekezdésének d) pontjában és 10. cikkének (3) bekezdésében említett vezetői nyilatkozatot kellő időben el kell készíteni ahhoz, hogy a tanúsító szerv kiadhassa az említett rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében említett véleményt.

A vezetői nyilatkozatokat az e rendelet I., illetve II. mellékletében meghatározott formában kell elkészíteni, és azokban helyet kaphatnak az esetleges pénzügyi hatást számszerűsítő fenntartások. Amennyiben a vezetői nyilatkozatban fenntartások szerepelnek, a nyilatkozatnak tartalmaznia kell egy korrekciós intézkedéseket előirányzó tervet és az annak megvalósításához kapcsolódó ütemtervet is.

(2)   A vezetői nyilatkozatoknak az irányítási és kontrollrendszer hatékony, egész év során gyakorolt felügyeletén kell alapulniuk.

5. cikk

Tanúsítás

(1)   Az illetékes hatóságnak ki kell jelölnie az (EU) 2021/2116 rendelet 12. cikke szerinti tanúsító szervet.

Ha egy tagállamban egynél több tanúsító szerv működik, az adott tagállam kijelölhet egy nemzeti szintű állami tanúsító szervet, amely a koordinációért felelős.

(2)   A tanúsító szervnek hatékonyan és eredményesen kell megszerveznie munkáját, és megfelelő ütemezés szerint kell elvégeznie ellenőrzéseit, figyelembe véve az érintett pénzügyi évben megvalósuló ügyletek jellegét és ütemezését.

(3)   A tanúsító szerv által az (EU) 2021/2116 rendelet 12. cikke (1) bekezdésével összhangban kiadandó véleményt éves rendszerességgel kell elkészíteni.

Ezt a véleményt az e rendelet 6. és 7. cikke szerinti ellenőrzési munka eredményeire kell alapozni.

(4)   A tanúsító szervnek jelentést kell készítenie a megállapításairól. A jelentésnek ki kell terjednie a kifizető ügynökségnek az (EU) 2022/127 felhatalmazáson alapuló rendelet I. mellékletének 1.D. pontjával összhangban átruházott feladataira is. A jelentésnek az alábbiak értékelésére kell kitérnie a jelentési időszak vonatkozásában:

| a) | a kifizető ügynökség teljesítette-e az akkreditációs kritériumokat; |
| --- | --- |

a)

a kifizető ügynökség teljesítette-e az akkreditációs kritériumokat;

| b) | a kifizető ügynökség eljárásai megfelelő biztosítékot nyújtottak-e arra, hogy a kiadások alapokra történő terhelése az uniós szabályok betartásával történt, biztosítva a következőket:






  i. | az (EU) 2021/2115 rendeletben említett beavatkozástípusok tekintetében a kiadásokhoz megfelelő bejelentett kimenet tartozik, és a kiadások teljesítésére az alkalmazandó irányítási rendszerekkel összhangban került sor, továbbá az eljárások továbbfejlesztésére vonatkozó ajánlások nyomán – ha volt ilyen – történt intézkedés; |
| --- | --- | --- |

b)

a kifizető ügynökség eljárásai megfelelő biztosítékot nyújtottak-e arra, hogy a kiadások alapokra történő terhelése az uniós szabályok betartásával történt, biztosítva a következőket:

i.

az (EU) 2021/2115 rendeletben említett beavatkozástípusok tekintetében a kiadásokhoz megfelelő bejelentett kimenet tartozik, és a kiadások teljesítésére az alkalmazandó irányítási rendszerekkel összhangban került sor, továbbá az eljárások továbbfejlesztésére vonatkozó ajánlások nyomán – ha volt ilyen – történt intézkedés;

| ii. | a 228/2013/EU, a 229/2013/EU és az 1308/2013/EU rendeletben, valamint az 1144/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (13) megállapított intézkedéseket illetően, továbbá az (EU) 2021/2115 rendelet III. címe II. fejezete 3. szakaszának 2. alszakasza, illetve 155. cikkének (2) bekezdése szerinti, gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatás, illetve korengedményes nyugdíjazáshoz nyújtott támogatás esetében az alapul szolgáló ügyletek jogszerűek és szabályszerűek voltak, és az eljárások továbbfejlesztésére vonatkozó ajánlások nyomán – ha volt ilyen – történt intézkedés; |
| --- | --- |

ii.

a 228/2013/EU, a 229/2013/EU és az 1308/2013/EU rendeletben, valamint az 1144/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (13) megállapított intézkedéseket illetően, továbbá az (EU) 2021/2115 rendelet III. címe II. fejezete 3. szakaszának 2. alszakasza, illetve 155. cikkének (2) bekezdése szerinti, gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatás, illetve korengedményes nyugdíjazáshoz nyújtott támogatás esetében az alapul szolgáló ügyletek jogszerűek és szabályszerűek voltak, és az eljárások továbbfejlesztésére vonatkozó ajánlások nyomán – ha volt ilyen – történt intézkedés;

| c) | helyes-e az (EU) 2021/2116 rendelet 54. cikkében említett éves teljesítményalapú záróelszámolás céljára szolgáló, a kimeneti mutatókra vonatkozó teljesítményjelentés, valamint az (EU) 2021/2115 rendelet 134. cikkében említett többéves teljesítménymonitoringhoz kapcsolódó eredménymutatókra vonatkozó teljesítményjelentés, amely bizonyítja, hogy teljesült az (EU) 2021/2116 rendelet 37. cikke; |
| --- | --- |

c)

helyes-e az (EU) 2021/2116 rendelet 54. cikkében említett éves teljesítményalapú záróelszámolás céljára szolgáló, a kimeneti mutatókra vonatkozó teljesítményjelentés, valamint az (EU) 2021/2115 rendelet 134. cikkében említett többéves teljesítménymonitoringhoz kapcsolódó eredménymutatókra vonatkozó teljesítményjelentés, amely bizonyítja, hogy teljesült az (EU) 2021/2116 rendelet 37. cikke;

| d) | az e rendelet 33. cikkében említett éves pénzügyi kimutatás összhangban volt-e a kifizető ügynökségnél vezetett könyvelés és nyilvántartások adataival; |
| --- | --- |

d)

az e rendelet 33. cikkében említett éves pénzügyi kimutatás összhangban volt-e a kifizető ügynökségnél vezetett könyvelés és nyilvántartások adataival;

| e) | a kiadásokról és az állami intervenciós műveletekről szóló kimutatások lényegileg pontos, hiánytalan és alapos nyilvántartását képezték-e az alapok terhére elszámolt műveleteknek; |
| --- | --- |

e)

a kiadásokról és az állami intervenciós műveletekről szóló kimutatások lényegileg pontos, hiánytalan és alapos nyilvántartását képezték-e az alapok terhére elszámolt műveleteknek;

| f) | az Unió pénzügyi érdekeinek védelme megfelelően biztosítva volt-e a kifizetett előlegekkel, a megszerzett biztosítékokkal, az intervenciós készletekkel, valamint a befizettetendő pénzösszegekkel összefüggésben. |
| --- | --- |

f)

az Unió pénzügyi érdekeinek védelme megfelelően biztosítva volt-e a kifizetett előlegekkel, a megszerzett biztosítékokkal, az intervenciós készletekkel, valamint a befizettetendő pénzösszegekkel összefüggésben.

A jelentésnek információkat kell nyújtania az ellenőrzést végző személyzet létszámáról és képesítéséről, az elvégzett munkáról, a megvizsgált rendszerekről, adott esetben a lényegesség és a megszerzett bizonyosság szintjéről, az esetlegesen feltárt gyengeségekről és az ezekkel kapcsolatos ajánlásokról, valamint a tanúsító szerv és egyéb, a kifizető ügynökségen kívüli és belüli ellenőrző szervek minden olyan műveletéről, amelyek részben vagy egészben alapját képezik a tanúsító szerv által a jelentés tárgykörére vonatkozóan megfogalmazott megállapításoknak.

6. cikk

Ellenőrzési alapelvek

(1)   A tanúsítási ellenőrzést a nemzetközileg elfogadott ellenőrzési standardoknak megfelelően kell elvégezni.

(2)   A tanúsító szervnek ki kell dolgoznia egy ellenőrzési stratégiát, amely meghatározza a tanúsítási ellenőrzés hatókörét, ütemezését és irányát, az ellenőrzési módszereket és a mintavételi módszereket, ugyanakkor különbséget tesz az (EU) 2021/2115 rendeletben említett beavatkozástípusok és a 228/2013/EU, a 229/2013/EU, az 1308/2013/EU és az 1144/2014/EU rendeletben meghatározott intézkedések között. A becsült ellenőrzési kockázat alapján minden egyes ellenőrzött pénzügyi év vonatkozásában ellenőrzési tervet kell készíteni. A tanúsító szervnek kérésre át kell adnia a Bizottságnak az ellenőrzési stratégiát és az ellenőrzési tervet.

(3)   A 228/2013/EU, a 229/2013/EU, az 1308/2013/EU és az 1144/2014/EU rendeletben meghatározott azon intézkedések, valamint az olyan, az (EU) 2021/2115 rendelet III. címe II fejezete 3. szakaszának 2. alszakasza, illetve 155. cikkének (2) bekezdése szerinti, gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatások, illetve korengedményes nyugdíjazáshoz nyújtott támogatások tekintetében, amelyek kapcsán visszatérítést igényeltek a Bizottságtól, az irányítási rendszerek megfelelő működését, a teljesítményjelentési rendszer helyességét, az éves pénzügyi kimutatás megbízható és valós összképét, valamint az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségét és szabályszerűségét illetően meg kell állapítani az ellenőrzési bizonyosság ellenőrzés révén megszerzendő észszerű szintjét.

Ezt az irányítási rendszer működése kapcsán végzett rendszerellenőrzés és megfelelőségi vizsgálat, valamint a teljesítményjelentési rendszerhez kapcsolódó, a teljességet és a pontosságot érintő vizsgálatok és elemzési eljárások útján kell elvégezni.

Ami az éves pénzügyi kimutatások ellenőrzését illeti, tételesen és részletesen ellenőrizni kell a kiadásokat. Az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó, az első albekezdésben említettek szerinti ellenőrzést illetően a vizsgálatnak helyszíni vizsgálatot is magában kell foglalnia.

(4)   A Bizottság iránymutatásokat dolgoz ki, amelyek különösen a következőkre térnek ki:

| a) | részletesebb tájékoztatás és útmutatás az elvégzendő tanúsítási ellenőrzéssel kapcsolatban; |
| --- | --- |

a)

részletesebb tájékoztatás és útmutatás az elvégzendő tanúsítási ellenőrzéssel kapcsolatban;

| b) | az ellenőrzési bizonyosság ellenőrzések révén elérendő észszerű szintjének meghatározása. |
| --- | --- |

b)

az ellenőrzési bizonyosság ellenőrzések révén elérendő észszerű szintjének meghatározása.

7. cikk

Ellenőrzési módszerek

(1)   A tanúsítási ellenőrzésekhez kapcsolódó ellenőrzési módszereket a 6. cikk (2) bekezdésében előírt ellenőrzési stratégiában kell meghatározni.

(2)   Az ellenőrzési célok teljesítéséhez és az (EU) 2021/2116 rendelet 12. cikkének (2) bekezdésében meghatározott vélemény kiadásához az ellenőrzés lépései között szerepelniük kell rendszerellenőrzéseknek, szükség esetén tételes ellenőrzéseknek, valamint a pénzügyi és vezetői nyilatkozatok egyezésére irányuló ellenőrzéseknek.

(3)   Az irányítási rendszerek ellenőrzését illetően a tanúsító szerv köteles rendszerellenőrzéseket végezni, amelyek megfelelőségi vizsgálatot is magukban foglalhatnak, valamint a rendszer kialakításának és működtetésének ellenőrzése céljából az általános informatikai kontrollok és az alkalmazáskontrollok vizsgálatára is kiterjedhetnek.

(4)   A 228/2013/EU, a 229/2013/EU, az 1308/2013/EU és az 1144/2014/EU rendeletben meghatározott intézkedéseket, valamint az (EU) 2021/2115 rendelet III. címe II. fejezete 3. szakaszának 2. alszakasza, illetve 155. cikkének (2) bekezdése szerinti, gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatásokat, illetve korengedményes nyugdíjazáshoz nyújtott támogatásokat illetően a kiadások tételes ellenőrzésének ki kell terjednie az alapul szolgáló ügyletek jogszerűségének és szabályszerűségének a végső kedvezményezettek szintjén végzett ellenőrzésére. E célból a tanúsító szerv képviselői elkísérhetik a kifizető ügynökség képviselőit az utóbbiak második szintű helyszíni ellenőrzéseire. A tanúsító szerv képviselői nem kísérhetik el a kifizető ügynökség képviselőit az első szintű helyszíni ellenőrzésekre, kivéve azokban az esetekben, amikor fizikailag lehetetlen volna újból ellenőrizni a kifizető ügynökség által elvégzett első helyszíni ellenőrzéseket.

(5)   A teljesítményjelentési rendszer ellenőrzését illetően a tanúsító szervnek el kell végeznie a nyilvántartások és adatbázisok vizsgálatát annak ellenőrzése céljából, hogy helyesek-e a teljesítmény tekintetében bejelentett kimeneti és eredménymutatók, és megfelelnek-e az Unió által finanszírozott kiadásoknak, illetve a beavatkozás célkitűzéseinek. A tanúsító szerv köteles ellenőrizni és megerősíteni a beavatkozás kapcsán bejelentett éves kiadások és az azokhoz kapcsolódó bejelentett kimeneti mutatónak megfelelő összeg közötti eltérésekre vonatkozó, az (EU) 2021/2116 rendelet 54. cikkének (2) bekezdése szerinti indokolásokat. A tanúsító szerv munkájának a mutatók kiszámításának ellenőrzésére is ki kell terjednie.

(6)   A tanúsító szerv az általános megbízhatóság megállapítása céljából a pénzügyi eszközöket végrehajtó szervezetek külső könyvvizsgálóinak ellenőrzési eredményeire is támaszkodhat, és ennek alapján a tanúsító szerv dönthet úgy, hogy korlátozza saját ellenőrzési munkáját.

A garanciaalapokkal kapcsolatban a tanúsító szerv kizárólag abban az esetben ellenőrizheti az új, alapul szolgáló hiteleket nyújtó szerveket, ha a következő helyzetek közül egyik vagy mindkettő fennáll:

| a) | az irányító hatóság vagy a pénzügyi eszközt végrehajtó szervezetek szintjén nem állnak rendelkezésre olyan igazoló dokumentumok, amelyek bizonyítékokat szolgáltatnának arra, hogy a pénzügyi eszközből ténylegesen támogatták a végső kedvezményezetteket; |
| --- | --- |

a)

az irányító hatóság vagy a pénzügyi eszközt végrehajtó szervezetek szintjén nem állnak rendelkezésre olyan igazoló dokumentumok, amelyek bizonyítékokat szolgáltatnának arra, hogy a pénzügyi eszközből ténylegesen támogatták a végső kedvezményezetteket;

| b) | bizonyítható, hogy az irányító hatóság vagy a pénzügyi eszközt végrehajtó szervezetek szintjén rendelkezésre álló dokumentumok nem adnak valós és pontos képet a nyújtott támogatásról. |
| --- | --- |

b)

bizonyítható, hogy az irányító hatóság vagy a pénzügyi eszközt végrehajtó szervezetek szintjén rendelkezésre álló dokumentumok nem adnak valós és pontos képet a nyújtott támogatásról.

A tagállam a III. mellékletben meghatározott mintával összhangban meghatározza a pénzügyi eszközökre vonatkozó, a feltételek teljesítését vagy az eredmények elérését igazoló ellenőrzési nyomvonal biztosítására szolgáló intézkedéseket.

(7)   Az Európai Beruházási Banknak (EBB), illetve az egyéb olyan, pénzügyi eszközt végrehajtó nemzetközi pénzügyi szervezeteknek, amelyeknek valamely tagállam részvényese, minden naptári év végéig a tagállamok rendelkezésére kell bocsátaniuk az (EU) 2021/2116 rendelet 12. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdésében említett, külső könyvvizsgálóik által készített, az e rendelet IV. mellékletében foglalt elemekre kiterjedő éves ellenőrzési jelentést.

(8)   A Bizottság szükség esetén a 6. cikk (4) bekezdésében említett iránymutatásokban további utasításokkal és útmutatásokkal szolgál az ellenőrzési eljárások megtervezésével, a mintavételi módszerrel, valamint az ügyletek helyszíni másodlagos ellenőrzéseinek megtervezésével és végrehajtásával kapcsolatban.

II. FEJEZET

Az alapok pénzügyi irányítása

1. szakasz

Általános rendelkezések

8. cikk

A kifizető ügynökségek számlavezetése

(1)   Mindegyik kifizető ügynökségnek vezetnie kell egy, kizárólag az (EU) 2021/2116 rendelet 5. cikkének (1) bekezdésében, valamint 6. és 45. cikkében meghatározott kiadásokhoz és bevételekhez, illetve az érintett kiadások fedezésére rendelkezésre bocsátott pénzügyi források felhasználásához kapcsolódó külön könyvelést. E könyvelésnek lehetővé kell tennie az egyes alapokkal kapcsolatos pénzügyi adatok megkülönböztetését és elkülönítve történő közlését.

A tagállamok kérésre a Bizottság rendelkezésére bocsátják a kifizetett kiadásokra és a beszedett címzett bevételekre vonatkozó információkat.

(2)   Azon tagállamok kifizető ügynökségeinek, amelyek nem vezették be az eurót, olyan könyvelést kell vezetniük, amely az összegeket a kiadások kifizetésének és a bevételek beszedésének pénznemében kifejezve tartalmazza. Az összes kiadásuk és összes bevételük konszolidált összegének megállapítása érdekében azonban ezeknek a kifizető ügynökségeknek képesnek kell lenniük arra, hogy mind a nemzeti pénznemben, mind euróban közöljék a megfelelő adatokat.

(3)   Az EMVA-t illetően az egyes kifizető ügynökségek kötelesek olyan könyvelést vezetni, amely minden egyes terv és beavatkozás tekintetében lehetővé teszi az összes művelet azonosítását. E könyvelésnek különösen a következőket kell tartalmaznia:

| a) | a közkiadások összege és az uniós hozzájárulások összege az egyes műveletek esetében; |
| --- | --- |

a)

a közkiadások összege és az uniós hozzájárulások összege az egyes műveletek esetében;

| b) | a kedvezményezettekkel a megállapított szabálytalanságok vagy gondatlanságok következményeként visszafizettetendő összegek; |
| --- | --- |

b)

a kedvezményezettekkel a megállapított szabálytalanságok vagy gondatlanságok következményeként visszafizettetendő összegek;

| c) | a visszafizettetett összegek, az eredeti művelet nevének megjelölésével. |
| --- | --- |

c)

a visszafizettetett összegek, az eredeti művelet nevének megjelölésével.

2. szakasz

Az EMGA számlavezetése

9. cikk

A kiadásigazoló nyilatkozat kiállítása

(1)   Az EMGA keretében a kedvezményezetteknek folyósítandó kifizetés összegét a tagállamok az (EU) 2021/2116 rendelet IV. címében említett kontrollrendszerek keretében határozzák meg.

(2)   A felmerült és az EMGA-nak bejelentendő kiadásoknál figyelembe kell venni a tagállamok kontrollrendszereinek keretében meg nem felelés esetén alkalmazott szankciókat.

(3)   Az (EU) 2021/2115 rendelet 16. cikkében említett, közvetlen kifizetések formájában megvalósuló beavatkozástípusok, valamint az Unió legkülső régiói és a kisebb égei-tengeri szigetek számára a 228/2013/EU rendeletben, illetve a 229/2013/EU rendeletben meghatározott programok esetében a (2) bekezdés alkalmazásának eredményeként kapott összeg képezi az (EU) 2021/2115 rendelet 17. cikkében említett kifizetéscsökkentésnek és az (EU) 2021/2116 rendelet 17. cikkében említett pénzügyi fegyelem alkalmazásának az alapját.

(4)   A (2) bekezdés alkalmazásának eredményeként kapott összeg, valamint a közvetlen kifizetések és a (3) bekezdésben említett programok konkrét esetében a (2) és a (3) bekezdés alkalmazásának eredményeként kapott összeg képezi a Bizottságnak bejelentendő összeget.

(5)   Az EMGA-nak bejelentett kiadások szolgálnak az uniós jog által meghatározott pénzügyi felső határok ellenőrzésének alapjául.

(6)   A (2) és a (3) bekezdés alkalmazásának eredményeként kapott összeg képezi az (EU) 2021/2116 rendelet IV. címének IV. és V. fejezetében említett feltételességhez kapcsolódó közigazgatási szankciók kiszámításának alapját.

(7)   A (3) bekezdéstől eltérve a tagállamok egy meghatározott évre vonatkozó támogatási kérelmek tekintetében az (EU) 2021/2116 rendelet 17. cikkében említett, a pénzügyi fegyelem biztosítására szolgáló kiigazítási arány alkalmazása nélkül is fizethetnek előlegeket a kedvezményezetteknek a közvetlen kifizetésekhez kapcsolódóan. A kedvezményezetteknek december 1-jétől kifizetendő egyenleg megállapításakor a megfelelő naptári évben teljesített közvetlen kifizetések teljes összegére vonatkozóan figyelembe kell venni az adott időpontban a pénzügyi fegyelem biztosítása érdekében alkalmazandó kiigazítási arányt.

10. cikk

Tagállami adatszolgáltatás

(1)   Az (EU) 2021/2116 rendelet 90. cikke (1) bekezdése c) pontjának i. és ii. alpontjával összhangban a tagállamok legkésőbb minden hónap hetedik napjáig elektronikus úton megküldik a Bizottságnak az e rendelet 11. és 12. cikkében említett, kiadásokra és címzett bevételekre vonatkozó információkat és dokumentumokat és különösen az e cikk (2) bekezdésével összhangban kiállított kiadásigazoló nyilatkozatot.

Az október 1. és 15. között kifizetett kiadásokra és beszedett címzett bevételekre vonatkozó tájékoztatást azonban legkésőbb október 25-ig továbbítani kell.

Minden releváns információt a Bizottság által az információs rendszereken keresztül a tagállamok rendelkezésére bocsátott minta alapján kell benyújtani.

(2)   Az (1) bekezdésben említett kiadásigazoló nyilatkozatnak legalább a következőket kell tartalmaznia:

| a) | az egyes kifizető ügynökségek kimutatása az uniós költségvetés nómenklatúrájának megfelelő, kiadások és címzett bevételek szerinti bontásban, az információs rendszer keretében a tagállamok rendelkezésére bocsátott részletes nómenklatúra szerint, az alábbiakra kiterjedően:






  i. | az előző hónap folyamán kifizetett kiadások és beszedett címzett bevételek; |
| --- | --- | --- |

a)

az egyes kifizető ügynökségek kimutatása az uniós költségvetés nómenklatúrájának megfelelő, kiadások és címzett bevételek szerinti bontásban, az információs rendszer keretében a tagállamok rendelkezésére bocsátott részletes nómenklatúra szerint, az alábbiakra kiterjedően:

i.

az előző hónap folyamán kifizetett kiadások és beszedett címzett bevételek;

| ii. | a pénzügyi év kezdetétől az előző hónap végéig kifizetett összes kiadás és címzett bevétel; |
| --- | --- |

ii.

a pénzügyi év kezdetétől az előző hónap végéig kifizetett összes kiadás és címzett bevétel;

| iii. | a következő három hónapra vonatkozó tervezett kiadások és címzett bevételek külön-külön, valamint adott esetben a pénzügyi év végéig terjedő időszakra vonatkozó tervezett kiadások és címzett bevételek összege. |
| --- | --- |

iii.

a következő három hónapra vonatkozó tervezett kiadások és címzett bevételek külön-külön, valamint adott esetben a pénzügyi év végéig terjedő időszakra vonatkozó tervezett kiadások és címzett bevételek összege.

Amennyiben az első albekezdés iii. pontjában említett, a következő három hónapra vonatkozó tervezett kiadások és címzett bevételek a következő pénzügyi évre esnek, csak a havonkénti teljes összeget kell megadni;

| b) | az állami intervencióhoz kapcsolódó kiadásokat és bevételeket alátámasztó számlák. |
| --- | --- |

b)

az állami intervencióhoz kapcsolódó kiadásokat és bevételeket alátámasztó számlák.

(3)   Az e cikk alkalmazása alapján bekért valamennyi pénzügyi információt euróban kell megadni.

11. cikk

A kiadásigazoló nyilatkozatokra és a címzett bevételekre alkalmazandó általános szabályok

(1)   A közraktározást érintő kiadásokról és bevételekről szóló, a 12. cikkben említett nyilatkozatokra vonatkozó különös rendelkezések sérelme nélkül a kifizető ügynökségek által az adott hónapra bejelentett kiadásoknak és címzett bevételeknek meg kell felelniük a szóban forgó hónap folyamán ténylegesen realizált kifizetéseknek és bevételeknek.

Az ilyen kiadásokat és címzett bevételeket az EMGA költségvetéséhez kapcsolódó könyvelésben a megfelelő pénzügyi év alatt kell feltüntetni.

Ugyanakkor:

| a) | azokat a kiadásokat, amelyek az EMGA általi teljes vagy részleges átvállalásukat lehetővé tévő rendelkezés végrehajtása előtt kifizethetők, csak a következőképpen lehet bejelenteni:






  i. | vagy arra a hónapra, amely folyamán az említett rendelkezést végrehajtották; vagy |
| --- | --- | --- |

a)

azokat a kiadásokat, amelyek az EMGA általi teljes vagy részleges átvállalásukat lehetővé tévő rendelkezés végrehajtása előtt kifizethetők, csak a következőképpen lehet bejelenteni:

i.

vagy arra a hónapra, amely folyamán az említett rendelkezést végrehajtották; vagy

| ii. | az említett rendelkezés végrehajtását követő hónapra; |
| --- | --- |

ii.

az említett rendelkezés végrehajtását követő hónapra;

| b) | az EMGA-hoz kapcsolódó címzett bevételeket arra a hónapra kell bejelenteni, amelynek folyamán lejár az uniós jogszabályokban a megfelelő összegek befizetésére előírt határidő. Amennyiben valamely kifizető ügynökség esetében a címzett bevételek korrekciói egy adott költségvetési sor kapcsán negatív címzett bevételek bevallását eredményeznék, a túllépést okozó korrekciókat át kell vinni a következő hónapra. |
| --- | --- |

b)

az EMGA-hoz kapcsolódó címzett bevételeket arra a hónapra kell bejelenteni, amelynek folyamán lejár az uniós jogszabályokban a megfelelő összegek befizetésére előírt határidő. Amennyiben valamely kifizető ügynökség esetében a címzett bevételek korrekciói egy adott költségvetési sor kapcsán negatív címzett bevételek bevallását eredményeznék, a túllépést okozó korrekciókat át kell vinni a következő hónapra.

(2)   A kiadásokat és a címzett bevételeket azzal a dátummal kell elszámolni, amikor a kifizető ügynökség számláját azokkal megterhelték vagy a szóban forgó számlán azokat jóváírták. Ugyanakkor a kifizetések esetében azt a dátumot is figyelembe lehet venni, amikor az érintett ügynökség kibocsátotta és elküldte valamely pénzintézetnek vagy a kedvezményezettnek a fizetési utalványt. Egy adott ügynökségnek a pénzügyi év folyamán mindvégig ugyanazt a módszert kell alkalmaznia.

(3)   A nem teljesített fizetési megbízásokat, valamint a számlára terhelt, majd újra jóváírt kifizetéseket azon hónap kiadásainak csökkentésével kell lekönyvelni, amely hónap folyamán a nem teljesítést vagy a törlést a kifizető ügynökségnek jelezték.

(4)   Ha az EMGA keretében folyósítandó kifizetéseket hitelekkel terhelik meg, azokat az (1) bekezdés alkalmazása céljából úgy kell tekinteni, mint amelyeket teljes egészében:

| a) | a kedvezményezettnek járó összeg kifizetésének napján teljesítettek, ha a hitel kisebb a teljesített kiadásnál; |
| --- | --- |

a)

a kedvezményezettnek járó összeg kifizetésének napján teljesítettek, ha a hitel kisebb a teljesített kiadásnál;

| b) | a kiegyenlítés napján teljesítettek, ha a kiadás a hitelnél kisebb vagy azzal azonos összegű. |
| --- | --- |

b)

a kiegyenlítés napján teljesítettek, ha a kiadás a hitelnél kisebb vagy azzal azonos összegű.

12. cikk

A közraktározásra vonatkozó kiadásigazoló nyilatkozatokra alkalmazandó különös szabályok

(1)   A közraktározással kapcsolatos kiadásokról szóló nyilatkozat elkészítéséhez azokat a kifizető ügynökség számláin az adott hónap végén elszámolt műveleteket kell figyelembe venni, amelyek az (EU) 2022/127 felhatalmazáson alapuló rendelet 3. cikke (3) bekezdése első albekezdése a) pontjának értelmében vett számviteli év elejétől az említett hónap végéig valósultak meg.

(2)   Ezeknek a kiadásigazoló nyilatkozatoknak azokat az e rendelet 17. és 18. cikkének, valamint a 906/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (14) 4. cikkének megfelelően megállapított értékeket és összegeket kell tartalmazniuk, amelyeket a kifizető ügynökségek a műveletek által érintett hónapot követő hónapban számoltak el.

Ugyanakkor:

| a) | a szeptember folyamán végzett műveletek esetében a kifizető ügynökségeknek legkésőbb október 15-ig el kell számolniuk az értékeket és az összegeket; |
| --- | --- |

a)

a szeptember folyamán végzett műveletek esetében a kifizető ügynökségeknek legkésőbb október 15-ig el kell számolniuk az értékeket és az összegeket;

| b) | a 906/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 3. cikke (1) bekezdésének e) pontjában említett értékcsökkenés teljes összegei esetében az összegeket az azokat előíró határozatban megállapított napon kell elszámolni. |
| --- | --- |

b)

a 906/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 3. cikke (1) bekezdésének e) pontjában említett értékcsökkenés teljes összegei esetében az összegeket az azokat előíró határozatban megállapított napon kell elszámolni.

13. cikk

A Bizottság kifizetési határozata

(1)   Az e rendelet 10. cikkének (1) bekezdésével összhangban megküldött adatok alapján a Bizottság az (EU) 2021/2116 rendelet 21. cikke (3) bekezdésének megfelelően dönt a havi kifizetések folyósításáról, az említett rendelet 53., 54. és 55. cikke szerinti későbbi határozatokban esetlegesen elvégzett korrekciók sérelme nélkül és figyelembe véve az említett rendelet 39–42. cikkének megfelelően elrendelt csökkentéseket és felfüggesztéseket.

(2)   Amennyiben a tagállamok által a következő pénzügyi évre bejelentett összes kiadás meghaladja az EMGA folyó pénzügyi évre vonatkozó összes előirányzatának háromnegyedét, az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet 11. cikke (2) bekezdésének b) pontjában említett előzetes kötelezettségvállalásokat és a megfelelő havi kifizetéseket a kiadásigazoló nyilatkozatokkal arányosan, a folyó pénzügyi év előirányzatának legfeljebb 75 %-áig lehet engedélyezni. A Bizottság a tagállamoknak vissza nem térített egyenleget a későbbi visszatérítésekre vonatkozó határozatok meghozatalakor veszi figyelembe.

14. cikk

A pénzügyi források tagállamok rendelkezésére bocsátása

A Bizottság a havi kifizetésekkel kapcsolatos döntése nyomán a költségvetési előirányzatok keretében az egyes tagállamok által nyitott számlán a tagállamok rendelkezésére bocsátja az EMGA-ból finanszírozandó kiadások fedezéséhez szükséges pénzügyi forrásokat, miután levonta a címzett bevételeknek megfelelő összeget.

Ha a Bizottság által a 13. cikk (1) bekezdésének alkalmazása céljából megállapított összeg valamely tagállam esetében összességében vagy egy adott költségvetési sor tekintetében negatív, a tényleges ellentételezés a következő hónapokra halasztható.

15. cikk

Az állami intervencióval kapcsolatos kommunikáció

(1)   A kifizető ügynökségek:

| a) | kérésre kötelesek átadni a Bizottságnak az (EU) 2022/127 felhatalmazáson alapuló rendelet 3. cikkének (7) bekezdésben említett dokumentumokat és információkat, valamint az intervenciós intézkedések alkalmazására és végrehajtására vonatkozóan elfogadott kiegészítő nemzeti közigazgatási rendelkezéseket; |
| --- | --- |

a)

kérésre kötelesek átadni a Bizottságnak az (EU) 2022/127 felhatalmazáson alapuló rendelet 3. cikkének (7) bekezdésben említett dokumentumokat és információkat, valamint az intervenciós intézkedések alkalmazására és végrehajtására vonatkozóan elfogadott kiegészítő nemzeti közigazgatási rendelkezéseket;

| b) | az e rendelet 10. cikkének (1) bekezdésében előírt határidőre, a Bizottság által az információs rendszereken keresztül a tagállamok rendelkezésére bocsátott minta szerint kötelesek benyújtani a Bizottságnak a közraktározásra vonatkozó információkat. |
| --- | --- |

b)

az e rendelet 10. cikkének (1) bekezdésében előírt határidőre, a Bizottság által az információs rendszereken keresztül a tagállamok rendelkezésére bocsátott minta szerint kötelesek benyújtani a Bizottságnak a közraktározásra vonatkozó információkat.

(2)   Az értesítések és az információcserék lebonyolításához, valamint az állami intervenciós kiadásokra vonatkozó dokumentumok kiállításához a 25. cikkben említett releváns információs rendszereket kell használni.

16. cikk

A kifizető ügynökségek közraktározási műveletekről vezetett elszámolásainak tartalma

(1)   Az (EU) 2022/127 felhatalmazáson alapuló rendelet 3. cikke (3) bekezdése első albekezdésének a) pontja szerinti készletnyilvántartásoknak a következő adatkategóriákat kell – egymástól elkülönítve – tartalmazniuk:

| a) | a fizikai művelet segítségével vagy anélkül történő betároláskor és kitároláskor megállapított termékmennyiségek; |
| --- | --- |

a)

a fizikai művelet segítségével vagy anélkül történő betároláskor és kitároláskor megállapított termékmennyiségek;

| b) | a leginkább rászoruló személyek javára a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alapból ingyenesen szétosztott mennyiségek, amelyeket a 906/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikke (3) bekezdésének rendelkezései alapján vettek számviteli nyilvántartásba, megkülönböztetve a más tagállamoknak átadott mennyiségeket; |
| --- | --- |

b)

a leginkább rászoruló személyek javára a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alapból ingyenesen szétosztott mennyiségek, amelyeket a 906/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikke (3) bekezdésének rendelkezései alapján vettek számviteli nyilvántartásba, megkülönböztetve a más tagállamoknak átadott mennyiségeket;

| c) | a mintavételezés tárgyát képező mennyiségek, megkülönböztetve a felvásárlók által vett mintákat; |
| --- | --- |

c)

a mintavételezés tárgyát képező mennyiségek, megkülönböztetve a felvásárlók által vett mintákat;

| d) | azon mennyiségek, amelyek az éves leltár keretében vagy az intervenciós készletekbe való átvétel utáni ellenőrzés alkalmával végrehajtott szemrevételezést követően nem újracsomagolhatók, így közvetlen értékesítés tárgyát képezik; |
| --- | --- |

d)

azon mennyiségek, amelyek az éves leltár keretében vagy az intervenciós készletekbe való átvétel utáni ellenőrzés alkalmával végrehajtott szemrevételezést követően nem újracsomagolhatók, így közvetlen értékesítés tárgyát képezik;

| e) | az azonosítható vagy azonosíthatatlan okból hiányzó mennyiségek, a hivatalos tűréshatároknak megfelelőket is beleértve; |
| --- | --- |

e)

az azonosítható vagy azonosíthatatlan okból hiányzó mennyiségek, a hivatalos tűréshatároknak megfelelőket is beleértve;

| f) | a minőségromlást mutató mennyiségek; |
| --- | --- |

f)

a minőségromlást mutató mennyiségek;

| g) | a többletmennyiségek; |
| --- | --- |

g)

a többletmennyiségek;

| h) | a tűréshatárokat meghaladó hiányzó mennyiségek; |
| --- | --- |

h)

a tűréshatárokat meghaladó hiányzó mennyiségek;

| i) | azon betárolt mennyiségek, amelyekről bebizonyosodott, hogy nem felelnek meg a megkövetelt feltételeknek, és amelyek átvételét ebből kifolyólag elutasították; |
| --- | --- |

i)

azon betárolt mennyiségek, amelyekről bebizonyosodott, hogy nem felelnek meg a megkövetelt feltételeknek, és amelyek átvételét ebből kifolyólag elutasították;

| j) | az egyes hónapok vagy a számviteli év végén készleten lévő, a következő hónapra vagy a következő számviteli évre átvitt nettó mennyiségek. |
| --- | --- |

j)

az egyes hónapok vagy a számviteli év végén készleten lévő, a következő hónapra vagy a következő számviteli évre átvitt nettó mennyiségek.

(2)   Az (EU) 2022/127 felhatalmazáson alapuló rendelet 3. cikke (3) bekezdése első albekezdésének a) pontja szerinti pénzügyi elszámolásoknak a következőket kell tartalmazniuk:

| a) | az e cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett mennyiségek értéke, külön-külön feltüntetve a felvásárolt mennyiségek és az eladott mennyiségek értékét; |
| --- | --- |

a)

az e cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett mennyiségek értéke, külön-külön feltüntetve a felvásárolt mennyiségek és az eladott mennyiségek értékét;

| b) | az e cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett ingyenes szétosztási rendszer keretében felhasznált vagy elkönyvelt mennyiségek könyv szerinti értéke; |
| --- | --- |

b)

az e cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett ingyenes szétosztási rendszer keretében felhasznált vagy elkönyvelt mennyiségek könyv szerinti értéke;

| c) | a 906/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett pénzügyi költségek; |
| --- | --- |

c)

a 906/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett pénzügyi költségek;

| d) | a 906/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett fizikai műveletekkel kapcsolatban felmerülő kiadások; |
| --- | --- |

d)

a 906/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett fizikai műveletekkel kapcsolatban felmerülő kiadások;

| e) | a 906/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 3. cikke (1) bekezdésének e) pontjában említett értékcsökkenésekből eredő összegek; |
| --- | --- |

e)

a 906/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 3. cikke (1) bekezdésének e) pontjában említett értékcsökkenésekből eredő összegek;

| f) | az eladóktól, felvásárlóktól és raktározóktól beszedett vagy velük visszafizettetett, az e rendelet 21. cikkében említetteken kívüli összegek; |
| --- | --- |

f)

az eladóktól, felvásárlóktól és raktározóktól beszedett vagy velük visszafizettetett, az e rendelet 21. cikkében említetteken kívüli összegek;

| g) | az éves leltárt vagy a termékeknek az intervenciós készletekbe való átvétele utáni ellenőrzéseket követően végrehajtott közvetlen értékesítésekből származó összeg; |
| --- | --- |

g)

az éves leltárt vagy a termékeknek az intervenciós készletekbe való átvétele utáni ellenőrzéseket követően végrehajtott közvetlen értékesítésekből származó összeg;

| h) | a termékek kitárolásából származó veszteségek vagy nyereségek, figyelembe véve az e bekezdés e) pontjában említett értékcsökkenéseket; |
| --- | --- |

h)

a termékek kitárolásából származó veszteségek vagy nyereségek, figyelembe véve az e bekezdés e) pontjában említett értékcsökkenéseket;

| i) | az egyéb terhelések vagy jóváírások, többek között azok, amelyek az e cikk (1) bekezdésének c)–g) pontjában említett mennyiségekhez kapcsolódnak; |
| --- | --- |

i)

az egyéb terhelések vagy jóváírások, többek között azok, amelyek az e cikk (1) bekezdésének c)–g) pontjában említett mennyiségekhez kapcsolódnak;

| j) | átlagos könyv szerinti érték tonnában kifejezve. |
| --- | --- |

j)

átlagos könyv szerinti érték tonnában kifejezve.

17. cikk

Az állami intervenciós műveletek elszámolása

(1)   A 16. cikkben említett tételeket a kifizető ügynökségek által ténylegesen megállapított mennyiségek, értékek, összegek és átlagok, illetve a Bizottság által megállapított átalányösszegek alapján kiszámított értékek és összegek szerint kell lekönyvelni.

(2)   Az (1) bekezdésben említett megállapítások és számítások azonban a következő szabályok alkalmazásától függenek:

| a) | a hiányt vagy minőségromlást mutató mennyiségekhez kapcsolódó kitárolási költségeket – a 906/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet VI. és VII. mellékletében megállapított szabályoknak megfelelően – csak a ténylegesen eladott és kitárolt mennyiségek esetében kell lekönyvelni; |
| --- | --- |

a)

a hiányt vagy minőségromlást mutató mennyiségekhez kapcsolódó kitárolási költségeket – a 906/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet VI. és VII. mellékletében megállapított szabályoknak megfelelően – csak a ténylegesen eladott és kitárolt mennyiségek esetében kell lekönyvelni;

| b) | a tagállamok közötti átadáskor hiányzónak minősített mennyiségek nem tekinthetők úgy, mint amelyeket a rendeltetési tagállamban betároltak, így nem vonatkoznak rájuk a betárolási átalányköltségek; |
| --- | --- |

b)

a tagállamok közötti átadáskor hiányzónak minősített mennyiségek nem tekinthetők úgy, mint amelyeket a rendeltetési tagállamban betároltak, így nem vonatkoznak rájuk a betárolási átalányköltségek;

| c) | szállításkor vagy átadáskor az e célra átalányban rögzített betárolási és kitárolási költségeket csak akkor kell könyvelni, ha ezek a költségek az uniós szabályozás értelmében nem minősülnek a szállítási költségek szerves részének; |
| --- | --- |

c)

szállításkor vagy átadáskor az e célra átalányban rögzített betárolási és kitárolási költségeket csak akkor kell könyvelni, ha ezek a költségek az uniós szabályozás értelmében nem minősülnek a szállítási költségek szerves részének;

| d) | amennyiben az uniós szabályok másképpen nem rendelkeznek, a romlott minőségű termékek értékesítéséből származó összegeket és az ezzel összefüggésben esetlegesen befolyt egyéb összegeket nem kell az EMGA nyilvántartásában elkönyvelni; |
| --- | --- |

d)

amennyiben az uniós szabályok másképpen nem rendelkeznek, a romlott minőségű termékek értékesítéséből származó összegeket és az ezzel összefüggésben esetlegesen befolyt egyéb összegeket nem kell az EMGA nyilvántartásában elkönyvelni;

| e) | az esetlegesen megállapítható többletmennyiségeket negatív összegek formájában kell a készletállomány és a készletmozgások keretében hiányzó mennyiségekhez könyvelni. Ezeket a mennyiségeket a tűréshatárt meghaladó mennyiségek meghatározásánál figyelembe kell venni; |
| --- | --- |

e)

az esetlegesen megállapítható többletmennyiségeket negatív összegek formájában kell a készletállomány és a készletmozgások keretében hiányzó mennyiségekhez könyvelni. Ezeket a mennyiségeket a tűréshatárt meghaladó mennyiségek meghatározásánál figyelembe kell venni;

| f) | a nem a felvásárlók által vett minták értékét a 906/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet VII. melléklete 2.a) pontjának megfelelően kell könyvelni. |
| --- | --- |

f)

a nem a felvásárlók által vett minták értékét a 906/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet VII. melléklete 2.a) pontjának megfelelően kell könyvelni.

(3)   A Bizottság által a 16. cikkben említett tételek tekintetében a folyó számviteli évre vonatkozóan végrehajtott korrekciókról tájékoztatni kell a Mezőgazdasági Alapok Bizottságát. A korrekciókról a tagállamok is kaphatnak értesítést a havi kifizetésről szóló határozat vagy – ennek hiányában – a számlák végső elszámolásról szóló határozat meghozatalakor. A korrekciókat a kifizető ügynökségeknek az említett határozatban előírt feltételek mellett kell könyvelniük.

18. cikk

Az állami intervenciós kiadások és bevételek, valamint a termékmozgatás könyvelésének időpontjai

(1)   A különböző kiadási és bevételi tételeket az állami intervenciós intézkedéshez kapcsolódó fizikai művelet teljesítésének időpontjában kell lekönyvelni, a 906/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 3. cikkének (2) bekezdése szerinti átváltási árfolyam alkalmazásával.

Ugyanakkor az alábbi esetekben a következő időpontok alkalmazandók:

| a) | az e rendelet 16. cikke (2) bekezdésének f) és g) pontjában említettek szerint beszedett vagy visszafizettetett összegek esetében az érintett összeg beérkezésének napja; |
| --- | --- |

a)

az e rendelet 16. cikke (2) bekezdésének f) és g) pontjában említettek szerint beszedett vagy visszafizettetett összegek esetében az érintett összeg beérkezésének napja;

| b) | ha az érintett költségeket nem fedezik átalányösszegek, a fizikai műveletekkel összefüggő költségek tényleges kifizetésének időpontja. |
| --- | --- |

b)

ha az érintett költségeket nem fedezik átalányösszegek, a fizikai műveletekkel összefüggő költségek tényleges kifizetésének időpontja.

(2)   A termékek fizikai mozgásával és a készletek kezelésével összefüggő különböző tételeket az intervenciós intézkedéshez kapcsolódó fizikai művelet teljesítésének időpontjában kell lekönyvelni.

Ugyanakkor az alábbi esetekben a következő időpontok alkalmazandók:

| a) | az (EU) 2016/1240 bizottsági végrehajtási rendelet (15) 22. cikkének (2) bekezdésével összhangban, a raktározási helyszín megváltozása nélkül közraktározásra kerülő mennyiségek esetében a termékek kifizető ügynökség általi átvételének időpontja; |
| --- | --- |

a)

az (EU) 2016/1240 bizottsági végrehajtási rendelet (15) 22. cikkének (2) bekezdésével összhangban, a raktározási helyszín megváltozása nélkül közraktározásra kerülő mennyiségek esetében a termékek kifizető ügynökség általi átvételének időpontja;

| b) | a hiányzó vagy minőségromlást mutató mennyiségek, valamint a többletmennyiségek esetében a ténymegállapítás időpontja; |
| --- | --- |

b)

a hiányzó vagy minőségromlást mutató mennyiségek, valamint a többletmennyiségek esetében a ténymegállapítás időpontja;

| c) | a raktáron maradó olyan termékek közvetlen értékesítése esetében, amelyeket az éves leltár keretében vagy az intervenciós átvétel utáni ellenőrzéskor végzett szemrevételezést követően nem lehetett újracsomagolni, a termékek tényleges kitárolásának időpontja; |
| --- | --- |

c)

a raktáron maradó olyan termékek közvetlen értékesítése esetében, amelyeket az éves leltár keretében vagy az intervenciós átvétel utáni ellenőrzéskor végzett szemrevételezést követően nem lehetett újracsomagolni, a termékek tényleges kitárolásának időpontja;

| d) | az (EU) 2022/127 felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében említett tűréshatárt meghaladó veszteségek esetében a számviteli év utolsó napja. |
| --- | --- |

d)

az (EU) 2022/127 felhatalmazáson alapuló rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében említett tűréshatárt meghaladó veszteségek esetében a számviteli év utolsó napja.

19. cikk

Az állami intervenció keretében finanszírozott összeg

(1)   A 906/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 2. cikkében említett intervenciós intézkedések címén finanszírozandó összeget a kifizető ügynökségek által az (EU) 2022/127 felhatalmazáson alapuló rendelet 3. cikke (3) bekezdése első albekezdésének a) pontjával összhangban összeállított és vezetett elszámolások alapján kell meghatározni, ahova terhelésként vagy jóváírásként az e rendelet 16. cikkében említett különböző kiadási, illetve bevételi tételeket könyvelik, adott esetben figyelembe véve a közvetlenül az ágazati mezőgazdasági jogszabályokban rögzített kiadási összegeket is.

(2)   A kifizető ügynökségek vagy adott esetben a koordináló szervek a közraktározási kiadások finanszírozásához szükséges információkat, valamint a közraktározáshoz kapcsolódó kiadásokat és bevételeket igazoló könyveléseket havonta és évente elektronikusan, a Bizottság által az információs rendszereken keresztül a tagállamok rendelkezésére bocsátott minta szerinti táblázatos formában eljuttatják a Bizottságnak a 10. cikk (1) bekezdésében, illetve a 33. cikk (2) bekezdésében megállapított határidőn belül.

20. cikk

Az intervenciós intézkedés kiadásaihoz és bevételeihez kapcsolódó nyilatkozatok

(1)   A 906/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 2. cikkében említett intervenciós intézkedések címén az EMGA-ból nyújtott finanszírozás összegének meg kell egyeznie a kifizető ügynökség által közölt adatok alapján az intervenciós intézkedésekből eredő esetleges bevételek levonásával kiszámított, a Bizottság által létrehozott informatikai rendszer segítségével validált és a kifizető ügynökség által az e rendelet 12. cikke szerinti kiadásigazolási nyilatkozatokban közölt kiadások összegével.

(2)   Az (EU) 2021/2116 rendelet 53. cikkével összhangban visszafizettetett összegekről, továbbá az említett rendelet 45. cikkében meghatározott kritériumoknak megfelelő, eladóktól, felvásárlóktól és raktározóktól beszedett vagy velük visszafizettetett összegekről az EMGA költségvetésében kell nyilatkozni, az e rendelet 10. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban.

3. szakasz

Az EMVA számlavezetése

21. cikk

Finanszírozási igények előrejelzése

A tagállamok az (EU) 2021/2115 rendelet 118. cikkében említett valamennyi KAP stratégiai terv esetében az (EU) 2021/2116 rendelet 90. cikke (1) bekezdése első albekezdése c) pontjának ii. alpontjával összhangban évente kétszer, legkésőbb január 31-ig és augusztus 31-ig megküldik a Bizottságnak a folyó pénzügyi évben az EMVA-ból finanszírozandó összegekre vonatkozó előrejelzéseiket. Ezen túlmenően a tagállamok eljuttatják a Bizottságnak a következő pénzügyi évre szóló finanszírozási kérelmeik naprakész becslését is.

Az említett előrejelzéseket és naprakész becsléseket a Bizottság által az információs rendszereken keresztül a tagállamok rendelkezésére bocsátott minta alapján kell elküldeni.

22. cikk

Kiadásigazoló nyilatkozatok

(1)   A kifizető ügynökségek az (EU) 2021/2115 rendelet 118. cikke szerinti KAP stratégiai tervben szereplő egyes vidékfejlesztési beavatkozástípusokhoz és technikai segítségnyújtáshoz kapcsolódó kiadásokat és visszafizettetett összegeket kötelesek az e cikk (2) bekezdésében említett minden egyes referencia-időszak vonatkozásában a Bizottság által a tagállamok számára az információs rendszereken keresztül rendelkezésre bocsátott minta alapján bejelenteni.

A kifizető ügynökségeknek a vonatkozó kiadásigazoló nyilatkozatban minden KAP stratégiai terv tekintetében közölniük kell legalább a következőket:

| a) | az e cikk (2) bekezdésében említett referencia-időszakok mindegyike esetében az elszámolható közkiadások összege – kivéve az (EU) 2021/2115 rendelet 115. cikkének (5) bekezdésében említett kiegészítő nemzeti finanszírozást –, amely után a kifizető ügynökség ténylegesen kifizette az annak megfelelő EMVA-hozzájárulást; |
| --- | --- |

a)

az e cikk (2) bekezdésében említett referencia-időszakok mindegyike esetében az elszámolható közkiadások összege – kivéve az (EU) 2021/2115 rendelet 115. cikkének (5) bekezdésében említett kiegészítő nemzeti finanszírozást –, amely után a kifizető ügynökség ténylegesen kifizette az annak megfelelő EMVA-hozzájárulást;

| b) | az (EU) 2021/2116 rendelet 32. cikkének (4) és (5) bekezdésében említett, pénzügyi eszközökre vonatkozó információk; |
| --- | --- |

b)

az (EU) 2021/2116 rendelet 32. cikkének (4) és (5) bekezdésében említett, pénzügyi eszközökre vonatkozó információk;

| c) | a kedvezményezettek számára az (EU) 2021/2116 rendelet 44. cikke (3) bekezdésének megfelelően teljesített előlegkifizetésekre vonatkozó kiegészítő információk; |
| --- | --- |

c)

a kedvezményezettek számára az (EU) 2021/2116 rendelet 44. cikke (3) bekezdésének megfelelően teljesített előlegkifizetésekre vonatkozó kiegészítő információk;

| d) | a KAP stratégiai terv tekintetében az e cikk (2) bekezdésében meghatározott aktuális időszakban visszafizettetett összeg; |
| --- | --- |

d)

a KAP stratégiai terv tekintetében az e cikk (2) bekezdésében meghatározott aktuális időszakban visszafizettetett összeg;

| e) | az e cikk (2) bekezdésében meghatározott aktuális időszakban visszafizettetett összeg az EMVA 2007-től kezdődően végrehajtott azon vidékfejlesztési programjai tekintetében, amelyek kapcsán a tagállamok már nem kötelesek időközi kiadásigazoló nyilatkozatot küldeni; |
| --- | --- |

e)

az e cikk (2) bekezdésében meghatározott aktuális időszakban visszafizettetett összeg az EMVA 2007-től kezdődően végrehajtott azon vidékfejlesztési programjai tekintetében, amelyek kapcsán a tagállamok már nem kötelesek időközi kiadásigazoló nyilatkozatot küldeni;

| f) | a technikai segítségnyújtáshoz kapcsolódó összegek. |
| --- | --- |

f)

a technikai segítségnyújtáshoz kapcsolódó összegek.

A felmerült és az EMVA-nak bejelentendő kiadásoknál figyelembe kell venni a tagállamok irányítási és kontrollrendszereinek keretében meg nem felelés esetén alkalmazott szankciókat.

(2)   A KAP stratégiai terv Bizottság általi jóváhagyását követően a tagállamok az (EU) 2021/2116 rendelet 90. cikke (1) bekezdése első albekezdése c) pontjának i. alpontjával összhangban megküldik a Bizottságnak kiadásigazoló nyilatkozataikat a következő határidők szerint:

| a) | a január 1-jétől március 31-ig terjedő időszak kiadásaira vonatkozóan legkésőbb április 30-ig; |
| --- | --- |

a)

a január 1-jétől március 31-ig terjedő időszak kiadásaira vonatkozóan legkésőbb április 30-ig;

| b) | az április 1-jétől június 30-ig terjedő időszak kiadásaira vonatkozóan legkésőbb július 31-ig; |
| --- | --- |

b)

az április 1-jétől június 30-ig terjedő időszak kiadásaira vonatkozóan legkésőbb július 31-ig;

| c) | a július 1-jétől október 15-ig terjedő időszak kiadásaira vonatkozóan legkésőbb november 10-ig; |
| --- | --- |

c)

a július 1-jétől október 15-ig terjedő időszak kiadásaira vonatkozóan legkésőbb november 10-ig;

| d) | az október 16-tól december 31-ig terjedő időszak kiadásaira vonatkozóan legkésőbb január 31-ig. |
| --- | --- |

d)

az október 16-tól december 31-ig terjedő időszak kiadásaira vonatkozóan legkésőbb január 31-ig.

Ha valamely tagállamban a KAP stratégiai tervet egynél több kifizető ügynökség hajtja végre, a koordináló szervnek biztosítania kell, hogy a kiadásigazoló nyilatkozatokat ugyanazon a napon továbbítsák.

Ugyanakkor a kifizető ügynökségek által a kedvezményezettek részére az (EU) 2021/2115 rendelet 86. cikkének megfelelően, az említett rendelet 118. cikke szerinti KAP stratégiai terv jóváhagyását megelőzően, az e bekezdés első albekezdésében meghatározott utolsó időszak végéig kifizetett kiadásokért a tagállamok viselnek felelősséget, és azokat az érintett terv elfogadását követő első kiadásigazoló nyilatkozatban bejelentik a Bizottságnak. Az e cikk (1) bekezdése második albekezdésének d) és e) pontjában említett, a megfelelő időszak vonatkozásában visszafizetett összegeket ugyancsak be kell jelenteni a szóban forgó nyilatkozatban. A KAP stratégiai tervnek az (EU) 2021/2115 rendelet 119. cikke szerinti módosítása esetében is ugyanezt a szabályt kell értelemszerűen alkalmazni; ez alól kivételt képeznek a finanszírozási terv e rendelet 23. cikke szerinti kiigazításai.

Az (EU) 2021/1060 rendelet 58. cikkével és az (EU) 2021/2115 rendelet 80. cikkével összhangban létrehozott pénzügyi eszközök tekintetében a kiadások abban a pénzügyi évben jelentendők be, amikor az (EU) 2021/2116 rendelet 32. cikkének (3) és (4) bekezdésben említett feltételek teljesültek, és csak akkor, ha azokat a kifizető ügynökség a pénzügyi év vége előtt teljesítette.

Az e cikk alkalmazása alapján bekért valamennyi pénzügyi információt euróban kell megadni.

23. cikk

A fizetendő összeg kiszámítása

(1)   Az elszámolható közkiadások tekintetében fizetendő uniós hozzájárulást – az (EU) 2021/2115 rendelet 115. cikkének (5) bekezdésében említett kiegészítő nemzeti finanszírozás kivételével – fel kell tüntetni a referencia-időszak első napján hatályos finanszírozási tervben, és összegét a hivatkozott rendelet 118. cikke szerinti KAP stratégiai terveket illetően a következőképpen kell kiszámítani:

| a) | az e rendelet 22. cikkének (2) bekezdésében említett minden egyes referencia-időszak vonatkozásában az EMVA-hozzájárulásnak az (EU) 2021/2115 rendelet 91. cikkében előírt és a Bizottság által az ugyanazon rendelet 118. cikkével összhangban jóváhagyott mértéke alapján; |
| --- | --- |

a)

az e rendelet 22. cikkének (2) bekezdésében említett minden egyes referencia-időszak vonatkozásában az EMVA-hozzájárulásnak az (EU) 2021/2115 rendelet 91. cikkében előírt és a Bizottság által az ugyanazon rendelet 118. cikkével összhangban jóváhagyott mértéke alapján;

| b) | a 2023–2027-as időszakban az (EU) 2021/2115 rendelet 155. cikkében említett egyes elszámolható kiadástípusok esetében a KAP stratégiai tervben az adott beavatkozásra vonatkozóan meghatározott hozzájárulási mérték alapján, az említett cikkben foglalt feltételek mellett; |
| --- | --- |

b)

a 2023–2027-as időszakban az (EU) 2021/2115 rendelet 155. cikkében említett egyes elszámolható kiadástípusok esetében a KAP stratégiai tervben az adott beavatkozásra vonatkozóan meghatározott hozzájárulási mérték alapján, az említett cikkben foglalt feltételek mellett;

| c) | a technikai segítségnyújtás esetében átalányalapon, az (EU) 2021/2115 rendelet 94. cikkének (2) bekezdésében foglaltak szerint. |
| --- | --- |

c)

a technikai segítségnyújtás esetében átalányalapon, az (EU) 2021/2115 rendelet 94. cikkének (2) bekezdésében foglaltak szerint.

A számítás során figyelembe kell venni az adott időszakra vonatkozó kiadásigazoló nyilatkozatokban az uniós hozzájárulásra vonatkozóan megjelölt korrekciókat.

(2)   Az (EU) 2021/2116 rendelet 30. cikkének (2) bekezdésében meghatározott felső határ sérelme nélkül, amennyiben a KAP stratégiai terv megvalósításához kifizetett uniós hozzájárulások teljes összege meghaladja az EMVA keretében az adott beavatkozástípushoz biztosított hozzájárulást, a kifizetendő összeget a szóban forgó beavatkozástípusra előirányzott összegre kell csökkenteni. Az ennek következtében kizárt uniós hozzájárulás a későbbiekben kifizethető, amennyiben a tagállam kiigazított finanszírozási tervet nyújt be, és azt a Bizottság jóváhagyja.

24. cikk

A kötelezettségvállalás automatikus visszavonása

Amennyiben a tagállam nem nyújtja be június 30-ig az (EU) 2021/2116 rendelet 34. cikkének (6) bekezdésében előírt átdolgozott pénzügyi tervet és a KAP stratégiai terv kapcsolódó módosítását, a Bizottság a tagállam KAP stratégiai tervét jóváhagyó határozat módosításával legkésőbb szeptember 30-ig arányosan csökkenti az egyes beavatkozástípusokhoz rendelt összegeket.

4. szakasz

Az alapokra vonatkozó közös rendelkezések

25. cikk

Az információk és dokumentumok elektronikus cseréje

(1)   A Bizottság meghatározza azon információs rendszereket és az alkalmazásukhoz szükséges szabályokat, amelyek az (EU) 2021/2116 rendelet 90. cikkében meghatározott információközlések és -kérések tekintetében lehetővé teszik az információknak és dokumentumoknak a Bizottság és a tagállamok közötti elektronikus cseréjét. A tagállamokat tájékoztatja az e rendszereknek – a Mezőgazdasági Alapok Bizottsága közreműködésével történő – megvalósítására vonatkozó általános feltételekről.

(2)   Az (1) bekezdésben említett információs rendszereknek képesnek kell lenniük többek között a következők kezelésére:

| a) | a pénzügyi tranzakciók tekintetében szolgáltatandó adatok, különös tekintettel a kifizető ügynökségek éves pénzügyi kimutatásaira, a kiadásigazoló és a címzett bevételekre vonatkozó nyilatkozatokra, valamint az (EU) 2022/127 felhatalmazáson alapuló rendelet 3. cikkében és e rendelet 8., 10., 11., 12., 14., 18., 19., 21., 22., 23. és 32. cikkében meghatározott információk és dokumentumok továbbítására vonatkozó adatokra; |
| --- | --- |

a)

a pénzügyi tranzakciók tekintetében szolgáltatandó adatok, különös tekintettel a kifizető ügynökségek éves pénzügyi kimutatásaira, a kiadásigazoló és a címzett bevételekre vonatkozó nyilatkozatokra, valamint az (EU) 2022/127 felhatalmazáson alapuló rendelet 3. cikkében és e rendelet 8., 10., 11., 12., 14., 18., 19., 21., 22., 23. és 32. cikkében meghatározott információk és dokumentumok továbbítására vonatkozó adatokra;

| b) | a havi és az időközi kiadásigazoló nyilatkozatok és az éves pénzügyi kimutatások nyomon követését, valamint a kifizető ügynökségek által a Bizottság rendelkezésére bocsátandó információkba és dokumentumokba való betekintést lehetővé tevő közös érdekű dokumentumok; |
| --- | --- |

b)

a havi és az időközi kiadásigazoló nyilatkozatok és az éves pénzügyi kimutatások nyomon követését, valamint a kifizető ügynökségek által a Bizottság rendelkezésére bocsátandó információkba és dokumentumokba való betekintést lehetővé tevő közös érdekű dokumentumok;

| c) | a közös agrárpolitikának az (EU) 2021/2116 rendelet alapján akkreditált és kijelölt hatóságok által történő finanszírozására vonatkozó uniós jogszabályok és bizottsági útmutatások, valamint a vonatkozó jogszabályok összehangolt alkalmazására vonatkozó iránymutatások. |
| --- | --- |

c)

a közös agrárpolitikának az (EU) 2021/2116 rendelet alapján akkreditált és kijelölt hatóságok által történő finanszírozására vonatkozó uniós jogszabályok és bizottsági útmutatások, valamint a vonatkozó jogszabályok összehangolt alkalmazására vonatkozó iránymutatások.

(3)   A 10., a 18., a 19., a 21., a 22., a 23. és a 32. cikkben említett dokumentumok formai és tartalmi követelményeit a Bizottság az információs rendszerek révén a tagállamok rendelkezésére bocsátott mintákban határozza meg.

Ezeket a mintákat a Mezőgazdasági Alapok Bizottsága számára nyújtott tájékoztatását követően a Bizottság kiigazíthatja és aktualizálhatja.

(4)   Az (1) bekezdésben említett információs rendszerek magukban foglalhatják az adatok tárolásához, illetve az alapok számláinak Bizottság általi kezeléséhez szükséges eszközöket.

(5)   A pénzügyi tranzakciókra vonatkozó adatok közlését, továbbá ezen adatoknak az (1) bekezdés szerinti információs rendszerekben való rögzítését és aktualizálását a kifizető ügynökségek felelősségére maguknak a kifizető ügynökségeknek vagy az e feladattal megbízott szerveknek kell elvégezniük, adott esetben az (EU) 2021/2116 rendelet 9. cikkének (4) bekezdésével és 10. cikkével összhangban akkreditált koordináló szervek közreműködésével.

(6)   Amennyiben az (EU) 2021/2116 rendelet 90. cikke (1) bekezdése c) pontjának i. és iii. alpontja alapján megküldött dokumentum vagy az információs rendszerekben folyó eljárás kapcsán az eljárás egy vagy több szakaszában egy felhatalmazott személy aláírására vagy jóváhagyására van szükség, a kötelező elektronikus aláírásról vagy jóváhagyásról a 910/2014/EU rendeletnek megfelelően kell gondoskodni.

(7)   Az (EU) 2022/127felhatalmazáson alapuló rendelet 3. cikke (3) bekezdése első albekezdésének a) pontjában előírt teljes időtartam alatt biztosítani kell az elektronikus és digitalizált dokumentumok megőrzését.

(8)   Az információs rendszer esetleges működési zavara vagy a megbízható kapcsolat hiánya esetén – a Bizottság előzetes hozzájárulásával és az általa meghatározott feltételek szerint – a tagállam más formában is elküldheti a dokumentumokat.

26. cikk

Az alapok kiadásainak megtérítésére vonatkozó követelmények

(1)   Az alapokat érintő kiadásigazoló nyilatkozatokat az akkreditált kifizető ügynökségeknek vagy az akkreditált koordináló szerveknek a Bizottság által az információs rendszereken keresztül a tagállamok rendelkezésére bocsátott minta alapján, strukturált adatok formájában kell rögzíteniük.

(2)   Az adott időszakra bejelentett EMVA- és EMGA-kiadások és EMGA-hoz rendelt címzett bevételek tartalmazhatják az azonos pénzügyi év korábbi nyilatkozattételi időszakaira bejelentett adatok helyesbítéseit.

(3)   Az adott pénzügyi évre elszámolandó, a havi, illetve időközi nyilatkozatokban nem szereplő EMVA- és EMGA-kiadások és címzett bevételek kizárólag a Bizottságnak az (EU) 2021/2116 rendelet 90. cikke (1) bekezdése első albekezdése c) pontjának iii. alpontjával összhangban benyújtandó éves pénzügyi kimutatás keretében helyesbíthetők.

(4)   Az uniós hozzájárulás kifizetését – a rendelkezésre álló források erejéig – a Bizottság az egyes tagállamok által nyitott számlára vagy számlákra teljesíti.

(5)   Minden egyes tagállam a Bizottság által rendelkezésére bocsátott formátumban közli a Bizottsággal a számla (vagy a számlák) megnevezését vagy számát.

27. cikk

A kifizetések felfüggesztése

Az (EU) 2021/2116 rendelet 21. cikkének (3) bekezdésében említett havi kifizetéseket, illetve a szóban forgó rendelet 32. cikke szerinti időközi kifizetéseket meghatározó végrehajtási jogi aktusoknak figyelembe kell venniük a hivatkozott rendelet 40. cikkének (1) és (2) bekezdésével, 41. cikkének (2) bekezdésével és 42. cikkének (2) bekezdésével összhangban a kifizetések felfüggesztésére vonatkozóan hozott határozatokat.

28. cikk

A többéves teljesítménymonitoringhoz kapcsolódó cselekvési tervek

(1)   Az (EU) 2021/2115 rendelet 135. cikkében említett teljesítmény-felülvizsgálat keretében a tagállam által benyújtott indokolás értékelését követően a Bizottság felkérheti az érintett tagállamot, hogy az (EU) 2021/2116 rendelet 41. cikkében említettek szerint nyújtson be cselekvési tervet. A tagállam a Bizottság kérésének kézhezvételét követő 2 hónapon belül cselekvési tervet nyújt be. A tagállam az említett cselekvési tervben konkrét korrekciós intézkedéseket javasol azon hiányosságok kezelésére, illetve azon beavatkozások azonosítására, amelyek befolyásolják a KAP stratégiai tervének teljesítményét, különösen az (EU) 2021/2115 rendelet 6. cikkének (1) bekezdésében megállapított egyedi célkitűzések eléréséhez meghatározott mérföldkövektől való eltérések tekintetében. A korrekciós intézkedéseket kellő részletességgel kell ismertetni, hogy a Bizottság értékelni tudja, hogy a cselekvési terv alkalmas-e a szóban forgó hiányosságok felszámolására, beleértve adott esetben az érintett beavatkozások teljesítményének javítására irányuló intézkedéseket is.

(2)   A tagállam minden egyes intézkedés kapcsán meghatározza a tervezett végrehajtási határidőt, amely nem lehet hosszabb, mint a cselekvési terv bevezetésétől számított két év. Annak érdekében, hogy a cselekvési terv végrehajtásának várható időkeretét felül lehessen vizsgálni, a tagállam az említett határidőn belüli előrehaladás mérésére szolgáló, a cselekvési terv időtartama alatt legalább háromhavonkénti gyakorisággal alkalmazandó mutatókat is meghatároz.

(3)   A Bizottság az érintett tagállam cselekvési tervének kézhezvételétől számított két hónapon belül adott esetben írásban tájékoztatja a tagállamot a benyújtott cselekvési tervvel kapcsolatos kifogásairól és a cselekvési terv módosítására irányuló kéréséről. Az érintett tagállam a Bizottság észrevételeinek kézhezvételétől számított két hónapon belül további pontosításokkal szolgál vagy aktualizált cselekvési tervet nyújt be.

(4)   A (3) bekezdésben említett időszakot követően a Bizottság két hónapon belül írásban tájékoztatja a tagállamot arról, hogy véleménye szerint a cselekvési terv elegendő-e a KAP stratégiai terv teljesítményét befolyásoló hiányosságok kezelésére. Pozitív értékelés esetén az értékelés tagállam általi kézhezvétele tekintendő a végrehajtás kezdő időpontjának az adott cselekvési terv vonatkozásában. A kezdő időpont nem zárja ki annak lehetőségét, hogy az érintett tagállam korábban megkezdje a korrekciós intézkedések végrehajtását. Negatív értékelés esetén a Bizottság tájékoztatja az érintett tagállamot arról, hogy az (EU) 2021/2116 rendelet 41. cikkének (2) bekezdésében említettek szerint fel kívánja függeszteni a kifizetéseket.

(5)   A tagállamok kidolgozzák a cselekvési terveket, és az (EU) 2021/2116 rendelet 9. cikke (3) bekezdése első albekezdésének b) pontjával összhangban az éves teljesítményjelentés benyújtásakor a Bizottság által rendelkezésre bocsátott megfelelő minta alapján jelentést tesznek a szóban forgó tervek végrehajtása terén elért eredményekről. A mintát elektronikus formában kell rendelkezésre bocsátani és használni.

29. cikk

Az irányítási rendszerek hiányosságaihoz kapcsolódó cselekvési tervek

(1)   A tagállam a Bizottság kérésének kézhezvételétől számított 2 hónapon belül benyújtja az (EU) 2021/2116 rendelet 42. cikkében említett cselekvési tervet. Az érintett tagállam a cselekvési tervében konkrét intézkedéseket javasol a Bizottság által jelzett valamennyi súlyos hiányosság kezelésére. A korrekciós intézkedéseket megfelelően ismertetni kell, hogy a Bizottság értékelni tudja, hogy a cselekvési terv elegendő-e a hiányosságok kiküszöbölésére.

(2)   A tagállam minden egyes intézkedés kapcsán meghatározza a tervezett végrehajtási határidőt, amely nem lehet hosszabb, mint a cselekvési terv bevezetésétől számított két év. Annak érdekében, hogy az előrehaladás mérésére szolgáló mutatókat felül lehessen vizsgálni, a tagállam az említett határidőn belül mérföldköveket is meghatároz, amelyek a cselekvési terv időtartama alatt legalább háromhavonta esedékesek.

(3)   A Bizottság az érintett tagállam cselekvési tervének kézhezvételétől számított két hónapon belül adott esetben írásban tájékoztatja a tagállamot a benyújtott cselekvési tervvel kapcsolatos kifogásairól és a cselekvési terv módosítására irányuló kéréséről. Az érintett tagállam a Bizottság észrevételeinek kézhezvételétől számított két hónapon belül további pontosításokkal szolgál vagy aktualizált cselekvési tervet nyújt be. Kellően indokolt esetben ez az időszak meghosszabbítható.

(4)   A (3) bekezdésben említett információcseréket követően, a tagállam által legutoljára küldött közlemény kézhezvételétől számított két hónapon belül a Bizottság írásban tájékoztatja a tagállamot az értékeléséről. Pozitív értékelés esetén az értékelés tagállam általi kézhezvétele tekintendő a végrehajtás kezdő időpontjának az adott cselekvési terv vonatkozásában. A kezdő időpont nem zárja ki annak lehetőségét, hogy az érintett tagállam korábban megkezdje a korrekciós intézkedések végrehajtását. Amennyiben a nyilvánvalóan elégtelen cselekvési terv miatt negatív értékelés születik, a Bizottság tájékoztatja az érintett tagállamot arról, hogy az (EU) 2021/2116 rendelet 42. cikkének (2) bekezdésében említettek szerint fel kívánja függeszteni a kifizetéseket.

(5)   Amennyiben a cselekvési terv végrehajtása terén elért előrehaladás nem kielégítő, vagy a tagállam nem nyújtja be a Bizottság írásbeli kérésének megfelelő cselekvési tervet, a Bizottság tájékoztatja az érintett tagállamot arról, hogy az (EU) 2021/2116 rendelet 42. cikkének (2) bekezdésében említettek szerint fel kívánja függeszteni a kifizetéseket.

(6)   Az (EU) 2021/2116 rendelet 68. cikkének (3) bekezdésében, 69. cikkének (6) bekezdésében és 70. cikkének (2) bekezdésében említett minőségértékelő jelentésekben feltárt, ismétlődő súlyos hiányosságok esetében a Bizottság az említett rendelet 42. cikkének (1) bekezdésével összhangban cselekvési terv benyújtására kéri fel az érintett tagállamot, ha két egymást követő évben bármiféle javulás nélkül ugyanazokat a hiányosságokat tárják fel.

(7)   A tagállamok kidolgozzák a cselekvési terveket, és a Bizottság által rendelkezésre bocsátott megfelelő minta alapján jelentést tesznek a szóban forgó tervek végrehajtása terén elért eredményekről. A mintát elektronikus formában kell rendelkezésre bocsátani és használni.

III. FEJEZET

Záróelszámolás

1. szakasz

Tartozások visszafizettetése

30. cikk

A jogosulatlan kifizetések visszafizettetése

(1)   A tagállamok létrehoznak egy olyan rendszert, amely minden, szabálytalanság vagy gondatlanság következtében jogosulatlanul teljesített kifizetés tekintetében biztosítja, hogy a kedvezményezettet – adott esetben a szabálytalanság tényét megállapító kontrolljelentés vagy hasonló dokumentum kifizető ügynökség vagy visszafizettetésért felelős szerv általi kézhezvételét követő észszerű határidőn belül – felszólítsák a kifizetett összeg visszafizetésére. A rendszernek biztosítania kell, hogy a megfelelő összegeket a visszafizetésre való felhívással egyidejűleg bevezessék a kifizető ügynökség által vezetett adósnyilvántartásba.

(2)   A tagállamoknak rendelkezniük kell egy olyan rendszerrel, amely biztosítja, hogy időben elindítsák és nyomon kövessék a visszafizettetési eljárásokat, beleértve a kamatoknak az (EU) 2021/2116 rendelet 59. cikkének (1) bekezdésében említett, alkalmazandó nemzeti törvényekkel, rendeletekkel és közigazgatási rendelkezésekkel összhangban történő kiszámítását, valamint a jogosulatlanul kifizetett összegek beszámítását és végrehajtását is. Biztosítani kell a tartozásnak az alkalmazandó nemzeti visszafizettetési eljárással összhangban történő nyomon követését, a visszafizettetett összegeket pedig kellő időben vissza kell utalni az alapoknak.

(3)   Az alapokkal szemben fennálló tartozás korrekciójára csak akkor kerülhet sor, ha jogerős közigazgatási vagy jogi eszköz megállapítja, hogy nem áll fenn szabálytalanság.

(4)   A tagállamok az alkalmazandó nemzeti szabályokkal összhangban megfelelően megindokolják a tartozás leírását és a tartozás visszafizettetésének végre nem hajtására vonatkozó döntést.

31. cikk

Beszámítás útján történő beszedés

A nemzeti jogban előírt egyéb jogérvényesítő intézkedések sérelme nélkül a tagállam a kedvezményezett által elkövetett, a nemzeti joggal összhangban megállapított, függőben lévő szabálytalanságból eredően jogosulatlanul kifizetett összeget levonja a tartozás visszafizettetéséért felelős kifizető ügynökség által a kedvezményezett javára végrehajtandó jövőbeli kifizetés összegéből.

2. szakasz

Elszámolás

32. cikk

Az éves pénzügyi kimutatás tartalma

(1)   Az (EU) 2021/2116 rendelet 90. cikke (1) bekezdése első albekezdése c) pontjának iii. alpontjában említett éves pénzügyi kimutatásnak a következőket kell tartalmaznia:

| a) | az említett rendelet 45. cikke szerinti címzett bevételek; |
| --- | --- |

a)

az említett rendelet 45. cikke szerinti címzett bevételek;

| b) | az uniós költségvetés jogcímei és aljogcímei szerint összesített EMGA-kiadások, az e bekezdés f) pontjának hatálya alá tartozó kifizetéseken kívüli, a pénzügyi év végéig vissza nem fizettetett jogosulatlan kifizetéseknek a kamatokkal együtt történő levonását követően; |
| --- | --- |

b)

az uniós költségvetés jogcímei és aljogcímei szerint összesített EMGA-kiadások, az e bekezdés f) pontjának hatálya alá tartozó kifizetéseken kívüli, a pénzügyi év végéig vissza nem fizettetett jogosulatlan kifizetéseknek a kamatokkal együtt történő levonását követően;

| c) | az EMVA-kiadások, az adott esetnek megfelelően programok, intézkedések, illetve beavatkozástípusok, valamint egyedi hozzájárulási mértékek szerint. Az éves kiadási kimutatásnak a visszafizettetett összegekre vonatkozó adatokat is tartalmaznia kell. A program vagy a KAP stratégiai terv lezárása esetén az e bekezdés f) pontjának hatálya alá nem tartozó, vissza nem fizettetett jogosulatlan kifizetéseket a kamatokkal együtt a szóban forgó pénzügyi év kiadásaiból kell levonni; |
| --- | --- |

c)

az EMVA-kiadások, az adott esetnek megfelelően programok, intézkedések, illetve beavatkozástípusok, valamint egyedi hozzájárulási mértékek szerint. Az éves kiadási kimutatásnak a visszafizettetett összegekre vonatkozó adatokat is tartalmaznia kell. A program vagy a KAP stratégiai terv lezárása esetén az e bekezdés f) pontjának hatálya alá nem tartozó, vissza nem fizettetett jogosulatlan kifizetéseket a kamatokkal együtt a szóban forgó pénzügyi év kiadásaiból kell levonni;

| d) | az éves pénzügyi kimutatásban, illetve az EMGA esetében az e rendelet 10. cikkének (2) bekezdése, az EMVA esetében az e rendelet 22. cikkének (2) bekezdése szerinti dokumentumokban a megegyező időszakra bevallott kiadások és címzett bevételek között fennálló eltéréseket jogcímcsoportok és aljogcímcsoportok, illetve az EMVA vonatkozásában az adott esetnek megfelelően programok, intézkedések, illetve beavatkozástípusok, valamint adott esetben egyedi hozzájárulási mértékek és kiemelt területek szerint csoportosítva tartalmazó eltérési táblázat, amely minden eltéréshez magyarázatot fűz; |
| --- | --- |

d)

az éves pénzügyi kimutatásban, illetve az EMGA esetében az e rendelet 10. cikkének (2) bekezdése, az EMVA esetében az e rendelet 22. cikkének (2) bekezdése szerinti dokumentumokban a megegyező időszakra bevallott kiadások és címzett bevételek között fennálló eltéréseket jogcímcsoportok és aljogcímcsoportok, illetve az EMVA vonatkozásában az adott esetnek megfelelően programok, intézkedések, illetve beavatkozástípusok, valamint adott esetben egyedi hozzájárulási mértékek és kiemelt területek szerint csoportosítva tartalmazó eltérési táblázat, amely minden eltéréshez magyarázatot fűz;

| e) | az érintett tagállam, illetve az Unió által az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (16) 54. cikke (2) bekezdésének első albekezdésével, illetve (3) bekezdésével összhangban viselt összegek elkülönített kimutatása a következők tekintetében:






  i. | az 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (17) szerinti támogatási rendszerekkel kapcsolatban a 2022-es naptári év tekintetében és azt megelőzően felmerült kiadások és teljesített kifizetések; |
| --- | --- | --- |

e)

az érintett tagállam, illetve az Unió által az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (16) 54. cikke (2) bekezdésének első albekezdésével, illetve (3) bekezdésével összhangban viselt összegek elkülönített kimutatása a következők tekintetében:

i.

az 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (17) szerinti támogatási rendszerekkel kapcsolatban a 2022-es naptári év tekintetében és azt megelőzően felmerült kiadások és teljesített kifizetések;

| ii. | a 228/2013/EU, a 229/2013/EU, az 1308/2013/EU és az 1144/2014/EU rendeletben meghatározott intézkedések 2022. december 31-ig; |
| --- | --- |

ii.

a 228/2013/EU, a 229/2013/EU, az 1308/2013/EU és az 1144/2014/EU rendeletben meghatározott intézkedések 2022. december 31-ig;

| iii. | az 1308/2013/EU rendelet alapján végrehajtott műveletekkel kapcsolatban felmerült kiadások és teljesített kifizetések tekintetében az (EU) 2021/2117 európai parlamenti és tanácsi rendelet (18) 5. cikkének (6) és (7) bekezdésében említett, a gyümölcs- és zöldségágazatban működő elismert termelői szervezetek vagy társulásaik operatív programjaihoz, valamint borágazati támogatási programokhoz nyújtott támogatás 2022. december 31. után, az (EU) 2021/2117 rendelet 5. cikke (6) bekezdésének c) pontja szerinti operatív programok, illetve (7) bekezdése szerinti támogatási programok végéig; |
| --- | --- |

iii.

az 1308/2013/EU rendelet alapján végrehajtott műveletekkel kapcsolatban felmerült kiadások és teljesített kifizetések tekintetében az (EU) 2021/2117 európai parlamenti és tanácsi rendelet (18) 5. cikkének (6) és (7) bekezdésében említett, a gyümölcs- és zöldségágazatban működő elismert termelői szervezetek vagy társulásaik operatív programjaihoz, valamint borágazati támogatási programokhoz nyújtott támogatás 2022. december 31. után, az (EU) 2021/2117 rendelet 5. cikke (6) bekezdésének c) pontja szerinti operatív programok, illetve (7) bekezdése szerinti támogatási programok végéig;

| iv. | a Bizottság által az 1305/2013/EU rendelet, az 1698/2005/EK tanácsi rendelet (19) és a 27/2004/EK bizottsági rendelet (20) alapján jóváhagyott vidékfejlesztési programok végrehajtása keretében bejelentett bevételek; |
| --- | --- |

iv.

a Bizottság által az 1305/2013/EU rendelet, az 1698/2005/EK tanácsi rendelet (19) és a 27/2004/EK bizottsági rendelet (20) alapján jóváhagyott vidékfejlesztési programok végrehajtása keretében bejelentett bevételek;

| f) | a 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet (21) 1. cikkének (2) bekezdésében említett szabálytalanságok következtében a pénzügyi év végén visszafizettetendő jogosulatlan kifizetéseknek az e rendelet V. mellékletében szereplő mintának megfelelő táblázatban benyújtott kivonata, az alkalmazandó ágazati uniós szabályok által előírt bírságokat és kamataikat is tartalmazó összegekkel. Az e bekezdés e) pontjában említett kiadások esetében a jogosulatlan kifizetések kivonatát a 908/2014/EU végrehajtási rendelet II. mellékletében meghatározott mintának megfelelő táblázatban kell benyújtani; |
| --- | --- |

f)

a 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet (21) 1. cikkének (2) bekezdésében említett szabálytalanságok következtében a pénzügyi év végén visszafizettetendő jogosulatlan kifizetéseknek az e rendelet V. mellékletében szereplő mintának megfelelő táblázatban benyújtott kivonata, az alkalmazandó ágazati uniós szabályok által előírt bírságokat és kamataikat is tartalmazó összegekkel. Az e bekezdés e) pontjában említett kiadások esetében a jogosulatlan kifizetések kivonatát a 908/2014/EU végrehajtási rendelet II. mellékletében meghatározott mintának megfelelő táblázatban kell benyújtani;

| g) | az adósnyilvántartásnak az e bekezdés e) pontjában említett kiadások tekintetében a 908/2014/EU végrehajtási rendelet III. mellékletében meghatározott mintának megfelelő táblázatban benyújtandó kivonata, a visszafizettetendő és az EMGA vagy az EMVA javára jóváírandó, az e bekezdés b), c), e) és f) pontjában nem említett, az esetleges bírságokat és kamatokat is tartalmazó összegekkel; |
| --- | --- |

g)

az adósnyilvántartásnak az e bekezdés e) pontjában említett kiadások tekintetében a 908/2014/EU végrehajtási rendelet III. mellékletében meghatározott mintának megfelelő táblázatban benyújtandó kivonata, a visszafizettetendő és az EMGA vagy az EMVA javára jóváírandó, az e bekezdés b), c), e) és f) pontjában nem említett, az esetleges bírságokat és kamatokat is tartalmazó összegekkel;

| h) | az intervenciós műveletek összefoglalása és nyilatkozat a pénzügyi év végén rendelkezésre álló készletek mennyiségéről és helyéről; |
| --- | --- |

h)

az intervenciós műveletek összefoglalása és nyilatkozat a pénzügyi év végén rendelkezésre álló készletek mennyiségéről és helyéről;

| i) | igazoló nyilatkozat arról, hogy az intervenciós raktározáshoz kapcsolódó kiadások, címzett bevételek és minden egyes készletmozgás részletei szerepelnek a kifizető ügynökség nyilvántartásában és könyvelésében; |
| --- | --- |

i)

igazoló nyilatkozat arról, hogy az intervenciós raktározáshoz kapcsolódó kiadások, címzett bevételek és minden egyes készletmozgás részletei szerepelnek a kifizető ügynökség nyilvántartásában és könyvelésében;

| j) | a tagállamok által a kedvezményezettek részére kifizetett, fel nem használt/el nem számolt halmozott előlegek záróegyenlege a pénzügyi év végén, az EMGA esetében beavatkozások szerinti, az EMVA esetében programok, illetve beavatkozástípusok szerinti lebontásban, az utóbbi esetében a pénzügyi eszközöket is beleértve. A pénzügyi eszközök esetében a záróegyenleg a Bizottság által az (EU) 2021/2116 rendelet 32. cikke (4) bekezdésének a) pontjával összhangban előlegként kifizetett azon összegeket érinti, amelyeket a tagállam nem használt fel a végső kedvezményezettek számára vagy javára történő kifizetésekre, és nem kötött le garanciaszerződésekre, illetve nem fizetett ki irányítási díj vagy költség címén az (EU) 2021/2115 rendelet 80. cikkének (5) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

j)

a tagállamok által a kedvezményezettek részére kifizetett, fel nem használt/el nem számolt halmozott előlegek záróegyenlege a pénzügyi év végén, az EMGA esetében beavatkozások szerinti, az EMVA esetében programok, illetve beavatkozástípusok szerinti lebontásban, az utóbbi esetében a pénzügyi eszközöket is beleértve. A pénzügyi eszközök esetében a záróegyenleg a Bizottság által az (EU) 2021/2116 rendelet 32. cikke (4) bekezdésének a) pontjával összhangban előlegként kifizetett azon összegeket érinti, amelyeket a tagállam nem használt fel a végső kedvezményezettek számára vagy javára történő kifizetésekre, és nem kötött le garanciaszerződésekre, illetve nem fizetett ki irányítási díj vagy költség címén az (EU) 2021/2115 rendelet 80. cikkének (5) bekezdésével összhangban.

(2)   Az éves pénzügyi kimutatás képezi az (EU) 2021/2115 rendelet 134. cikke szerint benyújtandó éves teljesítményjelentés alapját.

33. cikk

Információtovábbítás

(1)   Az (EU) 2021/2116 rendelet 53. és 54. cikke szerinti záróelszámolás céljából a tagállamok megküldik a Bizottság részére a következőket:

| a) | az éves pénzügyi kimutatásban szereplő tételek az e rendelet 32. cikke szerint; |
| --- | --- |

a)

az éves pénzügyi kimutatásban szereplő tételek az e rendelet 32. cikke szerint;

| b) | az (EU) 2021/2116 rendelet 54. cikkének (1) bekezdésében és az (EU) 2021/2115 rendelet 134. cikkében említett éves teljesítményjelentés; |
| --- | --- |

b)

az (EU) 2021/2116 rendelet 54. cikkének (1) bekezdésében és az (EU) 2021/2115 rendelet 134. cikkében említett éves teljesítményjelentés;

| c) | az e rendelet 5. cikkének (3) és (4) bekezdésében említett, a tanúsító szerv vagy szervek által kiadott vélemény és jelentések; |
| --- | --- |

c)

az e rendelet 5. cikkének (3) és (4) bekezdésében említett, a tanúsító szerv vagy szervek által kiadott vélemény és jelentések;

| d) | az e rendelet 3. cikkében említett vezetői nyilatkozatok; |
| --- | --- |

d)

az e rendelet 3. cikkében említett vezetői nyilatkozatok;

| e) | a végső ellenőrzési jelentéseknek és az elvégzett kontrolloknak a kifizető ügynökség e rendelet 3. cikkében említett vezetői nyilatkozatával együtt benyújtott éves összefoglalója, beleértve a rendszerekben azonosított hibák és gyengeségek jellegének és mértékének elemzését, valamint a meghozott vagy tervbe vett korrekciós intézkedéseket is, az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet 63. cikke (5) bekezdésének b) pontjában és az (EU) 2021/2116 rendelet 9. cikke (3) bekezdése első albekezdésének c) pontjában foglaltaknak megfelelően. |
| --- | --- |

e)

a végső ellenőrzési jelentéseknek és az elvégzett kontrolloknak a kifizető ügynökség e rendelet 3. cikkében említett vezetői nyilatkozatával együtt benyújtott éves összefoglalója, beleértve a rendszerekben azonosított hibák és gyengeségek jellegének és mértékének elemzését, valamint a meghozott vagy tervbe vett korrekciós intézkedéseket is, az (EU, Euratom) 2018/1046 rendelet 63. cikke (5) bekezdésének b) pontjában és az (EU) 2021/2116 rendelet 9. cikke (3) bekezdése első albekezdésének c) pontjában foglaltaknak megfelelően.

A 228/2013/EU, a 229/2013/EU, az 1308/2013/EU és az 1144/2014/EU rendeletben meghatározott intézkedéseket illetően a tagállamok a Bizottság kérésére rendelkezésre bocsátják a statisztikai és ellenőrzési célból szükséges számviteli információk teljes nyilvántartását. A számviteli adatok formáját és tartalmát a Bizottság határozza meg.

(2)   Az (1) bekezdésben említett dokumentumokat legkésőbb az általuk érintett pénzügyi év végét követő év február 15-ig kell a Bizottságnak eljuttatni. A dokumentumokat elektronikus úton, a Bizottság által a 25. cikknek megfelelően meghatározott formában és feltételek szerint kell benyújtani.

E dokumentumokat a 910/2014/EU rendelet értelmében vett kötelező elektronikus aláírással kell ellátni.

(3)   A Bizottság kérésére vagy a tagállam kezdeményezésére további, záróelszámolással kapcsolatos információk is benyújthatók a Bizottságnak az általa az információ szolgáltatásához szükséges munka mennyiségének figyelembevételével meghatározott határidőn belül. Ilyen kiegészítő tájékoztatás hiányában a Bizottság a rendelkezésére álló információk alapján számolja el a számlákat.

(4)   Megfelelően indokolt esetben a Bizottság helyt adhat az információk későbbi szolgáltatására vonatkozó kérelemnek, amennyiben azt a benyújtási határidő előtt adták be.

34. cikk

A számviteli adatok megőrzése

(1)   Az EMGA által finanszírozott kiadásokkal és beszedendő címzett bevételekkel kapcsolatos igazoló dokumentumokat az adott pénzügyi év számláinak a Bizottság által az (EU) 2021/2116 rendelet 53. cikke szerint elvégzett elszámolása szerinti évet követően legalább három évig a Bizottság rendelkezésére kell tartani.

(2)   Az EMVA által finanszírozott kiadásokkal és beszedendő címzett bevételekkel kapcsolatos igazoló dokumentumokat a kifizető ügynökség által teljesített végső kifizetés évét követően legalább három évig a Bizottság rendelkezésére kell tartani.

(3)   Szabálytalanság vagy gondatlanság esetén az (1) és a (2) bekezdésben említett igazoló dokumentumokat az összegeknek a kedvezményezettel történő maradéktalan visszafizettetése és az alapoknak történő jóváírása szerinti évet követően legalább három évig kell a Bizottság rendelkezésére tartani.

(4)   Az (EU) 2021/2115 rendelet szerint az EMGA, illetve az EMVA keretében bejelentett kiadásoknak megfelelő kimenetekre vonatkozó igazoló dokumentumokat az (EU) 2021/2115 rendelet szerinti, KAP stratégiai tervekhez kapcsolódó végleges kiadások bejelentésének évét követően legalább három évig a Bizottság rendelkezésére kell tartani.

(5)   Az (EU) 2021/2116 rendelet 55. cikke szerinti szabályszerűségi záróelszámolási eljárás esetében az e cikk (1) és (2) bekezdésében említett igazoló dokumentumokat az eljárás lezárásának évét követően legalább egy évig, illetve ha a szabályszerűségi határozat az Európai Unió Bírósága előtt folyó jogi eljárás tárgyát képezi, az utóbbi eljárás lezárultának évétől számított legalább egy évig kell a Bizottság rendelkezésére tartani.

(6)   Az (1)–(5) bekezdésben említett igazoló dokumentumokat nyomtatott formában, elektronikus formában vagy elektronikus és nyomtatott formában kell a Bizottság rendelkezésére bocsátani.

A dokumentumok csak akkor tárolhatók kizárólagosan elektronikus formában, ha az érintett tagállam nemzeti joga a nemzeti bírósági eljárásokban az eljárások tárgyát képező ügyletek bizonyítása során engedélyezi az elektronikus dokumentumok felhasználását.

Ha a dokumentumokat kizárólag elektronikus formában tárolják, az erre szolgáló rendszernek meg kell felelnie az (EU) 2022/127 felhatalmazáson alapuló rendelet I. mellékletének 3.B. pontjában foglalt követelményeknek.

35. cikk

Pénzügyi záróelszámolás

(1)   Az (EU) 2021/2116 rendelet 53. cikke szerinti bizottsági záróelszámolási határozat állapítja meg, hogy az egyes tagállamokban a szóban forgó pénzügyi év során felmerült kiadások mely összege ismerhető el az alapok terhére az e rendelet 32. cikkében említett kimutatások alapján, illetve hogy milyen, az (EU) 2021/2116 rendelet 39., 40. és 41. cikke szerinti esetleges csökkentéseket és felfüggesztéseket kell alkalmazni.

Az EMVA esetében a záróelszámolási határozatban meghatározott összeg tartalmazza azokat a forrásokat, amelyeket az érintett tagállam az (EU) 2021/2116 rendelet 57. cikke alapján átcsoportosítással újra felhasználhat.

(2)   Az EMGA esetében a záróelszámolási határozat alapján az egyes tagállamok által visszafizettetendő vagy részükre folyósítandó összegeket úgy kell meghatározni, hogy a szóban forgó pénzügyi évre vonatkozó havi kifizetéseket ki kell vonni az ugyanezen év tekintetében az (1) bekezdés szerint elismert kiadásokból. Az így kapott összeget a Bizottság a záróelszámolási határozat elfogadásának hónapját követő második hónapban felmerülő kiadásokhoz kapcsolódó havi kifizetésből levonja, illetve ahhoz hozzáadja.

Az EMVA esetében a záróelszámolási határozat alapján az egyes tagállamok által visszafizettetendő vagy részükre folyósítandó összeget úgy kell meghatározni, hogy a szóban forgó pénzügyi évre vonatkozó időközi kifizetéseket ki kell vonni az ugyanezen év tekintetében az (1) bekezdés szerint elismert kiadásokból.

Az így kapott összeget a Bizottság levonja az első olyan kifizetésből, illetőleg hozzáadja az első olyan kifizetéshez, amelyre vonatkozóan a tagállam az (EU) 2021/2116 rendelet 53. cikke szerinti határozat elfogadását követően benyújtja a kiadásigazoló nyilatkozatot.

(3)   A Bizottság legkésőbb a pénzügyi év végét követő április 30-ig közli az érintett tagállammal a benyújtott információk ellenőrzésének eredményeit, valamint adott esetben az általa javasolt módosításokat.

(4)   Amennyiben az érintett tagállamnak felróható okokból a Bizottság a következő év május 31-ig nem tudja elszámolni a tagállam számláit, a Bizottság értesíti a tagállamot arról, hogy az (EU) 2021/2116 rendelet 49. cikke alapján milyen további vizsgálatok elvégzését kezdeményezi.

(5)   Az (1)–(4) bekezdés értelemszerűen alkalmazandó az (EU) 2021/2116 rendelet 45. cikkében említett címzett bevételekre.

36. cikk

Teljesítményalapú záróelszámolás

(1)   Annak meghatározásakor, hogy milyen összegekkel kell csökkenteni az uniós finanszírozást, amennyiben megállapítást nyer, hogy a kiadáshoz nem kapcsolódik megfelelő – az (EU) 2021/2116 rendelet 54. cikkének (1) bekezdésében, valamint az (EU) 2021/2115 rendelet 134. cikkében említett éves teljesítményjelentésben megadottak szerinti – kimenet, a Bizottság saját vizsgálatának és a tanúsító szerv vizsgálatának eredményeire támaszkodik, és figyelembe veszi a tagállamok által rendelkezésére bocsátott információkat, feltéve, hogy a tagállamok az utóbbi információkat a Bizottság által az (EU) 2021/2116 rendelet 54. cikkével összhangban és e cikknek megfelelően elvégzett éves teljesítményalapú záróelszámolás keretében kijelölt határidőkön belül benyújtják.

(2)   Ha a tagállam által benyújtott éves záróelszámolási dokumentumok alapján és megfelelő indoklás hiányában a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a kiadásokhoz nem kapcsolódik megfelelő kimenet, közli megállapításait az érintett tagállammal, megjelölve a megállapított különbséget. A közleményben hivatkozni kell erre a cikkre.

A tagállam a közleményben meghatározott határidőn belül válaszol, amely nem lehet rövidebb, mint a közlemény kézhezvételétől számított 30 naptári nap. Válaszában a tagállamnak lehetőséget kell kapnia különösen arra, hogy:

| a) | észrevételeket és indoklásokat fűzzön a megállapított eltérésekhez; |
| --- | --- |

a)

észrevételeket és indoklásokat fűzzön a megállapított eltérésekhez;

| b) | igazolja a Bizottság felé, hogy a ténylegesen megállapított eltérés vagy a megfelelő kimenet nélküli összeg kisebb volt a Bizottság által megállapítottnál; |
| --- | --- |

b)

igazolja a Bizottság felé, hogy a ténylegesen megállapított eltérés vagy a megfelelő kimenet nélküli összeg kisebb volt a Bizottság által megállapítottnál;

| c) | tájékoztassa a Bizottságot a kimenetek helyes jelentésének biztosítása vagy a kiadásokhoz tartozó megfelelő kimenet biztosítása érdekében tett korrekciós intézkedésekről és végrehajtásuk tényleges időpontjáról. |
| --- | --- |

c)

tájékoztassa a Bizottságot a kimenetek helyes jelentésének biztosítása vagy a kiadásokhoz tartozó megfelelő kimenet biztosítása érdekében tett korrekciós intézkedésekről és végrehajtásuk tényleges időpontjáról.

Az első és a második albekezdésben említett közlés elektronikus úton is megtehető.

(3)   A Bizottság a tagállamok indoklásának e cikk (2) bekezdésével összhangban történő értékelését követően adott esetben az (EU) 2021/2116 rendelet 54. cikke alapján határozatot fogad el annak érdekében, hogy az uniós finanszírozásból levonja azokat a kiadásokat, amelyekhez az adott pénzügyi évben nem kapcsolódik megfelelő kimenet.

(4)   Az EMGA esetében az uniós finanszírozást érintő csökkentéseket a Bizottság a megfelelő összegeknek az (EU) 2021/2116 rendelet 54. cikke szerinti határozat elfogadását követő második hónapban felmerült kiadásokhoz kapcsolódó havi kifizetésekből történő levonásával hajtja végre.

(5)   Az EMVA esetében az uniós finanszírozást érintő csökkentéseket a Bizottság a megfelelő összegek azon kifizetésből történő levonásával hajtja végre, amelyre vonatkozóan a tagállam az (EU) 2021/2116 rendelet 54. cikke szerinti határozat elfogadását követően nyújtott be kiadásigazoló nyilatkozatot.

(6)   Az (1)–(5) bekezdés értelemszerűen alkalmazandó az (EU) 2021/2116 rendelet 45. cikkében említett címzett bevételekre.

37. cikk

Szabályszerűségi záróelszámolási eljárás

(1)   Annak meghatározása érdekében, hogy milyen összegeket kell kizárni az uniós finanszírozásból, amennyiben megállapítást nyer, hogy a kiadások teljesítése nem az uniós szabályoknak megfelelően történt, a Bizottság saját vizsgálatának eredményeire támaszkodik és figyelembe veszi a tagállamok által rendelkezésére bocsátott információkat, feltéve, hogy a tagállamok az utóbbi információkat a Bizottság által az (EU) 2021/2116 rendelet 55. cikkével összhangban és e cikknek megfelelően elvégzett szabályszerűségi záróelszámolási eljárás keretében kijelölt határidőkön belül benyújtják. Az említett rendelet 65. cikkében említett integrált igazgatási és kontrollrendszer keretében történő beavatkozások esetében a Bizottság figyelembe veszi a mezőgazdasági parcellaazonosító rendszer, a földrajzi térinformatikai kérelmezési rendszer és a területi monitoring rendszer minőségéről szóló értékelő jelentéseket is.

(2)   Amennyiben egy vizsgálat alapján a Bizottság úgy véli, hogy valamely kiadást nem az uniós szabályoknak megfelelően teljesítettek, megállapításait közli az érintett tagállammal, és meghatározza az említett szabályok jövőbeni teljesítését biztosító korrekciós intézkedéseket, továbbá feltünteti a pénzügyi korrekciónak az eljárás adott szakaszában általa a feltárt szabálytalanságokkal arányosnak tartott, ideiglenesen megállapított szintjét. Közleményében a Bizottság javaslatot tesz egy, a tagállam számára előírt válaszadási határidő lejártától számított öt hónapon belül megtartandó kétoldalú találkozó időpontjára. A közleményben hivatkozni kell erre a cikkre.

A tagállam a kézhezvétel időpontjától számítva két hónapon belül köteles választ adni a bizottsági közleményre. Válaszában a tagállamnak lehetőséget kell kapnia, hogy:

| a) | igazolja a Bizottság felé, hogy a meg nem felelés, illetve az alapokat érintő kockázat tényleges mértéke kisebb volt a Bizottság által megállapítottnál; |
| --- | --- |

a)

igazolja a Bizottság felé, hogy a meg nem felelés, illetve az alapokat érintő kockázat tényleges mértéke kisebb volt a Bizottság által megállapítottnál;

| b) | tájékoztassa a Bizottságot az uniós szabályoknak való megfelelés érdekében tett korrekciós intézkedésekről és végrehajtásuk tényleges időpontjáról. |
| --- | --- |

b)

tájékoztassa a Bizottságot az uniós szabályoknak való megfelelés érdekében tett korrekciós intézkedésekről és végrehajtásuk tényleges időpontjáról.

Indokolt esetben a Bizottság a tagállam kellően megalapozott kérésére a két hónapos időszakot legfeljebb további két hónappal meghosszabbíthatja. Megfelelő indok lehet a tanúsító szervnek a tagállam számításával kapcsolatos értékelése. A kérelmet az említett időszak lejárta előtt kell benyújtani a Bizottságnak.

Amennyiben a tagállam megítélése szerint nincs szükség kétoldalú találkozóra, a közleményre elküldött válaszában tájékoztatja erről a Bizottságot.

(3)   A kétoldalú találkozó során a két fél megkísérel megállapodásra jutni a végrehajtandó intézkedések, a jogsértés súlyosságának értékelése, valamint az uniós költségvetésnek okozott pénzügyi kár mértéke tekintetében.

A Bizottság a kétoldalú találkozó időpontjától számított 30 munkanapon belül elkészíti annak jegyzőkönyvét, amelyet elküld a tagállamnak. A tagállam a jegyzőkönyv kézhezvételétől számított 15 munkanapon belül eljuttathatja észrevételeit a Bizottságnak.

A Bizottság a kétoldalú találkozó jegyzőkönyvének elküldését követő hat hónapon belül a szabályszerűségi záróelszámolási eljárás keretében összegyűjtött információk alapján hivatalosan közli következtetéseit a tagállammal. E közleménynek tartalmaznia kell az uniós finanszírozásból az (EU) 2021/2116 rendelet 55. cikke és az (EU) 2022/127 felhatalmazáson alapuló rendelet 14. és 15. cikke szerint kizárandó kiadásokra vonatkozó becslést. A közleményben hivatkozni kell e rendelet 43. cikkének (1) bekezdésére.

Amennyiben valamely tagállam arról értesíti a Bizottságot, hogy nincs szükség kétoldalú találkozóra, a hat hónapos időszak ezen értesítés Bizottság általi kézhezvételének napján kezdődik.

(4)   Amennyiben a tagállam él a 43. cikk szerinti egyeztetési eljárással, a Bizottságnak hat hónapos időszak áll a rendelkezésére, hogy eljuttassa következtetéseit a tagállam részére, amely időszak kezdő időpontja:

| a) | az egyeztető testület jelentésének kézhezvétele; vagy |
| --- | --- |

a)

az egyeztető testület jelentésének kézhezvétele; vagy

| b) | a tagállam által a 43. cikk (3) bekezdésének második albekezdésében megjelölt határidőn belül eljuttatott kiegészítő tájékoztatás kézhezvétele, amennyiben az e cikk (6) bekezdésében előírt feltételek teljesülnek. |
| --- | --- |

b)

a tagállam által a 43. cikk (3) bekezdésének második albekezdésében megjelölt határidőn belül eljuttatott kiegészítő tájékoztatás kézhezvétele, amennyiben az e cikk (6) bekezdésében előírt feltételek teljesülnek.

(5)   A (3) és a (4) bekezdésnek a megjelölt határidők betartásával történő alkalmazása érdekében a Bizottságnak rendelkeznie kell minden, az eljárás adott szakaszában releváns információval. Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy nem rendelkezik elegendő információval, az említett bekezdésekben előírt határidőkön belül bármikor:

| a) | kiegészítő tájékoztatást kérhet a tagállamtól, amely kérésre a tagállam köteles a felszólítástól számított két hónapon belül válaszolni; és/vagy |
| --- | --- |

a)

kiegészítő tájékoztatást kérhet a tagállamtól, amely kérésre a tagállam köteles a felszólítástól számított két hónapon belül válaszolni; és/vagy

| b) | tájékoztathatja a tagállamot a kiegészítő ellenőrző látogatás kezdeményezésére irányuló szándékáról a szükséges ellenőrzések elvégzése érdekében. |
| --- | --- |

b)

tájékoztathatja a tagállamot a kiegészítő ellenőrző látogatás kezdeményezésére irányuló szándékáról a szükséges ellenőrzések elvégzése érdekében.

Ezekben az esetekben a (3) és a (4) bekezdésben előírt határidők vagy a kért kiegészítő tájékoztatás Bizottság által történő kézhezvételének napjától, vagy a kiegészítő ellenőrző látogatás utolsó napjától számítanak.

Amennyiben a (2), a (3) és a (4) bekezdésben, valamint e bekezdésben említett határidők magukban foglalják augusztus hónapot vagy annak egy részét, a szóban forgó időszakba augusztus hónap nem számít bele.

(6)   Az uniós finanszírozásból kizárandó kiadások értékelésekor a (3) bekezdés harmadik albekezdésében említett hivatalos bizottsági közlemény megküldését követően a tagállam által benyújtott esetleges tájékoztatás csak a következő esetekben vehető figyelembe:

| a) | amennyiben az szükséges az uniós költségvetésnek okozott pénzügyi kár jelentős túlbecslésének elkerüléséhez; valamint |
| --- | --- |

a)

amennyiben az szükséges az uniós költségvetésnek okozott pénzügyi kár jelentős túlbecslésének elkerüléséhez; valamint

| b) | amennyiben az információk késedelmes benyújtását külső tényezők kellően indokolják, és az nem gátolja meg a Bizottságot az (EU) 2021/2116 rendelet 55. cikke szerinti határozat időben történő elfogadásában. |
| --- | --- |

b)

amennyiben az információk késedelmes benyújtását külső tényezők kellően indokolják, és az nem gátolja meg a Bizottságot az (EU) 2021/2116 rendelet 55. cikke szerinti határozat időben történő elfogadásában.

(7)   A Bizottság, miután e cikk (3) vagy (4) bekezdésével összhangban közölte a vizsgálat következtetéseit a tagállammal, adott esetben az (EU) 2021/2116 rendelet 55. cikke szerint egy vagy több határozatban rendelkezik az uniós szabályok nem teljesítése által érintett kiadások uniós finanszírozásból történő kizárásáról. A Bizottság további szabályszerűségi záróelszámolási eljárásokat folytathat mindaddig, amíg a tagállam ténylegesen végre nem hajtja a korrekciós intézkedéseket.

(8)   Az EMGA esetében az uniós finanszírozást érintő csökkentéseket a Bizottság a megfelelő összegeknek az (EU) 2021/2116 rendelet 55. cikke szerinti határozat elfogadását követő második hónapban felmerült kiadásokhoz kapcsolódó havi kifizetésekből való levonásával hajtja végre.

Az EMVA esetében az uniós finanszírozást érintő csökkentéseket a Bizottság a megfelelő összegek azon kifizetésből való levonásával hajtja végre, amelyre vonatkozóan a tagállam az (EU) 2021/2116 rendelet 55. cikke szerinti határozat elfogadását követően nyújtott be kiadásigazoló nyilatkozatot.

Ugyanakkor a tagállam kérésére és a Mezőgazdasági Alapok Bizottságával történő konzultációt követően a Bizottság végrehajtási határozatot fogadhat el, amelyben új időpontot jelöl ki a levonások végrehajtására, vagy engedélyezi a levonások összegének legfeljebb három részletben történő visszafizetését, amennyiben ezt az (EU) 2021/2116 rendelet 55. cikke alapján elfogadott végrehajtási jogi aktusban foglalt levonások mértéke indokolja. A tagállam e részletfizetési kérelmet legkésőbb 5 nappal azt követően nyújtja be a Bizottságnak, hogy a Mezőgazdasági Alapok Bizottságával az említett rendelet 55. cikke szerinti határozatról folytatott konzultáció lezajlott.

(9)   Azon tagállamok esetében, amelyek a 332/2002/EK tanácsi rendelet (22), a 407/2010/EU tanácsi rendelet (23), valamint az Európai Stabilitási Mechanizmus létrehozásáról szóló szerződés értelmében pénzügyi támogatásban részesülnek, a tagállam kérésére és a Mezőgazdasági Alapok Bizottságával folytatott konzultációt követően a Bizottság olyan végrehajtási határozatot fogadhat el, amelyben a határozat elfogadásától számítva legfeljebb 24 hónappal későbbi időpontra elhalasztja az (EU) 2021/2116 rendelet 55. cikke alapján 2025. május 1-jét követően elfogadott határozatok végrehajtását (a továbbiakban: halasztott fizetésre vonatkozó határozat).

A halasztott fizetésre vonatkozó határozat lehetővé teszi, hogy az érintett tagállam a halasztási időszakot követően három, évente esedékes részletben teljesítse a levonásokat. Amennyiben a halasztott fizetésre vonatkozó határozat által érintett teljes összeg meghaladja a tagállam bruttó hazai termékének 0,02 %-át, a Bizottság engedélyezheti a visszafizetés legfeljebb öt, évente esedékes részletben történő teljesítését.

A Bizottság a tagállam kérésére és a Mezőgazdasági Alapok Bizottságával folytatott konzultációt követően úgy határozhat, hogy egyetlen alkalommal – egy legfeljebb 12 hónapos időszakra – meghosszabbítja az első albekezdésben említett halasztási időszakot.

A halasztott fizetésre vonatkozó határozat által érintett tagállam gondoskodik a levonások indokául szolgáló és a halasztott fizetésre vonatkozó határozat meghozatalának időpontjában is fennálló hiányosságoknak a Bizottsággal folytatott konzultáció során kidolgozott, konkrét határidőket és az előrehaladás mérésére szolgáló egyértelmű mutatókat tartalmazó cselekvési terv alapján történő felszámolásáról. A Bizottság az arányosság elvének tiszteletben tartásával az alábbi esetekben módosítja vagy visszavonja a halasztott fizetésre vonatkozó határozatot:

| a) | a tagállam elmulasztja a cselekvési tervben meghatározott, a hiányosságok felszámolásához szükséges intézkedések megtételét; |
| --- | --- |

a)

a tagállam elmulasztja a cselekvési tervben meghatározott, a hiányosságok felszámolásához szükséges intézkedések megtételét;

| b) | az előrehaladás mérésére szolgáló mutatók alapján a korrekciós intézkedések nem biztosítanak kellő előrelépést; vagy |
| --- | --- |

b)

az előrehaladás mérésére szolgáló mutatók alapján a korrekciós intézkedések nem biztosítanak kellő előrelépést; vagy

| c) | az intézkedések nem járnak kielégítő eredménnyel. |
| --- | --- |

c)

az intézkedések nem járnak kielégítő eredménnyel.

(10)   A (8) és a (9) bekezdésben említett végrehajtási határozatokat az (EU) 2021/2116 rendelet 102. cikkének (2) bekezdése szerinti tanácsadó-bizottsági eljárásnak megfelelően kell elfogadni.

(11)   Megfelelően indokolt esetekben, az érintett tagállam értesítését követően a Bizottság meghosszabbíthatja a (2)–(5) bekezdésben előírt határidőket.

(12)   Az e cikkben említett közlések elektronikus úton is megtehetők.

(13)   Az (1)–(11) bekezdés értelemszerűen alkalmazandó az (EU) 2021/2116 rendelet 45. cikkében említett címzett bevételekre.

38. cikk

A szabályszerűségi vizsgálat megindításának vagy lefolytatásának elvetésére vonatkozó határozat

(1)   A Bizottság határozhat úgy, hogy nem kezdeményezi, illetve nem folytatja le az (EU) 2021/2116 rendelet 55. cikke szerinti szabályszerűségi vizsgálatot, amennyiben úgy ítéli meg, hogy az e rendelet 37. cikkének (2) bekezdésében említett vizsgálat eredményeképpen azonosított meg nem felelés miatti esetleges pénzügyi korrekció összege nem haladná meg az 50 000 EUR-t vagy az érintett kiadások, illetve a visszafizettetendő összegek 2 %-át.

(2)   Amennyiben a Bizottság az (EU) 2021/2116 rendelet 39. cikkének (1) és (2) bekezdésével összhangban csökkenti a havi kifizetéseket, határozhat úgy, hogy nem kezdeményezi, illetve nem folytatja le az említett rendelet 55. cikke szerinti szabályszerűségi vizsgálatot, ha az érintett tagállam a hivatkozott rendelet 39. cikkének (1) és (2) bekezdésében előírt eljárás keretében nem tett ellenvetést e bekezdés alkalmazásával szemben.

39. cikk

Egyeztető testület

Az (EU) 2021/2116 rendelet 55. cikke szerinti szabályszerűségi záróelszámolási eljárás lefolytatása céljából egyeztető testületet kell létrehozni. Az egyeztető testület a következő feladatokat látja el:

| a) | megvizsgálja az azon tagállamok által a testület elé utalt ügyeket, amelyek a Bizottságtól az e rendelet 37. cikke (3) bekezdésének harmadik albekezdése szerint hivatalos közleményt kaptak, ideértve mindazon kiadási tételek felbecsülését, amelyet a Bizottság ki kíván zárni az uniós finanszírozásból; |
| --- | --- |

a)

megvizsgálja az azon tagállamok által a testület elé utalt ügyeket, amelyek a Bizottságtól az e rendelet 37. cikke (3) bekezdésének harmadik albekezdése szerint hivatalos közleményt kaptak, ideértve mindazon kiadási tételek felbecsülését, amelyet a Bizottság ki kíván zárni az uniós finanszírozásból;

| b) | elősegíti az érintett tagállam és a Bizottság eltérő álláspontjainak összeegyeztetését; |
| --- | --- |

b)

elősegíti az érintett tagállam és a Bizottság eltérő álláspontjainak összeegyeztetését;

| c) | vizsgálatai végén jelentést készít az egyeztetés terén tett erőfeszítéseinek eredményeiről, amelyben – abban az esetben, ha a vita tárgyát képező kérdések egy része vagy egésze megoldatlan maradt – feltünteti a hasznosnak ítélt esetleges észrevételeit. |
| --- | --- |

c)

vizsgálatai végén jelentést készít az egyeztetés terén tett erőfeszítéseinek eredményeiről, amelyben – abban az esetben, ha a vita tárgyát képező kérdések egy része vagy egésze megoldatlan maradt – feltünteti a hasznosnak ítélt esetleges észrevételeit.

40. cikk

Az egyeztető testület összetétele

(1)   Az egyeztető testületnek legalább öt tagból kell állnia, és a tagoknak teljes mértékben garantált függetlenségű, a közös agrárpolitika finanszírozásával és ezen belül a vidékfejlesztéssel kapcsolatos ügyek, illetve a pénzügyi ellenőrzés gyakorlata terén magasan képzett személyeknek kell lenniük.

A tagoknak különböző tagállamok állampolgárainak kell lenniük.

(2)   Az elnököt, a tagokat és a helyettesítő tagokat a Mezőgazdasági Alapok Bizottságával folytatott konzultációt követően a Bizottság jelöli ki hároméves hivatali időre.

A Mezőgazdasági Alapok Bizottságának tájékoztatását követően a hivatali idő egy alkalommal egy évvel meghosszabbítható. Ha azonban a kijelölendő elnök már tagja az egyeztető testületnek, az elnöki poszton kitöltendő kezdeti hivatali ideje három év.

Az elnök, a tagok és a helyettesítő tagok nevét az Európai Unió Hivatalos Lapjának„C” sorozatában közzé kell tenni.

(3)   Az egyeztető testület tagjainak díjazása az általuk végzett feladat időigényének figyelembevételével kerül megállapításra. A költségek megtérítése a Bizottság alkalmazottaira vonatkozó hatályos szabályoknak megfelelően történik.

(4)   Hivatali idejük lejárta után az elnök és a tagok a helyükre kinevezett új elnök, illetve tagok hivatalba lépéséig vagy hivatali idejük meghosszabbításáig hivatalban maradnak.

(5)   Azon tagok hivatali idejét, akik az egyeztető testületen belüli feladataik ellátásához szükséges feltételeket már nem teljesítik vagy bármely okból határozatlan ideig nem állnak rendelkezésre, a Bizottság a Mezőgazdasági Alapok Bizottságával folytatott konzultáció után megszüntetheti.

Ez esetben az érintett tagot az eredeti kinevezése szerinti hivatali idejének hátralevő részében helyettes tag váltja fel, és erről a Mezőgazdasági Alapok Bizottsága értesítést kap.

Amennyiben az elnök hivatali ideje szűnik meg, a Bizottság a Mezőgazdasági Alapok Bizottságával folytatott konzultáció után kijelöli az elnöki feladatokat az elnök eredeti hivatali idejének hátralevő része folyamán ellátó tagot.

41. cikk

Az egyeztető testület függetlensége

(1)   Az egyeztető testület tagjainak feladataikat független személyként eljárva kell végrehajtaniuk, és sem a Bizottságtól, sem bármilyen kormánytól vagy testülettől nem kérhetnek és nem fogadhatnak el utasításokat.

A korábbi tisztségükben valamely ügyben személyesen érintett tagok a kérdéses ügyben nem vehetnek részt az egyeztető testület munkájában, és nem írhatnak alá az ügyről szóló jelentést.

(2)   A Szerződés 287. cikkének sérelme nélkül a testület tagjai nem hozhatnak nyilvánosságra az egyeztető testületnél végzett munkájuk során birtokukba jutott információt. Az ilyen információ bizalmas és szakmai titoktartási kötelezettség tárgyát képezi.

42. cikk

Munkaszervezés

(1)   Az egyeztető testület a Bizottság székhelyén tartja üléseit. Az elnök készíti elő és szervezi meg a munkát. Az elnök távollétében, a 40. cikk (5) bekezdése első albekezdésének sérelme nélkül, a legmagasabb beosztású tag veszi át az elnöki feladatot.

Az egyeztető testület titkárságát a Bizottság biztosítja.

(2)   A 41. cikk (1) bekezdése második albekezdésének sérelme nélkül a jelentéseket a jelen levő tagok abszolút többséggel fogadják el, a határozatképes létszám három.

A jelentéseket az elnök és a tanácskozásokon részt vevő tagok írják alá. A jelentéseket a titkárság ellenjegyzi.

43. cikk

Egyeztető eljárás

(1)   A tagállamok a 37. cikk (3) bekezdésének harmadik albekezdésében említett hivatalos bizottsági közlemény kézhezvételétől számított 30 munkanapon belül utalhatnak valamely ügyet az egyeztető testület elé, oly módon, hogy indokolással ellátott kérelmet nyújtanak be az egyeztető testület titkárságához.

(2)   A követendő eljárásról és a titkárság címéről a tagállamok a Mezőgazdasági Alapok Bizottságán keresztül kapnak értesítést.

(3)   Az egyeztetési kérelem csak akkor fogadható el, ha az uniós finanszírozásból a Bizottság közleménye értelmében kizárásra ítélt összeg:

| a) | meghaladja az 1 millió EUR-t;
  vagy |
| --- | --- |

a)

meghaladja az 1 millió EUR-t;

vagy

| b) | a tagállam érintett költségvetési jogcímen belüli éves összkiadásának legalább 25 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

b)

a tagállam érintett költségvetési jogcímen belüli éves összkiadásának legalább 25 %-át teszi ki.

Ezen túlmenően az egyeztető testület elnöke az egyeztetési kérelmet abban az esetben is elfogadhatónak nyilváníthatja, ha az egyeztetést megelőző megbeszélések során a tagállam állítja és be is bizonyítja, hogy az ügy az uniós szabályok alkalmazásához kapcsolódó elvi kérdést vet fel. Ha azonban az ilyen kérelem kizárólag jogértelmezési ügyre vonatkozik, nem fogadható el.

(4)   Az egyeztető testületnek a vizsgálatait a lehető legkötetlenebb formában és legrövidebb határidővel kell végeznie, kizárólag a 37. cikk (3) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti hivatalos következtetések közlésének pillanatában a Bizottság rendelkezésére álló bizonyítékok alapján, és tisztességes eljárás keretében megadva a lehetőséget mind a Bizottság, mind az érintett nemzeti hatóságok részére, hogy kifejtsék álláspontjukat.

Amennyiben azonban a tagállam szükségesnek véli, hogy egyeztetési kérelmében a Bizottság részére korábban át nem adott információkat közöljön, az egyeztető testület felszólíthatja a Bizottságot, hogy – amennyiben a 37. cikk (6) bekezdésében előírt feltételek teljesülnek – értékelje az új információt. A szóban forgó információt a 39. cikk c) pontjában említett jelentés elküldését követően legkésőbb két hónapon belül át kell adni a Bizottságnak.

(5)   Amennyiben az adott ügynek az egyeztető testület elé történő utalásától számított négy hónapon belül nem sikerül összeegyeztetni a Bizottság és a tagállam álláspontját, az egyeztetési eljárás sikertelennek minősül.

(6)   A 39. cikk c) pontjában említett jelentésnek tartalmaznia kell az álláspont-egyeztetés sikertelenségének okait. A jelentésben szerepelnie kell annak, hogy sikerült-e az eljárás során bármilyen részleges megállapodásra jutni, illetve hogy az egyeztető testület a (4) bekezdés második albekezdésével összhangban felkéri-e a Bizottságot új információk értékelésére.

(7)   A jelentést el kell küldeni:

| a) | az érintett tagállamnak; |
| --- | --- |

a)

az érintett tagállamnak;

| b) | a Bizottságnak, hogy tanulmányozhassa azt, mielőtt közli következtetéseit a tagállammal; |
| --- | --- |

b)

a Bizottságnak, hogy tanulmányozhassa azt, mielőtt közli következtetéseit a tagállammal;

| c) | a Mezőgazdasági Alapok Bizottságának keretein belül a többi tagállamnak. |
| --- | --- |

c)

a Mezőgazdasági Alapok Bizottságának keretein belül a többi tagállamnak.

(8)   Amennyiben az (1) bekezdésben, a (4) bekezdés második albekezdésében és az (5) bekezdésben említett határidők magukban foglalják augusztus hónapot vagy annak egy részét, a szóban forgó időszakba augusztus hónap nem számít bele.

IV. FEJEZET

Ellenőrzések

1. szakasz

Általános szabályok

44. cikk

A kedvezményezettek azonosításával kapcsolatban gyűjtendő információk

(1)   A tagállamok biztosítják, hogy a kedvezményezettek a támogatási kérelmekben és a kifizetési kérelmekben megadják az azonosításukhoz szükséges információkat, adott esetben ideértve a 2013/34/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (24) 2. cikkének 11. pontja szerinti azon csoport azonosítását is, amelyben a tagállam által megállapítandó bizonyos időponttól részt vesznek. Az említett információknak legalább a következőket kell magukban foglalniuk:

| a) | a szervezet neve; |
| --- | --- |

a)

a szervezet neve;

| b) | héa- vagy adóazonosító szám; |
| --- | --- |

b)

héa- vagy adóazonosító szám;

| c) | az anyavállalat neve és héa- vagy adóazonosító száma; |
| --- | --- |

c)

az anyavállalat neve és héa- vagy adóazonosító száma;

| d) | a legfelső szintű anyavállalat és annak héa- vagy adóazonosító száma; |
| --- | --- |

d)

a legfelső szintű anyavállalat és annak héa- vagy adóazonosító száma;

| e) | a leányvállalatok és héa- vagy adóazonosító számuk. |
| --- | --- |

e)

a leányvállalatok és héa- vagy adóazonosító számuk.

Az első albekezdésben említett információk az (EU) 2021/2116 rendelet 60. cikke (1) bekezdésének második albekezdése szerinti ellenőrzési minta összeállításához is felhasználhatók. Az információk különösen a szabályoknak a hivatkozott rendelet 62. cikke szerinti kijátszásával kapcsolatos ellenőrzések elvégzéséhez használhatók fel.

(2)   Az (1) bekezdés első albekezdésének a), b) és c) pontjában említett, a csoportok azonosítására szolgáló információkat a tagállam az (EU) 2021/2116 rendelet 98. cikkével összhangban utólagosan közzéteszi.

45. cikk

Az adatbányászati eszközre vonatkozó követelmények

(1)   Az (EU) 2021/2116 rendelet 59. cikkének (2) bekezdésében említett, a Bizottság által a szóban forgó rendelet 60. cikke szerinti ellenőrzésekhez rendelkezésre bocsátandó adatbányászati eszköz önkéntes alapon történő használatának biztosítása érdekében a tagállamok gondoskodnak a következőkről:

| a) | az irányítási és kontrollrendszerek – köztük az (EU) 2021/2116 rendelet 65. cikkének (1) bekezdésében említett integrált igazgatási és kontrollrendszer – elektronikusan összekapcsolhatók az eszközzel, valamint az adminisztratív terhek és a manuális beavatkozás minimalizálása érdekében az adattovábbítás automatikus és géppel olvasható formátumban történik; |
| --- | --- |

a)

az irányítási és kontrollrendszerek – köztük az (EU) 2021/2116 rendelet 65. cikkének (1) bekezdésében említett integrált igazgatási és kontrollrendszer – elektronikusan összekapcsolhatók az eszközzel, valamint az adminisztratív terhek és a manuális beavatkozás minimalizálása érdekében az adattovábbítás automatikus és géppel olvasható formátumban történik;

| b) | az adatbányászati eszközzel szerzett információk, illetve végzett ellenőrzések automatikusan visszatáplálhatók az irányítási és kontrollrendszerekbe, valamint ott rögzíthetők és tárolhatók. |
| --- | --- |

b)

az adatbányászati eszközzel szerzett információk, illetve végzett ellenőrzések automatikusan visszatáplálhatók az irányítási és kontrollrendszerekbe, valamint ott rögzíthetők és tárolhatók.

(2)   Amennyiben a tagállam úgy dönt, hogy az e rendelet 44. cikke alapján gyűjtött információkat felhasználja az (EU) 2021/2116 rendelet 60. cikke (1) bekezdésének második albekezdése szerinti ellenőrzési minta összeállításához, az információk az említett adatbányászati eszköz segítségével is ellenőrizhetők.

2. szakasz

Az ügyletek vizsgálata

46. cikk

Tagállamok által végzett vizsgálatok

(1)   A vállalkozások kereskedelmi dokumentumainak az (EU) 2021/2116 rendelet 77. cikkének (1) bekezdése szerinti szisztematikus vizsgálata által érintett vállalkozások száma az e cikk (4) bekezdésében meghatározott vizsgálati időszakok egyikében sem lehet kevesebb, mint azon vállalkozások számának a fele, amelyeknek bevételei vagy kifizetései, illetve ezek összege – az EMGA finanszírozási rendszere keretében – az EMGA-nak az adott vizsgálati időszak kezdetét megelőző pénzügyi éve során meghaladták, illetve meghaladta a 150 000 EUR-t.

(2)   A tagállamok az egyes vizsgálati időszakok vonatkozásában – az (EU) 2021/2116 rendelet 77. cikkének (1) bekezdésében meghatározott kötelezettségeik sérelme nélkül – minden olyan intézkedés kapcsán, amelynek esetében ez kivitelezhető, kockázatelemzés alapján választják ki a vizsgálandó vállalkozásokat. A tagállamok az említett rendelet 80. cikkének (1) bekezdésében előírt ellenőrzési terv keretében megküldik a Bizottságnak a kockázatelemzést.

(3)   Azon intézkedések esetében, amelyek kapcsán a tagállam nem tartja kivitelezhetőnek a kockázatelemzés alkalmazását, kötelező megvizsgálni azokat a vállalkozásokat, amelyek az EMGA finanszírozási rendszere keretében 350 000 EUR-t meghaladó összegben részesülnek kifizetésekben, és amelyek a két előző vizsgálati időszak egyikében sem képezték az e rendelet, illetve az (EU) 2021/2116 rendelet IV. címének III. fejezete szerinti vizsgálat tárgyát.

(4)   A vizsgálati időszak július 1-jétől a következő év június 30-ig tart.

47. cikk

Kölcsönös segítségnyújtás

A tagállamok az (EU) 2021/2116 rendelet 79. cikkében említett kölcsönös segítségnyújtás iránti megkeresést küldenek minden olyan tagállamnak, amelyben valamely, a szóban forgó cikkben említettek szerinti vállalkozás székhellyel rendelkezik. A megkeresésnek minden ahhoz szükséges adatot tartalmaznia kell, hogy a rendeltetési hely szerinti tagállam azonosíthassa a vállalkozásokat, valamint teljesíthesse vizsgálati kötelezettségeit. A rendeltetési hely szerinti tagállam felelős az ilyen vállalkozásoknak az említett rendelet 77. cikkével összhangban történő vizsgálatáért.

48. cikk

Éves ellenőrzési tervek és jelentések

(1)   Az (EU) 2021/2116 rendelet 80. cikkében említett, a vizsgálatokra vonatkozó ellenőrzési tervet és jelentést az e rendelet VI. és VII. mellékletében található formanyomtatvány-mintának megfelelően kell elkészíteni.

(2)   Az e cikk alapján benyújtandó információkat elektronikus formában kell közölni.

(3)   A Bizottság évente tájékoztatja a tagállamokat a vizsgálat eredményeiről.

V. FEJEZET

Biztosítékok

1. szakasz

Hatály, információs technológia, vis maior

49. cikk

Hatály

Ez a fejezet minden olyan esetben alkalmazandó, amikor a mezőgazdasági jogszabályok biztosíték nyújtását írják elő, függetlenül attól, hogy a rendelkezések szövegében előfordul-e konkrétan a „biztosíték” kifejezés vagy sem.

Ez a fejezet nem alkalmazandó a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (25) említett behozatali és kiviteli vámok megfizetésének garantálása érdekében nyújtott biztosítékokra.

25

50. cikk

e-Közigazgatás

A közlemények, a dokumentumok és a biztosítékok előállítása, továbbítása és kezelése történhet informatikai rendszerek alkalmazásával is, amennyiben az alkalmazott rendszerek a releváns, hivatalosan jóváhagyott minőségi és biztonsági protokollok alapján működnek.

Ha az illetékes hatóságok az IT-rendszerek eltérései miatt nem tudnak hozzáférni az ellenőrzéshez szükséges dokumentumokhoz, az érintett dokumentumokat ki kell nyomtatni és hitelesíttetni kell az adott IT-rendszerek kezeléséért felelős illetékes hatósággal (a továbbiakban: kibocsátó hatóság), vagy egyéb, hivatalos okmányok hitelesítésében illetékes hatósággal.

A kinyomtatott dokumentumokat a kibocsátó hatóság és a kedvezményezett vagy az illetékes hatóság közötti elektronikus üzenetváltás helyettesítheti, amennyiben a kibocsátó hatóság hivatalosan jóváhagyott tanúsítási protokoll alkalmazása mellett tanúsítja az üzenet hitelességét.

51. cikk

Vis maior határidők

(1)   Ezt a cikket olyan esetekben kell alkalmazni, amikor egy rendelet kifejezetten hivatkozik rá.

(2)   A vis maior esetének elismerésére irányuló kérelemnek nem lehet helyt adni abban az esetben, ha a kérelem illetékes hatósághoz való beérkezésének időpontja több mint 30 naptári nappal meghaladja azt az időpontot, amikor az illetékes hatóság tájékoztatta az érintett szereplőt az (EU) 2022/127 felhatalmazáson alapuló rendelet 24. cikkének (2) bekezdése értelmében vett kötelezettségmulasztás megállapított tényéről, vagy a vonatkozó kötelezettség teljesítésére rendelkezésre álló, a szóban forgó rendelet 24. cikkének (3) bekezdésében említett határidő lejártát, vagy a vonatkozó kötelezettség teljesítésére vonatkozó bizonyíték bemutatására rendelkezésre álló, az említett rendelet 24. cikkének (4) bekezdésében említett határidő lejártát.

(3)   Az érintett szereplő a kötelezettség maradéktalan teljesítésére megszabott határidő lejártát követően 181 naptári napon belül köteles az illetékes hatóság által kielégítőnek minősített bizonyítékot szolgáltatni az általa vis maiornak tekintett körülményekről. Ha az érintett szereplő az említett határidőn belül annak ellenére nem tud bizonyítékkal szolgálni, hogy az elvárható gondossággal minden tőle telhetőt megtett, további halasztást kaphat a teljesítésre.

(4)   A tagállamok értesítik a Bizottságot az általuk elismert vis maior esetekről, és minden egyes esetről releváns tájékoztatást nyújtanak.

2. szakasz

A biztosítékok formája

52. cikk

Formai előírások

(1)   Biztosítékot a következő formában lehet nyújtani:

| a) | az (EU) 2022/127 felhatalmazáson alapuló rendelet 20. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett készpénzletét formájában; és/vagy |
| --- | --- |

a)

az (EU) 2022/127 felhatalmazáson alapuló rendelet 20. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett készpénzletét formájában; és/vagy

| b) | az (EU) 2022/127 felhatalmazáson alapuló rendelet 22. cikkének megfelelően kezes biztosításával. |
| --- | --- |

b)

az (EU) 2022/127 felhatalmazáson alapuló rendelet 22. cikkének megfelelően kezes biztosításával.

(2)   Az illetékes hatóság saját hatáskörében a következő biztosítékokat engedélyezheti:

| a) | zálogjog banki készpénzbetétre; |
| --- | --- |

a)

zálogjog banki készpénzbetétre;

| b) | zálogjog közjogi szervvel vagy közvagyonnal szemben fennálló, elismert és esedékes követelésekre, amelyre nézve harmadik félnek nincs elsőbbségi joga; és/vagy |
| --- | --- |

b)

zálogjog közjogi szervvel vagy közvagyonnal szemben fennálló, elismert és esedékes követelésekre, amelyre nézve harmadik félnek nincs elsőbbségi joga; és/vagy

| c) | zálogjog az érintett tagállamban forgatható értékpapírokra, feltéve, hogy ezeket az illető tagállam adta ki vagy értük garanciát vállal. |
| --- | --- |

c)

zálogjog az érintett tagállamban forgatható értékpapírokra, feltéve, hogy ezeket az illető tagállam adta ki vagy értük garanciát vállal.

(3)   Az illetékes hatóság a (2) bekezdésben felsorolt biztosítéktípusok elfogadásával kapcsolatban további feltételeket is megszabhat.

53. cikk

Forgatható értékpapír

(1)   Az 52. cikk (2) bekezdésének c) pontja szerint zálogjoggal terhelt értékpapíroknak a biztosíték megadása idején legalább az előírt biztosíték 115 %-ának megfelelő eladási értékkel kell rendelkezniük.

(2)   Az illetékes hatóságok csak akkor fogadhatnak el valamely, az 52. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett biztosítékot, ha az azt felajánló fél írásban kötelezettséget vállal arra, hogy amennyiben a kérdéses értékpapírok eladási értéke három hónapig az előírt biztosíték értékének 105 %-a alatt marad, további biztosítékot nyújt vagy mással helyettesíti az eredeti biztosítékot. Erre az írásbeli kötelezettségvállalásra nincs szükség, ha a szóban forgó kötelezettséget a nemzeti jogszabályok már előírják. Az illetékes hatóság köteles rendszeresen nyomon követni az érintett biztosíték értékének alakulását.

(3)   Az 52. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett biztosíték eladási értékét az illetékes hatóságnak az elidegenítés összes lehetséges költségének figyelembevételével kell megállapítania.

(4)   A biztosítékul szolgáló értékpapírok eladási értékét a legutolsó rendelkezésre álló jegyzés szerint kell megállapítani.

(5)   A biztosítékot adó fél az illetékes hatóság kérésére bizonyítani tartozik a biztosíték eladási értékét.

54. cikk

Biztosíték helyettesítése és felhasználása

(1)   Bármely típusú biztosíték helyettesíthető más biztosítékkal.

Ehhez ugyanakkor a következő esetekben az illetékes hatóság hozzájárulása szükséges:

| a) | ha az eredeti biztosíték lehívása esedékessé vált, de azt még nem hajtották végre; vagy |
| --- | --- |

a)

ha az eredeti biztosíték lehívása esedékessé vált, de azt még nem hajtották végre; vagy

| b) | ha a biztosítékot az 52. cikk (2) bekezdésében felsorolt típusú biztosítékkal kívánják helyettesíteni. |
| --- | --- |

b)

ha a biztosítékot az 52. cikk (2) bekezdésében felsorolt típusú biztosítékkal kívánják helyettesíteni.

(2)   Egy keretbiztosítékot egy másik keretbiztosíték azzal a feltétellel helyettesíthet, hogy az új keretbiztosíték az eredetinek legalább azt a részét fedezi, amelyet a helyettesítés idején kijelöltek abból a célból, hogy így szavatolják egy vagy több, még fennálló kötelezettség teljesítését.

(3)   Amint megtörténik a keretbiztosíték egy részének egy konkrét kötelezettséghez való hozzárendelése, ezt a keretbiztosíték fennmaradó egyenlegében számításba kell venni.

3. szakasz

Biztosíték felszabadítása és lehívása

55. cikk

Részleges felszabadítás

A minimális mennyiséget meghatározó különös uniós szabályok hiányában az illetékes hatóság maga is korlátozhatja a biztosítékok részleges felszabadításának számát, továbbá megjelölheti a felszabadításra kerülő részletek minimális összegét.

A biztosíték egy részének vagy egészének felszabadítása előtt az illetékes hatóság előírhatja, hogy az összeg felszabadítását írásos formában kell kérelmezni.

Amennyiben a biztosítékok a biztosítékkal kötelezően fedezendő összeg több mint 100 %-át fedezik, a 100 %-ot meghaladó biztosítékrészt a biztosítékkal fedezett maradványösszeg végleges felszabadítását vagy lehívását követően fel kell szabadítani.

56. cikk

Lehívás

(1)   Ha az illetékes hatóság tudomást szerez a biztosíték részben vagy teljes egészében való lehívására okot adó körülményekről, haladéktalanul fel kell szólítania az adott kötelezettség teljesítésére kötelezett felet, hogy a fizetési felszólítás kézhezvételétől számított legfeljebb 30 napon belül fizesse ki a megfelelő összeget.

Amennyiben az említett határidőn belül nem történik meg a fizetés, az illetékes hatóság:

| a) | haladéktalanul jóváírja az 52. cikk (1) bekezdésének a) pontjában leírt típusú biztosítékot a megfelelő számla javára; |
| --- | --- |

a)

haladéktalanul jóváírja az 52. cikk (1) bekezdésének a) pontjában leírt típusú biztosítékot a megfelelő számla javára;

| b) | haladéktalanul felszólítja az 52. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett kezest, hogy a fizetési felszólítás kézhezvételétől számított legfeljebb 30 napon belül fizesse ki a megfelelő összeget; |
| --- | --- |

b)

haladéktalanul felszólítja az 52. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett kezest, hogy a fizetési felszólítás kézhezvételétől számított legfeljebb 30 napon belül fizesse ki a megfelelő összeget;

| c) | haladéktalanul megteszi a következő lépéseket:






  i. | az 52. cikk (2) bekezdésének b) és c) pontjában meghatározott biztosítékokat az esedékes összeget fedező készpénzzé váltja át; |
| --- | --- | --- |

c)

haladéktalanul megteszi a következő lépéseket:

i.

az 52. cikk (2) bekezdésének b) és c) pontjában meghatározott biztosítékokat az esedékes összeget fedező készpénzzé váltja át;

| ii. | az 52. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett, készpénzbetét formájában nyújtott biztosítékokat jóváírja a saját számláján. |
| --- | --- |

ii.

az 52. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett, készpénzbetét formájában nyújtott biztosítékokat jóváírja a saját számláján.

Az illetékes hatóság haladéktalanul jóváírhatja az 52. cikk (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott típusú biztosítékot a megfelelő számla javára, anélkül, hogy előtte fizetésre szólítaná fel az érintett személyt.

(2)   Az (1) bekezdés sérelme nélkül:

| a) | ha határozat született a biztosíték lehívásáról, de azt a nemzeti jognak megfelelően valamely jogorvoslatra tekintettel elhalasztották, az érintett félnek kamatot kell fizetnie a ténylegesen lehívott összeg után az (1) bekezdésben említett fizetési felszólítás kézhezvételét követő 30. naptól a ténylegesen lehívott összeg megfizetését megelőző napig terjedő időszakra; |
| --- | --- |

a)

ha határozat született a biztosíték lehívásáról, de azt a nemzeti jognak megfelelően valamely jogorvoslatra tekintettel elhalasztották, az érintett félnek kamatot kell fizetnie a ténylegesen lehívott összeg után az (1) bekezdésben említett fizetési felszólítás kézhezvételét követő 30. naptól a ténylegesen lehívott összeg megfizetését megelőző napig terjedő időszakra;

| b) | amennyiben a jogorvoslati eljárást követően az érintett felet arra kötelezik, hogy 30 napon belül fizesse meg a lehívott összeget, a tagállam számíthatja úgy a kamatokat, mintha a fizetés a fizetési felszólítás kézhezvételét követő 20. napon történt volna meg; |
| --- | --- |

b)

amennyiben a jogorvoslati eljárást követően az érintett felet arra kötelezik, hogy 30 napon belül fizesse meg a lehívott összeget, a tagállam számíthatja úgy a kamatokat, mintha a fizetés a fizetési felszólítás kézhezvételét követő 20. napon történt volna meg;

| c) | az alkalmazandó kamatlábat a nemzeti jognak megfelelően kell kiszámítani, de az semmi esetre sem lehet alacsonyabb, mint a tartozások beszedésekor a tagállamon belül alkalmazott kamatláb; |
| --- | --- |

c)

az alkalmazandó kamatlábat a nemzeti jognak megfelelően kell kiszámítani, de az semmi esetre sem lehet alacsonyabb, mint a tartozások beszedésekor a tagállamon belül alkalmazott kamatláb;

| d) | a kifizető ügynökségeknek le kell vonniuk a kifizetett kamatot az (EU) 2021/2116 rendeletnek megfelelően az EMGA vagy az EMVA terhére elszámolt kiadásokból; |
| --- | --- |

d)

a kifizető ügynökségeknek le kell vonniuk a kifizetett kamatot az (EU) 2021/2116 rendeletnek megfelelően az EMGA vagy az EMVA terhére elszámolt kiadásokból;

| e) | a tagállamok időről időre megkövetelhetik a biztosítéknak a megfelelő kamatösszeg figyelembevételével történő megnövelését. |
| --- | --- |

e)

a tagállamok időről időre megkövetelhetik a biztosítéknak a megfelelő kamatösszeg figyelembevételével történő megnövelését.

(3)   Amennyiben már sor került a biztosíték lehívására és a megfelelő összegnek az alapok javára történő jóváírására, és a jogorvoslati eljárás eredményeként a lehívott összeget részben vagy teljes egészében vissza kell fizetni a nemzeti jognak megfelelő kamattal együtt, a visszafizetendő összeget az alapok állják, kivéve, ha a biztosítékot a közigazgatási hatóságok vagy a tagállam egyéb szervei által elkövetett gondatlanság vagy súlyos hiba miatt kell visszafizetni.

4. szakasz

Tájékoztatás

57. cikk

Tájékoztatás a biztosíték lehívásáról, a biztosítékok típusairól és a kezesekről

(1)   A tagállamok kötelesek minden egyes évre vonatkozóan a Bizottság rendelkezésére tartani a lehívott biztosítékok számára és teljes összegére vonatkozó adatokat, függetlenül attól, hogy az 56. cikkben előírt eljárás mely szakaszában tart, minden esetben elkülönítve a nemzeti, illetve az uniós költségvetést illető összegeket. Az adatokat minden 1 000 EUR-t meghaladó összegű lehívott biztosíték és minden, biztosíték adását megkövetelő uniós rendelkezés esetében meg kell őrizni. A tájékoztatásnak ki kell terjednie mind az érintett fél által közvetlenül kifizetett összegekre, mind a biztosíték értékesítése útján behajtott összegekre.

(2)   A tagállamok a Bizottság rendelkezésére tartják a jegyzéket, amelyben felsorolják:

| a) | a kezességnyújtásra felhatalmazott intézmények típusait és az e tekintetben meghatározott követelményeket; |
| --- | --- |

a)

a kezességnyújtásra felhatalmazott intézmények típusait és az e tekintetben meghatározott követelményeket;

| b) | az 52. cikk (2) bekezdésének megfelelően elfogadott biztosítékok típusait és az e tekintetben meghatározott követelményeket. |
| --- | --- |

b)

az 52. cikk (2) bekezdésének megfelelően elfogadott biztosítékok típusait és az e tekintetben meghatározott követelményeket.

VI. FEJEZET

Átláthatóság

58. cikk

Az információk benyújtásának formája és módja

(1)   Az (EU) 2021/2116 rendelet 98. cikkében említett, az (EU) 2021/1060 rendelet 49. cikke (3) bekezdése első albekezdésének a), b), d) és f)–l) pontjával kapcsolatos információkat nyílt, géppel olvasható formátumban, például CSV vagy XLXS formátumban kell közzétenni, és azoknak – az e rendelet IX. mellékletében ismertetettek szerint – tartalmazniuk kell az e rendelet VIII. mellékletében meghatározott információkat, köztük a művelet kódját.

(2)   A tagállamok dönthetnek úgy, hogy az (EU) 2021/2115 rendelet 16. cikkében említett, közvetlen kifizetések formájában megvalósuló beavatkozástípusok, az (EU) 2021/2115 rendelet 69. cikkének b) és c) pontja szerinti, vidékfejlesztésre irányuló beavatkozástípusok, valamint a 228/2013/EU és a 229/2013/EU rendeletben meghatározott intézkedések tekintetében nem teszik közzé az (EU) 2021/1060 rendelet 49. cikke (3) bekezdése első albekezdésének f) és g) pontjában említett információkat.

(3)   Az információkat olyan internetes keresőeszköz segítségével kell elérhetővé tenni, amely lehetővé teszi a felhasználó számára a kedvezményezettek között akár név, kedvezményezetti csoport, közigazgatási egység, támogatási összegek vagy művelet, akár mindezek kombinációja alapján történő keresést, valamint minden kapcsolódó információ egységes adatsorként történő kivonatolását.

(4)   Az információkat a tagállam hivatalos nyelvén vagy nyelvein és/vagy a Bizottság három munkanyelvének egyikén kell közzétenni.

(5)   Az (1) bekezdésben említett információkat euróban kell feltüntetni. Azok a tagállamok, amelyek nem vezették be az eurót, az összegeket – két külön táblázatban, nyílt, géppel olvasható formátumban – euróban és nemzeti pénznemben egyaránt megadják.

(6)   A nemzeti pénznemek esetében az (EU) 2022/127 felhatalmazáson alapuló rendelet 12. cikkében meghatározott átváltási árfolyamot kell alkalmazni.

(7)   Az (EU) 2021/1060 rendelet 49. cikke (3) bekezdése első albekezdésének e) pontjával összefüggésben az (EU) 2021/2116 rendelet 98. cikkének (2) bekezdésében említett információkat külön dokumentumban kell közzétenni, amelynek legalább az e rendelet IX. mellékletében szereplő információkat tartalmaznia kell.

59. cikk

A kedvezményezettek adatainak közzététele kis összegek esetén

(1)   Amennyiben a valamely kedvezményezett által egy adott évben kapott támogatás összege nem haladja meg az 1 250 EUR-t, a kedvezményezettet kóddal kell azonosítani. A kód formátumáról a tagállamok döntenek.

(2)   Amennyiben egy adott településen lakóhellyel rendelkező vagy bejegyzett kedvezményezettek alacsony száma miatt az (1) bekezdésében említett, kedvezményezettekre vonatkozó információk alapján egyes természetes személyek kedvezményezettként beazonosíthatóvá válnak, az érintett tagállam az (EU) 2021/1060 rendelet 49. cikke (3) bekezdése első albekezdése l) pontjában előírt információ gyanánt annak az eggyel nagyobb közigazgatási egységnek a nevét teszi közzé, amelyhez az érintett település tartozik.

60. cikk

A közzététel időpontja

Az e fejezetben említett információkat minden évben legkésőbb május 31-ig közzé kell tenni az előző pénzügyi évre vonatkozóan.

61. cikk

A kedvezményezettek tájékoztatása

Az (EU) 2021/2116 rendelet 98. cikkében említett információkat vagy az EMGA-ból, illetve az EMVA-ból nyújtott támogatás igénylésére szolgáló formanyomtatványokon, vagy más módon közölni kell a kedvezményezettekkel az adatok begyűjtésekor.

62. cikk

A Bizottság és a tagállamok közötti együttműködés

(1)   A Bizottság központi internetes címe alatt olyan uniós weboldalt hoz létre és működtet, amely az (EU) 2021/2116 rendelet 98. cikkének (4) bekezdésében említett tagállami weboldalakra mutató linkeket tartalmaz. A Bizottság az internetes linkeket a tagállamok által benyújtott információk alapján frissíti.

(2)   A tagállamok weboldaluk elkészültét követően haladéktalanul értesítik a Bizottságot annak internetes címéről, valamint minden olyan későbbi változásról, amely hatással van a tagállami weboldal uniós weboldalról való elérhetőségére.

(3)   A tagállamok kijelölik a weboldal létrehozásáért és működtetéséért felelős szervet. A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot a szóban forgó szerv nevéről és címéről.

VII. FEJEZET

A WTO belső támogatással kapcsolatos értesítéséhez szükséges adatok

63. cikk

Adatok és továbbítás

(1)   A tagállamok az éves pénzügyi kimutatások Bizottsághoz történő benyújtásával egyidejűleg továbbítják a 32. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjában említett, az alapokhoz kapcsolódó valamennyi kiadással összefüggésben nemzeti forrásokból kifizetett összegekre vonatkozó adatokat.

(2)   Az (1) bekezdésben előírt adatokat a 32. cikk (1) bekezdésének b) és c) pontja szerint benyújtandó adatokkal azonos szerkezetben kell benyújtani. Ezeket az információkat a Bizottság által az információs rendszereken keresztül a tagállamok rendelkezésére bocsátott minta alapján kell benyújtani.

VIII. FEJEZET

Záró rendelkezések

64. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 908/2014/EU végrehajtási rendelet 2023. január 1-jén hatályát veszti.

Ugyanakkor:

| a) | az említett rendelet 21–24. és 27–34. cikke továbbra is alkalmazandó az EMVA tekintetében az 1305/2013/EU rendelet szerinti vidékfejlesztési programok végrehajtása keretében a kedvezményezetteknél felmerült kiadások és a kifizető ügynökség által teljesített kifizetések, az EMGA tekintetében pedig az 1308/2013/EU rendelet alapján jóváhagyott operatív programok vonatkozásában; |
| --- | --- |

a)

az említett rendelet 21–24. és 27–34. cikke továbbra is alkalmazandó az EMVA tekintetében az 1305/2013/EU rendelet szerinti vidékfejlesztési programok végrehajtása keretében a kedvezményezetteknél felmerült kiadások és a kifizető ügynökség által teljesített kifizetések, az EMGA tekintetében pedig az 1308/2013/EU rendelet alapján jóváhagyott operatív programok vonatkozásában;

| b) | az említett rendelet 59. cikke továbbra is alkalmazandó a 2021-es, a 2022-es és a 2023-as pénzügyi évre vonatkozó kifizetésekre; |
| --- | --- |

b)

az említett rendelet 59. cikke továbbra is alkalmazandó a 2021-es, a 2022-es és a 2023-as pénzügyi évre vonatkozó kifizetésekre;

| c) | az említett rendelet II. és III. melléklete továbbra is alkalmazandó e rendelet 32. cikke f) és g) pontjának alkalmazása céljából. |
| --- | --- |

c)

az említett rendelet II. és III. melléklete továbbra is alkalmazandó e rendelet 32. cikke f) és g) pontjának alkalmazása céljából.

65. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2023. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ugyanakkor:

| a) | a 9., a 10. és a 11. cikket 2022. október 16-tól kell alkalmazni a tagállamoknál felmerülő kiadásokra és a hozzájuk befolyó címzett bevételekre; |
| --- | --- |

a)

a 9., a 10. és a 11. cikket 2022. október 16-tól kell alkalmazni a tagállamoknál felmerülő kiadásokra és a hozzájuk befolyó címzett bevételekre;

| b) | a behajtott címzett bevételek tekintetében a 22. cikk (1) bekezdése második albekezdésének e) pontját 2026. január 1-jétől kell alkalmazni a Bizottság által az 1305/2013/EU rendelet alapján jóváhagyott vidékfejlesztési programokra; |
| --- | --- |

b)

a behajtott címzett bevételek tekintetében a 22. cikk (1) bekezdése második albekezdésének e) pontját 2026. január 1-jétől kell alkalmazni a Bizottság által az 1305/2013/EU rendelet alapján jóváhagyott vidékfejlesztési programokra;

| c) | a VI. fejezetet a 2024-es pénzügyi évtől kezdődően teljesített kifizetésekre kell alkalmazni. |
| --- | --- |

c)

a VI. fejezetet a 2024-es pénzügyi évtől kezdődően teljesített kifizetésekre kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. december 21-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 435., 2021.12.6., 187. o.

1

(2)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

2

(3)  A Bizottság 908/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. augusztus 6.) az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kifizető ügynökségek és más szervek, a pénzgazdálkodás, a számlaelszámolás, az ellenőrzési szabályok, a biztosítékok és az átláthatóság tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 255., 2014.8.28., 59. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2022/127 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. december 7.) az (EU) 2021/2116 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kifizető ügynökségekre és más szervekre, a pénzgazdálkodásra, a számlaelszámolásra, a biztosítékokra és az euró használatára vonatkozó szabályokkal történő kiegészítéséről (Lásd e Hivatalos Lap 20. oldalát).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/2115 rendelete (2021. december 2.) a közös agrárpolitika keretében a tagállamok által elkészítendő stratégiai tervhez (KAP stratégiai terv) nyújtott, az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) által finanszírozott támogatásra vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint az 1305/2013/EU és az 1307/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 435., 2021.12.6., 1. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1060 rendelete (2021. június 24.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alap Pluszra, a Kohéziós Alapra, az Igazságos Átmenet Alapra és az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alapra vonatkozó közös rendelkezések, valamint az előbbiekre és a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapra, a Belső Biztonsági Alapra és a határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó pénzügyi szabályok megállapításáról (HL L 231., 2021.6.30., 159. o.).

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 910/2014/EU rendelete (2014. július 23.) a belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó elektronikus azonosításról és bizalmi szolgáltatásokról, valamint az 1999/93/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 257., 2014.8.28., 73. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 228/2013/EU rendelete (2013. március 13.) az Unió legkülső régiói részére egyedi mezőgazdasági intézkedések megállapításáról és a 247/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 78., 2013.3.20., 23. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 229/2013/EU rendelete (2013. március 13.) egyedi mezőgazdasági intézkedéseknek a kisebb égei-tengeri szigetek javára történő megállapításáról és az 1405/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 78., 2013.3.20., 41. o.).

10

(11)  
  HL L 336., 1994.12.23., 22. o.

11

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács 1305/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról és az 1698/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 487. o.).

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 1144/2014/EU rendelete (2014. október 22.) a belső piacon és harmadik országokban megvalósított, mezőgazdasági termékekre vonatkozó tájékoztatásnyújtási és promóciós intézkedésekről, és a 3/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 317., 2014.11.4., 56. o.).

13

(14)  A Bizottság 906/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. március 11.) az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az állami intervencióhoz kapcsolódó kiadások tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 255., 2014.8.28., 1. o.).

14

(15)  A Bizottság (EU) 2016/1240 végrehajtási rendelete (2016. május 18.) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az állami intervenció és a magántárolási támogatás tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 206., 2016.7.30., 71. o.).

15

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács 1306/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 549. o.).

16

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács 1307/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a 637/2008/EK és a 73/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 608. o.).

17

(18)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/2117 rendelete (2021. december 2.) a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról szóló 1308/2013/EU rendelet, a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU rendelet, az ízesített borászati termékek meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, jelöléséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról szóló 251/2014/EU rendelet és az Unió legkülső régiói részére egyedi mezőgazdasági intézkedések megállapításáról szóló 228/2013/EU rendelet módosításáról (HL L 435., 2021.12.6., 262. o.).

18

(19)  A Tanács 1698/2005/EK rendelete (2005. szeptember 20.) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról (HL L 277., 2005.10.21., 1. o.).

19

(20)  A Bizottság 27/2004/EK rendelete (2004. január 5.) az 1257/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó átmeneti részletes szabályoknak a Cseh Köztársaságban, Észtországban, Cipruson, Lettországban, Litvániában, Magyarországon, Máltán, Lengyelországban, Szlovéniában és Szlovákiában a vidékfejlesztési intézkedéseknek az EMOGA Garanciarészlegéből való finanszírozása tekintetében történő megállapításáról (HL L 5., 2004.1.9., 36. o.).

20

(21)  A Tanács 2988/95/EK, Euratom rendelete (1995. december 18.) az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről (HL L 312., 1995.12.23., 1. o.).

21

(22)  A Tanács 332/2002/EK rendelete (2002. február 18.) a tagállamok fizetési mérlegéhez középtávú pénzügyi támogatási mechanizmus eszköz létrehozásáról (HL L 53., 2002.2.23., 1. o.).

22

(23)  A Tanács 407/2010/EU rendelete (2010. május 11.) európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus létrehozásáról (HL L 118., 2010.5.12., 1. o.).

23

(24)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/34/EU irányelve (2013. június 26.) a meghatározott típusú vállalkozások éves pénzügyi kimutatásairól, összevont (konszolidált) éves pénzügyi kimutatásairól és a kapcsolódó beszámolókról, a 2006/43/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint a 78/660/EGK és a 83/349/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 182., 2013.6.29., 19. o.).

24

(25)  Az Európai Parlament és a Tanács 952/2013/EU rendelete (2013. október 9.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.).

25

---

I. MELLÉKLET

Vezetői nyilatkozat – kifizető ügynökség, a 4. cikkben említettek szerint

Alulírott ..., a ... kifizető ügynökség igazgatója, ezúton benyújtom a nevezett kifizető ügynökség xxxx. október 16. és xxxx+1. október 15. közötti pénzügyi évre vonatkozó beszámolóját.

Kijelentem, hogy saját megítélésem és a rendelkezésemre álló információk, többek között a belső ellenőrzési szolgálat munkájának eredménye alapján:

| — | a benyújtott beszámoló a legjobb tudásom szerint a valóságnak megfelelően, teljeskörűen és pontosan tükrözi a szóban forgó pénzügyi évre vonatkozó kiadásokat és bevételeket. Minden általam ismert tartozás, előleg, garanciafizetés és készlet szerepel az elszámolásokban, és az EMGA-val, illetve az EMVA-val kapcsolatosan beszedett összes bevétel jóváírásra került a megfelelő alap javára; |
| --- | --- |

—

a benyújtott beszámoló a legjobb tudásom szerint a valóságnak megfelelően, teljeskörűen és pontosan tükrözi a szóban forgó pénzügyi évre vonatkozó kiadásokat és bevételeket. Minden általam ismert tartozás, előleg, garanciafizetés és készlet szerepel az elszámolásokban, és az EMGA-val, illetve az EMVA-val kapcsolatosan beszedett összes bevétel jóváírásra került a megfelelő alap javára;

| — | olyan rendszert vezettem be, amely megalapozott bizonyosságot nyújt a következők tekintetében:






  i. | az 1308/2013/EU rendeletben, a 228/2013/EU rendeletben, a 229/2013/EU rendeletben és az 1144/2014/EU rendeletben meghatározott intézkedéseket illetően a kifizetések jogszerűek és szabályszerűek; |
| --- | --- | --- |

—

olyan rendszert vezettem be, amely megalapozott bizonyosságot nyújt a következők tekintetében:

i.

az 1308/2013/EU rendeletben, a 228/2013/EU rendeletben, a 229/2013/EU rendeletben és az 1144/2014/EU rendeletben meghatározott intézkedéseket illetően a kifizetések jogszerűek és szabályszerűek;

| ii. | az (EU) 2021/2116 rendelet 9. cikke (3) bekezdése első albekezdése d) pontjának ii. alpontjában említett irányítási rendszerek megfelelően működnek és biztosítják, hogy a kiadások összhangban állnak a hivatkozott rendelet 37. cikkével; |
| --- | --- |

ii.

az (EU) 2021/2116 rendelet 9. cikke (3) bekezdése első albekezdése d) pontjának ii. alpontjában említett irányítási rendszerek megfelelően működnek és biztosítják, hogy a kiadások összhangban állnak a hivatkozott rendelet 37. cikkével;

| iii. | az (EU) 2021/2115 rendeletben említett beavatkozástípusokat illetően biztosított a jelentéstételi rendszer és a mutatóra vonatkozó adatok minősége és megbízhatósága, valamint a kiadások megfelelnek a vonatkozó bejelentett kimenetnek, és a kiadásokat az alkalmazandó irányítási rendszerekkel összhangban teljesítették. |
| --- | --- |

iii.

az (EU) 2021/2115 rendeletben említett beavatkozástípusokat illetően biztosított a jelentéstételi rendszer és a mutatóra vonatkozó adatok minősége és megbízhatósága, valamint a kiadások megfelelnek a vonatkozó bejelentett kimenetnek, és a kiadásokat az alkalmazandó irányítási rendszerekkel összhangban teljesítették.

Az elszámolásokban szereplő kiadásokat az eredetileg tervezett, az (EU) 2021/2116 rendeletben meghatározott célra fordították.

Megerősítem továbbá, hogy az ügynökség az (EU) 2021/2116 rendelet 59. cikkének megfelelően hatékony és arányos csalásellenes intézkedéseket alkalmaz, az azonosított kockázatok figyelembevételével.

A fentiek szerinti bizonyossághoz ugyanakkor a következő fenntartásokat fűzöm:

Végezetül megerősítem, hogy nincs tudomásom olyan nyilvánosságra nem hozott ügyről, amely az Unió pénzügyi érdekeit sértheti.

Aláírás

---

II. MELLÉKLET

Vezetői nyilatkozat – koordináló szerv, a 4. cikkben említettek szerint

Alulírott ..., a ... koordináló szerv igazgatója, ezúton benyújtom ......... (tagállam) xxxx. október 16. és xxxx+1. október 15. közötti pénzügyi évre vonatkozó éves teljesítményjelentését.

Kijelentem, hogy saját megítélésem és a rendelkezésemre álló információk, többek között a tanúsító szerv munkájának eredménye alapján:

| — | az (EU) 2021/2116 rendelet 54. cikkének (1) bekezdésében és az (EU) 2021/2115 rendelet 134. cikkében említett éves teljesítményjelentés összeállítására a koordináló szervnél alkalmazott akkreditált eljárásnak és rendszereknek megfelelően került sor, és a teljesítményjelentés a ......... (tagállam neve)-ban/-ben működő kifizető ügynökségek (felsorolás: .....) által szolgáltatott hitelesített adatokon alapul. |
| --- | --- |

—

az (EU) 2021/2116 rendelet 54. cikkének (1) bekezdésében és az (EU) 2021/2115 rendelet 134. cikkében említett éves teljesítményjelentés összeállítására a koordináló szervnél alkalmazott akkreditált eljárásnak és rendszereknek megfelelően került sor, és a teljesítményjelentés a ......... (tagállam neve)-ban/-ben működő kifizető ügynökségek (felsorolás: .....) által szolgáltatott hitelesített adatokon alapul.

A fentiek szerinti bizonyossághoz ugyanakkor a következő fenntartásokat fűzöm:

Végezetül megerősítem, hogy nincs tudomásom olyan nyilvánosságra nem hozott ügyről, amely az Unió pénzügyi érdekeit sértheti.

Aláírás

---

III. MELLÉKLET

A pénzügyi eszközökre vonatkozó, a 7. cikk (6) bekezdésében említett ellenőrzési nyomvonal elemei

1.

a pénzügyi eszköz létrehozására vonatkozó dokumentumok, például finanszírozási megállapodások stb.;

2.

a KAP stratégiai terv és az egyes beavatkozástípusok keretében a pénzügyi eszköz javára teljesített hozzájárulások összegeit, a KAP stratégiai terv alapján elszámolható kiadást és az (EU) 2021/1060 rendelet 60. és 62. cikkével összhangban az EMVA-ból nyújtott támogatás révén keletkező kamatot és egyéb nyereségeket, továbbá az EMVA-ból származó források újrafelhasználását ismertető dokumentumok;

3.

a pénzügyi eszköz működésére vonatkozó dokumentumok, ideértve a monitoringgal, a jelentéstétellel és a kontrollal kapcsolatos dokumentumokat is;

4.

a KAP stratégiai terv szerinti hozzájárulások kivonására és a pénzügyi eszköz megszüntetésére vonatkozó dokumentumok;

5.

az irányítási költségekre és díjakra vonatkozó dokumentumok;

6.

a végső kedvezményezettek által benyújtott pályázati űrlapok vagy azokkal egyenértékű dokumentumok és a kapcsolódó igazoló dokumentumok, ideértve az üzleti terveket és – adott esetben – a korábbi éves pénzügyi kimutatásokat is;

7.

a pénzügyi eszközt végrehajtó szervezetektől származó ellenőrzőlisták és jelentések;

8.

adott esetben a csekély összegű (de minimis) támogatásokkal kapcsolatos nyilatkozatok;

9.

a pénzügyi eszköz által nyújtott támogatással – többek között sajáttőke-befektetésekhez, kölcsönökhöz, garanciákhoz nyújtott támogatással vagy a végső kedvezményezett javára egyéb formában végrehajtott beruházással – kapcsolatban aláírt megállapodások;

10.

arra vonatkozó bizonyíték, hogy a pénzügyi eszközön keresztül nyújtott támogatás rendeltetésszerűen kerül felhasználásra;

11.

a kifizető ügynökség és a pénzügyi eszköz közötti, valamint – a végső kedvezményezettel bezárólag minden szintre kiterjedően – a pénzügyi eszközön belüli pénzügyi mozgások nyilvántartásai, garanciák esetében pedig az alapul szolgáló kölcsönök folyósításának igazolása;

12.

a pénzügyi eszköz által a végső kedvezményezett javára kifizetett, KAP stratégiai terv szerinti hozzájárulás vagy lekötött garancia elkülönített nyilvántartásai vagy számviteli kódjai.

---

IV. MELLÉKLET

A pénzügyi eszközökre vonatkozó, a 7. cikk (7) bekezdésében említett éves ellenőrzési jelentés mintája

1.   Bevezetés

| 1.1. | A jelentés elkészítésében részt vevő külső könyvvizsgáló társaság megnevezése. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Referencia-időszak („N-1.” év október 16-tól „N.” év október 15-ig). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Az ellenőrzési jelentés tárgyát képező pénzügyi eszköz(ök)/megbízatás(ok) és KAP stratégiai terv(ek) megnevezése. Annak a finanszírozási megállapodásnak a megnevezése, amelyhez a jelentés kapcsolódik (a továbbiakban: finanszírozási megállapodás). |
| --- | --- |

1.3.

2.   Az EBB/EBA vagy egyéb nemzetközi pénzügyi szervezetek által alkalmazott belső kontrollrendszerek ellenőrzése

Az EBB vagy egyéb, valamely tagállamot a részvényesei között számontartó nemzetközi pénzügyi szervezetek által alkalmazott belső kontrollrendszer kapcsán elvégzett, annak felépítését és hatékonyságát vizsgáló, az alábbi elemekre kiterjedő külső ellenőrzés eredményei:

| 2.1. | A megbízatás elfogadásának folyamata. |
| --- | --- |

2.1.

A megbízatás elfogadásának folyamata.

| 2.2. | A pénzügyi közvetítők értékelésének és kiválasztásának folyamata: formai és minőségi szempontú értékelés. |
| --- | --- |

2.2.

A pénzügyi közvetítők értékelésének és kiválasztásának folyamata: formai és minőségi szempontú értékelés.

| 2.3. | A pénzügyi közvetítőkkel történő ügyletkötés jóváhagyására és a kapcsoló finanszírozási megállapodások aláírására vonatkozó eljárás. |
| --- | --- |

2.3.

A pénzügyi közvetítőkkel történő ügyletkötés jóváhagyására és a kapcsoló finanszírozási megállapodások aláírására vonatkozó eljárás.

| 2.4. | A pénzügyi közvetítők alábbi szempontok szerinti monitoringjára szolgáló folyamatok:






  2.4.1. | a pénzügyi közvetítők általi jelentéstétel; |
| --- | --- | --- |

2.4.

A pénzügyi közvetítők alábbi szempontok szerinti monitoringjára szolgáló folyamatok:

2.4.1.

a pénzügyi közvetítők általi jelentéstétel;

| 2.4.2. | a nyilvántartások vezetése; |
| --- | --- |

2.4.2.

a nyilvántartások vezetése;

| 2.4.3. | a végső kedvezményezetteknek teljesített kifizetések; |
| --- | --- |

2.4.3.

a végső kedvezményezetteknek teljesített kifizetések;

| 2.4.4. | a végső kedvezményezetteknek nyújtott támogatást megalapozó jogosultság; |
| --- | --- |

2.4.4.

a végső kedvezményezetteknek nyújtott támogatást megalapozó jogosultság;

| 2.4.5. | a pénzügyi közvetítők által felszámított irányítási díjak és költségek; |
| --- | --- |

2.4.5.

a pénzügyi közvetítők által felszámított irányítási díjak és költségek;

| 2.4.6. | láthatósági, átláthatósági és kommunikációs követelmények; |
| --- | --- |

2.4.6.

láthatósági, átláthatósági és kommunikációs követelmények;

| 2.4.7. | az állami támogatásokkal és a támogatáshalmozással kapcsolatos követelmények pénzügyi közvetítők általi teljesítése; |
| --- | --- |

2.4.7.

az állami támogatásokkal és a támogatáshalmozással kapcsolatos követelmények pénzügyi közvetítők általi teljesítése;

| 2.4.8. | adott esetben a befektetők vonatkozásában alkalmazott megkülönböztetett bánásmód; |
| --- | --- |

2.4.8.

adott esetben a befektetők vonatkozásában alkalmazott megkülönböztetett bánásmód;

| 2.4.9. | a pénzmosással, a terrorizmusfinanszírozással, az adókikerüléssel, az adócsalással és az adókijátszással kapcsolatos hatályos uniós jognak való megfelelés. |
| --- | --- |

2.4.9.

a pénzmosással, a terrorizmusfinanszírozással, az adókikerüléssel, az adócsalással és az adókijátszással kapcsolatos hatályos uniós jognak való megfelelés.

| 2.5. | A kifizető ügynökségtől kapott pénzösszegek feldolgozására szolgáló rendszerek. |
| --- | --- |

2.5.

A kifizető ügynökségtől kapott pénzösszegek feldolgozására szolgáló rendszerek.

| 2.6. | Az irányítási költségekkel és díjakkal kapcsolatos összegek kiszámítására és kifizetésére szolgáló rendszerek. |
| --- | --- |

2.6.

Az irányítási költségekkel és díjakkal kapcsolatos összegek kiszámítására és kifizetésére szolgáló rendszerek.

| 2.7. | A pénzügyi közvetítőknek teljesített kifizetések feldolgozására szolgáló rendszerek. |
| --- | --- |

2.7.

A pénzügyi közvetítőknek teljesített kifizetések feldolgozására szolgáló rendszerek.

| 2.8. | A KAP stratégiai terv(ek)ből a pénzügyi eszközök javára nyújtott támogatás kamatának és más nyereségének feldolgozására szolgáló rendszerek. |
| --- | --- |

2.8.

A KAP stratégiai terv(ek)ből a pénzügyi eszközök javára nyújtott támogatás kamatának és más nyereségének feldolgozására szolgáló rendszerek.

| 2.9. | Az utolsó számviteli évre vonatkozó éves ellenőrzési jelentésben a 2.1–2.8. pontban foglaltakon túl fel kell tüntetni a következő elemekkel kapcsolatos információkat is:






  2.9.1. | a befektetők vonatkozásában alkalmazott megkülönböztetett bánásmód; |
| --- | --- | --- |

2.9.

Az utolsó számviteli évre vonatkozó éves ellenőrzési jelentésben a 2.1–2.8. pontban foglaltakon túl fel kell tüntetni a következő elemekkel kapcsolatos információkat is:

2.9.1.

a befektetők vonatkozásában alkalmazott megkülönböztetett bánásmód;

| 2.9.2. | az elért multiplikátorarány, a garanciát szolgáltató pénzügyi eszközökre vonatkozó garanciamegállapodásokban elfogadott multiplikátorarányhoz viszonyítva; |
| --- | --- |

2.9.2.

az elért multiplikátorarány, a garanciát szolgáltató pénzügyi eszközökre vonatkozó garanciamegállapodásokban elfogadott multiplikátorarányhoz viszonyítva;

| 2.9.3. | a KAP stratégiai terv keretében a pénzügyi eszközök javára nyújtott támogatásból eredő kamatoknak és egyéb nyereségeknek az (EU) 2021/1060 rendelet 60. cikke szerinti felhasználása; |
| --- | --- |

2.9.3.

a KAP stratégiai terv keretében a pénzügyi eszközök javára nyújtott támogatásból eredő kamatoknak és egyéb nyereségeknek az (EU) 2021/1060 rendelet 60. cikke szerinti felhasználása;

| 2.9.4. | az EMVA-ból nyújtott támogatásból eredő, a pénzügyi eszközökbe a támogathatósági időszak lejárta előtt visszafizetett források felhasználása, valamint az e forrásoknak az (EU) 2021/1060 rendelet 62. cikke szerinti, a támogathatósági időszak lejárta utáni felhasználása céljából bevezetett szabályok. |
| --- | --- |

2.9.4.

az EMVA-ból nyújtott támogatásból eredő, a pénzügyi eszközökbe a támogathatósági időszak lejárta előtt visszafizetett források felhasználása, valamint az e forrásoknak az (EU) 2021/1060 rendelet 62. cikke szerinti, a támogathatósági időszak lejárta utáni felhasználása céljából bevezetett szabályok.

A 2.1., a 2.2. és a 2.3. pont esetében az első éves ellenőrzési jelentés benyújtását követően már csak a meglévő eljárások, illetve szabályok aktualizálásával vagy változásával kapcsolatos információkat szükséges továbbítani.

3.   Az ellenőrzés következtetései

| 3.1. | Az azzal kapcsolatos következtetés, hogy a külső könyvvizsgáló társaság megalapozott bizonyossággal tud-e szolgálni a 2. szakaszban foglalt elemek tekintetében az EBB – vagy az egyéb, valamely tagállamot részvényesei között számontartó nemzetközi pénzügyi szervezetek – által a vonatkozó szabályokkal összhangban bevezetett belső kontrollrendszer felépítését és hatékonyságát illetően. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Az ellenőrzési tevékenység eredményeképp tett megállapítások és ajánlások.
  A 3.1. és a 3.2. pontban foglaltaknak a 2. szakasz szerinti ellenőrzési tevékenység eredményein kell alapulniuk, és adott esetben figyelembe kell venniük a pénzügyi eszközöket végrehajtó ugyanazon szervezettel és/vagy a pénzügyi eszközökre vonatkozó ugyanazon megbízatással összefüggésben végzett egyéb nemzeti vagy uniós szintű ellenőrzési tevékenység eredményeit. |
| --- | --- |

3.2.

A 3.1. és a 3.2. pontban foglaltaknak a 2. szakasz szerinti ellenőrzési tevékenység eredményein kell alapulniuk, és adott esetben figyelembe kell venniük a pénzügyi eszközöket végrehajtó ugyanazon szervezettel és/vagy a pénzügyi eszközökre vonatkozó ugyanazon megbízatással összefüggésben végzett egyéb nemzeti vagy uniós szintű ellenőrzési tevékenység eredményeit.

---

V. MELLÉKLET

A 32. cikk (1) bekezdésének f) pontjában említett, szabálytalanságokra vonatkozó táblázatminta

A 32. cikk (1) bekezdésének f) pontjában említett információkat kifizető ügynökségenként külön-külön, az alábbi táblázat használatával kell megadni:

| a | b | c | d | e | f | g | h | i | j |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kifizető ügynökség | Alap | Pénznemegység | N-1. év október 15-i egyenleg | „Új ügyek” összesen (N. pénzügyi év) | „Korrekciók” összesen (N. pénzügyi év) | „Kamatok” összesen (N. pénzügyi év) | „Visszafizettetett összegek” összesen (N. pénzügyi év) | „Behajthatatlan összegek” összesen (N. pénzügyi év) | Visszafizettetés alatt álló összeg (N. év október 15-i egyenleg) |

a

b

c

d

e

f

g

h

i

j

Kifizető ügynökség

Alap

Pénznemegység

N-1. év október 15-i egyenleg

„Új ügyek” összesen (N. pénzügyi év)

„Korrekciók” összesen (N. pénzügyi év)

„Kamatok” összesen (N. pénzügyi év)

„Visszafizettetett összegek” összesen (N. pénzügyi év)

„Behajthatatlan összegek” összesen (N. pénzügyi év)

Visszafizettetés alatt álló összeg (N. év október 15-i egyenleg)

---

VI. MELLÉKLET

A vizsgálatokra vonatkozó, az (EU) 2021/2116 rendelet 80. cikkének (1) bekezdésében és e rendelet 48. cikkében említett ellenőrzési terv

A VIZSGÁLATI IDŐSZAKRA JAVASOLT ELLENŐRZÉSI TERV

1. rész   Eljárások és kockázatelemzés

1.1.   Kiválasztási eljárás

Be kell nyújtani a vizsgálat alá vonandó vállalkozások kiválasztásához alkalmazandó eljárás leírását.

Ezenkívül egyértelműen fel kell tüntetni a kockázatelemzés alkalmazását, és közölni kell, hogy az ilyen eljárást kiegészíti-e véletlenszerű és/vagy manuális kiválasztás.

Ismertetni kell továbbá azt a módszert, amely biztosítja, hogy a vállalkozások kiválasztására irányuló eljárás lefedje a különböző ágazatokat/intézkedéseket és régiókat.

1.2.   Alkalmazandó kockázati tényezők, kockázati értékek és súlyozás

Kockázatelemzés alkalmazása esetén tájékoztatást kell adni minden figyelembe vett kockázati tényezőről, valamint az e kockázati tényezőkhöz kapcsolódó lehetséges értékekről. Ezeknek az információknak szerepelniük kell az alábbiakban megadott táblázatokban.

Adott esetben be kell nyújtani a kockázati tényezők súlyozásához alkalmazandó eljárás leírását.

| A kockázatelemzés tárgyát képező valamennyi ágazatra/intézkedésre alkalmazandó kockázati tényezők és kockázati értékek | A kockázati tényezők súlyozása |
| --- | --- |
| Kockázati tényezők | Kockázati értékek |
| Leírás | Értékek |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

A kockázatelemzés tárgyát képező valamennyi ágazatra/intézkedésre alkalmazandó kockázati tényezők és kockázati értékek

A kockázati tényezők súlyozása

Kockázati tényezők

Kockázati értékek

Leírás

Értékek

| A(z) ... (ágazat/intézkedés) esetében alkalmazandó egyedi kockázati tényezők és kockázati értékek | A kockázati tényezők súlyozása |
| --- | --- |
| Kockázati tényezők | Kockázati értékek |
| Leírás | Értékek |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

A(z) ... (ágazat/intézkedés) esetében alkalmazandó egyedi kockázati tényezők és kockázati értékek

A kockázati tényezők súlyozása

Kockázati tényezők

Kockázati értékek

Leírás

Értékek

Adott esetben az ágazatokra/intézkedésekre alkalmazandó kockázati tényezők és kockázati értékek tekintetében a nyomtatvány további rovatokkal is kiegészíthető.

1.3.   A kiválasztási eljárás eredményei

Tájékoztatást kell adni arról, hogy a kockázatelemzés eredményei és az elfogadott eljárások hogyan vezettek az érintett vállalkozásoknak a végleges ellenőrzési tervben való figyelembevételéhez.

Egyértelműen fel kell tüntetni a vizsgálatból kizárandó ágazatokat/intézkedéseket, és ismertetni kell a kizárás okait.

Meg kell indokolni azon vállalkozások kiválasztását, amelyek bevételei vagy kifizetései, illetve azok összege nem érték el a 40 000 EUR-t.

2. rész   Ellenőrzési terv

2.1.   A kiválasztás áttekintése

| A vállalkozások minimális számának kiszámítása: |
| --- |
| A. | Azon vállalkozások száma, amelyeknek a bevételei vagy kifizetései, illetve azok összege az EMGA ... pénzügyi évében meghaladták a 150 000  EUR-t. |

A vállalkozások minimális számának kiszámítása:

A.

Azon vállalkozások száma, amelyeknek a bevételei vagy kifizetései, illetve azok összege az EMGA ... pénzügyi évében meghaladták a 150 000  EUR-t.

| B. | Minimális szám (az A. fele). |
| --- | --- |

B.

Minimális szám (az A. fele).

Azon sokaság, amelyből a kiválasztás történik:

| C. | Teljes szám |
| --- | --- |

C.

Teljes szám

| D. | Azon vállalkozások száma összesen, amelyek bevételei vagy kifizetései, illetve azok összege meghaladták a 350 000  EUR-t. |
| --- | --- |

D.

Azon vállalkozások száma összesen, amelyek bevételei vagy kifizetései, illetve azok összege meghaladták a 350 000  EUR-t.

| E. | Azon vállalkozások száma összesen, amelyek bevételei vagy kifizetései, illetve azok összege elérték a 40 000  EUR-t, de nem haladták meg a 350 000  EUR-t. |
| --- | --- |

E.

Azon vállalkozások száma összesen, amelyek bevételei vagy kifizetései, illetve azok összege elérték a 40 000  EUR-t, de nem haladták meg a 350 000  EUR-t.

| F. | Azon vállalkozások száma összesen, amelyek bevételei vagy kifizetései, illetve azok összege nem érték el a 40 000  EUR-t. |
| --- | --- |

F.

Azon vállalkozások száma összesen, amelyek bevételei vagy kifizetései, illetve azok összege nem érték el a 40 000  EUR-t.

Vizsgálatra javasolt vállalkozások:

| G. | Teljes szám |
| --- | --- |

G.

Teljes szám

| H. | Teljes szám a kockázatelemzés alapján* |
| --- | --- |

H.

Teljes szám a kockázatelemzés alapján*

| I. | Azon vállalkozások száma összesen, amelyek bevételei vagy kifizetései, illetve azok összege meghaladták a 350 000  EUR-t. |
| --- | --- |

I.

Azon vállalkozások száma összesen, amelyek bevételei vagy kifizetései, illetve azok összege meghaladták a 350 000  EUR-t.

| J. | Azon vállalkozások száma összesen, amelyek bevételei vagy kifizetései, illetve azok összege elérték a 40 000  EUR-t, de nem haladták meg a 350 000  EUR-t. |
| --- | --- |

J.

Azon vállalkozások száma összesen, amelyek bevételei vagy kifizetései, illetve azok összege elérték a 40 000  EUR-t, de nem haladták meg a 350 000  EUR-t.

| K. | Azon vállalkozások száma összesen, amelyek bevételei vagy kifizetései, illetve azok összege nem érték el a 40 000  EUR-t. |
| --- | --- |

K.

Azon vállalkozások száma összesen, amelyek bevételei vagy kifizetései, illetve azok összege nem érték el a 40 000  EUR-t.

Megjegyzés a táblázattal kapcsolatban:

| * | E kategóriába csak a kockázatelemzéssel kiválasztott vállalkozások tartoznak, és nem tartoznak ide azok a vállalkozások, amelyek véletlenszerű és/vagy manuális kiválasztás eredményeként kerültek bele az ellenőrzési tervbe, anélkül, hogy kockázatelemzés tárgyát képezték volna. |
| --- | --- |

*

E kategóriába csak a kockázatelemzéssel kiválasztott vállalkozások tartoznak, és nem tartoznak ide azok a vállalkozások, amelyek véletlenszerű és/vagy manuális kiválasztás eredményeként kerültek bele az ellenőrzési tervbe, anélkül, hogy kockázatelemzés tárgyát képezték volna.

2.2.   A vizsgálatra javasolt vállalkozások kiválasztása

| A. | EMGA költségvetési jogcím száma |
| --- | --- |

A.

EMGA költségvetési jogcím száma

| B. | EMGA költségvetési jogcímcsoport |
| --- | --- |

B.

EMGA költségvetési jogcímcsoport

| C. | Összes kiadás az EMGA költségvetési sorai szerint (EUR) |
| --- | --- |

C.

Összes kiadás az EMGA költségvetési sorai szerint (EUR)

| D. | Összes kiadás az EMGA költségvetési sorai szerint azon vállalkozások vonatkozásában, amelyek bevételei vagy kifizetései, illetve azok összege meghaladták a 40 000  EUR-t (EUR) |
| --- | --- |

D.

Összes kiadás az EMGA költségvetési sorai szerint azon vállalkozások vonatkozásában, amelyek bevételei vagy kifizetései, illetve azok összege meghaladták a 40 000  EUR-t (EUR)

| E. | Összes kiadás az EMGA költségvetési sorai szerint a vizsgálati ellenőrzési tervbe bevont vállalkozások vonatkozásában (EUR) |
| --- | --- |

E.

Összes kiadás az EMGA költségvetési sorai szerint a vizsgálati ellenőrzési tervbe bevont vállalkozások vonatkozásában (EUR)

| F. | A vizsgálati ellenőrzési tervbe bevont vállalkozások száma az EMGA költségvetési sorai szerint |
| --- | --- |

F.

A vizsgálati ellenőrzési tervbe bevont vállalkozások száma az EMGA költségvetési sorai szerint

Összesen:

Megjegyzés a táblázattal kapcsolatban:

A táblázat adott esetben további sorokkal egészíthető ki.

---

VII. MELLÉKLET

Az (EU) 2021/2116 rendelet 80. cikke (2) bekezdésének b) pontjában és e rendelet 48. cikkében említett vizsgálati jelentés

A VIZSGÁLATI IDŐSZAKRA VONATKOZÓ JELENTÉS

1.   Az ellenőrzések áttekintése

| A. | A vizsgálat alá vonandó vállalkozások száma összesen: |
| --- | --- |

A.

A vizsgálat alá vonandó vállalkozások száma összesen:

| B. | A vizsgálat alá vont vállalkozások száma összesen: |
| --- | --- |

B.

A vizsgálat alá vont vállalkozások száma összesen:

| C. | A vizsgálat alatt álló vállalkozások száma összesen: |
| --- | --- |

C.

A vizsgálat alatt álló vállalkozások száma összesen:

| D. | A még nem vizsgált vállalkozások száma összesen: |
| --- | --- |

D.

A még nem vizsgált vállalkozások száma összesen:

2.   Az ellenőrzések áttekintése (a jogcímcsoportok vagy a jogcímek száma szerint)

| A. | EMGA költségvetési jogcím száma |
| --- | --- |

A.

EMGA költségvetési jogcím száma

| B. | EMGA költségvetési jogcímcsoport |
| --- | --- |

B.

EMGA költségvetési jogcímcsoport

| C. | A ... vizsgálatra kiválasztott vállalkozásokhoz kapcsolódó összes kiadás
  (EUR) (C=E+F+G) |
| --- | --- |

C.

A ... vizsgálatra kiválasztott vállalkozásokhoz kapcsolódó összes kiadás

(EUR) (C=E+F+G)

Vizsgálat alá vont vállalkozások

| F. | Vizsgálat alatt álló vállalkozások – az e vállalkozásokhoz kapcsolódó összes kiadás
  (EUR) |
| --- | --- |

F.

Vizsgálat alatt álló vállalkozások – az e vállalkozásokhoz kapcsolódó összes kiadás

(EUR)

| G. | Nem vizsgált vállalkozások – az e vállalkozásokhoz kapcsolódó összes kiadás
  (EUR) |
| --- | --- |

G.

Nem vizsgált vállalkozások – az e vállalkozásokhoz kapcsolódó összes kiadás

(EUR)

| D. | Ténylegesen megvizsgált kiadások
  (EUR)* |
| --- | --- |

D.

Ténylegesen megvizsgált kiadások

(EUR)*

| E. | Az e vállalkozásokhoz kapcsolódó összes kiadás
  (EUR) |
| --- | --- |

E.

Az e vállalkozásokhoz kapcsolódó összes kiadás

(EUR)

Összesen:

Megjegyzések a táblázattal kapcsolatban:

| * | Csak a ténylegesen ellenőrzött számlákban (azaz az ellenőrzésre és/vagy keresztellenőrzésre kiválasztott számlákban) szereplő kiadásokra vonatkozik. |
| --- | --- |

*

Csak a ténylegesen ellenőrzött számlákban (azaz az ellenőrzésre és/vagy keresztellenőrzésre kiválasztott számlákban) szereplő kiadásokra vonatkozik.

A táblázat adott esetben további sorokkal egészíthető ki.

3.   Feltárt lehetséges szabálytalanságok

| A. | EMGA költségvetési jogcímcsoport |
| --- | --- |

A.

EMGA költségvetési jogcímcsoport

| B. | EMGA költségvetési jogcím száma |
| --- | --- |

B.

EMGA költségvetési jogcím száma

| C. | Az érintett vállalkozás hivatkozási száma |
| --- | --- |

C.

Az érintett vállalkozás hivatkozási száma

| D. | Az egyes feltárt lehetséges szabálytalanságok leírása és jellege |
| --- | --- |

D.

Az egyes feltárt lehetséges szabálytalanságok leírása és jellege

| E. | A feltárt lehetséges szabálytalanságok száma |
| --- | --- |

E.

A feltárt lehetséges szabálytalanságok száma

| F. | A lehetséges szabálytalanságok becsült értéke |
| --- | --- |

F.

A lehetséges szabálytalanságok becsült értéke

| G. | OLAF hivatkozási szám(ok) (IMS értesítési számok) |
| --- | --- |

G.

OLAF hivatkozási szám(ok) (IMS értesítési számok)

| H. | A vizsgálati időszak, amelyben vizsgálatot terveztek* |
| --- | --- |

H.

A vizsgálati időszak, amelyben vizsgálatot terveztek*

Összesen:

Megjegyzések a táblázattal kapcsolatban:

| * | Az előző vizsgálati időszakok tekintetében csak azok, amelyekről nem számoltak be a korábbi jelentésekben. |
| --- | --- |

*

Az előző vizsgálati időszakok tekintetében csak azok, amelyekről nem számoltak be a korábbi jelentésekben.

Minden egyes, szabálytalanság(ok) által érintett vállalkozást külön sorban kell feltüntetni.

A táblázat adott esetben további sorokkal egészíthető ki.

4.   Az előző vizsgálati ellenőrzési tervekhez kapcsolódó vizsgálatok elvégzése.

| Az előző vizsgálati ellenőrzési tervekhez kapcsolódó vizsgálatok elvégzése | A. | A vállalkozások száma |
| --- | --- | --- |

Az előző vizsgálati ellenőrzési tervekhez kapcsolódó vizsgálatok elvégzése

A.

A vállalkozások száma

| B. | Érintett kiadások |
| --- | --- |

B.

Érintett kiadások

| C. | A vállalkozásokhoz kapcsolódó, ténylegesen megvizsgált kiadások* |
| --- | --- |

C.

A vállalkozásokhoz kapcsolódó, ténylegesen megvizsgált kiadások*

| 4.1. | Az előző jelentésben vizsgálat alatt állóként bejelentett vállalkozások (4.1. = 4.2.+ 4.3.) |
| --- | --- |

4.1.

Az előző jelentésben vizsgálat alatt állóként bejelentett vállalkozások (4.1. = 4.2.+ 4.3.)

x

| 4.2. | A 4.1. pontban szereplő azon vállalkozások, amelyek esetében már befejeződtek a vizsgálatok |
| --- | --- |

4.2.

A 4.1. pontban szereplő azon vállalkozások, amelyek esetében már befejeződtek a vizsgálatok

| 4.3. | A 4.1. pontban szereplő azon vállalkozások, amelyek esetében még folynak a vizsgálatok |
| --- | --- |

4.3.

A 4.1. pontban szereplő azon vállalkozások, amelyek esetében még folynak a vizsgálatok

x

| 4.4. | Azon vállalkozások, melyek esetében az előző jelentés szerint még nem kezdődtek meg a vizsgálatok (4.4. = 4.5.+4.6.+4.7.) |
| --- | --- |

4.4.

Azon vállalkozások, melyek esetében az előző jelentés szerint még nem kezdődtek meg a vizsgálatok (4.4. = 4.5.+4.6.+4.7.)

x

| 4.5. | A 4.4. pontban szereplő azon vállalkozások, amelyek esetében már befejeződtek a vizsgálatok |
| --- | --- |

4.5.

A 4.4. pontban szereplő azon vállalkozások, amelyek esetében már befejeződtek a vizsgálatok

| 4.6. | A 4.4. pontban szereplő azon vállalkozások, amelyek esetében még folynak a vizsgálatok |
| --- | --- |

4.6.

A 4.4. pontban szereplő azon vállalkozások, amelyek esetében még folynak a vizsgálatok

x

| 4.7. | A 4.4. pontban szereplő azon vállalkozások, amelyek esetében még nem kezdődtek meg a vizsgálatok |
| --- | --- |

4.7.

A 4.4. pontban szereplő azon vállalkozások, amelyek esetében még nem kezdődtek meg a vizsgálatok

x

Megjegyzések a táblázattal kapcsolatban:

| * | Csak a ténylegesen ellenőrzött számlákban (azaz az ellenőrzésre és/vagy keresztellenőrzésre kiválasztott számlákban) szereplő kiadásokra vonatkozik. |
| --- | --- |

*

Csak a ténylegesen ellenőrzött számlákban (azaz az ellenőrzésre és/vagy keresztellenőrzésre kiválasztott számlákban) szereplő kiadásokra vonatkozik.

5.   Kölcsönös segítségnyújtás

Az (EU) 2021/2116 rendelet IV. címének III. fejezete szerint kiadott és beérkezett kölcsönös segítségnyújtási kérelmek összefoglalása.

Az elküldött kérelmekre és a kapott válaszokra vonatkozó információknak szerepelniük kell az alábbiakban megadott táblázatban:

| A. | Az a tagállam, amelynek a kérelmet küldték |
| --- | --- |

A.

Az a tagállam, amelynek a kérelmet küldték

| B. | A kérelem időpontja |
| --- | --- |

B.

A kérelem időpontja

| C. | A válasz időpontja és az eredmények összefoglalása |
| --- | --- |

C.

A válasz időpontja és az eredmények összefoglalása

Megjegyzés a táblázattal kapcsolatban:

A táblázat adott esetben további sorokkal egészíthető ki.

6.   Erőforrások

Meg kell adni a vizsgálatok lefolytatásához kirendelt személyzet létszámát (személy/év) ellenőrző szervenként és adott esetben régiónként.

7.   Nehézségek és javításra irányuló javaslatok

Tájékoztatást kell adni az (EU) 2021/2116 rendelet IV. címe III. fejezetének alkalmazása során felmerült nehézségekről, valamint az említett nehézségek leküzdése érdekében tett intézkedésekről vagy javaslatokról.

Adott esetben az (EU) 2021/2116 rendelet IV. címe III. fejezete alkalmazásának javítására irányuló javaslatok is előterjeszthetők.

---

VIII. MELLÉKLET

Az átláthatóság biztosítása céljából az 58. cikknek megfelelően közzéteendő információk

| A kedvezményezett/ jogalany/ szervezet neve | A kedvezményezett vezetékneve | Ha valamilyen csoporthoz tartozik, az anyavállalat neve és héa- vagy adóazonosító száma | Település | A IX. mellékletben meghatározott intézkedés/ beavatkozástípus/ ágazat kódja | Egyedi célkitűzés (1) | Kezdő időpont (2) | Befejező időpont (3) | Összeg az EMGA keretében végrehajtott műveletek szerinti bontásban | Az adott kedvezményezett-hez kapcsolódó EMGA-összeg összesen | Összeg az EMVA keretében végrehajtott műveletek szerinti bontásban | Az adott kedvezményezett-hez kapcsolódó EMVA-összeg összesen | Összeg a társfinanszírozás keretében végrehajtott műveletek szerinti bontásban | Az adott kedvezményezett-hez kapcsolódó társfinanszírozott összeg összesen | EMVA- és társfinanszírozott összegek összesen | Az adott kedvezményezett-hez kapcsolódó uniós összeg összesen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | 50 | | 70 | | 40 | 110 | 120 |
| | | | | A. kód | | | | 20 | | | | | | | |
| | | | | B. kód | | | | | | 40 | | 25 | | | |
| | | | | C. kód | | | | 30 | | | | | | | |
| | | | | D. kód | | | | | | 30 | | 15 | | | |

A kedvezményezett/ jogalany/ szervezet neve

A kedvezményezett vezetékneve

Ha valamilyen csoporthoz tartozik, az anyavállalat neve és héa- vagy adóazonosító száma

Település

A IX. mellékletben meghatározott intézkedés/ beavatkozástípus/ ágazat kódja

Egyedi célkitűzés (1)

Kezdő időpont (2)

Befejező időpont (3)

Összeg az EMGA keretében végrehajtott műveletek szerinti bontásban

Az adott kedvezményezett-hez kapcsolódó EMGA-összeg összesen

Összeg az EMVA keretében végrehajtott műveletek szerinti bontásban

Az adott kedvezményezett-hez kapcsolódó EMVA-összeg összesen

Összeg a társfinanszírozás keretében végrehajtott műveletek szerinti bontásban

Az adott kedvezményezett-hez kapcsolódó társfinanszírozott összeg összesen

EMVA- és társfinanszírozott összegek összesen

Az adott kedvezményezett-hez kapcsolódó uniós összeg összesen

50

70

40

110

120

A. kód

20

B. kód

40

25

C. kód

30

D. kód

30

15

---

(1)  A művelet egyedi célkitűzésének meg kell felelnie a IX. mellékletben meghatározott, az érintett műveletet szabályozó vonatkozó uniós jogszabályokban előírt egy vagy több célkitűzésnek. Konkrétan az (EU) 2021/2115 rendelet szerinti műveletek egyedi célkitűzésének/célkitűzéseinek meg kell felelnie/felelniük az említett jogszabály 6. cikkében meghatározott egyedi célkitűzéseknek, és összhangban kell lennie/lenniük a tagállam KAP-tervével. Ezenkívül az 1305/2013/EU rendelet, az 1307/2013/EU rendelet és az 1308/2013/EU rendelet szerinti műveletek egyedi célkitűzésének/célkitűzéseinek meg kell felelnie/felelniük az 1306/2013/EU rendelet 110. cikkének (2) bekezdésében meghatározott célkitűzéseknek (a tagállamok további útmutatást a Technical Handbook on the Monitoring and Evaluation Framework of the Common Agricultural Policy 2014 – 2020 [A közös agrárpolitika monitoring- és értékelési keretéről szóló szakmai kézikönyv, 2014–2020] című kiadványban találhatnak).

(2)  A közvetlen kifizetések formájában megvalósuló beavatkozások típusainak, a hátrányos természeti adottságokhoz és egyéb területspecifikus hátrányokhoz és a bizonyos kötelező követelményekből eredő területspecifikus hátrányokhoz kapcsolódó vidékfejlesztési beavatkozások típusainak, valamint a 228/2013/EU rendelet és a 229/2013/EU rendelet szerinti intézkedéseknek a kezdő és befejező időpontjára vonatkozó információk nem relevánsak, mivel az ezen intézkedésekhez és beavatkozástípusokhoz tartozó műveletek éves jellegűek.

(3)  A közvetlen kifizetések formájában megvalósuló beavatkozások típusainak, a hátrányos természeti adottságokhoz és egyéb területspecifikus hátrányokhoz és a bizonyos kötelező követelményekből eredő területspecifikus hátrányokhoz kapcsolódó vidékfejlesztési beavatkozások típusainak, valamint a 228/2013/EU rendelet és a 229/2013/EU rendelet szerinti intézkedéseknek a kezdő és befejező időpontjára vonatkozó információk nem relevánsak, mivel az ezen intézkedésekhez és beavatkozástípusokhoz tartozó műveletek éves jellegűek.

---

IX. MELLÉKLET

Az 58. cikk szerinti intézkedés/beavatkozástípus/ágazat

| Az intézkedés/beavatkozástípus/ágazat kódja | Az intézkedés/beavatkozástípus/ágazat megnevezése | Az intézkedés/beavatkozástípus/ágazat célja |
| --- | --- | --- |
| | Az (EU) 2021/2115 rendelet 16. cikke szerinti, közvetlen kifizetések formájában megvalósuló beavatkozástípusokhoz kapcsolódó műveletek. | |
| | 1. | Termeléstől független jövedelemtámogatás |

Az intézkedés/beavatkozástípus/ágazat kódja

Az intézkedés/beavatkozástípus/ágazat megnevezése

Az intézkedés/beavatkozástípus/ágazat célja

Az (EU) 2021/2115 rendelet 16. cikke szerinti, közvetlen kifizetések formájában megvalósuló beavatkozástípusokhoz kapcsolódó műveletek.

1.

I.1.

A fenntarthatóságot elősegítő, alapszintű jövedelemtámogatás

Az alapszintű jövedelemtámogatás termeléstől független, területalapú támogatás. Cél: az élelmezésbiztonság fokozása érdekében a mezőgazdasági üzemek fennmaradását biztosító jövedelemnek és az üzemek rezilienciájának Unión belüli támogatása.

I.2.

A fenntarthatóságot elősegítő, átcsoportosítással nyújtható kiegészítő jövedelemtámogatás

A fenntarthatóságot elősegítő, átcsoportosítással nyújtható kiegészítő jövedelemtámogatás termeléstől független, területalapú támogatás. Cél: a közvetlen kifizetések elosztásának javítása a támogatásnak a nagyobb mezőgazdasági üzemektől a kisebb vagy közepes méretű mezőgazdasági üzemek részére történő átcsoportosítása révén.

I.3.

A fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott kiegészítő jövedelemtámogatás

A fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott kiegészítő jövedelemtámogatás olyan, termeléstől független támogatás, amely magasabb jövedelemtámogatást biztosít azoknak a fiatal mezőgazdasági termelőknek, akik először hoznak létre mezőgazdasági üzemet. Cél: a mezőgazdasági ágazat korszerűsítése a fiataloknak az ágazat számára történő megnyerése és vállalkozásfejlesztésük javítása révén.

I.4.

Az éghajlattal és a környezetvédelemmel kapcsolatos rendszerek

Az ökorendszerek termeléstől független támogatási rendszerek. Cél: a környezet, az éghajlat és az állatjólét szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatok előmozdítására irányuló jövedelemtámogatás nyújtása.

I.5.

Mezőgazdasági kistermelők részére nyújtott támogatások

A mezőgazdasági kistermelők részére nyújtott támogatások termeléstől független támogatások, amelyek felváltanak minden más, az érintett kedvezményezettek számára teljesített közvetlen kifizetést. A mezőgazdasági kistermelők részére nyújtott támogatások célja a támogatások kiegyensúlyozottabb elosztásának elősegítése, valamint a kis összegű támogatások kedvezményezettjeire és az irányító hatóságokra háruló adminisztratív terhek csökkentése.

| 2. | Termeléstől függő közvetlen kifizetések |
| --- | --- |

2.

I.6.

Termeléstől függő jövedelemtámogatás

A termeléstől függő jövedelemtámogatás meghatározott termeléshez kötött, hektáronkénti vagy fejenkénti támogatás. Cél: a versenyképesség, a fenntarthatóság és/vagy a minőség javítása bizonyos olyan ágazatokban és termékek esetében, amelyek társadalmi, gazdasági vagy környezeti okokból különösen fontosak, és amelyek tekintetében bizonyos nehézségek merültek fel.

I.7.

A gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatás

A gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatás termeléstől függő támogatás, amely a gyapottal bevetett támogatható terület hektárszáma után nyújtandó. A gyapottermelő tagállamok által kötelezően alkalmazandó rendszer célja a gyapottermelés azon régiókban való támogatása, ahol a szóban forgó termelés fontos szerepet tölt be az agrárgazdaságban.

Az 1307/2013/EU rendelet I. mellékletében meghatározott intézkedések

II.1.

Alaptámogatási rendszer (III. cím, 1. fejezet, 1., 2., 3. és 5. szakasz)

Az alaptámogatási rendszer olyan, termeléstől független területalapú támogatásokat biztosító rendszer, amely a mezőgazdasági termelőknek kiosztott támogatási jogosultságokon alapul. Cél: a mezőgazdasági termelők jövedelmének támogatása, tekintve, hogy a mezőgazdasági termelők átlagos jövedelme jelentős mértékben elmarad a gazdaság többi területén tevékenykedő szereplők átlagjövedelmétől.

II.2.

Egységes területalapú támogatási rendszer (36. cikk)

Az egységes területalapú támogatási rendszer termeléstől független területalapú támogatást biztosít a mezőgazdasági termelő által bejelentett támogatható hektárok tekintetében. Cél: a mezőgazdasági termelők jövedelmének támogatása, tekintve, hogy a mezőgazdasági termelők átlagos jövedelme jelentős mértékben elmarad a gazdaság többi területén tevékenykedő szereplők átlagjövedelmétől.

II.3.

Átcsoportosítással nyújtható támogatás (III. cím, 2. fejezet)

Az átcsoportosítással nyújtható támogatás termeléstől független, területalapú támogatás. Cél: a kisebb mezőgazdasági üzemek támogatása azáltal, hogy az ilyen üzemek kiegészítő támogatásban részesülnek az általuk az alaptámogatási rendszer keretében bejelentett első hektárok után.

II.4.

Az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokra nyújtott támogatás (III. cím, 3. fejezet)

A környezetbarátabbá válást ösztönző támogatás termeléstől független, területalapú, hektáronként nyújtott támogatás. A támogatás célja a következő három, az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlat alkalmazásának előmozdítása: a növénytermesztés diverzifikálása, az állandó gyepterület fenntartása, valamint ökológiai jelentőségű terület meglétnek biztosítása a mezőgazdasági területen.

II.5.

A hátrányos természeti adottságú területekre vonatkozó támogatás (III. cím, 4. fejezet)

A hátrányos természeti adottságú területekre vonatkozó támogatás termeléstől független, területalapú támogatás, amely az alaptámogatáson felül nyújtható a mezőgazdasági termelőknek. Cél: a hátrányos természeti adottságú területek mezőgazdasági termelőinek támogatása.

II.6.

A fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott támogatás (III. cím, 5. fejezet)

A fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott támogatás olyan, termeléstől független támogatás, amely magasabb jövedelemtámogatást biztosít azoknak a fiatal mezőgazdasági termelőknek, akik először hoznak létre mezőgazdasági üzemet. Cél: új gazdasági tevékenységek létrehozásának és fejlesztésének előmozdítása a mezőgazdasági ágazatban, ami elengedhetetlen az uniós mezőgazdasági ágazat versenyképessége szempontjából.

II.7.

Termeléstől függő önkéntes támogatás (IV. cím, 1. fejezet)

A termeléstől függő önkéntes támogatás meghatározott termeléshez kötött, hektáronkénti vagy fejenkénti támogatás. Cél: a versenyképesség és a fenntarthatóság javítása bizonyos olyan ágazatokban, amelyek gazdasági, társadalmi vagy környezeti okokból különösen fontosak, és bizonyos nehézségekkel küzdenek.

II.8.

A gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatás (IV. cím, 2. fejezet)

A gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatás termeléstől függő támogatás, amely a gyapottal bevetett támogatható terület hektárszáma után nyújtandó. A gyapottermelő tagállamok által kötelezően alkalmazandó rendszer célja a gyapottermelés azon régiókban való támogatása, ahol a szóban forgó termelés fontos szerepet tölt be az agrárgazdaságban.

II.9.

Mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszer (V. cím)

A mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszer keretében olyan, termeléstől független támogatások nyújthatók, amelyek felváltanak minden más, az érintett kedvezményezettek számára teljesített közvetlen kifizetést. Cél: a támogatások kiegyensúlyozottabb elosztásának elősegítése, valamint a kis összegű támogatások kedvezményezettjeire és az irányító hatóságokra háruló adminisztratív terhek csökkentése.

II.10.

A 73/2009/EK tanácsi rendelet I. mellékletében meghatározott intézkedések
   (1)

E közvetlen kifizetések célja az, hogy a mezőgazdasági termelők jövedelemtámogatásának javítása érdekében függetlenítsék a támogatást a növénytermesztéstől és az állattenyésztéstől.

Az (EU) 2021/2115 rendelet 42. cikke szerinti ágazati beavatkozások formájában megvalósuló műveletek.

III.1.

Gyümölcs- és zöldségágazat (49–53. cikk)

Cél: a gyümölcs- és zöldségágazat kínálati koncentrációjának, versenyképességének és fenntarthatóságának támogatása. Ez olyan, az 1308/2013/EU rendelet szerint elismert termelői szervezeteken vagy azoknak az említett rendelet szerint elismert társulásain keresztül történik, amelyek az (EU) 2021/2115 rendelettel összhangban operatív programokat működtetnek. A kedvezményezettek termelői szervezetek és termelői szervezetek társulásai. A programok időtartama 3 és 7 év között van, és irányításuk az egyes pénzügyi évekhez igazodik. A tagállamoknak minden egyes programot jóvá kell hagyniuk.

III.2.

A méhészeti termékek ágazata (54., 55. és 56. cikk)

Cél: támogatás biztosítása a méhészek számára, valamint a méhészeti termékek minőségének és értékesítési lehetőségeinek javításához.

III.3.

Borágazat (57–60. cikk)

Cél: a borágazat versenyképességének és fenntarthatóságának támogatása. A programokat a tagállamok nemzeti szinten, stratégiai tervük keretében működtetik és az egyes pénzügyi évekhez igazodva irányítják. A kedvezményezettek szőlőtermesztők, valamint borászati és borkereskedelmi szereplők vagy azok társulásai/szervezetei. A tagállamok által jóváhagyandó műveletek éves vagy többéves műveletek is lehetnek.

III.4.

Komlóágazat (61. és 62. cikk)

Cél: a komlóágazat kínálati koncentrációjának, versenyképességének és fenntarthatóságának támogatása olyan, az 1308/2013/EU rendelet szerint elismert termelői szervezeteken és azoknak az említett rendelet szerint elismert társulásain keresztül, amelyek az (EU) 2021/2115 rendelettel összhangban operatív programokat működtetnek. A kedvezményezettek termelői szervezetek vagy termelői szervezetek társulásai. A programok időtartama 3 és 7 év között van, és irányításuk az egyes pénzügyi évekhez igazodik. A tagállamoknak minden egyes programot jóvá kell hagyniuk.

III.5.

Olívaolaj- és étkezésiolajbogyó-ágazat (63., 64. és 65. cikk)

Cél: az olívaolaj- és étkezésiolajbogyó-ágazat kínálati koncentrációjának, versenyképességének és fenntarthatóságának támogatása olyan, az 1308/2013/EU rendelet szerint elismert termelői szervezeteken és azoknak az említett rendelet szerint elismert társulásain keresztül, amelyek az (EU) 2021/2115 rendelettel összhangban operatív programokat működtetnek. A kedvezményezettek termelői szervezetek vagy termelői szervezetek társulásai. A programok időtartama 3 és 7 év között van, és irányításuk az egyes pénzügyi évekhez igazodik. A tagállamoknak minden egyes programot jóvá kell hagyniuk.

III.6.

Az 1308/2013/EU rendelet 1. cikke (2) bekezdésének a)–h), k), m), o)–t) és w) pontjában meghatározott egyéb ágazatok, valamint az (EU) 2021/2115 rendelet XIII. mellékletében felsorolt termékeket előállító ágazatok (66., 67. és 68. cikk)

Cél: a kapcsolódó ágazatok kínálati koncentrációjának, versenyképességének és fenntarthatóságának támogatása olyan, az 1308/2013/EU rendelet szerint elismert termelői szervezeteken és azoknak az említett rendelet szerint elismert társulásain, valamint a tagállam által ideiglenesen jóváhagyott olyan termelői csoportokon keresztül, amelyek az (EU) 2021/2115 rendelettel összhangban operatív programokat működtetnek. A kedvezményezettek termelői szervezetek, termelői szervezetek társulásai vagy termelői csoportok. A programok időtartama 3 és 7 év között van, és irányításuk az egyes pénzügyi évekhez igazodik. A tagállamoknak minden egyes programot jóvá kell hagyniuk.

Az 1308/2013/EU rendeletben meghatározott intézkedések

IV.1.

Állami intervenció

Amikor egyes mezőgazdasági termékek piaci ára egy előre meghatározott szint alá esik, a tagállamok hatóságai a piac stabilizálása céljából beavatkozhatnak oly módon, hogy felvásárolják a felesleges készleteket, és azokat a piaci ár emelkedéséig raktározhatják. Azoknak a gazdálkodó egységeknek az adatait kell közzétenni, amelyek a támogatás kedvezményezettjei, azaz amelyektől a terméket felvásárolták.

IV.2.

Magántárolási támogatás

A támogatás célja az, hogy bizonyos termékek termelői átmeneti támogatásban részesüljenek a magántároláshoz kapcsolódó költségek fedezéséhez.

IV.3.

Iskolagyümölcs-, iskolazöldség- és iskolatejprogram

A támogatás célja a mezőgazdasági termékek bölcsődébe/óvodába, illetve általános vagy középiskolai oktatási intézménybe járó gyermekek számára történő kiosztásának előmozdítása és ezáltal a gyermekek által fogyasztott gyümölcsök, zöldségek és tej mennyiségének növelése és az étkezési szokások javítása.

IV.5.

Rendkívüli intézkedések

Az 1308/2013/EU rendelet 219. cikkének (1) bekezdése, 220. cikkének (1) bekezdése, valamint 221. cikkének (1) és (2) bekezdése alapján bevezetett rendkívüli intézkedések célja az, hogy az (EU) 2021/2116 rendelet 5. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban támogassák a mezőgazdasági piacokat.

IV.6.

A gyümölcs- és zöldségágazatban nyújtott támogatások (II. fejezet, 3. szakasz)

A támogatások arra ösztönzik a gyümölcs- és zöldségtermesztőket, hogy csatlakozzanak a termelői szervezetekhez. E szervezetek támogatást kapnak a nemzeti stratégián alapuló operatív programjaik végrehajtásához. A támogatás további célja a válságok miatt bekövetkező jövedelemingadozások mérséklése. Támogatások vehetők igénybe az operatív programok keretében végrehajtott válságmegelőzési és -kezelési intézkedések céljaira, nevezetesen a következőkre: árukivonás, zöld szüret/be nem takarítás, promóciós/kommunikációs eszközök, képzés, betakarítási biztosítás, bankhitelek felvételének elősegítése, valamint a kölcsönös kockázatkezelési alapok (a mezőgazdasági termelők tulajdonában lévő stabilizációs alapok) létrehozásához kapcsolódó adminisztratív költségek fedezése.

IV.7.

A borágazatban nyújtott támogatások (II. fejezet, 4. szakasz)

A szóban forgó ágazatban nyújtott különféle támogatások a piaci egyensúly biztosítására és az uniós borok versenyképességének növelésére irányulnak, és a következő formákat ölthetik: a borok harmadik országbeli piacokon folytatott promóciójához, valamint a bor felelősségteljes módon történő fogyasztásával és az oltalom alatt álló eredetmegjelölésekre (OEM), illetve oltalom alatt álló földrajzi jelzésekre (OFJ) vonatkozó uniós rendszerrel kapcsolatos tájékoztatáshoz nyújtott támogatás; a szőlőültetvények szerkezetátalakításához és átállításához, a borászatokra és a piaci létesítményekre irányuló beruházásokhoz, valamint az innovációhoz kapcsolódó költségek társfinanszírozása; a zöld szürethez, a kölcsönös kockázatkezelési alapok létrehozásához, a betakarítási biztosításhoz és a melléktermék-lepárláshoz nyújtott támogatás.

IV.8.

Az olívaolaj és az étkezési olajbogyó ágazatában nyújtott támogatások (II. fejezet, 2. szakasz)

A termelői szervezetek, a termelői szervezetek társulásai és a szakmaközi szervezetek által az alábbi területek legalább egyikén létrehozandó hároméves munkaprogramokra nyújtott támogatás: a piac figyelemmel kísérése és irányítása az olívaolaj és az étkezési olajbogyó ágazatában; az olajbogyó-termesztés környezeti hatásainak javítása; az olajbogyó-termesztés versenyképességének korszerűsítés révén történő javítása; az olívaolaj és az étkezési olajbogyó termelési minőségének javítása; az olívaolaj és az étkezési olajbogyó nyomonkövethetőségi rendszere, minőségének tanúsítása és védelme; a termelői szervezetek, a termelői szervezetek társulásai, illetve a szakmaközi szervezetek által az olívaolaj és az étkezési olajbogyó minőségének javítása érdekében végrehajtott intézkedésekről szóló információk terjesztése.

IV.9.

A méhészeti ágazatban nyújtott támogatás (II. fejezet, 5. szakasz)

A támogatás célja az, hogy a szóban forgó ágazat a méhészeti termékek előállításának és forgalmazásának javítását célzó méhészeti programokon keresztül támogatásban részesüljön.

IV.10.

A komlóágazatban nyújtott támogatás (II. fejezet, 6. szakasz)

A komlótermelői szervezetek számára nyújtott támogatás.

Az (EU) 2021/2115 rendelet 69. cikke szerinti, vidékfejlesztésre irányuló beavatkozástípusok formájában megvalósuló műveletek.

V.1.

Környezetvédelmi, éghajlattal kapcsolatos és egyéb gazdálkodási kötelezettségvállalások

A támogatás célja ellentételezés biztosítása a mezőgazdasági termelők, erdőtulajdonosok és egyéb gazdálkodók számára a kötelező előírásokon túlmutató olyan önkéntes környezet- és éghajlatvédelmi és egyéb gazdálkodási kötelezettségvállalásokkal kapcsolatos többletköltségek és elmaradt jövedelem tekintetében, amely kötelezettségvállalások hozzájárulnak a KAP egyedi célkitűzéseinek megvalósításához, különösen a környezet- és éghajlatvédelem, valamint az állatjólét területén.

V.2.

Hátrányos természeti adottság és egyéb területspecifikus hátrányok

A támogatás célja ellentételezés biztosítása a mezőgazdasági termelők számára az érintett területeken, például a hegyvidéki területeken fennálló hátrányos természeti adottságokhoz és egyéb területspecifikus hátrányokhoz kapcsolódó többletköltségek és elmaradt jövedelem egésze vagy egy része tekintetében.

V.3.

Bizonyos kötelező követelményekből eredő területspecifikus hátrányok

A támogatás célja ellentételezés biztosítása a mezőgazdasági termelők, erdőtulajdonosok és egyéb gazdálkodók számára az érintett területeken fennálló bizonyos területspecifikus hátrányokhoz kapcsolódó, a Natura 2000 irányelvek (a 92/43/EGK tanácsi irányelv (2) és a 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3)) vagy – a mezőgazdasági területek esetében – a víz-keretirányelv (a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4)) végrehajtásából eredő követelmények teljesítésével járó többletköltségek és elmaradt jövedelmek egésze vagy egy része tekintetében.

V.4.

Beruházások, az öntözésre irányuló beruházásokat is beleértve

A támogatás célja az olyan tárgyi eszközökre vagy immateriális javakra irányuló beruházások – köztük öntözéssel kapcsolatos beruházások – támogatása, amelyek hozzájárulnak a KAP egy vagy több egyedi célkitűzésének megvalósításához.

V.5.

Fiatal mezőgazdasági termelők, új mezőgazdasági termelők és vidéki induló vállalkozások tevékenységének megkezdése

A támogatás a fiatal mezőgazdasági termelők, az új mezőgazdasági termelők, valamint – bizonyos feltételek mellett – a vidéki induló vállalkozások tevékenységének megkezdését hivatott előmozdítani a KAP egy vagy több egyedi célkitűzésének megvalósításához való hozzájárulás céljából.

V.6.

Kockázatkezelési eszközök

A támogatás célja az olyan kockázatkezelési eszközök alkalmazásának előmozdítása, amelyek segítik a mezőgazdasági termelőket a mezőgazdasági tevékenységükhöz kapcsolódó, rajtuk kívül álló termelési és jövedelemkockázatok kezelésében.

V.7.

Együttműködés

A támogatás célja az együttműködés támogatása és ezáltal a KAP egy vagy több egyedi célkitűzésének megvalósításához való hozzájárulás. Ez a következőkhöz nyújtott együttműködési támogatást foglalja magában:

| a) | a mezőgazdaság termelékenységét és fenntarthatóságát célzó európai innovációs partnerség keretében működő operatív csoportok műveleteinek előkészítése és végrehajtása; |
| --- | --- |

a)

a mezőgazdaság termelékenységét és fenntarthatóságát célzó európai innovációs partnerség keretében működő operatív csoportok műveleteinek előkészítése és végrehajtása;

| b) | a LEADER előkészítése és végrehajtása; |
| --- | --- |

b)

a LEADER előkészítése és végrehajtása;

| c) | az uniós és a nemzeti szinten elismert minőségi rendszereknek és e rendszerek mezőgazdasági termelők általi alkalmazásának előmozdítása és támogatása; |
| --- | --- |

c)

az uniós és a nemzeti szinten elismert minőségi rendszereknek és e rendszerek mezőgazdasági termelők általi alkalmazásának előmozdítása és támogatása;

| d) | termelői csoportok, termelői szervezetek vagy szakmaközi szervezetek támogatása; |
| --- | --- |

d)

termelői csoportok, termelői szervezetek vagy szakmaközi szervezetek támogatása;

| e) | az „Intelligens falvak” stratégia előkészítése és végrehajtása; |
| --- | --- |

e)

az „Intelligens falvak” stratégia előkészítése és végrehajtása;

| f) | más együttműködési formák támogatása. |
| --- | --- |

f)

más együttműködési formák támogatása.

V.8.

Ismeretek cseréje és tájékoztatás

A támogatás célja a KAP egy vagy több egyedi célkitűzésének megvalósításához hozzájáruló, különösen a természet-, környezet- és éghajlatvédelemre irányuló ismeretmegosztási és tájékoztatási tevékenységek támogatása, ideértve a környezeti nevelési és tudatosságnövelő intézkedéseket, valamint a vidéki vállalkozások és közösségek fejlesztését is. Az ilyen intézkedések magukban foglalhatják az innováció, a képzés és a tanácsadás, valamint az ismeret- és információmegosztás és -terjesztés előmozdítására szolgáló intézkedéseket.

Az 1305/2013/EU rendelet III. címének I. fejezetében előírt intézkedések

VI.1.

Tudásátadás és tájékoztatási tevékenységek (14. cikk)

Ez az intézkedés a képzésre és egyéb olyan tevékenységekre terjed ki, mint a szakmai találkozók szervezése, a személyre szabott tanácsadás, a demonstrációs tevékenységek, a tájékoztatási tevékenységek, továbbá a rövid időtartamra szóló mezőgazdasági üzemvezetési és erdőgazdálkodási csereprogramok, valamint a mezőgazdasági üzemlátogatások és erdészeti tanulmányutak lebonyolítása. Célja a mezőgazdasági, az élelmiszer- és az erdészeti ágazatban tevékenykedő személyek, a gazdálkodók és a vidéki térségekben működő kis- és középvállalkozások (kkv-k) humán potenciáljának növelése.

VI.2.

Tanácsadási szolgáltatások, üzemvezetési és helyettesítési szolgáltatások (15. cikk)

Ezen intézkedés célja az, hogy tanácsadási szolgáltatások igénybevétele, valamint tanácsadási, üzemvezetési és helyettesítési szolgáltatások létrehozása révén javítsa a mezőgazdasági és az erdőgazdálkodási üzemek, továbbá a vidéki térségekben működő kkv-k által folytatott fenntartható gazdálkodást és ezen üzemek, illetve kkv-k gazdasági és környezeti teljesítményét. Az intézkedés emellett előmozdítja a tanácsadók képzését is.

VI.3.

A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszerei (16. cikk)

Ezen intézkedés célja az uniós, a nemzeti és az önkéntes minőségrendszerekhez újonnan csatlakozók támogatása. A támogatás a szóban forgó uniós és nemzeti minőségrendszerek keretében előállított termékek létezésére és sajátosságaira vonatkozó fogyasztói ismeretek gyarapítására irányuló tájékoztatási és promóciós intézkedések költségeit is fedezheti.

VI.4.

Beruházások tárgyi eszközökbe (17. cikk)

Ezen intézkedés célja a mezőgazdasági üzemek és a vidéki vállalkozások gazdasági és környezeti teljesítmények javítása, a mezőgazdasági termékek értékesítésével és feldolgozásával foglalkozó ágazatok hatékonyságának fokozása, a mezőgazdaság és az erdészet fejlesztéséhez szükséges infrastruktúra biztosítása és a környezeti célok eléréséhez szükséges nem jövedelemtermelő beruházások előmozdítása.

VI.5.

A természeti katasztrófák által károsított mezőgazdasági termelési potenciál helyreállítása és megfelelő megelőző intézkedések bevezetése (18. cikk)

Ezen intézkedés célja az, hogy segítséget nyújtson a mezőgazdasági termelőknek a természeti katasztrófák és katasztrófaesemények megelőzésében, illetve – amennyiben az illetékes tagállami hatóságok hivatalosan megerősítették ilyen katasztrófa vagy katasztrófaesemény bekövetkeztét – a károsodott mezőgazdasági potenciál helyreállításában, és ezáltal hozzájáruljon ahhoz, hogy a mezőgazdasági üzemek ilyen események bekövetkezésének dacára is életképesek és versenyképesek maradjanak.

VI.6.

A mezőgazdasági üzemek és a vállalkozások fejlesztése (19. cikk)

Ezen intézkedés célja az új, életképes gazdasági tevékenységek beindításának és továbbfejlesztésének – például a fiatal mezőgazdasági termelők által irányított új mezőgazdasági üzemek létrehozásának, a vidéki térségekben új vállalkozások indításának –, valamint a mezőgazdasági kisüzemek fejlesztésének támogatása. Támogatás nyújtható továbbá az új vagy a meglévő vállalkozásoknak olyan, nem mezőgazdasági tevékenységek beindítására és fejlesztésére irányuló beruházásokhoz, amelyek alapvető fontosságúak a vidéki térségek és a mezőgazdasági tevékenységeit diverzifikáló valamennyi mezőgazdasági termelő számára a fejlődés és a versenyképesség szempontjából. Az intézkedés azoknak a mezőgazdasági termelőknek biztosít támogatást, akik a mezőgazdasági kistermelői támogatási rendszer keretében támogatásra jogosultak, és mezőgazdasági üzemüket véglegesen átruházzák egy másik mezőgazdasági termelőre.

VI.7.

Alapvető szolgáltatások és a falvak megújítása a vidéki térségekben (20. cikk)

Ezen intézkedés az olyan beavatkozások támogatására irányul, amelyek célja, hogy ösztönözzék a növekedést és előmozdítsák a környezeti és társadalmi-gazdasági fenntarthatóságot a vidéki térségekben, különösen a következőkön keresztül: a helyi infrastruktúra (többek között a szélessávú, a megújuló energiához kapcsolódó és a társadalmi infrastruktúra) és a helyi alapvető szolgáltatások fejlesztése, továbbá a falvak megújítása, valamint a kulturális és a természeti örökség helyreállítását és korszerűsítését célzó tevékenységek. Az intézkedés ezenkívül támogatást biztosít a tevékenységek áthelyezéséhez és a létesítmények átalakításához, amennyiben az áthelyezésre, illetve az átalakításra az életminőség javítása vagy a település környezeti teljesítményének fokozása céljából kerül sor.

VI.8.

Az erdőterületek fejlesztésére és az erdők életképességének javítására irányuló beruházások (21. cikk; 22–26. cikk)

Ezen intézkedés célja az erdőterületek fejlesztése, az erdővédelem, valamint az erdészettel, az erdőgazdálkodási technológiákkal és az erdei termékekkel kapcsolatos innováció terén megvalósuló beruházások támogatása és ezáltal a vidéki térségek növekedési potenciáljához való hozzájárulás.

VI.9.

Erdősítés és fásítás (22. cikk)

Ezen alintézkedés célja a mezőgazdasági és nem mezőgazdasági területen végrehajtott erdősítési és fásítási műveletek támogatása.

VI.10.

Agrár-erdészeti rendszerek létrehozása, helyreállítása vagy megújítása (23. cikk)

Ezen alintézkedés célja az olyan agrár-erdészeti rendszerek létrehozásának és az olyan gyakorlatok bevezetésének támogatása, amelyek keretében – szándékos integráció nyomán – ugyanazon a földgazdálkodási egységen fás szárú évelő növényeket is nevelnek és egyéb növénykultúrákat is termesztenek és/vagy állatokat is tenyésztenek.

VI.11.

Az erdőtüzek, a természeti katasztrófák és a katasztrófaesemények által okozott erdőkárok megelőzése és a károsodott erdők helyreállítása (24. cikk)

Ezen intézkedés célja az, hogy (kivágás, illetve újratelepítés révén) megelőzze az erdészeti potenciál erdőtüzek, más természeti katasztrófák – a károsítók általi fertőzéseket és a betegségeket is ideértve –, valamint éghajlatváltozással kapcsolatos események miatti károsodását, valamint hogy helyreállítsa a károsodott erdészeti potenciált.

VI.12.

Az erdei ökoszisztémák ellenálló képességének és környezeti értékének növelését célzó beruházások (25. cikk)

Ezen alintézkedés célja az olyan tevékenységek támogatása, amelyek növelik az erdők környezeti értékét, elősegítik, hogy az erdők alkalmazkodjanak az éghajlatváltozáshoz és mérsékeljék annak hatásait, továbbá amelyek ökoszisztéma-szolgáltatásokat biztosítanak és növelik az erdők közjóléti értékét. A beruházásoknak biztosítaniuk kell az erdők környezeti értékének növekedését.

VI.13.

Erdőgazdálkodási technológiákra, valamint erdei termékek feldolgozására, mobilizálására és értékesítésére irányuló beruházások (26. cikk)

Ez az alintézkedés a fáknak az ipari fűrészelést megelőző kitermeléséhez, darabolásához, mobilizálásához és feldolgozásához kapcsolódó gépekbe és/vagy berendezésekbe történő beruházás támogatására irányul. Az alintézkedés legfőbb célja az erdők gazdasági értékének növelése.

VI.14.

Termelői csoportok és szervezetek létrehozása (27. cikk)

Ezen intézkedés célja a termelői csoportok és szervezetek létrehozásának támogatása – különösen az első években, amikor többletköltségek merülnek fel –, annak érdekében, hogy a termelők közösen nézhessenek szembe a piaci kihívásokkal, és megerősíthessék alkupozícióikat a termelés és a forgalmazás tekintetében, többek között a helyi piacokon is.

VI.15.

Agrár-környezetvédelemi és éghajlattal kapcsolatos műveletek (28. cikk)

Ezen intézkedés célja az, hogy a gazdálkodókat olyan gazdálkodási gyakorlatok alkalmazására ösztönözze, amelyek hozzájárulnak a környezet, a táj és a természeti erőforrások védelméhez, valamint az éghajlatváltozás mérsékléséhez és az ahhoz való alkalmazkodáshoz. A támogatás nem csupán a termelési gyakorlatok környezeti szempontból előnyös javításához nyújtható, hanem már meglévő környezetbarát gyakorlatok fenntartásához is.

VI.16.

Ökológiai gazdálkodás (29. cikk)

Ezen intézkedés az ökológiai gazdálkodási gyakorlatokra és módszerekre való áttérésnek, illetve az ilyen gyakorlatok és módszerek fenntartásának a támogatására irányul, azzal a céllal, hogy ösztönzést nyújtson a mezőgazdasági termelőknek az ilyen rendszerekben való részvételre és ezáltal arra, hogy megfeleljenek a környezetbarát gazdálkodási gyakorlatok alkalmazásával kapcsolatos társadalmi elvárásoknak.

VI.17.

Natura 2000 kifizetések és a víz-keretirányelvhez kapcsolódó kifizetések (30. cikk)

Ezen intézkedés célja az, hogy kompenzációs támogatást biztosítson azoknak a kedvezményezetteknek, akik a 92/43/EGK, a 2009/147/EK és a 2000/60/EK irányelv végrehajtásából eredő, az érintett területeken alkalmazandó különleges kötelező követelmények miatt hátrányos helyzetben vannak az egyéb területeken tevékenykedő, a szóban forgó hátrányok által nem érintett mezőgazdasági termelők és erdőgazdálkodók helyzetéhez képest.

VI.18.

Hátrányos természeti adottságokkal vagy egyéb sajátos hátrányokkal rendelkező területek számára teljesített kifizetések (31. cikk)

Ezen intézkedés célja az, hogy támogatást biztosítson azoknak a kedvezményezetteknek, akiket gazdaságuk hegyvidéki területen vagy más, jelentős természeti vagy egyéb sajátos hátrányokkal rendelkező területen való elhelyezkedése miatt sújtanak különleges hátrányok.

VI.19.

Állatjólét (33. cikk)

Ezen intézkedés célja, hogy támogatást biztosítson azoknak a mezőgazdasági termelőknek, akik önkéntes alapon vállalják olyan műveletek végrehajtását, amelyek egy vagy több állatjóléti kötelezettségvállalás teljesítéséből állnak.

VI.20.

Erdő-környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos szolgáltatások és erdővédelem (34. cikk)

Ezen intézkedés célja a következők iránti igény kielégítése: az erdők és a fás területek fenntartható kezelésének és fejlesztésének előmozdítása, többek között a biológiai sokféleség, valamint a vízhez és a talajhoz kapcsolódó erőforrások megőrzése és javítása, továbbá az éghajlatváltozás elleni küzdelem révén; valamint az erdők genetikai erőforrásainak megőrzése, ideértve például a sajátos helyi körülményekhez való alkalmazkodást lehetővé tévő különféle erdei fajok kiválasztására irányuló tevékenységeket is.

VI.21.

Együttműködés (35. cikk)

Ezen intézkedés célja az együttműködés olyan formáinak támogatása, amelyek legalább két szereplő részvételével valósulnak meg, és (többek között) a következőkre irányulnak: kísérleti projektek kidolgozása; új termékek, gyakorlatok, folyamatok és technológiák kifejlesztése a mezőgazdasági, az élelmiszeripari és az erdészeti ágazatban; idegenforgalmi szolgáltatások biztosítása; rövid ellátási láncok és a helyi piacok létrehozása és fejlesztése; a környezettel/az éghajlatváltozással kapcsolatos közös projektek/gyakorlatok kidolgozása; a biomassza fenntartható biztosítását célzó projektek kidolgozása; a LEADER keretén kívül megvalósítandó helyi fejlesztési stratégiák kidolgozása; erdőgazdálkodási tervek kidolgozása; valamint a „szociális gazdálkodást” célzó tevékenységek irányába történő diverzifikálás.

VI.22.

Kockázatkezelés (36. cikk)

Ez az intézkedés olyan új kockázatkezelési eszköztár rendelkezésre bocsátására irányul, amely az egyre növekvő gazdasági és környezeti kockázatoknak kitett mezőgazdasági termelők megsegítése céljából kibővíti a biztosítások és a kölcsönös kockázatkezelési alapok költségeinek fedezéséhez a nemzeti közvetlen kifizetések tagállami keretéből biztosított támogatás tekintetében fennálló lehetőségeket. Az intézkedés egyúttal egy olyan jövedelemstabilizáló eszközt is bevezet, amely ellentételezést biztosít azoknak a mezőgazdasági termelőknek, akiknek jövedelme jelentős mértékben visszaesett.

VI.22a.

Rendkívüli ideiglenes támogatás a Covid19-válság által különösen érintett mezőgazdasági termelők és kkv-k számára (39b. cikk)

Ezen intézkedés célja az, hogy ideiglenes támogatást nyújtson a mezőgazdasági termelők számára a Covid19-válsággal összefüggésben.

VI.23.

A kiegészítő nemzeti közvetlen kifizetések finanszírozása Horvátország esetében (40. cikk)

Ezen intézkedés célja az, hogy kiegészítő támogatást nyújtson a második pillér keretében a Horvátországban kiegészítő nemzeti közvetlen kifizetésekre jogosult mezőgazdasági termelők számára.

VI.24.

A LEADER keretében megvalósuló helyi fejlesztéshez (közösségvezérelt helyi fejlesztés) nyújtott támogatás (az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 35. cikke)

Ezen intézkedés célja a LEADER olyan, szubregionális („helyi”) szintű integrált területfejlesztési eszközként való fenntartása, amely közvetlenül hozzájárul a vidéki térségek kiegyensúlyozott területi fejlődéséhez, ami egyike a vidékfejlesztési politika átfogó célkitűzéseinek.

VI.25.

Technikai segítségnyújtás (51–54. cikk)

Ezen intézkedés célja annak biztosítása, hogy a tagállamok technikai segítség nyújtásával elő tudják mozdítani az európai strukturális és beruházási alapok kezeléséhez kapcsolódó igazgatási kapacitás támogatását szolgáló fellépéseket. E fellépések irányulhatnak a vidékfejlesztési programok előkészítésére, irányítására, monitoringjára, értékelésére, továbbá az e programokhoz kapcsolódó tájékoztatási és kommunikációs, hálózatépítési, panaszkezelési, valamint kontroll- és ellenőrzési tevékenységekre.

VII.1.

A 228/2013/EU rendeletben előírt intézkedések

A POSEI-intézkedések különleges mezőgazdasági támogatási programok, amelyek – az EUMSZ 349. cikkében előírtaknak megfelelően – a legkülső régiókat sújtó hátrányok figyelembevételére irányulnak. Két fő elemből állnak: az egyedi ellátási szabályokból, valamint a helyi termelés támogatását célzó intézkedésekből. Az előbbi elem célja az alapvető termékekkel való ellátáshoz kapcsolódó, az érintett régiók távoli fekvéséből eredő többletköltségek csökkentése (az Unióból származó termékek kapcsán nyújtott támogatás és a harmadik országból érkező termékek behozatali vám alóli mentesítése révén), az utóbbié pedig a helyi mezőgazdasági ágazat fejlődésének elősegítése (közvetlen kifizetéseken és piaci intézkedéseken keresztül). Ezenkívül a POSEI keretében növényegészségügyi programok is finanszírozhatók.

VIII.1.

A 229/2013/EU rendeletben előírt intézkedések

A kisebb égei-tengeri szigetekre vonatkozó rendszer hasonló a POSEI rendszeréhez, de az EUMSZ szerinti jogalapja nem azonos a POSEI jogalapjával, és alkalmazási köre is szűkebb. A rendszer egyedi ellátási szabályokat és a helyi mezőgazdasági tevékenységeket támogató intézkedéseket egyaránt magában foglal, noha az előbbiek az Unióból származó termékek kapcsán nyújtott támogatásra korlátozódnak, míg az utóbbiak konkrétan meghatározott helyi termékek tekintetében biztosított kiegészítő kifizetések folyósításából állnak.

IX.1.

Az 1144/2014/EU rendeletben előírt tájékoztatásnyújtási és promóciós intézkedések

Az 1144/2014/EU rendeletben felsorolt, mezőgazdasági termékekre, valamint mezőgazdasági termékekből előállított egyes élelmiszeripari termékekre vonatkozó, a belső piacon vagy harmadik országokban végrehajtott tájékoztatásnyújtási és promóciós intézkedések az említett rendeletben előírt feltételek mellett részben vagy egészben finanszírozhatók az uniós költségvetésből. A szóban forgó intézkedéseket tájékoztatásnyújtási és promóciós programok keretében kell végrehajtani.

---

(1)  A Tanács 73/2009/EK rendelete (2009. január 19.) a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet módosításáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 30., 2009.1.31., 16. o.).

(2)  A Tanács 92/43/EGK irányelve (1992. május 21.) a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről (HL L 206., 1992.7.22., 7. o.).

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/147/EK irányelve (2009. november 30.) a vadon élő madarak védelméről (HL L 20., 2010.1.26., 7. o.).

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000/60/EK irányelve (2000. október 23.) a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (HL L 327., 2000.12.22., 1. o.).

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 1303/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 320. o.).

---

| 2022.1.31. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 20/197 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.1.31.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 20/197

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/129 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2021. december 21.)

az (EU) 2021/2115 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti, az olajos magvakhoz, a gyapothoz és a borkészítés melléktermékeihez kapcsolódó beavatkozástípusokra, valamint az uniós támogatással és a KAP stratégiai tervekkel kapcsolatos információs, tájékoztatási és láthatósági követelményekre vonatkozó szabályok megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös agrárpolitika keretében a tagállamok által elkészítendő stratégiai tervhez (KAP stratégiai terv) nyújtott, az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) által finanszírozott támogatásra vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint az 1305/2013/EU és az 1307/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2021. december 2-i (EU) 2021/2115 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére, 37. cikke (6) bekezdésére, 59. cikke (8) bekezdésére és 123. cikke (5) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2021/2115 rendelet meghatározza a közös agrárpolitika (KAP) új jogi keretét annak érdekében, hogy a szóban forgó politika eredményesebben járuljon hozzá az Európai Unió működéséről szóló szerződésben kitűzött uniós célok megvalósításához. Az említett rendelet tovább pontosítja a KAP által teljesítendő uniós célkitűzéseket, valamint meghatározza a beavatkozástípusokat és a tagállamokra vonatkozó közös uniós követelményeket, ugyanakkor rugalmasságot biztosít a tagállamok számára a KAP stratégiai tervükben szerepeltetendő beavatkozások megtervezésében. A tagállamoknak el kell készíteniük a KAP stratégiai tervüket, és a tervre vonatkozó javaslatukat be kell nyújtaniuk a Bizottsághoz. E célból meg kell állapítani bizonyos végrehajtási szabályokat. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2021/2115 rendelet meghatározza a közös agrárpolitika (KAP) új jogi keretét annak érdekében, hogy a szóban forgó politika eredményesebben járuljon hozzá az Európai Unió működéséről szóló szerződésben kitűzött uniós célok megvalósításához. Az említett rendelet tovább pontosítja a KAP által teljesítendő uniós célkitűzéseket, valamint meghatározza a beavatkozástípusokat és a tagállamokra vonatkozó közös uniós követelményeket, ugyanakkor rugalmasságot biztosít a tagállamok számára a KAP stratégiai tervükben szerepeltetendő beavatkozások megtervezésében. A tagállamoknak el kell készíteniük a KAP stratégiai tervüket, és a tervre vonatkozó javaslatukat be kell nyújtaniuk a Bizottsághoz. E célból meg kell állapítani bizonyos végrehajtási szabályokat.

| (2) | Az (EU) 2021/2115 rendelet 11. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy amennyiben a tagállamok a mezőgazdaságról szóló WTO-megállapodás 2. mellékletében foglalt rendelkezéseknek megfelelőktől eltérő területalapú beavatkozásokról rendelkeznek, beleértve a szóban forgó rendelet szerinti, termeléstől függő jövedelemtámogatást is, és ezek a beavatkozások az Európai Gazdasági Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között a GATT keretében létrejött, az olajos magvakról szóló egyetértési megállapodás (2) mellékletében említett olajos magvak mindegyikéhez vagy némelyikéhez kapcsolódnak, az érintett tagállamok KAP stratégiai tervében szereplő tervezett kimenetek alapján megállapított támogatott területek összessége nem haladhatja meg az Unió nemzetközi kötelezettségvállalásainak teljesítése céljából az Unió egészére vonatkozóan meghatározott maximális támogatott területet. Ezért a Bizottságnak indikatív támogatási referenciaterületet kell megállapítania az egyes tagállamok számára az Unió egészére vonatkozó maximális támogatási területen belüli részesedésük alapján; az említett maximális támogatási terület a 2016 és 2020 közötti időszak átlagos uniós művelési területét alapul véve 7 854 446 hektárnak felel meg. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2021/2115 rendelet 11. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy amennyiben a tagállamok a mezőgazdaságról szóló WTO-megállapodás 2. mellékletében foglalt rendelkezéseknek megfelelőktől eltérő területalapú beavatkozásokról rendelkeznek, beleértve a szóban forgó rendelet szerinti, termeléstől függő jövedelemtámogatást is, és ezek a beavatkozások az Európai Gazdasági Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között a GATT keretében létrejött, az olajos magvakról szóló egyetértési megállapodás (2) mellékletében említett olajos magvak mindegyikéhez vagy némelyikéhez kapcsolódnak, az érintett tagállamok KAP stratégiai tervében szereplő tervezett kimenetek alapján megállapított támogatott területek összessége nem haladhatja meg az Unió nemzetközi kötelezettségvállalásainak teljesítése céljából az Unió egészére vonatkozóan meghatározott maximális támogatott területet. Ezért a Bizottságnak indikatív támogatási referenciaterületet kell megállapítania az egyes tagállamok számára az Unió egészére vonatkozó maximális támogatási területen belüli részesedésük alapján; az említett maximális támogatási terület a 2016 és 2020 közötti időszak átlagos uniós művelési területét alapul véve 7 854 446 hektárnak felel meg.

| (3) | Az (EU) 2021/2115 rendelet III. címe II. fejezete 3. szakaszának 2. alszakasza a gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatásról rendelkezik, amely kapcsán négy tagállamnak engedélyeznie kell az érintett földterületet és fajtákat. Indokolt a szóban forgó tagállamok feladatává tenni, hogy e tekintetben részletes szabályokat állapítsanak meg. Mindazonáltal az engedélyek megadására vonatkozó eljárást oly módon kell megszervezni, hogy lehetővé tegye az érintett mezőgazdasági termelők számára, hogy az engedélyezésre vonatkozó értesítéseket a következő vetési időszak előtt kellő időben megkapják. Ezenkívül helyénvaló meghatározni az említett értesítésekben minimálisan megadandó információk körét. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2021/2115 rendelet III. címe II. fejezete 3. szakaszának 2. alszakasza a gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatásról rendelkezik, amely kapcsán négy tagállamnak engedélyeznie kell az érintett földterületet és fajtákat. Indokolt a szóban forgó tagállamok feladatává tenni, hogy e tekintetben részletes szabályokat állapítsanak meg. Mindazonáltal az engedélyek megadására vonatkozó eljárást oly módon kell megszervezni, hogy lehetővé tegye az érintett mezőgazdasági termelők számára, hogy az engedélyezésre vonatkozó értesítéseket a következő vetési időszak előtt kellő időben megkapják. Ezenkívül helyénvaló meghatározni az említett értesítésekben minimálisan megadandó információk körét.

| (4) | Az (EU) 2021/2115 rendelet 58. cikkének (1) bekezdése értelmében egyes tagállamoknak KAP stratégiai tervükben ki kell választaniuk egyet vagy többet a borágazati beavatkozástípusok közül, amelyek magukban foglalják többek között a borkészítés melléktermékeinek lepárlását is. A Bizottságnak meg kell határoznia az e beavatkozáshoz nyújtható uniós pénzügyi támogatás mértékét. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2021/2115 rendelet 58. cikkének (1) bekezdése értelmében egyes tagállamoknak KAP stratégiai tervükben ki kell választaniuk egyet vagy többet a borágazati beavatkozástípusok közül, amelyek magukban foglalják többek között a borkészítés melléktermékeinek lepárlását is. A Bizottságnak meg kell határoznia az e beavatkozáshoz nyújtható uniós pénzügyi támogatás mértékét.

| (5) | Az (EU) 2021/2115 rendelet 123. cikke (2) bekezdésének j) pontja értelmében az irányító hatóságnak megfelelő láthatósági intézkedések útján gondoskodnia kell arról, hogy az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) finanszírozott – nem területre és állatokra vonatkozó beavatkozások keretében nyújtott – támogatások kedvezményezettjei feltüntessék a kapott pénzügyi támogatást, többek között az uniós embléma megfelelő használata révén. A szóban forgó rendelet 123. cikke (2) bekezdésének k) pontja szerint az irányító hatóságnak gondoskodnia kell továbbá arról is, hogy a KAP stratégiai terv nyilvánosságot kapjon a nagyközönség, a potenciális kedvezményezettek és a releváns célcsoportok körében végrehajtott kommunikációs és láthatósági intézkedések révén. Végezetül az (EU) 2021/2115 rendelet 124. cikke (3) bekezdésének f) pontjával összhangban az irányító hatóságnak a monitoringbizottság rendelkezésére kell bocsátania a kommunikációs és láthatósági intézkedések végrehajtásának vizsgálatához szükséges információkat. Helyénvaló egységes feltételeket megállapítani az említett rendelkezésekben foglalt információs, tájékoztatási és láthatósági követelmények alkalmazására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(5)

Az (EU) 2021/2115 rendelet 123. cikke (2) bekezdésének j) pontja értelmében az irányító hatóságnak megfelelő láthatósági intézkedések útján gondoskodnia kell arról, hogy az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) finanszírozott – nem területre és állatokra vonatkozó beavatkozások keretében nyújtott – támogatások kedvezményezettjei feltüntessék a kapott pénzügyi támogatást, többek között az uniós embléma megfelelő használata révén. A szóban forgó rendelet 123. cikke (2) bekezdésének k) pontja szerint az irányító hatóságnak gondoskodnia kell továbbá arról is, hogy a KAP stratégiai terv nyilvánosságot kapjon a nagyközönség, a potenciális kedvezményezettek és a releváns célcsoportok körében végrehajtott kommunikációs és láthatósági intézkedések révén. Végezetül az (EU) 2021/2115 rendelet 124. cikke (3) bekezdésének f) pontjával összhangban az irányító hatóságnak a monitoringbizottság rendelkezésére kell bocsátania a kommunikációs és láthatósági intézkedések végrehajtásának vizsgálatához szükséges információkat. Helyénvaló egységes feltételeket megállapítani az említett rendelkezésekben foglalt információs, tájékoztatási és láthatósági követelmények alkalmazására vonatkozóan.

| (6) | A tagállamoknak KAP stratégiai tervük kidolgozása során figyelembe kell venniük az e rendeletben megállapított szabályokat, ezért indokolt úgy rendelkezni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lépjen hatályba. |
| --- | --- |

(6)

A tagállamoknak KAP stratégiai tervük kidolgozása során figyelembe kell venniük az e rendeletben megállapított szabályokat, ezért indokolt úgy rendelkezni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lépjen hatályba.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a közös agrárpolitikával foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a közös agrárpolitikával foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy

Ez a rendelet az (EU) 2021/2115 rendelet alkalmazására vonatkozó szabályokat állapít meg a tagállamok KAP stratégiai terveinek az említett rendelettel összhangban történő kidolgozása és végrehajtása céljából, a következők tekintetében:

| a) | az egyes tagállamok indikatív támogatási referenciaterülete az olajos magvakkal kapcsolatos területalapú beavatkozásokkal összefüggésben; |
| --- | --- |

a)

az egyes tagállamok indikatív támogatási referenciaterülete az olajos magvakkal kapcsolatos területalapú beavatkozásokkal összefüggésben;

| b) | a földterület és a fajták engedélyezése a gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatással és az ahhoz kapcsolódó értesítésekkel összefüggésben; |
| --- | --- |

b)

a földterület és a fajták engedélyezése a gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatással és az ahhoz kapcsolódó értesítésekkel összefüggésben;

| c) | a borkészítés melléktermékeinek lepárlásához nyújtott támogatás összege; |
| --- | --- |

c)

a borkészítés melléktermékeinek lepárlásához nyújtott támogatás összege;

| d) | az uniós embléma használata egyes, az EMVA által finanszírozott beavatkozások keretében, valamint a KAP stratégiai tervekre és az azok alapján kapott uniós támogatásokra vonatkozó információs, tájékoztatási és láthatósági követelmények. |
| --- | --- |

d)

az uniós embléma használata egyes, az EMVA által finanszírozott beavatkozások keretében, valamint a KAP stratégiai tervekre és az azok alapján kapott uniós támogatásokra vonatkozó információs, tájékoztatási és láthatósági követelmények.

2. cikk

Indikatív támogatási referenciaterület

Az egyes tagállamok tekintetében az olajos magvakkal kapcsolatos területalapú beavatkozásokkal összefüggésben alkalmazandó, az (EU) 2021/2115 rendelet 11. cikkének (1) bekezdésében említett indikatív támogatási referenciaterületet e rendelet I. melléklete határozza meg.

3. cikk

A földterületnek és a fajtáknak a gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatással és a kapcsolódó értesítésekkel összefüggésben történő engedélyezésére irányuló eljárás

(1)   A földterületnek és a fajtáknak az (EU) 2021/2115 rendelet III. címe II. fejezete 3. szakaszának 2. alszakasza szerinti, a gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatással összefüggésben történő engedélyezésére irányuló eljárást úgy kell megszervezni, hogy az lehetővé tegye az érintett mezőgazdasági termelők számára, hogy az engedélyezésre vonatkozó értesítéseket a vetési időszak előtt kellő időben megkapják.

Az értesítésnek legalább a következő információkat kell tartalmaznia:

| a) | a vetés céljára engedélyezett fajták; |
| --- | --- |

a)

a vetés céljára engedélyezett fajták;

| b) | a földterület gyapottermelés céljára történő engedélyezésére vonatkozó, a tagállamok által az (EU) 2022/126 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3) 6. cikkének megfelelően meghatározott kritériumok; |
| --- | --- |

b)

a földterület gyapottermelés céljára történő engedélyezésére vonatkozó, a tagállamok által az (EU) 2022/126 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3) 6. cikkének megfelelően meghatározott kritériumok;

| c) | a gyapotnövényeknek az (EU) 2022/126 felhatalmazáson alapuló rendelet 8. cikkében említett minimális ültetési sűrűsége. |
| --- | --- |

c)

a gyapotnövényeknek az (EU) 2022/126 felhatalmazáson alapuló rendelet 8. cikkében említett minimális ültetési sűrűsége.

(2)   Ha egy tagállam visszavon egy adott fajtára vonatkozó meglévő engedélyt, az érintett mezőgazdasági termelőket a következő év vetési időszaka előtt kellő időben értesíteni kell.

4. cikk

A borkészítés melléktermékeinek lepárlásához nyújtott uniós pénzügyi támogatás

(1)   A borkészítés melléktermékeinek lepárlásához az (EU) 2021/2115 rendelet 58. cikke (1) bekezdése első albekezdésének g) pontja alapján nyújtott, a lepárlóknak fizetendő uniós pénzügyi támogatás – az említett rendelet 60. cikke (3) bekezdésének harmadik albekezdése szerinti, a begyűjtéshez kapcsolódó költségek ellentételezésére szolgáló átalányösszeget is beleértve – nem haladhatja meg a következő mértéket:

| a) | törkölyből nyert nyersalkohol esetében: 1,1 EUR/térfogatszázalék/hl; |
| --- | --- |

a)

törkölyből nyert nyersalkohol esetében: 1,1 EUR/térfogatszázalék/hl;

| b) | borból és borseprőből nyert nyersalkohol esetében: 0,5 EUR/térfogatszázalék/hl. |
| --- | --- |

b)

borból és borseprőből nyert nyersalkohol esetében: 0,5 EUR/térfogatszázalék/hl.

(2)   A tagállamok az uniós pénzügyi támogatásként fizetendő tényleges összegeket objektív és megkülönböztetésmentes kritériumok alapján, a különböző termelési tipológiák figyelembevételével állapítják meg.

5. cikk

Uniós embléma

A tagállam és az irányító hatóság az (EU) 2021/2115 rendelet 123. cikke (2) bekezdésének k) pontjában említett láthatósági, átláthatósági és kommunikációs tevékenységek végzése során az uniós emblémát a II. mellékletben foglalt követelményeknek megfelelően használja. Ezenkívül az irányító hatóság gondoskodik arról, hogy a kedvezményezettek is a vonatkozó követelményeknek megfelelően használják az emblémát.

6. cikk

Információs, tájékoztatási és láthatósági követelmények

Az (EU) 2021/2115 rendelet 123. cikke (2) bekezdésének j) és k) pontjában említett információs, tájékoztatási és láthatósági követelmények alkalmazására vonatkozó részletes szabályokat e rendelet III. melléklete tartalmazza.

7. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. december 21-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 435., 2021.12.6., 1. o.

1

(2)  
  HL L 147., 1993.6.18., 25. o.

2

(3)  A Bizottság (EU) 2022/126 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. december 7.) az (EU) 2021/2115 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a tagállamok 2023–2027-es, az említett rendelet szerinti KAP stratégiai tervében kidolgozandó egyes beavatkozástípusokra vonatkozó kiegészítő követelményekkel, valamint a jó mezőgazdasági és környezeti állapotra (GAEC) vonatkozó 1. szabványra irányadó szabályokkal történő kiegészítéséről (Lásd e Hivatalos Lap 197 oldalát).

3

---

I. MELLÉKLET

A 2. cikkben említett indikatív támogatási referenciaterület

| ha |
| --- |
| Belgium | 7 295 |
| Bulgária | 711 954 |
| Csehország | 300 498 |
| Dánia | 114 000 |
| Németország | 846 779 |
| Észtország | 51 620 |
| Írország | 7 197 |
| Görögország | 69 709 |
| Spanyolország | 559 382 |
| Franciaország | 1 525 286 |
| Horvátország | 117 366 |
| Olaszország | 302 843 |
| Ciprus | – |
| Lettország | 89 153 |
| Litvánia | 154 217 |
| Luxemburg | 2 270 |
| Magyarország | 707 720 |
| Málta | – |
| Hollandia | 1 952 |
| Ausztria | 88 129 |
| Lengyelország | 644 818 |
| Portugália | 7 865 |
| Románia | 1 250 509 |
| Szlovénia | 4 059 |
| Szlovákia | 184 603 |
| Finnország | 32 342 |
| Svédország | 72 880 |

ha

Belgium

7 295

Bulgária

711 954

Csehország

300 498

Dánia

114 000

Németország

846 779

Észtország

51 620

Írország

7 197

Görögország

69 709

Spanyolország

559 382

Franciaország

1 525 286

Horvátország

117 366

Olaszország

302 843

Ciprus

–

Lettország

89 153

Litvánia

154 217

Luxemburg

2 270

Magyarország

707 720

Málta

–

Hollandia

1 952

Ausztria

88 129

Lengyelország

644 818

Portugália

7 865

Románia

1 250 509

Szlovénia

4 059

Szlovákia

184 603

Finnország

32 342

Svédország

72 880

---

II. MELLÉKLET

Az uniós embléma (a továbbiakban: az embléma) felhasználása és technikai jellemzői

1.

Az emblémát kiemelt helyen kell feltüntetni a művelet végrehajtásával kapcsolatos, a nyilvánosságnak vagy a résztvevőknek szánt valamennyi kommunikációs anyagon, például nyomtatott vagy digitális termékeken, weboldalakon és azok mobil verzióin.

2.

„Az Európai Unió támogatásával” vagy „Az Európai Unió társfinanszírozásával” szöveget mindig teljes egészében ki kell írni és az embléma mellett kell elhelyezni.

3.

Az emblémával együtt használt betűtípus az alábbiak bármelyike lehet: Arial, Auto, Calibri, Garamond, Trebuchet, Tahoma, Verdana vagy Ubuntu. Dőlt vagy aláhúzott változat, illetve effekt hozzáadása tilos.

4.

A szöveg nem helyezhető el úgy, hogy bármilyen módon átfedésben legyen az emblémával.

5.

A használt betűméretnek az embléma méretével arányosnak kell lennie.

6.

A betűszín a háttértől függően Reflex Blue, fekete vagy fehér lehet.

7.

Az embléma nem módosítható és nem egyesíthető semmilyen más grafikus elemmel vagy szöveggel. Ha az emblémán túlmenően más logókat is megjelenítenek, akkor az emblémának – magasságát és szélességét tekintve – legalább ugyanolyan méretűnek kell lennie, mint amekkora a többi logó közül a legnagyobb. Az emblémán kívül semmilyen más vizuális identitás vagy logó nem használható az Unió támogatásának kiemelésére.

8.

Ha ugyanazon a helyszínen ugyanazon vagy különböző finanszírozási eszközökből támogatott több műveletre kerül sor, vagy ha ugyanazon műveletre később további finanszírozást nyújtanak, legalább egy plakettet vagy hirdetőtáblát ki kell helyezni.

9.

| A. | A JELKÉP LEÍRÁSA
  Az égszínkék háttér előtt tizenkét aranyszínű csillag kört alkot, amely Európa népeinek egységét jelzi. A csillagok száma rögzítve van, a tizenkettő a tökéletesség és az egység jelképe. |
| --- | --- |

A.

A JELKÉP LEÍRÁSA

Az égszínkék háttér előtt tizenkét aranyszínű csillag kört alkot, amely Európa népeinek egységét jelzi. A csillagok száma rögzítve van, a tizenkettő a tökéletesség és az egység jelképe.

| B. | HERALDIKAI LEÍRÁS
  Azúrkék mezőben 12 aranysárga csillag, amelyek csúcsai nem érnek össze. |
| --- | --- |

B.

HERALDIKAI LEÍRÁS

Azúrkék mezőben 12 aranysárga csillag, amelyek csúcsai nem érnek össze.

| C. | MÉRTANI LEÍRÁS





  Az embléma kék színű, téglalap alakú zászló, amelynek hossza magasságának másfélszerese. A 12 aranysárga csillag egymástól egyenlő távolságra, egy láthatatlan kör kerületén helyezkedik el, amelynek középpontja egybeesik a téglalap átlóinak metszéspontjával. A kör sugara a zászló magasságának egyharmada. Mindegyik csillag ötágú, és az egyes csillagok csúcsai egy-egy láthatatlan kör kerületén helyezkednek el, amelynek sugara a zászló magasságának 1/18-a. A csillagok függőlegesen állnak, azaz egyik csúcsuk felfelé mutat, két águk pedig egy láthatatlan vonal mentén a zászló magasságvonalára merőleges helyzetben áll. A körben a csillagok az óra számlapján található órajelölések helyét foglalják el. Számuk nem változik. |
| --- | --- |

C.

MÉRTANI LEÍRÁS

Image 1

Az embléma kék színű, téglalap alakú zászló, amelynek hossza magasságának másfélszerese. A 12 aranysárga csillag egymástól egyenlő távolságra, egy láthatatlan kör kerületén helyezkedik el, amelynek középpontja egybeesik a téglalap átlóinak metszéspontjával. A kör sugara a zászló magasságának egyharmada. Mindegyik csillag ötágú, és az egyes csillagok csúcsai egy-egy láthatatlan kör kerületén helyezkednek el, amelynek sugara a zászló magasságának 1/18-a. A csillagok függőlegesen állnak, azaz egyik csúcsuk felfelé mutat, két águk pedig egy láthatatlan vonal mentén a zászló magasságvonalára merőleges helyzetben áll. A körben a csillagok az óra számlapján található órajelölések helyét foglalják el. Számuk nem változik.

| D. | SZABVÁNYSZÍNEK
  Az embléma a következő színeket tartalmazza: a téglalap felülete PANTONE REFLEX BLUE; a csillagoké PANTONE YELLOW. |
| --- | --- |

D.

SZABVÁNYSZÍNEK

Az embléma a következő színeket tartalmazza: a téglalap felülete PANTONE REFLEX BLUE; a csillagoké PANTONE YELLOW.

| E. | NÉGYSZÍNNYOMÁS
  Négyszínnyomás használata esetén a két szabványszínt a négyszínnyomás négy színének használatával kell előállítani.
  A PANTONE YELLOW szín a „Process Yellow” elnevezésű szín 100 %-os használatával nyerhető.
  A PANTONE REFLEX BLUE pedig 100 %-os „Process Cyan” és 80 %-os „Process Magenta” keverésével állítható elő.
  INTERNET
  A webpalettán a PANTONE REFLEX BLUE az RGB: 0/51/153 (hexadecimálisan: 003399) színárnyalatnak felel meg, a PANTONE YELLOW pedig az RGB: 255/204/0 (hexadecimálisan: FFCC00) színárnyalatnak.
  ELŐÁLLÍTÁSA MONOKRÓM ELJÁRÁSSAL
  Ha csak fekete színnel dolgozunk, a téglalapot feketével keretezzük be, és fehér alapon fekete csillagokat helyezzünk el benne.





  Ha csak kék színnel dolgozunk (Reflex Blue), akkor a háttér 100 %-ában a kék színt használjuk, míg a csillagok fehér negatívok legyenek.





  ELŐÁLLÍTÁS SZÍNES HÁTTÉRREL
  Ha elkerülhetetlen, hogy színes háttérrel dolgozzunk, akkor helyezzünk fehér keretet a téglalap köré, és a keret szélessége a téglalap magasságának 1/25-e legyen.





  Az embléma harmadik felek által történő felhasználásának elveit az európai embléma harmadik felek által történő felhasználásáról az Európa Tanáccsal kötött igazgatási megállapodás (1) határozza meg. |
| --- | --- |

E.

NÉGYSZÍNNYOMÁS

Négyszínnyomás használata esetén a két szabványszínt a négyszínnyomás négy színének használatával kell előállítani.

A PANTONE YELLOW szín a „Process Yellow” elnevezésű szín 100 %-os használatával nyerhető.

A PANTONE REFLEX BLUE pedig 100 %-os „Process Cyan” és 80 %-os „Process Magenta” keverésével állítható elő.

INTERNET

A webpalettán a PANTONE REFLEX BLUE az RGB: 0/51/153 (hexadecimálisan: 003399) színárnyalatnak felel meg, a PANTONE YELLOW pedig az RGB: 255/204/0 (hexadecimálisan: FFCC00) színárnyalatnak.

ELŐÁLLÍTÁSA MONOKRÓM ELJÁRÁSSAL

Ha csak fekete színnel dolgozunk, a téglalapot feketével keretezzük be, és fehér alapon fekete csillagokat helyezzünk el benne.

Image 2

Ha csak kék színnel dolgozunk (Reflex Blue), akkor a háttér 100 %-ában a kék színt használjuk, míg a csillagok fehér negatívok legyenek.

Image 3

ELŐÁLLÍTÁS SZÍNES HÁTTÉRREL

Ha elkerülhetetlen, hogy színes háttérrel dolgozzunk, akkor helyezzünk fehér keretet a téglalap köré, és a keret szélessége a téglalap magasságának 1/25-e legyen.

Image 4

Az embléma harmadik felek által történő felhasználásának elveit az európai embléma harmadik felek által történő felhasználásáról az Európa Tanáccsal kötött igazgatási megállapodás (1) határozza meg.

---

(1)  
  HL C 271., 2012.9.8., 5. o.

1

---

III. MELLÉKLET

Információs, tájékoztatási és láthatósági követelmények

1.   Az irányító hatóság kommunikációs és láthatósági intézkedései

| 1.1. | Az (EU) 2021/2115 rendelet 123. cikke (2) bekezdése k) pontjának alkalmazásában az irányító hatóságnak gondoskodnia kell arról, hogy a KAP stratégiai terv az elkészítése és megvalósítása során az említett pontban megnevezett célcsoportok tájékoztatása céljából kidolgozott és végrehajtott releváns kommunikációs és láthatósági intézkedések révén nyilvánosságot kapjon. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az (EU) 2021/2115 rendelet 124. cikke (3) bekezdése f) pontjának alkalmazásában az irányító hatóságnak a monitoringbizottság rendelkezésére kell bocsátania azokat az információkat, amelyekre a monitoringbizottságnak a kommunikációs és láthatósági intézkedések végrehajtásának vizsgálatához szüksége van. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Az irányító hatóságnak a KAP stratégiai tervet jóváhagyó bizottsági határozat elfogadásától számított hat hónapon belül gondoskodnia kell egy olyan honlapról, amelyen elérhetők a felelősségi körébe tartozó KAP stratégiai tervre vonatkozó információk, többek között a terv célkitűzései, tevékenységei, a rendelkezésre álló finanszírozási lehetőségek, valamint a várt és – amint sikerül elérni őket – a tényleges eredmények tekintetében. A honlapnak az (EU) 2021/2115 rendelet 123. cikke (2) bekezdésének k) pontja szerinti nagyközönséget és potenciális kedvezményezetteket kell megcéloznia. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Az irányító hatóságnak biztosítania kell, hogy az 1.3. pontban említett honlapon közzétegyék a tervezett pályázati felhívások és a pályázatok benyújtására vonatkozó határidők ütemtervét, amelyet évente legalább három alkalommal frissíteni kell, és amelynek tartalmaznia kell a következő indikatív adatokat:






  a) | a lefedett földrajzi terület; |
| --- | --- | --- |

1.4.

a)

a lefedett földrajzi terület;

| b) | a beavatkozás és az érintett egyedi célkitűzés(ek); |
| --- | --- |

b)

a beavatkozás és az érintett egyedi célkitűzés(ek);

| c) | a támogatható pályázók típusa; |
| --- | --- |

c)

a támogatható pályázók típusa;

| d) | a támogatás teljes összege; |
| --- | --- |

d)

a támogatás teljes összege;

| e) | a pályázatok benyújtásának kezdő és záró időpontja. |
| --- | --- |

e)

a pályázatok benyújtásának kezdő és záró időpontja.

| 1.5. | Az irányító hatóságnak az (EU) 2021/2115 rendelet 123. cikke (2) bekezdése k) pontjának i. alpontjával összhangban biztosítania kell, hogy a potenciális kedvezményezettek hozzáférjenek a finanszírozási lehetőségekre vonatkozó összes szükséges információhoz, beleértve a támogathatósági feltételekkel, a kiválasztási kritériumokkal és a finanszírozásra kiválasztott kedvezményezettekre vonatkozó valamennyi követelménnyel, továbbá a kedvezményezettek kötelezettségeivel kapcsolatos információkat is. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Az irányító hatóságnak biztosítania kell, hogy a finanszírozásra kiválasztott kedvezményezettek tájékoztatást kapjanak arról, hogy a támogatást az Unió társfinanszírozza. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Az irányító hatóságnak biztosítania kell, hogy a kommunikációs és láthatósági anyagokat – beleértve a kedvezményezettek szintjén kidolgozott anyagokat is – kérésre az uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek rendelkezésére bocsássák, és hogy a második bekezdésnek megfelelően az Unió jogdíjmentes, nem kizárólagos és visszavonhatatlan engedélyt kapjon az ilyen anyagok használatára és a hozzájuk kapcsolódó, korábban meglévő jogok gyakorlására. Ez nem járhat jelentős többletköltségekkel vagy jelentős adminisztratív teherrel a kedvezményezettek vagy az irányító hatóság számára.
  Az első bekezdésben említett, szellemitulajdon-jogokkal kapcsolatos engedély legalább a következő jogokkal ruházza fel az EU-t:






  a) | belső felhasználás, azaz a kommunikációs és láthatósági anyagok sokszorosítása, másolása és rendelkezésre bocsátása az uniós intézmények és ügynökségek, a tagállami hatóságok, valamint alkalmazottaik számára; |
| --- | --- | --- |

1.7.

Az első bekezdésben említett, szellemitulajdon-jogokkal kapcsolatos engedély legalább a következő jogokkal ruházza fel az EU-t:

a)

belső felhasználás, azaz a kommunikációs és láthatósági anyagok sokszorosítása, másolása és rendelkezésre bocsátása az uniós intézmények és ügynökségek, a tagállami hatóságok, valamint alkalmazottaik számára;

| b) | a kommunikációs és láthatósági anyagok sokszorosítása bármilyen eszközzel és formában, részben vagy teljes egészükben; |
| --- | --- |

b)

a kommunikációs és láthatósági anyagok sokszorosítása bármilyen eszközzel és formában, részben vagy teljes egészükben;

| c) | a kommunikációs és láthatósági anyagok megismertetése a nyilvánossággal, bármilyen kommunikációs eszköz útján; |
| --- | --- |

c)

a kommunikációs és láthatósági anyagok megismertetése a nyilvánossággal, bármilyen kommunikációs eszköz útján;

| d) | a kommunikációs és láthatósági anyagok (vagy másolataik) bármilyen formában történő nyilvános terjesztése; |
| --- | --- |

d)

a kommunikációs és láthatósági anyagok (vagy másolataik) bármilyen formában történő nyilvános terjesztése;

| e) | a kommunikációs és láthatósági anyagok tárolása és archiválása; |
| --- | --- |

e)

a kommunikációs és láthatósági anyagok tárolása és archiválása;

| f) | a kommunikációs és láthatósági anyagokkal kapcsolatos jogok harmadik feleknek történő továbbadása. |
| --- | --- |

f)

a kommunikációs és láthatósági anyagokkal kapcsolatos jogok harmadik feleknek történő továbbadása.

2.   Az EMVA által támogatott egyes műveletek láthatósága

Az (EU) 2021/2115 rendelet 123. cikke (2) bekezdése j) pontjának alkalmazásában az irányító hatóságnak az alábbi intézkedések révén gondoskodnia kell arról, hogy az EMVA-ból finanszírozott – nem területre és állatokra vonatkozó – beavatkozások kedvezményezettjei feltüntessék a KAP stratégiai terv keretében kapott pénzügyi támogatást a következők szerint:

| a) | a kedvezményezett hivatalos honlapján, amennyiben van ilyen, valamint hivatalos közösségimédia-oldalain a támogatás mértékével arányos rövid leírás közlése a műveletről, megemlítve annak céljait és az elért eredményeket, és kiemelve az Uniótól kapott pénzügyi támogatást; |
| --- | --- |

a)

a kedvezményezett hivatalos honlapján, amennyiben van ilyen, valamint hivatalos közösségimédia-oldalain a támogatás mértékével arányos rövid leírás közlése a műveletről, megemlítve annak céljait és az elért eredményeket, és kiemelve az Uniótól kapott pénzügyi támogatást;

| b) | az Uniótól kapott támogatást kiemelő, jól látható nyilatkozat szerepeltetése a művelet végrehajtására vonatkozó, a nyilvánosság vagy a résztvevők tájékoztatására szánt dokumentumokon és kommunikációs anyagokon, feltüntetve az uniós emblémát is a II. mellékletben meghatározott műszaki jellemzőknek megfelelően; |
| --- | --- |

b)

az Uniótól kapott támogatást kiemelő, jól látható nyilatkozat szerepeltetése a művelet végrehajtására vonatkozó, a nyilvánosság vagy a résztvevők tájékoztatására szánt dokumentumokon és kommunikációs anyagokon, feltüntetve az uniós emblémát is a II. mellékletben meghatározott műszaki jellemzőknek megfelelően;

| c) | azoknak az infrastruktúra vagy építési műveletek finanszírozására irányuló műveleteknek az esetében, amelyeknél a közkiadások, illetve pénzügyi eszközök formájában nyújtott támogatások – például működőtőke-finanszírozás – esetében a költségek teljes összege meghaladja az 500 000 EUR-t, a nyilvánosság számára jól látható tartós táblák vagy hirdetőtáblák kihelyezése az Unió emblémájának a II. mellékletben meghatározott műszaki jellemzőknek megfelelő feltüntetésével, amint megkezdődik a műveletek fizikai végrehajtása vagy megtörténik a beszerzett berendezések üzembe helyezése; |
| --- | --- |

c)

azoknak az infrastruktúra vagy építési műveletek finanszírozására irányuló műveleteknek az esetében, amelyeknél a közkiadások, illetve pénzügyi eszközök formájában nyújtott támogatások – például működőtőke-finanszírozás – esetében a költségek teljes összege meghaladja az 500 000 EUR-t, a nyilvánosság számára jól látható tartós táblák vagy hirdetőtáblák kihelyezése az Unió emblémájának a II. mellékletben meghatározott műszaki jellemzőknek megfelelő feltüntetésével, amint megkezdődik a műveletek fizikai végrehajtása vagy megtörténik a beszerzett berendezések üzembe helyezése;

| d) | azoknak a c) pont hatálya alá nem tartozó tárgyi eszközökre irányuló beruházásokból álló műveleteknek az esetében, amelyeknél a közpénzből nyújtott támogatások teljes összege meghaladja az 50 000 EUR-t, illetve pénzügyi eszközök formájában nyújtott támogatások – például működőtőke-finanszírozás – esetében a költségek teljes összege meghaladja az 500 000 EUR-t, olyan tájékoztató tábla vagy azzal egyenértékű elektronikus kijelző elhelyezése, amely tájékoztatást nyújt a projektről, kiemelve az Uniótól kapott pénzügyi támogatást, és feltüntetve az uniós emblémát is a II. mellékletben meghatározott műszaki jellemzőknek megfelelően; |
| --- | --- |

d)

azoknak a c) pont hatálya alá nem tartozó tárgyi eszközökre irányuló beruházásokból álló műveleteknek az esetében, amelyeknél a közpénzből nyújtott támogatások teljes összege meghaladja az 50 000 EUR-t, illetve pénzügyi eszközök formájában nyújtott támogatások – például működőtőke-finanszírozás – esetében a költségek teljes összege meghaladja az 500 000 EUR-t, olyan tájékoztató tábla vagy azzal egyenértékű elektronikus kijelző elhelyezése, amely tájékoztatást nyújt a projektről, kiemelve az Uniótól kapott pénzügyi támogatást, és feltüntetve az uniós emblémát is a II. mellékletben meghatározott műszaki jellemzőknek megfelelően;

| e) | azoknak a LEADER-műveletekhez, alapvető szolgáltatásokhoz, valamint a c) és a d) pont hatálya alá nem tartozó infrastruktúrákhoz kapcsolódó támogatások nyújtásából álló műveleteknek az esetében, amelyeknél a közpénzből nyújtott támogatások teljes összege meghaladja az 10 000 EUR-t, illetve pénzügyi eszközök formájában nyújtott támogatások – például működőtőke-finanszírozás – esetében a költségek teljes összege meghaladja a 100 000 EUR-t, legalább egy, minimum A3-as méretű olyan poszternek vagy azzal egyenértékű elektronikus kijelzőnek a nyilvánosság számára jól látható helyen történő kihelyezése, amely tájékoztatást nyújt a műveletről, kiemelve az Uniótól kapott támogatást. Tájékoztató táblát kell kihelyezni a LEADER keretében finanszírozott helyi akciócsoportok helyiségeiben is. |
| --- | --- |

e)

azoknak a LEADER-műveletekhez, alapvető szolgáltatásokhoz, valamint a c) és a d) pont hatálya alá nem tartozó infrastruktúrákhoz kapcsolódó támogatások nyújtásából álló műveleteknek az esetében, amelyeknél a közpénzből nyújtott támogatások teljes összege meghaladja az 10 000 EUR-t, illetve pénzügyi eszközök formájában nyújtott támogatások – például működőtőke-finanszírozás – esetében a költségek teljes összege meghaladja a 100 000 EUR-t, legalább egy, minimum A3-as méretű olyan poszternek vagy azzal egyenértékű elektronikus kijelzőnek a nyilvánosság számára jól látható helyen történő kihelyezése, amely tájékoztatást nyújt a műveletről, kiemelve az Uniótól kapott támogatást. Tájékoztató táblát kell kihelyezni a LEADER keretében finanszírozott helyi akciócsoportok helyiségeiben is.

Az első bekezdéstől eltérve az irányító hatóságnak a lehetőségekhez mérten biztosítania kell, hogy azokban az esetekben, amikor a kedvezményezett természetes személy, a nyilvánosság számára jól látható helyen vagy egy elektronikus kijelzőn rendelkezésre álljanak a megfelelő információk, kiemelve az alapokból nyújtott támogatást.

Az első bekezdés a) és b) pontja értelemszerűen alkalmazandó az EMVA-ból finanszírozott pénzügyi eszközöket végrehajtó szervezetekre.

Az első bekezdés c), d) és e) pontjában foglaltak az (EU) 2021/1060 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 59. cikkének (5) bekezdésében említett finanszírozási megállapodásban előírt szerződéses feltételek szerint alkalmazandók a pénzügyi eszközök végső címzettjeire.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1060 rendelete (2021. június 24.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alap Pluszra, a Kohéziós Alapra, az Igazságos Átmenet Alapra és az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alapra vonatkozó közös rendelkezések, valamint az előbbiekre és a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapra, a Belső Biztonsági Alapra és a határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó pénzügyi szabályok megállapításáról (HL L 231., 2021.6.30., 159. o.).

---

| 2022.1.31. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 20/206 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.1.31.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 20/206

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/130 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. január 24.)

egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről („Bračko maslinovo ulje” [OEM])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Horvátország kérelmét (2) a „Bračko maslinovo ulje” elnevezés bejegyzésére. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Horvátország kérelmét (2) a „Bračko maslinovo ulje” elnevezés bejegyzésére.

| (2) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a „Bračko maslinovo ulje” elnevezést be kell jegyezni, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a „Bračko maslinovo ulje” elnevezést be kell jegyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Bračko maslinovo ulje” (OEM) elnevezés bejegyzésre kerül.

Az első bekezdésben szereplő elnevezés a 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) XI. melléklete szerinti 1.5. osztályba – Olajok és zsírok (vaj, margarin, olaj stb.) – tartozó terméket jelöl.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. január 24-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Janusz WOJCIECHOWSKI

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  
  HL C 400., 2021.10.4., 8. o.

2

(3)  A Bizottság 668/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 13.) a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 179., 2014.6.19., 36. o.).

3

---

| 2022.1.31. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 20/207 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.1.31.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 20/207

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/131 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. január 24.)

egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről („Carne Ramo Grande” (OEM))

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Portugália kérelmét (2) a „Carne Ramo Grande” elnevezés bejegyzésére. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Portugália kérelmét (2) a „Carne Ramo Grande” elnevezés bejegyzésére.

| (2) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a „Carne Ramo Grande” elnevezést be kell jegyezni, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a „Carne Ramo Grande” elnevezést be kell jegyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Carne Ramo Grande” (OEM) elnevezés bejegyzésre kerül.

Az első albekezdésben említett elnevezés a 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) XI. melléklete szerinti 1.1. osztályba – Friss hús (valamint vágási melléktermék és belsőség) – tartozó terméket jelöl.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. január 24-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Janusz WOJCIECHOWSKI

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  
  HL C 398., 2021.10.1., 40. o.

2

(3)  A Bizottság 668/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 13.) a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 179., 2014.6.19., 36. o.).

3

---

| 2022.1.31. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 20/208 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.1.31.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 20/208

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/132 RENDELETE

(2022. január 28.)

az energiastatisztikáról szóló 1099/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az éves, a havi és a rövid határidős havonkénti energiastatisztika aktualizálásának végrehajtása tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az energiastatisztikáról szóló, 2008. október 22-i 1099/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikke (3) bekezdésére, 5. cikke (3) bekezdésére és 9. cikke (2) és (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1099/2008/EK rendelet közös keretet hoz létre az Unión belüli összehasonlítható energiastatisztika előállításához, továbbításához, értékeléséhez és terjesztéséhez. |
| --- | --- |

(1)

Az 1099/2008/EK rendelet közös keretet hoz létre az Unión belüli összehasonlítható energiastatisztika előállításához, továbbításához, értékeléséhez és terjesztéséhez.

| (2) | Az energiastatisztikáknak folyamatosan változniuk kell a technológiai fejlődés gyors üteme, az uniós energiapolitikák alakulása, valamint annak fontossága miatt, hogy az uniós célkitűzések a hivatalos energiaadatokon alapuljanak és az azok elérése terén elért eredményeket nyomon lehessen követni. Ezért a növekvő vagy változó igények tükrözése érdekében rendszeresen aktualizálni kell az európai energiastatisztikai jelentéstételi keretet. |
| --- | --- |

(2)

Az energiastatisztikáknak folyamatosan változniuk kell a technológiai fejlődés gyors üteme, az uniós energiapolitikák alakulása, valamint annak fontossága miatt, hogy az uniós célkitűzések a hivatalos energiaadatokon alapuljanak és az azok elérése terén elért eredményeket nyomon lehessen követni. Ezért a növekvő vagy változó igények tükrözése érdekében rendszeresen aktualizálni kell az európai energiastatisztikai jelentéstételi keretet.

| (3) | Az európai zöld megállapodás és az energiaunióra vonatkozó csomagok keretében kitűzött szakpolitikai célok nyomon követésére szolgáló, megbízható, jó minőségű energiastatisztikák használata növelni fogja az uniós energiapolitika hitelességét. |
| --- | --- |

(3)

Az európai zöld megállapodás és az energiaunióra vonatkozó csomagok keretében kitűzött szakpolitikai célok nyomon követésére szolgáló, megbízható, jó minőségű energiastatisztikák használata növelni fogja az uniós energiapolitika hitelességét.

| (4) | A Bizottság megállapította, hogy az éves és a rövid határidős havonkénti energiastatisztika több szempontból is frissítésre szorul. Ezek különösen a szolgáltatások és a közlekedés végsőenergia-fogyasztására vonatkozó statisztikák nagyobb bontására, új energiahordozókra, például hidrogénre, a villamosenergia-termelésre és -tárolásra vonatkozó új adatokra, a megújuló energiaforrásokra vonatkozó részletesebb adatokra, az energiamérlegek korábbi előállítását lehetővé tevő új becsült adatokra és az éves adatgyűjtés jobb időszerűségére vonatkoznak. Emellett megszüntetik a földgázra, kőolajra és kőolajtermékekre vonatkozó rövid határidős havi statisztikákkal kapcsolatos jelentéstételi kötelezettségeket, mivel most már teljesebb és időszerűbb havi adatok állnak rendelkezésre. A Bizottság számos technikai szempontot megvitatott és elfogadott a tagállamokkal, köztük a hatály, a megvalósíthatóság, a termelési költségek, a titoktartás és az adatszolgáltatási követelmények tekintetében. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság megállapította, hogy az éves és a rövid határidős havonkénti energiastatisztika több szempontból is frissítésre szorul. Ezek különösen a szolgáltatások és a közlekedés végsőenergia-fogyasztására vonatkozó statisztikák nagyobb bontására, új energiahordozókra, például hidrogénre, a villamosenergia-termelésre és -tárolásra vonatkozó új adatokra, a megújuló energiaforrásokra vonatkozó részletesebb adatokra, az energiamérlegek korábbi előállítását lehetővé tevő új becsült adatokra és az éves adatgyűjtés jobb időszerűségére vonatkoznak. Emellett megszüntetik a földgázra, kőolajra és kőolajtermékekre vonatkozó rövid határidős havi statisztikákkal kapcsolatos jelentéstételi kötelezettségeket, mivel most már teljesebb és időszerűbb havi adatok állnak rendelkezésre. A Bizottság számos technikai szempontot megvitatott és elfogadott a tagállamokkal, köztük a hatály, a megvalósíthatóság, a termelési költségek, a titoktartás és az adatszolgáltatási követelmények tekintetében.

| (5) | Az 1099/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

Az 1099/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 7. cikkével létrehozott, az Európai Statisztikai Rendszer Bizottsága véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 7. cikkével létrehozott, az Európai Statisztikai Rendszer Bizottsága véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1099/2008/EK rendelet mellékleteinek helyébe az e rendelet mellékletében található szöveg lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. január 28-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 304., 2008.11.14., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 223/2009/EK rendelete (2009. március 11.) az európai statisztikákról és a titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó statisztikai adatoknak az Európai Közösségek Statisztikai Hivatala részére történő továbbításáról szóló 1101/2008/EK, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet, a közösségi statisztikákról szóló 322/97/EK tanácsi rendelet és az Európai Közösségek statisztikai programbizottságának létrehozásáról szóló 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 87., 2009.3.31., 164. o.).

2

---

MELLÉKLET

„A. MELLÉKLET

A FOGALOMMEGHATÁROZÁSOKRA VONATKOZÓ PONTOSÍTÁSOK

Ez a melléklet – egyéb, e mellékletekben szereplő meghatározás hiányában – a többi mellékletben alkalmazott szakkifejezések magyarázatát, földrajzi vonatkozású megjegyzéseit vagy meghatározását tartalmazza.

1.   FÖLDRAJZI MEGJEGYZÉSEK

Kizárólag statisztikai jelentési célra a következő földrajzi meghatározások alkalmazandók:

| — | Ausztrália nem foglalja magában a tengerentúli területeit, |
| --- | --- |

—

Ausztrália nem foglalja magában a tengerentúli területeit,

| — | Dánia nem foglalja magában a Feröer-szigeteket és Grönlandot, |
| --- | --- |

—

Dánia nem foglalja magában a Feröer-szigeteket és Grönlandot,

| — | Franciaország magában foglalja Monacót, valamint Guadeloupe, Martinique, Guyana, Réunion és Mayotte francia tengerentúli területeket, |
| --- | --- |

—

Franciaország magában foglalja Monacót, valamint Guadeloupe, Martinique, Guyana, Réunion és Mayotte francia tengerentúli területeket,

| — | Olaszország magában foglalja San Marinót és a Vatikánt (Szentszék), |
| --- | --- |

—

Olaszország magában foglalja San Marinót és a Vatikánt (Szentszék),

| — | Japán magában foglalja Okinavát, |
| --- | --- |

—

Japán magában foglalja Okinavát,

| — | Portugália magában foglalja az Azori-szigeteket és Madeirát, |
| --- | --- |

—

Portugália magában foglalja az Azori-szigeteket és Madeirát,

| — | Spanyolország magában foglalja a Kanári-szigeteket, a Baleár-szigeteket, valamint Ceutát és Melillát, |
| --- | --- |

—

Spanyolország magában foglalja a Kanári-szigeteket, a Baleár-szigeteket, valamint Ceutát és Melillát,

| — | Svájc nem foglalja magában Liechtensteint, |
| --- | --- |

—

Svájc nem foglalja magában Liechtensteint,

| — | Az Egyesült Államok magában foglalja az 50 államot, a szövetségi fővárost (Washington D.C.), az Amerikai Virgin-szigeteket, Puerto Ricót és Guamot. |
| --- | --- |

—

Az Egyesült Államok magában foglalja az 50 államot, a szövetségi fővárost (Washington D.C.), az Amerikai Virgin-szigeteket, Puerto Ricót és Guamot.

2.   AGGREGÁTUMOK

A villamosenergia- és hőtermelők a termelés célja szerint csoportosítandók:

| — | főtevékenységű termelők: olyan magán- vagy állami tulajdonú termelők, amelyek fő tevékenységükként harmadik feleknek történő eladásra termelnek villamos energiát és/vagy hőt, |
| --- | --- |

—

főtevékenységű termelők: olyan magán- vagy állami tulajdonú termelők, amelyek fő tevékenységükként harmadik feleknek történő eladásra termelnek villamos energiát és/vagy hőt,

| — | saját célra termelők: olyan magán- vagy állami tulajdonú termelők, amelyek teljes egészében vagy részben saját felhasználásra, elsődleges tevékenységük támogatására termelnek villamos energiát és/vagy hőt. |
| --- | --- |

—

saját célra termelők: olyan magán- vagy állami tulajdonú termelők, amelyek teljes egészében vagy részben saját felhasználásra, elsődleges tevékenységük támogatására termelnek villamos energiát és/vagy hőt.

| Megjegyzés: | a NACE-osztályozás felülvizsgálatának hatálybalépését követően a Bizottság tovább pontosíthatja a fogalommeghatározásokat a vonatkozó NACE (1)-hivatkozásoknak a 11. cikk (2) bekezdésében említett, ellenőrzéssel történő szabályozási bizottsági eljárás szerinti beemelésével. |
| --- | --- |

Megjegyzés:

2.1.   Ellátási ágazat

2.1.1.   TERMELÉS/BELFÖLDI TERMELÉS

Inert anyagok eltávolítására irányuló műveletek után számított, kitermelt vagy előállított tüzelőanyag-mennyiségek. A termelés magában foglalja a termelő által a termelési folyamat során (pl. fűtésre vagy berendezések és segédberendezések működtetéséhez) felhasznált mennyiségeket, valamint a más energiatermelőknek átalakításra vagy más felhasználásra szánt energiamennyiségeket.

»Belföldi termelés«: az érintett területen belüli forrásokból való termelést jelenti.

2.1.2.   VISSZANYERT TERMÉKEK

Csak a feketekőszénre alkalmazandó. Bányák által visszanyert iszapszerű hulladékok és meddőhányókból származó pala.

2.1.3.   Egyéb forrásokból származó termékek

Olyan tüzelőanyag-mennyiségek, amelyek előállítását más tüzelőanyagok között tüntetik fel, de amelyeket más tüzelőanyagokhoz kevernek és keverékként használnak fel. E komponens további részleteit a következőképpen kell meghatározni:

| — | Egyéb forrásokból származó termékek: Szén |
| --- | --- |

—

Egyéb forrásokból származó termékek: Szén

| — | Egyéb forrásokból származó termékek: Olaj- és kőolajtermékek |
| --- | --- |

—

Egyéb forrásokból származó termékek: Olaj- és kőolajtermékek

| — | Egyéb forrásokból származó termékek: Földgáz |
| --- | --- |

—

Egyéb forrásokból származó termékek: Földgáz

| — | Egyéb forrásokból származó termékek: Megújuló energiák |
| --- | --- |

—

Egyéb forrásokból származó termékek: Megújuló energiák

2.1.4.   IMPORT/EXPORT

Egyéb meghatározás hiányában az »import« a végső származásra (az az ország, ahol az energiaterméket előállították) az országon belüli felhasználásra, az »export« pedig az előállított energiatermék fogyasztásának végső országára utal. Az országok politikai határait átlépő mennyiséget tekintjük importáltnak vagy exportáltnak, függetlenül attól, hogy sor került-e vámkezelésre.

Ha a származási vagy rendeltetési helyet nem lehet bejelenteni, a »Nem meghatározott/Egyéb« megnevezést kell használni.

2.1.5.   NEMZETKÖZI (TENGERJÁRÓ) HAJÓK TARTÁLYAI

A nemzetközi hajózásban részt vevő valamennyi lobogó alatt hajózó hajókra szállított tüzelőanyag-mennyiségek. A nemzetközi hajózás történhet tengeren, belvízi tavakon és vízi utakon, továbbá parti tengervizeken. Nem tartoznak ide a következők:

| — | a belföldi hajózásban részt vevő hajók fogyasztása; azt, hogy belföldi vagy nemzetközi hajózásról van szó, az indulási, valamint az érkezési kikötő alapján kell meghatározni, nem pedig a hajó lobogója vagy nemzetisége alapján, |
| --- | --- |

—

a belföldi hajózásban részt vevő hajók fogyasztása; azt, hogy belföldi vagy nemzetközi hajózásról van szó, az indulási, valamint az érkezési kikötő alapján kell meghatározni, nem pedig a hajó lobogója vagy nemzetisége alapján,

| — | a halászhajók fogyasztása, |
| --- | --- |

—

a halászhajók fogyasztása,

| — | a fegyveres erők fogyasztása. |
| --- | --- |

—

a fegyveres erők fogyasztása.

2.1.6.   NEMZETKÖZI LÉGI KÖZLEKEDÉS

Légi járművekre nemzetközi légi közlekedés céljából szállított üzemanyagok mennyiségei. Azt, hogy belföldi vagy nemzetközi repülésről van szó, az indulási, valamint az érkezési légikikötő alapján kell meghatározni, nem pedig a légitársaság nemzetisége alapján. Nem foglalja magában a légitársaságok közúti járműveihez felhasznált üzemanyagot (a »Máshol nem szereplő – Közlekedési ágazat« cím alatt kell jelenteni) és a repülőgép-üzemanyagok katonai felhasználását (a »Máshol nem szereplő – Egyéb« cím alatt kell jelenteni).

2.1.7.   KÉSZLETVÁLTOZÁSOK

A nemzeti területen tárolt készletek nyitó készletszintje és záró készletszintje közötti különbség. Egyéb meghatározás hiányában a készletfelhalmozás negatív, a készletfelhasználás pedig pozitív számként van feltüntetve.

2.1.8.   A NEMZETI TERÜLETEN TÁROLT NYITÓ- ÉS ZÁRÓKÉSZLETEK ÖSSZESEN

A nemzeti területen tárolt valamennyi készlet, beleértve a kormányok, a nagyfogyasztók vagy a készletező szervezetek készleteit, a belépő óceánjárók fedélzetén, a vámszabad területeken tárolt készleteket, illetve a mások számára tárolt készleteket – kétoldalú kormányközi megállapodások keretében vagy sem. A »nyitó« és »záró« fogalmak a beszámolási időszak első, illetve utolsó napjára vonatkoznak. A készletek közé tartoznak a különleges tárolóhelyek valamennyi típusán tárolt készletek, a felszínen vagy a felszín alatt egyaránt.

2.1.9.   KÖZVETLEN FELHASZNÁLÁS

Olaj (Nyersolaj és kőolajtermékek), amelyet kőolaj-finomítókban történő feldolgozás nélkül, közvetlenül használnak fel. Magában foglalja a villamos energia termeléséhez elégetett nyersolajat.

2.1.10.   KAPOTT ELSŐDLEGES TERMÉKEK

Magában foglalja a közvetlenül, kőolaj-finomítóban történő feldolgozás nélkül felhasznált belföldi vagy importált nyersolajmennyiségeket (beleértve a kondenzátumokat) és a belföldi földgáz-kondenzátumokat (2), és a petrolkémiai iparból visszaáramló mennyiségeket, amelyeket, bár nem elsődleges tüzelőanyagok, közvetlenül használnak fel.

2.1.11.   BRUTTÓ FINOMÍTÓI TERMELÉS

Finomító vagy keverőüzemben előállított késztermékek. Nem foglalja magában a finomítói veszteségeket, magában foglalja viszont a finomítói tüzelőanyagot.

2.1.12.   ÚJRAHASZNOSÍTOTT TERMÉKEK

Olyan késztermékek, amelyek, miután egyszer már eljutottak a végső fogyasztókhoz, másodszor is visszakerülnek a piaci értékesítési hálózatba (pl. használt kenőanyagok, amelyeket újra feldolgoznak). E mennyiségeket meg kell különböztetni a petrolkémiai iparból történő visszaáramlásoktól.

2.1.13.   VISSZAÁRAMLÁS

A végfogyasztóktól a finomítókba feldolgozásra, keverésre vagy eladásra visszakerült kész- vagy félkész termékek. Rendszerint a petrolkémiai eljárások melléktermékei.

2.1.14.   TERMÉKEK KÖZÖTTI TRANSZFEREK

Minőségi előírásuk megváltozása, vagy más termékkel történő keverésük miatt átminősített mennyiségek. Egy termék negatív értékét egy (vagy több) pozitív értéknek kell kompenzálnia egy vagy több termék esetében és fordítva; az összes nettó eredménynek nullát kell kiadnia.

2.1.15.   TRANSZFERÁLT TERMÉKEK

Importált kőolajtermékek, amelyeket további finomítás céljából nyersanyaggá minősítenek vissza, a végfogyasztók részére történő szállítás nélkül.

2.1.16.   STATISZTIKAI KÜLÖNBSÉGEK

Számított érték az ellátás szempontjából történő számítás (felülről építkező megközelítés) és a felhasználás szempontjából történő számítás (alulról építkező megközelítés) különbségeként kerül meghatározásra. A nagyobb statisztikai különbségek okát meg kell állapítani.

2.2.   Átalakítási ágazat

Az átalakítási ágazaton belül csak a más tüzelőanyaggá átalakított tüzelőanyagok mennyiségeit kell bejelenteni. A fűtésre, a berendezések működtetéséhez és általában véve az átalakítás támogatására felhasznált tüzelőanyag-mennyiségeket az »Energiaágazat« alatt kell feltüntetni.

2.2.1.   FŐTEVÉKENYSÉGŰ CSAK VILLAMOS ENERGIÁT TERMELŐ LÉTESÍTMÉNYEK (ERŐMŰVEK)

Főtevékenységű termelők által csak villamos energiát termelő egységekben/erőművekben villamos energia termelésére felhasznált tüzelőanyag-mennyiségek.

2.2.2.   FŐTEVÉKENYSÉGŰ, HŐT ÉS VILLAMOS ENERGIÁT KAPCSOLTAN TERMELŐ (CHP) LÉTESÍTMÉNYEK

Főtevékenységű termelők által CHP-egységekben villamos energia és/vagy hő termelésére felhasznált tüzelőanyag-mennyiségek.

2.2.3.   FŐTEVÉKENYSÉGŰ TERMELŐK ÁLTAL CSAK HŐT TERMELŐ LÉTESÍTMÉNYEK (FŰTŐMŰVEK)

Főtevékenységű termelők által csak hőfejlesztő egységekben/erőművekben hő termelésére felhasznált tüzelőanyag-mennyiségek.

2.2.4.   SAJÁT CÉLRA CSAK VILLAMOS ENERGIÁT TERMELŐ LÉTESÍTMÉNYEK (ERŐMŰVEK)

Saját célra termelők által csak villamos energiát termelő egységekben/erőművekben villamos energia termelésére felhasznált tüzelőanyag-mennyiségek.

2.2.5.   SAJÁT CÉLRA HŐT ÉS VILLAMOS ENERGIÁT KAPCSOLTAN (CHP) TERMELŐ LÉTESÍTMÉNYEK

Saját célra termelők által CHP-egységekben villamos energia termelésére felhasznált tüzelőanyagok teljes, és a hőtermelésre felhasznált tüzelőanyagoknak az értékesített hő előállítására használt arányos része. A hőtermelésre felhasznált tüzelőanyagok arányos, nem értékesített részét (saját célra felhasznált hő) a NACE-osztályozáson alapuló végsőenergia-felhasználás meghatározott ágazata szerint kell jelenteni. A nem értékesített, hanem nem pénzügyi megállapodások alapján más szervekhez vagy más tulajdonában lévő szervekhez szállított hőt az értékesített hővel azonos elv szerint kell jelenteni.

2.2.6.   SAJÁT CÉLRA CSAK HŐT TERMELŐ LÉTESÍTMÉNYEK (FŰTŐMŰVEK)

Saját célra termelők által csak hőt termelő létesítményekben (fűtőművek) felhasznált tüzelőanyagok azon arányos része, amely megfeleltethető az értékesített hő mennyiségének. A hőtermelésre felhasznált tüzelőanyagok arányos, nem értékesített részét (saját célra felhasznált hő) a NACE-osztályozáson alapuló végsőenergia-felhasználás meghatározott ágazata szerint kell jelenteni. A nem értékesített, hanem nem pénzügyi megállapodások alapján más szervekhez vagy más tulajdonában lévő szervekhez szállított hőt az értékesített hővel azonos elv szerint kell jelenteni.

2.2.7.   KŐSZÉNBRIKETT-ÜZEMEK

Kőszénbrikett-üzemekben kőszénbrikett előállítására használt tüzelőanyag-mennyiségek.

2.2.8.   KOKSZOLÓ KEMENCÉK

Kokszoló kemencékben kokszolókemence-koksz és kamragáz előállítására használt tüzelőanyag-mennyiségek.

2.2.9.   BARNASZÉNBRIKETT-/TŐZEGBRIKETT-ÜZEMEK

Barnaszénbrikett-üzemekben barnaszénbrikett előállításához használt tüzelőanyag-mennyiségek, illetve tőzegbrikett előállításához használt tőzegmennyiségek.

2.2.10.   GÁZGYÁRAK

Gázgyárakban és széngázosító üzemekben gázgyári gáz előállítására használt tüzelőanyag-mennyiségek.

2.2.11.   NAGYOLVASZTÓ

A nagyolvasztókba – vagy a tetején keresztül a vasérccel együtt, vagy az alul lévő csöveken keresztül a felmelegített fújtatott levegővel együtt – érkező tüzelőanyag-mennyiségek.

2.2.12.   A SZÉN CSEPPFOLYÓSÍTÁSA

Szintetikus olaj termelésére felhasznált tüzelőanyag-mennyiségek.

2.2.13.   GÁZT CSEPPFOLYÓSSÁ ALAKÍTÓ ÜZEMEK

Folyékony tüzelőanyaggá átalakított gáz-halmazállapotú tüzelőanyag-mennyiségek.

2.2.14.   FASZÉN-ELŐÁLLÍTÓ ÜZEM

Faszénné átalakított szilárd biotüzelőanyag-mennyiségek.

2.2.15.   KŐOLAJ-FINOMÍTÓK

Kőolajtermékek előállítására felhasznált tüzelőanyag-mennyiségek.

2.2.16.   FÖLDGÁZKEVERŐ ÜZEMEK (KEVERT FÖLDGÁZHOZ)

Földgázzal kevert és a földgázhálózatba bevezetett gázmennyiségek.

2.2.17.   A MOTORBENZINNEL/DÍZELLEL/KEROZINNEL VALÓ KEVERÉS ESETÉBEN:

Fosszilis anyagokkal kevert, folyékony bioüzemanyag-mennyiségek.

2.2.18.   MÁSHOL NEM SZEREPLŐ

Máshol nem szereplő átalakítási tevékenységekhez felhasznált tüzelőanyag-mennyiségek. Az esetleg e pont alá kerülő elemeket a jelentés megjegyzések részében meg kell magyarázni.

2.3.   Energiaágazat

Az energiaipar által a kitermelés (bányászat, kőolaj- és földgáztermelés) vagy az átalakítási tevékenységeket végző üzemek működtetésének támogatására felhasznált mennyiségek. Ez a következő NACE Rev. 2 ágazatoknak felel meg: 05, 06, 19 és 35, NACE Rev.2 alágazat: 09.1, valamint NACE Rev. 2. szakágazatok: 07.21. és 08.92.

Nem foglalja magában a más energiaformába átalakított tüzelőanyag-mennyiségeket (amelyeket az »Átalakítási ágazat« cím alatt kell feltüntetni, vagy az olaj-, gáz- és szénzagy-csővezetékek működtetéséhez felhasznált mennyiségeket [amelyeket a »Közlekedési/Szállítási ágazat« cím alatt kell feltüntetni]).

Magában foglalja az atommaghasításhoz és -fúzióhoz felhasznált vegyi anyagok gyártását és az ezekből a folyamatokból származó termékeket.

2.3.1.   A (KAPCSOLT ÉS NEM-KAPCSOLT) ERŐMŰVEK ÉS FŰTŐMŰVEK SAJÁT FELHASZNÁLÁSA

A csak villamos energiát termelő, illetve kapcsolt erőművekben, valamint fűtőművekben támogatási műveletekre energiaként felhasznált tüzelőanyag-mennyiségek.

2.3.2.   SZÉNBÁNYÁK

A szénbányászatban a szén kitermelésére és előkészítésére energiaként felhasznált tüzelőanyag-mennyiségek. A bányához tartozó erőművekben elégetett szénmennyiségeket az »Átalakítási ágazat« cím alatt kell feltüntetni.

2.3.3.   KŐSZÉNBRIKETT-ÜZEMEK

Kőszénbrikett-üzemekben a műveletek támogatására energiaként felhasznált tüzelőanyag-mennyiségek.

2.3.4.   KOKSZOLÓ KEMENCÉK

Kokszoló kemencékben (kokszolóüzemek) a műveletek támogatására energiaként felhasznált tüzelőanyag-mennyiségek.

2.3.5.   BARNASZÉNBRIKETT-/TŐZEGBRIKETT-ÜZEMEK

Barnaszénbrikett-/tőzegbrikett-üzemekben (brikettüzemek) a műveletek támogatására energiaként felhasznált tüzelőanyag-mennyiségek.

2.3.6.   GÁZGYÁRAK/GÁZOSÍTÓ ÜZEMEK

Gázgyárakban és széngázosító üzemekben a műveletek támogatására energiaként felhasznált tüzelőanyag-mennyiségek.

2.3.7.   NAGYOLVASZTÓK

Nagyolvasztókban a műveletek támogatására energiaként felhasznált tüzelőanyag-mennyiségek.

2.3.8.   A SZÉN CSEPPFOLYÓSÍTÁSA

Széncseppfolyósító üzemekben a műveletek támogatására energiaként felhasznált tüzelőanyag-mennyiségek.

2.3.9.   CSEPPFOLYÓSÍTÁS (LNG)/VISSZAGÁZOSÍTÁS

Földgáz-cseppfolyósító és visszagázosító üzemekben a műveletek támogatására energiaként felhasznált tüzelőanyag-mennyiségek.

2.3.10.   GÁZOSÍTÓ ÜZEMEK (BIOGÁZ)

Biogáz gázosító üzemekben a műveletek támogatására energiaként felhasznált tüzelőanyag-mennyiségek.

2.3.11.   GÁZT CSEPPFOLYÓSSÁ ALAKÍTÓ (GTL) ERŐMŰVEK

Gázt cseppfolyóssá alakító üzemekben a műveletek támogatására energiaként felhasznált tüzelőanyag-mennyiségek.

2.3.12.   FASZÉN-ELŐÁLLÍTÓ ÜZEMEK

Faszén-előállító üzemekben a műveletek támogatására energiaként felhasznált tüzelőanyag-mennyiségek.

2.3.13.   KŐOLAJ-FINOMÍTÓK

Kőolaj-finomítókban a műveletek támogatására energiaként felhasznált tüzelőanyag-mennyiségek.

2.3.14.   KŐOLAJ- ÉS FÖLDGÁZKITERMELÉS

Kőolaj- és földgázkitermelő létesítményekben felhasznált tüzelőanyag-mennyiségek. Nem foglalja magában a csővezetékek veszteségeit (amelyeket az »Elosztási veszteségek« cím alatt kell jelenteni), valamint a csővezetékek működtetéséhez felhasznált energiamennyiségeket (amelyeket a »Közlekedési/Szállítási ágazat« cím alatt kell jelenteni).

2.3.15.   MÁSHOL NEM SZEREPLŐ – ENERGIA

Máshol nem szereplő energiával összefüggő tevékenységekhez kapcsolódó tüzelőanyag-mennyiségek. Az esetleg e pont alá kerülő elemeket a jelentés megjegyzések részében meg kell magyarázni.

2.4.   Továbbítási és elosztási veszteségek

2.4.1.   TOVÁBBÍTÁSI VESZTESÉGEK

A továbbítás következtében a tüzelőanyag-mennyiségekben keletkező veszteség, a továbbításirendszer-üzemeltető által működtetett rendszer részeként. Magában foglalja a technikai és nem technikai veszteséget is. A villamos energia esetében magában foglalja a nem az erőművek szerves részének tekintett transzformátorok veszteségeit is. A földgáz esetében magában foglalja a továbbítás során alkalmazott lefúvatást és fáklyázást is.

2.4.2.   HÁLÓZATI (ELOSZTÁSI) VESZTESÉGEK

Az elosztás következtében a tüzelőanyag-mennyiségekben keletkező veszteség, az elosztásirendszer-üzemeltető által működtetett rendszer részeként. Magában foglalja a technikai és nem technikai veszteséget is. A földgáz esetében magában foglalja az elosztás során alkalmazott lefúvatást és fáklyázást is.

2.5.   Végső, nem energetikai célú fogyasztás

A nem energiacélra felhasznált fosszilis tüzelőanyag-mennyiségek – el nem égetett tüzelőanyagok.

2.6.   Végsőenergia-fogyasztás (a végfelhasználás meghatározása)

2.6.1.   IPARI ÁGAZAT

Ez az ipari vállalat által elsődleges tevékenységei támogatására felhasznált tüzelőanyag-mennyiségekre vonatkozik.

A csak hőt termelő vagy CHP-egységek esetében csak az adott szerv által felhasznált hő termelésére elfogyasztott tüzelőanyag-mennyiségeket kell jelenteni. Az értékesített hő, illetve a villamos energia termelésére felhasznált tüzelőanyag-mennyiségeket a megfelelő »Átalakítási ágazat« kategóriánál kell feltüntetni.

| 2.6.1.1. | Bányászat és kőfejtés: NACE Rev., 2., 07. (a 07.21. kivételével) és a 08. ágazatok (a 08.92. kivételével); NACE Rev. 2., 09.9. alágazat. |
| --- | --- |

2.6.1.1.

| 2.6.1.1.1. | Fémtartalmú érc bányászata: [NACE Rev. 2., 07. ágazat; a NACE Rev. 2., 07.21. szakágazat: Urán- és tóriumérc-bányászat kivételével] |
| --- | --- |

2.6.1.1.1.

| 2.6.1.1.2. | Egyéb bányászat [NACE Rev. 2., 08. ágazat; a NACE Rev. 2., 08.92. szakágazat: Tőzegkitermelés kivételével] |
| --- | --- |

2.6.1.1.2.

| 2.6.1.1.3. | Bányászati szolgáltatás [NACE Rev. 2., 09. ágazat; a NACE Rev.2., 09.1. alágazat: Kőolaj-, földgáz-kitermelési szolgáltatás kivételével] |
| --- | --- |

2.6.1.1.3.

| 2.6.1.2. | Élelmiszer-, ital- és dohányáru NACE Rev. 2., 10., 11. és 12. ágazat. |
| --- | --- |

2.6.1.2.

| 2.6.1.2.1. | Élelmiszeripari termékek gyártása [NACE Rev. 2., 10. ágazat] |
| --- | --- |

2.6.1.2.1.

| 2.6.1.2.2. | Italgyártás [NACE Rev. 2., 11. ágazat] |
| --- | --- |

2.6.1.2.2.

| 2.6.1.2.3. | Dohánytermékek gyártása [NACE Rev. 2., 12. ágazat] |
| --- | --- |

2.6.1.2.3.

| 2.6.1.3. | Textil és bőr [NACE Rev. 2., 13., 14. és 15. ágazat] idetartozik a textilgyártás, a ruházati termékek gyártása, valamint a bőrgyártás és kapcsolódó termékek gyártása] |
| --- | --- |

2.6.1.3.

| 2.6.1.4. | Fa és faipari termékek – Fa és faipari, valamint parafatermékek gyártása, kivéve bútoráruk; Szalma és fonott áru gyártása [NACE Rev. 2., 16. ágazat] |
| --- | --- |

2.6.1.4.

| 2.6.1.5. | Cellulóz, papír és nyomdai tevékenység: NACE Rev. 2., 17. és 18. ágazat. |
| --- | --- |

2.6.1.5.

| 2.6.1.5.1. | Papír és papírtermékek [NACE Rev. 2., 17. ágazat] |
| --- | --- |

2.6.1.5.1.

| 2.6.1.5.1.1. | Cellulózgyártás [NACE Rev. 2., 17.11. szakágazat] |
| --- | --- |

2.6.1.5.1.1.

| 2.6.1.5.1.2. | Egyéb papír és papírtermékek [NACE Rev. 2., 17.12. szakágazat és NACE Rev. 2., 17.2. alágazat] |
| --- | --- |

2.6.1.5.1.2.

| 2.6.1.5.2. | Nyomdai és egyéb sokszorosítási tevékenység [NACE Rev. 2., 18. ágazat] |
| --- | --- |

2.6.1.5.2.

| 2.6.1.6. | Vegyi és petrolkémiai ipar: NACE Rev. 2., 20. és 21. ágazat. |
| --- | --- |

2.6.1.6.

| 2.6.1.6.1. | Vegyi anyagok, termékek gyártása [NACE Rev. 2., 20. ágazat] |
| --- | --- |

2.6.1.6.1.

| 2.6.1.6.2. | Gyógyszeralapanyag és gyógyszerkészítmény gyártása [NACE Rev. 2., 21. ágazat] |
| --- | --- |

2.6.1.6.2.

| 2.6.1.7. | Nemfém-ásványok [NACE Rev. 2., 23. ágazat] |
| --- | --- |

2.6.1.7.

| 2.6.1.7.1. | Üveg, üvegtermékek gyártása [NACE Rev. 2., 23.1. alágazat] |
| --- | --- |

2.6.1.7.1.

| 2.6.1.7.2. | Cement-, mész-, gipszgyártás (beleértve a cementklinkert is) [NACE Rev. 2., 23.5. alágazat] |
| --- | --- |

2.6.1.7.2.

| 2.6.1.7.3. | Egyéb nemfém ásványi termékek [NACE Rev. 2., 23.2., 23.3., 23.4., 23.6., 23.7. és 23.9. alágazat] |
| --- | --- |

2.6.1.7.3.

| 2.6.1.8. | Vas és acél [Fémalapanyag gyártása A: NACE Rev. 2., 24.1., 24.2. és 24.3. alágazat és 24.51. és 24.52. szakágazat] |
| --- | --- |

2.6.1.8.

| 2.6.1.9. | Nemvasfémiparágak [Fémalapanyag gyártása B: NACE Rev. 2., 24.4. alágazat és 24.53. és 24.54. szakágazat] |
| --- | --- |

2.6.1.9.

| 2.6.1.9.1. | Alumíniumgyártás [NACE Rev. 2., 24.42. szakágazat] |
| --- | --- |

2.6.1.9.1.

| 2.6.1.9.2. | Egyéb nemvasfémek: NACE Rev. 2., 24.4. alágazat – NACE Rev. 2., 24.42. szakágazat kivételével; NACE Rev. 2., 24.53. és 24.54. szakágazat] |
| --- | --- |

2.6.1.9.2.

| 2.6.1.10. | Gépek: NACE Rev. 2., 25., 26., 27. és 28. ágazat. |
| --- | --- |

2.6.1.10.

| 2.6.1.10.1. | Fémfeldolgozási termékek gyártása a gépek és berendezések kivételével (NACE Rev. 2., 25. ágazat] |
| --- | --- |

2.6.1.10.1.

| 2.6.1.10.2. | Számítógépek, elektronikai és optikai termékek gyártása [NACE Rev. 2., 26. ágazat] |
| --- | --- |

2.6.1.10.2.

| 2.6.1.10.3. | Villamos berendezések gyártása [NACE Rev. 2., 27. ágazat] |
| --- | --- |

2.6.1.10.3.

| 2.6.1.10.4. | Máshova nem sorolt gépek, berendezések gyártása [NACE Rev. 2., 28. ágazat] |
| --- | --- |

2.6.1.10.4.

| 2.6.1.11. | Szállítóeszköz: Szállítóeszközökkel kapcsolatos iparágak [29. és 30. NACE-ágazat; idetartozik a gépjárművek, pótkocsik és félpótkocsik gyártása, valamint az egyéb járműgyártás] |
| --- | --- |

2.6.1.11.

| 2.6.1.12. | Máshol nem szereplő – Ipar: NACE 22., 31. és 32. ágazat |
| --- | --- |

2.6.1.12.

| 2.6.1.12.1. | Gumi-, műanyag termékek gyártása [NACE 22. ágazat] |
| --- | --- |

2.6.1.12.1.

| 2.6.1.12.2. | Bútorgyártás: NACE Rev. 2., 31. ágazat] |
| --- | --- |

2.6.1.12.2.

| 2.6.1.12.3. | Más gyártás [NACE Rev. 2., 32. ágazat] |
| --- | --- |

2.6.1.12.3.

| 2.6.1.13. | Építőipar [NACE Rev. 2., 41., 42. és 43. ágazat] |
| --- | --- |

2.6.1.13.

2.6.2.   KÖZLEKEDÉSI ÁGAZAT

Az összes közlekedési tevékenységhez felhasznált energia, tekintet nélkül a NACE-kategóriára (gazdasági ágazatra), amelyben a tevékenységet végzik. A vasúti és autóbusz-pályaudvarokon, hajóállomásokon és repülőtereken fűtésre és világításra felhasznált tüzelőanyag-mennyiségeket nem a »Közlekedési ágazat«, hanem a »Kereskedelmi és közszolgáltatások« pont alatt kell feltüntetni.

2.6.2.1.   Vasút

A vasúti közlekedésben – beleértve az iparvasutat és a városi vagy elővárosi közlekedési rendszer részét képező vasúti közlekedést (például vonaton, villamoson, metrón) – felhasznált tüzelőanyag-mennyiségek.

2.6.2.1.1.   Nagysebességű vasút

Az olyan vonalakon közlekedő vonatok által felhasznált energia, ahol a sebesség meghaladhatja a 200 km/h-t.

2.6.2.1.2.   Hagyományos vasút

A vasúti közlekedésben felhasznált energia, a nagysebességű vasút, a metró és villamos kivételével.

2.6.2.1.2.1.   Személyszállítás hagyományos vasúton

A vasút által személyszállításra felhasznált energia, azaz a vasúti járművekkel közlekedő utasoknak a beszállás és a kiszállás helye közötti mozgása. Az utas minden, a vasúton utazó személy, a vonat személyzetének tagjai kivételével.

2.6.2.1.2.2.   Árufuvarozás hagyományos vasúton

A vasút által áruszállításra felhasznált energia, azaz az áruknak a berakodás és a kirakodás helye közötti vasúti járművekkel történő mozgatása.

2.6.2.1.3.   Metró és villamos

A metró, a villamos, a helyiérdekű vasút és más magas vagy földalatti városi vasúti rendszerek által felhasznált energia.

2.6.2.2.   Belvízi hajózás

A nemzetközi hajózásban (lásd a »Nemzetközi (tengerjáró) hajók tartályai« pontot) részt nem vevő valamennyi lobogó alatt hajózó hajókra szállított tüzelőanyag-mennyiségek. Azt, hogy belföldi vagy nemzetközi hajózásról van szó, az indulási, valamint az érkezési kikötő alapján kell meghatározni, nem pedig a hajó lobogója vagy nemzetisége alapján.

2.6.2.3.   Közút

Közúti járművekben felhasznált tüzelőanyag-mennyiségek. Magában foglalja a mezőgazdasági járművek közúti tüzelőanyag-fogyasztását és a közúti járművekhez használt kenőanyagokat is.

Nem foglalja magában a helyhez kötött motorok (lásd »Egyéb ágazat«) energiafelhasználását, a traktorok nem közúti fogyasztását (lásd »Mezőgazdaság«), a közúti járművek katonai célú felhasználását (lásd »Egyéb ágazat – Máshol nem szereplő«), az útburkolásra felhasznált bitument és az építkezési területeken, motorok által felhasznált energiát (lásd »Ipari ágazat« – »Építőipari alágazat«).

2.6.2.3.1.   Teherszállító nehézgépjárművek

A 3,5 tonna terhelhetőségnél nagyobb teherbírású tehergépkocsikban felhasznált, rakományt szállító tüzelőanyag-mennyiségek (N2 és N3 kategóriájú járművek a járműkategóriák európai osztályozási rendszere szerint, az ENSZ-EGB előírásai alapján).

2.6.2.3.2.   Csoportos személyszállítás

Nagy járművekben, személyszállításban, például autóbuszokban, távolsági buszokban, nagyteherautókban stb. felhasznált tüzelőanyag-mennyiségek (M2 és M3 kategóriájú járművek a járműkategóriák európai osztályozási rendszere szerint, az ENSZ-EGB előírásai alapján).

2.6.2.3.3.   Személygépkocsik és kisteherautók

A kis járművekben, például személy- és teherszállító személygépkocsikban és kisteherautókban felhasznált tüzelőanyag-mennyiségek (N1 és M1 kategóriájú járművek a járműkategóriák európai osztályozási rendszere szerint, az ENSZ-EGB szabványai alapján).

2.6.2.3.4.   Egyéb közúti járművek:

A közúti szállítás valamennyi formájában felhasznált tüzelőanyag-mennyiségek, kivéve az árufuvarozást, a tömegközlekedést, valamint a személygépkocsikat és kisteherautókat szállító nehézgépjárműveket.

2.6.2.4.   Csővezetékes szállítás

A gázt, folyadékokat, iszapszerű anyagokat és egyebet szállító csővezetékek működtetésének támogatásához energiaként felhasznált tüzelőanyag-mennyiségek. Magában foglalja a szivattyútelepeken és a csővezeték karbantartásához felhasznált energiát is. Nem foglalja magában a természetes vagy feldolgozott gáz, a forró víz vagy gőz elosztótól végfelhasználókig való, csővezetékes elosztásához felhasznált energiát (az »Energiaágazat« alatt kell jelenteni), a víz háztartásokba, ipari, kereskedelmi és egyéb felhasználókhoz való végső elosztásához felhasznált energiát (a »Kereskedelmi és közszolgáltatások« pont alá tartozik) és az elosztó és a végső felhasználók közötti szállítás során bekövetkező veszteségeket (ezeket hálózati veszteségként kell jelenteni).

2.6.2.5.   Belföldi légi közlekedés

Légi járművekre belföldi légi közlekedés céljából szállított üzemanyagok mennyiségei. Magában foglalja a repülésen kívüli egyéb célokra – pl. motorok sorozatvizsgálatára – felhasznált üzemanyagot is. Azt, hogy belföldi vagy nemzetközi repülésről van szó, az indulási, valamint az érkezési légikikötő alapján kell meghatározni, nem pedig a légitársaság nemzetisége alapján. Ez magában foglalja egy tengerentúli területekkel rendelkező országban lévő két repülőtér közötti meglehetősen hosszú utakat. Nem foglalja magában a légitársaságok közúti járműveihez felhasznált üzemanyagot (a »Máshol nem szereplő – Közlekedési ágazat« cím alatt kell jelenteni) és a repülőgép-üzemanyagok katonai felhasználását (a »Máshol nem szereplő – Egyéb« cím alatt kell jelenteni).

2.6.2.6.   Máshol nem szereplő – Közlekedés/Szállítás

Máshol nem szereplő közlekedési tevékenységekhez felhasznált üzemanyag-mennyiségek. Magában foglalja a légitársaságok által közúti járműveikhez, illetve a kikötőkben a hajókról kirakodó, különböző típusú darukhoz felhasznált üzemanyagokat. Az esetleg e pont alá kerülő elemeket a jelentés megjegyzések részében meg kell magyarázni.

2.6.3.   Egyéb ágazatok

E kategória a külön nem említett ágazatokban vagy az átalakításhoz, az energiához, az iparhoz vagy a közlekedéshez nem tartozó ágazatokban felhasznált tüzelőanyag-mennyiségeket tartalmazza.

2.6.3.1.   Kereskedelmi és közszolgáltatások

A köz- és magánszféra vállalkozásai és hivatalai által fogyasztott tüzelőanyag-mennyiségek. NACE Rev. 2., 33., 36., 37., 38., 39., 45., 46., 47., 52., 53., 55., 56., 58., 59., 60., 61., 62., 63., 64., 65., 66., 68., 69., 70., 71., 72., 73., 74., 75., 77., 78., 79., 80., 81., 82., 84. (a 84.22. szakágazat kivételével), 85., 86., 87., 88., 90., 91., 92., 93., 94., 95., 96. és 99. ágazat. A vasúti és autóbusz-pályaudvarokon, hajóállomásokon és repülőtereken fűtésre és világításra felhasznált tüzelőanyag-mennyiségeket nem ebben a kategóriában kell feltüntetni. Ez magában foglalja a NACE Rev. 2., 49., 50. és 51. ágazat összes, nem szállítási tevékenységéhez felhasznált tüzelőanyagokat is.

| 2.6.3.1.1. | Ipari gép, berendezés, eszköz javítása [NACE Rev. 2., C. nemzetgazdasági ág, 33. ágazat] |
| --- | --- |

2.6.3.1.1.

| 2.6.3.1.2. | Vízellátás; szennyvíz gyűjtése, kezelése, hulladékgazdálkodás, szennyeződésmentesítés [NACE Rev. 2., E. nemzetgazdasági ág] |
| --- | --- |

2.6.3.1.2.

| 2.6.3.1.3. | Nagy- és kiskereskedelem; gépjárműjavítás [NACE Rev. 2., G. nemzetgazdasági ág] |
| --- | --- |

2.6.3.1.3.

| 2.6.3.1.3.1. | Nagykereskedelem [NACE Rev. 2., G. nemzetgazdasági ág, 46. ágazat] |
| --- | --- |

2.6.3.1.3.1.

| 2.6.3.1.3.2. | Kiskereskedelem [NACE Rev. 2., G. nemzetgazdasági ág, 47. ágazat] |
| --- | --- |

2.6.3.1.3.2.

| 2.6.3.1.4. | Raktározás, szállítást kiegészítő tevékenység [NACE Rev. 2., H. nemzetgazdasági ág, 52. ágazat] |
| --- | --- |

2.6.3.1.4.

| 2.6.3.1.5. | Postai, futárpostai tevékenység [NACE Rev. 2., H. nemzetgazdasági ág, 53. ágazat] |
| --- | --- |

2.6.3.1.5.

| 2.6.3.1.6. | Szálláshely-szolgáltatás és vendéglátás [NACE Rev. 2., I. nemzetgazdasági ág] |
| --- | --- |

2.6.3.1.6.

| 2.6.3.1.6.1. | Szálláshely-szolgáltatás [NACE Rev. 2., I. nemzetgazdasági ág, 55. ágazat] |
| --- | --- |

2.6.3.1.6.1.

| 2.6.3.1.6.2. | Vendéglátás [NACE Rev. 2., I. nemzetgazdasági ág, 56. ágazat] |
| --- | --- |

2.6.3.1.6.2.

| 2.6.3.1.7. | Információ és kommunikáció [NACE Rev. 2., J. nemzetgazdasági ág] |
| --- | --- |

2.6.3.1.7.

| 2.6.3.1.8. | Pénzügyi, biztosítási tevékenység és ingatlanügyletek [NACE Rev. 2., K. nemzetgazdasági ág és NACE Rev. 2., L. nemzetgazdasági ág] |
| --- | --- |

2.6.3.1.8.

| 2.6.3.1.9. | Adminisztratív és szolgáltatást támogató tevékenység [NACE Rev. 2., N. nemzetgazdasági ág] |
| --- | --- |

2.6.3.1.9.

| 2.6.3.1.10. | Közigazgatás, védelem; kötelező társadalombiztosítás [NACE Rev. 2., O. nemzetgazdasági ág] |
| --- | --- |

2.6.3.1.10.

| 2.6.3.1.11. | Oktatás [NACE Rev. 2., P. nemzetgazdasági ág] |
| --- | --- |

2.6.3.1.11.

| 2.6.3.1.12. | Humán-egészségügyi és szociális ellátási tevékenységek [NACE Rev. 2., Q. nemzetgazdasági ág] |
| --- | --- |

2.6.3.1.12.

| 2.6.3.1.12.1. | Fekvőbeteg-ellátás [NACE Rev. 2., Q. nemzetgazdasági ág, 86.1 alágazat] |
| --- | --- |

2.6.3.1.12.1.

| 2.6.3.1.13. | Művészet, szórakoztatás, szabadidő [NACE Rev. 2., R. nemzetgazdasági ág] |
| --- | --- |

2.6.3.1.13.

| 2.6.3.1.13.1. | Sporttevékenység [NACE Rev. 2., R. nemzetgazdasági ág, 93. ágazat] |
| --- | --- |

2.6.3.1.13.1.

| 2.6.3.1.14. | Területen kívüli szervezetek és testületek tevékenységei [NACE Rev. 2., U. nemzetgazdasági ág] |
| --- | --- |

2.6.3.1.14.

| 2.6.3.1.15. | Szakmai, tudományos és műszaki tevékenység és egyéb szolgáltatások [NACE Rev. 2., M. nemzetgazdasági ág és NACE Rev. 2., S. szakasz] |
| --- | --- |

2.6.3.1.15.

| 2.6.3.1.16. | Adatközpontok. Az adatközpont a számítógépes rendszerek/szerverek, valamint az adattároláshoz, -feldolgozáshoz és/vagy -elosztáshoz, valamint a kapcsolódó tevékenységekhez használt berendezések tárolására, összekapcsolására és üzemeltetésére használt struktúra vagy struktúrák csoportja. |
| --- | --- |

2.6.3.1.16.

2.6.3.2.   Háztartások

Valamennyi háztartás – beleértve az »alkalmazottat foglalkoztató háztartásokat« – által fogyasztott tüzelőanyag-mennyiségek. NACE Rev. 2., 97. és 98. ágazat.

A következő egyedi fogalommeghatározások a háztartási ágazatra alkalmazandók:

»magánháztartás«: egy egyedül élő személy, egy család vagy ugyanabban a magánlakásban együtt élő olyan egyének csoportja, akik megosztják a közüzemi és a létfenntartáshoz szükséges egyéb költségeket. A háztartási szektor, más néven lakossági ágazat ezért egy ország valamennyi háztartását magában foglalja.

A kollektív lakóhelyek – akár állandóak (pl. börtönök), akár ideiglenesek (pl. kórházak) – nem tartoznak ide, mivel azokat a szolgáltatási ágazat alatti fogyasztásként kell feltüntetni. Az összes közlekedési célra felhasznált energiát a közlekedési ágazat alatt és nem a háztartási ágazat alatt kell jelenteni.

A háztartások által végzett jelentős gazdasági tevékenységekhez kapcsolódó energiafogyasztást ki kell venni a háztartások összes energiafogyasztásából. E tevékenységek magukban foglalják a kisgazdaságokban folytatott mezőgazdasági tevékenységeket és egy háztartás lakóhelyén végzett egyéb gazdasági tevékenységeket, amelyeket a végfelhasználás megfelelő ágazata alatt kell jelenteni.

2.6.3.2.1.   Helyiségek fűtése

Ez az energiaszolgáltatás egy lakóhely belső terében fűtést biztosító energia felhasználására vonatkozik.

2.6.3.2.2.   Helyiségek hűtése

Ez az energiaszolgáltatás a hűtéshez szükséges energiának egy lakóhely hűtőrendszere és/vagy -egysége által történő felhasználására vonatkozik.

A ventilátorok, fúvóberendezések és egyéb készülékek, amelyek nem kapcsolódnak a hűtőegységre, nem tartoznak ide, azokat a »világítás és elektromos készülékek« alatt kell feltüntetni.

2.6.3.2.3.   Vízfűtés

Ez az energiaszolgáltatás a meleg folyóvízhez, fürdéshez, tisztításhoz és egyéb, nem főzéshez kapcsolódó alkalmazásokhoz szükséges víz melegítését szolgáló energia felhasználására vonatkozik.

Nem tartozik ide az úszómedence fűtése, azt az »egyéb végfelhasználás« szakaszban kell feltüntetni.

2.6.3.2.4.   Főzés

Ez az energiaszolgáltatás az ételkészítéshez szükséges energia felhasználására vonatkozik.

A főzést kiegészítő készülékek (mikrohullámú sütő, vízforraló, kávéfőzőgép stb.) nem tartoznak ide; azokat a »világítás és elektromos készülékek« alatt kell feltüntetni.

2.6.3.2.5.   Világítás és elektromos készülékek (kizárólag villamos energia):

A világításhoz és az egyéb elektromos készülékekhez szükséges villamos energia lakóhelyen történő felhasználása, amely nem tartozik az »egyéb végfelhasználás« kategóriába.

2.6.3.2.6.   Egyéb végfelhasználás

Bármely egyéb, háztartások általi energiafogyasztás, például a kültéri, és bármely a fent említett öt energia-végfelhasználás kategóriájába nem tartozó egyéb tevékenységekhez (pl. fűnyíró, úszómedence fűtése, kültéri fűtőberendezések, szabadtéri használatú önálló tűzhelyek és grillsütők, szauna stb.) szükséges energia felhasználása.

2.6.3.3.   Mezőgazdaság

Növénytermesztésként és az állattenyésztésként, vadászatként és hasonló szolgáltatásként besorolt tevékenységet folytató felhasználók által fogyasztott tüzelőanyag-mennyiségek; NACE Rev. 2., 01. ágazat.

2.6.3.4.   Erdőgazdálkodás

Erdőgazdálkodásként és fakitermelésként besorolt tevékenységet folytató felhasználók által fogyasztott tüzelőanyag-mennyiségek; NACE Rev. 2., 02. ágazat.

2.6.3.5.   Halászat

A belvízi, part menti és mélytengeri halászathoz szállított üzemanyag-mennyiségek. Magában foglalja a valamennyi lobogó alatt hajózó hajókra szállított üzemanyagot, amelyek az országban töltöttek üzemanyagot (beleértve a nemzetközi halászatot is), valamint a halászati iparban felhasznált energiát. NACE Rev. 2., 03. ágazat.

2.6.3.6.   Máshol nem szereplő – Egyéb

Máshol nem szereplő tevékenységekhez felhasznált tüzelőanyag-mennyiségek (például NACE Rev. 2., 84.22. szakágazat). Ez a kategória foglalja magában az összes katonai célú mozgó és helyhez kötött jellegű tüzelőanyag-felhasználást (pl. hajó, légi jármű, közút és lakótereken felhasznált energia) tekintet nélkül arra, hogy a tüzelőanyagot az adott ország, vagy más ország katonasága számára szállították oda. Az esetleg e pont alá kerülő elemeket a jelentés megjegyzések részében meg kell magyarázni.

3.   TERMÉKEK

3.1.   SZÉN (Szilárd fosszilis tüzelőanyagok és feldolgozott gázok)

3.1.1.   FEKETEKŐSZÉN

A feketekőszén az antracit, a kokszolható szén és az egyéb bitumenes kőszén összegével azonos termékaggregátum.

3.1.2.   ANTRACIT

Jó minőségű szén ipari és lakossági felhasználásra. Jó minőségű szén ipari és lakossági felhasználásra, általában legfeljebb 10 % illóanyag-tartalommal és magas széntartalommal (mintegy 90 % rögzített széntartalom). Bruttó fűtőértéke nedves, hamumentes bázison több mint 24 000 kJ/kg.

3.1.3.   KOKSZSZÉN

Bitumenes kőszén, amelynek minősége lehetővé teszi nagyolvasztókban való felhasználásra alkalmas koksz (kokszolókemence-koksz) előállítását. Bruttó fűtőértéke nedves, hamumentes bázison több mint 24 000 kJ/kg.

3.1.4.   EGYÉB BITUMENES KŐSZÉN

Gőzképzéshez felhasznált kőszén, a kokszolható szén és az antracit kategóriájába tartozók kivételével magában foglal valamennyi bitumenes kőszenet. Az antraciténál magasabb illóanyag-tartalom (több mint 10 %) és alacsonyabb széntartalom (kevesebb mint 90 % rögzített széntartalom) jellemzi. Bruttó fűtőértéke nedves, hamumentes bázison több mint 24 000 kJ/kg.

3.1.5.   BARNASZÉN

A barnaszén a szubbitumenes szén és a lignit összegével azonos termékaggregátum.

3.1.6.   SZUBBITUMENES SZÉN

Szén nem brikettezve, amelynek bruttó fűtőértéke száraz, ásványianyag-mentes bázison 20 000 kJ/kg és 24 000 kJ/kg között van, és illóanyag-tartalma több mint 31 %.

3.1.7.   LIGNIT

Kőszén nem brikettezve, amelynek bruttó fűtőértéke száraz, ásványianyag-mentes bázison kevesebb mint 20 000 kJ/kg, illóanyag-tartalma pedig több mint 31 %.

3.1.8.   KŐSZÉNBRIKETT

Finomított feketekőszénből kötőanyag hozzáadásával előállított kevert tüzelőanyag. Az előállított kőszénbrikett mennyisége ennélfogva valamivel nagyobb lehet, mint az átalakítási folyamat során fogyasztott szén tényleges mennyisége.

3.1.9.   KOKSZOLÓKEMENCE-KOKSZ

A szén – elsősorban kokszolható szén – karbonizálásából nyert szilárd termék, magas hőmérsékleten, nedvesség- és illóanyag-tartalma alacsony. A kokszolókemence-kokszot elsősorban a vas- és acéliparban használják energiaforrásként és vegyi anyagként.

Ez a kategória magában foglalja a kokszport és az öntödei kokszot.

A félkoksz (a szén alacsony hőmérsékleten történő karbonizálásából nyert szilárd termék) is e kategóriába tartozik. A félkokszot tüzelőanyagként (fűtésre) használják, vagy maga az átalakító üzem használja fel.

E pont magában foglalja a lignitből készült kokszot, kokszport és félkokszot is.

3.1.10.   GÁZKOKSZ

Gázgyárakban városi gáz előállításához használt feketőkőszén-melléktermék. A gázkokszot fűtésre használják.

3.1.11.   KŐSZÉNKÁTRÁNY

A bitumenes szén roncsoló lepárlásának eredménye. A kőszénkátrány a szén lepárlásának – amelynek során a kokszolókemencében kokszot állítanak elő – folyékony mellékterméke, vagy barnaszénből állítják elő (»alacsony hőmérsékletű kátrány«).

3.1.12.   BARNASZÉNBRIKETTEK (BKB)

A barnaszénbrikett lignitből vagy szubbitumenes szénből előállított kevert tüzelőanyag, amelyet magas nyomás alatt, kötőanyag hozzáadása nélkül, brikettezve állítanak elő, beleértve a szárított lignit szemcséket vagy port.

3.1.13.   FELDOLGOZOTT GÁZOK

A feldolgozott gázok a gázgyári gáz, a kamragáz, a kohógáz és az egyéb visszanyert gázok összegével azonos termékaggregátum.

3.1.14.   GÁZGYÁRI GÁZ

Magában foglalja az állami vagy magánüzemekben – amelyek fő célja a gázfeldolgozás, -szállítás és -elosztás – termelt valamennyi típusú gázt. Magában foglalja a karbonizálás útján (beleértve a kokszoló-kemencékben termelt és gázgyárakhoz átadott gázt) olajtermékekkel (LPG, pakura stb.) való dúsítással vagy anélkül teljes gázzá alakítás útján előállított gázokat, és a gázok és/vagy levegő átalakításával és egyszerű keverésével létrehozott gázokat, ideértve a földgázzal való keverést is, amelyet a földgázhálózaton keresztül osztanak el és használnak fel. A más széngázok transzferéből származó gázgyári gáz teljes mennyiségét a gázgyári gázok előállításának sorában kell feltüntetni.

3.1.15.   KAMRAGÁZ

A kamragáz a vas- és acélgyártáshoz előállított kokszolókemence-koksz gyártási melléktermékeként kapott gáz.

3.1.16.   KOHÓGÁZ

A kohógáz a vas- és acéliparban a koksz nagyolvasztókban való égése során keletkezik. Részben az üzemben, részben más acélipari folyamatok során, vagy az elégetésére megfelelő berendezéssel rendelkező erőművekben nyerik vissza és használják fel tüzelőanyagként.

3.1.17.   EGYÉB VISSZANYERT GÁZOK

Az oxigénkohóban történő acélgyártás során keletkező melléktermék, amelyet a kohóból való távozásakor gyűjtenek össze. E gázok konvertergáz, LD-gáz vagy BOS-gáz néven is ismertek. A visszanyert tüzelőanyag-mennyiséget a bruttó fűtőérték alapján kell jelenteni. Magában foglalja a fent nem említett, meg nem határozott feldolgozott gázokat is, például a másutt pontosan nem megjelölt gyártási és kémiai folyamatokból kinyert, szilárd szén eredetű éghető gázokat.

3.1.18.   TŐZEG

A tőzeg éghető, puha, porított vagy sűrített, növényi eredetű, magas víztartalmú (nyers állapotban akár 90 %), könnyen vágható, a világosbarnától a sötétbarnáig terjedő színű üledékes kőzet. A tőzeg magában foglalja a préselt tőzeget és finomra aprított tőzeget. A nem energiacélú tőzeget nem foglalja magában.

3.1.19.   TŐZEGTERMÉKEK

Például a préselt tőzegből és finomra aprított tőzegből közvetlenül vagy közvetve gyártott tőzegbrikett.

3.1.20.   OLAJPALA ÉS OLAJHOMOK

Az olajpala és a olajhomok üledékes kőzet, amely kerogén formájában szerves anyagot tartalmaz. A kerogén viaszos, szénhidrogénben gazdag anyag, amelyet a kőolaj előanyagának tekintenek. Az olajpala közvetlenül elégethető, vagy felmelegítéssel kezelhető a palaolaj kivonása érdekében. A palaolajat és a cseppfolyósítás útján keletkezett más termékeket egyéb szénhidrogénként a kőolajtermékek között kell jelenteni.

3.2.   Földgáz

3.2.1.   FÖLDGÁZ

A földgáz magában foglalja a felszín alatti készletekben fellelhető, cseppfolyós vagy gáz-halmazállapotú, elsősorban metánból álló gázokat, függetlenül a kitermelés módjától (hagyományos és nem hagyományos). Egyaránt magában foglalja a kizárólag gáz-halmazállapotú szénhidrogént termelő lelőhelyekről származó, »nem kísérőgázokat« a nyersolajjal együtt termelt »kísérőgázokat«, illetve szénbányákból (bányagáz) vagy szénrétegekből (bányagáz) kinyert metánt. A földgáz nem foglalja magában a biogázt és a feldolgozott gázokat. Az ilyen termékek földgázhálózatba történő transzferét a földgáztól külön kell jelenteni. A földgáz magában foglalja a cseppfolyósított földgázt (LNG) és a sűrített földgázt (CNG) is.

3.3.   Villamos energia és hő

3.3.1.   VILLAMOS ENERGIA

Villamos energia olyan energiaátvitelként azonosítható fizikai jelenség, mely elektromos töltések valamint azok nyugalmi helyzetében és mozgása során megvalósuló hatásait jelenti. Valamennyi felhasznált, megtermelt és elfogyasztott villamos energiát jelenteni kell, ideértve a hálózattól független és a saját fogyasztású energiát is. A hálózaton kívüli villamos energiát olyan létesítmények állítják elő, amelyek termelési szempontból le vannak kapcsolva a hálózatról; a létesítmény nem tudja a termelt villamos energiát bejuttatni a hálózatba. A saját fogyasztású villamos energia a termelő által a hálózatba való betáplálás előtt felhasznált villamos energia.

3.3.2.   HŐ (SZÁRMAZTATOTT HŐ)

A hő az anyag alkotóelemeinek transzlációs, rotációs és vibrációs mozgásából, valamint annak halmazállapot-változásából nyert energia. Valamennyi előállított hőmennyiséget jelenteni kell, a saját célra termelők által saját felhasználásra előállított és nem értékesített hő kivételével; a hő minden más formáját olyan termékek felhasználásaként kell jelenteni, amelyekből a hőt előállították.

3.4.   OLAJ (nyersolaj és kőolajtermékek)

3.4.1.   NYERSOLAJ

A nyersolaj természetben előforduló ásványolaj, amely szénhidrogének és kísérő szennyező anyagaik (pl. kén) elegyét tartalmazza. Normál felszíni hőmérsékleten és nyomáson folyékony halmazállapotban fordul elő, fizikai jellemzői (sűrűség, viszkozitás stb.) pedig igen változóak. E kategóriába tartoznak a lelőhelyeken vagy külfejtések során, kísérő és nem kísérő gázból kinyert kondenzátumok, ez utóbbi esetben a kereskedelmi nyersolajárammal keveredve. A mennyiségeket a kitermelés módjától (hagyományos és nem hagyományos) függetlenül kell jelenteni. A nyersolaj nem foglalja magában a földgáz-kondenzátumot (NGL).

3.4.2.   CSEPPFOLYÓSÍTOTT FÖLDGÁZ (LNG)

A földgáz-kondenzátumok folyékony vagy cseppfolyósított szénhidrogének, amelyeket a földgázból szétválasztó vagy gázfeldolgozó üzemekben nyernek ki. A földgáz-kondenzátum fogalmába tartozik az etán, a propán, a bután (normál és izobután), az (izo)pentán, és a (néha földgázbenzin vagy földgáz-kondenzátum-gazolin néven említett) ötnél nagyobb szénatomszámú szénhidrogének.

3.4.3.   FINOMÍTÓI NYERSANYAGOK

A finomítói nyersanyag további feldolgozásra – kivéve a keverést – szánt feldolgozott olaj (pl. közvetlen lepárlású fűtőolaj vagy vákuumgázolaj). A további feldolgozás során egy vagy több összetevőre és/vagy késztermékekre bomlik. Ugyancsak magában foglalja a petrolkémiai iparból a finomítóiparba visszakerült anyagokat (pl. pirolízis olaj, C4-frakciók, gázolaj- és fűtőolaj-frakciók).

3.4.4.   ADALÉKOK/OXIGENÁTOK

Az adalékok olyan, szénhidrogént nem tartalmazó vegyületek, amelyek egy kőolajtermékhez hozzáadva vagy azzal elegyítve megváltoztatják a tüzelőanyag tulajdonságait (oktánszám, cetánszám, hidegfelhasználási tulajdonságok stb.). Az adalékok magukban foglalják a következőket: oxigenátok (például alkoholok (metanol, etanol), éterek (MTBE [metil-tercierbutil-éter], ETBE [etil-tercier-butil-éter] és TAME [tercier-amil-metil-éter], stb.), észterek (repcemagolaj vagy dimetil-észter stb.), kémiai vegyületek (TML [tetrametil-ólom], TEL [tetraetil-ólom] és tisztítószerek). Az e kategóriában bejelentett adalék-/oxigenátmennyiségeknek (alkoholok, éterek, észterek és más kémiai vegyületek) a tüzelőanyagokkal való keverésre vagy tüzelőanyagként történő felhasználásra szánt mennyiségekre kell vonatkozniuk. Ez a kategória magában foglalja a likvid fosszilis tüzelőanyagokkal kevert bio-tüzelőanyagokat.

3.4.5.   ADALÉKOKBAN/OXIGENÁTOKBAN LÉVŐ BIOÜZEMANYAGOK

Az ebben a kategóriában jelentett folyékony bioüzemanyag-mennyiségek a kevert folyékony bio-tüzelőanyagokra és csak a folyékony bioüzemanyag-részre vonatkoznak, nem pedig azon folyadékok teljes mennyiségére, amelyekbe a bioüzemanyagokat keverik. Nem foglalja magában az összes be nem kevert folyékony bioüzemanyagot.

3.4.6.   EGYÉB SZÉNHIDROGÉNEK

Szurokföldből, palaolajból stb. előállított szintetikus nyersolaj, szén cseppfolyósításából előállított folyadékok, földgáz benzinné történő átalakítása során keletkezett folyadékok, hidrogén és emulgeált olajok (pl. Orimulsion). nem foglalja magában az olajpalát; magában foglalja a palaolajat (másodlagos termék).

3.4.7.   KŐOLAJTERMÉKEK

A kőolajtermékek a finomítói gáz, etán, cseppfolyósított szénhidrogéngáz, nafta, motorbenzin, repülőbenzin, benzin típusú sugárhajtómű-üzemanyag, kerozin típusú sugárhajtómű-üzemanyag, egyéb kerozin, gázolaj/dízelolaj, fűtőolaj, lakkbenzin és SBP, kenőanyagok, bitumen, paraffinviaszok, petrolkoksz és egyéb termékek összegével azonos termékaggregátum.

3.4.8.   FINOMÍTÓI GÁZ

A finomítói gáz főleg a nyersolaj lepárlásakor vagy olajtermékek feldolgozása (pl. krakkolás) során finomítókban kinyert hidrogénből, metánból, etánból és olefinből álló, nem cseppfolyósított gázok elegyét foglalja magában. Magában foglalja továbbá azon gázokat, amelyek a petrolkémiai iparból jutnak vissza a finomítóiparba.

3.4.9.   ETÁN

A természetben gáz-halmazállapotú, nyílt láncú szénhidrogén (C2H6), amelyet földgázból, illetve finomítói fűtőgázból nyernek ki.

3.4.10.   CSEPPFOLYÓSÍTOTT SZÉNHIDROGÉNGÁZ (LPG)

A cseppfolyósított szénhidrogéngázok a finomítási eljárásokból, nyersolaj stabilizálását végző és földgázfeldolgozó üzemekből származó könnyű paraffinos szénhidrogének. Elsősorban propánból (C3H8) és butánból (C4Hl0), vagy a kettő keverékéből állnak. Tartalmazhatnak továbbá propilént, butilént, izopropilént és izobutilént. A cseppfolyósított szénhidrogéngázokat szállítás és tárolás céljából rendszerint nyomás alatt cseppfolyósítják.

3.4.11.   NAFTA

A nafta a petrolkémiai ipar (pl. etilén- vagy aromás előállítás) vagy a benzingyártás nyersanyaga, finomítóbeli reformálás vagy izomerizáció útján. Olyan anyagból áll, amelyet 30 °C és 210 °C közötti forrástartomány vagy e tartomány egy része jellemez.

3.4.12.   MOTORBENZIN

A motorbenzin 35 °C és 215 °C között átdesztilláló, könnyű szénhidrogének elegyéből áll. Földfelszíni, szikragyújtású motorok üzemanyaga. A motorbenzin tartalmazhat adalékokat, oxigenátokat és oktánszámnövelőket, beleértve az ólomvegyületeket is. Magában foglalja a motorbenzin keverőkomponenseket (kivéve az adalékokat/oxigenátokat), pl. alkilátok, izomerátok, reformbenzin, krakkolt benzin motorbenzin készterméknél történő felhasználásra. A motorbenzin a bekevert biobenzin (motorbenzinben lévő biobenzin) és a nem biobenzin összegével azonos termékaggregátum.

3.4.12.1.   Bekevert biobenzin (motorbenzinben lévő biobenzin)

Motorbenzinbe kevert biobenzin

3.4.12.2.   Nem biobenzin

A motorbenzin fennmaradó része – motorbenzin, a bekevert biobenzin nélkül (túlnyomórészt fosszilis eredetű motorbenzin).

3.4.13.   REPÜLŐGÉPBENZIN

Dugattyúmotoros légi járművek üzemanyaga, jellemzője a motorhoz igazított oktánszám, a –60 °C-os fagyáspont és a rendszerint 30 °C és 180 °C közötti forrástartomány.

3.4.14.   BENZIN TÍPUSÚ SUGÁRHAJTÓMŰ-ÜZEMANYAG (NAFTA TÍPUSÚ SUGÁRHAJTÓMŰ-ÜZEMANYAG VAGY JP4)

Valamennyi, 100 °C és 250 °C között átdesztilláló, repülőgép-turbina hajtóműegységei által felhasznált könnyű szénhidrogén-olaj. Előállítása kerozin és benzin vagy nafták keverésével történik úgy, hogy az aromás tartalom legfeljebb a térfogat 25 %-át teszi ki, a gőznyomás pedig 13,7 kPa és 20,6 kPa között van.

3.4.15.   KEROZIN TÍPUSÚ SUGÁRHAJTÓMŰ-ÜZEMANYAG

Repülőgép-turbina hajtóműegységei által felhasznált párlat. Desztillációs jellemzői – 150 °C és 300 °C között (általában maximum 250 °C-on) – és lobbanáspontja megegyezik a kerozinéval. Ezenfelül egyedi jellemzőkkel rendelkezik (pl. fagyáspont), amelyeket a Nemzetközi Légiszállítási Szövetség állapít meg. Magában foglalja a kerozin keverőkomponenseit. Kerozin típusú sugárhajtómű-üzemanyag a bekevert bio sugárhajtómű-kerozin (kerozin típusú sugárhajtómű-üzemanyagban lévő bio sugárhajtómű-kerozin) és a nem bio sugárhajtómű-kerozin összegével azonos termékaggregátum.

3.4.15.1.   Bekevert bio sugárhajtómű-kerozin (kerozin típusú sugárhajtómű-üzemanyagban lévő bio sugárhajtómű-kerozin)

Kerozin típusú sugárhajtómű-üzemanyagba kevert bio sugárhajtómű-kerozin.

3.4.15.2.   Nem bio sugárhajtómű-kerozin

A kerozin típusú sugárhajtómű-üzemanyag fennmaradó része – kerozin típusú sugárhajtómű-üzemanyag, a bekevert bio sugárhajtómű-kerozin kivételével (túlnyomórészt fosszilis eredetű kerozin típusú sugárhajtómű-üzemanyag).

3.4.16.   EGYÉB KEROZIN

A légi közlekedésen kívüli más ágazatokban felhasznált finomított kőolajpárlat. 150 °C és 300 °C között desztillál át.

3.4.17.   GÁZOLAJ/DÍZELOLAJ (FŰTŐOLAJPÁRLAT)

A gázolaj/dízelolaj elsősorban 180 °C és 380 °C között átdesztilláló középpárlatot jelent, beleértve a keverőkomponenseket. A felhasználás szerint számos osztálya létezik: A gázolaj/dízelolaj magában foglalja az autók és teherautók közúti használatra szánt kompressziógyújtású dízelmotorjainak dízelolaj üzemanyagát. A gázolaj/dízelolaj magában foglalja az ipari és kereskedelmi felhasználásra szánt könnyű tüzelőolajat, a tengeri és vasúti közlekedésben használt dízelolajat, egyéb gázolajokat, beleértve a 380 °C és 540 °C között átdesztilláló nehéz gázolajokat, valamint a petrolkémiai nyersanyagként felhasznált gázolajokat. A gázolaj/dízelolaj a bekevert biodízelek (gázolajban/dízelolajban lévő biodízelek) és nem biodízelek összegével azonos termékaggregátum.

3.4.17.1.   Bekevert biodízelek (gázolajban/dízelolajban lévő biodízelek)

Gázolajba/dízelolajba kevert biodízelek.

3.4.17.2.   Nem biodízelek

A gázolaj/dízelolaj fennmaradó része – gázolaj/dízelolaj, a bekevert biodízelek kivételével (túlnyomórészt fosszilis eredetű gázolaj/dízelolaj).

3.4.18.   TÜZELŐOLAJ (NEHÉZ FŰTŐOLAJ)

Valamennyi (nehéz) fűtőolaj (beleértve a keveréssel előállítottakat). Kinematikus viszkozitása 80 °C-n meghaladja a 10 cSt-t. Lobbanáspontja mindig 50 °C felett van, sűrűsége pedig mindig 0,90 kg/l felett van. A fűtőolaj az alacsony és magas kéntartalmú fűtőolaj összegével azonos termékaggregátum.

3.4.18.1.   Alacsony kéntartalmú fűtőolaj (LSFO)

1 % alatti kéntartalmú fűtőolaj.

3.4.18.2.   Magas kéntartalmú fűtőolaj (HSFO)

Legalább 1 %-os kéntartalmú fűtőolaj.

3.4.19.   LAKKBENZIN ÉS SPECIÁLBENZINEK

A lakkbenzin és speciálbenzin finomított középpárlat, amely a nafta-/kerozintartományban desztillál át. Magukban foglalják az ipari benzint (más néven SBP-t, 30 °C és 200 °C között átdesztilláló könnyű olajok az ipari benzin 7–8 kategóriájában, a forrástartomány határértékeinek felfogásától függően; a kategóriákat az 5 és 90 térfogatszázalékra jellemző forráspontok közötti hőmérséklet-különbség (amely nem haladja meg a 60 °C-t) szerint határozzák meg; és a lakkbenzint (30 °C-t meghaladó lobbanáspontú ipari benzin, amelynek forrástartománya 135 °C és 200 °C között van).

3.4.20.   KENŐANYAGOK

Lepárlás melléktermékéből előállított szénhidrogének. főként csapágyakban tartófelületek közötti súrlódás csökkentésére használják. Magában foglalja a kenőolajok valamennyi késztermék-kategóriáját az orsóolajtól a hengerolajig, továbbá a kenőzsírokhoz, motorolajokhoz és a kenőanyagok bázisolajainak valamennyi kategóriájához felhasznált kenőolajokat.

3.4.21.   BITUMEN

Szilárd, félig szilárd vagy viszkózus, kolloid szerkezetű szénhidrogén, színe barna vagy fekete, a nyersolaj lepárlása során, illetve atmoszferikus desztillációból visszamaradó olajmaradékok vákuumdesztillációjából keletkező maradék. A bitument gyakran nevezik aszfaltnak is, és elsősorban útépítés, illetve tetőfedés során használják. Magában foglalja a cseppfolyósított és a higított bitument.

3.4.22.   PARAFFINVIASZOK

Telített alifás szénhidrogének. Kenőolajok viaszmentesítése során kinyert maradékok. Kategóriától függően többé-kevésbé finom kristályos szerkezetűek. Elsődleges jellemzőik a következők: színtelen, szagtalan, áttetsző, olvadáspontjuk meghaladja a 45 °C-ot.

3.4.23.   PETRÓLEUMKOKSZ

Elsősorban a kőolajszármazék-nyersanyagok, vákuum alá helyezett üledékek, kátrány és szurok olyan eljárások, mint pl. a késleltetett vagy fluidágyas kokszolás során történő krakkolása és szenesítése során nyert fekete színű, szilárd melléktermék. Főként szénből áll (90–95 %), hamutartalma alacsony. Az acéliparban kokszoló kemencékben nyersanyagként, fűtési célokra, elektródagyártásra és vegyszerek gyártására használják. Két legfontosabb kategóriája a »nyers koksz« és a »kalcinált koksz«. Magában foglalja a »katalizátorkokszot« is, amely a finomítási folyamatok során rakódik le a katalizátoron; ez a koksz nem újrafelhasználható, és általában finomítói tüzelőanyagként égetik el.

3.4.24.   EGYÉB TERMÉKEK

Minden más, fent nem említett termék, például: kátrány és kén. Idetartoznak a finomítókban előállított aromások (pl. a BTX vagy benzol, a toluol és a xilol), valamint az olefinek (pl. a propilén).

3.5.   Megújuló és hulladékból nyert energiák

3.5.1.   VÍZENERGIA

A víz vízerőművekben villamos energiává átalakított helyzeti és mozgási energiája. A vízenergia tiszta vízerőművek, vegyes üzemű vízerőművek és tisztán szivattyús-tározós erőművek összegével azonos termékaggregátum.

3.5.1.1.   Tiszta vízerőművek

A természetes beömlő vizet közvetlenül felhasználó vízerőművek, amelyek nem rendelkeznek kapacitással a víz szivattyúzására és tározására (a víz felfelé történő szivattyúzására).

3.5.1.2.   Vegyes üzemű vízerőművek

A természetes beömlő vizet egy magasan lévő víztározóban felhasználó vízerőművek, ahol a berendezések egy része vagy egésze használható a víz felfelé szivattyúzásához; a megtermelt villamos energia a természetes vízbeömlés és a korábban felfelé szivattyúzott víz következménye.

3.5.1.3.   Tisztán szivattyús-tározós erőművek

A vízerőművek, amelyekben nincs természetes vízbeömlés a magasan lévő víztározóba; az esővízből és olvadt hóból nyert és a villamos energiát termelő víz legnagyobb részét korábban felfelé szivattyúzták, kivéve a csapadékot és a hóesést.

3.5.2.   GEOTERMIKUS ENERGIA

A földkéreg belseje által kibocsátott hőből nyert, rendszerint forró víz vagy gőz formájában megjelenő energia; a talajból hőszivattyúk révén nyert környezeti hő kivételével. A geotermikus energia a kúton kitermelt folyadék entalpiája (energiatartalma), és a folyamat végén nem hasznosított folyadék entalpiája közötti különbséget jelenti.

3.5.3.   NAPENERGIA

A napenergia a fotovoltaikus napenergia és a naphőenergia összegével azonos termékaggregátum.

3.5.3.1.   Fotovoltaikus napenergia

A napfény átalakítása villamos energiává olyan napelemek felhasználásával, amelyek fény hatására villamos energiát termelnek. Minden megtermelt villamos energiát (beleértve a kisléptékű termelést és a hálózattól független létesítményeket is) be kell jelenteni.

3.5.3.1.1.   Tetőszerkezet

Itt az energiatermeléstől eltérő elsődleges célt szolgáló épületszerkezeteken elhelyezett fotovoltaikus napelemek által termelt energia mennyiségét kell megadni. Ide tartozik a BIPV (épített fotovoltaikus épület), ahol a fotovoltaikus panelek nem a tetőn vannak, hanem pl. az épülethez vannak csatlakoztatva. A fotovoltaikus napelemek nem tekinthetők a tetőszerkezet részének, ha azokat nagy területen, a földön helyezik el, amikor is többletterületet (pl. mezőgazdasági területeket) igényelnek.

3.5.3.1.2.   Hálózattól független

Itt az A. melléklet 3.3.1. pontjában meghatározott hálózaton kívül kell az adatokat megadni.

3.5.3.2.   Napból származó hőenergia

A napsugárzásból (napfény) hasznos energiacélból kinyert hő. Idetartoznak például a nap hőenergiájával működő üzemek és a használati célú melegvíz-előállítást és az épületek fűtését biztosító aktív rendszerek. Az energia a hőtovábbító közegben fellelhető hő (azaz a beeső napenergia) mínusz az optikai veszteségek és a napkollektorok veszteségei. Nem kell beszámítani az épületek fűtését, hűtését és világítását biztosító passzív rendszerek által kinyert napenergiát; csak az aktív rendszerekkel kapcsolatos napenergiát kell feltüntetni.

3.5.4.   ÁRAPÁLY-, HULLÁM-, TENGERÁRAM-ENERGIA

Árapály, hullám vagy tengeráram mozgásából származó, villamosenergia-termelésre felhasznált mozgási energia.

3.5.5.   SZÉLENERGIA

A szél szélerőművekben villamos energia termelésére felhasznált mozgási energiája. A szélenergia a szárazföldi és az offshore szélenergia összegével azonos termékaggregátum.

3.5.5.1.   Szárazföldi szélenergia

A szél által előállított villamosenergia-termelés szárazföldi szélparkokban (szárazföldön, ideértve a szárazföldön található tavakat és más vizeket).

3.5.5.2.   Offshore szélenergia

Villamosenergia-termelés offshore területeken (pl. tengeren, óceánon és mesterséges szigeteken) Az érintett területhez tartozó vizeken kívül történő offshore szélenergia-termelés tekintetében az adott ország kizárólagos gazdasági övezetén található valamennyi létesítményt figyelembe kell venni.

3.5.6.   IPARI HULLADÉK (NEM MEGÚJULÓ RÉSZ)

Hasznosenergia-termelés céljából speciális létesítményekben közvetlenül elégetett, nem megújuló eredetű ipari hulladék. A tüzelőanyag-mennyiséget nettó fűtőérték alapon kell jelenteni. Nem tartozik ide az energiavisszanyerés nélkül elégetett hulladék. Az ipari hulladék megújuló részét az azt leginkább jellemző biotüzelőanyag-kategóriában kell jelenteni.

3.5.7.   KOMMUNÁLIS HULLADÉK:

Hasznosenergia-termelés céljából speciális létesítményekben közvetlenül elégetett, háztartásokból, kórházakból és a szolgáltatási ágazatból származó hulladék (általánosságban minden, a háztartási hulladékhoz hasonlító hulladék). A tüzelőanyag-mennyiséget nettó fűtőérték alapon kell jelenteni. Nem tartozik ide az energiavisszanyerés nélkül elégetett hulladék. A kommunális hulladék a megújuló kommunális hulladék és a nem megújuló kommunális hulladék összegével azonos termékaggregátum.

3.5.7.1.   Megújuló kommunális hulladék

A kommunális hulladék biológiai eredetű része.

3.5.7.2.   Nem megújuló kommunális hulladék

A kommunális hulladék nem biológiai eredetű része.

3.5.8.   BIO-TÜZELŐNYAGOK

A bio-tüzelőanyagok a szilárd bio-tüzelőanyagok, a biogáz és a folyékony bioüzemanyagok összegével azonos termékaggregátumok. A nem energiacélra felhasznált bio-tüzelőanyagok nem tartoznak az energiastatisztika hatókörébe (például az építőiparban vagy bútorként felhasznált faáruk, a motor kenésére használt biokenőanyagok és útburkolásra felhasznált biobitumen).

3.5.8.1.   Szilárd bio-tüzelőanyagok

Hő- vagy villamosenergia-termelés céljából felhasználható, szilárd, biológiai eredetű, szerves, (biomasszaként is ismert) nem fosszilis anyag. A szilárd bio-tüzelőanyagok a faszén, a tűzifa, a fahulladék és melléktermékek, a feketelúg, a kipréselt cukornád, az állati hulladék, egyéb növényi anyagok és maradékok, valamint az ipari hulladék megújuló részének összegével azonos termékaggregátumok.

3.5.8.1.1.   Faszén

A faszén a szilárd bio-tüzelőanyagokból előállított tüzelőanyag – fa és más, növényi eredetű anyagok roncsoló lepárlásának és pirolízisének szilárd maradéka.

3.5.8.1.2.   Tűzifa, fahulladék és melléktermékek

Természetes vagy erdőgazdálkodással érintett erdőkből, illetve elszigetelten álló fákból kitermelt tűzifa (hasáb, gally, pellet vagy forgács formájában). Idetartozik a tüzelőanyagként használt és a fa eredeti összetételét megőrző fahulladék, valamint a fapellet is. Nem tartozik ide a faszén és a feketelúg. A tüzelőanyag-mennyiséget nettó fűtőérték alapon kell jelenteni.

3.5.8.1.2.1.   Fapellet

A pellet fahulladékból sajtolással előállított henger alakú termék.

3.5.8.1.3.   Feketelúg

Papírgyártáshoz szükséges szulfát- vagy nátroncellulóz előállítása során a főzőtartályokból nyert elhasznált feltárólúgból nyert energia. A tüzelőanyag-mennyiséget nettó fűtőérték alapon kell jelenteni.

3.5.8.1.4.   Kipréselt cukornád

Cukornád-feldolgozás során a cukorlé kivonását követően a rostból nyert tüzelőanyag. A tüzelőanyag-mennyiséget nettó fűtőérték alapon kell jelenteni.

3.5.8.1.5.   Állati hulladék

Állati ürülékből, hús- és halmaradványokból előállított energia, amelyet szárítás után közvetlenül tüzelőanyagként használnak fel. Nem tartozik ide az anaerob erjesztőüzemekben használt hulladék. Az ezen üzemekből származó fűtőgázok a biogázok alatt szerepelnek. A tüzelőanyag-mennyiséget nettó fűtőérték alapon kell jelenteni.

3.5.8.1.6.   Egyéb növényi anyagok és maradékok

Máshol nem szereplő bio-tüzelőanyagok; idetartozik a szalma, a növényi maghéj, az összezúzott dióhéj, a metszett gally, az olívapogácsa és egyéb, a növények gondozása, aratása és feldolgozása során keletkező hulladék. A tüzelőanyag-mennyiséget nettó fűtőérték alapon kell jelenteni.

3.5.8.1.7.   Az ipari hulladék megújuló része

Hasznosenergia-termelés céljából speciális létesítményekben közvetlenül elégetett ipari hulladék szilárd halmazállapotú, megújuló része (például, de nem kizárólag a gumiabroncs-hulladékban lévő természetes gumi része vagy a textilhulladékban lévő természetes rostok része – a 07.3. és 07.6. hulladékkategóriákból, a hulladékra vonatkozó statisztikáról szóló 2150/2002/EK rendeletben foglaltak szerint). A tüzelőanyag-mennyiséget nettó fűtőérték alapon kell jelenteni.

3.5.8.2.   Biogáz

A biomassza – ideértve a hulladékban található biomasszát is – anaerob lebomlása vagy termikus folyamatok során keletkező, elsősorban metánból és szén-dioxidból álló gáz. A tüzelőanyag-mennyiséget nettó fűtőérték alapon kell jelenteni. A biogáz a depóniagáz, a szennyvíziszap-gáz, az anaerob lebomlás során keletkező egyéb biogázok és termikus folyamatokból származó biogázok összegével azonos termékaggregátumok.

3.5.8.2.1.   Depóniagáz

Hulladéklerakóban lévő hulladék anaerob lebontásából származó biogáz.

3.5.8.2.2.   Szennyvíziszap-gáz

A szennyvíziszap anaerob erjesztéséből keletkező biogáz.

3.5.8.2.3.   Anaerob lebontásból származó egyéb biogázok

Állati eredetű iszapszerű hulladékok és vágóhídi, sörfőzdei és egyéb mezőgazdasági, élelmiszer-ipari hulladékok anaerob erjesztéséből származó biogáz.

3.5.8.2.4.   Termikus folyamatokból származó biogáz

Biomassza termikus gyártásfolyamataiból származó biogáz (gázzá alakítása vagy pirolízis útján).

3.5.8.3.   Folyékony bioüzemanyagok

E kategória magában foglalja az összes természetes eredetű (pl. biomasszából és/vagy a hulladék biológiailag lebontható részéből előállított) folyékony üzemanyagot, amely alkalmas a fosszilis eredetű folyékony üzemanyagokkal való keverésre vagy annak helyettesítésére. Az e kategóriában jelentett folyékony bioüzemanyag-mennyiségek csak a tiszta, a fosszilis tüzelőanyagokkal nem bekevert bioüzemanyagok mennyiségére vonatkoznak. A folyékony bioüzemanyagok importjának és exportjának konkrét esetében csak azon mennyiségek kereskedelme tartozik ide, amelyeket nem kevertek közlekedési üzemanyagokkal (azaz csak tiszta formájukban); a közlekedési üzemanyagokkal kevert folyékony bioüzemanyagokkal folytatott kereskedelmet az olajkategórába tartozó termékek között kell jelenteni. Csak energetikai célra felhasznált – közvetlenül elégetett vagy fosszilis tüzelőanyagokkal kevert folyékony bioüzemanyagokat kell jelenteni. A folyékony bioüzemanyagok a biobenzin, a biodízel, a bio sugárhajtómű-kerozin és egyéb folyékony bioüzemanyagok összegével azonos termékaggregátumok.

3.5.8.3.1.   Biobenzin

Folyékony bioüzemanyagok, amelyek alkalmasak a fosszilis eredetű motorbenzinnel való keverésre vagy annak helyettesítésére.

3.5.8.3.1.1.   Bioetanol

Etanol a biobenzin részeként.

3.5.8.3.2.   Biodízel

Folyékony bioüzemanyagok, amelyek alkalmasak a fosszilis eredetű gázolajjal/dízelolajjal való keverésre vagy annak helyettesítésére.

3.5.8.3.3.   Bio sugárhajtómű-kerozin

Folyékony bioüzemanyagok, amelyek alkalmasak a fosszilis eredetű sugárhajtómű-kerozinnal való keverésre vagy annak helyettesítésére.

3.5.8.3.4.   Egyéb folyékony bioüzemanyagok

A korábbi kategóriák egyikében sem szereplő folyékony bioüzemanyagok.

3.5.9.   Környezeti hő

Működésükhöz villamos energiát vagy más kisegítő energiát igénylő hőszivattyúk útján hasznos hőmérsékleten kitermelt (kinyert) hőenergia. Ez a hőenergia a környezeti levegőben, a talaj szilárd felszíne alatt vagy felszíni vízben tárolható. A bejelentett értékek tekintetében ugyanazt a módszertant kell alkalmazni, mint a hőszivattyúk útján kinyert hőenergia 2009/28/EK irányelv és (EU) 2018/2001 irányelv szerinti jelentése esetében, jóllehet valamennyi hőszivattyút fel kell tüntetni teljesítményszintjüktől függetlenül.

3.6.   HIDROGÉN

Az alapanyagként, tüzelőanyagként vagy energiahordozóként/tároláshoz felhasznált hidrogént jelenteni kell. Minden hidrogént jelenteni kell, függetlenül attól, hogy értékesítették-e vagy sem. Keverékben lévő hidrogént csak akkor kell jelenteni, ha az a nagy tisztaságú fő összetevő.

B. MELLÉKLET

ÉVES ENERGIASTATISZTIKA

Ez a melléklet az energiastatisztika évenkénti gyűjtésének hatáskörét, egységeit, beszámolási időszakát, gyakoriságát, határidejét és továbbítási módszereit írja le.

Egyéb meghatározás hiányában a következő rendelkezések vonatkoznak az e mellékletben meghatározott valamennyi adatgyűjtésre:

| a) | Jelentési időszak: A bejelentett adatok jelentési időszaka egy naptári év lesz (január 1-jétől december 31-ig) a 2022. referenciaévvel kezdődően. |
| --- | --- |

a)

Jelentési időszak: A bejelentett adatok jelentési időszaka egy naptári év lesz (január 1-jétől december 31-ig) a 2022. referenciaévvel kezdődően.

| b) | Gyakoriság: Az adatokat évente kell bejelenteni. |
| --- | --- |

b)

Gyakoriság: Az adatokat évente kell bejelenteni.

| c) | Az adatok továbbításának határideje: Egyéb meghatározás hiányában az adatokat a jelentési évet követő év október 31-éig kell továbbítani. |
| --- | --- |

c)

Az adatok továbbításának határideje: Egyéb meghatározás hiányában az adatokat a jelentési évet követő év október 31-éig kell továbbítani.

| d) | Az adattovábbítás formátuma: Az adattovábbítás formátumának meg kell felelnie az Eurostat által meghatározott megfelelő adatcsereszabványnak. |
| --- | --- |

d)

Az adattovábbítás formátuma: Az adattovábbítás formátumának meg kell felelnie az Eurostat által meghatározott megfelelő adatcsereszabványnak.

| e) | A továbbítás módszere: Az adatokat elektronikusan kell továbbítani vagy feltölteni az Eurostat egyablakos adatbeviteli rendszerébe. |
| --- | --- |

e)

A továbbítás módszere: Az adatokat elektronikusan kell továbbítani vagy feltölteni az Eurostat egyablakos adatbeviteli rendszerébe.

Az e mellékletben külön nem megmagyarázott szakkifejezésekre az A. melléklet ad magyarázatot.

1.   SZILÁRD FOSSZILIS TÜZELŐANYAGOK ÉS FELDOLGOZOTT GÁZOK

1.1.   Alkalmazandó energiatermékek

Eltérő rendelkezés hiányában az adatgyűjtés valamennyi, az A. melléklet 3.1. SZÉN (Szilárd fosszilis tüzelőanyagok és feldolgozott gázok) fejezetében felsorolt energiatermékre alkalmazandó.

1.2.   Aggregátumok jegyzéke

Az aggregátumok következő jegyzékét eltérő rendelkezés hiányában az előző bekezdésben felsorolt valamennyi energiatermék esetében jelenteni kell.

1.2.1.   ELLÁTÁSI ÁGAZAT

| 1.2.1.1. | Termelés |
| --- | --- |

1.2.1.1.

| 1.2.1.1.1. | Mélyműveléses termelés
  Csak az antracitra, a kokszszénre, más bitumenes szénre, sovány szénre és a lignitre alkalmazandó. |
| --- | --- |

1.2.1.1.1.

Csak az antracitra, a kokszszénre, más bitumenes szénre, sovány szénre és a lignitre alkalmazandó.

| 1.2.1.1.2. | Külfejtéses termelés
  Csak az antracitra, a kokszszénre, más bitumenes szénre, sovány szénre és a lignitre alkalmazandó. |
| --- | --- |

1.2.1.1.2.

Csak az antracitra, a kokszszénre, más bitumenes szénre, sovány szénre és a lignitre alkalmazandó.

| 1.2.1.2. | Egyéb forrásokból származó termékek
  Ez két összetevőből áll:






  — | visszanyert iszapszerű hulladékok, közbenső termékek, valamint más rossz minőségű széntermékek, amelyeket nem lehet a megfelelő széntípusba besorolni. Ez a kategória magában foglalja a meddőhányókból és más gyűjtőhelyekről származó szenet is, |
| --- | --- | --- |

1.2.1.2.

Ez két összetevőből áll:

—

visszanyert iszapszerű hulladékok, közbenső termékek, valamint más rossz minőségű széntermékek, amelyeket nem lehet a megfelelő széntípusba besorolni. Ez a kategória magában foglalja a meddőhányókból és más gyűjtőhelyekről származó szenet is,

| — | egyéb forrásokból származó termékek. |
| --- | --- |

—

egyéb forrásokból származó termékek.

| 1.2.1.3. | Egyéb forrásokból származó termékek: olajtermékekből
  Nem alkalmazandó az antracitra, a kokszolható szénre, egyéb bitumenes kőszénre, szubbitumenes szénre, a lignitre, a tőzegre, az olajpalára és az olajhomokra. |
| --- | --- |

1.2.1.3.

Nem alkalmazandó az antracitra, a kokszolható szénre, egyéb bitumenes kőszénre, szubbitumenes szénre, a lignitre, a tőzegre, az olajpalára és az olajhomokra.

| 1.2.1.4. | Egyéb forrásokból származó termékek: földgázból
  Nem alkalmazandó az antracitra, a kokszolható szénre, egyéb bitumenes kőszénre, szubbitumenes szénre, a lignitre, a tőzegre, az olajpalára és az olajhomokra. |
| --- | --- |

1.2.1.4.

Nem alkalmazandó az antracitra, a kokszolható szénre, egyéb bitumenes kőszénre, szubbitumenes szénre, a lignitre, a tőzegre, az olajpalára és az olajhomokra.

| 1.2.1.5. | Egyéb forrásokból származó termékek: megújuló energiákból
  Nem alkalmazandó az antracitra, a kokszolható szénre, egyéb bitumenes kőszénre, szubbitumenes szénre, a lignitre, a tőzegre, az olajpalára és az olajhomokra. |
| --- | --- |

1.2.1.5.

Nem alkalmazandó az antracitra, a kokszolható szénre, egyéb bitumenes kőszénre, szubbitumenes szénre, a lignitre, a tőzegre, az olajpalára és az olajhomokra.

| 1.2.1.6. | Import |
| --- | --- |

1.2.1.6.

| 1.2.1.7. | Export |
| --- | --- |

1.2.1.7.

| 1.2.1.8. | Nemzetközi (tengerjáró) hajók tartályai |
| --- | --- |

1.2.1.8.

| 1.2.1.9. | Készletváltozások |
| --- | --- |

1.2.1.9.

1.2.2.   ÁTALAKÍTÁSI ÁGAZAT

| 1.2.2.1. | Főtevékenységű csak villamos energiát termelő létesítmények (erőművek) |
| --- | --- |

1.2.2.1.

| 1.2.2.2. | Főtevékenységű, hőt és villamos energiát kapcsoltan termelő (CHP) erőművek |
| --- | --- |

1.2.2.2.

| 1.2.2.3. | Főtevékenységű termelők által csak hőt termelő létesítmények (fűtőművek) |
| --- | --- |

1.2.2.3.

| 1.2.2.4. | Saját célra csak villamos energiát termelő létesítmények (erőművek) |
| --- | --- |

1.2.2.4.

| 1.2.2.5. | Hőt és villamos energiát saját célra kapcsoltan termelő (CHP) erőművek |
| --- | --- |

1.2.2.5.

| 1.2.2.6. | Saját célra csak hőt termelő létesítmények (fűtőművek) |
| --- | --- |

1.2.2.6.

| 1.2.2.7. | Kőszénbrikett-üzemek |
| --- | --- |

1.2.2.7.

| 1.2.2.8. | Kokszolókemencék |
| --- | --- |

1.2.2.8.

| 1.2.2.9. | Barnaszénbrikett-/tőzegbrikett-üzemek |
| --- | --- |

1.2.2.9.

| 1.2.2.10. | Gázművek |
| --- | --- |

1.2.2.10.

| 1.2.2.11. | Kohók |
| --- | --- |

1.2.2.11.

| 1.2.2.12. | A szén cseppfolyósítása |
| --- | --- |

1.2.2.12.

| 1.2.2.13. | Kevert földgázhoz |
| --- | --- |

1.2.2.13.

| 1.2.2.14. | Máshol nem szereplő – Átalakítás |
| --- | --- |

1.2.2.14.

1.2.3.   ENERGIAÁGAZAT

| 1.2.3.1. | Villamosenergia-, CHP- és hőerőművek |
| --- | --- |

1.2.3.1.

| 1.2.3.2. | Szénbányák |
| --- | --- |

1.2.3.2.

| 1.2.3.3. | Kőszénbrikett-üzemek |
| --- | --- |

1.2.3.3.

| 1.2.3.4. | Kokszolókemencék |
| --- | --- |

1.2.3.4.

| 1.2.3.5. | Barnaszénbrikett-/tőzegbrikett-üzemek |
| --- | --- |

1.2.3.5.

| 1.2.3.6. | Gázművek |
| --- | --- |

1.2.3.6.

| 1.2.3.7. | Kohók |
| --- | --- |

1.2.3.7.

| 1.2.3.8. | Kőolaj-finomítók |
| --- | --- |

1.2.3.8.

| 1.2.3.9. | A szén cseppfolyósítása |
| --- | --- |

1.2.3.9.

| 1.2.3.10. | Máshol nem szereplő – Energia |
| --- | --- |

1.2.3.10.

1.2.4.   TOVÁBBÍTÁSI ÉS ELOSZTÁSI VESZTESÉGEK

1.2.5.   NEM ENERGIAKÉNT TÖRTÉNŐ FELHASZNÁLÁS

| 1.2.5.1. | Ipari, átalakítási és energiaágazat
  Nem energetikai célú felhasználás valamennyi ipari, átalakítási és energetikai alágazatban, pl. metanol vagy ammónia előállításához felhasznált szén. |
| --- | --- |

1.2.5.1.

Nem energetikai célú felhasználás valamennyi ipari, átalakítási és energetikai alágazatban, pl. metanol vagy ammónia előállításához felhasznált szén.

| 1.2.5.1.1. | Vegyi és petrolkémiai ágazat
  NACE Rev. 2., 20. és 21. ágazat; a szén nem energiacélú felhasználása magában foglalja a nyersanyagként történő felhasználást műtrágya és más petrolkémiai termékek gyártásához. |
| --- | --- |

1.2.5.1.1.

NACE Rev. 2., 20. és 21. ágazat; a szén nem energiacélú felhasználása magában foglalja a nyersanyagként történő felhasználást műtrágya és más petrolkémiai termékek gyártásához.

| 1.2.5.2. | Közlekedési ágazat
  Nem energiacélú felhasználás valamennyi közlekedési alágazatban. |
| --- | --- |

1.2.5.2.

Nem energiacélú felhasználás valamennyi közlekedési alágazatban.

| 1.2.5.3. | Egyéb ágazatok
  Nem energiacélú felhasználás a »Kereskedelmi és közszolgáltatások«, »Háztartások«, »Mezőgazdaság« és »Máshol nem szereplő – egyéb« kategóriákban. |
| --- | --- |

1.2.5.3.

Nem energiacélú felhasználás a »Kereskedelmi és közszolgáltatások«, »Háztartások«, »Mezőgazdaság« és »Máshol nem szereplő – egyéb« kategóriákban.

1.2.6.   VÉGSŐENERGIA-FOGYASZTÁS – IPARI ÁGAZAT

| 1.2.6.1. | Vas és acél |
| --- | --- |

1.2.6.1.

| 1.2.6.2. | Vegyi és petrolkémiai ipar |
| --- | --- |

1.2.6.2.

| 1.2.6.3. | Nemvasfémek |
| --- | --- |

1.2.6.3.

| 1.2.6.4. | Nemfém ásványok |
| --- | --- |

1.2.6.4.

| 1.2.6.5. | Szállítóeszköz |
| --- | --- |

1.2.6.5.

| 1.2.6.6. | Gépek |
| --- | --- |

1.2.6.6.

| 1.2.6.7. | Bányászat és kőfejtés |
| --- | --- |

1.2.6.7.

| 1.2.6.8. | Élelmiszer-, ital- és dohányáru |
| --- | --- |

1.2.6.8.

| 1.2.6.9. | Cellulóz, papír és nyomdai tevékenység |
| --- | --- |

1.2.6.9.

| 1.2.6.10. | Fa és fatermékek |
| --- | --- |

1.2.6.10.

| 1.2.6.11. | Építőipar |
| --- | --- |

1.2.6.11.

| 1.2.6.12. | Textil- és bőripar |
| --- | --- |

1.2.6.12.

| 1.2.6.13. | Máshol nem szereplő – Ipar |
| --- | --- |

1.2.6.13.

1.2.7.   VÉGSŐENERGIA-FOGYASZTÁS – KÖZLEKEDÉSI ÁGAZAT

| 1.2.7.1. | Vasút |
| --- | --- |

1.2.7.1.

| 1.2.7.2. | Belvízi hajózás |
| --- | --- |

1.2.7.2.

| 1.2.7.3. | Máshol nem szereplő – Közlekedés |
| --- | --- |

1.2.7.3.

1.2.8.   Végsőenergia-fogyasztás – Egyéb ágazatok

| 1.2.8.1. | Kereskedelmi és közszolgáltatások |
| --- | --- |

1.2.8.1.

| 1.2.8.2. | Háztartások |
| --- | --- |

1.2.8.2.

| 1.2.8.3. | Mezőgazdaság |
| --- | --- |

1.2.8.3.

| 1.2.8.4. | Erdőgazdálkodás |
| --- | --- |

1.2.8.4.

| 1.2.8.5. | Halászat |
| --- | --- |

1.2.8.5.

| 1.2.8.6. | Máshol nem szereplő – Egyéb |
| --- | --- |

1.2.8.6.

1.2.9.   IMPORT A SZÁRMAZÁSI ORSZÁG ÉS EXPORT A RENDELTETÉSI ORSZÁG SZERINT

Az importot a származási ország szerint, az exportot a rendeltetési ország szerint kell jelenteni. Alkalmazandó antracitra, kokszolható szénre, egyéb bitumenes kőszénre, szubbitumenes szénre, lignitre, kőszénbrikettre, kokszolókemence-kokszra, kőszénkátrányra, barnaszénbrikettre, tőzegre, tőzegtermékekre, olajpalára és olajhomokra.

1.2.10.   Fűtőérték

Alkalmazandó antracitra, kokszolható szénre, egyéb bitumenes kőszénre, szubbitumenes szénre, lignitre, kőszénbrikettre, kokszolókemence-kokszra, gázkokszra, kőszénkátrányra, barnaszénbrikettre, tőzegre, tőzegtermékekre, olajpalára és olajhomokra.

A következő fő aggregátumok esetében mind a bruttó, mind a nettó fűtőértéket jelenteni kell:

| 1.2.10.1. | Termelés |
| --- | --- |

1.2.10.1.

| 1.2.10.2. | Import |
| --- | --- |

1.2.10.2.

| 1.2.10.3. | Export |
| --- | --- |

1.2.10.3.

| 1.2.10.4. | Kokszoló kemencében történő felhasználás |
| --- | --- |

1.2.10.4.

| 1.2.10.5. | Nagyolvasztókban történő felhasználás |
| --- | --- |

1.2.10.5.

| 1.2.10.6. | Főtevékenységű, csak villamos energiát, csak hőt, vagy kapcsoltan termelő létesítményekben történő felhasználás |
| --- | --- |

1.2.10.6.

| 1.2.10.7. | Ipari felhasználás |
| --- | --- |

1.2.10.7.

| 1.2.10.8. | Más célra |
| --- | --- |

1.2.10.8.

1.3.   Mértékegységek

A mennyiségeket kt-ban (kilotonnában) kell bejelenteni, kivéve a feldolgozott gázok (gázgyári gáz, kamragáz, kohógáz, egyéb visszanyert gázok) esetében, amikor a bejelentett mennyiséget bruttó fűtőértéken alapuló terajoule-ban (TJ GCV) kell megadni.

A fűtőértéket megajoule/tonnában (MJ/t) kell jelenteni.

1.4.   Eltérések és mentességek

Tárgytalan.

2.   FÖLDGÁZ

2.1.   Alkalmazandó energiatermékek

Ez a fejezet a földgázzal kapcsolatos jelentésre terjed ki.

2.2.   Aggregátumok jegyzéke

Az aggregátumok következő listáját kell jelenteni a földgáz vonatkozásában.

2.2.1.   Ellátási ágazat

Az ellátási ágazatra vonatkozó jelentett mennyiségeket volumenben és energiaegységben egyaránt ki kell fejezni, beleértve a bruttó és a nettó fűtőértéket is.

| 2.2.1.1. | Belföldi termelés
  Magában foglalja az offshore termelést is. |
| --- | --- |

2.2.1.1.

Magában foglalja az offshore termelést is.

| 2.2.1.1.1. | Kísérőgáz
  Nyersolajjal elegyítve termelt földgáz. |
| --- | --- |

2.2.1.1.1.

Nyersolajjal elegyítve termelt földgáz.

| 2.2.1.1.2. | Nem kísérőgáz
  Csak gáz halmazállapotú szénhidrogént termelő lelőhelyekről származó földgáz. |
| --- | --- |

2.2.1.1.2.

Csak gáz halmazállapotú szénhidrogént termelő lelőhelyekről származó földgáz.

| 2.2.1.1.3. | Bányagáz
  Szénbányában vagy szénrétegekben keletkező metán, amelyet a felszínre juttatnak, és a bányákban használnak fel, vagy csővezetéken továbbítanak a fogyasztókhoz. |
| --- | --- |

2.2.1.1.3.

Szénbányában vagy szénrétegekben keletkező metán, amelyet a felszínre juttatnak, és a bányákban használnak fel, vagy csővezetéken továbbítanak a fogyasztókhoz.

| 2.2.1.2. | Egyéb forrásokból származó termékek |
| --- | --- |

2.2.1.2.

| 2.2.1.2.1. | Egyéb forrásokból származó termékek: Olaj- és kőolajtermékek |
| --- | --- |

2.2.1.2.1.

| 2.2.1.2.2. | Egyéb forrásokból származó termékek: Szén |
| --- | --- |

2.2.1.2.2.

| 2.2.1.2.3. | Egyéb forrásokból származó termékek: Megújuló energiák |
| --- | --- |

2.2.1.2.3.

| 2.2.1.3. | Import |
| --- | --- |

2.2.1.3.

| 2.2.1.4. | Export |
| --- | --- |

2.2.1.4.

| 2.2.1.5. | Nemzetközi tartályhajók |
| --- | --- |

2.2.1.5.

| 2.2.1.6. | Készletváltozások |
| --- | --- |

2.2.1.6.

| 2.2.1.7. | Primer belföldi felhasználás |
| --- | --- |

2.2.1.7.

| 2.2.1.8. | Visszanyerhető gáz
  A nyitó és záró készletszinteket nemzeti területen, illetve külföldön tárolt készletként külön-külön kell jelenteni. »Készletszint«: a bármely input-output ciklus során szállításra rendelkezésre álló gázmennyiség. Ez a különleges helyen (kimerült gáz- és/vagy olajmező, víztározó, sóbarlang, egyéb barlangok vagy egyéb), illetve cseppfolyósföldgáz-tárolóban tárolt, visszanyerhető földgázra utal. A párnagáz nem tartozik ide. A fűtőértékek jelentésére vonatkozó kötelezettség itt nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

2.2.1.8.

A nyitó és záró készletszinteket nemzeti területen, illetve külföldön tárolt készletként külön-külön kell jelenteni. »Készletszint«: a bármely input-output ciklus során szállításra rendelkezésre álló gázmennyiség. Ez a különleges helyen (kimerült gáz- és/vagy olajmező, víztározó, sóbarlang, egyéb barlangok vagy egyéb), illetve cseppfolyósföldgáz-tárolóban tárolt, visszanyerhető földgázra utal. A párnagáz nem tartozik ide. A fűtőértékek jelentésére vonatkozó kötelezettség itt nem alkalmazandó.

| 2.2.1.9. | A légkörbe visszajuttatott gáz
  A termelőhelyen vagy a gázfeldolgozó üzemben a levegőbe juttatott gázmennyiség. A fűtőértékek jelentésére vonatkozó kötelezettség itt nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

2.2.1.9.

A termelőhelyen vagy a gázfeldolgozó üzemben a levegőbe juttatott gázmennyiség. A fűtőértékek jelentésére vonatkozó kötelezettség itt nem alkalmazandó.

| 2.2.1.10. | Fáklyázott gáz
  A termelőhelyen vagy a gázfeldolgozó üzemben fáklyákban elégetett gázmennyiség. A fűtőértékek jelentésére vonatkozó kötelezettség itt nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

2.2.1.10.

A termelőhelyen vagy a gázfeldolgozó üzemben fáklyákban elégetett gázmennyiség. A fűtőértékek jelentésére vonatkozó kötelezettség itt nem alkalmazandó.

2.2.2.   ÁTALAKÍTÁSI ÁGAZAT

| 2.2.2.1. | Főtevékenységű csak villamos energiát termelő létesítmények (erőművek) |
| --- | --- |

2.2.2.1.

| 2.2.2.2. | Saját célra csak villamos energiát termelő létesítmények (erőművek) |
| --- | --- |

2.2.2.2.

| 2.2.2.3. | Főtevékenységű CHP-létesítmények |
| --- | --- |

2.2.2.3.

| 2.2.2.4. | Saját célra termelő CHP-létesítmények |
| --- | --- |

2.2.2.4.

| 2.2.2.5. | Főtevékenységű termelők által csak hőt termelő létesítmények (fűtőművek) |
| --- | --- |

2.2.2.5.

| 2.2.2.6. | Saját célra csak hőt termelő létesítmények (fűtőművek) |
| --- | --- |

2.2.2.6.

| 2.2.2.7. | Gázművek |
| --- | --- |

2.2.2.7.

| 2.2.2.8. | Kokszolókemencék |
| --- | --- |

2.2.2.8.

| 2.2.2.9. | Kohók |
| --- | --- |

2.2.2.9.

| 2.2.2.10. | Gáz cseppfolyóssá alakítása |
| --- | --- |

2.2.2.10.

| 2.2.2.11. | Máshol nem szereplő – Átalakítás |
| --- | --- |

2.2.2.11.

2.2.3.   ENERGIAÁGAZAT

| 2.2.3.1. | Szénbányák |
| --- | --- |

2.2.3.1.

| 2.2.3.2. | Kőolaj- és földgázkitermelés |
| --- | --- |

2.2.3.2.

| 2.2.3.3. | Kőolaj-finomítókban történő felhasználás |
| --- | --- |

2.2.3.3.

| 2.2.3.4. | Kokszolókemencék |
| --- | --- |

2.2.3.4.

| 2.2.3.5. | Kohók |
| --- | --- |

2.2.3.5.

| 2.2.3.6. | Gázművek |
| --- | --- |

2.2.3.6.

| 2.2.3.7. | Villamosenergia-, CHP- és hőerőművek |
| --- | --- |

2.2.3.7.

| 2.2.3.8. | Cseppfolyósítás (cseppfolyósított földgáz, LNG) vagy gázosítás |
| --- | --- |

2.2.3.8.

| 2.2.3.9. | Gáz cseppfolyóssá alakítása |
| --- | --- |

2.2.3.9.

| 2.2.3.10. | Máshol nem szereplő – Energia |
| --- | --- |

2.2.3.10.

2.2.4.   TOVÁBBÍTÁSI VESZTESÉGEK

2.2.5.   HÁLÓZATI VESZTESÉGEK

2.2.6.   KÖZLEKEDÉSI ÁGAZAT

A végső energetikai célú felhasználást és a végső, nem energetikai célú felhasználást külön-külön kell jelenteni a következő aggregátumok vonatkozásában.

| 2.2.6.1. | Közút |
| --- | --- |

2.2.6.1.

| 2.2.6.2. | Csővezetékes szállítás |
| --- | --- |

2.2.6.2.

| 2.2.6.3. | Belvízi hajózás |
| --- | --- |

2.2.6.3.

| 2.2.6.4. | Máshol nem szereplő – Közlekedés/Szállítás |
| --- | --- |

2.2.6.4.

2.2.7.   IPARI ÁGAZAT

A végső energetikai célú felhasználást és a végső, nem energetikai célú felhasználást külön-külön kell jelenteni a következő aggregátumok vonatkozásában.

| 2.2.7.1. | Vas és acél |
| --- | --- |

2.2.7.1.

| 2.2.7.2. | Vegyi és petrolkémiai ipar |
| --- | --- |

2.2.7.2.

| 2.2.7.3. | Nemvasfémek |
| --- | --- |

2.2.7.3.

| 2.2.7.4. | Nemfém ásványok |
| --- | --- |

2.2.7.4.

| 2.2.7.5. | Szállítóeszközök |
| --- | --- |

2.2.7.5.

| 2.2.7.6. | Gépek |
| --- | --- |

2.2.7.6.

| 2.2.7.7. | Bányászat és kőfejtés |
| --- | --- |

2.2.7.7.

| 2.2.7.8. | Élelmiszer-, ital- és dohányáru |
| --- | --- |

2.2.7.8.

| 2.2.7.9. | Cellulóz, papír és nyomdai tevékenység |
| --- | --- |

2.2.7.9.

| 2.2.7.10. | Fa és fatermékek |
| --- | --- |

2.2.7.10.

| 2.2.7.11. | Építőipar |
| --- | --- |

2.2.7.11.

| 2.2.7.12. | Textil- és bőripar |
| --- | --- |

2.2.7.12.

| 2.2.7.13. | Máshol nem szereplő – Ipar |
| --- | --- |

2.2.7.13.

2.2.8.   EGYÉB ÁGAZATOK

A végső energetikai célú felhasználást és a végső, nem energetikai célú felhasználást külön-külön kell jelenteni a következő aggregátumok vonatkozásában.

| 2.2.8.1. | Kereskedelmi és közszolgáltatások |
| --- | --- |

2.2.8.1.

| 2.2.8.2. | Lakossági |
| --- | --- |

2.2.8.2.

| 2.2.8.3. | Mezőgazdaság |
| --- | --- |

2.2.8.3.

| 2.2.8.4. | Erdőgazdálkodás |
| --- | --- |

2.2.8.4.

| 2.2.8.5. | Halászat |
| --- | --- |

2.2.8.5.

| 2.2.8.6. | Máshol nem szereplő – Egyéb |
| --- | --- |

2.2.8.6.

2.2.9.   IMPORT A SZÁRMAZÁSI ORSZÁG ÉS EXPORT A RENDELTETÉSI ORSZÁG SZERINT

Jelenteni kell a teljes földgázmennyiséget és annak cseppfolyósított földgáz (LNG) részét, az import vonatkozásában származási, az export vonatkozásában rendeltetési országonként.

2.2.10.   GÁZTÁROLÁSI KAPACITÁS

A gázhalmazállapotú gáztárolóhelyek és LNG-terminálok (az LNG-importterminálok és LNG-exportterminálok között további különbségtétellel) szerint külön kell jelenteni.

| 2.2.10.1. | Elnevezés
  A tárolóhely vagy az LNG-terminál neve. |
| --- | --- |

2.2.10.1.

A tárolóhely vagy az LNG-terminál neve.

| 2.2.10.2. | Típus (csak a gázhalmazállapotú gáztárolóhelyek esetében)
  A tárolóhely típusa (pl. kimerült gázmező, víztározó (víztartó réteg), sóbarlang stb.). |
| --- | --- |

2.2.10.2.

A tárolóhely típusa (pl. kimerült gázmező, víztározó (víztartó réteg), sóbarlang stb.).

| 2.2.10.3. | Hasznos kapacitás
  A gáz-halmazállapotú gáz tárolóhelyei esetében: A teljes gáztárolási kapacitás mínusz a párnagáz. A párnagáz a teljes gázmennyiség, amely a megfelelő föld alatti tárolási nyomás fenntartásához és a termelési ciklus alatt a termelékenységi mutatók fenntartásához szükséges.
  Az LNG-terminálok esetében: a teljes gáztárolási kapacitás gáz-halmazállapotú gázegyenértékben kifejezve. |
| --- | --- |

2.2.10.3.

A gáz-halmazállapotú gáz tárolóhelyei esetében: A teljes gáztárolási kapacitás mínusz a párnagáz. A párnagáz a teljes gázmennyiség, amely a megfelelő föld alatti tárolási nyomás fenntartásához és a termelési ciklus alatt a termelékenységi mutatók fenntartásához szükséges.

Az LNG-terminálok esetében: a teljes gáztárolási kapacitás gáz-halmazállapotú gázegyenértékben kifejezve.

| 2.2.10.4. | Maximális termelés
  A legnagyobb érték, amelyen a gáz az érintett tárolóhelyről kinyerhető; ez megfelel a maximális kinyerési kapacitásnak. |
| --- | --- |

2.2.10.4.

A legnagyobb érték, amelyen a gáz az érintett tárolóhelyről kinyerhető; ez megfelel a maximális kinyerési kapacitásnak.

| 2.2.10.5. | Újragázosítási vagy cseppfolyósítási kapacitás (kizárólag az LNG-terminálok esetében)
  Jelenteni kell az importterminálok újragázosítási kapacitását és az exportterminálok cseppfolyósítási kapacitását. |
| --- | --- |

2.2.10.5.

Jelenteni kell az importterminálok újragázosítási kapacitását és az exportterminálok cseppfolyósítási kapacitását.

2.3.   Mértékegységek

A földgázmennyiségeket azok energiatartalma szerint, azaz terajoule-ban (TJ) a bruttó fűtőértéken kell jelenteni. Amennyiben fizikai mennyiségek megadását kérik, a mértékegység 106 m3 a gázra vonatkozó referenciafeltételek között (15 °C, 101 325 Pa).

A fűtőértéket kJ/m3-ben kell megadni a gázra vonatkozó referenciafeltételek között (15 °C, 101 325 Pa).

A hasznos kapacitást 106 m3-ben kell megadni a gázra vonatkozó referenciafeltételek között (15 °C, 101 325 Pa).

A maximális kitárolási, újragázosítási vagy cseppfolyósítási kapacitást 106 m3/napban kell megadni a gázra vonatkozó referenciafeltételek között (15 °C, 101 325 Pa).

3.   VILLAMOS ENERGIA ÉS HŐ

3.1.   Alkalmazandó energiatermékek

Ez a fejezet a hőre és a villamos energiára vonatkozik.

3.2.   Aggregátumok jegyzéke

Az aggregátumok következő jegyzékét eltérő rendelkezés hiányában a hő és a villamos energia esetében jelenteni kell.

3.2.1.   VILLAMOSENERGIA- ÉS HŐTERMELÉS

A következő egyedi meghatározások vonatkoznak az ebben a fejezetben szereplő villamosenergia- és hőaggregátumokra:

| — | Bruttó villamosenergia-termelés: valamennyi érintett áramfejlesztő egység által termelt villamos energia összessége (beleértve a szivattyús energiatározást), amelyet a fő generátorok termelési termináljain mértek. |
| --- | --- |

—

Bruttó villamosenergia-termelés: valamennyi érintett áramfejlesztő egység által termelt villamos energia összessége (beleértve a szivattyús energiatározást), amelyet a fő generátorok termelési termináljain mértek.

| — | Bruttó hőtermelés: a létesítmény által termelt összes hő, beleértve a létesítmény (a helyiségek fűtésére, folyékony üzemanyaggal való fűtésre stb.) forró folyadékot használó segédberendezéseiben felhasznált hőt és a létesítmény/hálózat hőcseréje során fellépő veszteségeket, továbbá a kémiai folyamatokból származó, primer energiaformaként felhasznált hőt. |
| --- | --- |

—

Bruttó hőtermelés: a létesítmény által termelt összes hő, beleértve a létesítmény (a helyiségek fűtésére, folyékony üzemanyaggal való fűtésre stb.) forró folyadékot használó segédberendezéseiben felhasznált hőt és a létesítmény/hálózat hőcseréje során fellépő veszteségeket, továbbá a kémiai folyamatokból származó, primer energiaformaként felhasznált hőt.

| — | Nettó villamosenergia-termelés: a bruttó villamosenergia-termelés, mínusz a segédüzemi berendezések által fogyasztott villamos energia és a fő transzformátorokban fellépő veszteségek. |
| --- | --- |

—

Nettó villamosenergia-termelés: a bruttó villamosenergia-termelés, mínusz a segédüzemi berendezések által fogyasztott villamos energia és a fő transzformátorokban fellépő veszteségek.

| — | Nettó hőtermelés: az elosztórendszer számára átadott, a kimenő és visszajövő áramlás mérése által meghatározott hő. |
| --- | --- |

—

Nettó hőtermelés: az elosztórendszer számára átadott, a kimenő és visszajövő áramlás mérése által meghatározott hő.

A 3.2.1.1–3.2.1.11. pontokban szereplő aggregátumokat a főtevékenységű termelők és a saját célra termelők esetében külön-külön kell jelenteni. E két létesítménytípuson belül adott esetben a bruttó és nettó villamosenergia- és hőtermelést külön kell jelenteni a csak villamos energia-, a csak hőtermelő és a kapcsolt (CHP) erőművek esetében. A kapcsolt hő- és villamosenergia-termelő egységekben termelt bruttó villamos energia esetében annak alkategóriáját teljes egészében kapcsolt hő- és villamosenergia-üzemmódban kell megadni. A kapcsolt hő- és villamosenergia-termelő egységekben termelt nettó hő esetében az önállóan fogyasztott hőre vonatkozó külön tételt kell feltüntetni.

| 3.2.1.1. | Nukleáris energia |
| --- | --- |

3.2.1.1.

| 3.2.1.2. | Vízenergia (csak villamos energia esetében alkalmazandó) |
| --- | --- |

3.2.1.2.

| 3.2.1.3. | Geotermikus energia |
| --- | --- |

3.2.1.3.

| 3.2.1.4. | Napenergia |
| --- | --- |

3.2.1.4.

| 3.2.1.5. | Árapály-, hullám-, tengeráram-energia (csak villamos energia esetében alkalmazandó) |
| --- | --- |

3.2.1.5.

| 3.2.1.6. | Szélenergia (csak villamos energia esetében alkalmazandó) |
| --- | --- |

3.2.1.6.

| 3.2.1.7. | Éghető tüzelőanyagok
  Gyúlékony vagy éghető, azaz az oxigénnel reakcióba lépve jelentős hőmérséklet-növekedést okozó tüzelőanyagok, amelyeket közvetlenül villamosenergia- és/vagy hőtermelés céljából égetnek el. |
| --- | --- |

3.2.1.7.

Gyúlékony vagy éghető, azaz az oxigénnel reakcióba lépve jelentős hőmérséklet-növekedést okozó tüzelőanyagok, amelyeket közvetlenül villamosenergia- és/vagy hőtermelés céljából égetnek el.

| 3.2.1.8. | Hőszivattyúk (csak hőtermelés esetében alkalmazandó) |
| --- | --- |

3.2.1.8.

| 3.2.1.9. | Elektromos kazánok (csak hőtermelés esetében alkalmazandó) |
| --- | --- |

3.2.1.9.

| 3.2.1.10. | Kémiai eljárásokból származó hő
  Energia hozzáadása nélküli folyamatokból, pl. kémiai reakcióból származó hő. Nem tartozik ide az energiával működő folyamatokból származó hő, amelyet a megfelelő üzemanyagból termelt hőként kell bejelenteni. |
| --- | --- |

3.2.1.10.

Energia hozzáadása nélküli folyamatokból, pl. kémiai reakcióból származó hő. Nem tartozik ide az energiával működő folyamatokból származó hő, amelyet a megfelelő üzemanyagból termelt hőként kell bejelenteni.

| 3.2.1.11. | Egyéb források |
| --- | --- |

3.2.1.11.

3.2.2.   ELLÁTÁSI ÁGAZAT

A 3.2.2.1. és a 3.2.2.2. tekintetében a jelentett mennyiségeknek összhangban kell lenniük a 3.2.1.1–3.2.1.11. között szereplő aggregátumokra vonatkozóan jelentett értékekkel.

| 3.2.2.1. | Bruttó összfogyasztás |
| --- | --- |

3.2.2.1.

| 3.2.2.2. | Nettó összfogyasztás |
| --- | --- |

3.2.2.2.

| 3.2.2.3. | Import
  Az ország politikai határait átlépő villamosenergia-mennyiséget tekintjük importáltnak vagy exportáltnak, függetlenül attól, hogy sor került-e vámkezelésre. Ha a villamos energiát átszállítják egy ország területén, a mennyiséget importként és exportként is jelenteni kell. |
| --- | --- |

3.2.2.3.

Az ország politikai határait átlépő villamosenergia-mennyiséget tekintjük importáltnak vagy exportáltnak, függetlenül attól, hogy sor került-e vámkezelésre. Ha a villamos energiát átszállítják egy ország területén, a mennyiséget importként és exportként is jelenteni kell.

| 3.2.2.4. | Export
  Lásd a 3.2.2.3. alatti magyarázatot. »Import«. |
| --- | --- |

3.2.2.4.

Lásd a 3.2.2.3. alatti magyarázatot. »Import«.

| 3.2.2.5. | Nemzetközi tartályhajók |
| --- | --- |

3.2.2.5.

| 3.2.2.6. | Hőszivattyúk esetében használt (csak villamos energia esetében alkalmazandó) |
| --- | --- |

3.2.2.6.

| 3.2.2.7. | Elektromos kazánok által felhasznált (csak villamos energia esetében alkalmazandó) |
| --- | --- |

3.2.2.7.

| 3.2.2.8. | A szivattyús energiatározás esetében használt – tisztán szivattyús-tározós erőművek (csak villamos energia esetében alkalmazandó) |
| --- | --- |

3.2.2.8.

| 3.2.2.9. | A szivattyús energiatározás esetében használt – vegyes üzemű vízerőművek (csak villamos energia esetében alkalmazandó) |
| --- | --- |

3.2.2.9.

| 3.2.2.10. | Villamosenergia-termelésre fordított (csak hőtermelés esetében alkalmazandó) |
| --- | --- |

3.2.2.10.

3.2.3.   TOVÁBBÍTÁSI VESZTESÉGEK

3.2.4.   HÁLÓZATI VESZTESÉGEK

3.2.5.   VÉGSŐENERGIA-FOGYASZTÁS – KÖZLEKEDÉSI ÁGAZAT

A végső energetikai célú felhasználást és a végső, nem energetikai célú felhasználást külön-külön kell jelenteni a következő aggregátumok vonatkozásában.

| 3.2.5.1. | Vasút |
| --- | --- |

3.2.5.1.

| 3.2.5.2. | Csővezetékes szállítás |
| --- | --- |

3.2.5.2.

| 3.2.5.3. | Közút |
| --- | --- |

3.2.5.3.

| 3.2.5.4. | Belvízi hajózás |
| --- | --- |

3.2.5.4.

| 3.2.5.5. | Máshol nem szereplő – Közlekedés/Szállítás |
| --- | --- |

3.2.5.5.

3.2.6.   VÉGSŐENERGIA-FOGYASZTÁS – EGYÉB ÁGAZATOK

| 3.2.6.1. | Kereskedelmi és közszolgáltatások |
| --- | --- |

3.2.6.1.

| 3.2.6.2. | Háztartások |
| --- | --- |

3.2.6.2.

| 3.2.6.3. | Mezőgazdaság |
| --- | --- |

3.2.6.3.

| 3.2.6.4. | Erdőgazdálkodás |
| --- | --- |

3.2.6.4.

| 3.2.6.5. | Halászat |
| --- | --- |

3.2.6.5.

| 3.2.6.6. | Máshol nem szereplő – Egyéb |
| --- | --- |

3.2.6.6.

3.2.7.   ENERGIAÁGAZAT

Nem tartoznak ide az erőmű saját felhasználása, és a szivattyús energiatározáshoz, hőszivattyúkhoz és az elektromos kazánokhoz felhasznált mennyiségek.

| 3.2.7.1. | Szénbányák |
| --- | --- |

3.2.7.1.

| 3.2.7.2. | Kőolaj- és földgázkitermelés |
| --- | --- |

3.2.7.2.

| 3.2.7.3. | Kőszénbrikett-üzemek |
| --- | --- |

3.2.7.3.

| 3.2.7.4. | Kokszolókemencék |
| --- | --- |

3.2.7.4.

| 3.2.7.5. | Barnaszénbrikett-/tőzegbrikett-üzemek |
| --- | --- |

3.2.7.5.

| 3.2.7.6. | Gázművek |
| --- | --- |

3.2.7.6.

| 3.2.7.7. | Kohók |
| --- | --- |

3.2.7.7.

| 3.2.7.8. | Kőolaj-finomítók |
| --- | --- |

3.2.7.8.

| 3.2.7.9. | Nukleáris ipar |
| --- | --- |

3.2.7.9.

| 3.2.7.10. | Széncseppfolyósító üzemek |
| --- | --- |

3.2.7.10.

| 3.2.7.11. | Cseppfolyósítás (cseppfolyósított földgáz, LNG)/Gázzá visszaalakító üzemek |
| --- | --- |

3.2.7.11.

| 3.2.7.12. | Gázosító üzemek (biogáz) |
| --- | --- |

3.2.7.12.

| 3.2.7.13. | Gáz cseppfolyóssá alakítása |
| --- | --- |

3.2.7.13.

| 3.2.7.14. | Faszén-előállító üzemek |
| --- | --- |

3.2.7.14.

| 3.2.7.15. | Máshol nem szereplő – Energia |
| --- | --- |

3.2.7.15.

3.2.8.   IPARI ÁGAZAT

| 3.2.8.1. | Vas és acél |
| --- | --- |

3.2.8.1.

| 3.2.8.2. | Vegyi és petrolkémiai ipar |
| --- | --- |

3.2.8.2.

| 3.2.8.3. | Nemvasfémek |
| --- | --- |

3.2.8.3.

| 3.2.8.4. | Nemfém ásványok |
| --- | --- |

3.2.8.4.

| 3.2.8.5. | Szállítóeszköz |
| --- | --- |

3.2.8.5.

| 3.2.8.6. | Gépek |
| --- | --- |

3.2.8.6.

| 3.2.8.7. | Bányászat és kőfejtés |
| --- | --- |

3.2.8.7.

| 3.2.8.8. | Élelmiszer-, ital- és dohányáru |
| --- | --- |

3.2.8.8.

| 3.2.8.9. | Cellulóz, papír és nyomdai tevékenység |
| --- | --- |

3.2.8.9.

| 3.2.8.10. | Fa és fatermékek |
| --- | --- |

3.2.8.10.

| 3.2.8.11. | Építőipar |
| --- | --- |

3.2.8.11.

| 3.2.8.12. | Textil- és bőripar |
| --- | --- |

3.2.8.12.

| 3.2.8.13. | Máshol nem szereplő – Ipar |
| --- | --- |

3.2.8.13.

3.2.9.   IMPORT ÉS EXPORT

A villamosenergia- és hőmennyiség-behozatalt és -kivitelt az import vonatkozásában származási, az export vonatkozásában rendeltetési országonként kell jelenteni. Lásd a 3.2.2.3. alatti magyarázatot. «Import».

3.2.10.   A SAJÁT CÉLRA TERMELŐK NETTÓ TERMELÉSE

A saját célra termelők nettó villamosenergia-termelését és nettó hőfejlesztését külön kell jelenteni a csak villamosenergia-, a csak hőtermelő és a kapcsolt (CHP) létesítmények esetében, a következő üzemekre vagy tevékenységekre:

| 3.2.10.1. | Energiaágazat: Szénbányák |
| --- | --- |

3.2.10.1.

| 3.2.10.2. | Energiaágazat: Kőolaj- és földgázkitermelés |
| --- | --- |

3.2.10.2.

| 3.2.10.3. | Energiaágazat: Kőszénbrikett-üzemek |
| --- | --- |

3.2.10.3.

| 3.2.10.4. | Energiaágazat: Kokszolókemencék |
| --- | --- |

3.2.10.4.

| 3.2.10.5. | Energiaágazat: Barnaszénbrikett-/tőzegbrikett-üzemek |
| --- | --- |

3.2.10.5.

| 3.2.10.6. | Energiaágazat: Gázművek |
| --- | --- |

3.2.10.6.

| 3.2.10.7. | Energiaágazat: Kohók |
| --- | --- |

3.2.10.7.

| 3.2.10.8. | Energiaágazat: Kőolaj-finomítók |
| --- | --- |

3.2.10.8.

| 3.2.10.9. | Energiaágazat: Széncseppfolyósító üzemek |
| --- | --- |

3.2.10.9.

| 3.2.10.10. | Energiaágazat: Cseppfolyósítás (cseppfolyósított földgáz, LNG)/Gázzá visszaalakító üzemek |
| --- | --- |

3.2.10.10.

| 3.2.10.11. | Energiaágazat: Gázosító üzemek (biogáz) |
| --- | --- |

3.2.10.11.

| 3.2.10.12. | Energiaágazat: Gáz cseppfolyóssá alakítása |
| --- | --- |

3.2.10.12.

| 3.2.10.13. | Energiaágazat: Faszén-előállító üzemek |
| --- | --- |

3.2.10.13.

| 3.2.10.14. | Energiaágazat: Máshol nem szereplő – Energia |
| --- | --- |

3.2.10.14.

| 3.2.10.15. | Gazdasági ágazat: Vas és acél |
| --- | --- |

3.2.10.15.

| 3.2.10.16. | Gazdasági ágazat: Vegyi és petrolkémiai ipar |
| --- | --- |

3.2.10.16.

| 3.2.10.17. | Gazdasági ágazat: Színesfémipar |
| --- | --- |

3.2.10.17.

| 3.2.10.18. | Gazdasági ágazat: Nemfém ásványok |
| --- | --- |

3.2.10.18.

| 3.2.10.19. | Gazdasági ágazat: Szállítóeszköz |
| --- | --- |

3.2.10.19.

| 3.2.10.20. | Gazdasági ágazat: Gépek |
| --- | --- |

3.2.10.20.

| 3.2.10.21. | Gazdasági ágazat: Bányászat és kőfejtés |
| --- | --- |

3.2.10.21.

| 3.2.10.22. | Gazdasági ágazat: Élelmiszer-, ital- és dohányáru |
| --- | --- |

3.2.10.22.

| 3.2.10.23. | Gazdasági ágazat: Cellulóz, papír és nyomdai tevékenység |
| --- | --- |

3.2.10.23.

| 3.2.10.24. | Gazdasági ágazat: Fa és fatermékek |
| --- | --- |

3.2.10.24.

| 3.2.10.25. | Gazdasági ágazat: Építőipar |
| --- | --- |

3.2.10.25.

| 3.2.10.26. | Gazdasági ágazat: Textil- és bőripar |
| --- | --- |

3.2.10.26.

| 3.2.10.27. | Gazdasági ágazat: Máshol nem szereplő – Ipar |
| --- | --- |

3.2.10.27.

| 3.2.10.28. | Közlekedési ágazat: Vasút |
| --- | --- |

3.2.10.28.

| 3.2.10.29. | Közlekedési ágazat: Csővezetékes szállítás |
| --- | --- |

3.2.10.29.

| 3.2.10.30. | Közlekedési ágazat: Közút |
| --- | --- |

3.2.10.30.

| 3.2.10.31. | Közlekedési ágazat: Máshol nem szereplő – Közlekedés/Szállítás |
| --- | --- |

3.2.10.31.

| 3.2.10.32. | Egyéb ágazatok: Lakossági |
| --- | --- |

3.2.10.32.

| 3.2.10.33. | Egyéb ágazatok: Kereskedelmi és közszolgáltatások |
| --- | --- |

3.2.10.33.

| 3.2.10.34. | Egyéb ágazatok: Mezőgazdaság/erdőgazdálkodás |
| --- | --- |

3.2.10.34.

| 3.2.10.35. | Egyéb ágazatok: Halászat |
| --- | --- |

3.2.10.35.

| 3.2.10.36. | Egyéb ágazatok: Máshol nem szereplő – Egyéb |
| --- | --- |

3.2.10.36.

3.2.11.   NETTÓ VILLAMOSENERGIA-TERMELÉS ÁGAZATONKÉNT

A teljes nettó villamosenergia-termelést és a saját célra felhasznált részt (a főtevékenységű termelő és a saját célra termelő közötti felosztás nélkül) a háztartásokra, a kereskedelmi és közszolgáltatásokra, az energiaágazatra, az ipari ágazatra és más ágazatokra vonatkozóan külön kell bejelenteni a következő tüzelőanyag-csoportok mindegyikére vonatkozóan:

| 3.2.11.1. | Nap-fényelektromos energia |
| --- | --- |

3.2.11.1.

| 3.2.11.2. | Szilárd, folyékony és gázhalmazállapotú bioüzemanyagok |
| --- | --- |

3.2.11.2.

| 3.2.11.3. | Egyéb megújuló anyagok |
| --- | --- |

3.2.11.3.

| 3.2.11.4. | Földgáz |
| --- | --- |

3.2.11.4.

| 3.2.11.5. | Egyéb (nem megújuló anyagok) |
| --- | --- |

3.2.11.5.

3.2.12.   BRUTTÓ VILLAMOSENERGIA-TERMELÉS ÉS HŐFEJLESZTÉS ÉGHETŐ ÜZEMANYAGOKBÓL

Az alábbiakban felsorolt tüzelőanyagokból előállított bruttó villamos energia, az értékesített hő és a felhasznált tüzelőanyag mennyiségét, beleértve ezek teljes energiatartalmát a főtevékenységű termelők és a saját célra termelők vonatkozásában külön-külön kell jelenteni. E két termelőtípuson belül adott esetben ezt a villamosenergia- és hőtermelést külön kell jelenteni a csak villamosenergia-, a csak hőtermelő és a kapcsolt (CHP) erőművek tekintetében.

| 3.2.12.1. | Antracit |
| --- | --- |

3.2.12.1.

| 3.2.12.2. | Kokszolható szén |
| --- | --- |

3.2.12.2.

| 3.2.12.3. | Egyéb bitumenes kőszén |
| --- | --- |

3.2.12.3.

| 3.2.12.4. | Szubbitumenes szén |
| --- | --- |

3.2.12.4.

| 3.2.12.5. | Lignit |
| --- | --- |

3.2.12.5.

| 3.2.12.6. | Tőzeg |
| --- | --- |

3.2.12.6.

| 3.2.12.7. | Kőszénbrikett |
| --- | --- |

3.2.12.7.

| 3.2.12.8. | Kokszolókemence-koksz |
| --- | --- |

3.2.12.8.

| 3.2.12.9. | Gázkoksz |
| --- | --- |

3.2.12.9.

| 3.2.12.10. | Kőszénkátrány |
| --- | --- |

3.2.12.10.

| 3.2.12.11. | Barnaszénbrikettek |
| --- | --- |

3.2.12.11.

| 3.2.12.12. | Gázgyári gáz |
| --- | --- |

3.2.12.12.

| 3.2.12.13. | Kokszolókemence-gáz |
| --- | --- |

3.2.12.13.

| 3.2.12.14. | Kohógáz |
| --- | --- |

3.2.12.14.

| 3.2.12.15. | Egyéb visszanyert gázok |
| --- | --- |

3.2.12.15.

| 3.2.12.16. | Tőzegtermékek |
| --- | --- |

3.2.12.16.

| 3.2.12.17. | Olajpala és olajhomok |
| --- | --- |

3.2.12.17.

| 3.2.12.18. | Nyersolaj |
| --- | --- |

3.2.12.18.

| 3.2.12.19. | Földgáz-kondenzátum (NGL) |
| --- | --- |

3.2.12.19.

| 3.2.12.20. | Finomítói gáz |
| --- | --- |

3.2.12.20.

| 3.2.12.21. | Cseppfolyósított szénhidrogéngáz |
| --- | --- |

3.2.12.21.

| 3.2.12.22. | Nafta |
| --- | --- |

3.2.12.22.

| 3.2.12.23. | Kerozin típusú sugárhajtómű-üzemanyag |
| --- | --- |

3.2.12.23.

| 3.2.12.24. | Egyéb kerozin |
| --- | --- |

3.2.12.24.

| 3.2.12.25. | Gázolaj/dízelolaj |
| --- | --- |

3.2.12.25.

| 3.2.12.26. | Fűtőolaj |
| --- | --- |

3.2.12.26.

| 3.2.12.27. | Bitumen |
| --- | --- |

3.2.12.27.

| 3.2.12.28. | Petróleumkoksz |
| --- | --- |

3.2.12.28.

| 3.2.12.29. | Egyéb olajtermékek |
| --- | --- |

3.2.12.29.

| 3.2.12.30. | Földgáz |
| --- | --- |

3.2.12.30.

| 3.2.12.31. | Ipari hulladék |
| --- | --- |

3.2.12.31.

| 3.2.12.32. | Megújuló kommunális hulladék |
| --- | --- |

3.2.12.32.

| 3.2.12.33. | Nem megújuló kommunális hulladék |
| --- | --- |

3.2.12.33.

| 3.2.12.34. | Szilárd bio-tüzelőanyagok |
| --- | --- |

3.2.12.34.

| 3.2.12.35. | Biogázok |
| --- | --- |

3.2.12.35.

| 3.2.12.36. | Biodízel |
| --- | --- |

3.2.12.36.

| 3.2.12.37. | Biobenzin |
| --- | --- |

3.2.12.37.

| 3.2.12.38. | Egyéb folyékony bioüzemanyagok |
| --- | --- |

3.2.12.38.

3.2.13.   MAXIMÁLIS NETTÓ ELEKTROMOS KAPACITÁS

A kapacitást a vonatkozó beszámolási év december 31-én érvényes állapot szerint és az alább feltüntetett tüzelőanyagok tekintetében kell jelenteni. Magában foglalja a csak villamosenergia- és a CHP-egységek elektromos kapacitását egyaránt. A maximális nettó elektromos kapacitást a főtevékenységű és a saját célra termelők esetében egyaránt jelenteni kell. A maximális nettó elektromos kapacitás a valamennyi erőmű adott működési időszak során egyénileg mért maximális nettó kapacitásának összege. A jelen célok vonatkozásában a működési időszakot folyamatosnak kell tekinteni: a gyakorlatban ez legalább napi 15 órát jelent. A maximális nettó kapacitás az a maximális potenciál, amely az egyetlen, folyamatos működésre képes aktív potenciál, miközben valamennyi erőmű működik, a hálózat kimeneti pontján.

| 3.2.13.1. | Nukleáris energia |
| --- | --- |

3.2.13.1.

| 3.2.13.2. | Tiszta vízerőművek |
| --- | --- |

3.2.13.2.

| 3.2.13.3. | Vegyes üzemű vízerőművek |
| --- | --- |

3.2.13.3.

| 3.2.13.4. | Tisztán szivattyús-tározós erőművek |
| --- | --- |

3.2.13.4.

| 3.2.13.5. | Geotermikus energia |
| --- | --- |

3.2.13.5.

| 3.2.13.6. | Fotovoltaikus napenergia |
| --- | --- |

3.2.13.6.

| 3.2.13.7. | Napból származó hőenergia |
| --- | --- |

3.2.13.7.

| 3.2.13.8. | Árapály-, hullám-, tengeráram-energia |
| --- | --- |

3.2.13.8.

| 3.2.13.9. | Szélenergia |
| --- | --- |

3.2.13.9.

| 3.2.13.10. | Éghető tüzelőanyagok |
| --- | --- |

3.2.13.10.

| 3.2.13.10.1. | Az előállítás típusa: Gőz |
| --- | --- |

3.2.13.10.1.

| 3.2.13.10.2. | Az előállítás típusa: Belső égés |
| --- | --- |

3.2.13.10.2.

| 3.2.13.10.3. | Az előállítás típusa: Gázturbina |
| --- | --- |

3.2.13.10.3.

| 3.2.13.10.4. | Az előállítás típusa: Kombinált ciklus |
| --- | --- |

3.2.13.10.4.

| 3.2.13.10.5. | Az előállítás típusa: Egyéb |
| --- | --- |

3.2.13.10.5.

| 3.2.13.11. | Egyéb források |
| --- | --- |

3.2.13.11.

3.2.14.   ÉGHETŐ TÜZELŐANYAGOK MAXIMÁLIS NETTÓ ELEKTROMOS KAPACITÁSA

Az éghető tüzelőanyagok maximális nettó elektromos kapacitását a főtevékenységű és a saját célra termelők esetében egyaránt jelenteni kell, az alábbiakban említett, egyféle tüzelőanyagot használó vagy vegyes tüzelésű erőművek valamennyi típusa esetén külön-külön. A vegyes tüzelésű rendszerek csak olyan egységeket foglalnak magukban, amelyek folyamatosan képesek egynél többfajta tüzelőanyagot elégetni. A különböző tüzelőanyagokat használó, különálló egységekkel rendelkező erőműveket a megfelelő egyféle tüzelőanyagot használó kategóriák között kell felosztani. Minden vegyes tüzelésű erőmű esetében jelezni kell, melyek az elsődleges és melyek az alternatív tüzelőanyagok.

| 3.2.14.1. | Egyféle tüzelőanyagot használó (az elsődleges tüzelőanyagok valamennyi kategóriája tekintetében) |
| --- | --- |

3.2.14.1.

| 3.2.14.2. | Vegyes tüzelésű, szilárd és folyékony tüzelőanyagok |
| --- | --- |

3.2.14.2.

| 3.2.14.3. | Vegyes tüzelésű, szilárd tüzelőanyagok és földgáz |
| --- | --- |

3.2.14.3.

| 3.2.14.4. | Vegyes tüzelésű, folyékony tüzelőanyagok és földgáz |
| --- | --- |

3.2.14.4.

| 3.2.14.5. | Vegyes tüzelésű, szilárd/folyékony tüzelőanyagok és földgáz |
| --- | --- |

3.2.14.5.

3.2.15.   ÚJONNAN BEÉPÍTETT ÉS LEÁLLÍTOTT ELEKTROMOS KAPACITÁS

Az újonnan telepített kapacitás a referenciaévben üzembe helyezett termelőegységek maximális nettó elektromos kapacitása. A leállított kapacitás az a maximális nettó elektromos kapacitás, amely a referenciaévben már nem üzemel.

A 3.2.13. és 3.2.14. pontban feltüntetett összes tüzelőanyag esetében az újonnan beépített és leállított kapacitást a referenciaévre vonatkozóan kell jelenteni.

3.2.16.   AKKUMULÁTOROK

Az akkumulátor tárolási kapacitása vagy energiakapacitása az akkumulátor által tárolható teljes energiamennyiség. A névleges teljesítmény az a maximális kisütési sebesség, amelyet az akkumulátor képes elérni, a teljesen feltöltött állapottól kezdve. Az alábbi információkat a hálózathoz csatlakoztatott és tárolási/kiegyenlítő elemként használt akkumulátorokra vonatkozóan kell bejelenteni. Csak az 1 MWh vagy annál nagyobb tárolókapacitású akkumulátorokat kell bejelenteni, és csak a hálózattal való cserét kell bejelenteni.

| 3.2.16.1. | Az akkumulátorok tárolási kapacitása |
| --- | --- |

3.2.16.1.

| 3.2.16.2. | Az akkumulátorok névleges teljesítménye |
| --- | --- |

3.2.16.2.

| 3.2.16.3. | Az akkumulátorokból a hálózatba betáplált villamos energia |
| --- | --- |

3.2.16.3.

| 3.2.16.4. | A hálózatból az akkumulátorok töltésére használt villamos energia
  A fenti elemek mindegyikét a tárolási kapacitás következő méretcsoportjaira kell bontani:






  — | 1 MWh-tól 10 MWh-ig |
| --- | --- | --- |

3.2.16.4.

A fenti elemek mindegyikét a tárolási kapacitás következő méretcsoportjaira kell bontani:

—

1 MWh-tól 10 MWh-ig

| — | Több mint 10 MWh-tól 100 MWh-ig |
| --- | --- |

—

Több mint 10 MWh-tól 100 MWh-ig

| — | Több mint 100 MWh. |
| --- | --- |

—

Több mint 100 MWh.

3.3.   Mértékegységek

A villamos energiát GWh-ban (gigawattóra), a hőt TJ-ban (terajoule), a kapacitást pedig MW-ban (megawatt) kell jelenteni. Az akkumulátorok esetében a tárolási kapacitást MWh-ban, a névleges teljesítményt pedig MW-ban kell jelenteni.

Amennyiben meg kell adni egyéb tüzelőanyagokat is, az azok jelentéstételére vonatkozó mértékegységek az e melléklet vonatkozó fejezeteiben foglaltak szerint alkalmazandók.

4.   OLAJ- ÉS KŐOLAJTERMÉKEK

4.1.   Alkalmazandó energiatermékek

Eltérő rendelkezés hiányában az adatgyűjtés valamennyi, az A. melléklet 3.4. fejezetében felsorolt energiatermékre vonatkozik. OLAJ (nyersolaj és kőolajtermékek)

4.2.   Aggregátumok jegyzéke

Az aggregátumok következő jegyzékét eltérő rendelkezés hiányában az előző bekezdésben felsorolt valamennyi energiatermék esetében jelenteni kell.

4.2.1.   NYERSOLAJ, FÖLDGÁZ-KONDENZÁTUMOK (NGL), FINOMÍTÓI NYERSANYAGOK, ADALÉKOK ÉS EGYÉB SZÉNHIDROGÉNEK KÉSZLETEI

A következő aggregátumokat a nyersolaj, a földgáz-kondenzátumok, a finomítói nyersanyagok, az adalékok/oxigenátok, adalékokban/oxigenátokban lévő bioüzemanyagok és egyéb szénhidrogének vonatkozásában kell jelenteni:

| 4.2.1.1. | Belföldi termelés
  Finomítói nyersanyagokra és bioüzemanyagokra nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

4.2.1.1.

Finomítói nyersanyagokra és bioüzemanyagokra nem alkalmazandó.

| 4.2.1.2. | Egyéb forrásokból származó termékek.
  A nyersolajra, földgáz-kondenzátumokra és a finomítói nyersanyagokra nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

4.2.1.2.

A nyersolajra, földgáz-kondenzátumokra és a finomítói nyersanyagokra nem alkalmazandó.

| 4.2.1.2.1. | Egyéb forrásokból származó termékek: szénből |
| --- | --- |

4.2.1.2.1.

| 4.2.1.2.2. | Egyéb forrásokból származó termékek: földgázból |
| --- | --- |

4.2.1.2.2.

| 4.2.1.2.3. | Egyéb forrásokból származó termékek: megújuló energiákból |
| --- | --- |

4.2.1.2.3.

| 4.2.1.2.4. | Egyéb forrásokból származó termékek: hidrogénből |
| --- | --- |

4.2.1.2.4.

| 4.2.1.3. | A petrolkémiai ágazatból történő visszaáramlás
  Csak finomítói nyersanyagokra alkalmazandó. |
| --- | --- |

4.2.1.3.

Csak finomítói nyersanyagokra alkalmazandó.

| 4.2.1.4. | Transzferált termékek
  Csak finomítói nyersanyagokra alkalmazandó. |
| --- | --- |

4.2.1.4.

Csak finomítói nyersanyagokra alkalmazandó.

| 4.2.1.5. | Import
  Magában foglalja a feldolgozási megállapodások keretében importált vagy exportált nyersolaj- és termékmennyiségeket (azaz a bérfinomítást). A nyersolajat és a földgáz-kondenzátumokat a végső származási országból származónak kell jelenteni; a finomítói nyersanyagokat és a késztermékeket az utolsó szállítás országából származónak kell jelenteni. Magában foglalja az importált cseppfolyósított földgáz visszagázosítása során nyert valamennyi gázfolyadékot (pl. a cseppfolyósított szénhidrogéngázt) és a petrolkémiai ipar által közvetlenül importált vagy exportált kőolajtermékeket. Megjegyzés: a közlekedési üzemanyagokkal nem kevert (azaz tiszta formájukban előforduló) bioüzemanyagokkal való kereskedelmet nem itt kell jelenteni. Vámszabad területen belüli feldolgozásra importált olaj újrakivitelét a feldolgozó országból a célországba történő termékexportként kell jelenteni. |
| --- | --- |

4.2.1.5.

Magában foglalja a feldolgozási megállapodások keretében importált vagy exportált nyersolaj- és termékmennyiségeket (azaz a bérfinomítást). A nyersolajat és a földgáz-kondenzátumokat a végső származási országból származónak kell jelenteni; a finomítói nyersanyagokat és a késztermékeket az utolsó szállítás országából származónak kell jelenteni. Magában foglalja az importált cseppfolyósított földgáz visszagázosítása során nyert valamennyi gázfolyadékot (pl. a cseppfolyósított szénhidrogéngázt) és a petrolkémiai ipar által közvetlenül importált vagy exportált kőolajtermékeket. Megjegyzés: a közlekedési üzemanyagokkal nem kevert (azaz tiszta formájukban előforduló) bioüzemanyagokkal való kereskedelmet nem itt kell jelenteni. Vámszabad területen belüli feldolgozásra importált olaj újrakivitelét a feldolgozó országból a célországba történő termékexportként kell jelenteni.

| 4.2.1.6. | Export
  Az importra vonatkozó megjegyzés (4.2.1.5.) analóg módon alkalmazandó az exportra. |
| --- | --- |

4.2.1.6.

Az importra vonatkozó megjegyzés (4.2.1.5.) analóg módon alkalmazandó az exportra.

| 4.2.1.7. | Közvetlen felhasználás |
| --- | --- |

4.2.1.7.

| 4.2.1.8. | Készletváltozások |
| --- | --- |

4.2.1.8.

| 4.2.1.9. | Megfigyelt finomítói felhasználás
  A finomítói felhasználásnál mért mennyiségek. |
| --- | --- |

4.2.1.9.

A finomítói felhasználásnál mért mennyiségek.

| 4.2.1.10. | Finomítói veszteségek
  A (megfigyelt) finomítói felhasználás és a bruttó finomítói termelés különbsége. A veszteségekre a lepárlási folyamat során a párolgás miatt kerülhet sor. A jelentett veszteségek pozitívak. Térfogat-növekedés lehetséges, tömegnövekedés azonban nem. |
| --- | --- |

4.2.1.10.

A (megfigyelt) finomítói felhasználás és a bruttó finomítói termelés különbsége. A veszteségekre a lepárlási folyamat során a párolgás miatt kerülhet sor. A jelentett veszteségek pozitívak. Térfogat-növekedés lehetséges, tömegnövekedés azonban nem.

| 4.2.1.11. | A nemzeti területen tárolt teljes nyitókészletek |
| --- | --- |

4.2.1.11.

| 4.2.1.12. | A nemzeti területen tárolt teljes zárókészletek |
| --- | --- |

4.2.1.12.

| 4.2.1.13. | Fűtőérték (nettó) |
| --- | --- |

4.2.1.13.

| 4.2.1.13.1. | Termelés (finomítói nyersanyagokra és adalékokban/oxigenátoknál lévő bioüzemanyagokra nem alkalmazandó) |
| --- | --- |

4.2.1.13.1.

| 4.2.1.13.2. | Import (adalékokban/oxigenátoknál lévő bioüzemanyagokra nem alkalmazandó) |
| --- | --- |

4.2.1.13.2.

| 4.2.1.13.3. | Export (adalékokban/oxigenátoknál lévő bioüzemanyagokra nem alkalmazandó) |
| --- | --- |

4.2.1.13.3.

| 4.2.1.13.4. | Teljes átlag |
| --- | --- |

4.2.1.13.4.

4.2.2.   OLAJTERMÉKEK ELLÁTÁSA

A következő aggregátumok csak a késztermékekre alkalmazandók (finomítói gáz, etán, cseppfolyósított szénhidrogéngáz, nafta, motorbenzin, beleértve a biobenzin részét, repülőbenzin, benzin típusú sugárhajtómű-üzemanyag, kerozin típusú sugárhajtómű-üzemanyag, beleértve a biokerozin részét, egyéb kerozin, gázolaj/dízelolaj, alacsony és magas kéntartalmú fűtőolaj, lakkbenzin és SBP, kenőanyagok, bitumen, paraffinviaszok, petrolkoksz és egyéb termékek). A közvetlen égetésre használt nyersolajat és földgáz-kondenzátumokat a késztermékek szállítása és a termékek közötti transzferek pont alatt kell bejelenteni.

| 4.2.2.1. | Kapott elsődleges termékek |
| --- | --- |

4.2.2.1.

| 4.2.2.2. | Bruttó finomítói termelés |
| --- | --- |

4.2.2.2.

| 4.2.2.3. | Újrahasznosított termékek |
| --- | --- |

4.2.2.3.

| 4.2.2.4. | Finomítói tüzelőanyag (Kőolaj-finomítók)
  A finomítókban villamos energia és értékesített hő termelésére felhasznált tüzelőanyagokat is ebben a kategóriában kell feltüntetni. |
| --- | --- |

4.2.2.4.

A finomítókban villamos energia és értékesített hő termelésére felhasznált tüzelőanyagokat is ebben a kategóriában kell feltüntetni.

| 4.2.2.4.1. | Csak villamos energiát termelő egységekben/erőművekben felhasznált |
| --- | --- |

4.2.2.4.1.

| 4.2.2.4.2. | CHP-egységekben felhasznált |
| --- | --- |

4.2.2.4.2.

| 4.2.2.4.3. | Csak hőtermelő egységekben/fűtőművekben felhasznált |
| --- | --- |

4.2.2.4.3.

| 4.2.2.5. | Import
  Az importra vonatkozó megjegyzés (4.2.1.5.) analóg módon alkalmazandó itt is. |
| --- | --- |

4.2.2.5.

Az importra vonatkozó megjegyzés (4.2.1.5.) analóg módon alkalmazandó itt is.

| 4.2.2.6. | Export
  Az importra vonatkozó megjegyzés (4.2.1.5.) analóg módon alkalmazandó itt is. |
| --- | --- |

4.2.2.6.

Az importra vonatkozó megjegyzés (4.2.1.5.) analóg módon alkalmazandó itt is.

| 4.2.2.7. | Nemzetközi tartályhajók |
| --- | --- |

4.2.2.7.

| 4.2.2.8. | Termékek közötti transzferek |
| --- | --- |

4.2.2.8.

| 4.2.2.9. | Transzferált termékek |
| --- | --- |

4.2.2.9.

| 4.2.2.10. | Készletváltozások |
| --- | --- |

4.2.2.10.

| 4.2.2.11. | Nyitó készletszintek |
| --- | --- |

4.2.2.11.

| 4.2.2.12. | Záró készletszintek |
| --- | --- |

4.2.2.12.

| 4.2.2.13. | Főtevékenységű termelők készletváltozásai
  Közüzemek által fenntartott készletváltozások, amelyek más pontok alatt jelentett készletszintekbe, illetve készletváltozásokba nem tartoznak belek. A készletfelhalmozás negatív, a készletfelhasználás pedig pozitív számként van feltüntetve. |
| --- | --- |

4.2.2.13.

Közüzemek által fenntartott készletváltozások, amelyek más pontok alatt jelentett készletszintekbe, illetve készletváltozásokba nem tartoznak belek. A készletfelhalmozás negatív, a készletfelhasználás pedig pozitív számként van feltüntetve.

| 4.2.2.14. | Átlagos nettó fűtőérték |
| --- | --- |

4.2.2.14.

4.2.3.   SZÁLLÍTÁSOK A PETROLKÉMIAI ÁGAZATBA

A kőolajkésztermékek megfigyelt szállításai elsődleges forrásokból (pl. finomítók, keverőüzemek stb.) a hazai piacra.

| 4.2.3.1. | Bruttó szállítások a petrolkémiai ágazatba |
| --- | --- |

4.2.3.1.

| 4.2.3.2. | A petrolkémiai ágazat energetikai célú felhasználása
  A petrolkémiai folyamatokhoz, pl. a gőzkrakkoláshoz tüzelőanyagként felhasznált olajmennyiségek. |
| --- | --- |

4.2.3.2.

A petrolkémiai folyamatokhoz, pl. a gőzkrakkoláshoz tüzelőanyagként felhasznált olajmennyiségek.

| 4.2.3.3. | A petrolkémiai ágazatban nem energetikai célú felhasználás
  A petrolkémiai ágazatban etilén-, propilén-, butilén-, szintetikusgáz-, aromások, butadién- és egyéb szénhidrogén-alapú nyersanyagok előállításának céljából pl. gőzkrakkolás, aromatizálás, gőzreformálás és hasonló eljárások során felhasznált olajmennyiségek. Nem foglalja magában a tüzelőanyagként felhasznált olajmennyiségeket. |
| --- | --- |

4.2.3.3.

A petrolkémiai ágazatban etilén-, propilén-, butilén-, szintetikusgáz-, aromások, butadién- és egyéb szénhidrogén-alapú nyersanyagok előállításának céljából pl. gőzkrakkolás, aromatizálás, gőzreformálás és hasonló eljárások során felhasznált olajmennyiségek. Nem foglalja magában a tüzelőanyagként felhasznált olajmennyiségeket.

| 4.2.3.4. | A petrolkémiai ágazatból a finomítókba történő visszaáramlás |
| --- | --- |

4.2.3.4.

4.2.4.   ÁTALAKÍTÁSI ÁGAZAT

Mind az energetikai célú, mind a nem energetikai célú felhasználás mennyiségeit be kell jelenteni.

| 4.2.4.1. | Főtevékenységű csak villamos energiát termelő létesítmények (erőművek) |
| --- | --- |

4.2.4.1.

| 4.2.4.2. | Saját célra csak villamos energiát termelő létesítmények (erőművek) |
| --- | --- |

4.2.4.2.

| 4.2.4.3. | Főtevékenységű CHP-létesítmények |
| --- | --- |

4.2.4.3.

| 4.2.4.4. | Saját célra termelő CHP-létesítmények |
| --- | --- |

4.2.4.4.

| 4.2.4.5. | Főtevékenységű termelők által csak hőt termelő létesítmények (fűtőművek) |
| --- | --- |

4.2.4.5.

| 4.2.4.6. | Saját célra csak hőt termelő létesítmények (fűtőművek) |
| --- | --- |

4.2.4.6.

| 4.2.4.7. | Gázgyárak/Gázosító üzemek |
| --- | --- |

4.2.4.7.

| 4.2.4.8. | Kevert földgáz |
| --- | --- |

4.2.4.8.

| 4.2.4.9. | Kokszolókemencék |
| --- | --- |

4.2.4.9.

| 4.2.4.10. | Kohók |
| --- | --- |

4.2.4.10.

| 4.2.4.11. | Petrolkémiai ipar |
| --- | --- |

4.2.4.11.

| 4.2.4.12. | Kőszénbrikett-üzemek |
| --- | --- |

4.2.4.12.

| 4.2.4.13. | Máshol nem szereplő – Átalakítás |
| --- | --- |

4.2.4.13.

4.2.5.   ENERGIAÁGAZAT

Mind az energetikai célú, mind a nem energetikai célú felhasználás mennyiségeit be kell jelenteni.

| 4.2.5.1. | Szénbányák |
| --- | --- |

4.2.5.1.

| 4.2.5.2. | Kőolaj- és földgázkitermelés |
| --- | --- |

4.2.5.2.

| 4.2.5.3. | Kokszoló kemencék |
| --- | --- |

4.2.5.3.

| 4.2.5.4. | Nagyolvasztók |
| --- | --- |

4.2.5.4.

| 4.2.5.5. | Gázgyárak |
| --- | --- |

4.2.5.5.

| 4.2.5.6. | A (kapcsolt és nem kapcsolt) erőművek, fűtőművek saját felhasználása |
| --- | --- |

4.2.5.6.

| 4.2.5.7. | Máshol nem szereplő – Energia |
| --- | --- |

4.2.5.7.

4.2.6.   TOVÁBBÍTÁSI ÉS ELOSZTÁSI VESZTESÉGEK

Mind az energetikai célú, mind a nem energetikai célú felhasználás mennyiségeit be kell jelenteni.

4.2.7.   VÉGSŐENERGIA-FOGYASZTÁS – IPARI ÁGAZAT

Mind az energetikai célú, mind a nem energetikai célú felhasználás mennyiségeit be kell jelenteni.

| 4.2.7.1. | Vas és acél |
| --- | --- |

4.2.7.1.

| 4.2.7.2. | Vegyi és petrolkémiai ipar |
| --- | --- |

4.2.7.2.

| 4.2.7.3. | Nemvasfémek |
| --- | --- |

4.2.7.3.

| 4.2.7.4. | Nemfém ásványok |
| --- | --- |

4.2.7.4.

| 4.2.7.5. | Szállítóeszköz |
| --- | --- |

4.2.7.5.

| 4.2.7.6. | Gépek |
| --- | --- |

4.2.7.6.

| 4.2.7.7. | Bányászat és kőfejtés |
| --- | --- |

4.2.7.7.

| 4.2.7.8. | Élelmiszer-, ital- és dohányáru |
| --- | --- |

4.2.7.8.

| 4.2.7.9. | Cellulóz, papír és nyomdai tevékenység |
| --- | --- |

4.2.7.9.

| 4.2.7.10. | Fa és fatermékek |
| --- | --- |

4.2.7.10.

| 4.2.7.11. | Építőipar |
| --- | --- |

4.2.7.11.

| 4.2.7.12. | Textil- és bőripar |
| --- | --- |

4.2.7.12.

| 4.2.7.13. | Máshol nem szereplő – Ipar |
| --- | --- |

4.2.7.13.

4.2.8.   VÉGSŐENERGIA-FOGYASZTÁS – KÖZLEKEDÉSI ÁGAZAT

Mind az energetikai célú, mind a nem energetikai célú felhasználás mennyiségeit be kell jelenteni.

| 4.2.8.1. | Nemzetközi légi közlekedés |
| --- | --- |

4.2.8.1.

| 4.2.8.2. | Belföldi légi közlekedés |
| --- | --- |

4.2.8.2.

| 4.2.8.3. | Közút |
| --- | --- |

4.2.8.3.

| 4.2.8.4. | Vasút |
| --- | --- |

4.2.8.4.

| 4.2.8.5. | Belvízi hajózás |
| --- | --- |

4.2.8.5.

| 4.2.8.6. | Csővezetékes szállítás |
| --- | --- |

4.2.8.6.

| 4.2.8.7. | Máshol nem szereplő – Közlekedés/Szállítás |
| --- | --- |

4.2.8.7.

4.2.9.   VÉGSŐENERGIA-FOGYASZTÁS – EGYÉB ÁGAZATOK

Mind az energetikai célú, mind a nem energetikai célú felhasználás mennyiségeit be kell jelenteni.

| 4.2.9.1. | Kereskedelmi és közszolgáltatások |
| --- | --- |

4.2.9.1.

| 4.2.9.2. | Háztartások |
| --- | --- |

4.2.9.2.

| 4.2.9.3. | Mezőgazdaság |
| --- | --- |

4.2.9.3.

| 4.2.9.4. | Erdőgazdálkodás |
| --- | --- |

4.2.9.4.

| 4.2.9.5. | Halászat |
| --- | --- |

4.2.9.5.

| 4.2.9.6. | Máshol nem szereplő – Egyéb |
| --- | --- |

4.2.9.6.

4.2.10.   IMPORT A SZÁRMAZÁSI ORSZÁG ÉS EXPORT A RENDELTETÉSI ORSZÁG SZERINT

Az importot származási ország szerint, az exportot rendeltetési ország szerint kell jelenteni. Az importra vonatkozó megjegyzés (4.2.1.5.) analóg módon alkalmazandó itt is.

4.2.11.   FINOMÍTÓI KAPACITÁS

A teljes nemzeti finomítói kapacitást és az éves kapacitást finomítónkénti bontásban, ezer tonna/évben kell megadni. A következő adatokat kell jelenteni:

| 4.2.11.1. | Név/hely |
| --- | --- |

4.2.11.1.

| 4.2.11.2. | Atmoszferikus lepárlás |
| --- | --- |

4.2.11.2.

| 4.2.11.3. | Vákuumlepárlás |
| --- | --- |

4.2.11.3.

| 4.2.11.4. | Krakkolás (termikus) |
| --- | --- |

4.2.11.4.

| 4.2.11.4.1. | Ebből: viszkozitástörés |
| --- | --- |

4.2.11.4.1.

| 4.2.11.4.2. | Ebből: kokszolás |
| --- | --- |

4.2.11.4.2.

| 4.2.11.5. | Krakkolás (katalitikus) |
| --- | --- |

4.2.11.5.

| 4.2.11.5.1. | Ebből: fluid katalitikus krakkolás |
| --- | --- |

4.2.11.5.1.

| 4.2.11.5.2. | Ebből: hidrokrakkolás |
| --- | --- |

4.2.11.5.2.

| 4.2.11.6. | Reformálás |
| --- | --- |

4.2.11.6.

| 4.2.11.7. | Kéntelenítés |
| --- | --- |

4.2.11.7.

| 4.2.11.8. | Alkilezés, polimerizáció, izomerizálás |
| --- | --- |

4.2.11.8.

| 4.2.11.9. | Éterezés |
| --- | --- |

4.2.11.9.

4.3.   Mértékegységek

A mennyiségeket kt-ban (kilotonna) kell jelenteni. A fűtőértéket megajoule/tonnában (MJ/t) kell jelenteni.

4.4.   Mentességek

Ciprus mentesül a 4.2.9. szakaszban (Végsőenergia-fogyasztás – Egyéb ágazatok) meghatározott aggregátumok jelentése alól; csak a teljes értékeket kell jelenteni. Ciprus mentesül a nem energetikai célú felhasználás 4.2.4. szakaszban (Átalakítási ágazat), 4.2.5. szakaszban (Energiaágazat), 4.2.7. szakaszban (Ipar), 4.2.7.2. szakaszban (Ipari ágazat – ebből: vegyi és petrolkémiai ipar), 4.2.8. szakaszban (Közlekedés) és 4.2.9. szakaszban (Egyéb ágazatok) való jelentése alól.

5.   MEGÚJULÓ ÉS HULLADÉKBÓL NYERT ENERGIA

5.1.   Alkalmazandó energiatermékek

Eltérő rendelkezés hiányában az adatgyűjtés valamennyi, az A. melléklet 3.5. fejezetében felsorolt energiatermékre vonatkozik. MEGÚJULÓ ÉS HULLADÉKBÓL NYERT ENERGIÁK Csak energetikai célra (például villamosenergia- és hőtermelés, energia-visszanyeréssel együtt járó égés céljából, a közlekedésben használt mozgó motorokban és helyhez kötött motorokban) felhasznált tüzelőanyag-mennyiségeket kell jelenteni. A nem energetikai célú fosszilis tüzelőanyagok helyettesítésére felhasznált megújulóenergia-termékek mennyiségeit az 5.2.9. szakaszban kell feltüntetni, de azokat nem kell feltüntetni e fejezet többi szakaszában. Az 5.2.9. szakaszban szereplő jelentéstételből ki kell zárni a nem a fosszilis tüzelőanyagok helyettesítésére kifejlesztett megújuló termékeket, például a bútorgyártáshoz, az építőiparhoz és a papír-/kartonpapírgyártáshoz használt szilárd bioüzemanyagokat, az élelmiszeriparban használt alkoholokat és a textiliparban használt gyapotot/természetes szálakat. A passzív termikus energia nem tartozik az 5. cikkre vonatkozó jelentéstételbe (például: épületek fűtésére felhasznált passzív termikus napenergia).

5.2.   Aggregátumok jegyzéke

Eltérő rendelkezés hiányában az aggregátumok következő jegyzékét az előző bekezdésben felsorolt valamennyi energiatermék esetében jelenteni kell. A környezeti hőt (hőszivattyúk) csak a következő ágazatok vonatkozásában kell jelenteni: Átalakítási ágazat (csak az értékesített hőre vonatkozó aggregátumok), Energiaágazat (csak a teljes, nincsenek alkategóriák), Ipar egésze (csak a teljes, nincsenek alkategóriák), Kereskedelmi és közszolgáltatások, Lakossági és Máshol nem szereplő – Egyéb. A környezeti hő (hőszivattyúk) esetében az Légtermikus, Geotermikus és Hidrotermikus alkategóriákat a belföldi termelés keretében kell bejelenteni. E három kategória mindegyikére vonatkozóan meg kell adni az »Ebből: a küszöbértéket meghaladó SPF-vel rendelkező hőszivattyúkból« alkategóriát. Az SPF (szezonális teljesítmény faktor) küszöbértékének összhangban kell lennie a 2009/28/EK irányelvvel és a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról szóló (EU) 2018/2001 irányelvvel.

5.2.1.   BRUTTÓ VILLAMOSENERGIA-TERMELÉS ÉS HŐFEJLESZTÉS

A 3.2.1. fejezetben foglalt fogalommeghatározások alkalmazandók. Az 5.2.1.1.–5.2.1.18. pontokban szereplő aggregátumokat a főtevékenységű termelőkre és a saját célra termelőkre külön-külön kell jelenteni. E két létesítménytípuson belül adott esetben a bruttó villamosenergia- és bruttó hőtermelést a csak villamos energia-, a csak hőtermelő és a kapcsolt (CHP) erőművek esetében külön-külön kell jelenteni.

| 5.2.1.1. | Tiszta vízerőművek (csak villamos energia esetében alkalmazandó) |
| --- | --- |

5.2.1.1.

| 5.2.1.2. | Vegyes üzemű vízerőművek (csak villamos energia esetében alkalmazandó) |
| --- | --- |

5.2.1.2.

| 5.2.1.3. | A tisztán szivattyús-tározós erőművek (csak villamos energia esetében alkalmazandó) |
| --- | --- |

5.2.1.3.

| 5.2.1.4. | Geotermikus energia |
| --- | --- |

5.2.1.4.

| 5.2.1.5. | Fotovoltaikus napenergia (csak villamos energia esetében alkalmazandó)
  A fotovoltaikus napenergia tekintetében a következő, méretre vonatkozó alkategóriákat kell megadni: |
| --- | --- |

5.2.1.5.

A fotovoltaikus napenergia tekintetében a következő, méretre vonatkozó alkategóriákat kell megadni:

| 5.2.1.5.1. | Kevesebb mint 30 kW |
| --- | --- |

5.2.1.5.1.

| 5.2.1.5.2. | 30 és 1 000 kW között |
| --- | --- |

5.2.1.5.2.

| 5.2.1.5.3. | Több mint 1 000 kW
  Az 5.2.1.5.1. – 5.2.1.5.3. tekintetében a tetőszerkezet és a hálózaton kívül alkategóriákat jelenteni kell. A hálózaton kívüli kategória megadása csak akkor kötelező, ha méretkategóriájában a fotovoltaikus kapacitás legalább 1 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

5.2.1.5.3.

Az 5.2.1.5.1. – 5.2.1.5.3. tekintetében a tetőszerkezet és a hálózaton kívül alkategóriákat jelenteni kell. A hálózaton kívüli kategória megadása csak akkor kötelező, ha méretkategóriájában a fotovoltaikus kapacitás legalább 1 %-át teszi ki.

| 5.2.1.6. | Napból származó hőenergia |
| --- | --- |

5.2.1.6.

| 5.2.1.7. | Árapály-, hullám-, tengeráram-energia (csak villamos energia esetében alkalmazandó) |
| --- | --- |

5.2.1.7.

| 5.2.1.8. | Szélenergia (csak villamos energia esetében alkalmazandó) |
| --- | --- |

5.2.1.8.

| 5.2.1.9. | Szárazföldi szélenergia |
| --- | --- |

5.2.1.9.

| 5.2.1.10. | Offshore szélenergia |
| --- | --- |

5.2.1.10.

| 5.2.1.11. | Megújuló kommunális hulladék |
| --- | --- |

5.2.1.11.

| 5.2.1.12. | Nem megújuló kommunális hulladék |
| --- | --- |

5.2.1.12.

| 5.2.1.13. | Szilárd bio-tüzelőanyagok |
| --- | --- |

5.2.1.13.

| 5.2.1.14. | Biogázok |
| --- | --- |

5.2.1.14.

| 5.2.1.15. | Biodízel |
| --- | --- |

5.2.1.15.

| 5.2.1.16. | Biobenzin |
| --- | --- |

5.2.1.16.

| 5.2.1.17. | Egyéb folyékony bioüzemanyagok |
| --- | --- |

5.2.1.17.

| 5.2.1.18. | Hőszivattyúk (csak hőtermelés esetében alkalmazandó) |
| --- | --- |

5.2.1.18.

5.2.2.   ELLÁTÁSI ÁGAZAT

| 5.2.2.1. | Termelés |
| --- | --- |

5.2.2.1.

| 5.2.2.2. | Import |
| --- | --- |

5.2.2.2.

| 5.2.2.3. | Export |
| --- | --- |

5.2.2.3.

| 5.2.2.4. | Nemzetközi tartályhajók |
| --- | --- |

5.2.2.4.

| 5.2.2.5. | Készletváltozások |
| --- | --- |

5.2.2.5.

5.2.3.   ÁTALAKÍTÁSI ÁGAZAT

| 5.2.3.1. | Főtevékenységű csak villamos energiát termelő létesítmények (erőművek) |
| --- | --- |

5.2.3.1.

| 5.2.3.2. | Főtevékenységű, hőt és villamos energiát kapcsoltan termelő (CHP) erőművek |
| --- | --- |

5.2.3.2.

| 5.2.3.3. | Főtevékenységű termelők által csak hőt termelő létesítmények (fűtőművek) |
| --- | --- |

5.2.3.3.

| 5.2.3.4. | Saját célra csak villamos energiát termelő létesítmények (erőművek) |
| --- | --- |

5.2.3.4.

| 5.2.3.5. | Hőt és villamos energiát saját célra kapcsoltan termelő (CHP) erőművek |
| --- | --- |

5.2.3.5.

| 5.2.3.6. | Saját célra csak hőt termelő létesítmények (fűtőművek) |
| --- | --- |

5.2.3.6.

| 5.2.3.7. | Kőszénbrikett-üzemek |
| --- | --- |

5.2.3.7.

| 5.2.3.8. | Barnaszénbrikett-/tőzegbrikett-üzemek |
| --- | --- |

5.2.3.8.

| 5.2.3.9. | Nagyolvasztók |
| --- | --- |

5.2.3.9.

| 5.2.3.10. | A földgázhálózatba bevezetve (pl. kevert földgázt előállító üzemek) |
| --- | --- |

5.2.3.10.

| 5.2.3.11. | Likvid fosszilis tüzelőanyagokkal keverve (pl. motorbenzin/dízel/kerozin) |
| --- | --- |

5.2.3.11.

| 5.2.3.12. | Faszén-előállító üzemek |
| --- | --- |

5.2.3.12.

| 5.2.3.13. | Máshol nem szereplő – Átalakítás |
| --- | --- |

5.2.3.13.

5.2.4.   ENERGIAÁGAZAT

| 5.2.4.1. | Gázosító üzemek (biogáz) |
| --- | --- |

5.2.4.1.

| 5.2.4.2. | Villamosenergia-, CHP- és hőerőművek |
| --- | --- |

5.2.4.2.

| 5.2.4.3. | Szénbányák |
| --- | --- |

5.2.4.3.

| 5.2.4.4. | Kőszénbrikett-üzemek |
| --- | --- |

5.2.4.4.

| 5.2.4.5. | Kokszolókemencék |
| --- | --- |

5.2.4.5.

| 5.2.4.6. | Kőolaj-finomítók |
| --- | --- |

5.2.4.6.

| 5.2.4.7. | Barnaszénbrikett-/tőzegbrikett-üzemek |
| --- | --- |

5.2.4.7.

| 5.2.4.8. | Gázművek |
| --- | --- |

5.2.4.8.

| 5.2.4.9. | Kohók |
| --- | --- |

5.2.4.9.

| 5.2.4.10. | Faszén-előállító üzemek |
| --- | --- |

5.2.4.10.

| 5.2.4.11. | Máshol nem szereplő – Energia |
| --- | --- |

5.2.4.11.

5.2.5.   TOVÁBBÍTÁSI ÉS ELOSZTÁSI VESZTESÉGEK

5.2.6.   VÉGSŐENERGIA-FOGYASZTÁS – IPARI ÁGAZAT

| 5.2.6.1. | Vas és acél |
| --- | --- |

5.2.6.1.

| 5.2.6.2. | Vegyi és petrolkémiai ipar |
| --- | --- |

5.2.6.2.

| 5.2.6.3. | Nemvasfémek |
| --- | --- |

5.2.6.3.

| 5.2.6.4. | Nemfém ásványok |
| --- | --- |

5.2.6.4.

| 5.2.6.5. | Szállítóeszköz |
| --- | --- |

5.2.6.5.

| 5.2.6.6. | Gépek |
| --- | --- |

5.2.6.6.

| 5.2.6.7. | Bányászat és kőfejtés |
| --- | --- |

5.2.6.7.

| 5.2.6.8. | Élelmiszer-, ital- és dohányáru |
| --- | --- |

5.2.6.8.

| 5.2.6.9. | Cellulóz, papír és nyomdai tevékenység |
| --- | --- |

5.2.6.9.

| 5.2.6.10. | Fa és fatermékek |
| --- | --- |

5.2.6.10.

| 5.2.6.11. | Építőipar |
| --- | --- |

5.2.6.11.

| 5.2.6.12. | Textil- és bőripar |
| --- | --- |

5.2.6.12.

| 5.2.6.13. | Máshol nem szereplő – Ipar |
| --- | --- |

5.2.6.13.

5.2.7.   VÉGSŐENERGIA-FOGYASZTÁS – KÖZLEKEDÉSI ÁGAZAT

| 5.2.7.1. | Vasút |
| --- | --- |

5.2.7.1.

| 5.2.7.2. | Közút |
| --- | --- |

5.2.7.2.

| 5.2.7.3. | Belvízi hajózás |
| --- | --- |

5.2.7.3.

| 5.2.7.4. | Belföldi légi közlekedés |
| --- | --- |

5.2.7.4.

| 5.2.7.5. | Nemzetközi légi közlekedés |
| --- | --- |

5.2.7.5.

| 5.2.7.6. | Máshol nem szereplő – Közlekedés/Szállítás |
| --- | --- |

5.2.7.6.

5.2.8.   VÉGSŐENERGIA-FOGYASZTÁS – EGYÉB ÁGAZATOK

| 5.2.8.1. | Kereskedelmi és közszolgáltatások |
| --- | --- |

5.2.8.1.

| 5.2.8.2. | Háztartások |
| --- | --- |

5.2.8.2.

| 5.2.8.3. | Mezőgazdaság |
| --- | --- |

5.2.8.3.

| 5.2.8.4. | Erdőgazdálkodás |
| --- | --- |

5.2.8.4.

| 5.2.8.5. | Halászat |
| --- | --- |

5.2.8.5.

| 5.2.8.6. | Máshol nem szereplő – Egyéb |
| --- | --- |

5.2.8.6.

5.2.9.   VÉGFELHASZNÁLÁS – NEM ENERGETIKAI CÉLÚ FELHASZNÁLÁS

a következő áruk esetében:

| 5.2.9.1. | Közlekedési ágazat |
| --- | --- |

5.2.9.1.

| 5.2.9.2. | Ipari ágazat |
| --- | --- |

5.2.9.2.

| 5.2.9.3. | Egyéb ágazatok
  A végfelhasználás – nem energetikai célú felhasználást a következő tüzelőanyag-csoportok tekintetében kell jelenteni: |
| --- | --- |

5.2.9.3.

A végfelhasználás – nem energetikai célú felhasználást a következő tüzelőanyag-csoportok tekintetében kell jelenteni:

| 5.2.9.4. | Szilárd bio-tüzelőanyagok |
| --- | --- |

5.2.9.4.

| 5.2.9.5. | Folyékony bioüzemanyagok |
| --- | --- |

5.2.9.5.

| 5.2.9.6. | Biogázok
  Az 5.2.9. szakaszban említett elemek jelentésére vonatkozó első referenciaév a 2024. A 2027. referenciaévig kizárólag az aggregát teljes végfelhasználás – nem energetikai célú felhasználás jelenthető az 5.2.9.1.–5.2.9.3. közötti cikkek helyett. Az 5.2.9. alatt jelentett mennyiségeket nem szükséges az 5.2.2.–5.2.8. alatt feltüntetni. |
| --- | --- |

5.2.9.6.

Az 5.2.9. szakaszban említett elemek jelentésére vonatkozó első referenciaév a 2024. A 2027. referenciaévig kizárólag az aggregát teljes végfelhasználás – nem energetikai célú felhasználás jelenthető az 5.2.9.1.–5.2.9.3. közötti cikkek helyett. Az 5.2.9. alatt jelentett mennyiségeket nem szükséges az 5.2.2.–5.2.8. alatt feltüntetni.

5.2.10.   MAXIMÁLIS NETTÓ ELEKTROMOS KAPACITÁS

A kapacitást a vonatkozó beszámolási év december 31-én érvényes állapot szerint kell jelenteni. Magában foglalja a csak villamosenergia- és a CHP-egységek elektromos kapacitását egyaránt. A maximális nettó elektromos kapacitás a valamennyi állomás adott működési időszak során egyénileg mért maximális nettó kapacitásának összege. A jelen célok vonatkozásában a működési időszakot folyamatosnak kell tekinteni: a gyakorlatban ez legalább napi 15 órát jelent. A maximális nettó kapacitás az a maximális potenciál, amely az egyetlen, folyamatos működésre képes aktív potenciál, miközben valamennyi erőmű működik, a hálózat kimeneti pontján.

| 5.2.10.1. | Tiszta vízerőművek |
| --- | --- |

5.2.10.1.

| 5.2.10.2. | Vegyes üzemű vízerőművek |
| --- | --- |

5.2.10.2.

| 5.2.10.3. | Tisztán szivattyús-tározós erőművek |
| --- | --- |

5.2.10.3.

| 5.2.10.4. | Geotermikus energia |
| --- | --- |

5.2.10.4.

| 5.2.10.5. | Fotovoltaikus napenergia
  A fotovoltaikus napenergia tekintetében a következő, méretre vonatkozó alkategóriákat kell megadni: |
| --- | --- |

5.2.10.5.

A fotovoltaikus napenergia tekintetében a következő, méretre vonatkozó alkategóriákat kell megadni:

| 5.2.10.5.1. | Kevesebb mint 30 kW |
| --- | --- |

5.2.10.5.1.

| 5.2.10.5.2. | 30 és 1 000 kW között |
| --- | --- |

5.2.10.5.2.

| 5.2.10.5.3. | Több mint 1 000 kW
  Az 5.2.10.5.1.–5.2.10.5.3. tekintetében a tetőszerkezet és a hálózaton kívül alkategóriákat jelenteni kell. A hálózaton kívüli kategória megadása csak akkor kötelező, ha méretkategóriájában a kapacitás legalább 1 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

5.2.10.5.3.

Az 5.2.10.5.1.–5.2.10.5.3. tekintetében a tetőszerkezet és a hálózaton kívül alkategóriákat jelenteni kell. A hálózaton kívüli kategória megadása csak akkor kötelező, ha méretkategóriájában a kapacitás legalább 1 %-át teszi ki.

| 5.2.10.6. | Napból származó hőenergia |
| --- | --- |

5.2.10.6.

| 5.2.10.7. | Árapály-, hullám-, tengeráram-energia |
| --- | --- |

5.2.10.7.

| 5.2.10.8. | Szárazföldi szélenergia |
| --- | --- |

5.2.10.8.

| 5.2.10.9. | Offshore szélenergia |
| --- | --- |

5.2.10.9.

| 5.2.10.10. | Ipari hulladék |
| --- | --- |

5.2.10.10.

| 5.2.10.11. | Kommunális hulladék |
| --- | --- |

5.2.10.11.

| 5.2.10.12. | Szilárd bio-tüzelőanyagok |
| --- | --- |

5.2.10.12.

| 5.2.10.13. | Biogázok |
| --- | --- |

5.2.10.13.

| 5.2.10.14. | Biodízel |
| --- | --- |

5.2.10.14.

| 5.2.10.15. | Biobenzin |
| --- | --- |

5.2.10.15.

| 5.2.10.16. | Egyéb folyékony bioüzemanyagok |
| --- | --- |

5.2.10.16.

5.2.11.   MŰSZAKI JELLEMZŐK

| 5.2.11.1. | Napkollektorok felülete
  A napkollektorok teljes felszerelt felületét kell jelenteni. A napkollektorok felülete csak a naphőenergia-termeléshez használt napkollektorokhoz kapcsolódik; a villamosenergia-termelésre használt napkollektor-felületről nem itt kell jelentést tenni (fotovoltaikus napenergia és koncentrált napenergia). Valamennyi napkollektor-felületet – mázas és mázatlan kollektorokat, sík és vákuumcsöves, energiahordozóként folyadékkal vagy levegővel működő kollektorokat – fel kell tüntetni. |
| --- | --- |

5.2.11.1.

A napkollektorok teljes felszerelt felületét kell jelenteni. A napkollektorok felülete csak a naphőenergia-termeléshez használt napkollektorokhoz kapcsolódik; a villamosenergia-termelésre használt napkollektor-felületről nem itt kell jelentést tenni (fotovoltaikus napenergia és koncentrált napenergia). Valamennyi napkollektor-felületet – mázas és mázatlan kollektorokat, sík és vákuumcsöves, energiahordozóként folyadékkal vagy levegővel működő kollektorokat – fel kell tüntetni.

| 5.2.11.2. | Gyártási kapacitás a biobenzin esetében |
| --- | --- |

5.2.11.2.

| 5.2.11.3. | Gyártási kapacitás a biodízel esetében |
| --- | --- |

5.2.11.3.

| 5.2.11.4. | Gyártási kapacitás a bio sugárhajtómű-kerozin esetében |
| --- | --- |

5.2.11.4.

| 5.2.11.5. | Gyártási kapacitás az egyéb folyékony bioüzemanyagok esetében |
| --- | --- |

5.2.11.5.

| 5.2.11.6. | Átlagos nettó fűtőérték a biobenzin esetében |
| --- | --- |

5.2.11.6.

| 5.2.11.7. | Átlagos nettó fűtőérték a bioetanol esetében |
| --- | --- |

5.2.11.7.

| 5.2.11.8. | Átlagos nettó fűtőérték a biodízel esetében |
| --- | --- |

5.2.11.8.

| 5.2.11.9. | Átlagos nettó fűtőérték a bio sugárhajtómű-kerozin esetében |
| --- | --- |

5.2.11.9.

| 5.2.11.10. | Átlagos nettó fűtőérték az egyéb folyékony bioüzemanyagok esetében |
| --- | --- |

5.2.11.10.

| 5.2.11.11. | Átlagos nettó fűtőérték a faszén esetében |
| --- | --- |

5.2.11.11.

| 5.2.11.12. | A hőszivattyúk hőkapacitása: Légtermikus |
| --- | --- |

5.2.11.12.

| 5.2.11.12.1. | A hőszivattyúk hőkapacitása: Légtermikus Levegő-levegő |
| --- | --- |

5.2.11.12.1.

| 5.2.11.12.2. | A hőszivattyúk hőkapacitása: Légtermikus Levegő-víz |
| --- | --- |

5.2.11.12.2.

| 5.2.11.12.3. | A hőszivattyúk hőkapacitása: Légtermikus Levegő-levegő (visszafordítható) |
| --- | --- |

5.2.11.12.3.

| 5.2.11.12.4. | A hőszivattyúk hőkapacitása: Légtermikus Levegő-víz (visszafordítható) |
| --- | --- |

5.2.11.12.4.

| 5.2.11.12.5. | A hőszivattyúk hőkapacitása: Légtermikus kipufogó Levegő-levegő |
| --- | --- |

5.2.11.12.5.

| 5.2.11.12.6. | A hőszivattyúk hőkapacitása: Légtermikus kipufogó Levegő-víz |
| --- | --- |

5.2.11.12.6.

| 5.2.11.13. | A hőszivattyúk hőkapacitása: Geotermikus energia |
| --- | --- |

5.2.11.13.

| 5.2.11.13.1. | A hőszivattyúk hőkapacitása: Geotermikus energia Föld-levegő |
| --- | --- |

5.2.11.13.1.

| 5.2.11.13.2. | A hőszivattyúk hőkapacitása: Geotermikus energia Föld-víz |
| --- | --- |

5.2.11.13.2.

| 5.2.11.14. | A hőszivattyúk hőkapacitása: Hidrotermikus hő |
| --- | --- |

5.2.11.14.

| 5.2.11.14.1. | A hőszivattyúk hőkapacitása: Hidrotermikus hő Víz-levegő |
| --- | --- |

5.2.11.14.1.

| 5.2.11.14.2. | A hőszivattyúk hőkapacitása: Hidrotermikus hő Víz-víz
  Az 5.2.11.12.–5.2.11.14.2. között említett cikkek mindegyikére vonatkozóan meg kell adni az alkategóriát »Ebből: a küszöbértéket meghaladó SPF-vel rendelkező hőszivattyúkból«. A szezonális teljesítmény faktor (SPF) küszöbértékének meg kell felelnie a 2009/28/EK irányelvnek és a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról szóló (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (3). |
| --- | --- |

5.2.11.14.2.

Az 5.2.11.12.–5.2.11.14.2. között említett cikkek mindegyikére vonatkozóan meg kell adni az alkategóriát »Ebből: a küszöbértéket meghaladó SPF-vel rendelkező hőszivattyúkból«. A szezonális teljesítmény faktor (SPF) küszöbértékének meg kell felelnie a 2009/28/EK irányelvnek és a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról szóló (EU) 2018/2001 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (3).

5.2.12.   Szilárd bio-tüzelőanyagok és biogáz előállítása

A szilárd bio-tüzelőanyagok (faszén kivételével) össztermelését a következő tüzelőanyagok szerint kell megosztani:

| 5.2.12.1. | Tűzifa, fahulladék és melléktermékek |
| --- | --- |

5.2.12.1.

| 5.2.12.1.1. | Tűzifa, fahulladék és melléktermékek, ezen belül: fapellet |
| --- | --- |

5.2.12.1.1.

| 5.2.12.2. | Feketelúg |
| --- | --- |

5.2.12.2.

| 5.2.12.3. | Kipréselt cukornád |
| --- | --- |

5.2.12.3.

| 5.2.12.4. | Állati hulladék |
| --- | --- |

5.2.12.4.

| 5.2.12.5. | Egyéb növényi anyagok és maradékok |
| --- | --- |

5.2.12.5.

| 5.2.12.6. | Az ipari hulladék megújuló része
  A biogáz össztermelése a következő termelési módok között oszlik meg: |
| --- | --- |

5.2.12.6.

A biogáz össztermelése a következő termelési módok között oszlik meg:

| 5.2.12.7. | Anaerob erjesztésből származó biogáz: depóniagáz |
| --- | --- |

5.2.12.7.

| 5.2.12.8. | Anaerob erjesztésből származó biogáz: szennyvíziszap-gáz |
| --- | --- |

5.2.12.8.

| 5.2.12.9. | Anaerob erjesztésből származó biogáz: anaerob erjesztésből származó egyéb biogáz |
| --- | --- |

5.2.12.9.

| 5.2.12.10. | Termikus folyamatokból származó biogáz |
| --- | --- |

5.2.12.10.

5.2.13.   Import a származási ország ÉS export a rendeltetési ország szerint

Az importot származási ország szerint, az exportot rendeltetési ország szerint kell jelenteni. A biobenzinre, bioetanolra, a bio sugárhajtómű-kerozinra, a biodízelre, az egyéb folyékony bioüzemanyagokra és a fapelletre alkalmazandó.

5.3.   Mértékegységek

A villamos energiát GWh-ban (gigawatt-óra), a hőt TJ-ban (terajoule), az elektromos kapacitást pedig MW-ban (megawatt) kell jelenteni.

A jelentett mennyiségeket terajoule-ban (TJ) a nettó fűtőértéken (NCV) kell bejelenteni, a faszén, a biobenzin, a bioetanol, a bio sugárhajtómű-kerozin, a biodízel és az egyéb folyékony bio-tüzelőanyagok kivételével, amelyeket kt-ban (kilotonna) kell bejelenteni.

A fűtőértéket megajoule/tonnában (MJ/t) kell jelenteni.

A napkollektorok felületét 1 000 m2-ben kell jelenteni.

A gyártási kapacitást kt (kilotonna)/év-ben kell jelenteni.

6.   Éves atomenergia-statisztika

A nukleáris energia polgári felhasználására vonatkozóan a következő adatokat kell jelenteni:

6.1.   Aggregátumok jegyzéke

6.1.1.   DÚSÍTÓ KAPACITÁS

A működő dúsítóüzemek éves szeparációsmunka-kapacitása (urán izotópszeparációja).

6.1.2.   FRISS FŰTŐELEMEK GYÁRTÁSI KAPACITÁSA

A fűtőanyaggyártó üzemek éves gyártási kapacitása. A MOX-fűtőanyagot gyártó üzemek nem tartoznak ide.

6.1.3.   MOX-FŰTŐANYAGOT GYÁRTÓ ÜZEMEK KAPACITÁSA.

A MOX-fűtőelemgyártó üzemek éves gyártási kapacitása.

A MOX-fűtőanyag plutónium és urán keverékét tartalmazza (kevert oxid).

6.1.4.   FRISS FŰTŐELEMEK GYÁRTÁSA

Befejezett friss fűtőelemek gyártása a nukleárisfűtőanyag-gyártó üzemekben. A pálcák vagy más résztermékek nem tartoznak ide. A MOX-fűtőanyagot gyártó üzemek szintén nem tartoznak ide.

6.1.5.   MOX-FŰTŐELEMEK GYÁRTÁSA

Befejezett friss fűtőelemek gyártása a MOX-fűtőanyag-gyártó üzemekben. A pálcák vagy más résztermékek nem tartoznak ide.

6.1.6.   NUKLEÁRIS HŐ TERMELÉSE

Az atomreaktorok által villamosenergia-termeléshez vagy más hasznos felhasználásra fejlesztett hő teljes mennyisége.

6.1.7.   A VÉGLEGESEN KIMERÜLT, BESUGÁRZOTT FŰTŐELEMEK ÉVI ÁTLAGOS KIÉGÉSE

Azon fűtőelemek kiégésének számított átlaga, amelyeket az érintett tárgyév során végképp eltávolítottak az atomreaktorból. Nem tartoznak ide azok a fűtőelemek, amelyeket rövid időre kivettek, és valószínűleg később vissza fognak tölteni.

6.1.8.   REPROCESSZÁLÓ ÜZEMEKBEN TÖRTÉNŐ URÁN- ÉS PLUTÓNIUMTERMELÉS

A tárgyév során reprocesszáló üzemekben megtermelt urán és plutónium.

6.1.9.   A REPROCESSZÁLÓ ÜZEMEK KAPACITÁSA (URÁN ÉS PLUTÓNIUM)

Évi urán- és plutónium-reprocesszálási kapacitás.

6.2.   Mértékegységek

tSWU (szeparációsmunkaegység-tonna) a 6.1.1. pont esetében

tHM (nehézfémtonna) a 6.1.4, a 6.1.5., a 6.1.8. pont esetében

tHM (nehézfémtonna) évente a 6.1.2, a 6.1.3., a 6.1.9. pont esetében

TJ (terajoule) a 6.1.6. pont esetében

GWd/tHM (gigawatt-nap/nehézfémtonna) a 6.1.7. pont esetében

7.   HIDROGÉN

A következő, hidrogénre vonatkozó adatokat első alkalommal a 2024. referenciaévre vonatkozóan kell megadni.

7.1.   Aggregátumok jegyzéke

| 7.1.1. | Belföldi termelés |
| --- | --- |

7.1.1.

| 7.1.1.1. | Földgázból |
| --- | --- |

7.1.1.1.

| 7.1.1.2. | Kőolajból és kőolajtermékek |
| --- | --- |

7.1.1.2.

| 7.1.1.3. | Szilárd tüzelőanyagokból |
| --- | --- |

7.1.1.3.

| 7.1.1.4. | Megújuló energiákból |
| --- | --- |

7.1.1.4.

| 7.1.1.5. | Elektrolízis útján |
| --- | --- |

7.1.1.5.

| 7.1.1.5.1. | Ebből: a fenntartható megújuló energiákból származó villamos energia – közvetlen szállítóvezeték |
| --- | --- |

7.1.1.5.1.

| 7.1.1.5.2. | Ebből: Atomerőművekből származó villamos energia – közvetlen szállítóvezeték |
| --- | --- |

7.1.1.5.2.

| 7.1.1.6. | Egyéb forrásokból |
| --- | --- |

7.1.1.6.

| 7.1.2. | Import |
| --- | --- |

7.1.2.

| 7.1.3. | Export |
| --- | --- |

7.1.3.

| 7.1.4. | Készletváltozások |
| --- | --- |

7.1.4.

| 7.1.5. | Nemzetközi tartályhajók |
| --- | --- |

7.1.5.

| 7.1.6. | Nemzetközi légi közlekedés |
| --- | --- |

7.1.6.

| 7.1.7. | Statisztikai különbségek |
| --- | --- |

7.1.7.

| 7.1.8. | Átalakítás: Főtevékenységű villamos energiát termelő létesítmények (erőművek) |
| --- | --- |

7.1.8.

| 7.1.9. | Átalakítás: Saját célra villamos energiát termelő létesítmények (erőművek) |
| --- | --- |

7.1.9.

| 7.1.10. | Átalakítás: Főtevékenységű CHP-létesítmények |
| --- | --- |

7.1.10.

| 7.1.11. | Átalakítás: Saját célra hőt és villamos energiát kapcsoltan (CHP) termelő létesítmények |
| --- | --- |

7.1.11.

| 7.1.12. | Átalakítás: Főtevékenységű termelők által hőt termelő létesítmények (fűtőművek) |
| --- | --- |

7.1.12.

| 7.1.13. | Átalakítás: Saját célra hőt termelő létesítmények (fűtőművek) |
| --- | --- |

7.1.13.

| 7.1.14. | Átalakítás: Gázgyárak (és egyéb, gázzá történő átalakítás) |
| --- | --- |

7.1.14.

| 7.1.15. | Átalakítás: Finomítók |
| --- | --- |

7.1.15.

| 7.1.16. | Átalakítás: Petrolkémiai ipar |
| --- | --- |

7.1.16.

| 7.1.17. | Máshol nem szereplő átalakítás (Átalakítás) |
| --- | --- |

7.1.17.

| 7.1.18. | Energiaágazat: Szénbányák |
| --- | --- |

7.1.18.

| 7.1.19. | Energiaágazat: Kőolaj- és földgázkitermelés |
| --- | --- |

7.1.19.

| 7.1.20. | Energiaágazat: Kokszolókemencék (energia) |
| --- | --- |

7.1.20.

| 7.1.21. | Energiaágazat: Kohók (energia) |
| --- | --- |

7.1.21.

| 7.1.22. | Energiaágazat: Gázgyárak (energia) |
| --- | --- |

7.1.22.

| 7.1.23. | Energiaágazat: Villamos energia, CHP és hő |
| --- | --- |

7.1.23.

| 7.1.24. | Energiaágazat: Máshol nem szereplő (Energia) |
| --- | --- |

7.1.24.

| 7.1.25. | Továbbítási és elosztási veszteségek |
| --- | --- |

7.1.25.

| 7.1.26. | Végső, nem energetikai célú felhasználás – Ipari ágazat: Vas és acél |
| --- | --- |

7.1.26.

| 7.1.27. | Végső, nem energetikai célú felhasználás – Ipari ágazat: Vegyi és petrolkémiai ipar |
| --- | --- |

7.1.27.

| 7.1.28. | Végső, nem energetikai célú felhasználás – Ipari ágazat: Nemvasfémek |
| --- | --- |

7.1.28.

| 7.1.29. | Végső, nem energetikai célú felhasználás – Ipari ágazat: Nemfém ásványok |
| --- | --- |

7.1.29.

| 7.1.30. | Végső, nem energetikai célú felhasználás – Ipari ágazat: Szállítóeszköz |
| --- | --- |

7.1.30.

| 7.1.31. | Végső, nem energetikai célú felhasználás – Ipari ágazat: Gépek |
| --- | --- |

7.1.31.

| 7.1.32. | Végső, nem energetikai célú felhasználás – Ipari ágazat: Bányászat és kőfejtés |
| --- | --- |

7.1.32.

| 7.1.33. | Végső, nem energetikai célú felhasználás – Ipari ágazat: Élelmiszer-, ital- és dohányáru |
| --- | --- |

7.1.33.

| 7.1.34. | Végső, nem energetikai célú felhasználás – Ipari ágazat: Cellulóz-, papír- és nyomdaipar |
| --- | --- |

7.1.34.

| 7.1.35. | Végső, nem energetikai célú felhasználás – Ipari ágazat: Fa és fatermékek |
| --- | --- |

7.1.35.

| 7.1.36. | Végső, nem energetikai célú felhasználás – Ipari ágazat: Építőipar |
| --- | --- |

7.1.36.

| 7.1.37. | Végső, nem energetikai célú felhasználás – Ipari ágazat: Textil- és bőripar |
| --- | --- |

7.1.37.

| 7.1.38. | Végső, nem energetikai célú felhasználás – Ipari ágazat: Máshol nem szereplő (Ipar) |
| --- | --- |

7.1.38.

| 7.1.39. | Végső, nem energetikai célú fogyasztás: Egyéb ágazatok |
| --- | --- |

7.1.39.

| 7.1.40. | Végsőenergia-fogyasztás – Ipari ágazat: Vas és acél |
| --- | --- |

7.1.40.

| 7.1.41. | Végsőenergia-fogyasztás – Ipari ágazat: Vegyi és petrolkémiai ipar |
| --- | --- |

7.1.41.

| 7.1.42. | Végsőenergia-fogyasztás – Ipari ágazat: Nemvasfémek |
| --- | --- |

7.1.42.

| 7.1.43. | Végsőenergia-fogyasztás – Ipari ágazat: Nemfém ásványok |
| --- | --- |

7.1.43.

| 7.1.44. | Végsőenergia-fogyasztás – Ipari ágazat: Szállítóeszköz |
| --- | --- |

7.1.44.

| 7.1.45. | Végsőenergia-fogyasztás – Ipari ágazat: Gépek |
| --- | --- |

7.1.45.

| 7.1.46. | Végsőenergia-fogyasztás – Ipari ágazat: Bányászat és kőfejtés |
| --- | --- |

7.1.46.

| 7.1.47. | Végsőenergia-fogyasztás – Ipari ágazat: Élelmiszer-, ital- és dohányáru |
| --- | --- |

7.1.47.

| 7.1.48. | Végsőenergia-fogyasztás – Ipari ágazat: Cellulóz-, papír- és nyomdaipar |
| --- | --- |

7.1.48.

| 7.1.49. | Végsőenergia-fogyasztás – Ipari ágazat: Fa és fatermékek |
| --- | --- |

7.1.49.

| 7.1.50. | Végsőenergia-fogyasztás – Ipari ágazat: Építőipar |
| --- | --- |

7.1.50.

| 7.1.51. | Végsőenergia-fogyasztás – Ipari ágazat: Textil- és bőripar |
| --- | --- |

7.1.51.

| 7.1.52. | Végsőenergia-fogyasztás – Ipari ágazat: Máshol nem szereplő (Ipar) |
| --- | --- |

7.1.52.

| 7.1.53. | Végsőenergia-fogyasztás – Közlekedési ágazat: Belföldi légi közlekedés |
| --- | --- |

7.1.53.

| 7.1.54. | Végsőenergia-fogyasztás – Közlekedési ágazat: Közút |
| --- | --- |

7.1.54.

| 7.1.55. | Végsőenergia-fogyasztás – Közlekedési ágazat: Vasút |
| --- | --- |

7.1.55.

| 7.1.56. | Végsőenergia-fogyasztás – Közlekedési ágazat: Belvízi hajózás |
| --- | --- |

7.1.56.

| 7.1.57. | Végsőenergia-fogyasztás – Közlekedési ágazat: Csővezetékes szállítás |
| --- | --- |

7.1.57.

| 7.1.58. | Végsőenergia-fogyasztás – Közlekedési ágazat: Máshol nem szereplő (Közlekedés/Szállítás) |
| --- | --- |

7.1.58.

| 7.1.59. | Egyéb ágazatok: Kereskedelmi és közszolgáltatások |
| --- | --- |

7.1.59.

| 7.1.60. | Egyéb ágazatok: Háztartások |
| --- | --- |

7.1.60.

| 7.1.61. | Egyéb ágazatok: Mezőgazdaság |
| --- | --- |

7.1.61.

| 7.1.62. | Egyéb ágazatok: Erdőgazdálkodás |
| --- | --- |

7.1.62.

| 7.1.63. | Egyéb ágazatok: Halászat |
| --- | --- |

7.1.63.

| 7.1.64. | Egyéb ágazatok: Máshol nem szereplő (Egyéb) |
| --- | --- |

7.1.64.

7.2.   Gyártási kapacitás

A referenciaévben, december 31-én aktuális hidrogéntermelési-kapacitást ugyanolyan részletességgel kell jelenteni, mint a termelés (a 7.1.1.1.–7.1.1.6. között említett tételek) vonatkozásában.

7.3.   Mértékegységek

A mennyiségeket évente bruttó fűtőértéken alapuló terajoule-ban (TJ) (GCV) és a termelési kapacitást terajoule-ban (TJ) (GCV) kell bejelenteni.

8.   A végsőenergia-fogyasztásra vonatkozó részletes statisztika

A végsőenergia-fogyasztásra vonatkozó adatok bontását a következőképpen kell jelenteni.

8.1.   Aggregátumok jegyzéke

8.1.1.   Ipari ágazat

Az A. melléklet 2.6.1. szakaszában megadott meghatározások szerint kell jelenteni.

| 8.1.1.1. | Bányászat és kőfejtés |
| --- | --- |

8.1.1.1.

| 8.1.1.1.1. | Fémtartalmú érc bányászata |
| --- | --- |

8.1.1.1.1.

| 8.1.1.1.2. | Egyéb bányászat |
| --- | --- |

8.1.1.1.2.

| 8.1.1.1.3. | Bányászati szolgáltatás |
| --- | --- |

8.1.1.1.3.

| 8.1.1.2. | Élelmiszer-, ital- és dohányáru |
| --- | --- |

8.1.1.2.

| 8.1.1.2.1. | Élelmiszergyártás |
| --- | --- |

8.1.1.2.1.

| 8.1.1.2.2. | Italgyártás |
| --- | --- |

8.1.1.2.2.

| 8.1.1.2.3. | Dohánytermék gyártása |
| --- | --- |

8.1.1.2.3.

| 8.1.1.3. | Textil- és bőripar |
| --- | --- |

8.1.1.3.

| 8.1.1.4. | Fa és fatermékek |
| --- | --- |

8.1.1.4.

| 8.1.1.5. | Cellulóz, papír és nyomdai tevékenység |
| --- | --- |

8.1.1.5.

| 8.1.1.5.1. | Papír, papírtermékek gyártása |
| --- | --- |

8.1.1.5.1.

| 8.1.1.5.1.1. | Papíripari rostanyag gyártása |
| --- | --- |

8.1.1.5.1.1.

| 8.1.1.5.1.2. | Egyéb papír és papírtermékek |
| --- | --- |

8.1.1.5.1.2.

| 8.1.1.5.2. | Nyomdai és egyéb sokszorosítási tevékenység |
| --- | --- |

8.1.1.5.2.

| 8.1.1.6. | Vegyi és petrolkémiai ipar |
| --- | --- |

8.1.1.6.

| 8.1.1.6.1. | Vegyi anyagok, termékek gyártása |
| --- | --- |

8.1.1.6.1.

| 8.1.1.6.2. | Gyógyszeralapanyag és gyógyszerkészítmény gyártása |
| --- | --- |

8.1.1.6.2.

| 8.1.1.7. | Nemfém ásványok |
| --- | --- |

8.1.1.7.

| 8.1.1.7.1. | Üveg, üvegtermékek gyártása |
| --- | --- |

8.1.1.7.1.

| 8.1.1.7.2. | Cement-, mész-, gipszgyártás (beleértve a cementklinkert is) |
| --- | --- |

8.1.1.7.2.

| 8.1.1.7.3. | Egyéb nemfém ásványi termékek |
| --- | --- |

8.1.1.7.3.

| 8.1.1.8. | Vas és acél [fémalapanyag gyártása A] |
| --- | --- |

8.1.1.8.

| 8.1.1.9. | Nemvasfémiparágak [fémalapanyag gyártása B] |
| --- | --- |

8.1.1.9.

| 8.1.1.9.1. | Alumíniumgyártás |
| --- | --- |

8.1.1.9.1.

| 8.1.1.9.2. | Egyéb nemvasfémiparágak |
| --- | --- |

8.1.1.9.2.

| 8.1.1.10. | Gépek |
| --- | --- |

8.1.1.10.

| 8.1.1.10.1. | Fémfeldolgozási termékek gyártása, kivéve gépek és berendezések |
| --- | --- |

8.1.1.10.1.

| 8.1.1.10.2. | Számítógépek, elektronikai és optikai termékek gyártása |
| --- | --- |

8.1.1.10.2.

| 8.1.1.10.3. | Villamos berendezések gyártása |
| --- | --- |

8.1.1.10.3.

| 8.1.1.10.4. | Máshova nem sorolt gépek, berendezések gyártása |
| --- | --- |

8.1.1.10.4.

| 8.1.1.11. | Szállítóeszköz |
| --- | --- |

8.1.1.11.

| 8.1.1.12. | Máshol nem szereplő – Ipar |
| --- | --- |

8.1.1.12.

| 8.1.1.12.1. | Gumi-, műanyag termékek gyártása |
| --- | --- |

8.1.1.12.1.

| 8.1.1.12.2. | Bútorgyártás |
| --- | --- |

8.1.1.12.2.

| 8.1.1.12.3. | Egyéb gyártási tevékenység |
| --- | --- |

8.1.1.12.3.

8.1.2.   Közlekedési ágazat

Az A. melléklet 2.6.2. szakaszában megadott meghatározások szerint kell jelenteni.

| 8.1.2.1. | Vasút |
| --- | --- |

8.1.2.1.

| 8.1.2.1.1. | Nagysebességű vasút |
| --- | --- |

8.1.2.1.1.

| 8.1.2.1.2. | Hagyományos vasút |
| --- | --- |

8.1.2.1.2.

| 8.1.2.1.2.1. | Személyszállítás hagyományos vasúton |
| --- | --- |

8.1.2.1.2.1.

| 8.1.2.1.2.1. | Árufuvarozás hagyományos vasúton |
| --- | --- |

8.1.2.1.2.1.

| 8.1.2.1.3. | Metró és villamos |
| --- | --- |

8.1.2.1.3.

| 8.1.2.2. | Közút |
| --- | --- |

8.1.2.2.

| 8.1.2.2.1. | Teherszállító nehézgépjárművek |
| --- | --- |

8.1.2.2.1.

| 8.1.2.2.2. | Csoportos személyszállítás |
| --- | --- |

8.1.2.2.2.

| 8.1.2.2.3. | Személygépkocsik és kisteherautók |
| --- | --- |

8.1.2.2.3.

| 8.1.2.2.4. | Egyéb közúti járművek |
| --- | --- |

8.1.2.2.4.

8.1.3.   Kereskedelmi és közszolgáltatási ágazat

Az A. melléklet 2.6.3.1. szakaszában megadott meghatározások szerint kell jelenteni.

| 8.1.3.1. | Ipari gép, berendezés, eszköz javítása és üzembe helyezése |
| --- | --- |

8.1.3.1.

| 8.1.3.2. | Vízellátás; szennyvíz gyűjtése, kezelése, hulladékgazdálkodás, szennyeződésmentesítés |
| --- | --- |

8.1.3.2.

| 8.1.3.3. | Nagy- és kiskereskedelem; gépjármű, motorkerékpár javítása |
| --- | --- |

8.1.3.3.

| 8.1.3.3.1. | Nagykereskedelem |
| --- | --- |

8.1.3.3.1.

| 8.1.3.3.2. | Kiskereskedelem |
| --- | --- |

8.1.3.3.2.

| 8.1.3.4. | Raktározás és szállítást kiegészítő tevékenység |
| --- | --- |

8.1.3.4.

| 8.1.3.5. | Postai és futárpostai tevékenység |
| --- | --- |

8.1.3.5.

| 8.1.3.6. | Szálláshely-szolgáltatás, vendéglátás |
| --- | --- |

8.1.3.6.

| 8.1.3.6.1. | Szálláshely-szolgáltatás |
| --- | --- |

8.1.3.6.1.

| 8.1.3.6.2. | Vendéglátás |
| --- | --- |

8.1.3.6.2.

| 8.1.3.7. | Tájékoztatás és kommunikáció |
| --- | --- |

8.1.3.7.

| 8.1.3.8. | Pénzügyi, biztosítási tevékenység és ingatlanügyletek |
| --- | --- |

8.1.3.8.

| 8.1.3.9. | Adminisztratív és szolgáltatást támogató tevékenység |
| --- | --- |

8.1.3.9.

| 8.1.3.10. | Közigazgatás, védelem; kötelező társadalombiztosítás |
| --- | --- |

8.1.3.10.

| 8.1.3.11. | Oktatás |
| --- | --- |

8.1.3.11.

| 8.1.3.12. | Humán-egészségügyi, szociális ellátás |
| --- | --- |

8.1.3.12.

| 8.1.3.12.1. | Fekvőbeteg-ellátás |
| --- | --- |

8.1.3.12.1.

| 8.1.3.13. | Művészet, szórakoztatás, szabadidő |
| --- | --- |

8.1.3.13.

| 8.1.3.13.1. | Sportügyi tevékenységek |
| --- | --- |

8.1.3.13.1.

| 8.1.3.14. | Területen kívüli szervezet |
| --- | --- |

8.1.3.14.

| 8.1.3.15. | Szakmai, tudományos és műszaki tevékenység és egyéb szolgáltatások |
| --- | --- |

8.1.3.15.

| 8.1.3.16. | Adatközpontok. Kizárólag az adatszolgáltató egységek által üzemeltetett, legfeljebb 1 MW teljes kapacitással rendelkező adatközpontokat (NACE-kódjuktól függetlenül) kell bejelenteni. E cikk tekintetében az első alkalommal a 2024. referenciaévre vonatkozóan kötelező adatokat szolgáltatni. |
| --- | --- |

8.1.3.16.

8.1.4.   Háztartási szektor

Az A. melléklet 2.6.3.2. szakaszában megadott meghatározások szerint kell jelenteni.

| 8.1.4.1. | Háztartások: Helyiségek fűtése |
| --- | --- |

8.1.4.1.

| 8.1.4.2. | Háztartások: Helyiségek hűtése |
| --- | --- |

8.1.4.2.

| 8.1.4.3. | Háztartások: Vízfűtés |
| --- | --- |

8.1.4.3.

| 8.1.4.4. | Háztartások: Főzés |
| --- | --- |

8.1.4.4.

| 8.1.4.5. | Háztartások: Világítás és készülékek
  Csak villamos energiára vonatkozik |
| --- | --- |

8.1.4.5.

Csak villamos energiára vonatkozik

| 8.1.4.6. | Háztartások: Egyéb végfelhasználás |
| --- | --- |

8.1.4.6.

8.2.   Alkalmazandó energiatermékek

Eltérő rendelkezés hiányában az adatgyűjtés az A. mellékletben felsorolt összes energiatermékre alkalmazandó.

Az Eurostat meghatározza azon energiatermékek tényleges listáját, amelyekre vonatkozóan a B. melléklet 7. pontjának hatálya alá tartozó adatokat az A. melléklet 3. pontjában felsoroltak részhalmazaként kell jelenteni az adatszolgáltatási űrlapon.

8.3.   Mértékegységek

A szilárd fosszilis tüzelőanyagok mennyiségét kt-ban (kilotonna) kell jelenteni.

A nyersolaj és kőolajtermékek mennyiségét kt-ban (kilotonna) kell jelenteni.

A földgáz és a feldolgozott gázok (gázgyári gáz, kamragáz, kohógáz, egyéb visszanyert gázok) mennyiségét azok energiatartalma szerint, azaz bruttó fűtőértéken alapuló terajoule-ban (TJ GCV) kell jelenteni.

A villamos energiát GWh-ban (gigawatt-óra) kell jelenteni.

A hő mennyiségét nettó fűtőértéken alapuló terajoule-ban (TJ) kell jelenteni.

A megújulóenergia- és hulladékmennyiségeket nettó fűtőértéken alapuló terajoule-ban (TJ NCV) kell jelenteni, a faszén, a biobenzin, a bioetanol, a bio sugárhajtómű-kerozin, a biodízel és az egyéb folyékony bio-tüzelőanyagok kivételével, amelyeket kt-ban (kilotonna) kell jelenteni.

A szilárd fosszilis tüzelőanyagok, a nyersolaj és a kőolajtermékek, valamint a megújuló energiaforrások és a hulladék fűtőértékét MJ/t-ban (megajoule/tonna) kell megadni.

A földgáz és a feldolgozott gázok fűtőértékét kJ/m3-ben kell megadni a gázra vonatkozó referenciafeltételek között (15 °C, 101 325 Pa).

Az egyéb, jelentendő energiatermékek esetében az alkalmazandó mértékegységek az e melléklet vonatkozó fejezeteiben kerülnek meghatározásra.

8.4.   Az adatok továbbításának határideje:

Az adatokat a jelentési évet követő második év március 31-éig kell benyújtani.

8.5.   Mentességek

Ciprus mentesül az e melléklet (Háztartások) 8.1.4. szakaszának hatálya alá tartozó valamennyi aggregátum tekintetében a nyersolaj és a kőolajtermékek (az A. melléklet 3.4. szakaszában foglaltak szerint) végsőenergia-fogyasztási adatainak bontásban történő jelentése alól.

9.   ELŐZETES ÉVES ADATOK

9.1.   Alkalmazandó energiatermékek

Ez az adatgyűjtés az e melléklet 1.1., 2.1., 3.1., 4.1. és 5.1. szakaszában foglalt valamennyi termékre vonatkozik.

9.2.   Aggregátumok jegyzéke

Az aggregátumok következő jegyzékét kell bejelenteni:

| 9.2.1. | Szilárd fosszilis tüzelőanyagok és feldolgozott gázok: 1.2.1.1., 1.2.1.2., 1.2.1.6., 1.2.1.7., 1.2.1.8., 1.2.1.9. az e melléklet 1. fejezetében meghatározottak szerint. |
| --- | --- |

9.2.1.

| 9.2.2. | Földgáz esetében: 2.2.1.1., 2.2.1.2., 2.2.1.3., 2.2.1.4., 2.2.1.5., 2.2.1.6. az e melléklet 2. fejezetében meghatározottak szerint. |
| --- | --- |

9.2.2.

| 9.2.3. | Villamos és hőenergia esetében: termékenkénti bruttó termelés valamennyi egyéni termék tekintetében, saját felhasználás, teljes továbbítási és elosztási veszteség (3.2.3. és 3.2.4.) és 3.2.2.3., 3.2.2.4., 3.2.2.5., 3.2.2.6., 3.2.2.7., 3.2.2.8., 3.2.2.9. az e melléklet 3. fejezetében meghatározottak szerint. |
| --- | --- |

9.2.3.

| 9.2.4. | Kőolaj és kőolajtermékek esetében: 4.2.1.1., 4.2.1.2., 4.2.1.3., 4.2.1.4., 4.2.1.5., 4.2.1.6., 4.2.1.7., 4.2.1.8., 4.2.1.9., 4.2.1.10., 4.2.2.1., 4.2.2.2., 4.2.2.3., 4.2.2.4., 4.2.2.5., 4.2.2.6., 4.2.2.7., 4.2.2.8., 4.2.2.9., 4.2.2.10. az e melléklet 4. fejezetében meghatározottak szerint. |
| --- | --- |

9.2.4.

| 9.2.5. | Megújuló és hulladékból nyert energia esetében: 5.2.2.1., 5.2.2.2., 5.2.2.3., 5.2.2.4., 5.2.10.1., 5.2.10.2., 5.2.10.3., 5.2.10.8., 5.2.10.9. az e melléklet 5. fejezetében meghatározottak szerint. |
| --- | --- |

9.2.5.

9.3.   Mértékegységek

A mennyiségeket az e melléklet 1.3., 2.3., 3.3., 4.3. és 5.3. szakaszában foglalt egységekben kell bejelenteni.

9.4.   Az adatok továbbításának határideje

Az adatokat a jelentési évet követő év május 31-éig kell benyújtani.

C. MELLÉKLET

HAVI ENERGIASTATISZTIKÁK

Ez a melléklet az energiastatisztika havonkénti gyűjtésének hatáskörét, egységeit, beszámolási időszakát, gyakoriságát, határidejét és továbbítási módszereit írja le.

Az e mellékletben külön nem megmagyarázott szakkifejezésekre az A. melléklet ad magyarázatot.

A következő rendelkezések vonatkoznak az e mellékletben meghatározott valamennyi adatgyűjtésre:

| a) | Jelentési időszak: A bejelentett adatok jelentési időszaka egy naptári hónap. |
| --- | --- |

a)

Jelentési időszak: A bejelentett adatok jelentési időszaka egy naptári hónap.

| b) | Gyakoriság: Az adatokat havonta kell jelenteni. |
| --- | --- |

b)

Gyakoriság: Az adatokat havonta kell jelenteni.

| c) | Az adattovábbítás formátuma: Az adattovábbítás formátumának meg kell felelnie az Eurostat által meghatározott megfelelő adatcsereszabványnak. |
| --- | --- |

c)

Az adattovábbítás formátuma: Az adattovábbítás formátumának meg kell felelnie az Eurostat által meghatározott megfelelő adatcsereszabványnak.

| d) | A továbbítás módszere: Az adatokat elektronikusan kell benyújtani vagy feltölteni az Eurostat egyablakos adatbeviteli rendszerébe. |
| --- | --- |

d)

A továbbítás módszere: Az adatokat elektronikusan kell benyújtani vagy feltölteni az Eurostat egyablakos adatbeviteli rendszerébe.

1.   SZILÁRD TÜZELŐANYAGOK

1.1.   Alkalmazandó energiatermékek

Ez a fejezet a következőkkel kapcsolatos jelentésre terjed ki:

| 1.1.1. | Feketekőszén |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | Barnaszén |
| --- | --- |

1.1.2.

| 1.1.3. | Tőzeg |
| --- | --- |

1.1.3.

| 1.1.4. | Olajpala és olajhomok |
| --- | --- |

1.1.4.

| 1.1.5. | Kokszolókemence-koksz |
| --- | --- |

1.1.5.

1.2.   Aggregátumok jegyzéke

| 1.2.1. | A következő aggregátumokat kell jelenteni a feketekőszén vonatkozásában: |
| --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.1.1. | Termelés |
| --- | --- |

1.2.1.1.

| 1.2.1.2. | Visszanyert termékek |
| --- | --- |

1.2.1.2.

| 1.2.1.3. | Import |
| --- | --- |

1.2.1.3.

| 1.2.1.4. | Az EU-n kívüli országokból származó import |
| --- | --- |

1.2.1.4.

| 1.2.1.5. | Export |
| --- | --- |

1.2.1.5.

| 1.2.1.6. | A nemzeti területen tárolt teljes nyitókészletek
  Ezek a bányák, importőrök és közvetlenül importáló fogyasztók által tárolt mennyiségek. |
| --- | --- |

1.2.1.6.

Ezek a bányák, importőrök és közvetlenül importáló fogyasztók által tárolt mennyiségek.

| 1.2.1.7. | A nemzeti területen tárolt teljes zárókészletek
  Ezek a bányák, importőrök és közvetlenül importáló fogyasztók által tárolt mennyiségek. |
| --- | --- |

1.2.1.7.

Ezek a bányák, importőrök és közvetlenül importáló fogyasztók által tárolt mennyiségek.

| 1.2.1.8. | A főtevékenységű termelőknek történő szállítások |
| --- | --- |

1.2.1.8.

| 1.2.1.9. | Kokszolóüzemeknek történő szállítások |
| --- | --- |

1.2.1.9.

| 1.2.1.10. | A teljes ipari ágazatnak történő szállítások |
| --- | --- |

1.2.1.10.

| 1.2.1.11. | Vas- és acéliparnak történő szállítás |
| --- | --- |

1.2.1.11.

| 1.2.1.12. | Egyéb szállítások (szolgáltatások, háztartások stb.) A külön nem említett, vagy nem az átalakítási, energia-, ipari vagy közlekedési ágazathoz tartozó ágazatoknak szállított feketekőszén mennyisége. |
| --- | --- |

1.2.1.12.

| 1.2.2. | A következő aggregátumokat a barnaszén, a tőzeg, az olajpala és az olajhomok vonatkozásában kell jelenteni: |
| --- | --- |

1.2.2.

| 1.2.2.1. | Termelés |
| --- | --- |

1.2.2.1.

| 1.2.2.2. | Import |
| --- | --- |

1.2.2.2.

| 1.2.2.3. | Export |
| --- | --- |

1.2.2.3.

| 1.2.2.4. | A nemzeti területen tárolt teljes nyitókészletek
  Ezek a bányák, importőrök és közvetlenül importáló fogyasztók által tárolt mennyiségek. |
| --- | --- |

1.2.2.4.

Ezek a bányák, importőrök és közvetlenül importáló fogyasztók által tárolt mennyiségek.

| 1.2.2.5. | A nemzeti területen tárolt teljes zárókészletek
  Ezek a bányák, importőrök és közvetlenül importáló fogyasztók által tárolt mennyiségek. |
| --- | --- |

1.2.2.5.

Ezek a bányák, importőrök és közvetlenül importáló fogyasztók által tárolt mennyiségek.

| 1.2.2.6. | A tőzeg esetében a teljes nyitó- és zárókészletek helyett jelentés tehető a készletváltozások vonatkozásában. |
| --- | --- |

1.2.2.6.

| 1.2.2.7. | A főtevékenységű termelőknek történő szállítások |
| --- | --- |

1.2.2.7.

| 1.2.3. | A következő aggregátumokat kell jelenteni a kokszolókemence-koksz vonatkozásában: |
| --- | --- |

1.2.3.

| 1.2.3.1. | Termelés |
| --- | --- |

1.2.3.1.

| 1.2.3.3. | Import |
| --- | --- |

1.2.3.3.

| 1.2.3.4. | Az EU-n kívüli országokból származó import |
| --- | --- |

1.2.3.4.

| 1.2.3.5. | Export |
| --- | --- |

1.2.3.5.

| 1.2.3.6. | A nemzeti területen tárolt teljes nyitókészletek
  Ezek a bányák, importőrök és közvetlenül importáló fogyasztók által tárolt mennyiségek. |
| --- | --- |

1.2.3.6.

Ezek a bányák, importőrök és közvetlenül importáló fogyasztók által tárolt mennyiségek.

| 1.2.3.7. | A nemzeti területen tárolt teljes zárókészletek
  Ezek a bányák, importőrök és közvetlenül importáló fogyasztók által tárolt mennyiségek. |
| --- | --- |

1.2.3.7.

Ezek a bányák, importőrök és közvetlenül importáló fogyasztók által tárolt mennyiségek.

| 1.2.3.8. | Vas- és acéliparnak történő szállítás |
| --- | --- |

1.2.3.8.

1.3.   Mértékegységek

A mennyiségeket kt-ban (kilotonna) kell jelenteni.

1.4.   Az adatok továbbításának határideje

A beszámolási hónapot követő két naptári hónapon belül.

2.   VILLAMOS ENERGIA

2.1.   Alkalmazandó energiatermékek

Ez a fejezet a villamos energiával kapcsolatos jelentésre terjed ki.

2.2.   Aggregátumok jegyzéke

A következő aggregátumokat kell jelenteni a villamos energia vonatkozásában:

| 2.2.1. | Atomerőművekből származó nettó villamosenergia-termelés |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Szenet használó, hagyományos hőenergia-termelésből származó nettó villamosenergia-termelés |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Olajat használó, hagyományos hőenergia-termelésből származó nettó villamosenergia-termelés |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Gázt használó, hagyományos hőenergia-termelésből származó nettó villamosenergia-termelés |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | Éghető megújuló energiaforrásokat (például szilárd bio-tüzelőanyagokat, biogázt, folyékony bioüzemanyagokat, megújuló kommunális hulladékot) használó, hagyományos hőenergia-termelésből származó nettó villamosenergia-termelés |
| --- | --- |

2.2.5.

| 2.2.6. | Egyéb, nem megújuló éghető tüzelőanyagokat (nem megújuló ipari és nem megújuló kommunális hulladékot) használó, hagyományos hőenergia-termelésből származó nettó villamosenergia-termelés |
| --- | --- |

2.2.6.

| 2.2.7. | Tiszta vízerőművekből származó nettó villamosenergia-termelés |
| --- | --- |

2.2.7.

| 2.2.8. | Vegyes üzemű vízerőművekből származó nettó villamosenergia-termelés |
| --- | --- |

2.2.8.

| 2.2.9. | Tisztán szivattyús-tározós vízerőművekből származó nettó villamosenergia-termelés |
| --- | --- |

2.2.9.

| 2.2.10. | Szárazföldi szélerőművekből származó nettó villamosenergia-termelés |
| --- | --- |

2.2.10.

| 2.2.11. | Tengeri (offshore) szélerőművekből származó nettó villamosenergia-termelés |
| --- | --- |

2.2.11.

| 2.2.12. | Fotovoltaikus naperőművekből származó nettó villamosenergia-termelés |
| --- | --- |

2.2.12.

| 2.2.13. | Termikus napenergiával működő berendezésekből származó nettó villamosenergia-termelés |
| --- | --- |

2.2.13.

| 2.2.14. | Geotermikus hőenergia-termelésből származó nettó villamosenergia-termelés |
| --- | --- |

2.2.14.

| 2.2.15. | Egyéb megújuló forrásokból (például árapályból, hullámmozgásból, tengeráramokból és egyéb nem éghető megújuló energiaforrásokból) származó nettó villamosenergia-termelés |
| --- | --- |

2.2.15.

| 2.2.16. | Meg nem határozott eredetű nettó villamosenergia-termelés |
| --- | --- |

2.2.16.

| 2.2.17. | Import |
| --- | --- |

2.2.17.

| 2.2.17.1. | ebből: az EU-ból származó import |
| --- | --- |

2.2.17.1.

| 2.2.18. | Export |
| --- | --- |

2.2.18.

| 2.2.18.1. | ebből: az EU-ból származó export |
| --- | --- |

2.2.18.1.

| 2.2.19. | Szivattyús tározásnál felhasznált villamos energia |
| --- | --- |

2.2.19.

2.3.   Mértékegységek

A mennyiségeket GWh-ban (gigawatt-óra) kell bejelenteni.

2.4.   Az adatok továbbításának határideje

A beszámolási hónapot követő két naptári hónapon belül.

3.   OLAJ- ÉS KŐOLAJTERMÉKEK

3.1.   Alkalmazandó energiatermékek

Eltérő rendelkezés hiányában az adatgyűjtés valamennyi, az A. melléklet 3.4. fejezetében felsorolt energiatermékre vonatkozik. OLAJ (nyersolaj és kőolajtermékek)

Az »Egyéb termékek« kategória magában foglalja az A. melléklet 3.4. fejezetében szereplő meghatározásnak megfelelő mennyiségeket, ezenfelül a lakkbenzin és SBP, kenőanyagok, bitumen és paraffinviaszok mennyiségeit; e termékeket nem szükséges külön jelenteni.

3.2.   Aggregátumok jegyzéke

A következő aggregátumokat eltérő rendelkezés hiányában az előző bekezdésben felsorolt valamennyi energiatermék esetében jelenteni kell.

3.2.1.   NYERSOLAJ, FÖLDGÁZ KONDENZÁTUMOK, FINOMÍTÓI NYERSANYAGOK, ADALÉKOK ÉS EGYÉB SZÉNHIDROGÉNEK KÉSZLETEI

Megjegyzés az adalékokhoz és a bioüzemanyagokhoz: itt nemcsak a már bekevert mennyiségeket, hanem az összes keverésre szánt mennyiséget is fel kell tüntetni.

A következő aggregátumokat a nyersolaj, a földgáz-kondenzátumok, a finomítói nyersanyagok, az adalékok/oxigenátok, a bioüzemanyagok és egyéb szénhidrogének vonatkozásában kell jelenteni:

| 3.2.1.1. | Belföldi termelés (a finomítói nyersanyagokra és bioüzemanyagokra nem alkalmazandó). |
| --- | --- |

3.2.1.1.

| 3.2.1.2. | Egyéb forrásokból származó termékek (a nyersolajra, a földgáz-kondenzátumokra és a finomítói nyersanyagokra nem alkalmazandó). |
| --- | --- |

3.2.1.2.

| 3.2.1.3. | Visszaáramlás
  A végfogyasztóktól a finomítókba feldolgozásra, keverésre vagy eladásra visszakerült kész- vagy félkész termékek. Rendszerint a petrolkémiai eljárások melléktermékei. Csak finomítói nyersanyagokra alkalmazandó. |
| --- | --- |

3.2.1.3.

A végfogyasztóktól a finomítókba feldolgozásra, keverésre vagy eladásra visszakerült kész- vagy félkész termékek. Rendszerint a petrolkémiai eljárások melléktermékei. Csak finomítói nyersanyagokra alkalmazandó.

| 3.2.1.4. | Transzferált termékek
  Importált kőolajtermékek, amelyeket további finomítás céljából nyersanyaggá minősítenek vissza, a végfogyasztók részére történő szállítás nélkül. Csak finomítói nyersanyagokra alkalmazandó. |
| --- | --- |

3.2.1.4.

Importált kőolajtermékek, amelyeket további finomítás céljából nyersanyaggá minősítenek vissza, a végfogyasztók részére történő szállítás nélkül. Csak finomítói nyersanyagokra alkalmazandó.

| 3.2.1.5. | Import |
| --- | --- |

3.2.1.5.

| 3.2.1.6. | Export
  Az importra és exportra vonatkozó megjegyzés: Magában foglalja a feldolgozási megállapodások keretében importált vagy exportált nyersolaj- és termékmennyiségeket (azaz a bérfinomítást). A nyersolajat és a földgáz-kondenzátumokat a végső származási országból származónak kell jelenteni; a finomítói nyersanyagokat és a késztermékeket az utolsó szállítás országából származónak kell jelenteni. Magában foglalja az importált cseppfolyósított földgáz visszagázosítása során nyert valamennyi gázfolyadékot (pl. a cseppfolyósított szénhidrogéngázt) és a petrolkémiai ipar által közvetlenül importált vagy exportált kőolajtermékeket. |
| --- | --- |

3.2.1.6.

Az importra és exportra vonatkozó megjegyzés: Magában foglalja a feldolgozási megállapodások keretében importált vagy exportált nyersolaj- és termékmennyiségeket (azaz a bérfinomítást). A nyersolajat és a földgáz-kondenzátumokat a végső származási országból származónak kell jelenteni; a finomítói nyersanyagokat és a késztermékeket az utolsó szállítás országából származónak kell jelenteni. Magában foglalja az importált cseppfolyósított földgáz visszagázosítása során nyert valamennyi gázfolyadékot (pl. a cseppfolyósított szénhidrogéngázt) és a petrolkémiai ipar által közvetlenül importált vagy exportált kőolajtermékeket.

| 3.2.1.7. | Közvetlen felhasználás |
| --- | --- |

3.2.1.7.

| 3.2.1.8. | Készletváltozások
  A készletfelhalmozás pozitív, a készletfelhasználás pedig negatív számként van feltüntetve. |
| --- | --- |

3.2.1.8.

A készletfelhalmozás pozitív, a készletfelhasználás pedig negatív számként van feltüntetve.

| 3.2.1.9. | Megfigyelt finomítói felhasználás
  Ez a (megfigyelt) finomítási folyamatba (finomító felhasználás) belépett olaj (ideértve az Egyéb szénhidrogéneket/adalékokat) teljes mennyiségeként került meghatározásra. |
| --- | --- |

3.2.1.9.

Ez a (megfigyelt) finomítási folyamatba (finomító felhasználás) belépett olaj (ideértve az Egyéb szénhidrogéneket/adalékokat) teljes mennyiségeként került meghatározásra.

| 3.2.1.10. | Finomítói veszteségek
  A (megfigyelt) finomítói felhasználás és a bruttó finomítói termelés különbsége. A veszteségekre a lepárlási folyamat során a párolgás miatt kerülhet sor. A jelentett veszteségek pozitívak. Térfogat-növekedés lehetséges, tömegnövekedés azonban nem. |
| --- | --- |

3.2.1.10.

A (megfigyelt) finomítói felhasználás és a bruttó finomítói termelés különbsége. A veszteségekre a lepárlási folyamat során a párolgás miatt kerülhet sor. A jelentett veszteségek pozitívak. Térfogat-növekedés lehetséges, tömegnövekedés azonban nem.

3.2.2.   KÉSZTERMÉKEK ELLÁTÁSA

A következő aggregátumokat a nyersolaj, a földgáz-kondenzátumok, a finomítói gáz, az etán, a cseppfolyósított szénhidrogéngáz, a nafta, a biobenzin, a nem biobenzin, a repülőbenzin, a benzin típusú sugárhajtómű-üzemanyag, a bio sugárhajtómű-kerozin, a nem bio sugárhajtómű-kerozin, az egyéb kerozin, a biodízel, a nem bio gázolaj/dízelolaj, az alacsony kéntartalmú fűtőolaj (LSFO), a magas kéntartalmú fűtőolaj (HSFO), a petrolkoksz és egyéb termékek vonatkozásában kell jelenteni:

| 3.2.2.1. | Kapott elsődleges termékek |
| --- | --- |

3.2.2.1.

| 3.2.2.2. | Bruttó finomítói termelés (a nyersolajra és a földgáz-kondenzátumokra nem alkalmazandó). |
| --- | --- |

3.2.2.2.

| 3.2.2.3. | Újrahasznosított termékek (a nyersolajra és a földgáz-kondenzátumokra nem alkalmazandó). |
| --- | --- |

3.2.2.3.

| 3.2.2.4. | Finomítói tüzelőanyag (a nyersolajra és a cseppfolyósított földgázra nem alkalmazandó).
  A. melléklet, 2.3. fejezet Energiaágazat – Kőolaj-finomítók; Magában foglalja a finomítókban a villamosenergia-termelés és az értékesített hő céljából felhasznált tüzelőanyagokat. |
| --- | --- |

3.2.2.4.

A. melléklet, 2.3. fejezet Energiaágazat – Kőolaj-finomítók; Magában foglalja a finomítókban a villamosenergia-termelés és az értékesített hő céljából felhasznált tüzelőanyagokat.

| 3.2.2.5. | Import (a nyersolajra, a földgáz-kondenzátumokra és a finomítói gázra nem alkalmazandó). |
| --- | --- |

3.2.2.5.

| 3.2.2.6. | Export (a nyersolajra, a földgáz-kondenzátumokra és a finomítói gázra nem alkalmazandó).
  A 3.2.1. szakaszban szereplő, az importra és exportra vonatkozó megjegyzés analóg módon alkalmazandó itt is. |
| --- | --- |

3.2.2.6.

A 3.2.1. szakaszban szereplő, az importra és exportra vonatkozó megjegyzés analóg módon alkalmazandó itt is.

| 3.2.2.7. | Nemzetközi (tengerjáró) hajók tartályai (a nyersolajra és a földgáz-kondenzátumokra nem alkalmazandó). |
| --- | --- |

3.2.2.7.

| 3.2.2.8. | Termékek közötti transzferek |
| --- | --- |

3.2.2.8.

| 3.2.2.9. | Transzferált termékek (a nyersolajra és földgáz-kondenzátumokra nem alkalmazandó). |
| --- | --- |

3.2.2.9.

| 3.2.2.10. | Készletváltozások (a nyersolajra, a földgáz-kondenzátumokra és a finomítói gázra nem alkalmazandó).
  A készletfelhalmozás pozitív, a készletfelhasználás pedig negatív számként van feltüntetve. |
| --- | --- |

3.2.2.10.

A készletfelhalmozás pozitív, a készletfelhasználás pedig negatív számként van feltüntetve.

| 3.2.2.11. | Megfigyelt bruttó belföldi szállítások
  A kőolajkésztermékek megfigyelt szállításai elsődleges forrásokból (pl. finomítók, keverőüzemek stb.) a hazai piacra. |
| --- | --- |

3.2.2.11.

A kőolajkésztermékek megfigyelt szállításai elsődleges forrásokból (pl. finomítók, keverőüzemek stb.) a hazai piacra.

| 3.2.2.11.1. | Nemzetközi légi szállítás (kizárólag a repülőbenzinre, a benzin típusú sugárhajtómű-üzemanyagra, a bio sugárhajtómű-kerozinra és a nem bio sugárhajtómű-kerozinra alkalmazandó). |
| --- | --- |

3.2.2.11.1.

| 3.2.2.11.2. | Főtevékenységű erőművek |
| --- | --- |

3.2.2.11.2.

| 3.2.2.11.3. | Közút (kizárólag a cseppfolyósított szénhidrogéngázra alkalmazandó) |
| --- | --- |

3.2.2.11.3.

| 3.2.2.11.4. | Belvízi hajózás és vasút (biodízel, a nem bio gázolaj/dízelolaj) |
| --- | --- |

3.2.2.11.4.

| 3.2.2.12. | Petrolkémia |
| --- | --- |

3.2.2.12.

| 3.2.2.13. | Visszaáramlás a finomítókba (a nyersolajra és a földgáz-kondenzátumokra nem alkalmazandó). |
| --- | --- |

3.2.2.13.

3.2.3.   SZÁRMAZÁS SZERINTI IMPORT – RENDELTETÉS SZERINTI EXPORT

Az importot származási ország szerint, az exportot rendeltetési ország szerint kell jelenteni. A 3.2.1. szakaszban szereplő, az importra és exportra vonatkozó megjegyzés analóg módon alkalmazandó itt is.

3.2.4.   KÉSZLETSZINTEK

A következő nyitó- és zárókészleteket a finomítói gáz kivételével minden energiatermék esetében – beleértve az adalékokat/oxigenátokat – jelenteni kell:

| 3.2.4.1. | Nemzeti területen tárolt készletek
  A következő helyszíneken tárolt készletek: finomítói tartályok, ömlesztettáru-kirakodóhelyek, csővezeték tartályai, uszályok és part menti tartályhajók (ha a kiindulási és célkikötő ugyanabban az országban található), tartályhajók tagállami kikötőben (ha rakományukat a kikötőben fogják kirakni), belvízi bunkerhajók. Nem foglalja magában a csővezetékekben, vasúti tartálykocsikban, közúti tartálykocsikban, tengerjáró hajók tartályaiban, töltőállomásokon, kiskereskedelemben és tengeri bunkerhajókon tárolt olajkészleteket. |
| --- | --- |

3.2.4.1.

A következő helyszíneken tárolt készletek: finomítói tartályok, ömlesztettáru-kirakodóhelyek, csővezeték tartályai, uszályok és part menti tartályhajók (ha a kiindulási és célkikötő ugyanabban az országban található), tartályhajók tagállami kikötőben (ha rakományukat a kikötőben fogják kirakni), belvízi bunkerhajók. Nem foglalja magában a csővezetékekben, vasúti tartálykocsikban, közúti tartálykocsikban, tengerjáró hajók tartályaiban, töltőállomásokon, kiskereskedelemben és tengeri bunkerhajókon tárolt olajkészleteket.

| 3.2.4.2. | Kétoldalú kormányzati megállapodások keretében más országok számára tárolt készletek
  Nemzeti területen tárolt, de más ország tulajdonában lévő készletek, amelyekhez a hozzáférést az érintett kormányok közötti megállapodás garantálja. |
| --- | --- |

3.2.4.2.

Nemzeti területen tárolt, de más ország tulajdonában lévő készletek, amelyekhez a hozzáférést az érintett kormányok közötti megállapodás garantálja.

| 3.2.4.3. | Ismert külföldi rendeltetésű készletek
  A 3.2.4.2. pontba nem sorolható, nemzeti területen tárolt készletek, amelyek másik ország tulajdonát képezik, illetve amelyeket más országnak szánnak. E készletek vámszabad területeken belül, illetve kívül is elhelyezkedhetnek. |
| --- | --- |

3.2.4.3.

A 3.2.4.2. pontba nem sorolható, nemzeti területen tárolt készletek, amelyek másik ország tulajdonát képezik, illetve amelyeket más országnak szánnak. E készletek vámszabad területeken belül, illetve kívül is elhelyezkedhetnek.

| 3.2.4.4. | Vámszabad területeken tárolt egyéb készletek
  Magában foglalja a 3.2.4.2. és 3.2.4.3. pontba nem tartozó készleteket, tekintet nélkül arra, hogy vámkezeltek-e. |
| --- | --- |

3.2.4.4.

Magában foglalja a 3.2.4.2. és 3.2.4.3. pontba nem tartozó készleteket, tekintet nélkül arra, hogy vámkezeltek-e.

| 3.2.4.5. | Nagyfogyasztók készletei
  A kormányzati ellenőrzés alá tartozó készleteket beleértve. E meghatározás nem foglalja magában az egyéb fogyasztói készleteket. |
| --- | --- |

3.2.4.5.

A kormányzati ellenőrzés alá tartozó készleteket beleértve. E meghatározás nem foglalja magában az egyéb fogyasztói készleteket.

| 3.2.4.6. | A kikötőbe belépő vagy lehorgonyzott óceánjárók fedélzetén tárolt készletek
  Tekintet nélkül arra, hogy vámkezeltek-e vagy sem. E kategória nem foglalja magában a nyílt tengeren tartózkodó hajók készleteit.
  Magában foglalja a part menti tartályhajókon tárolt olajat, ha a kiindulási és célkikötő ugyanabban az országban található. A több kirakodási kikötőbe tartó, belépő hajók esetében csak a bejelentő országban kirakandó mennyiséget kell jelenteni. |
| --- | --- |

3.2.4.6.

Tekintet nélkül arra, hogy vámkezeltek-e vagy sem. E kategória nem foglalja magában a nyílt tengeren tartózkodó hajók készleteit.

Magában foglalja a part menti tartályhajókon tárolt olajat, ha a kiindulási és célkikötő ugyanabban az országban található. A több kirakodási kikötőbe tartó, belépő hajók esetében csak a bejelentő országban kirakandó mennyiséget kell jelenteni.

| 3.2.4.7. | Az állam által a nemzeti területen tárolt készletek
  Magában foglalja az állam által nem katonai célra nemzeti területen tárolt készleteket, amelyek az állam tulajdonát képezik, vagy állami ellenőrzés alatt állnak, kizárólag szükséghelyzetekre fenntartva.
  Nem foglalja magában az állami olajtársaságok vagy villamos közművek készleteit, vagy a közvetlenül olajtársaságok által az állam részére tárolt készleteket. |
| --- | --- |

3.2.4.7.

Magában foglalja az állam által nem katonai célra nemzeti területen tárolt készleteket, amelyek az állam tulajdonát képezik, vagy állami ellenőrzés alatt állnak, kizárólag szükséghelyzetekre fenntartva.

Nem foglalja magában az állami olajtársaságok vagy villamos közművek készleteit, vagy a közvetlenül olajtársaságok által az állam részére tárolt készleteket.

| 3.2.4.8. | Készletező szervezetek által nemzeti területen tárolt készletek
  Kizárólag szükséghelyzetekre fenntartott készletek tartására létrehozott állami és magántársaságok által tárolt készletek.
  Nem foglalja magában a magánvállalatok által tárolt kötelező készleteket. |
| --- | --- |

3.2.4.8.

Kizárólag szükséghelyzetekre fenntartott készletek tartására létrehozott állami és magántársaságok által tárolt készletek.

Nem foglalja magában a magánvállalatok által tárolt kötelező készleteket.

| 3.2.4.9. | Nemzeti területen tárolt valamennyi egyéb készlet
  A fenti 3.2.4.1. pontban leírt feltételeknek megfelelő valamennyi egyéb készlet. |
| --- | --- |

3.2.4.9.

A fenti 3.2.4.1. pontban leírt feltételeknek megfelelő valamennyi egyéb készlet.

| 3.2.4.10. | Kétoldalú kormányzati megállapodás keretében külföldön tárolt készletek
  A jelentő ország tulajdonában lévő, de más országban tárolt készletek, amelyhez a hozzáférést az érintett kormányok közötti megállapodás garantálja. |
| --- | --- |

3.2.4.10.

A jelentő ország tulajdonában lévő, de más országban tárolt készletek, amelyhez a hozzáférést az érintett kormányok közötti megállapodás garantálja.

| 3.2.4.10.1. | Ebből: Kormányzati készletek |
| --- | --- |

3.2.4.10.1.

| 3.2.4.10.2. | Ebből: Készletező szervezetek készletei |
| --- | --- |

3.2.4.10.2.

| 3.2.4.10.3. | Ebből: Egyéb készletek |
| --- | --- |

3.2.4.10.3.

| 3.2.4.11. | Véglegesen importkészletnek nyilvánított, külföldön tárolt készletek
  A 10. kategóriába nem tartozó készletek, amelyek a bejelentő állam tulajdonát képezik, de amelyeket más országban tárolnak, az importálást megelőzően. |
| --- | --- |

3.2.4.11.

A 10. kategóriába nem tartozó készletek, amelyek a bejelentő állam tulajdonát képezik, de amelyeket más országban tárolnak, az importálást megelőzően.

| 3.2.4.12. | Vámszabad területeken tárolt egyéb készletek
  A fenti kategóriákba nem tartozó, a bejelentő ország területén tárolt egyéb készletek. |
| --- | --- |

3.2.4.12.

A fenti kategóriákba nem tartozó, a bejelentő ország területén tárolt egyéb készletek.

| 3.2.4.13. | A csővezetékek tartalma
  A csővezetékekben lévő, ott az áramlás fenntartásához szükséges olaj (nyersolaj és kőolajtermékek).
  Ezenfelül a mennyiségek országok szerinti bontását a következő készletek esetében kell jelenteni: |
| --- | --- |

3.2.4.13.

A csővezetékekben lévő, ott az áramlás fenntartásához szükséges olaj (nyersolaj és kőolajtermékek).

Ezenfelül a mennyiségek országok szerinti bontását a következő készletek esetében kell jelenteni:

| 3.2.4.13.1. | hivatalos megállapodások keretében más országok számára tárolt zárókészletek, kedvezményezettek szerint, |
| --- | --- |

3.2.4.13.1.

| 3.2.4.13.2. | hivatalos megállapodások keretében más országok számára tárolt zárókészletek, köztük »stock ticketek« (garantált szállítási megállapodások), kedvezményezettek szerint, |
| --- | --- |

3.2.4.13.2.

| 3.2.4.13.3. | egyéb ismert, külföldi rendeltetésű zárókészletek, kedvezményezettek szerint, |
| --- | --- |

3.2.4.13.3.

| 3.2.4.13.4. | hivatalos megállapodás keretében külföldön tárolt zárókészletek, helyszín szerint, |
| --- | --- |

3.2.4.13.4.

| 3.2.4.13.5. | hivatalos megállapodások keretében külföldön tárolt zárókészletek, köztük »stock ticketek« (garantált szállítási megállapodások), helyszín szerint, |
| --- | --- |

3.2.4.13.5.

| 3.2.4.13.6. | véglegesen a bejelentő országba szánt importkészletnek nyilvánított, külföldön tárolt zárókészletek, helyszín szerint.
  A nyitókészlet a beszámolási hónapot megelőző hónap utolsó napján rendelkezésre álló készletet jelenti. A zárókészlet a beszámolási hónap utolsó napján rendelkezésre álló készletet jelenti. |
| --- | --- |

3.2.4.13.6.

A nyitókészlet a beszámolási hónapot megelőző hónap utolsó napján rendelkezésre álló készletet jelenti. A zárókészlet a beszámolási hónap utolsó napján rendelkezésre álló készletet jelenti.

3.3.   Mértékegységek

A mennyiségeket kt-ban (kilotonna) kell jelenteni.

3.4.   Az adatok továbbításának határideje

A beszámolási hónapot követő 55 napon belül.

3.5.   Földrajzi megjegyzések

Kizárólag statisztikai jelentések esetében az A. melléklet 1. fejezetének megjegyzései alkalmazandók a következő kivételekkel: Svájc magában foglalja Liechtensteint.

4.   FÖLDGÁZ

4.1.   Alkalmazandó energiatermékek

Ez a fejezet a földgázzal kapcsolatos jelentésre terjed ki.

4.2.   Aggregátumok jegyzéke

A következő aggregátumokat kell bejelenteni a földgáz vonatkozásában.

| 4.2.1. | Belföldi termelés
  A nemzeti határokon belüli teljes forgalmazható száraztermelés, beleértve az offshore termelést is. A termelést a földgáz-kondenzátumok és a kén megtisztítása és kinyerése után kell mérni. Nem foglalja magában a kinyeréssel járó veszteségeket és a visszafecskendezett, lefúvatott vagy elfáklyázott mennyiségeket. Magában foglalja a földgáziparban, a gázkitermelésben, a csővezetékekhez és a feldolgozó üzemekben felhasznált mennyiségeket. |
| --- | --- |

4.2.1.

A nemzeti határokon belüli teljes forgalmazható száraztermelés, beleértve az offshore termelést is. A termelést a földgáz-kondenzátumok és a kén megtisztítása és kinyerése után kell mérni. Nem foglalja magában a kinyeréssel járó veszteségeket és a visszafecskendezett, lefúvatott vagy elfáklyázott mennyiségeket. Magában foglalja a földgáziparban, a gázkitermelésben, a csővezetékekhez és a feldolgozó üzemekben felhasznált mennyiségeket.

| 4.2.2. | Import (belépés) |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Export (kilépés)
  Az importra és exportra vonatkozó megjegyzés: Jelenteni kell az összes olyan földgáz mennyiségét, amely fizikailag átlépte az ország határait, függetlenül attól, hogy sor került-e vámkezelésre. Idetartoznak az adott országon áthaladó mennyiségek; a tranzitmennyiségeket importként és exportként kell feltüntetni. A cseppfolyósított földgáz importja esetében csak a száraz forgalmazható mennyiséget kell megadni, ideértve a visszagázosítási folyamatban saját fogyasztásra felhasznált mennyiségeket. A visszagázosítási folyamat során saját fogyasztásra felhasznált mennyiségeket »A földgázipar saját felhasználása és veszteségei« című pont (lásd a 4.2.11. pontot) alatt kell jelenteni. Az importált LNG visszagázosítási folyamata során kinyert bármely cseppfolyósított gázt (pl. LPG) az e melléklet 3. fejezetében (OLAJ ÉS KŐOLAJTERMÉKEK) foglaltak szerint az »Egyéb szénhidrogének«
  »Egyéb forrásokból származó termékek« alatt kell jelenteni. |
| --- | --- |

4.2.3.

Az importra és exportra vonatkozó megjegyzés: Jelenteni kell az összes olyan földgáz mennyiségét, amely fizikailag átlépte az ország határait, függetlenül attól, hogy sor került-e vámkezelésre. Idetartoznak az adott országon áthaladó mennyiségek; a tranzitmennyiségeket importként és exportként kell feltüntetni. A cseppfolyósított földgáz importja esetében csak a száraz forgalmazható mennyiséget kell megadni, ideértve a visszagázosítási folyamatban saját fogyasztásra felhasznált mennyiségeket. A visszagázosítási folyamat során saját fogyasztásra felhasznált mennyiségeket »A földgázipar saját felhasználása és veszteségei« című pont (lásd a 4.2.11. pontot) alatt kell jelenteni. Az importált LNG visszagázosítási folyamata során kinyert bármely cseppfolyósított gázt (pl. LPG) az e melléklet 3. fejezetében (OLAJ ÉS KŐOLAJTERMÉKEK) foglaltak szerint az »Egyéb szénhidrogének«
  »Egyéb forrásokból származó termékek« alatt kell jelenteni.

| 4.2.4. | Készletváltozások
  A készletfelhalmozás pozitív, a készletfelhasználás pedig negatív számként van feltüntetve. |
| --- | --- |

4.2.4.

A készletfelhalmozás pozitív, a készletfelhasználás pedig negatív számként van feltüntetve.

| 4.2.5. | Megfigyelt bruttó belföldi szállítások
  E kategória tartalmazza a belföldi piacokra szállított forgalmazható gázt, ideértve a gáziparban fűtésre és berendezéseik működtetésére felhasznált gázt (pl. a gázkinyerés során, a csővezetékrendszerben és a feldolgozóüzemekben történő fogyasztást); a szállítási és elosztási veszteségeket is fel kell tüntetni. |
| --- | --- |

4.2.5.

E kategória tartalmazza a belföldi piacokra szállított forgalmazható gázt, ideértve a gáziparban fűtésre és berendezéseik működtetésére felhasznált gázt (pl. a gázkinyerés során, a csővezetékrendszerben és a feldolgozóüzemekben történő fogyasztást); a szállítási és elosztási veszteségeket is fel kell tüntetni.

| 4.2.6. | A nemzeti területen tárolt készletek nyitó szintje |
| --- | --- |

4.2.6.

| 4.2.8. | A nemzeti területen tárolt készletek záró szintje |
| --- | --- |

4.2.8.

| 4.2.9. | A külföldön tárolt készletek nyitó szintje |
| --- | --- |

4.2.9.

| 4.2.10. | A külföldön tárolt készletek záró szintje
  A készletszintekre vonatkozó megjegyzés: magában foglalja a gáz halmazállapotban és cseppfolyósított formában tárolt földgázt. |
| --- | --- |

4.2.10.

A készletszintekre vonatkozó megjegyzés: magában foglalja a gáz halmazállapotban és cseppfolyósított formában tárolt földgázt.

| 4.2.11. | A földgázipar saját felhasználása és veszteségei
  Magában foglalja a gáziparban fűtésre és a berendezések működtetésére saját célra felhasznált gázmennyiséget (pl. a gázkinyerés során, a csővezetékrendszerben és a feldolgozóüzemekben történő fogyasztást); magában foglalja a szállítási és elosztási veszteségeket. |
| --- | --- |

4.2.11.

Magában foglalja a gáziparban fűtésre és a berendezések működtetésére saját célra felhasznált gázmennyiséget (pl. a gázkinyerés során, a csővezetékrendszerben és a feldolgozóüzemekben történő fogyasztást); magában foglalja a szállítási és elosztási veszteségeket.

| 4.2.12. | A származás szerinti import (belépés) és a rendeltetés szerinti export (kilépés)
  Az importot (belépést) a származási ország szerint, az exportot (kilépést) a rendeltetési ország szerint kell jelenteni. A 4.2.3. szakaszban foglalt, az importra és exportra vonatkozó megjegyzés analóg módon alkalmazandó itt is. Az importot és exportot csak a szomszédos ország vagy a közvetlen gázvezeték-kapcsolattal rendelkező ország, illetve azon ország tekintetében kell jelenteni, ahol az LNG esetében sor került a gáz szállítóhajóba történő rakodására. |
| --- | --- |

4.2.12.

Az importot (belépést) a származási ország szerint, az exportot (kilépést) a rendeltetési ország szerint kell jelenteni. A 4.2.3. szakaszban foglalt, az importra és exportra vonatkozó megjegyzés analóg módon alkalmazandó itt is. Az importot és exportot csak a szomszédos ország vagy a közvetlen gázvezeték-kapcsolattal rendelkező ország, illetve azon ország tekintetében kell jelenteni, ahol az LNG esetében sor került a gáz szállítóhajóba történő rakodására.

| 4.2.13. | Villamosenergia-termeléshez történő szállítások |
| --- | --- |

4.2.13.

4.3.   Mértékegységek

A mennyiségeket két mértékegységben kell bejelenteni:

| 4.3.1. | fizikai mennyiség szerint, millió m3-ben (millió köbméter) a gázra vonatkozó referenciafeltételek között (15 °C, 101 325 Pa), |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | energiatartalom szerint TJ-ban (terajoule), bruttó fűtőértéken. |
| --- | --- |

4.3.2.

4.4.   Az adatok továbbításának határideje

A beszámolási hónapot követő 55 napon belül.

D. MELLÉKLET

RÖVID TÁVÚ HAVI STATISZTIKÁK

E melléklet a statisztikai adatok rövid határidős, havonkénti gyűjtésének hatáskörét, mértékegységeit, beszámolási időszakát, gyakoriságát, határidejét és továbbítási módszereit írja le.

Az e mellékletben külön nem megmagyarázott szakkifejezésekre az A. melléklet ad magyarázatot.

A következő rendelkezések vonatkoznak az e mellékletben meghatározott valamennyi adatgyűjtésre:

| a) | Jelentési időszak: A bejelentett adatok jelentési időszaka egy naptári hónap. |
| --- | --- |

a)

Jelentési időszak: A bejelentett adatok jelentési időszaka egy naptári hónap.

| b) | Gyakoriság: Az adatokat havonta kell jelenteni. |
| --- | --- |

b)

Gyakoriság: Az adatokat havonta kell jelenteni.

| c) | Az adattovábbítás formátuma: Az adattovábbítás formátumának meg kell felelnie az Eurostat által meghatározott megfelelő adatcsereszabványnak. |
| --- | --- |

c)

Az adattovábbítás formátuma: Az adattovábbítás formátumának meg kell felelnie az Eurostat által meghatározott megfelelő adatcsereszabványnak.

| d) | A továbbítás módszere: Az adatokat elektronikusan kell benyújtani vagy feltölteni az Eurostat egyablakos adatbeviteli rendszerébe. |
| --- | --- |

d)

A továbbítás módszere: Az adatokat elektronikusan kell benyújtani vagy feltölteni az Eurostat egyablakos adatbeviteli rendszerébe.

1.   Nyersolajimport és -forgalmazás

1.1.   Alkalmazandó energiatermékek

Ez a fejezet a nyersolajjal kapcsolatos jelentésre terjed ki.

1.2.   Fogalommeghatározások

1.2.1.   Import

Az import minden olyan nyersolajmennyiségre kiterjed, amely vagy belép a tagállam vámterületére, vagy árutovábbítástól eltérő célból egy másik tagállamból érkezik. A készletfelhalmozásra használt nyersolajat fel kell tüntetni.

Az olyan tengerfenékből nyert olajat, amely felett egy tagállam kőolajkitermelés és a Közösség vámterületére történő belépés céljából kizárólagos jogokat gyakorol, ki kell zárni az importból.

1.2.2.   Beszerzés

A beszerzés a referencia-időszakban behozott és a tagállamban termelt nyersolajra vonatkozik. A korábban felhalmozott készletekből származó nyersolaj rendelkezésre bocsátása kizárt.

1.2.3.   CIF-ár

A CIF-ár (költség, biztosítás és fuvardíj) magában foglalja az FOB-árat (költségmentesen a hajófedélzetre), amely a kikötőben/berakodási helyen ténylegesen kiszámlázott ár a nyersolajszállítási műveletekhez kapcsolódó szállítási, biztosítási költségeken és díjakon felül.

A valamely tagállamban termelt nyersolaj CIF-árát vámmentesen kell számítani a kirakodási kikötőbe vagy a határra érkezéskor, azaz amikor a nyersolaj az importáló ország vámhatóságának joghatósága alá kerül.

1.2.4.   API-sűrűség

Az API-sűrűség azt méri, hogy milyen nehéz/könnyű a nyersolaj a vízhez képest. Az API-sűrűséget a fajsúly (SG) tekintetében a következő képlet szerint kell jelenteni: API = (141.5 ÷ SG) – 131.5

1.3.   Aggregátumok jegyzéke

| 1.3.1. | A következő aggregátumokat a nyersolajimport vonatkozásában a termelés típusa és földrajzi területe szerinti bontásban kell jelenteni: |
| --- | --- |

1.3.1.

| 1.3.1.1. | a nyersolaj megnevezése |
| --- | --- |

1.3.1.1.

| 1.3.1.2. | az átlagos API-sűrűség |
| --- | --- |

1.3.1.2.

| 1.3.1.3. | az átlagos kéntartalom |
| --- | --- |

1.3.1.3.

| 1.3.1.4. | a teljes importvolumen |
| --- | --- |

1.3.1.4.

| 1.3.1.5. | a teljes CIF-ár |
| --- | --- |

1.3.1.5.

| 1.3.1.6. | az adatszolgáltatásra kötelezett szervezetek száma. |
| --- | --- |

1.3.1.6.

| 1.3.2. | Az aggregátumok következő listáját kell jelenteni a nyersolajellátás vonatkozásában: |
| --- | --- |

1.3.2.

| 1.3.2.1. | a szállított mennyiség |
| --- | --- |

1.3.2.1.

| 1.3.2.2. | a súlyozott CIF-átlagár |
| --- | --- |

1.3.2.2.

1.4.   Mértékegységek

| — | bbl (hordó) a 2.3.1.4. és a 2.3.2.1. esetében |
| --- | --- |

—

bbl (hordó) a 2.3.1.4. és a 2.3.2.1. esetében

| — | kt (ezer tonna) a 2.3.2.1. esetében |
| --- | --- |

—

kt (ezer tonna) a 2.3.2.1. esetében

| — | % (százalék) a 2.3.1.3. esetében |
| --- | --- |

—

% (százalék) a 2.3.1.3. esetében

| — | ° (fok) a 2.3.1.2. esetében |
| --- | --- |

—

° (fok) a 2.3.1.2. esetében

| — | $ (USA dollár) hordónként a 2.3.1.5. és a 2.3.2.2. esetében |
| --- | --- |

—

$ (USA dollár) hordónként a 2.3.1.5. és a 2.3.2.2. esetében

| — | $ (USA dollár) tonnánként a 2.3.2.2. esetében |
| --- | --- |

—

$ (USA dollár) tonnánként a 2.3.2.2. esetében

1.5.   Alkalmazandó rendelkezések

| 1. | Jelentési időszak:
  Egy naptári hónap. |
| --- | --- |

1.

Jelentési időszak:

Egy naptári hónap.

| 2. | Gyakoriság:
  Havonkénti. |
| --- | --- |

2.

Gyakoriság:

Havonkénti.

| 3. | Az adatok továbbításának határideje:
  A beszámolási hónapot követő egy naptári hónapon belül. |
| --- | --- |

3.

Az adatok továbbításának határideje:

A beszámolási hónapot követő egy naptári hónapon belül.

| 4. | Az adattovábbítás formátuma:
  Az adattovábbítás formátumának meg kell felelnie az Eurostat által meghatározott megfelelő adatcsereszabványnak. |
| --- | --- |

4.

Az adattovábbítás formátuma:

Az adattovábbítás formátumának meg kell felelnie az Eurostat által meghatározott megfelelő adatcsereszabványnak.

| 5. | A továbbítás módszere:
  Az adatokat elektronikusan kell benyújtani vagy feltölteni az Eurostat egyablakos adatbeviteli rendszerébe. |
| --- | --- |

5.

A továbbítás módszere:

Az adatokat elektronikusan kell benyújtani vagy feltölteni az Eurostat egyablakos adatbeviteli rendszerébe.

---

(1)  Nace Rev. 2. – Az uniós gazdasági tevékenységek egységes ágazati osztályozási rendszere, Rev. 2. (2008).

1

(2)  Cseppfolyósított földgáz.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/2001 irányelve (2018. december 11.) a megújuló energiaforrásokból előállított energia használatának előmozdításáról (HL L 328., 2018.12.21., 82. o.).

3

---

HATÁROZATOK

| 2022.1.31. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 20/272 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.1.31.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 20/272

---

A TANÁCS (EU) 2022/133 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2022. január 25.)

Franciaországnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 218. és 232. cikkétől eltérő különös intézkedés bevezetésére történő felhatalmazásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

Tekintettel a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 395. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A Bizottságnál 2021. április 12-én, valamint 2021. szeptember 20-án iktatott leveleiben a Francia Köztársaság felhatalmazást kért arra, hogy bevezethessen egy, a 2006/112/EK irányelv 218. és 232. cikkétől eltérő különös intézkedést (a továbbiakban: különös intézkedés) a kötelező elektronikus számlázásnak a Franciaország területén letelepedett valamennyi adóalany számára történő előírása érdekében. Ez a kötelezettség az adóalanyok közötti ügyletek során kiállított számlákra vonatkozna. Az engedélyt a 2024. január 1. és 2026. december 31. közötti időszakra kérték. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottságnál 2021. április 12-én, valamint 2021. szeptember 20-án iktatott leveleiben a Francia Köztársaság felhatalmazást kért arra, hogy bevezethessen egy, a 2006/112/EK irányelv 218. és 232. cikkétől eltérő különös intézkedést (a továbbiakban: különös intézkedés) a kötelező elektronikus számlázásnak a Franciaország területén letelepedett valamennyi adóalany számára történő előírása érdekében. Ez a kötelezettség az adóalanyok közötti ügyletek során kiállított számlákra vonatkozna. Az engedélyt a 2024. január 1. és 2026. december 31. közötti időszakra kérték.

| (2) | A Bizottság 2021. szeptember 29-én kelt levelében továbbította Franciaország kérelmét a többi tagállamnak. A Bizottság 2021. szeptember 30-án kelt levelében értesítette Franciaországot arról, hogy birtokában van a kérelem értékeléséhez szükséges valamennyi információnak. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság 2021. szeptember 29-én kelt levelében továbbította Franciaország kérelmét a többi tagállamnak. A Bizottság 2021. szeptember 30-án kelt levelében értesítette Franciaországot arról, hogy birtokában van a kérelem értékeléséhez szükséges valamennyi információnak.

| (3) | Franciaország azt állítja, hogy az általános elektronikus számlázási kötelezettség bevezetése előnyökkel járna a hozzáadottértékadó-csalás és -kikerülés elleni küzdelem tekintetében. Az elektronikus számlázási kötelezettség, az ügyletre vonatkozó kiegészítő adatok levéltovábbításával együttesen lehetővé teszi az adóhatóság számára, hogy valós időben ellenőrizze a bevallott és beszedett héa, valamint a kiállított és kapott befogadott összhangját, ezáltal javítva a hatóság képességét a héacsalások megelőzésére és leküzdésére. Emellett bővítené az üzleti tevékenységekkel kapcsolatos valós idejű ismereteket, lehetővé téve, hogy a gazdaságpolitikát a lehető legközelebb hozzák a gazdasági valósághoz. |
| --- | --- |

(3)

Franciaország azt állítja, hogy az általános elektronikus számlázási kötelezettség bevezetése előnyökkel járna a hozzáadottértékadó-csalás és -kikerülés elleni küzdelem tekintetében. Az elektronikus számlázási kötelezettség, az ügyletre vonatkozó kiegészítő adatok levéltovábbításával együttesen lehetővé teszi az adóhatóság számára, hogy valós időben ellenőrizze a bevallott és beszedett héa, valamint a kiállított és kapott befogadott összhangját, ezáltal javítva a hatóság képességét a héacsalások megelőzésére és leküzdésére. Emellett bővítené az üzleti tevékenységekkel kapcsolatos valós idejű ismereteket, lehetővé téve, hogy a gazdaságpolitikát a lehető legközelebb hozzák a gazdasági valósághoz.

| (4) | Franciaország úgy véli, hogy az elektronikus számlázási kötelezettség megkönnyítené az adójogszabályok önkéntes betartását. Lehetővé tenné az adóalanyok héabevallási kötelezettségének egyszerűsítését a bevallások előre kitöltésének bevezetésével. Az elektronikus számlázás egyéb előnyökkel is járna az adóalanyok számára: például, a fizetések átfutási idejének csökkentése a szállítók számára, alacsonyabb nyomtatási és postai költségek, a számlázási adatok feldolgozási költségeinek és késedelmeinek, valamint a tárolási költségeknek a csökkentése. Az adóalanyok számára az elektronikus számlázás bevezetéséből származó megtakarítások és előnyök nagymértékben ellensúlyoznák a rendszereik átalakításához szükséges kezdeti befektetést. |
| --- | --- |

(4)

Franciaország úgy véli, hogy az elektronikus számlázási kötelezettség megkönnyítené az adójogszabályok önkéntes betartását. Lehetővé tenné az adóalanyok héabevallási kötelezettségének egyszerűsítését a bevallások előre kitöltésének bevezetésével. Az elektronikus számlázás egyéb előnyökkel is járna az adóalanyok számára: például, a fizetések átfutási idejének csökkentése a szállítók számára, alacsonyabb nyomtatási és postai költségek, a számlázási adatok feldolgozási költségeinek és késedelmeinek, valamint a tárolási költségeknek a csökkentése. Az adóalanyok számára az elektronikus számlázás bevezetéséből származó megtakarítások és előnyök nagymértékben ellensúlyoznák a rendszereik átalakításához szükséges kezdeti befektetést.

| (5) | Tekintettel a különös intézkedés széles alkalmazási körére és újszerűségére, fontos értékelni a különös intézkedésnek a héacsalás és a héakijátszás elleni küzdelemre, valamint az adóalanyokra gyakorolt hatását. Ezért amennyiben Franciaország úgy véli, hogy a különös intézkedés kiterjesztése szükséges, a kiterjesztés iránti kérelemmel együtt egy jelentést kell benyújtania a Bizottsághoz, amely tartalmazza a különös intézkedés értékelését a héacsalás és a héakijátszás elleni küzdelem, valamint az adóbehajtás egyszerűsítése tekintetében elért eredményessége szempontjából. |
| --- | --- |

(5)

Tekintettel a különös intézkedés széles alkalmazási körére és újszerűségére, fontos értékelni a különös intézkedésnek a héacsalás és a héakijátszás elleni küzdelemre, valamint az adóalanyokra gyakorolt hatását. Ezért amennyiben Franciaország úgy véli, hogy a különös intézkedés kiterjesztése szükséges, a kiterjesztés iránti kérelemmel együtt egy jelentést kell benyújtania a Bizottsághoz, amely tartalmazza a különös intézkedés értékelését a héacsalás és a héakijátszás elleni küzdelem, valamint az adóbehajtás egyszerűsítése tekintetében elért eredményessége szempontjából.

| (6) | A különös intézkedés nem érinti az adóalanyoknak azt a jogát, hogy a Közösségen belüli vásárlások esetében papíralapú számlát kapjanak. |
| --- | --- |

(6)

A különös intézkedés nem érinti az adóalanyoknak azt a jogát, hogy a Közösségen belüli vásárlások esetében papíralapú számlát kapjanak.

| (7) | A különös intézkedésnek meghatározott időre kell szólnia azért, annak érdekében, hogy alkalmasságát és hatékonyságát értékelni lehessen célkitűzései fényében. |
| --- | --- |

(7)

A különös intézkedésnek meghatározott időre kell szólnia azért, annak érdekében, hogy alkalmasságát és hatékonyságát értékelni lehessen célkitűzései fényében.

| (8) | A különös intézkedés arányban áll a kitűzött célokkal, mivel alkalmazása határozott időre szól és fokozatosan kerül végrehajtásra. 2024-től minden adóalany köteles lenne elektronikus számlákat befogadni. Az elektronikus számlakibocsátási kötelezettség 2024-től lenne alkalmazandó a nagyvállalatokra, 2025-től a 250 és 4 999 fő közötti, 1,5 milliárd EUR alatti árbevételű vállalkozásokra, majd 2026-tól a kis, közép- és mikrovállalkozásokra, beleértve a 2006/112/EK irányelv 282. cikkében említett kisvállalkozásoknak járó adómentességben részesülő adóalanyokat is. A különös intézkedés továbbá nem növeli annak kockázatát, hogy a csalás átterjed más ágazatra vagy más tagállamokra. |
| --- | --- |

(8)

A különös intézkedés arányban áll a kitűzött célokkal, mivel alkalmazása határozott időre szól és fokozatosan kerül végrehajtásra. 2024-től minden adóalany köteles lenne elektronikus számlákat befogadni. Az elektronikus számlakibocsátási kötelezettség 2024-től lenne alkalmazandó a nagyvállalatokra, 2025-től a 250 és 4 999 fő közötti, 1,5 milliárd EUR alatti árbevételű vállalkozásokra, majd 2026-tól a kis, közép- és mikrovállalkozásokra, beleértve a 2006/112/EK irányelv 282. cikkében említett kisvállalkozásoknak járó adómentességben részesülő adóalanyokat is. A különös intézkedés továbbá nem növeli annak kockázatát, hogy a csalás átterjed más ágazatra vagy más tagállamokra.

| (9) | A különös intézkedés a végső fogyasztói szinten beszedett adóbevétel teljes összegét nem fogja negatívan befolyásolni, és nem lesz kedvezőtlen hatással az Unió héából származó saját forrásaira, |
| --- | --- |

(9)

A különös intézkedés a végső fogyasztói szinten beszedett adóbevétel teljes összegét nem fogja negatívan befolyásolni, és nem lesz kedvezőtlen hatással az Unió héából származó saját forrásaira,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2006/112/EK irányelv 218. cikkétől eltérve, Franciaország felhatalmazást kap arra, hogy a Franciaország területén letelepedett adóalanyok által dokumentumok vagy üzenetek formájában kibocsátott számlákat kizárólag abban az esetben fogadja el, ha az érintett dokumentumokat vagy üzeneteket elektronikus formátumban továbbítják.

2. cikk

A 2006/112/EK irányelv 232. cikkétől eltérve, Franciaország jogosult úgy rendelkezni, hogy a Franciaország területén letelepedett adóalanyok által kibocsátott elektronikus számlák alkalmazásához a Franciaország területén letelepedett számlabefogadó beleegyezése nem szükséges.

3. cikk

Franciaország az 1. és 2. cikkben említett eltérésekre vonatkozó különös intézkedéseket végrehajtó nemzeti intézkedésekről értesíti a Bizottságot.

4. cikk

(1)   Ez a határozat a róla szóló értesítés napján lép hatályba.

(2)   Ezt a határozatot 2024. január 1-jétől 2026. december 31-ig kell alkalmazni.

(3)   Amennyiben Franciaország úgy véli, hogy az 1. és 2. cikkben említett eltérésekre vonatkozó különös intézkedések meghosszabbítása szükséges, Franciaország a meghosszabbítás iránti kérelemmel együtt egy jelentést nyújt be a Bizottságnak, amelyben értékeli, hogy a 3. cikkben említett nemzeti intézkedések milyen mértékben bizonyultak hatékonynak a héacsalás és a héakijátszás elleni küzdelemben, valamint az adóbehajtás egyszerűsítésében. Ennek a jelentésnek értékelnie kell az intézkedések adóalanyokra gyakorolt hatását, valamint különösen azt, hogy ezek az intézkedések növelik-e az adóalanyok adminisztratív terheit és költségeit.

5. cikk

Ennek a határozatnak a Francia Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2022. január 25-én.

a Tanács részéről

az elnök

C. BEAUNE

---

(1)  
  HL L 347., 2006.12.11., 1. o.

1

---

| 2022.1.31. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 20/275 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.1.31.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 20/275

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2022/134 HATÁROZATA

(2022. január 19.)

a felügyeleti információk Európai Központi Bank által az 1024/2013/EU tanácsi rendelettel rá ruházott feladatok ellátása céljából hatóságok és szervek részére történő továbbítására vonatkozó közös szabályok meghatározásáról (EKB/2022/2)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról szóló, 2013. október 15-i 1024/2013/EU tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikkére,

mivel:

| (1) | Az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az Unió és a tagállamok kölcsönösen tiszteletben tartják és segítik egymást a Szerződésekből eredő feladatok végrehajtásában, ugyanezen Szerződés 13. cikkének (2) bekezdése pedig megköveteli, hogy az uniós intézmények jóhiszeműen és kölcsönösen együttműködjenek egymással. Az 1024/2013/EU rendelet 3. cikke előírja, hogy az Európai Központi Bank (EKB) együttműködik más nemzeti és uniós hatóságokkal és szervekkel. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unióról szóló szerződés 4. cikkének (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az Unió és a tagállamok kölcsönösen tiszteletben tartják és segítik egymást a Szerződésekből eredő feladatok végrehajtásában, ugyanezen Szerződés 13. cikkének (2) bekezdése pedig megköveteli, hogy az uniós intézmények jóhiszeműen és kölcsönösen együttműködjenek egymással. Az 1024/2013/EU rendelet 3. cikke előírja, hogy az Európai Központi Bank (EKB) együttműködik más nemzeti és uniós hatóságokkal és szervekkel.

| (2) | Ahhoz, hogy az EKB meg tudjon felelni a 3. cikknek és el tudja látni az 1024/2013/EU rendelet 4. cikkével rá ruházott feladatokat, szükséges, hogy a birtokában lévő felügyeleti információkat továbbítsa nemzeti, uniós és nemzetközi hatóságoknak és szerveknek. |
| --- | --- |

(2)

Ahhoz, hogy az EKB meg tudjon felelni a 3. cikknek és el tudja látni az 1024/2013/EU rendelet 4. cikkével rá ruházott feladatokat, szükséges, hogy a birtokában lévő felügyeleti információkat továbbítsa nemzeti, uniós és nemzetközi hatóságoknak és szerveknek.

| (3) | Az 1024/2013/EU rendelet 27. cikkének (2) bekezdése értelmében az EKB az e rendelet által rá ruházott feladatok ellátása céljából és a vonatkozó uniós jogban megállapított korlátok között és feltételek szerint információkat cserélhet nemzeti vagy uniós hatóságokkal és szervekkel, amennyiben a vonatkozó uniós jog lehetővé teszi az illetékes nemzeti hatóságok számára információk ezen szervezetekkel való megosztását, illetve amennyiben a vonatkozó uniós jog értelmében a tagállamok rendelkezhetnek ilyen megosztásról. |
| --- | --- |

(3)

Az 1024/2013/EU rendelet 27. cikkének (2) bekezdése értelmében az EKB az e rendelet által rá ruházott feladatok ellátása céljából és a vonatkozó uniós jogban megállapított korlátok között és feltételek szerint információkat cserélhet nemzeti vagy uniós hatóságokkal és szervekkel, amennyiben a vonatkozó uniós jog lehetővé teszi az illetékes nemzeti hatóságok számára információk ezen szervezetekkel való megosztását, illetve amennyiben a vonatkozó uniós jog értelmében a tagállamok rendelkezhetnek ilyen megosztásról.

| (4) | Ezenkívül bizonyos körülmények között az EKB valamely uniós jogi kötelezettség alapján továbbít felügyeleti információkat a hatóságok és szervek részére. Például az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 80. cikke alapján az illetékes hatóságok az Európai Bankhatóság (EBH) kérésére kötelesek továbbítani az EBH számára minden olyan információt, amelyet az EBH az újonnan kibocsátott tőkeinstrumentumokkal kapcsolatban lényegesnek tart ahhoz, hogy az unióbeli intézmények által kibocsátott szavatolótőke-instrumentumok minőségét monitorozhassa. |
| --- | --- |

(4)

Ezenkívül bizonyos körülmények között az EKB valamely uniós jogi kötelezettség alapján továbbít felügyeleti információkat a hatóságok és szervek részére. Például az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 80. cikke alapján az illetékes hatóságok az Európai Bankhatóság (EBH) kérésére kötelesek továbbítani az EBH számára minden olyan információt, amelyet az EBH az újonnan kibocsátott tőkeinstrumentumokkal kapcsolatban lényegesnek tart ahhoz, hogy az unióbeli intézmények által kibocsátott szavatolótőke-instrumentumok minőségét monitorozhassa.

| (5) | A felügyeleti információk hatóságok és szervek részére történő továbbítása az ilyen továbbítás megfelelőségére vonatkozó, az 1024/2013/EU rendelettel az EKB-ra ruházott feladatok ellátásával összefüggő értékelést előfeltételez. |
| --- | --- |

(5)

A felügyeleti információk hatóságok és szervek részére történő továbbítása az ilyen továbbítás megfelelőségére vonatkozó, az 1024/2013/EU rendelettel az EKB-ra ruházott feladatok ellátásával összefüggő értékelést előfeltételez.

| (6) | Következésképpen az EKB birtokában lévő felügyeleti információk hatóságok és szervek részére történő továbbítására vonatkozó közös szabályokat kell meghatározni, amelyeket kiegészíthetnek az EKB által e hatóságokkal vagy szervekkel kötött egyetértési megállapodások vagy az ilyen továbbításra vonatkozó, más típusú két- vagy többoldalú jogi eszközök. |
| --- | --- |

(6)

Következésképpen az EKB birtokában lévő felügyeleti információk hatóságok és szervek részére történő továbbítására vonatkozó közös szabályokat kell meghatározni, amelyeket kiegészíthetnek az EKB által e hatóságokkal vagy szervekkel kötött egyetértési megállapodások vagy az ilyen továbbításra vonatkozó, más típusú két- vagy többoldalú jogi eszközök.

| (7) | Az e határozatban rögzített közös szabályok nem érinthetik más jogi eszközök azon rendelkezéseit, amelyek a felügyeleti információk hatóságok és szervek részére történő továbbításának meghatározott kategóriáira vonatkozó különös szabályokat állapítanak meg. Ez vonatkozik például azon egyetértési megállapodásokra, amelyekben az EKB szakpolitikai mérlegelés jogkörét gyakorolja és vállalja, hogy meghatározott címzett hatóságok vagy szervek részére információkat továbbít. Ezen túlmenően az e határozatban rögzített közös szabályok nem lehetnek alkalmazandóak a felügyeleti információk azon továbbítására, amelyre más jogi keretrendszerek irányadóak, mint például az információk nyomozóhatóságok, parlamenti vizsgálóbizottságok és állami könyvvizsgálók előtt történő felfedése. E határozat hatálya azonban kiterjedhet a személyes adatok továbbítására is. |
| --- | --- |

(7)

Az e határozatban rögzített közös szabályok nem érinthetik más jogi eszközök azon rendelkezéseit, amelyek a felügyeleti információk hatóságok és szervek részére történő továbbításának meghatározott kategóriáira vonatkozó különös szabályokat állapítanak meg. Ez vonatkozik például azon egyetértési megállapodásokra, amelyekben az EKB szakpolitikai mérlegelés jogkörét gyakorolja és vállalja, hogy meghatározott címzett hatóságok vagy szervek részére információkat továbbít. Ezen túlmenően az e határozatban rögzített közös szabályok nem lehetnek alkalmazandóak a felügyeleti információk azon továbbítására, amelyre más jogi keretrendszerek irányadóak, mint például az információk nyomozóhatóságok, parlamenti vizsgálóbizottságok és állami könyvvizsgálók előtt történő felfedése. E határozat hatálya azonban kiterjedhet a személyes adatok továbbítására is.

| (8) | E határozat és a felügyeleti információk továbbítására vonatkozó különös szabályokat megállapító más jogi eszközök szakpolitikai mérlegeléssel járnak. Ezért ezeket az 1024/2013/EU rendelet 26. cikkének (8) bekezdésében foglalt, kifogásról való lemondáson alapuló eljárás szerint kell elfogadni. |
| --- | --- |

(8)

E határozat és a felügyeleti információk továbbítására vonatkozó különös szabályokat megállapító más jogi eszközök szakpolitikai mérlegeléssel járnak. Ezért ezeket az 1024/2013/EU rendelet 26. cikkének (8) bekezdésében foglalt, kifogásról való lemondáson alapuló eljárás szerint kell elfogadni.

| (9) | Az e határozatban, valamint a felügyeleti adatok továbbításának meghatározott kategóriáira vonatkozó más jogi eszközökben rögzített szabályokat a személyzet ilyen továbbítás jóváhagyásáért felelős, az Igazgatóság által meghatározott tagjainak kell alkalmazniuk. A Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányának 11.6. cikke értelmében az Igazgatóság felel az EKB folyó ügyeinek intézéséért. Ebben az összefüggésben az EKB/2004/2 európai központi banki határozat (3) 10.1. és 10.2. cikke úgy rendelkezik, hogy az EKB minden szervezeti egysége az Igazgatóság ügyvezető igazgatása alatt áll. Az EKB/2004/2 határozat 13 m.1. cikke szerint az Igazgatóság EKB belső szervezetével és EKB személyzetével kapcsolatos hatásköre kiterjed a felügyeleti feladatokra is. |
| --- | --- |

(9)

Az e határozatban, valamint a felügyeleti adatok továbbításának meghatározott kategóriáira vonatkozó más jogi eszközökben rögzített szabályokat a személyzet ilyen továbbítás jóváhagyásáért felelős, az Igazgatóság által meghatározott tagjainak kell alkalmazniuk. A Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányának 11.6. cikke értelmében az Igazgatóság felel az EKB folyó ügyeinek intézéséért. Ebben az összefüggésben az EKB/2004/2 európai központi banki határozat (3) 10.1. és 10.2. cikke úgy rendelkezik, hogy az EKB minden szervezeti egysége az Igazgatóság ügyvezető igazgatása alatt áll. Az EKB/2004/2 határozat 13 m.1. cikke szerint az Igazgatóság EKB belső szervezetével és EKB személyzetével kapcsolatos hatásköre kiterjed a felügyeleti feladatokra is.

| (10) | Ez a határozat nem érinti az EKB birtokában lévő felügyeleti információknak más hatóságok és szervek részére történő továbbítására vonatkozó szabályokat, vagy az 1024/2013/EU rendelet 2. cikkének 2. pontja szerinti illetékes nemzeti hatóságok birtokában lévő felügyeleti információk továbbítására vonatkozó szabályokat. Az EKB birtokában lévő felügyeleti információk hatóságok és szervek részére történő azon továbbítását, amely nem tartozik e határozat hatálya alá, a megfelelő döntéshozatali eljárás szerint kell jóváhagyni, |
| --- | --- |

(10)

Ez a határozat nem érinti az EKB birtokában lévő felügyeleti információknak más hatóságok és szervek részére történő továbbítására vonatkozó szabályokat, vagy az 1024/2013/EU rendelet 2. cikkének 2. pontja szerinti illetékes nemzeti hatóságok birtokában lévő felügyeleti információk továbbítására vonatkozó szabályokat. Az EKB birtokában lévő felügyeleti információk hatóságok és szervek részére történő azon továbbítását, amely nem tartozik e határozat hatálya alá, a megfelelő döntéshozatali eljárás szerint kell jóváhagyni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Tárgy

(1)   Ez a határozat megállapítja az EKB birtokában lévő felügyeleti információknak a 2. cikk 2. pontjában meghatározott hatóságok és szervek részére történő továbbítására vonatkozó közös szabályokat.

(2)   Ez a határozat nem érinti az EKB birtokában lévő felügyeleti információknak más hatóságok és szervek részére történő továbbítására vonatkozó szabályokat, vagy az 1024/2013/EU rendelet 2. cikkének 2. pontja szerinti illetékes nemzeti hatóságok birtokában lévő felügyeleti információk továbbítására vonatkozó szabályokat.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E határozat alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

| 1. | „felügyeleti információ”: minden olyan, az EKB birtokában lévő bizalmas információ, amelynek a hatóságok és szervek részére történő továbbítása az ilyen továbbítás megfelelőségére vonatkozó, az 1024/2013/EU rendelettel az EKB-ra ruházott feladatok ellátásával összefüggő értékelést előfeltételez; |
| --- | --- |

1.

„felügyeleti információ”: minden olyan, az EKB birtokában lévő bizalmas információ, amelynek a hatóságok és szervek részére történő továbbítása az ilyen továbbítás megfelelőségére vonatkozó, az 1024/2013/EU rendelettel az EKB-ra ruházott feladatok ellátásával összefüggő értékelést előfeltételez;

| 2. | „hatóságok és szervek”: az e határozat mellékletében meghatározott nemzeti, uniós és nemzetközi hatóságok és szervek, kivéve az 1024/2013/EU rendelet 2. cikkének 2. pontjában meghatározott illetékes nemzeti hatóságok; |
| --- | --- |

2.

„hatóságok és szervek”: az e határozat mellékletében meghatározott nemzeti, uniós és nemzetközi hatóságok és szervek, kivéve az 1024/2013/EU rendelet 2. cikkének 2. pontjában meghatározott illetékes nemzeti hatóságok;

| 3. | „feladatok kiosztásáról szóló határozat”: olyan határozat, amellyel az Igazgatóság valamely továbbítási engedélyezési tisztviselőt megbíz az e határozatban rögzített szabályok és/vagy adott esetben a felügyeleti információk továbbításának meghatározott kategóriáira vonatkozó jogi eszközökben megállapított különös szabályok alkalmazásának feladatával; |
| --- | --- |

3.

„feladatok kiosztásáról szóló határozat”: olyan határozat, amellyel az Igazgatóság valamely továbbítási engedélyezési tisztviselőt megbíz az e határozatban rögzített szabályok és/vagy adott esetben a felügyeleti információk továbbításának meghatározott kategóriáira vonatkozó jogi eszközökben megállapított különös szabályok alkalmazásának feladatával;

| 4. | „továbbítási engedély”: a felügyeleti információk hatóságok és szervek részére történő továbbításának továbbítási engedélyezési tisztviselő által e határozat és/vagy adott esetben a felügyeleti információk továbbításának meghatározott kategóriáira vonatkozó különös szabályokat megállapító jogi eszközök alkalmazásában, feladatok kiosztásáról szóló határozat alapján megadott jóváhagyása. |
| --- | --- |

4.

„továbbítási engedély”: a felügyeleti információk hatóságok és szervek részére történő továbbításának továbbítási engedélyezési tisztviselő által e határozat és/vagy adott esetben a felügyeleti információk továbbításának meghatározott kategóriáira vonatkozó különös szabályokat megállapító jogi eszközök alkalmazásában, feladatok kiosztásáról szóló határozat alapján megadott jóváhagyása.

3. cikk

A felügyeleti információk továbbítására vonatkozó közös szabályok

(1)   Az EKB akkor továbbít felügyeleti információkat a hatóságok és szervek részére, ha:

| a) | az alkalmazandó jog engedélyezi az ilyen felügyeleti információk e hatóságok és szervek részére történő továbbítását, és az ezen engedélyezésre vonatkozóan meghatározott feltételek teljesülnek; |
| --- | --- |

a)

az alkalmazandó jog engedélyezi az ilyen felügyeleti információk e hatóságok és szervek részére történő továbbítását, és az ezen engedélyezésre vonatkozóan meghatározott feltételek teljesülnek;

| b) | a felügyeleti információk az ezen érintett hatóságok vagy szervek feladataira tekintettel megfelelőek, relevánsak és nem túlzott terjedelműek; valamint |
| --- | --- |

b)

a felügyeleti információk az ezen érintett hatóságok vagy szervek feladataira tekintettel megfelelőek, relevánsak és nem túlzott terjedelműek; valamint

| c) | nem áll fenn az ilyen felügyeleti információk közlésének megtagadását megalapozó, az egységes felügyeleti mechanizmus működésébe és függetlenségébe való – különösen a feladatai ellátását veszélyeztető – beavatkozás elkerülésének szükségességével összefüggő kényszerítő ok. |
| --- | --- |

c)

nem áll fenn az ilyen felügyeleti információk közlésének megtagadását megalapozó, az egységes felügyeleti mechanizmus működésébe és függetlenségébe való – különösen a feladatai ellátását veszélyeztető – beavatkozás elkerülésének szükségességével összefüggő kényszerítő ok.

(2)   Amennyiben úgy tűnik, hogy az (1) bekezdés c) pontjában említett felügyeleti információk közlésének megtagadását megalapozó kényszerítő ok áll fenn, a Kormányzótanács az 1024/2013/EU rendelet 26. cikkének (8) bekezdésében megállapított eljárásnak megfelelően határoz a felügyeleti információk továbbításáról.

(3)   Az (1) bekezdésben rögzített közös szabályok nem érintik a 4. cikkben említett különös szabályokat.

4. cikk

Különös szabályokat megállapító jogi eszközök

Ez a határozat nem érint olyan más jogi eszközöket, amelyek a felügyeleti információk hatóságok és szervek részére történő továbbításának meghatározott kategóriáira vonatkozó különös vagy kiegészítő szabályokat állapítanak meg.

5. cikk

Továbbítási engedély

A továbbítási engedélyezési tisztviselők felelősek a felügyeleti információk EKB általi továbbításának jóváhagyásáért, és e tekintetben – a feladatok kiosztásáról szóló határozat alapján – az e határozatban rögzített szabályokat, és/vagy adott esetben a 4. cikkben említett jogi eszközökben megállapított különös szabályokat alkalmazzák.

6. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő ötödik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Kelt Frankfurt am Mainban, 2022. január 19-én.

az EKB elnöke

Christine LAGARDE

---

(1)  
  HL L 287., 2013.10.29., 63. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a hitelintézetekre vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Központi Bank EKB/2004/2 határozata (2004. február 19.) az Európai Központi Bank eljárási szabályzatának elfogadásáról (HL L 80., 2004.3.18., 33. o.).

3

---

MELLÉKLET

| Címzett hatóság vagy szerv | Leírás és jogalap |
| --- | --- |
| Európai Bizottság | Az SSMR (1) 32. cikke |
| Európai Bankhatóság (EBH), Európai Értékpapír-piaci Hatóság, Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság, Európai Rendszerkockázati Testület | A CRD (2) 53. cikkének (2) bekezdése az EBH-rendelet (3) 35. cikkének (1) bekezdésével vagy a CRR (4) 80. cikkével, valamint az ERKT-rendelet (5) 15. cikkével összefüggésben
  Az EBH-rendelet 9a. cikke |
| Az Európai Unió és az Európai Gazdasági Térség (EGT) nemzeti prudenciális felügyeleti hatóságai a befolyásoló részesedési és engedélyezési eljárások vagy a vonatkozó jogszabályokban említett egyéb eljárások tekintetében | A CRD 56. cikke, valamint 16. cikkének (3) bekezdése, 24. cikkének (2) bekezdése, 50. cikkének (4) bekezdése, valamint az uniós jog egyenértékű rendelkezései, különösen a Szolvencia II (6) 26. és 60. cikke, valamint a MiFID (7) 11. és 84. cikke |
| A CRD szerinti prudenciális kollégiumban vagy a FICOD szerinti megállapodásokban vagy válságkezelő csoportokban részt vevő illetékes nemzeti hatóságok és szanálási hatóságok

  Ez a kategória a CRD és a FICOD szerinti prudenciális kollégiumokon belüli és a válságkezelő csoportokon belüli információcserét, valamint az írásbeli koordinációs és együttműködési megállapodások, a FICOD szerinti koordinációs megállapodások és a válságkezelő csoportokra vonatkozó együttműködési megállapodások nem diszkrecionális éves aktualizálását és megszüntetését foglalja magában. | A CRD 116. cikke az írásbeli koordinációs és együttműködési megállapodások tekintetében;
  A FICOD (8) 11. cikke a pénzügyi konglomerátumra vonatkozó megállapodások tekintetében;
  A BRRD (9) 90., 97. és 98. cikke a válságkezelő csoportokkal kapcsolatos együttműködési megállapodások tekintetében;
  A BRRD 88. és 90. cikke a szanálási kollégium írásba foglalt szabályai tekintetében. |
| A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemmel foglalkozó kollégiumban tag hatóságok | A CRD 117. cikkének (5) bekezdése (a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemben részt vevő felügyeleti hatóságok és pénzügyi információs egységek tekintetében, valamint a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemmel foglalkozó konkrét kollégium számára megállapított részvételi feltételek tekintetében). A kollégiumban részt vevő más típusú hatóságokkal történő információcsere esetén eltérhet a jogalap (megjegyzés: a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemmel foglalkozó kollégiumokat az (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) szerinti, a hitelintézetek és pénzügyi intézmények felügyeletét ellátó illetékes hatóságok és más felek közötti együttműködésre és információcserére vonatkozó közös iránymutatások szabályozzák; az EKB nem címzettje ezeknek az iránymutatásoknak). |
| A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemben részt vevő azon felügyeleti hatóságok, amelyek aláírták az (EU) 2015/849 irányelv 57a. cikkének (2) bekezdése szerinti információcsere gyakorlati feltételeiről szóló többoldalú megállapodást (a továbbiakban: pénzmosás elleni megállapodás) | A CRD 117. cikkének (5) bekezdése, valamint a pénzmosás elleni megállapodás 3. cikkének (4) és (5) bekezdése |
| A tagállamok pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemben részt vevő felügyeleti hatóságai és pénzügyi információs egységei | A CRD 117. cikkének (5) bekezdése és az EBH iránymutatása a prudenciális felügyeletet ellátó hatóságok, a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni felügyeletet ellátó hatóságok, valamint a 2013/36/EU irányelv szerinti pénzügyi információs egységek közötti együttműködésről és információcseréről (EBA/GL/2021/15) (11) |
| Nemzeti piaci hatóságok az Unióban és az EGT-ben | A CRD 56. cikke |
| Nemzeti biztosításfelügyeleti hatóságok az Unióban és az EGT-ben | A CRD 56. cikke |
| Betétbiztosítási rendszerek, szerződéses vagy intézményvédelmi rendszerek, versenyhatóságok | A CRD 56. cikke, vagy a prudenciális felügyeleti hatóság véleményét előíró nemzeti jog |
| Nemzeti szanálási hatóságok az Unióban és az EGT-ben | A CRD 56. cikke |
| Az SSMR 5. cikkének hatályán kívül eső feladatokért felelős nemzeti makroprudenciális felügyeleti hatóságok | A CRD 56. cikke |
| Jelentős intézmények jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálói | A CRD 56. cikkének f) pontja
  Az EBH iránymutatása a hitelintézeteket felügyelő illetékes hatóságok és a hitelintézetek jogszabályban előírt könyvvizsgálatát végző, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló(k) és könyvvizsgáló társaság(ok) közötti kommunikációról (EBA/GL/2016/05) (12) |
| A pénzügyi piacok felügyeletéért felelős nemzeti hatóságok, amennyiben azokat a 2004/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
   (13)
  24. cikke (4) bekezdésének h) pontjával összefüggésben a 24. cikk (1) bekezdése alapján kijelölték (számviteli végrehajtók) | A CRD 56. cikke |
| Az intézmények, biztosítók és pénzügyi intézmények jogszabályban előírt könyvvizsgálatával megbízott személyek felvigyázásáért felelős nemzeti hatóságok (ellenőri végrehajtók) | A CRD 57. cikke |
| Az intézmények felszámolásában és csődeljárásában, valamint más hasonló eljárásokban részt vevő szervek felvigyázásáért felelős nemzeti hatóságok | A CRD 57. cikke |
| A CRR 113. cikkének (7) bekezdésében említett szerződéses vagy intézményvédelmi rendszerek felvigyázásáért felelős nemzeti hatóságok | A CRD 57. cikke |
| A társasági jog megsértésének felderítéséért és kivizsgálásáért jogi értelemben felelős nemzeti hatóságok vagy szervek | A CRD 57. cikke |
| A fizetési rendszerek felvigyázásáért felelős nemzeti hatóságok | A CRD 58. cikke |
| Nemzetközi szervezetek (Nemzetközi Valutaalap, Világbank, Nemzetközi Fizetések Bankja, Pénzügyi Stabilitási Tanács) | A CRD 58a. cikke, a stressztesztekre vonatkozó adatmegosztás (pl. végrehajtás-technikai standardmodulok) kivételével |
| Harmadik országok prudenciális felügyeleti hatóságai | A CRD 55. cikke
  Információcsere megállapodásoknak (egyetértési megállapodások, írásbeli koordinációs és együttműködési megállapodások, válságkezelő csoportok által kidolgozott intézményspecifikus, határokon átnyúló együttműködési megállapodások, írásbeli szanálási megállapodások stb.) vagy ad hoc megállapodásoknak megfelelően |
| Nemzeti piaci, biztosítási vagy hasonló hatóságok harmadik országokban | A CRD 55. cikke, valamint az alkalmazandó megállapodások (egyetértési megállapodások, írásbeli koordinációs és együttműködési megállapodások, intézményspecifikus, határokon átnyúló együttműködési megállapodások, írásbeli szanálási megállapodások stb.) vagy ad hoc megállapodások |
| Harmadik országok pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemben részt vevő felügyeleti hatóságai és pénzügyi információs egységei | A CRD 55. cikke és adott esetben egyetértési megállapodások vagy egyéb együttműködési megállapodások |
| Harmadik országok szanálási hatóságai | A CRD 55. cikke, valamint a BRRD 97. és 98. cikke az alkalmazandó szabályokkal összefüggésben |

Címzett hatóság vagy szerv

Leírás és jogalap

Európai Bizottság

Az SSMR (1) 32. cikke

Európai Bankhatóság (EBH), Európai Értékpapír-piaci Hatóság, Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság, Európai Rendszerkockázati Testület

A CRD (2) 53. cikkének (2) bekezdése az EBH-rendelet (3) 35. cikkének (1) bekezdésével vagy a CRR (4) 80. cikkével, valamint az ERKT-rendelet (5) 15. cikkével összefüggésben

Az EBH-rendelet 9a. cikke

Az Európai Unió és az Európai Gazdasági Térség (EGT) nemzeti prudenciális felügyeleti hatóságai a befolyásoló részesedési és engedélyezési eljárások vagy a vonatkozó jogszabályokban említett egyéb eljárások tekintetében

A CRD 56. cikke, valamint 16. cikkének (3) bekezdése, 24. cikkének (2) bekezdése, 50. cikkének (4) bekezdése, valamint az uniós jog egyenértékű rendelkezései, különösen a Szolvencia II (6) 26. és 60. cikke, valamint a MiFID (7) 11. és 84. cikke

A CRD szerinti prudenciális kollégiumban vagy a FICOD szerinti megállapodásokban vagy válságkezelő csoportokban részt vevő illetékes nemzeti hatóságok és szanálási hatóságok

Ez a kategória a CRD és a FICOD szerinti prudenciális kollégiumokon belüli és a válságkezelő csoportokon belüli információcserét, valamint az írásbeli koordinációs és együttműködési megállapodások, a FICOD szerinti koordinációs megállapodások és a válságkezelő csoportokra vonatkozó együttműködési megállapodások nem diszkrecionális éves aktualizálását és megszüntetését foglalja magában.

A CRD 116. cikke az írásbeli koordinációs és együttműködési megállapodások tekintetében;

A FICOD (8) 11. cikke a pénzügyi konglomerátumra vonatkozó megállapodások tekintetében;

A BRRD (9) 90., 97. és 98. cikke a válságkezelő csoportokkal kapcsolatos együttműködési megállapodások tekintetében;

A BRRD 88. és 90. cikke a szanálási kollégium írásba foglalt szabályai tekintetében.

A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemmel foglalkozó kollégiumban tag hatóságok

A CRD 117. cikkének (5) bekezdése (a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemben részt vevő felügyeleti hatóságok és pénzügyi információs egységek tekintetében, valamint a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemmel foglalkozó konkrét kollégium számára megállapított részvételi feltételek tekintetében). A kollégiumban részt vevő más típusú hatóságokkal történő információcsere esetén eltérhet a jogalap (megjegyzés: a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemmel foglalkozó kollégiumokat az (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) szerinti, a hitelintézetek és pénzügyi intézmények felügyeletét ellátó illetékes hatóságok és más felek közötti együttműködésre és információcserére vonatkozó közös iránymutatások szabályozzák; az EKB nem címzettje ezeknek az iránymutatásoknak).

A pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemben részt vevő azon felügyeleti hatóságok, amelyek aláírták az (EU) 2015/849 irányelv 57a. cikkének (2) bekezdése szerinti információcsere gyakorlati feltételeiről szóló többoldalú megállapodást (a továbbiakban: pénzmosás elleni megállapodás)

A CRD 117. cikkének (5) bekezdése, valamint a pénzmosás elleni megállapodás 3. cikkének (4) és (5) bekezdése

A tagállamok pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemben részt vevő felügyeleti hatóságai és pénzügyi információs egységei

A CRD 117. cikkének (5) bekezdése és az EBH iránymutatása a prudenciális felügyeletet ellátó hatóságok, a pénzmosás és a terrorizmusfinanszírozás elleni felügyeletet ellátó hatóságok, valamint a 2013/36/EU irányelv szerinti pénzügyi információs egységek közötti együttműködésről és információcseréről (EBA/GL/2021/15) (11)

Nemzeti piaci hatóságok az Unióban és az EGT-ben

A CRD 56. cikke

Nemzeti biztosításfelügyeleti hatóságok az Unióban és az EGT-ben

A CRD 56. cikke

Betétbiztosítási rendszerek, szerződéses vagy intézményvédelmi rendszerek, versenyhatóságok

A CRD 56. cikke, vagy a prudenciális felügyeleti hatóság véleményét előíró nemzeti jog

Nemzeti szanálási hatóságok az Unióban és az EGT-ben

A CRD 56. cikke

Az SSMR 5. cikkének hatályán kívül eső feladatokért felelős nemzeti makroprudenciális felügyeleti hatóságok

A CRD 56. cikke

Jelentős intézmények jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgálói

A CRD 56. cikkének f) pontja

Az EBH iránymutatása a hitelintézeteket felügyelő illetékes hatóságok és a hitelintézetek jogszabályban előírt könyvvizsgálatát végző, jogszabály szerint engedélyezett könyvvizsgáló(k) és könyvvizsgáló társaság(ok) közötti kommunikációról (EBA/GL/2016/05) (12)

A pénzügyi piacok felügyeletéért felelős nemzeti hatóságok, amennyiben azokat a 2004/109/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv
   (13)
  24. cikke (4) bekezdésének h) pontjával összefüggésben a 24. cikk (1) bekezdése alapján kijelölték (számviteli végrehajtók)

A CRD 56. cikke

Az intézmények, biztosítók és pénzügyi intézmények jogszabályban előírt könyvvizsgálatával megbízott személyek felvigyázásáért felelős nemzeti hatóságok (ellenőri végrehajtók)

A CRD 57. cikke

Az intézmények felszámolásában és csődeljárásában, valamint más hasonló eljárásokban részt vevő szervek felvigyázásáért felelős nemzeti hatóságok

A CRD 57. cikke

A CRR 113. cikkének (7) bekezdésében említett szerződéses vagy intézményvédelmi rendszerek felvigyázásáért felelős nemzeti hatóságok

A CRD 57. cikke

A társasági jog megsértésének felderítéséért és kivizsgálásáért jogi értelemben felelős nemzeti hatóságok vagy szervek

A CRD 57. cikke

A fizetési rendszerek felvigyázásáért felelős nemzeti hatóságok

A CRD 58. cikke

Nemzetközi szervezetek (Nemzetközi Valutaalap, Világbank, Nemzetközi Fizetések Bankja, Pénzügyi Stabilitási Tanács)

A CRD 58a. cikke, a stressztesztekre vonatkozó adatmegosztás (pl. végrehajtás-technikai standardmodulok) kivételével

Harmadik országok prudenciális felügyeleti hatóságai

A CRD 55. cikke

Információcsere megállapodásoknak (egyetértési megállapodások, írásbeli koordinációs és együttműködési megállapodások, válságkezelő csoportok által kidolgozott intézményspecifikus, határokon átnyúló együttműködési megállapodások, írásbeli szanálási megállapodások stb.) vagy ad hoc megállapodásoknak megfelelően

Nemzeti piaci, biztosítási vagy hasonló hatóságok harmadik országokban

A CRD 55. cikke, valamint az alkalmazandó megállapodások (egyetértési megállapodások, írásbeli koordinációs és együttműködési megállapodások, intézményspecifikus, határokon átnyúló együttműködési megállapodások, írásbeli szanálási megállapodások stb.) vagy ad hoc megállapodások

Harmadik országok pénzmosás és terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelemben részt vevő felügyeleti hatóságai és pénzügyi információs egységei

A CRD 55. cikke és adott esetben egyetértési megállapodások vagy egyéb együttműködési megállapodások

Harmadik országok szanálási hatóságai

A CRD 55. cikke, valamint a BRRD 97. és 98. cikke az alkalmazandó szabályokkal összefüggésben

---

(1)  A Tanács 1024/2013/EU rendelete (2013. október 15.) az Európai Központi Banknak a hitelintézetek prudenciális felügyeletére vonatkozó politikákkal kapcsolatos külön feladatokkal történő megbízásáról (HL L 287., 2013.10.29., 63. o.).

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/36/EU irányelve (2013. június 26.) a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 176., 2013.6.27., 338. o.) az uniós végrehajtási szabályokkal összefüggésben.

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1093/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 12. o.).

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a hitelintézetekre vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.)..

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 1092/2010/EU rendelete (2010. november 24.) a pénzügyi rendszer európai uniós makroprudenciális felügyeletéről és az Európai Rendszerkockázati Testület létrehozásáról (HL L 331., 2010.12.15., 1. o.).

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/138/EK irányelve (2009. november 25.) a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról (Szolvencia II) (HL L 335., 2009.12.17., 1. o.).

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/65/EU irányelve (2014. május 15.) a pénzügyi eszközök piacairól, valamint a 2002/92/EK irányelv és a 2011/61/EU irányelv módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 349. o.).

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/87/EK irányelve (2002. december 16.) a pénzügyi konglomerátumhoz tartozó hitelintézetek, biztosítóintézetek és befektetési vállalkozások kiegészítő felügyeletéről, valamint a 73/239/EGK, a 79/267/EGK, a 92/49/EGK, a 92/96/EGK, a 93/6/EGK és a 93/22/EGK tanácsi irányelvek, illetve a 98/78/EK és 2000/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvek módosításáról (HL L 35., 2003.2.11., 1. o.).

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács 2014/59/EU irányelve (2014. május 15.) a hitelintézetek és befektetési vállalkozások helyreállítását és szanálását célzó keretrendszer létrehozásáról és a 82/891/EGK tanácsi irányelv, a 2001/24/EK, 2002/47/EK, 2004/25/EK, 2005/56/EK, 2007/36/EK, 2011/35/EU, 2012/30/EU és 2013/36/EU irányelv, valamint az 1093/2010/EU és a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról (HL L 173., 2014.6.12., 190. o.).

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/849 irányelve (2015. május 20.) a pénzügyi rendszerek pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás céljára való felhasználásának megelőzéséről, a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2006/70/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 141., 2015.6.5., 73. o.).

(11)  Elérhető az EBH honlapján: www.eba.europa.eu.

(12)  Elérhető az EBH honlapján.

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 2004/109/EK irányelve (2004. december 15.) a szabályozott piacra bevezetett értékpapírok kibocsátóival kapcsolatos információkra vonatkozó átláthatósági követelmények harmonizációjáról és a 2001/34/EK irányelv módosításáról (HL L 390., 2004.12.31., 38. o.).

---

Helyesbítések

| 2022.1.31. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 20/282 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.1.31.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 20/282

---

Helyesbítés az (EU) 2021/821 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kettős felhasználású termékek jegyzéke tekintetében történő módosításáról szóló, 2021. október 20-i felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 3., 2022. január 6.
  )

A 142. oldalon, a melléklet 3B001.f pontja helyébe a következő szöveg lép:

| „f. | Litográfiai berendezés, az alábbiak szerint:






  1. | A fotóoptikai vagy röntgen módszerrel történő szeletfeldolgozásra szolgáló irányzó, exponáló és ismétlő (közvetlen szeletre fotózás) vagy exponáló és letapogató (letapogatás) berendezés, amely rendelkezik az alábbi jellemzők bármelyikével:






  a. | a fényforrás hullámhosszúsága rövidebb, mint 193 nm; vagy |
| --- | --- | --- | --- |

„f.

Litográfiai berendezés, az alábbiak szerint:

1.

A fotóoptikai vagy röntgen módszerrel történő szeletfeldolgozásra szolgáló irányzó, exponáló és ismétlő (közvetlen szeletre fotózás) vagy exponáló és letapogató (letapogatás) berendezés, amely rendelkezik az alábbi jellemzők bármelyikével:

a.

a fényforrás hullámhosszúsága rövidebb, mint 193 nm; vagy

| b. | képes 45 nm, vagy annál kisebb 'minimális felbontási méretű' (MRF) minta létrehozására.


  Műszaki megjegyzés:



  A 'minimális felbontási méret' (MRF) kiszámítása a következők szerint történik:







  ahol a „K” faktor = 0,35 |
| --- | --- |

b.

képes 45 nm, vagy annál kisebb 'minimális felbontási méretű' (MRF) minta létrehozására.

Műszaki megjegyzés:

Műszaki megjegyzés:

A 'minimális felbontási méret' (MRF) kiszámítása a következők szerint történik:

A 'minimális felbontási méret' (MRF) kiszámítása a következők szerint történik:

Image 5

ahol a „K” faktor = 0,35

ahol a „K” faktor = 0,35

| 2. | 45 nm vagy annál kisebb felbontási méretű minta létrehozására képes imprinting litográfiai berendezés;








  Megjegyzés: | A 3B001.f.2. pont magában foglalja az alábbiakat:







  — | mikrokontaktus-nyomtatók |
| --- | --- | --- | --- |

2.

45 nm vagy annál kisebb felbontási méretű minta létrehozására képes imprinting litográfiai berendezés;

Megjegyzés:

Megjegyzés:

A 3B001.f.2. pont magában foglalja az alábbiakat:

—

mikrokontaktus-nyomtatók

mikrokontaktus-nyomtatók

| — | forró dombornyomásra szolgáló eszközök |
| --- | --- |

—

forró dombornyomásra szolgáló eszközök

forró dombornyomásra szolgáló eszközök

| — | nano-imprinting litográfiai eszközök |
| --- | --- |

—

nano-imprinting litográfiai eszközök

nano-imprinting litográfiai eszközök

| — | Step and Flesh imprinting litográfiai (S-FIL) eszközök |
| --- | --- |

—

Step and Flesh imprinting litográfiai (S-FIL) eszközök

Step and Flesh imprinting litográfiai (S-FIL) eszközök

| 3. | Kifejezetten maszkkészítésre tervezett berendezés, amely rendelkezik az alábbiak mindegyikével:






  a. | eltérített fókuszált elektronsugár, ionsugár, vagy „lézer” sugár; és |
| --- | --- | --- |

3.

Kifejezetten maszkkészítésre tervezett berendezés, amely rendelkezik az alábbiak mindegyikével:

a.

eltérített fókuszált elektronsugár, ionsugár, vagy „lézer” sugár; és

| b. | rendelkeznek az alábbiak bármelyikével:






  1. | a félértékszélességű sugárpont mérete kisebb, mint 65 nm és a képelhelyezés kisebb, mint 17 nm (számtani közép + 3 szigma); vagy |
| --- | --- | --- |

b.

rendelkeznek az alábbiak bármelyikével:

1.

a félértékszélességű sugárpont mérete kisebb, mint 65 nm és a képelhelyezés kisebb, mint 17 nm (számtani közép + 3 szigma); vagy

| 2. | nem használt; |
| --- | --- |

2.

nem használt;

| 3. | a maszkon a második rétegi átfedési hibája kisebb, mint 23 nm (számtani közép + 3 szigma); |
| --- | --- |

3.

a maszkon a második rétegi átfedési hibája kisebb, mint 23 nm (számtani közép + 3 szigma);

| 4. | Eszköz gyártására tervezett berendezés, amely közvetlen írásos módszert alkalmaz, és amely rendelkezik az alábbi jellemzők mindegyikével:






  a. | eltérített fókuszált elektronsugár; és |
| --- | --- | --- |

4.

Eszköz gyártására tervezett berendezés, amely közvetlen írásos módszert alkalmaz, és amely rendelkezik az alábbi jellemzők mindegyikével:

a.

eltérített fókuszált elektronsugár; és

| b. | rendelkeznek az alábbiak bármelyikével:






  1. | a sugár minimális mérete 15 nm vagy annál kisebb; vagy |
| --- | --- | --- |

b.

rendelkeznek az alábbiak bármelyikével:

1.

a sugár minimális mérete 15 nm vagy annál kisebb; vagy

| 2. | az átfedési hiba kisebb, mint 27 nm (számtani közép + 3 szigma);” |
| --- | --- |

2.

az átfedési hiba kisebb, mint 27 nm (számtani közép + 3 szigma);”

---