# Euroopa Liidu L 458/2021

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 458 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 64. aastakäik22. detsember 2021 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 458

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

64. aastakäik22. detsember 2021

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/2282, 15. detsember 2021, tervisetehnoloogia hindamise kohta ning millega muudetakse direktiivi 2011/24/EL (
  1
  ) | 1 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/2282, 15. detsember 2021, tervisetehnoloogia hindamise kohta ning millega muudetakse direktiivi 2011/24/EL (
  1
  )

1

1

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) 2021/2283, 20. detsember 2021, millega avatakse teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühepoolsed liidu tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1388/2013 | 33 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2284, 10. detsember 2021, milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/2033 kohaldamiseks seoses investeerimisühingute järelevalvelise aruandluse ja avalikustamisega (
  1
  ) | 48 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2285, 14. detsember 2021, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2019/2072 taimekahjustajate loetelude ning taimede, taimsete saaduste ja muude objektide liitu sissetoomise ja seal vedamise keeldude ja nõuete osas ning tunnistatakse kehtetuks otsused 98/109/EÜ ja 2002/757/EÜ ning rakendusmäärused (EL) 2020/885 ja (EL) 2020/1292 | 173 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2286, 16. detsember 2021, milles käsitletakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1091 (mis käsitleb integreeritud põllumajandusstatistikat) vaatlusaasta 2023 kohta esitatavate andmete muutujate loendit ja nende kirjeldusi ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 1200/2009 (
  1
  ) | 284 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2287, 17. detsember 2021, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit töödeldava alumiiniumfooliumi impordi suhtes ning muudetakse rakendusmäärust (EL) 2021/2170, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit töödeldava alumiiniumfooliumi impordi suhtes | 344 |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/2288, 21. detsember 2021, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/953 lisa seoses ELi digitaalse COVID-tõendi vormis välja antud ja esmase vaktsineerimiskuuri läbimist kinnitavate vaktsineerimistõendite kehtivusajaga (
  1
  ) | 459 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2289, 21. detsember 2021, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/2115 rakenduseeskirjad ÜPP strateegiakavade sisu esitamise ja turvalise teabevahetuse elektroonilise süsteemi kohta | 463 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2290, 21. detsember 2021, millega kehtestatakse eeskirjad meetodite kohta, mille abil arvutatakse ühised väljund- ja tulemusnäitajad, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/2115 (millega kehtestatakse liikmesriikide koostatavate Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) rahastatavate ühise põllumajanduspoliitika strateegiakavade (ÜPP strateegiakavad) toetamise reeglid ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1305/2013 ja (EL) nr 1307/2013) I lisas | 486 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2291, 21. detsember 2021, millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa seoses Ühendkuningriiki käsitlevate kannetega selliste kolmandate riikide loeteludes, millest on lubatud liitu tuua kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetisi (
  1
  ) | 494 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2021/2292, 30. aprill 2021, milles käsitletakse Euroopa Liidu nimel ettepaneku esitamist seoses täitevorgani otsusega liidu liikmesuse muutusi kajastavate ajakohastuste tegemise metoodika kohta, pidades silmas piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni täitevorgani 41. istungit, ja kõnealusel istungil liidu nimel võetavat seisukohta | 512 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2021/2293, 20. detsember 2021, liidu nimel võetava seisukoha kohta Ühendkuningriigiga sõlmitud kaubandus- ja koostöölepinguga loodud partnerlusnõukogus seoses sellise erandi pikendamisega, millega vabastatakse kohustusest kustutada reisijate broneeringuinfo pärast nende Ühendkuningriigist lahkumist | 514 |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2021/2294, 20. detsember 2021, millega nimetatakse ametisse üks Madalmaade Kuningriigi esitatud Regioonide Komitee liige ja üks Madalmaade Kuningriigi esitatud asendusliige | 517 |
| | * | Liikmesriikide valitsuste esindajate otsus (EL) 2021/2295, 21. detsember 2021, millega nimetatakse ametisse Üldkohtu kohtunikud | 519 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/2296, 21. detsember 2021, millega määratakse liidus vaba liikumise õiguse kasutamise hõlbustamiseks kindlaks Tuneesia Vabariigi välja antud COVID-19 tõendite samaväärsus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/953 kohaselt välja antud tõenditega (
  1
  ) | 521 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/2297, 21. detsember 2021, millega määratakse liidus vaba liikumise õiguse kasutamise hõlbustamiseks kindlaks Montenegros välja antud COVID-19 tõendite samaväärsus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/953 kohaselt välja antud tõenditega (
  1
  ) | 524 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/2298, 21. detsember 2021, millega määratakse liidus vaba liikumise õiguse kasutamise hõlbustamiseks kindlaks Uruguay Idavabariigi välja antud COVID-19 tõendite samaväärsus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/953 kohaselt välja antud tõenditega (
  1
  ) | 527 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/2299, 21. detsember 2021, millega määratakse liidus vaba liikumise õiguse kasutamise hõlbustamiseks kindlaks Tais välja antud COVID-19 tõendite samaväärsus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/953 kohaselt välja antud tõenditega (
  1
  ) | 530 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/2300, 21. detsember 2021, millega määratakse liidus vaba liikumise õiguse kasutamise hõlbustamiseks kindlaks Taiwani välja antud COVID-19 tõendite samaväärsus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/953 kohaselt välja antud tõenditega (
  1
  ) | 533 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/2301, 21. detsember 2021, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2021/1073, millega kehtestatakse ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistiku (mis loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/953) kasutuselevõtu tehnilised spetsifikatsioonid ja normid (
  1
  ) | 536 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) 2021/2283, 20. detsember 2021, millega avatakse teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühepoolsed liidu tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1388/2013

33

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2284, 10. detsember 2021, milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/2033 kohaldamiseks seoses investeerimisühingute järelevalvelise aruandluse ja avalikustamisega (
  1
  )

1

48

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2285, 14. detsember 2021, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2019/2072 taimekahjustajate loetelude ning taimede, taimsete saaduste ja muude objektide liitu sissetoomise ja seal vedamise keeldude ja nõuete osas ning tunnistatakse kehtetuks otsused 98/109/EÜ ja 2002/757/EÜ ning rakendusmäärused (EL) 2020/885 ja (EL) 2020/1292

173

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2286, 16. detsember 2021, milles käsitletakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1091 (mis käsitleb integreeritud põllumajandusstatistikat) vaatlusaasta 2023 kohta esitatavate andmete muutujate loendit ja nende kirjeldusi ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 1200/2009 (
  1
  )

1

284

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2287, 17. detsember 2021, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit töödeldava alumiiniumfooliumi impordi suhtes ning muudetakse rakendusmäärust (EL) 2021/2170, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit töödeldava alumiiniumfooliumi impordi suhtes

344

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) 2021/2288, 21. detsember 2021, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/953 lisa seoses ELi digitaalse COVID-tõendi vormis välja antud ja esmase vaktsineerimiskuuri läbimist kinnitavate vaktsineerimistõendite kehtivusajaga (
  1
  )

1

459

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2289, 21. detsember 2021, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/2115 rakenduseeskirjad ÜPP strateegiakavade sisu esitamise ja turvalise teabevahetuse elektroonilise süsteemi kohta

463

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2290, 21. detsember 2021, millega kehtestatakse eeskirjad meetodite kohta, mille abil arvutatakse ühised väljund- ja tulemusnäitajad, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/2115 (millega kehtestatakse liikmesriikide koostatavate Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) rahastatavate ühise põllumajanduspoliitika strateegiakavade (ÜPP strateegiakavad) toetamise reeglid ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1305/2013 ja (EL) nr 1307/2013) I lisas

486

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/2291, 21. detsember 2021, millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa seoses Ühendkuningriiki käsitlevate kannetega selliste kolmandate riikide loeteludes, millest on lubatud liitu tuua kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetisi (
  1
  )

1

494

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2021/2292, 30. aprill 2021, milles käsitletakse Euroopa Liidu nimel ettepaneku esitamist seoses täitevorgani otsusega liidu liikmesuse muutusi kajastavate ajakohastuste tegemise metoodika kohta, pidades silmas piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni täitevorgani 41. istungit, ja kõnealusel istungil liidu nimel võetavat seisukohta

512

*

Nõukogu otsus (EL) 2021/2293, 20. detsember 2021, liidu nimel võetava seisukoha kohta Ühendkuningriigiga sõlmitud kaubandus- ja koostöölepinguga loodud partnerlusnõukogus seoses sellise erandi pikendamisega, millega vabastatakse kohustusest kustutada reisijate broneeringuinfo pärast nende Ühendkuningriigist lahkumist

514

*

Nõukogu otsus (EL) 2021/2294, 20. detsember 2021, millega nimetatakse ametisse üks Madalmaade Kuningriigi esitatud Regioonide Komitee liige ja üks Madalmaade Kuningriigi esitatud asendusliige

517

*

Liikmesriikide valitsuste esindajate otsus (EL) 2021/2295, 21. detsember 2021, millega nimetatakse ametisse Üldkohtu kohtunikud

519

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/2296, 21. detsember 2021, millega määratakse liidus vaba liikumise õiguse kasutamise hõlbustamiseks kindlaks Tuneesia Vabariigi välja antud COVID-19 tõendite samaväärsus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/953 kohaselt välja antud tõenditega (
  1
  )

1

521

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/2297, 21. detsember 2021, millega määratakse liidus vaba liikumise õiguse kasutamise hõlbustamiseks kindlaks Montenegros välja antud COVID-19 tõendite samaväärsus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/953 kohaselt välja antud tõenditega (
  1
  )

1

524

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/2298, 21. detsember 2021, millega määratakse liidus vaba liikumise õiguse kasutamise hõlbustamiseks kindlaks Uruguay Idavabariigi välja antud COVID-19 tõendite samaväärsus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/953 kohaselt välja antud tõenditega (
  1
  )

1

527

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/2299, 21. detsember 2021, millega määratakse liidus vaba liikumise õiguse kasutamise hõlbustamiseks kindlaks Tais välja antud COVID-19 tõendite samaväärsus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/953 kohaselt välja antud tõenditega (
  1
  )

1

530

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/2300, 21. detsember 2021, millega määratakse liidus vaba liikumise õiguse kasutamise hõlbustamiseks kindlaks Taiwani välja antud COVID-19 tõendite samaväärsus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/953 kohaselt välja antud tõenditega (
  1
  )

1

533

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/2301, 21. detsember 2021, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2021/1073, millega kehtestatakse ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistiku (mis loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/953) kasutuselevõtu tehnilised spetsifikatsioonid ja normid (
  1
  )

1

536

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 27. augusti 2021. aasta määruse (EL) 2021/1408 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1881/2006 seoses tropaanalkaloidide piirnormidega teatavates toiduainetes) parandus ( ELT L 304, 30.8.2021 ) | 539 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta otsuse nr 1313/2013/EL (liidu kodanikukaitse mehhanismi kohta) parandus ( ELT L 347, 20.12.2013 ) | 540 |

Parandused

*

Komisjoni 27. augusti 2021. aasta määruse (EL) 2021/1408 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1881/2006 seoses tropaanalkaloidide piirnormidega teatavates toiduainetes) parandus ( ELT L 304, 30.8.2021 )

( ELT L 304, 30.8.2021 )

539

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta otsuse nr 1313/2013/EL (liidu kodanikukaitse mehhanismi kohta) parandus ( ELT L 347, 20.12.2013 )

( ELT L 347, 20.12.2013 )

540

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 22.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 458/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 458/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2021/2282,

15. detsember 2021,

tervisetehnoloogia hindamise kohta ning millega muudetakse direktiivi 2011/24/EL

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 114 ja 168,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Tervishoiutehnoloogiate areng on üks majanduskasvu ja innovatsiooni soodustavatest kesksetest teguritest liidus ning otsustava tähtsusega tervisepoliitikaga kõigile tagatava tervise kaitse kõrge taseme saavutamiseks. Tervisetehnoloogiate näol on tegemist uuendusliku majandussektoriga, mis on osa tervishoiukulutuste koguturust ning moodustab liidu sisemajanduse koguproduktist 10 %. Tervisetehnoloogiad hõlmavad ravimeid, meditsiiniseadmeid, in vitro diagnostikameditsiiniseadmeid ja meditsiinilisi protseduure, samuti meetmeid haiguste ennetamiseks, diagnoosimiseks või raviks. |
| --- | --- |

(1)

Tervishoiutehnoloogiate areng on üks majanduskasvu ja innovatsiooni soodustavatest kesksetest teguritest liidus ning otsustava tähtsusega tervisepoliitikaga kõigile tagatava tervise kaitse kõrge taseme saavutamiseks. Tervisetehnoloogiate näol on tegemist uuendusliku majandussektoriga, mis on osa tervishoiukulutuste koguturust ning moodustab liidu sisemajanduse koguproduktist 10 %. Tervisetehnoloogiad hõlmavad ravimeid, meditsiiniseadmeid, in vitro diagnostikameditsiiniseadmeid ja meditsiinilisi protseduure, samuti meetmeid haiguste ennetamiseks, diagnoosimiseks või raviks.

| (2) | Tervisetehnoloogia hindamine on teaduslikel tõenditel põhinev protsess, mille abil saavad pädevad asutused välja selgitada uute või olemasolevate tervisetehnoloogiate suhtelist tõhusust. Tervisetehnoloogia hindamisel keskendutakse eelkõige tervisetehnoloogia lisaväärtusele võrreldes muude uute või olemasolevate tervisetehnoloogiatega. |
| --- | --- |

(2)

Tervisetehnoloogia hindamine on teaduslikel tõenditel põhinev protsess, mille abil saavad pädevad asutused välja selgitada uute või olemasolevate tervisetehnoloogiate suhtelist tõhusust. Tervisetehnoloogia hindamisel keskendutakse eelkõige tervisetehnoloogia lisaväärtusele võrreldes muude uute või olemasolevate tervisetehnoloogiatega.

| (3) | Tervisetehnoloogia hindamine võib aidata edendada innovatsiooni, mis pakub patsientidele ja kogu ühiskonnale parimaid tulemusi, ning see on tähtis vahend tervisetehnoloogiate asjakohase kasutuselevõtu ja kasutamise tagamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Tervisetehnoloogia hindamine võib aidata edendada innovatsiooni, mis pakub patsientidele ja kogu ühiskonnale parimaid tulemusi, ning see on tähtis vahend tervisetehnoloogiate asjakohase kasutuselevõtu ja kasutamise tagamiseks.

| (4) | Tervisetehnoloogia hindamine võib hõlmata nii tervisetehnoloogia kliinilisi kui ka mittekliinilisi aspekte, sõltuvalt tervishoiusüsteemist. Liidu kaasrahastatavate tervisetehnoloogia hindamise ühismeetmete (EUnetHTA ühismeetmed) kaudu on kindlaks tehtud üheksa valdkonda, mille alusel tervisetehnoloogiaid hinnatakse. Nendest üheksast valdkonnast on neli kliinilised ja viis mittekliinilised. Hindamise neli kliinilist valdkonda on seotud terviseprobleemi ja praeguse tervisetehnoloogia kindlakstegemisega, hinnatava tervisetehnoloogia tehniliste omaduste, selle suhtelise ohutuse ja suhtelise kliinilise tõhususe uurimisega. Viis mittekliinilist valdkonda on seotud tervisetehnoloogia kulude ja majandusliku hindamisega ning selle eetiliste, korralduslike, sotsiaalsete ja õiguslike aspektidega. |
| --- | --- |

(4)

Tervisetehnoloogia hindamine võib hõlmata nii tervisetehnoloogia kliinilisi kui ka mittekliinilisi aspekte, sõltuvalt tervishoiusüsteemist. Liidu kaasrahastatavate tervisetehnoloogia hindamise ühismeetmete (EUnetHTA ühismeetmed) kaudu on kindlaks tehtud üheksa valdkonda, mille alusel tervisetehnoloogiaid hinnatakse. Nendest üheksast valdkonnast on neli kliinilised ja viis mittekliinilised. Hindamise neli kliinilist valdkonda on seotud terviseprobleemi ja praeguse tervisetehnoloogia kindlakstegemisega, hinnatava tervisetehnoloogia tehniliste omaduste, selle suhtelise ohutuse ja suhtelise kliinilise tõhususe uurimisega. Viis mittekliinilist valdkonda on seotud tervisetehnoloogia kulude ja majandusliku hindamisega ning selle eetiliste, korralduslike, sotsiaalsete ja õiguslike aspektidega.

| (5) | Tervisetehnoloogia hindamine võib parandada teaduslikke tõendeid, millest lähtutakse kliiniliste otsuste tegemisel ja patsientidele juurdepääsu andmisel tervisetehnoloogiatele, sealhulgas juhul, kui tervisetehnoloogia vananeb. Tervisetehnoloogia hindamise tulemusi kasutatakse, et teha otsuseid eelarvevahendite jaotamise kohta tervisevaldkonnas, näiteks seoses tervisetehnoloogia hinnakujunduse või hüvitamise määra kehtestamisega. Tervisetehnoloogia hindamine võib seepärast aidata liikmesriikidel luua ja säilitada kestlikke tervishoiusüsteeme ning ärgitada innovatsiooni, mis pakub patsientidele paremaid tulemusi. |
| --- | --- |

(5)

Tervisetehnoloogia hindamine võib parandada teaduslikke tõendeid, millest lähtutakse kliiniliste otsuste tegemisel ja patsientidele juurdepääsu andmisel tervisetehnoloogiatele, sealhulgas juhul, kui tervisetehnoloogia vananeb. Tervisetehnoloogia hindamise tulemusi kasutatakse, et teha otsuseid eelarvevahendite jaotamise kohta tervisevaldkonnas, näiteks seoses tervisetehnoloogia hinnakujunduse või hüvitamise määra kehtestamisega. Tervisetehnoloogia hindamine võib seepärast aidata liikmesriikidel luua ja säilitada kestlikke tervishoiusüsteeme ning ärgitada innovatsiooni, mis pakub patsientidele paremaid tulemusi.

| (6) | Mitme liikmesriigi paralleelselt läbiviidavad hindamised ning lahknevused hindamise protsesse ja meetodeid käsitlevates liikmesriikide õigus- ja haldusnormides võivad põhjustada olukorra, kus tervisetehnoloogia arendajad peavad täitma mitmekordseid ja erinevaid andmenõudeid. Samuti võib see põhjustada tulemuste dubleerimist ja nende varieeruvust, mis tulenevad liikmesriigi eriomasest tervishoiu kontekstist. |
| --- | --- |

(6)

Mitme liikmesriigi paralleelselt läbiviidavad hindamised ning lahknevused hindamise protsesse ja meetodeid käsitlevates liikmesriikide õigus- ja haldusnormides võivad põhjustada olukorra, kus tervisetehnoloogia arendajad peavad täitma mitmekordseid ja erinevaid andmenõudeid. Samuti võib see põhjustada tulemuste dubleerimist ja nende varieeruvust, mis tulenevad liikmesriigi eriomasest tervishoiu kontekstist.

| (7) | Kuigi liikmesriigid on teinud EUnetHTA ühismeetmete raames mõned ühishindamised, on vabatahtlik koostöö ja tulemuste saamine olnud ebatõhusad, sest kestliku koostöömudeli puudumisel on koostöö olnud projektipõhine. Liikmesriigi tasandil on EUnetHTA ühismeetmete, sealhulgas nende meetmete kliiniliste ühishindamiste tulemuste kasutamine jäänud piiratuks, mis tähendab, et ei ole piisavalt välditud ühe ja sama tervisetehnoloogia hindamise dubleerimist samas või peaaegu samas ajavahemikus eri liikmesriikide tervisetehnoloogia hindamise asutuste ja organite poolt. Teisest küljest tuleks käesoleva määruse rakendamisel arvesse võtta EUnetHTA ühismeetmete peamisi tulemusi, eelkõige selle teaduslikke väljundeid, nagu metoodilised ja suunisdokumendid ning infotehnoloogia (IT) vahendid teabe säilitamiseks ja vahetamiseks. |
| --- | --- |

(7)

Kuigi liikmesriigid on teinud EUnetHTA ühismeetmete raames mõned ühishindamised, on vabatahtlik koostöö ja tulemuste saamine olnud ebatõhusad, sest kestliku koostöömudeli puudumisel on koostöö olnud projektipõhine. Liikmesriigi tasandil on EUnetHTA ühismeetmete, sealhulgas nende meetmete kliiniliste ühishindamiste tulemuste kasutamine jäänud piiratuks, mis tähendab, et ei ole piisavalt välditud ühe ja sama tervisetehnoloogia hindamise dubleerimist samas või peaaegu samas ajavahemikus eri liikmesriikide tervisetehnoloogia hindamise asutuste ja organite poolt. Teisest küljest tuleks käesoleva määruse rakendamisel arvesse võtta EUnetHTA ühismeetmete peamisi tulemusi, eelkõige selle teaduslikke väljundeid, nagu metoodilised ja suunisdokumendid ning infotehnoloogia (IT) vahendid teabe säilitamiseks ja vahetamiseks.

| (8) | Oma 1. detsembri 2014. aasta järeldustes, mis käsitlevad innovatsiooni patsientide huvides, (3) tunnustas nõukogu tervisetehnoloogia hindamise keskset rolli tervishoiupoliitika vahendina, mille abil toetada tõenduspõhiste, jätkusuutlike ja õiglaste valikute tegemist tervishoiu ja tervisetehnoloogiate valdkonnas patsientide hüvanguks. Nendes järeldustes kutsus nõukogu komisjoni üles jätkama koostöö toetamist kestlikul viisil ning palus liikmesriikidel tõhustada koostööd tervisetehnoloogiate hindamise alal ja analüüsida pädevate asutuste vahelise koostöö võimalusi teabe vahetamisel. Peale selle kutsus nõukogu oma 7. detsembri 2015. aasta järeldustes patsiendi vajadustele kohandatud personaalmeditsiini kohta (4) liikmesriike ja komisjoni üles tugevdama personaalmeditsiini suhtes kohaldatavaid tervisetehnoloogia hindamise metoodikaid ning nõukogu 17. juuni 2016. aasta järeldustes, mis käsitlevad tasakaalu tugevdamist Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide farmaatsiasüsteemides, (5) kinnitati veel kord, et liikmesriigid näevad tervisetehnoloogia hindamise alases koostöös selget lisaväärtust. Komisjoni majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi ning majanduspoliitika komitee 2016. aasta oktoobri ühisaruandes kutsuti samuti üles tegema Euroopas tihedamat koostööd tervisetehnoloogia hindamisel. Nõukogu kutsus oma 15. juuni 2021. aasta järeldustes, mis käsitlevad juurdepääsu ravimitele ja meditsiiniseadmetele, et luua tugevam ja vastupidav Euroopa Liit, (6) liikmesriike ja komisjoni üles uurima võimalust luua tegelikes tingimustes andmete ja tõendite kogumise ELi tegevuskava, mis edendab paremat koostööd käimasolevate riiklike ja piiriüleste algatuste vahel ning võiks vähendada tõendusmaterjali lünklikkust tervisetehnoloogia hindamise ja rahastamise otsustes. |
| --- | --- |

(8)

Oma 1. detsembri 2014. aasta järeldustes, mis käsitlevad innovatsiooni patsientide huvides, (3) tunnustas nõukogu tervisetehnoloogia hindamise keskset rolli tervishoiupoliitika vahendina, mille abil toetada tõenduspõhiste, jätkusuutlike ja õiglaste valikute tegemist tervishoiu ja tervisetehnoloogiate valdkonnas patsientide hüvanguks. Nendes järeldustes kutsus nõukogu komisjoni üles jätkama koostöö toetamist kestlikul viisil ning palus liikmesriikidel tõhustada koostööd tervisetehnoloogiate hindamise alal ja analüüsida pädevate asutuste vahelise koostöö võimalusi teabe vahetamisel. Peale selle kutsus nõukogu oma 7. detsembri 2015. aasta järeldustes patsiendi vajadustele kohandatud personaalmeditsiini kohta (4) liikmesriike ja komisjoni üles tugevdama personaalmeditsiini suhtes kohaldatavaid tervisetehnoloogia hindamise metoodikaid ning nõukogu 17. juuni 2016. aasta järeldustes, mis käsitlevad tasakaalu tugevdamist Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide farmaatsiasüsteemides, (5) kinnitati veel kord, et liikmesriigid näevad tervisetehnoloogia hindamise alases koostöös selget lisaväärtust. Komisjoni majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi ning majanduspoliitika komitee 2016. aasta oktoobri ühisaruandes kutsuti samuti üles tegema Euroopas tihedamat koostööd tervisetehnoloogia hindamisel. Nõukogu kutsus oma 15. juuni 2021. aasta järeldustes, mis käsitlevad juurdepääsu ravimitele ja meditsiiniseadmetele, et luua tugevam ja vastupidav Euroopa Liit, (6) liikmesriike ja komisjoni üles uurima võimalust luua tegelikes tingimustes andmete ja tõendite kogumise ELi tegevuskava, mis edendab paremat koostööd käimasolevate riiklike ja piiriüleste algatuste vahel ning võiks vähendada tõendusmaterjali lünklikkust tervisetehnoloogia hindamise ja rahastamise otsustes.

| (9) | Euroopa Parlament kutsus oma 2. märtsi 2017. aasta resolutsioonis ELi võimaluste kohta parandada ravimite kättesaadavust (7) komisjoni üles esitama võimalikult kiiresti ettepanekut tervisetehnoloogia hindamise Euroopa süsteemi kohta ning ühtlustama läbipaistvaid tervisetehnoloogia hindamise kriteeriume, et hinnata tervisetehnoloogiate terapeutilist lisaväärtust ja suhtelist tõhusust võrreldes parima kättesaadava alternatiiviga, võttes arvesse innovatsiooni taset ning kasu patsientidele. |
| --- | --- |

(9)

Euroopa Parlament kutsus oma 2. märtsi 2017. aasta resolutsioonis ELi võimaluste kohta parandada ravimite kättesaadavust (7) komisjoni üles esitama võimalikult kiiresti ettepanekut tervisetehnoloogia hindamise Euroopa süsteemi kohta ning ühtlustama läbipaistvaid tervisetehnoloogia hindamise kriteeriume, et hinnata tervisetehnoloogiate terapeutilist lisaväärtust ja suhtelist tõhusust võrreldes parima kättesaadava alternatiiviga, võttes arvesse innovatsiooni taset ning kasu patsientidele.

| (10) | Oma 28. oktoobri 2015. aasta teatises „Ühtse turu täiustamine: rohkem võimalusi inimestele ja ettevõtetele“ teatas komisjon kavatsusest esitada tervisetehnoloogia hindamise algatus, et vältida toote mitmekordset hindamist eri liikmesriikides ja parandada ühtse turu toimimist tervisetehnoloogia valdkonnas. |
| --- | --- |

(10)

Oma 28. oktoobri 2015. aasta teatises „Ühtse turu täiustamine: rohkem võimalusi inimestele ja ettevõtetele“ teatas komisjon kavatsusest esitada tervisetehnoloogia hindamise algatus, et vältida toote mitmekordset hindamist eri liikmesriikides ja parandada ühtse turu toimimist tervisetehnoloogia valdkonnas.

| (11) | Käesoleva määruse eesmärk on saavutada patsientide ja kasutajate tervise kaitse kõrge tase, tagades samal ajal ravimite, meditsiiniseadmete ja in vitro diagnostikameditsiiniseadmete siseturu tõrgeteta toimimise. Samal ajal luuakse käesoleva määrusega raamistik liikmesriikide koostöö toetamiseks ja nähakse ette tervisetehnoloogia kliiniliseks hindamiseks vajalikud meetmed. Mõlemat eesmärki taotletakse samal ajal ja need on omavahel lahutamatult seotud ning on ühtviisi tähtsad. Seoses Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikliga 114 sätestatakse käesolevas määruses menetlused ja normid ühistöö tegemiseks ja liidu tasandi raamistiku loomiseks. Seoses ELi toimimise lepingu artikliga 168 võimaldab käesolev määrus liikmesriikidevahelist koostööd tervisetehnoloogia hindamise teatavates aspektides, seades samal ajal eesmärgiks kõrgetasemelise tervisekaitse pakkumise. |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määruse eesmärk on saavutada patsientide ja kasutajate tervise kaitse kõrge tase, tagades samal ajal ravimite, meditsiiniseadmete ja in vitro diagnostikameditsiiniseadmete siseturu tõrgeteta toimimise. Samal ajal luuakse käesoleva määrusega raamistik liikmesriikide koostöö toetamiseks ja nähakse ette tervisetehnoloogia kliiniliseks hindamiseks vajalikud meetmed. Mõlemat eesmärki taotletakse samal ajal ja need on omavahel lahutamatult seotud ning on ühtviisi tähtsad. Seoses Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikliga 114 sätestatakse käesolevas määruses menetlused ja normid ühistöö tegemiseks ja liidu tasandi raamistiku loomiseks. Seoses ELi toimimise lepingu artikliga 168 võimaldab käesolev määrus liikmesriikidevahelist koostööd tervisetehnoloogia hindamise teatavates aspektides, seades samal ajal eesmärgiks kõrgetasemelise tervisekaitse pakkumise.

| (12) | Ühistööd tuleks teha hea haldustava põhimõtet järgides ning selle eesmärk peaks olema saavutada võimalikult hea kvaliteet, läbipaistvus ja sõltumatus. |
| --- | --- |

(12)

Ühistööd tuleks teha hea haldustava põhimõtet järgides ning selle eesmärk peaks olema saavutada võimalikult hea kvaliteet, läbipaistvus ja sõltumatus.

| (13) | Tervishoiutehnoloogia arendajatel on sageli raskusi esitada sama teavet, andmeid, analüüse ja muid tõendeid eri liikmesriikidele ja ka eri ajahetkedel. Tõendusmaterjali esitamise dubleerimine ja selle arvessevõtmine, et eri liikmesriikides on tõendusmaterjali esitamiseks erinev ajakava, võib tekitada märkimisväärset halduskoormust tervisetehnoloogia arendajatele, eelkõige väiksematele piiratud ressurssidega ettevõtjatele, ning võib omalt poolt aidata kaasa turulepääsu tõkestamisele ja moonutamisele, mis põhjustab ettevõtluse prognoositavuse puudumist ja suuremaid kulusid ning avaldab pikas perspektiivis negatiivset mõju innovatsioonile. Seega tuleks käesoleva määrusega ette näha mehhanism, millega tagatakse, et tervisetehnoloogia arendaja esitab kliinilise ühishindamise jaoks vajaliku teabe, andmed, analüüsid ja muud tõendid liidu tasandil ainult ühe korra. |
| --- | --- |

(13)

Tervishoiutehnoloogia arendajatel on sageli raskusi esitada sama teavet, andmeid, analüüse ja muid tõendeid eri liikmesriikidele ja ka eri ajahetkedel. Tõendusmaterjali esitamise dubleerimine ja selle arvessevõtmine, et eri liikmesriikides on tõendusmaterjali esitamiseks erinev ajakava, võib tekitada märkimisväärset halduskoormust tervisetehnoloogia arendajatele, eelkõige väiksematele piiratud ressurssidega ettevõtjatele, ning võib omalt poolt aidata kaasa turulepääsu tõkestamisele ja moonutamisele, mis põhjustab ettevõtluse prognoositavuse puudumist ja suuremaid kulusid ning avaldab pikas perspektiivis negatiivset mõju innovatsioonile. Seega tuleks käesoleva määrusega ette näha mehhanism, millega tagatakse, et tervisetehnoloogia arendaja esitab kliinilise ühishindamise jaoks vajaliku teabe, andmed, analüüsid ja muud tõendid liidu tasandil ainult ühe korra.

| (14) | Kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 168 lõikega 7 vastutavad liikmesriigid oma tervishoiupoliitika määratlemise eest ning tervishoiuteenuste ja arstiabi korraldamise ja kättesaadavaks muutmise eest. See vastutus hõlmab tervishoiu juhtimist ning eelkõige tervishoiule määratud vahendite jaotamist. Seepärast on vaja, et liidu meetmed piirduksid tervisetehnoloogia hindamise nende aspektidega, mis on seotud tervisetehnoloogia kliinilise ühishindamisega, ning eelkõige tuleks tagada, et kliinilised ühishindamised ei sisaldaks väärtushinnanguid, et võtta arvesse liikmesriikide vastutust vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 168 lõikele 7. Sellega seoses kujutavad käesolevas määruses sätestatud kliinilised ühishindamised endast teaduslikku analüüsi tervisetehnoloogia suhtelise mõju kohta, mida hinnatakse tervisenäitajate põhjal ja hindamise ulatusel põhinevate valitud parameetrite alusel. Teaduslikus analüüsis kaalutakse lisaks suhtelise mõju kindlusastet, võttes arvesse kättesaadavate tõendite tugevusi ja piiratust. Ühishindamiste tulemus ei peaks seetõttu mõjutama liikmesriikide otsustusõigust viia läbi hindamisi asjaomase tervisetehnoloogia kliinilise lisaväärtuse kohta ega määrama eelnevalt kindlaks edasisi otsuseid tervisetehnoloogiate hinnakujunduse ja hüvitamise kohta, kaasa arvatud sellise hinnakujunduse ja hüvitamise otsuste kriteeriumide kehtestamine, mis võib sõltuda nii kliinilistest kui ka mittekliinilistest kaalutlustest kas eraldi või koos ning mis jääb täielikult liikmesriikide pädevusse. |
| --- | --- |

(14)

Kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 168 lõikega 7 vastutavad liikmesriigid oma tervishoiupoliitika määratlemise eest ning tervishoiuteenuste ja arstiabi korraldamise ja kättesaadavaks muutmise eest. See vastutus hõlmab tervishoiu juhtimist ning eelkõige tervishoiule määratud vahendite jaotamist. Seepärast on vaja, et liidu meetmed piirduksid tervisetehnoloogia hindamise nende aspektidega, mis on seotud tervisetehnoloogia kliinilise ühishindamisega, ning eelkõige tuleks tagada, et kliinilised ühishindamised ei sisaldaks väärtushinnanguid, et võtta arvesse liikmesriikide vastutust vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 168 lõikele 7. Sellega seoses kujutavad käesolevas määruses sätestatud kliinilised ühishindamised endast teaduslikku analüüsi tervisetehnoloogia suhtelise mõju kohta, mida hinnatakse tervisenäitajate põhjal ja hindamise ulatusel põhinevate valitud parameetrite alusel. Teaduslikus analüüsis kaalutakse lisaks suhtelise mõju kindlusastet, võttes arvesse kättesaadavate tõendite tugevusi ja piiratust. Ühishindamiste tulemus ei peaks seetõttu mõjutama liikmesriikide otsustusõigust viia läbi hindamisi asjaomase tervisetehnoloogia kliinilise lisaväärtuse kohta ega määrama eelnevalt kindlaks edasisi otsuseid tervisetehnoloogiate hinnakujunduse ja hüvitamise kohta, kaasa arvatud sellise hinnakujunduse ja hüvitamise otsuste kriteeriumide kehtestamine, mis võib sõltuda nii kliinilistest kui ka mittekliinilistest kaalutlustest kas eraldi või koos ning mis jääb täielikult liikmesriikide pädevusse.

| (15) | Liikmesriikidel peaks olema võimalik teha nende üldise tervisetehnoloogia hindamise protsessi jaoks vajalikke täiendavaid kliinilisi analüüse selliste tervisetehnoloogiate puhul, mille kohta on olemas kliinilise ühishindamise aruanne. Eelkõige peaks liikmesriikidel olema võimalik teha täiendavaid kliinilisi analüüse, mis on muu hulgas seotud patsientide rühmade, võrdlusaluste või tervisenäitajatega, mis ei sisaldu kliinilise ühishindamise aruandes, või kasutada teistsugust metoodikat, kui see metoodika oleks nõutav asjaomase liikmesriigi üldises tervisetehnoloogia hindamise protsessis. Kui täiendavateks kliinilisteks analüüsideks on vaja lisaks veel teavet, andmeid, analüüse ja muid tõendeid, peaks liikmesriikidel olema võimalik nõuda tervisetehnoloogia arendajatelt vajaliku teabe, andmete, analüüside ja muude tõendite esitamist. Käesolev määrus ei tohiks mingil viisil piirata liikmesriikide õigust teha sama tervisetehnoloogia mittekliinilisi hindamisi enne kliinilise ühishindamise aruande avaldamist, selle koostamise ajal või pärast selle avaldamist. |
| --- | --- |

(15)

Liikmesriikidel peaks olema võimalik teha nende üldise tervisetehnoloogia hindamise protsessi jaoks vajalikke täiendavaid kliinilisi analüüse selliste tervisetehnoloogiate puhul, mille kohta on olemas kliinilise ühishindamise aruanne. Eelkõige peaks liikmesriikidel olema võimalik teha täiendavaid kliinilisi analüüse, mis on muu hulgas seotud patsientide rühmade, võrdlusaluste või tervisenäitajatega, mis ei sisaldu kliinilise ühishindamise aruandes, või kasutada teistsugust metoodikat, kui see metoodika oleks nõutav asjaomase liikmesriigi üldises tervisetehnoloogia hindamise protsessis. Kui täiendavateks kliinilisteks analüüsideks on vaja lisaks veel teavet, andmeid, analüüse ja muid tõendeid, peaks liikmesriikidel olema võimalik nõuda tervisetehnoloogia arendajatelt vajaliku teabe, andmete, analüüside ja muude tõendite esitamist. Käesolev määrus ei tohiks mingil viisil piirata liikmesriikide õigust teha sama tervisetehnoloogia mittekliinilisi hindamisi enne kliinilise ühishindamise aruande avaldamist, selle koostamise ajal või pärast selle avaldamist.

| (16) | Selleks et tagada kliiniliste ühishindamiste võimalikult hea kvaliteet, tagada laialdane omaksvõtt ning võimaldada tervisetehnoloogia hindamise riiklike asutuste ja organite eksperditeadmiste ja ressursside koondamist, on asjakohane järgida etapiviisilist lähenemisviisi, alustades väikesest hulgast ühiselt hinnatud ravimitest ning alles hilisemas etapis nõuda, et kliinilised ühishindamised viidaks läbi muude ravimite puhul, mille kohta on käimas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 726/2004 (8) sätestatud tsentraliseeritud müügiloa andmise menetlus ning juhul, kui neid ravimeid lubatakse hiljem kasutada uue näidustuse jaoks. |
| --- | --- |

(16)

Selleks et tagada kliiniliste ühishindamiste võimalikult hea kvaliteet, tagada laialdane omaksvõtt ning võimaldada tervisetehnoloogia hindamise riiklike asutuste ja organite eksperditeadmiste ja ressursside koondamist, on asjakohane järgida etapiviisilist lähenemisviisi, alustades väikesest hulgast ühiselt hinnatud ravimitest ning alles hilisemas etapis nõuda, et kliinilised ühishindamised viidaks läbi muude ravimite puhul, mille kohta on käimas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 726/2004 (8) sätestatud tsentraliseeritud müügiloa andmise menetlus ning juhul, kui neid ravimeid lubatakse hiljem kasutada uue näidustuse jaoks.

| (17) | Kliinilised ühishindamised tuleks läbi viia ka teatavate Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2017/745 (9) määratletud meditsiiniseadmete puhul, mis kuuluvad suurimasse riskiklassi ja mille puhul on kõnealuse määruse artikli 106 lõikes 1 osutatud asjakohased eksperdirühmad esitanud oma arvamuse või seisukoha, ning in vitro diagnostikameditsiiniseadmete puhul, mis on liigitatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2017/746 (10) D-klassi. |
| --- | --- |

(17)

Kliinilised ühishindamised tuleks läbi viia ka teatavate Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2017/745 (9) määratletud meditsiiniseadmete puhul, mis kuuluvad suurimasse riskiklassi ja mille puhul on kõnealuse määruse artikli 106 lõikes 1 osutatud asjakohased eksperdirühmad esitanud oma arvamuse või seisukoha, ning in vitro diagnostikameditsiiniseadmete puhul, mis on liigitatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2017/746 (10) D-klassi.

| (18) | Arvestades teatavate meditsiiniseadmete ja in vitro diagnostikameditsiiniseadmete keerukust ning nende hindamiseks vajalikke eksperditeadmisi, peaks liikmesriikidel olema võimalik, kui nad näevad selles lisaväärtust, teha vabatahtlikku koostööd määruse (EL) 2017/745 artikli 51 kohaselt IIb või III klassi liigitatud meditsiiniseadmete ja määruse (EL) 2017/746 artikli 47 kohaselt D-klassi liigitatud in vitro diagnostikameditsiiniseadmete puhul, mis on tarkvara ja mis ei kuulu käesoleva määruse kohaste kliiniliste ühishindamiste kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

(18)

Arvestades teatavate meditsiiniseadmete ja in vitro diagnostikameditsiiniseadmete keerukust ning nende hindamiseks vajalikke eksperditeadmisi, peaks liikmesriikidel olema võimalik, kui nad näevad selles lisaväärtust, teha vabatahtlikku koostööd määruse (EL) 2017/745 artikli 51 kohaselt IIb või III klassi liigitatud meditsiiniseadmete ja määruse (EL) 2017/746 artikli 47 kohaselt D-klassi liigitatud in vitro diagnostikameditsiiniseadmete puhul, mis on tarkvara ja mis ei kuulu käesoleva määruse kohaste kliiniliste ühishindamiste kohaldamisalasse.

| (19) | Selleks et tagada, et tervisetehnoloogiate kohta läbiviidud kliinilised ühishindamised oleksid ka edaspidi täpsed, asjakohased ja kvaliteetsed ning põhineksid igal hetkel parimatel olemasolevatel teaduslikel tõenditel, on asjakohane kehtestada kõnealuste ühishindamiste ajakohastamise tingimused, eriti juhul, kui pärast esialgset hindamist kättesaadavaks muutunud lisaandmed võivad parandada ühishindamise täpsust ja kvaliteeti. |
| --- | --- |

(19)

Selleks et tagada, et tervisetehnoloogiate kohta läbiviidud kliinilised ühishindamised oleksid ka edaspidi täpsed, asjakohased ja kvaliteetsed ning põhineksid igal hetkel parimatel olemasolevatel teaduslikel tõenditel, on asjakohane kehtestada kõnealuste ühishindamiste ajakohastamise tingimused, eriti juhul, kui pärast esialgset hindamist kättesaadavaks muutunud lisaandmed võivad parandada ühishindamise täpsust ja kvaliteeti.

| (20) | Tuleks moodustada tervisetehnoloogia hindamise liikmesriikidevaheline koordineerimisrühm (edaspidi „koordineerimisrühm“), millesse kuuluvad liikmesriikide esindajad, eelkõige tervisetehnoloogia hindamise asutustest ja organitest, ning mille ülesanne oleks vastutada käesoleva määruse kohaldamisalas kliiniliste ühishindamiste läbiviimise ja muu ühistöö tegemise eest. Selleks et tagada liikmesriikidest lähtuv lähenemisviis kliinilistele ühishindamistele ja teaduslikele ühiskonsultatsioonidele, tuleks koordineerimisrühma liikmed määrata liikmesriikide poolt. Kõnealused liikmed tuleks määrata eesmärgiga tagada koordineerimisrühma kõrgetasemeline pädevus. Koordineerimisrühma liikmed peaksid määrama tervisetehnoloogia hindamise asutused ja organid alarühmadesse, kes pakuvad asjakohast tehnilist pädevust kliiniliste ühishindamiste ja teaduslike ühiskonsultatsioonide läbiviimiseks, arvestades vajadust pakkuda tervisetehnoloogia hindamise alaseid eksperditeadmisi ravimite, meditsiiniseadmete ja in vitro diagnostikameditsiiniseadmete valdkonnas. |
| --- | --- |

(20)

Tuleks moodustada tervisetehnoloogia hindamise liikmesriikidevaheline koordineerimisrühm (edaspidi „koordineerimisrühm“), millesse kuuluvad liikmesriikide esindajad, eelkõige tervisetehnoloogia hindamise asutustest ja organitest, ning mille ülesanne oleks vastutada käesoleva määruse kohaldamisalas kliiniliste ühishindamiste läbiviimise ja muu ühistöö tegemise eest. Selleks et tagada liikmesriikidest lähtuv lähenemisviis kliinilistele ühishindamistele ja teaduslikele ühiskonsultatsioonidele, tuleks koordineerimisrühma liikmed määrata liikmesriikide poolt. Kõnealused liikmed tuleks määrata eesmärgiga tagada koordineerimisrühma kõrgetasemeline pädevus. Koordineerimisrühma liikmed peaksid määrama tervisetehnoloogia hindamise asutused ja organid alarühmadesse, kes pakuvad asjakohast tehnilist pädevust kliiniliste ühishindamiste ja teaduslike ühiskonsultatsioonide läbiviimiseks, arvestades vajadust pakkuda tervisetehnoloogia hindamise alaseid eksperditeadmisi ravimite, meditsiiniseadmete ja in vitro diagnostikameditsiiniseadmete valdkonnas.

| (21) | Selleks et kajastada koostöö teaduslikku laadi ja tagada, et koordineerimisrühma tehtud otsused vastavad eesmärgile tagada võimalikult hea teadusliku kvaliteediga ja erapooletu ühistöö, peaks koordineerimisrühm tegema kõik endast oleneva konsensuse saavutamiseks. Kui konsensust ei saavutata ja selleks, et tagada koordineerimisrühmas sujuv otsustamismehhanism, tuleks tehnilised ja teaduslikud otsused vastu võtta lihthäälteenamusega, mille puhul igal liikmesriigil on üks hääl, olenemata ühest liikmesriigist pärit koordineerimisrühma liikmete arvust. Erandkorras ja oma eripära tõttu tuleks otsused aasta töökava, aastaaruande ja alarühmade töö strateegiliste suuniste kohta vastu võtta kvalifitseeritud häälteenamusega. |
| --- | --- |

(21)

Selleks et kajastada koostöö teaduslikku laadi ja tagada, et koordineerimisrühma tehtud otsused vastavad eesmärgile tagada võimalikult hea teadusliku kvaliteediga ja erapooletu ühistöö, peaks koordineerimisrühm tegema kõik endast oleneva konsensuse saavutamiseks. Kui konsensust ei saavutata ja selleks, et tagada koordineerimisrühmas sujuv otsustamismehhanism, tuleks tehnilised ja teaduslikud otsused vastu võtta lihthäälteenamusega, mille puhul igal liikmesriigil on üks hääl, olenemata ühest liikmesriigist pärit koordineerimisrühma liikmete arvust. Erandkorras ja oma eripära tõttu tuleks otsused aasta töökava, aastaaruande ja alarühmade töö strateegiliste suuniste kohta vastu võtta kvalifitseeritud häälteenamusega.

| (22) | Komisjon ei tohiks osaleda kliiniliste ühishindamiste üle peetavatel hääletustel ega avaldada arvamust kliinilise ühishindamise aruannete sisu kohta. |
| --- | --- |

(22)

Komisjon ei tohiks osaleda kliiniliste ühishindamiste üle peetavatel hääletustel ega avaldada arvamust kliinilise ühishindamise aruannete sisu kohta.

| (23) | Koordineerimisrühm peaks tagama, et teadusliku ühistöö ning kliinilise ühishindamise aruannete ja teadusliku ühiskonsultatsiooni lõppdokumentide koostamise menetluste ja meetoditega tagatakse võimalikult hea kvaliteet, need koostatakse õigeks ajaks ja nendes võetakse arvesse arstiteaduse arengutaset. |
| --- | --- |

(23)

Koordineerimisrühm peaks tagama, et teadusliku ühistöö ning kliinilise ühishindamise aruannete ja teadusliku ühiskonsultatsiooni lõppdokumentide koostamise menetluste ja meetoditega tagatakse võimalikult hea kvaliteet, need koostatakse õigeks ajaks ja nendes võetakse arvesse arstiteaduse arengutaset.

| (24) | Kliiniliste ühishindamiste ja teaduslike ühiskonsultatsioonide läbiviimise meetodeid tuleks kohandada nii, et need hõlmaksid selliste uute tervisetehnoloogiate eripära, mille kohta ei pruugi mõned andmed olla hõlpsasti kättesaadavad. Nii võib see olla muu hulgas harva kasutatavate ravimite, vaktsiinide ja uudsete ravimite puhul. |
| --- | --- |

(24)

Kliiniliste ühishindamiste ja teaduslike ühiskonsultatsioonide läbiviimise meetodeid tuleks kohandada nii, et need hõlmaksid selliste uute tervisetehnoloogiate eripära, mille kohta ei pruugi mõned andmed olla hõlpsasti kättesaadavad. Nii võib see olla muu hulgas harva kasutatavate ravimite, vaktsiinide ja uudsete ravimite puhul.

| (25) | Kliiniliste ühishindamiste hindamise ulatus peaks olema kaasav ja selles tuleks arvesse võtta kõiki liikmesriikide vajadusi tervisetehnoloogia arendaja esitatavate andmete ja analüüside osas. |
| --- | --- |

(25)

Kliiniliste ühishindamiste hindamise ulatus peaks olema kaasav ja selles tuleks arvesse võtta kõiki liikmesriikide vajadusi tervisetehnoloogia arendaja esitatavate andmete ja analüüside osas.

| (26) | Kui kliinilisi ühishindamisi kasutatakse edasiste haldusotsuste ettevalmistamiseks liikmesriigi tasandil, moodustavad need ühe mitmest ettevalmistavast etapist mitmeastmelises menetluses. Liikmesriigid jäävad ainuvastutajaks tervisetehnoloogia riigisisese hindamise protsesside, tervisetehnoloogia väärtuse kohta tehtavate järelduste ja tervisetehnoloogia hindamisest tulenevate otsuste eest. Liikmesriigid peaksid saama määrata kindlaks, millises riikliku tervisetehnoloogia hindamise etapis ja millise asutuse või organi poolt tuleks kliinilise ühishindamise aruandeid arvesse võtta. |
| --- | --- |

(26)

Kui kliinilisi ühishindamisi kasutatakse edasiste haldusotsuste ettevalmistamiseks liikmesriigi tasandil, moodustavad need ühe mitmest ettevalmistavast etapist mitmeastmelises menetluses. Liikmesriigid jäävad ainuvastutajaks tervisetehnoloogia riigisisese hindamise protsesside, tervisetehnoloogia väärtuse kohta tehtavate järelduste ja tervisetehnoloogia hindamisest tulenevate otsuste eest. Liikmesriigid peaksid saama määrata kindlaks, millises riikliku tervisetehnoloogia hindamise etapis ja millise asutuse või organi poolt tuleks kliinilise ühishindamise aruandeid arvesse võtta.

| (27) | Koordineerimisrühm peaks tegema kõik endast oleneva, et kliinilise ühishindamise aruanne konsensuse alusel heaks kiita. Kui konsensust ei ole võimalik saavutada, tuleks nimetatud aruannetesse lisada teaduslikud eriarvamused, et tagada kliinilise ühishindamise aruannete valmimine ettenähtud ajakava jooksul. Selleks et tagada kliinilise ühishindamise süsteemi terviklikkus ning eesmärk saavutada konsensus, peaks teaduslike eriarvamuste lisamisel aruannetesse piirduma selliste arvamustega, mis on täielikult teaduslikult põhjendatud, ning seega tuleks neid käsitada erakorralise meetmena. |
| --- | --- |

(27)

Koordineerimisrühm peaks tegema kõik endast oleneva, et kliinilise ühishindamise aruanne konsensuse alusel heaks kiita. Kui konsensust ei ole võimalik saavutada, tuleks nimetatud aruannetesse lisada teaduslikud eriarvamused, et tagada kliinilise ühishindamise aruannete valmimine ettenähtud ajakava jooksul. Selleks et tagada kliinilise ühishindamise süsteemi terviklikkus ning eesmärk saavutada konsensus, peaks teaduslike eriarvamuste lisamisel aruannetesse piirduma selliste arvamustega, mis on täielikult teaduslikult põhjendatud, ning seega tuleks neid käsitada erakorralise meetmena.

| (28) | Liikmesriigid peaksid jääma vastutavaks riigi tasandil järelduste tegemise eest tervisetehnoloogia kliinilise lisaväärtuse kohta, kuna sellised järeldused sõltuvad konkreetse liikmesriigi eriomasest tervishoiu kontekstist ja kliinilise ühishindamise aruandes sisalduvate individuaalsete analüüside asjakohasusest (näiteks võib kliinilise ühishindamise aruandesse olla lisatud mitu võrdlusalust, millest ainult mõni on konkreetse liikmesriigi puhul asjakohane). Kliinilise ühishindamise aruanne peaks sisaldama analüüsitud tervisenäitajate puhul täheldatud suhteliste mõjude kirjeldust, sealhulgas arvulisi tulemusi ja usaldusvahemikke, ning teadusliku ebakindluse ning tõendite tugevuste ja piiratuse analüüsi (näiteks sisemine ja väline kehtivus). Kliinilise ühishindamise aruanne peaks põhinema faktidel ning see ei tohiks sisaldada väärtushinnanguid, tervisenäitajate järjestust, järeldusi hinnatud tervisetehnoloogia üldise kasu või kliinilise lisaväärtuse kohta, seisukohta sihtrühma suhtes, kus tervisetehnoloogiat tuleks kasutada, ega seisukohta selle kohta, millisel kohal peaks tervisetehnoloogia asuma ravi-, diagnostika- või ennetusstrateegias. |
| --- | --- |

(28)

Liikmesriigid peaksid jääma vastutavaks riigi tasandil järelduste tegemise eest tervisetehnoloogia kliinilise lisaväärtuse kohta, kuna sellised järeldused sõltuvad konkreetse liikmesriigi eriomasest tervishoiu kontekstist ja kliinilise ühishindamise aruandes sisalduvate individuaalsete analüüside asjakohasusest (näiteks võib kliinilise ühishindamise aruandesse olla lisatud mitu võrdlusalust, millest ainult mõni on konkreetse liikmesriigi puhul asjakohane). Kliinilise ühishindamise aruanne peaks sisaldama analüüsitud tervisenäitajate puhul täheldatud suhteliste mõjude kirjeldust, sealhulgas arvulisi tulemusi ja usaldusvahemikke, ning teadusliku ebakindluse ning tõendite tugevuste ja piiratuse analüüsi (näiteks sisemine ja väline kehtivus). Kliinilise ühishindamise aruanne peaks põhinema faktidel ning see ei tohiks sisaldada väärtushinnanguid, tervisenäitajate järjestust, järeldusi hinnatud tervisetehnoloogia üldise kasu või kliinilise lisaväärtuse kohta, seisukohta sihtrühma suhtes, kus tervisetehnoloogiat tuleks kasutada, ega seisukohta selle kohta, millisel kohal peaks tervisetehnoloogia asuma ravi-, diagnostika- või ennetusstrateegias.

| (29) | Väga olulised on protsessi läbipaistvus ja üldsuse teadlikkus sellest. Kui andmed on konfidentsiaalsed ärilistel põhjustel, tuleb konfidentsiaalsuse vajadust selgelt määratleda ja põhjendada ning konfidentsiaalseid andmeid kohaselt piiritleda ja kaitsta. |
| --- | --- |

(29)

Väga olulised on protsessi läbipaistvus ja üldsuse teadlikkus sellest. Kui andmed on konfidentsiaalsed ärilistel põhjustel, tuleb konfidentsiaalsuse vajadust selgelt määratleda ja põhjendada ning konfidentsiaalseid andmeid kohaselt piiritleda ja kaitsta.

| (30) | Kui liikmesriigid viivad tervisetehnoloogiate hindamisi läbi riigi või piirkonna tasandil selliste tervisetehnoloogiate puhul, mida on hinnatud liidu tasandil, peaksid nad arvesse võtma kliinilise ühishindamise aruandeid sellel tasandil. Sellega seoses, võttes eelkõige arvesse asjaolu, et tervisetehnoloogia riigisisese hindamise otsuste puhul võib kohalduda erinev ajastus, peaks liikmesriikidel olema võimalik võtta arvesse teavet, andmeid, analüüse ja muid tõendeid, mida ei olnud esitatud kliinilise ühishindamise raames liidu tasandil. Riigi või piirkonna tasandil läbi viidud tervisetehnoloogia hindamine selliste tervisetehnoloogiate puhul, mida on hinnatud liidu tasandil, tuleks teha kättesaadavaks koordineerimisrühmale. |
| --- | --- |

(30)

Kui liikmesriigid viivad tervisetehnoloogiate hindamisi läbi riigi või piirkonna tasandil selliste tervisetehnoloogiate puhul, mida on hinnatud liidu tasandil, peaksid nad arvesse võtma kliinilise ühishindamise aruandeid sellel tasandil. Sellega seoses, võttes eelkõige arvesse asjaolu, et tervisetehnoloogia riigisisese hindamise otsuste puhul võib kohalduda erinev ajastus, peaks liikmesriikidel olema võimalik võtta arvesse teavet, andmeid, analüüse ja muid tõendeid, mida ei olnud esitatud kliinilise ühishindamise raames liidu tasandil. Riigi või piirkonna tasandil läbi viidud tervisetehnoloogia hindamine selliste tervisetehnoloogiate puhul, mida on hinnatud liidu tasandil, tuleks teha kättesaadavaks koordineerimisrühmale.

| (31) | Käesoleva määruse kontekstis tähendab mõiste „võtma kohaselt arvesse“, kui seda kasutatakse kliinilise ühishindamise aruande suhtes, et see aruanne peaks sisalduma tervisetehnoloogia hindamises liikmesriigi või piirkonna tasandil osalevate asutuste või organite dokumentatsioonis ning seda tuleks võtta arvesse tervisetehnoloogia hindamisel liikmesriigi tasandil. Kui kliinilise ühishindamise aruanne on kättesaadav, peaks see sisalduma tervisetehnoloogia riigisisese hindamise protsessi toetavas dokumentatsioonis. Kliinilise ühishindamise aruande sisu on aga teaduslik ning ei tohiks olla kõnealustele asutustele või organitele ega liikmesriikidele siduv. Kui kliinilise ühishindamise aruanne ei ole tervisetehnoloogia riigisisese hindamise lõpetamise ajal kättesaadav, ei tohiks see põhjustada viivitusi mis tahes edasises protsessis liikmesriigi tasandil. Kliinilise ühishindamise aruandel ei tohiks olla välismõju taotlejatele ja muudele asjaosalistele peale liikmesriikide. |
| --- | --- |

(31)

Käesoleva määruse kontekstis tähendab mõiste „võtma kohaselt arvesse“, kui seda kasutatakse kliinilise ühishindamise aruande suhtes, et see aruanne peaks sisalduma tervisetehnoloogia hindamises liikmesriigi või piirkonna tasandil osalevate asutuste või organite dokumentatsioonis ning seda tuleks võtta arvesse tervisetehnoloogia hindamisel liikmesriigi tasandil. Kui kliinilise ühishindamise aruanne on kättesaadav, peaks see sisalduma tervisetehnoloogia riigisisese hindamise protsessi toetavas dokumentatsioonis. Kliinilise ühishindamise aruande sisu on aga teaduslik ning ei tohiks olla kõnealustele asutustele või organitele ega liikmesriikidele siduv. Kui kliinilise ühishindamise aruanne ei ole tervisetehnoloogia riigisisese hindamise lõpetamise ajal kättesaadav, ei tohiks see põhjustada viivitusi mis tahes edasises protsessis liikmesriigi tasandil. Kliinilise ühishindamise aruandel ei tohiks olla välismõju taotlejatele ja muudele asjaosalistele peale liikmesriikide.

| (32) | Liikmesriikide kohustus mitte nõuda riigi tasandil mis tahes teavet, andmeid, analüüse ega muid tõendeid, mille tervisetehnoloogia arendajad on liidu tasandil esitanud, vähendab juhul, kui tervisetehnoloogia arendajad täidavad käesoleva määruse kohaselt sätestatud teabe esitamise nõudeid, nende haldus- ja finantskoormust, mis tuleneks sellest, et liikmesriigi tasandil esitatakse mitmeid erinevaid teabe-, andme-, analüüsi- ja muude tõendite taotlusi. See kohustus ei tohiks siiski välistada liikmesriikide jaoks võimalust küsida tervisetehnoloogia arendajatelt selgitusi esitatud teabe, andmete, analüüside ja muude tõendite kohta. |
| --- | --- |

(32)

Liikmesriikide kohustus mitte nõuda riigi tasandil mis tahes teavet, andmeid, analüüse ega muid tõendeid, mille tervisetehnoloogia arendajad on liidu tasandil esitanud, vähendab juhul, kui tervisetehnoloogia arendajad täidavad käesoleva määruse kohaselt sätestatud teabe esitamise nõudeid, nende haldus- ja finantskoormust, mis tuleneks sellest, et liikmesriigi tasandil esitatakse mitmeid erinevaid teabe-, andme-, analüüsi- ja muude tõendite taotlusi. See kohustus ei tohiks siiski välistada liikmesriikide jaoks võimalust küsida tervisetehnoloogia arendajatelt selgitusi esitatud teabe, andmete, analüüside ja muude tõendite kohta.

| (33) | Liikmesriikide kohustus mitte nõuda riigi tasandil sama teavet, andmeid, analüüse ja muid tõendeid, mille tervisetehnoloogia arendajad on liidu tasandil juba esitanud, ei tohiks hõlmata teabe, andmete, analüüside ja muude tõendite taotlemist liikmesriigi tasandi varajase juurdepääsu programmide raames. Selliste liikmesriigi tasandi varajase juurdepääsu programmide eesmärk on tagada patsientidele juurdepääs ravimitele olukorras, kus on suur täitmata ravivajadus ja tsentraliseeritud müügiluba ei ole veel antud. |
| --- | --- |

(33)

Liikmesriikide kohustus mitte nõuda riigi tasandil sama teavet, andmeid, analüüse ja muid tõendeid, mille tervisetehnoloogia arendajad on liidu tasandil juba esitanud, ei tohiks hõlmata teabe, andmete, analüüside ja muude tõendite taotlemist liikmesriigi tasandi varajase juurdepääsu programmide raames. Selliste liikmesriigi tasandi varajase juurdepääsu programmide eesmärk on tagada patsientidele juurdepääs ravimitele olukorras, kus on suur täitmata ravivajadus ja tsentraliseeritud müügiluba ei ole veel antud.

| (34) | Tervisetehnoloogia arendajad ei peaks esitama riigi tasandil teavet, andmeid, analüüse ega muid tõendeid, mis on juba esitatud liidu tasandil. Sellega tagatakse, et liikmesriigid saavad taotleda tervisetehnoloogia arendajatelt liikmesriigi tasandil üksnes teavet, andmeid, analüüse ja muid tõendeid, mis ei ole liidu tasandil veel kättesaadavad. |
| --- | --- |

(34)

Tervisetehnoloogia arendajad ei peaks esitama riigi tasandil teavet, andmeid, analüüse ega muid tõendeid, mis on juba esitatud liidu tasandil. Sellega tagatakse, et liikmesriigid saavad taotleda tervisetehnoloogia arendajatelt liikmesriigi tasandil üksnes teavet, andmeid, analüüse ja muid tõendeid, mis ei ole liidu tasandil veel kättesaadavad.

| (35) | Ravimite puhul tuleks kliinilise ühishindamise läbiviimisel eelisjärjekorras kaaluda otseselt võrreldavaid, juhuslikustatud ja pimemenetlusega kliinilisi uurimusi, milles kasutatakse kontrollrühmi ja mille metoodika vastab tõenduspõhise ravi rahvusvahelistele standarditele. Kõnealune lähenemine ei tohiks siiski iseenesest välistada vaatlusuuringuid, sealhulgas neid, mis põhinevad tegelikes tingimustes saadud andmetel, kui sellised uuringud on kättesaadavad. |
| --- | --- |

(35)

Ravimite puhul tuleks kliinilise ühishindamise läbiviimisel eelisjärjekorras kaaluda otseselt võrreldavaid, juhuslikustatud ja pimemenetlusega kliinilisi uurimusi, milles kasutatakse kontrollrühmi ja mille metoodika vastab tõenduspõhise ravi rahvusvahelistele standarditele. Kõnealune lähenemine ei tohiks siiski iseenesest välistada vaatlusuuringuid, sealhulgas neid, mis põhinevad tegelikes tingimustes saadud andmetel, kui sellised uuringud on kättesaadavad.

| (36) | Ravimite kliiniliste ühishindamiste ajakava tuleks, nii palju kui võimalik, määrata selle ajakava alusel, mida kohaldatakse määruses (EÜ) nr 726/2004 sätestatud tsentraliseeritud müügiloa andmise menetluse lõpuleviimisele. Selline kooskõlastamine peaks tagama, et kliiniliste ühishindamistega võiks lihtsustada tõhusalt turulepääsu ning aidata kaasa uuenduslike tervisetehnoloogiate varakult patsientideni jõudmisele. Seetõttu peaksid tervisetehnoloogia arendajad järgima taotletud teabe, andmete, analüüside ja muude tõendite esitamisel käesoleva määruse kohaselt kehtestatud tähtaegu. |
| --- | --- |

(36)

Ravimite kliiniliste ühishindamiste ajakava tuleks, nii palju kui võimalik, määrata selle ajakava alusel, mida kohaldatakse määruses (EÜ) nr 726/2004 sätestatud tsentraliseeritud müügiloa andmise menetluse lõpuleviimisele. Selline kooskõlastamine peaks tagama, et kliiniliste ühishindamistega võiks lihtsustada tõhusalt turulepääsu ning aidata kaasa uuenduslike tervisetehnoloogiate varakult patsientideni jõudmisele. Seetõttu peaksid tervisetehnoloogia arendajad järgima taotletud teabe, andmete, analüüside ja muude tõendite esitamisel käesoleva määruse kohaselt kehtestatud tähtaegu.

| (37) | Meditsiiniseadmete ja in vitro diagnostikameditsiiniseadmete kliiniliste ühishindamiste ajakava koostamisel tuleks arvesse võtta nende meditsiiniseadmete äärmiselt detsentraliseeritud turulepääsu ning kliinilise ühishindamise jaoks asjakohase tõendusmaterjali kättesaadavust. Kuna nõutud tõendusmaterjal võib muutuda kättesaadavaks alles pärast meditsiiniseadme või in vitro diagnostikameditsiiniseadme turule laskmist ja selleks, et kliiniliseks ühishindamiseks oleks võimalik valida meditsiiniseadmeid ja in vitro diagnostikameditsiiniseadmeid sobival ajal, peaks olema võimalik hinnata selliseid seadmeid pärast nende turule laskmist. |
| --- | --- |

(37)

Meditsiiniseadmete ja in vitro diagnostikameditsiiniseadmete kliiniliste ühishindamiste ajakava koostamisel tuleks arvesse võtta nende meditsiiniseadmete äärmiselt detsentraliseeritud turulepääsu ning kliinilise ühishindamise jaoks asjakohase tõendusmaterjali kättesaadavust. Kuna nõutud tõendusmaterjal võib muutuda kättesaadavaks alles pärast meditsiiniseadme või in vitro diagnostikameditsiiniseadme turule laskmist ja selleks, et kliiniliseks ühishindamiseks oleks võimalik valida meditsiiniseadmeid ja in vitro diagnostikameditsiiniseadmeid sobival ajal, peaks olema võimalik hinnata selliseid seadmeid pärast nende turule laskmist.

| (38) | Kõigil juhtudel peaks käesoleva määruse kohase ühistöö, eriti kliiniliste ühishindamiste eesmärk olema saada väga kvaliteetseid ja õigeaegseid tulemusi ning soodustada liikmesriikidevahelist tihedamat koostööd meditsiiniseadmete ja in vitro diagnostikameditsiiniseadmete tervisetehnoloogia hindamisel, ning see ei tohiks põhjustada viivitusi meditsiiniseadmetele ja in vitro diagnostikameditsiiniseadmetele CE-märgise andmisel ega seda segada ega lükata edasi tervisetehnoloogiate turulepääsu. Kõnealune ühistöö peaks toimuma eraldi ja olema eristatav regulatiivsetest hindamistest, mida tehakse vastavalt määrustele (EL) 2017/745 ja (EL) 2017/746, ning see ei tohiks mõjutada nimetatud määruste kohaselt tehtavaid otsuseid. |
| --- | --- |

(38)

Kõigil juhtudel peaks käesoleva määruse kohase ühistöö, eriti kliiniliste ühishindamiste eesmärk olema saada väga kvaliteetseid ja õigeaegseid tulemusi ning soodustada liikmesriikidevahelist tihedamat koostööd meditsiiniseadmete ja in vitro diagnostikameditsiiniseadmete tervisetehnoloogia hindamisel, ning see ei tohiks põhjustada viivitusi meditsiiniseadmetele ja in vitro diagnostikameditsiiniseadmetele CE-märgise andmisel ega seda segada ega lükata edasi tervisetehnoloogiate turulepääsu. Kõnealune ühistöö peaks toimuma eraldi ja olema eristatav regulatiivsetest hindamistest, mida tehakse vastavalt määrustele (EL) 2017/745 ja (EL) 2017/746, ning see ei tohiks mõjutada nimetatud määruste kohaselt tehtavaid otsuseid.

| (39) | Kliiniliste ühishindamiste ettevalmistamise hõlbustamiseks tuleks tervisetehnoloogia arendajatele asjakohastel juhtudel pakkuda võimalust osaleda teaduslikes ühiskonsultatsioonides koordineerimisrühmaga, et saada suuniseid teabe, andmete, analüüside ja muude tõendite kohta, mida tõenäoliselt kliiniliste uurimustega seoses nõutakse. Kliinilised uurimused hõlmavad ravimite kliinilisi uuringuid, meditsiiniseadmete kliiniliseks hindamiseks vajalikke kliinilisi uuringuid ja in vitro diagnostikameditsiiniseadmete toimivuse hindamiseks vajalikke toimivusuuringuid. Kuna konsultatsioon on oma laadilt esialgne, ei tohiks ükski selle käigus antud suunis olla tervisetehnoloogia arendajatele ega tervisetehnoloogia hindamise asutustele ja organitele õiguslikult siduv. Sellistes suunistes tuleks siiski arvesse võtta, milline on arstiteaduse arengutase teadusliku ühiskonsultatsiooni ajal, eelkõige patsientide huvides. |
| --- | --- |

(39)

Kliiniliste ühishindamiste ettevalmistamise hõlbustamiseks tuleks tervisetehnoloogia arendajatele asjakohastel juhtudel pakkuda võimalust osaleda teaduslikes ühiskonsultatsioonides koordineerimisrühmaga, et saada suuniseid teabe, andmete, analüüside ja muude tõendite kohta, mida tõenäoliselt kliiniliste uurimustega seoses nõutakse. Kliinilised uurimused hõlmavad ravimite kliinilisi uuringuid, meditsiiniseadmete kliiniliseks hindamiseks vajalikke kliinilisi uuringuid ja in vitro diagnostikameditsiiniseadmete toimivuse hindamiseks vajalikke toimivusuuringuid. Kuna konsultatsioon on oma laadilt esialgne, ei tohiks ükski selle käigus antud suunis olla tervisetehnoloogia arendajatele ega tervisetehnoloogia hindamise asutustele ja organitele õiguslikult siduv. Sellistes suunistes tuleks siiski arvesse võtta, milline on arstiteaduse arengutase teadusliku ühiskonsultatsiooni ajal, eelkõige patsientide huvides.

| (40) | Kui teaduslikud ühiskonsultatsioonid toimuvad paralleelselt määruses (EÜ) nr 726/2004 sätestatud ravimeid käsitlevate teaduslike nõuannete koostamisega või paralleelselt määruses (EL) 2017/745 sätestatud meditsiiniseadmeid käsitlevate konsultatsioonidega, tuleks need paralleelsed protsessid, sealhulgas alarühmade ja Euroopa Ravimiameti või meditsiiniseadmete eksperdirühmade vaheline teabevahetus, läbi viia eesmärgiga tagada, et tõendite kogumine täidab vastava raamistiku vajadusi, samal ajal kui vastavad pädevused jäävad eraldiseisvaks. |
| --- | --- |

(40)

Kui teaduslikud ühiskonsultatsioonid toimuvad paralleelselt määruses (EÜ) nr 726/2004 sätestatud ravimeid käsitlevate teaduslike nõuannete koostamisega või paralleelselt määruses (EL) 2017/745 sätestatud meditsiiniseadmeid käsitlevate konsultatsioonidega, tuleks need paralleelsed protsessid, sealhulgas alarühmade ja Euroopa Ravimiameti või meditsiiniseadmete eksperdirühmade vaheline teabevahetus, läbi viia eesmärgiga tagada, et tõendite kogumine täidab vastava raamistiku vajadusi, samal ajal kui vastavad pädevused jäävad eraldiseisvaks.

| (41) | Kliiniliste ühishindamiste ja teaduslike ühiskonsultatsioonidega kaasneb vajadus jagada konfidentsiaalset teavet tervisetehnoloogia arendajate ja tervisetehnoloogia hindamise asutuste ja organite vahel. Selleks et tagada sellise teabe kaitse, tohiks koordineerimisrühmale kliiniliste ühishindamiste ja teaduslike ühiskonsultatsioonide raames esitatud teavet avaldada kolmandale isikule üksnes pärast konfidentsiaalsuslepingu sõlmimist. Lisaks tuleb igasugune teaduslike ühiskonsultatsioonide tulemuste kohta avaldatav teave esitada anonüümsel kujul nii, et sellest on kõrvaldatud kogu tundlik äriteave. |
| --- | --- |

(41)

Kliiniliste ühishindamiste ja teaduslike ühiskonsultatsioonidega kaasneb vajadus jagada konfidentsiaalset teavet tervisetehnoloogia arendajate ja tervisetehnoloogia hindamise asutuste ja organite vahel. Selleks et tagada sellise teabe kaitse, tohiks koordineerimisrühmale kliiniliste ühishindamiste ja teaduslike ühiskonsultatsioonide raames esitatud teavet avaldada kolmandale isikule üksnes pärast konfidentsiaalsuslepingu sõlmimist. Lisaks tuleb igasugune teaduslike ühiskonsultatsioonide tulemuste kohta avaldatav teave esitada anonüümsel kujul nii, et sellest on kõrvaldatud kogu tundlik äriteave.

| (42) | Selleks et tagada olemasolevate ressursside tõhus kasutus, on asjakohane ette näha tulevikuseire, et oleks võimalik varakult tuvastada uudseid tervisetehnoloogiaid, millel tõenäoliselt oleks suur mõju patsientidele, rahvatervisele ja tervishoiusüsteemidele, ning anda teavet teadusuuringuteks. Sellist tulevikuseiret võiks kasutada koordineerimisrühma töö kavandamise toetamiseks, eelkõige seoses kliiniliste ühishindamiste ja teaduslike ühiskonsultatsioonidega, ning see võiks anda teavet pikaajaliseks planeerimiseks nii liidu kui ka liikmesriigi tasandil. |
| --- | --- |

(42)

Selleks et tagada olemasolevate ressursside tõhus kasutus, on asjakohane ette näha tulevikuseire, et oleks võimalik varakult tuvastada uudseid tervisetehnoloogiaid, millel tõenäoliselt oleks suur mõju patsientidele, rahvatervisele ja tervishoiusüsteemidele, ning anda teavet teadusuuringuteks. Sellist tulevikuseiret võiks kasutada koordineerimisrühma töö kavandamise toetamiseks, eelkõige seoses kliiniliste ühishindamiste ja teaduslike ühiskonsultatsioonidega, ning see võiks anda teavet pikaajaliseks planeerimiseks nii liidu kui ka liikmesriigi tasandil.

| (43) | Liidul tuleks jätkata tervisetehnoloogia hindamise alase liikmesriikidevahelise vabatahtliku koostöö toetamist sellistes valdkondades nagu vaktsineerimisprogrammide arendamine ja rakendamine ning tervisetehnoloogia riigisisese hindamise süsteemide suutlikkuse arendamine. Samuti peaks selline vabatahtlik koostöö edendama sünergiat digitaalse ühtse turu strateegiasse kuuluvate algatustega asjakohastes digitaalsetes ning andmepõhistes tervishoiuvaldkondades, et saada tervisetehnoloogia hindamiseks asjakohast tegelikes tingimustes saadud lisatõendusmaterjali. Tervisetehnoloogia hindamise alane vabatahtlik koostöö võib hõlmata ka valdkondi, nagu ravi täiendamiseks kasutatav diagnostika, kirurgilised protseduurid, ennetusmeetmed, sõeluuringud ja tervise edendamise programmid, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia vahendid ning integreeritud hoolduse protsessid. Eri tervisetehnoloogiate hindamise nõuded varieeruvad sõltuvalt tervisetehnoloogia eripärast, mistõttu on tervisetehnoloogia hindamise valdkonnas vaja sidusat lähenemisviisi, mis vastaks kõnealuste eri tervisetehnoloogiate vajadustele. |
| --- | --- |

(43)

Liidul tuleks jätkata tervisetehnoloogia hindamise alase liikmesriikidevahelise vabatahtliku koostöö toetamist sellistes valdkondades nagu vaktsineerimisprogrammide arendamine ja rakendamine ning tervisetehnoloogia riigisisese hindamise süsteemide suutlikkuse arendamine. Samuti peaks selline vabatahtlik koostöö edendama sünergiat digitaalse ühtse turu strateegiasse kuuluvate algatustega asjakohastes digitaalsetes ning andmepõhistes tervishoiuvaldkondades, et saada tervisetehnoloogia hindamiseks asjakohast tegelikes tingimustes saadud lisatõendusmaterjali. Tervisetehnoloogia hindamise alane vabatahtlik koostöö võib hõlmata ka valdkondi, nagu ravi täiendamiseks kasutatav diagnostika, kirurgilised protseduurid, ennetusmeetmed, sõeluuringud ja tervise edendamise programmid, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia vahendid ning integreeritud hoolduse protsessid. Eri tervisetehnoloogiate hindamise nõuded varieeruvad sõltuvalt tervisetehnoloogia eripärast, mistõttu on tervisetehnoloogia hindamise valdkonnas vaja sidusat lähenemisviisi, mis vastaks kõnealuste eri tervisetehnoloogiate vajadustele.

| (44) | Selleks et tagada ühistöö kaasavus ja läbipaistvus, peaks koordineerimisrühm tegema laiaulatuslikult koostööd ja konsulteerima selliste sidusrühmade organisatsioonidega, kes on huvitatud liiduga koostööst tervisetehnoloogia hindamise valdkonnas, sealhulgas patsientide organisatsioonid, tervishoiutöötajate organisatsioonid, kliinilised ja teadusühingud, tervisetehnoloogia arendajate ühendused, tarbijaorganisatsioonid ja muud asjaomased tervisevaldkonna valitsusvälised organisatsioonid. Sidusrühmade organisatsioonide ja koordineerimisrühma vahelise dialoogi hõlbustamiseks tuleks luua sidusrühmade võrgustik. |
| --- | --- |

(44)

Selleks et tagada ühistöö kaasavus ja läbipaistvus, peaks koordineerimisrühm tegema laiaulatuslikult koostööd ja konsulteerima selliste sidusrühmade organisatsioonidega, kes on huvitatud liiduga koostööst tervisetehnoloogia hindamise valdkonnas, sealhulgas patsientide organisatsioonid, tervishoiutöötajate organisatsioonid, kliinilised ja teadusühingud, tervisetehnoloogia arendajate ühendused, tarbijaorganisatsioonid ja muud asjaomased tervisevaldkonna valitsusvälised organisatsioonid. Sidusrühmade organisatsioonide ja koordineerimisrühma vahelise dialoogi hõlbustamiseks tuleks luua sidusrühmade võrgustik.

| (45) | Selle tagamiseks, et ühistöö on parima võimaliku teadusliku kvaliteediga ja selles on arvesse võetud teaduse viimast sõna, peaksid välised eksperdid, kellel on asjakohased põhjalikud eksperditeadmised, andma oma panuse kliinilistesse ühishindamistesse ja teaduslikesse ühiskonsultatsioonidesse. Selliste ekspertide hulka peaksid kuuluma asjaomase ravivaldkonna kliinilised eksperdid, haigusest mõjutatud patsiendid ja muud asjakohased eksperdid, näiteks asjaomase tervisetehnoloogia liigi või kliiniliste uurimuste kavandamisega seotud küsimustes. Teabeallikana selliste ekspertide kindlakstegemiseks ja asjakohase teabe saamiseks konkreetsetes ravivaldkondades võiks kasutada ka Euroopa tugivõrgustikke. Patsiendid, kliinilised eksperdid ja muud asjakohased eksperdid tuleks valida nende eksperditeadmiste alusel ja nad peaksid tegutsema üksikisikuna, mitte esindama konkreetset organisatsiooni, institutsiooni või liikmesriiki. Kliiniliste ühishindamiste ja teaduslike ühiskonsultatsioonide teadusliku terviklikkuse säilitamiseks tuleks välja töötada normid, et tagada patsientide, kliiniliste ekspertide ja muude asjakohaste ekspertide sõltumatus ja erapooletus ning vältida huvide konflikte. |
| --- | --- |

(45)

Selle tagamiseks, et ühistöö on parima võimaliku teadusliku kvaliteediga ja selles on arvesse võetud teaduse viimast sõna, peaksid välised eksperdid, kellel on asjakohased põhjalikud eksperditeadmised, andma oma panuse kliinilistesse ühishindamistesse ja teaduslikesse ühiskonsultatsioonidesse. Selliste ekspertide hulka peaksid kuuluma asjaomase ravivaldkonna kliinilised eksperdid, haigusest mõjutatud patsiendid ja muud asjakohased eksperdid, näiteks asjaomase tervisetehnoloogia liigi või kliiniliste uurimuste kavandamisega seotud küsimustes. Teabeallikana selliste ekspertide kindlakstegemiseks ja asjakohase teabe saamiseks konkreetsetes ravivaldkondades võiks kasutada ka Euroopa tugivõrgustikke. Patsiendid, kliinilised eksperdid ja muud asjakohased eksperdid tuleks valida nende eksperditeadmiste alusel ja nad peaksid tegutsema üksikisikuna, mitte esindama konkreetset organisatsiooni, institutsiooni või liikmesriiki. Kliiniliste ühishindamiste ja teaduslike ühiskonsultatsioonide teadusliku terviklikkuse säilitamiseks tuleks välja töötada normid, et tagada patsientide, kliiniliste ekspertide ja muude asjakohaste ekspertide sõltumatus ja erapooletus ning vältida huvide konflikte.

| (46) | Tervisetehnoloogia hindamise valdkonnas tehtaval koostööl on oluline roll kogu tervisetehnoloogia olelusringi jooksul alates varajasest arendusetapist, kui viiakse läbi tulevikuseiret ja teaduslikke ühiskonsultatsioone, ning hiljem, kui tervisetehnoloogia on pärast ühist kliinilist hindamist ja selle ajakohastamist turule jõudnud. |
| --- | --- |

(46)

Tervisetehnoloogia hindamise valdkonnas tehtaval koostööl on oluline roll kogu tervisetehnoloogia olelusringi jooksul alates varajasest arendusetapist, kui viiakse läbi tulevikuseiret ja teaduslikke ühiskonsultatsioone, ning hiljem, kui tervisetehnoloogia on pärast ühist kliinilist hindamist ja selle ajakohastamist turule jõudnud.

| (47) | Selleks et tagada ühtne ja liikmesriikidest lähtuv lähenemisviis käesolevas määruses sätestatud ühistööle, peaks koordineerimisrühm välja töötama kliiniliste ühishindamiste, kliiniliste ühishindamiste ajakohastamise ja teaduslike ühiskonsultatsioonide üksikasjalikud menetlusetapid ja nende ajakava. Asjakohasel juhul ning võttes arvesse EUnetHTA ühismeetmete raames tehtud töö tulemusi, peaks koordineerimisrühm töötama ravimite, meditsiiniseadmete ja in vitro diagnostikameditsiiniseadmete jaoks välja erinormid. |
| --- | --- |

(47)

Selleks et tagada ühtne ja liikmesriikidest lähtuv lähenemisviis käesolevas määruses sätestatud ühistööle, peaks koordineerimisrühm välja töötama kliiniliste ühishindamiste, kliiniliste ühishindamiste ajakohastamise ja teaduslike ühiskonsultatsioonide üksikasjalikud menetlusetapid ja nende ajakava. Asjakohasel juhul ning võttes arvesse EUnetHTA ühismeetmete raames tehtud töö tulemusi, peaks koordineerimisrühm töötama ravimite, meditsiiniseadmete ja in vitro diagnostikameditsiiniseadmete jaoks välja erinormid.

| (48) | Koordineerimisrühm peaks välja töötama metoodilised suunised käesoleva määrusega ette nähtud ühistöö kohta, järgides tõenduspõhise ravi rahvusvahelisi standardeid. Hindamisprotsess peaks tuginema asjakohasele, ajakohasele ja kvaliteetsele kliinilisele tõendusmaterjalile. Koordineerimisrühm peaks töötama välja ka suunised, mis käsitlevad hindajate ja kaashindajate määramist kliiniliste ühishindamiste ja teaduslike ühiskonsultatsioonide läbiviimiseks, sealhulgas käesolevas määruses sätestatud ühistöö rakendamiseks nõutava teadusliku pädevuse kohta. |
| --- | --- |

(48)

Koordineerimisrühm peaks välja töötama metoodilised suunised käesoleva määrusega ette nähtud ühistöö kohta, järgides tõenduspõhise ravi rahvusvahelisi standardeid. Hindamisprotsess peaks tuginema asjakohasele, ajakohasele ja kvaliteetsele kliinilisele tõendusmaterjalile. Koordineerimisrühm peaks töötama välja ka suunised, mis käsitlevad hindajate ja kaashindajate määramist kliiniliste ühishindamiste ja teaduslike ühiskonsultatsioonide läbiviimiseks, sealhulgas käesolevas määruses sätestatud ühistöö rakendamiseks nõutava teadusliku pädevuse kohta.

| (49) | Selleks et tagada ühtne lähenemisviis käesolevas määruses sätestatud ühistööle, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused otsustada, et teatavate tingimuste täitmise korral viiakse muude ravimite suhtes kliinilised ühishindamised läbi varasemal kuupäeval, kui on sätestatud käesolevas määruses; valida välja teatud meditsiiniseadmed ja in vitro diagnostikameditsiiniseadmed kliinilisteks ühishindamisteks; ning kehtestada kliiniliste ühishindamiste ja teaduslike ühiskonsultatsioonide teatud aspekte reguleerivad üksikasjalikud menetlusnormid, kliiniliste ühishindamiste teatud aspekte reguleerivad üldised menetlusnormid ning toimikute ja aruannete vormingud ja vormid. Asjakohasel juhul tuleks ravimite, meditsiiniseadmete ja in vitro diagnostikameditsiiniseadmete jaoks välja töötada erinormid. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (11). |
| --- | --- |

(49)

Selleks et tagada ühtne lähenemisviis käesolevas määruses sätestatud ühistööle, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused otsustada, et teatavate tingimuste täitmise korral viiakse muude ravimite suhtes kliinilised ühishindamised läbi varasemal kuupäeval, kui on sätestatud käesolevas määruses; valida välja teatud meditsiiniseadmed ja in vitro diagnostikameditsiiniseadmed kliinilisteks ühishindamisteks; ning kehtestada kliiniliste ühishindamiste ja teaduslike ühiskonsultatsioonide teatud aspekte reguleerivad üksikasjalikud menetlusnormid, kliiniliste ühishindamiste teatud aspekte reguleerivad üldised menetlusnormid ning toimikute ja aruannete vormingud ja vormid. Asjakohasel juhul tuleks ravimite, meditsiiniseadmete ja in vitro diagnostikameditsiiniseadmete jaoks välja töötada erinormid. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (11).

| (50) | Käesolevas määruses osutatud rakendusaktide ettevalmistamisel on eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas koordineerimisrühmaga ja ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (12) sätestatud põhimõtetega. |
| --- | --- |

(50)

Käesolevas määruses osutatud rakendusaktide ettevalmistamisel on eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas koordineerimisrühmaga ja ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes (12) sätestatud põhimõtetega.

| (51) | Selleks et tagada käesolevas määruses sätestatud ühistöö jaoks piisavate ressursside olemasolu, peaks liit püüdma tagada ühistöö ja vabatahtliku koostöö ning neid tegevusi toetava raamistiku stabiilse ja püsiva rahastamise. Rahastus peaks eelkõige katma kliinilise ühishindamise ja teadusliku ühiskonsultatsiooni aruannete koostamise kulu. Liikmesriikidel peaks olema ka võimalus lähetada riiklikke eksperte komisjoni, et toetada koordineerimisrühma sekretariaadi tööd. |
| --- | --- |

(51)

Selleks et tagada käesolevas määruses sätestatud ühistöö jaoks piisavate ressursside olemasolu, peaks liit püüdma tagada ühistöö ja vabatahtliku koostöö ning neid tegevusi toetava raamistiku stabiilse ja püsiva rahastamise. Rahastus peaks eelkõige katma kliinilise ühishindamise ja teadusliku ühiskonsultatsiooni aruannete koostamise kulu. Liikmesriikidel peaks olema ka võimalus lähetada riiklikke eksperte komisjoni, et toetada koordineerimisrühma sekretariaadi tööd.

| (52) | Selleks et lihtsustada liikmesriikidevahelist tervisetehnoloogia hindamise alast ühistööd ja teabevahetust, tuleks sätestada sellise IT-platvormi loomine, mis sisaldaks asjakohaseid andmebaase ja turvalisi teabevahetuskanaleid. Komisjon peaks tuginema EUnetHTA ühismeetmete raames teabe ja tõendite vahetamiseks välja töötatud andmebaasidele ja funktsioonidele ning püüdma tagada ühenduse IT-platvormi ja muude andmetaristute vahel, mis on tervisetehnoloogia hindamiseks olulised, näiteks tegelikes tingimustes saadud andmete registrid ja andmebaasid. Sellise IT-platvormi arendamisel tuleks uurida ka võimalusi, mida pakub tulevane tervishoiu Euroopa andmeruum. |
| --- | --- |

(52)

Selleks et lihtsustada liikmesriikidevahelist tervisetehnoloogia hindamise alast ühistööd ja teabevahetust, tuleks sätestada sellise IT-platvormi loomine, mis sisaldaks asjakohaseid andmebaase ja turvalisi teabevahetuskanaleid. Komisjon peaks tuginema EUnetHTA ühismeetmete raames teabe ja tõendite vahetamiseks välja töötatud andmebaasidele ja funktsioonidele ning püüdma tagada ühenduse IT-platvormi ja muude andmetaristute vahel, mis on tervisetehnoloogia hindamiseks olulised, näiteks tegelikes tingimustes saadud andmete registrid ja andmebaasid. Sellise IT-platvormi arendamisel tuleks uurida ka võimalusi, mida pakub tulevane tervishoiu Euroopa andmeruum.

| (53) | Selleks et tagada kliiniliste ühishindamiste tõrgeteta kasutuselevõtt ja toimimine liidu tasandil ning tagada nende kvaliteet, on asjakohane alustada väikese arvu kliiniliste ühishindamistega. Kolm aastat pärast käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva tuleks suurendada järk-järgult kliiniliste ühishindamiste arvu. |
| --- | --- |

(53)

Selleks et tagada kliiniliste ühishindamiste tõrgeteta kasutuselevõtt ja toimimine liidu tasandil ning tagada nende kvaliteet, on asjakohane alustada väikese arvu kliiniliste ühishindamistega. Kolm aastat pärast käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva tuleks suurendada järk-järgult kliiniliste ühishindamiste arvu.

| (54) | Selleks et tagada, et toetusraamistik oleks edaspidi nii tõhus ja kulutõhus kui võimalik, tuleks komisjonil esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruanne käesoleva määruse kohaldamise kohta hiljemalt kolm aastat pärast selle kohaldamise alguskuupäeva. Aruandes tuleks keskenduda liikmesriikide jaoks ühistöö lisaväärtuse läbivaatamisele. Eelkõige tuleks aruandes kaaluda, kas on vaja kehtestada tasu maksmise mehhanism, mis tagaks koordineerimisrühma sõltumatuse ja mille kaudu ka tervisetehnoloogia arendajad osaleksid ühiskonsultatsioonide rahastamises. Lisaks tuleks aruandes läbi vaadata, milline on kliinilise ühishindamise jaoks nõutava teabe, andmete, analüüside ja muude tõendite dubleerimata jätmise mõju liikmesriikide ja tervisetehnoloogia arendajate halduskoormuse vähendamisele, uute ja uuenduslike toodete turulepääsu hõlbustamisele ning kulude vähendamisele. Aruande alusel võiks hinnata edusamme, mida on tehtud seoses patsientide juurdepääsuga uuenduslikele tervisetehnoloogiatele, tervisesüsteemide kestlikkusega ja tervisetehnoloogia hindamise suutlikkusega liikmesriigi tasandil. |
| --- | --- |

(54)

Selleks et tagada, et toetusraamistik oleks edaspidi nii tõhus ja kulutõhus kui võimalik, tuleks komisjonil esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruanne käesoleva määruse kohaldamise kohta hiljemalt kolm aastat pärast selle kohaldamise alguskuupäeva. Aruandes tuleks keskenduda liikmesriikide jaoks ühistöö lisaväärtuse läbivaatamisele. Eelkõige tuleks aruandes kaaluda, kas on vaja kehtestada tasu maksmise mehhanism, mis tagaks koordineerimisrühma sõltumatuse ja mille kaudu ka tervisetehnoloogia arendajad osaleksid ühiskonsultatsioonide rahastamises. Lisaks tuleks aruandes läbi vaadata, milline on kliinilise ühishindamise jaoks nõutava teabe, andmete, analüüside ja muude tõendite dubleerimata jätmise mõju liikmesriikide ja tervisetehnoloogia arendajate halduskoormuse vähendamisele, uute ja uuenduslike toodete turulepääsu hõlbustamisele ning kulude vähendamisele. Aruande alusel võiks hinnata edusamme, mida on tehtud seoses patsientide juurdepääsuga uuenduslikele tervisetehnoloogiatele, tervisesüsteemide kestlikkusega ja tervisetehnoloogia hindamise suutlikkusega liikmesriigi tasandil.

| (55) | Hiljemalt kaks aastat pärast käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate ravimite hindamise algust peaksid liikmesriigid esitama komisjonile aruande käesoleva määruse kohaldamise kohta ning eelkõige kliinilise ühishindamise aruannete lisaväärtuse hindamise kohta oma tervisetehnoloogia riigisisese hindamise protsessides ja koordineerimisrühma töökoormuse kohta. |
| --- | --- |

(55)

Hiljemalt kaks aastat pärast käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate ravimite hindamise algust peaksid liikmesriigid esitama komisjonile aruande käesoleva määruse kohaldamise kohta ning eelkõige kliinilise ühishindamise aruannete lisaväärtuse hindamise kohta oma tervisetehnoloogia riigisisese hindamise protsessides ja koordineerimisrühma töökoormuse kohta.

| (56) | Selleks et kohandada tervisetehnoloogia arendajate esitatava teabe loetelu, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte I ja II lisa muutmiseks. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |
| --- | --- |

(56)

Selleks et kohandada tervisetehnoloogia arendajate esitatava teabe loetelu, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte I ja II lisa muutmiseks. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

| (57) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2011/24/EL (13) on sätestatud, et liit toetab ja soodustab koostööd ja teadusteabe vahetamist liikmesriikide vahel vabatahtlikus võrgustikus, mis ühendab liikmesriikide poolt määratud riiklikke asutusi või organeid, kes vastutavad tervisetehnoloogiate hindamise eest. Kuna need küsimused kuuluvad käesoleva määruse kohaldamisalasse, tuleks direktiivi 2011/24/EL vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(57)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2011/24/EL (13) on sätestatud, et liit toetab ja soodustab koostööd ja teadusteabe vahetamist liikmesriikide vahel vabatahtlikus võrgustikus, mis ühendab liikmesriikide poolt määratud riiklikke asutusi või organeid, kes vastutavad tervisetehnoloogiate hindamise eest. Kuna need küsimused kuuluvad käesoleva määruse kohaldamisalasse, tuleks direktiivi 2011/24/EL vastavalt muuta.

| (58) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt kehtestada käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate tervisetehnoloogiate puhul liidu tasandil läbiviidavate kliiniliste ühishindamiste raamistik, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda meetme ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(58)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt kehtestada käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate tervisetehnoloogiate puhul liidu tasandil läbiviidavate kliiniliste ühishindamiste raamistik, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda meetme ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse:

| a) | liikmesriikide tervisetehnoloogia alase koostöö toetusraamistik ja kord liidu tasandil; |
| --- | --- |

a)

liikmesriikide tervisetehnoloogia alase koostöö toetusraamistik ja kord liidu tasandil;

| b) | mehhanism, millega sätestatakse, et tervisetehnoloogia arendaja esitab tervisetehnoloogiate kliinilise ühishindamise jaoks vajaliku teabe, andmed, analüüsid ja muud tõendid liidu tasandil ainult ühe korra; |
| --- | --- |

b)

mehhanism, millega sätestatakse, et tervisetehnoloogia arendaja esitab tervisetehnoloogiate kliinilise ühishindamise jaoks vajaliku teabe, andmed, analüüsid ja muud tõendid liidu tasandil ainult ühe korra;

| c) | tervisetehnoloogiate kliinilise ühishindamise ühised normid ja metoodikad. |
| --- | --- |

c)

tervisetehnoloogiate kliinilise ühishindamise ühised normid ja metoodikad.

2.   Käesolev määrus ei mõjuta liikmesriikide pädevust teha järeldusi tervisetehnoloogiate suhtelise tõhususe kohta ega langetada otsuseid tervisetehnoloogia kasutamise kohta nende eriomases riigisiseses tervishoiu kontekstis. See ei piira liikmesriikide ainupädevust, sealhulgas riigisiseste hinnakujundust ja hüvitamist käsitlevate otsuste puhul, ega mõjuta muid pädevusi, mis on seotud liikmesriikide tervishoiu juhtimise ning tervishoiule määratud vahendite jaotamisega.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „ravim“ – ravim, nagu see on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/83/EÜ (14) artikli 1 punktis 2; |
| --- | --- |

1)

„ravim“ – ravim, nagu see on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/83/EÜ (14) artikli 1 punktis 2;

14

| 2) | „meditsiiniseade“ – meditsiiniseade, nagu see on määratletud määruse (EL) 2017/745 artikli 2 punktis 1; |
| --- | --- |

2)

„meditsiiniseade“ – meditsiiniseade, nagu see on määratletud määruse (EL) 2017/745 artikli 2 punktis 1;

| 3) | „in vitro diagnostikameditsiiniseade“ – in vitro diagnostikameditsiiniseade, nagu see on määratletud määruse (EL) 2017/746 artikli 2 punktis 2; |
| --- | --- |

3)

„in vitro diagnostikameditsiiniseade“ – in vitro diagnostikameditsiiniseade, nagu see on määratletud määruse (EL) 2017/746 artikli 2 punktis 2;

in vitro

in vitro

| 4) | „tervisetehnoloogia“ – tervisetehnoloogia, nagu see on määratletud direktiivi 2011/24/EL artikli 3 punktis 1; |
| --- | --- |

4)

„tervisetehnoloogia“ – tervisetehnoloogia, nagu see on määratletud direktiivi 2011/24/EL artikli 3 punktis 1;

| 5) | „tervisetehnoloogia hindamine“ – multidistsiplinaarne protsess, milles kogutakse süstemaatilisel, läbipaistval, erapooletul ja usaldusväärsel viisil kokku teave tervisetehnoloogia kasutamisega seotud meditsiiniliste, patsienti käsitlevate ja sotsiaalsete aspektide ning majanduslike ja eetiliste küsimuste kohta; |
| --- | --- |

5)

„tervisetehnoloogia hindamine“ – multidistsiplinaarne protsess, milles kogutakse süstemaatilisel, läbipaistval, erapooletul ja usaldusväärsel viisil kokku teave tervisetehnoloogia kasutamisega seotud meditsiiniliste, patsienti käsitlevate ja sotsiaalsete aspektide ning majanduslike ja eetiliste küsimuste kohta;

| 6) | tervisetehnoloogia „kliiniline ühishindamine“ – tervisetehnoloogia kohta olemasoleva kliinilise tõendusmaterjali teaduslik kogumine ja võrdleva analüüsi kirjeldus, võrreldes seda ühe või mitme muu olemasoleva tervisetehnoloogiaga või olemasolevate menetlustega vastavalt käesoleva määruse kohaselt kokkulepitud hindamise ulatusele, järgmiste tervisetehnoloogia hindamise kliiniliste valdkondade teaduslike aspektide põhjal: tervisetehnoloogia abil lahendatava terviseprobleemi kirjeldus ning muude selle terviseprobleemi lahendamisele suunatud tervisetehnoloogiate praeguse kasutuse kirjeldus, tervisetehnoloogia kirjeldus ja selle tehniline kirjeldus, tervisetehnoloogia suhteline kliiniline tõhusus ning suhteline ohutus; |
| --- | --- |

6)

tervisetehnoloogia „kliiniline ühishindamine“ – tervisetehnoloogia kohta olemasoleva kliinilise tõendusmaterjali teaduslik kogumine ja võrdleva analüüsi kirjeldus, võrreldes seda ühe või mitme muu olemasoleva tervisetehnoloogiaga või olemasolevate menetlustega vastavalt käesoleva määruse kohaselt kokkulepitud hindamise ulatusele, järgmiste tervisetehnoloogia hindamise kliiniliste valdkondade teaduslike aspektide põhjal: tervisetehnoloogia abil lahendatava terviseprobleemi kirjeldus ning muude selle terviseprobleemi lahendamisele suunatud tervisetehnoloogiate praeguse kasutuse kirjeldus, tervisetehnoloogia kirjeldus ja selle tehniline kirjeldus, tervisetehnoloogia suhteline kliiniline tõhusus ning suhteline ohutus;

| 7) | „mittekliiniline hindamine“ – tervisetehnoloogia hindamise osa, mis põhineb järgmistel tervisetehnoloogia hindamise mittekliinilistel valdkondadel: tervisetehnoloogia maksumus ja majanduslik hindamine ning selle kasutamisega seotud eetilised, organisatsioonilised, sotsiaalsed ja õiguslikud aspektid; |
| --- | --- |

7)

„mittekliiniline hindamine“ – tervisetehnoloogia hindamise osa, mis põhineb järgmistel tervisetehnoloogia hindamise mittekliinilistel valdkondadel: tervisetehnoloogia maksumus ja majanduslik hindamine ning selle kasutamisega seotud eetilised, organisatsioonilised, sotsiaalsed ja õiguslikud aspektid;

| 8) | „koostöös tehtav hindamine“ – meditsiiniseadme või in vitro diagnostikameditsiiniseadme liidu tasandil tehtud kliiniline hindamine, mille on läbi viinud mitmesugused tervisetehnoloogia hindamise huvitatud ja vabatahtlikkuse alusel osalevad asutused ja organid; |
| --- | --- |

8)

„koostöös tehtav hindamine“ – meditsiiniseadme või in vitro diagnostikameditsiiniseadme liidu tasandil tehtud kliiniline hindamine, mille on läbi viinud mitmesugused tervisetehnoloogia hindamise huvitatud ja vabatahtlikkuse alusel osalevad asutused ja organid;

in vitro

| 9) | „hindamise ulatus“ – liikmesriikide ühiselt taotletud kliinilise ühishindamise parameetrite kogum, mis hõlmab patsientide sihtrühma, sekkumist, võrdlusaluseid ja tervisenäitajaid. |
| --- | --- |

9)

„hindamise ulatus“ – liikmesriikide ühiselt taotletud kliinilise ühishindamise parameetrite kogum, mis hõlmab patsientide sihtrühma, sekkumist, võrdlusaluseid ja tervisenäitajaid.

Artikkel 3

Tervisetehnoloogia hindamise liikmesriikidevaheline koordineerimisrühm

1.   Käesolevaga luuakse tervisetehnoloogia hindamise liikmesriikidevaheline koordineerimisrühm (edaspidi „koordineerimisrühm“).

2.   Liikmesriigid määravad koordineerimisrühma liikmed ning teatavad sellest ning kõigist hilisematest muudatustest komisjonile. Koordineerimisrühma liikmed nimetavad oma ajutised või püsiesindajad koordineerimisrühmas ning teatavad kõnealusest nimetamisest ja kõigist hilisematest muudatustest komisjonile.

3.   Koordineerimisrühma liikmed määravad oma riiklikud või piirkondlikud asutused ja organid koordineerimisrühma alarühmade liikmeteks. Koordineerimisrühma liikmed võivad määrata alarühma rohkem kui ühe liikme, sealhulgas koordineerimisrühma liikme, ilma et see piiraks reeglit, et igal liikmesriigil on üks hääl. Alarühma liikmed nimetavad alarühmadesse oma ajutised või püsiesindajad, kellel on asjakohased tervisetehnoloogia hindamise alased eksperditeadmised, ning teatavad nende nimetamisest ja kõigist hilisematest muudatustest komisjonile. Kui on vaja eriteadmisi, võivad alarühma liikmed nimetada rohkem kui ühe esindaja.

4.   Koordineerimisrühm tegutseb põhimõtteliselt konsensuse alusel. Kui konsensust ei ole võimalik saavutada, on otsuse vastuvõtmiseks vaja liikmesriikide lihthäälteenamust esindavate liikmete toetust. Igal liikmesriigil on üks hääl. Hääletustulemused kantakse koordineerimisrühma koosolekute protokolli. Hääletuse korral võivad liikmed taotleda, et eriarvamused kantaks selle koosoleku protokolli, kus hääletus toimus.

5.   Erandina käesoleva artikli lõikest 4, kui konsensust ei saavutata, võtab koordineerimisrühm ELi lepingu artikli 16 lõikes 4 ja ELi toimimise lepingu artikli 238 lõike 3 punktis a kindlaksmääratud kvalifitseeritud häälteenamusega vastu käesoleva artikli lõike 7 punktides b ja c osutatud aasta töökava, aastaaruande ning strateegilised suunised.

6.   Koordineerimisrühma koosolekute eesistujaks ja kaaseesistujaks on kaks koordineerimisrühma liikmete seast koordineerimisrühma kodukorras sätestatud piiratud ajavahemikuks valitud liiget, kes on pärit erinevatest liikmesriikidest. Eesistuja ja kaaseesistuja on erapooletud ja sõltumatud. Komisjon tegutseb koordineerimisrühma sekretariaadina ja toetab selle tööd vastavalt artiklile 28.

7.   Koordineerimisrühm:

| a) | võtab vastu oma kodukorra ja vajaduse korral ajakohastab seda; |
| --- | --- |

a)

võtab vastu oma kodukorra ja vajaduse korral ajakohastab seda;

| b) | võtab vastu oma aasta töökava ja aastaaruande vastavalt artiklile 6; |
| --- | --- |

b)

võtab vastu oma aasta töökava ja aastaaruande vastavalt artiklile 6;

| c) | annab oma alarühmade tööks strateegilisi suuniseid; |
| --- | --- |

c)

annab oma alarühmade tööks strateegilisi suuniseid;

| d) | võtab vastu metoodilised suunised ühistöö kohta, järgides tõenduspõhise ravi rahvusvahelisi standardeid; |
| --- | --- |

d)

võtab vastu metoodilised suunised ühistöö kohta, järgides tõenduspõhise ravi rahvusvahelisi standardeid;

| e) | võtab vastu kliiniliste ühishindamiste ja kliiniliste ühishindamiste ajakohastamise üksikasjalikud menetlusetapid ja nende ajakava; |
| --- | --- |

e)

võtab vastu kliiniliste ühishindamiste ja kliiniliste ühishindamiste ajakohastamise üksikasjalikud menetlusetapid ja nende ajakava;

| f) | võtab vastu teaduslike ühiskonsultatsioonide, sealhulgas tervisetehnoloogia arendajate taotluste esitamise üksikasjalikud menetlusetapid ja nende ajakava; |
| --- | --- |

f)

võtab vastu teaduslike ühiskonsultatsioonide, sealhulgas tervisetehnoloogia arendajate taotluste esitamise üksikasjalikud menetlusetapid ja nende ajakava;

| g) | võtab vastu suunised, mis käsitlevad kliinilisteks ühishindamisteks ja teaduslikeks ühiskonsultatsioonideks hindajate ja kaashindajate määramist, sealhulgas nõutava teadusliku pädevuse kohta; |
| --- | --- |

g)

võtab vastu suunised, mis käsitlevad kliinilisteks ühishindamisteks ja teaduslikeks ühiskonsultatsioonideks hindajate ja kaashindajate määramist, sealhulgas nõutava teadusliku pädevuse kohta;

| h) | koordineerib oma alarühmade tööd ning annab sellele heakskiidu; |
| --- | --- |

h)

koordineerib oma alarühmade tööd ning annab sellele heakskiidu;

| i) | teeb liidu tasandil koostööd asjakohaste asutustega, mis on asutatud vastavalt määrustele (EÜ) nr 726/2004, (EL) 2017/745 ja (EL) 2017/746, et hõlbustada oma töö jaoks vajaliku lisatõendusmaterjali kogumist; |
| --- | --- |

i)

teeb liidu tasandil koostööd asjakohaste asutustega, mis on asutatud vastavalt määrustele (EÜ) nr 726/2004, (EL) 2017/745 ja (EL) 2017/746, et hõlbustada oma töö jaoks vajaliku lisatõendusmaterjali kogumist;

| j) | tagab sidusrühmade organisatsioonide ja ekspertide asjakohase kaasamise oma töösse; |
| --- | --- |

j)

tagab sidusrühmade organisatsioonide ja ekspertide asjakohase kaasamise oma töösse;

| k) | moodustab alarühmi eelkõige järgmise tegevuse jaoks:






  i) | kliiniline ühishindamine; |
| --- | --- | --- |

k)

moodustab alarühmi eelkõige järgmise tegevuse jaoks:

i)

kliiniline ühishindamine;

| ii) | teaduslikud ühiskonsultatsioonid; |
| --- | --- |

ii)

teaduslikud ühiskonsultatsioonid;

| iii) | uudsete tervisetehnoloogiate kindlakstegemine; |
| --- | --- |

iii)

uudsete tervisetehnoloogiate kindlakstegemine;

| iv) | metoodiliste ja menetluslike suuniste väljatöötamine. |
| --- | --- |

iv)

metoodiliste ja menetluslike suuniste väljatöötamine.

8.   Koordineerimisrühm ja selle alarühmad võivad koguneda eri koosseisudes eeskätt järgmiste tervisetehnoloogia kategooriate käsitlemiseks: ravimid, meditsiiniseadmed, in vitro diagnostikameditsiiniseadmed ja muud tervisetehnoloogiad.

Artikkel 4

Kvaliteedi tagamine

1.   Koordineerimisrühm tagab, et artiklite 7–23 kohaselt tehtav ühistöö on võimalikult hea kvaliteediga, järgib tõenduspõhise ravi rahvusvahelisi standardeid ning et seda tehakse õigel ajal. Selleks kehtestab koordineerimisrühm korra, mis vaadatakse süstemaatiliselt läbi. Sellise korra väljatöötamisel võtab koordineerimisrühm ühistöö tegemisel arvesse tervisetehnoloogia, sealhulgas harva kasutatavate ravimite, vaktsiinide ja uudsete ravimite eripära.

2.   Koordineerimisrühm kehtestab ja vaatab korrapäraselt läbi standardse töökorra artikli 3 lõike 7 punktides d, e, f ja g osutatud küsimustes.

3.   Koordineerimisrühm vaatab korrapäraselt läbi ja vajaduse korral ajakohastab metoodilisi ja menetluslikke suuniseid artikli 3 lõike 7 punktides d, e, f ja g osutatud küsimustes.

4.   Asjakohasel juhul ning võttes arvesse juba EUnetHTA ühismeetmete raames välja töötatud metoodikat, töötatakse ravimite, meditsiiniseadmete ja in vitro diagnostikameditsiiniseadmete jaoks välja metoodilised ja menetluslikud erisuunised.

Artikkel 5

Läbipaistvus ja huvide konflikt

1.   Koordineerimisrühm tegutseb sõltumatult, erapooletult ja läbipaistvalt.

2.   Koordineerimisrühma ja selle alarühmadesse nimetatud esindajatel ning ühistöös osalevatel patsientidel, kliinilistel ekspertidel ja muudel asjakohastel ekspertidel ei tohi olla tervisetehnoloogia arendajate tööstusvaldkonnas rahalisi ega muid huve, mis võiksid mõjutada nende sõltumatust või erapooletust.

3.   Koordineerimisrühma ja selle alarühmadesse nimetatud esindajad esitavad oma majanduslike ja muude huvide deklaratsiooni ning ajakohastavad seda igal aastal ja vajaduse korral. Nad avalikustavad kõik muud neile teatavaks saanud asjaolud, mille puhul võib heas usus põhjendatult eeldada, et need põhjustavad või võivad põhjustada huvide konflikti.

4.   Koordineerimisrühma ja selle alarühmade koosolekutel osalevad esindajad deklareerivad enne iga koosolekut kõik huvid, mida võib päevakorrapunktide käsitlemisel pidada nende sõltumatust või erapooletust kahjustavaks. Kui komisjon otsustab, et deklareeritud huvi kujutab endast huvide konflikti, ei osale kõnealune esindaja üheski arutelus ega üheski otsusetegemises ning ei saa asjaomase päevakorrapunkti kohta mingit teavet. Sellised esindajate deklaratsioonid ja komisjoni otsus kantakse koosoleku kokkuvõtlikku protokolli.

5.   Patsiendid, kliinilised eksperdid ja muud asjakohased eksperdid deklareerivad kõik finants- ja muud huvid, mis on seotud ühistööga, milles nad peaksid osalema. Sellised deklaratsioonid ja nende põhjal võetud meetmed kantakse koosoleku kokkuvõtlikku protokolli ja asjaomase ühistöö lõppdokumentidesse.

6.   Koordineerimisrühma ja selle alarühmadesse nimetatud esindajate ning alarühma töös osalevate patsientide, kliiniliste ekspertide ja muude asjakohaste ekspertide suhtes kehtib ametisaladuse hoidmise nõue isegi pärast nende ametikohustuste lõppemist.

7.   Komisjon kehtestab käesoleva artikli rakendamissätted kooskõlas artikli 25 lõike 1 punktiga a ning eelkõige sätted käesoleva artikli lõigetes 3, 4 ja 5 osutatud huvide konflikti hindamise kohta ning meetmete kohta, mida tuleb võtta huvide konflikti või võimaliku huvide konflikti korral.

Artikkel 6

Aasta töökava ja aastaaruanne

1.   Koordineerimisrühm võtab igal aastal hiljemalt 30. novembriks vastu aasta töökava ja seejärel muudab seda vajaduse korral.

2.   Aasta töökavas esitatakse ühistöö, mis tuleb teha kalendriaasta jooksul pärast töökava vastuvõtmist ja mis hõlmab:

| a) | kliiniliste ühishindamiste kavandatud arvu ja liiki ning kliiniliste ühishindamiste kavandatud ajakohastamiste arvu vastavalt artiklile 14; |
| --- | --- |

a)

kliiniliste ühishindamiste kavandatud arvu ja liiki ning kliiniliste ühishindamiste kavandatud ajakohastamiste arvu vastavalt artiklile 14;

| b) | teaduslike ühiskonsultatsioonide kavandatud arvu; |
| --- | --- |

b)

teaduslike ühiskonsultatsioonide kavandatud arvu;

| c) | kavandatud hindamiste arvu vabatahtliku koostöö valdkonnas, arvestades nende mõju patsientidele, rahvatervisele või tervishoiusüsteemidele. |
| --- | --- |

c)

kavandatud hindamiste arvu vabatahtliku koostöö valdkonnas, arvestades nende mõju patsientidele, rahvatervisele või tervishoiusüsteemidele.

3.   Aasta töökava koostamisel või muutmisel koordineerimisrühm:

| a) | võtab arvesse artiklis 22 osutatud uudseid tervisetehnoloogiaid käsitlevaid aruandeid; |
| --- | --- |

a)

võtab arvesse artiklis 22 osutatud uudseid tervisetehnoloogiaid käsitlevaid aruandeid;

| b) | võtab arvesse Euroopa Ravimiametilt saadud teabe, mille komisjon on esitanud vastavalt artiklile 28 artiklis 7 osutatud ravimite kohta esitatud ja esitatavate müügiloataotluste seisu kohta; kui uued regulatiivsed andmed muutuvad kättesaadavaks, jagab komisjon seda teavet koordineerimisrühmaga, et aasta töökava saaks muuta; |
| --- | --- |

b)

võtab arvesse Euroopa Ravimiametilt saadud teabe, mille komisjon on esitanud vastavalt artiklile 28 artiklis 7 osutatud ravimite kohta esitatud ja esitatavate müügiloataotluste seisu kohta; kui uued regulatiivsed andmed muutuvad kättesaadavaks, jagab komisjon seda teavet koordineerimisrühmaga, et aasta töökava saaks muuta;

| c) | võtab arvesse määruse (EL) 2017/745 artikli 103 kohaselt loodud meditsiiniseadmete koordineerimisrühma (edaspidi „meditsiiniseadmete koordineerimisrühm“) või muude allikate esitatud ning komisjoni poolt käesoleva määruse artikli 28 kohaselt esitatud teavet määruse (EL) 2017/745 artikli 106 lõikes 1 osutatud asjaomaste eksperdirühmade (edaspidi „eksperdirühmad“) töö kohta; |
| --- | --- |

c)

võtab arvesse määruse (EL) 2017/745 artikli 103 kohaselt loodud meditsiiniseadmete koordineerimisrühma (edaspidi „meditsiiniseadmete koordineerimisrühm“) või muude allikate esitatud ning komisjoni poolt käesoleva määruse artikli 28 kohaselt esitatud teavet määruse (EL) 2017/745 artikli 106 lõikes 1 osutatud asjaomaste eksperdirühmade (edaspidi „eksperdirühmad“) töö kohta;

| d) | konsulteerib artiklis 29 osutatud sidusrühmade võrgustikuga ja võtab arvesse nende märkuseid; |
| --- | --- |

d)

konsulteerib artiklis 29 osutatud sidusrühmade võrgustikuga ja võtab arvesse nende märkuseid;

| e) | arvestab ühistöö jaoks koordineerimisrühma käsutuses olevaid ressursse; |
| --- | --- |

e)

arvestab ühistöö jaoks koordineerimisrühma käsutuses olevaid ressursse;

| f) | konsulteerib komisjoniga aasta töökava kavandi suhtes ja võtab arvesse tema arvamust. |
| --- | --- |

f)

konsulteerib komisjoniga aasta töökava kavandi suhtes ja võtab arvesse tema arvamust.

4.   Koordineerimisrühm võtab igal aastal hiljemalt 28. veebruariks vastu oma aastaaruande.

5.   Aastaaruandes esitatakse teave selle vastuvõtmisele eelnenud kalendriaastal tehtud ühistöö kohta.

II PEATÜKK

TERVISETEHNOLOOGIA HINDAMISE ÜHISTÖÖ LIIDU TASANDIL

1. JAGU

KLIINILINE ÜHISHINDAMINE

Artikkel 7

Tervisetehnoloogiad, mille suhtes viiakse läbi kliiniline ühishindamine

1.   Kliiniline ühishindamine viiakse läbi järgmiste tervisetehnoloogiate puhul:

| a) | määruse (EÜ) nr 726/2004 artikli 3 lõikes 1 ja artikli 3 lõike 2 punktis a osutatud ravimid, mille müügiloa taotlus on esitatud vastavalt kõnealusele määrusele pärast käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud asjakohaseid kuupäevi ning kõnealune taotlus on kooskõlas direktiivi 2001/83/EÜ artikli 8 lõikega 3; |
| --- | --- |

a)

määruse (EÜ) nr 726/2004 artikli 3 lõikes 1 ja artikli 3 lõike 2 punktis a osutatud ravimid, mille müügiloa taotlus on esitatud vastavalt kõnealusele määrusele pärast käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud asjakohaseid kuupäevi ning kõnealune taotlus on kooskõlas direktiivi 2001/83/EÜ artikli 8 lõikega 3;

| b) | liidus müügiloa saanud ravimid, mille kohta on avaldatud kliinilise ühishindamise aruanne, juhul kui müügiluba on direktiivi 2001/83/EÜ artikli 6 lõike 1 teise lõigu kohaselt antud kehtiva müügiloa muutmiseks, et vastata uuele näidustusele; |
| --- | --- |

b)

liidus müügiloa saanud ravimid, mille kohta on avaldatud kliinilise ühishindamise aruanne, juhul kui müügiluba on direktiivi 2001/83/EÜ artikli 6 lõike 1 teise lõigu kohaselt antud kehtiva müügiloa muutmiseks, et vastata uuele näidustusele;

| c) | meditsiiniseadmed, mis on liigitatud vastavalt määruse (EL) 2017/745 artiklile 51 IIb või III klassi ning mille kohta on asjaomased eksperdirühmad esitanud teadusliku arvamuse kõnealuse määruse artikli 54 kohase kliinilise hindamise konsulteerimismenetluse raames ning mis sisalduvad käesoleva artikli lõike 4 kohases valikus; |
| --- | --- |

c)

meditsiiniseadmed, mis on liigitatud vastavalt määruse (EL) 2017/745 artiklile 51 IIb või III klassi ning mille kohta on asjaomased eksperdirühmad esitanud teadusliku arvamuse kõnealuse määruse artikli 54 kohase kliinilise hindamise konsulteerimismenetluse raames ning mis sisalduvad käesoleva artikli lõike 4 kohases valikus;

| d) | in vitro diagnostikameditsiiniseadmed, mis on liigitatud vastavalt määruse (EL) 2017/746 artiklile 47 D-klassi ja mille kohta on asjaomased eksperdirühmad esitanud seisukohad kõnealuse määruse artikli 48 lõike 6 kohase menetluse raames ning mis sisalduvad käesoleva artikli lõike 4 kohases valikus. |
| --- | --- |

d)

in vitro diagnostikameditsiiniseadmed, mis on liigitatud vastavalt määruse (EL) 2017/746 artiklile 47 D-klassi ja mille kohta on asjaomased eksperdirühmad esitanud seisukohad kõnealuse määruse artikli 48 lõike 6 kohase menetluse raames ning mis sisalduvad käesoleva artikli lõike 4 kohases valikus.

2.   Lõike 1 punktis a osutatud kuupäevad on järgmised:

| a) | 12. jaanuar 2025 ravimite puhul, mis sisaldavad uusi toimeaineid, mille kohta taotleja teatab Euroopa Ravimiametile esitatud loataotluses, et need sisaldavad uusi toimeaineid, mille näidustus on vähiravi, ning ravimite puhul, mida reguleeritakse uudsete ravimitena vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1394/2007; (15) |
| --- | --- |

a)

12. jaanuar 2025 ravimite puhul, mis sisaldavad uusi toimeaineid, mille kohta taotleja teatab Euroopa Ravimiametile esitatud loataotluses, et need sisaldavad uusi toimeaineid, mille näidustus on vähiravi, ning ravimite puhul, mida reguleeritakse uudsete ravimitena vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1394/2007; (15)

| b) | 13. jaanuar 2028 ravimite puhul, mis on vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 141/2000 (16) nimetatud harva kasutatavateks ravimiteks; |
| --- | --- |

b)

13. jaanuar 2028 ravimite puhul, mis on vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 141/2000 (16) nimetatud harva kasutatavateks ravimiteks;

| c) | 13. jaanuar 2030 nende lõikes 1 osutatud ravimite puhul, millele ei ole osutatud käesoleva lõike punktides a ja b. |
| --- | --- |

c)

13. jaanuar 2030 nende lõikes 1 osutatud ravimite puhul, millele ei ole osutatud käesoleva lõike punktides a ja b.

3.   Erandina käesoleva artikli lõikest 2 võtab komisjon koordineerimisrühma soovitusel rakendusaktiga vastu otsuse, mille kohaselt viiakse kõnealuses lõikes osutatud ravimite suhtes kliiniline ühishindamine läbi varasemal kuupäeval kui kõnealuses lõikes sätestatud kuupäevad, tingimusel et ravim võib eelkõige vastavalt artiklile 22 vastata täitmata ravivajadusele või rahvatervisealasele hädaolukorrale või avaldab märkimisväärset mõju tervishoiusüsteemidele.

4.   Pärast 12. jaanuari 2025 ja pärast koordineerimisrühmalt soovituse taotlemist võtab komisjon vähemalt iga kahe aasta järel rakendusaktiga vastu otsuse, millega valitakse välja lõike 1 punktides c ja d osutatud meditsiiniseadmed ja in vitro diagnostikameditsiiniseadmed kliiniliseks ühishindamiseks, tuginedes ühele või mitmele järgmistest kriteeriumitest:

| a) | täitmata ravivajadus; |
| --- | --- |

a)

täitmata ravivajadus;

| b) | uuenduslikkus; |
| --- | --- |

b)

uuenduslikkus;

| c) | võimalik mõju patsientidele, rahvatervisele või tervishoiusüsteemidele; |
| --- | --- |

c)

võimalik mõju patsientidele, rahvatervisele või tervishoiusüsteemidele;

| d) | sellise tarkvara kasutuselevõtmine, mis kasutab tehisintellekti, masinõppetehnoloogiaid või algoritme; |
| --- | --- |

d)

sellise tarkvara kasutuselevõtmine, mis kasutab tehisintellekti, masinõppetehnoloogiaid või algoritme;

| e) | oluline piiriülene mõõde; |
| --- | --- |

e)

oluline piiriülene mõõde;

| f) | suur lisaväärtus kogu liidus. |
| --- | --- |

f)

suur lisaväärtus kogu liidus.

5.   Käesoleva artikli lõigetes 3 ja 4 osutatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 33 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 8

Kliinilise ühishindamise algatamine

1.   Koordineerimisrühm viib tervisetehnoloogiate kliinilisi ühishindamisi läbi oma aasta töökava alusel.

2.   Koordineerimisrühm algatab tervisetehnoloogia kliinilise ühishindamise, määrates kliinilise ühishindamise alarühma, kes vastutab koordineerimisrühma nimel kliinilise ühishindamise läbiviimise eest.

3.   Kliiniline ühishindamine viiakse läbi menetluse kohaselt, mille koordineerimisrühm kehtestab vastavalt nõuetele, mis on sätestatud käesolevas artiklis, artikli 3 lõike 7 punktis e ning artiklites 4, 9, 10, 11 ja 12, samuti vastavalt nõuetele, mis kehtestatakse artiklite 15, 25 ja 26 kohaselt.

4.   Määratud alarühm nimetab oma liikmete seast kliinilise ühishindamise läbiviimiseks hindaja ja kaashindaja, kes on pärit eri liikmesriikidest. Nimetamisel võetakse arvesse hindamiseks vajalikku teaduslikku pädevust. Kui tervisetehnoloogia suhtes on läbi viidud teaduslik ühiskonsultatsioon vastavalt artiklitele 16–21, peavad hindaja ja kaashindaja olema muud isikud kui hindaja ja kaashindaja, kes on nimetatud artikli 18 lõike 3 kohaselt koostama teadusliku ühiskonsultatsiooni lõppdokumenti.

5.   Kui vajalik eripädevus ei ole erakorralistel asjaoludel teisiti kättesaadav, võib olenemata lõikest 4 nimetada kliinilise ühishindamise läbiviimiseks sama hindaja ja/või kaashindaja, kes osales teaduslikus ühiskonsultatsioonis. Sellist nimetamist tuleb põhjendada, selle peab heaks kiitma koordineerimisrühm ning see dokumenteeritakse kliinilise ühishindamise aruandes.

6.   Määratud alarühm algatab hindamise ulatuse kindlaksmääramise protsessi, mille käigus ta määrab kindlaks hindamise ulatuse asjakohased parameetrid. Hindamise ulatus peab olema kaasav ja vastama liikmesriikide vajadustele parameetrite ning tervisetehnoloogia arendaja esitatava teabe, andmete, analüüsi ja muude tõendite osas. Eelkõige sisaldab hindamise ulatus kõiki hindamiseks vajalikke parameetreid, mis on seotud järgmisega:

| a) | patsientide sihtrühm; |
| --- | --- |

a)

patsientide sihtrühm;

| b) | sekkumine või sekkumised; |
| --- | --- |

b)

sekkumine või sekkumised;

| c) | võrdlusalus või võrdlusalused; |
| --- | --- |

c)

võrdlusalus või võrdlusalused;

| d) | tervisenäitajad. |
| --- | --- |

d)

tervisenäitajad.

Hindamise ulatuse kindlaksmääramisel võetakse arvesse ka tervisetehnoloogia arendaja esitatud teavet ning patsientidelt, kliinilistelt ekspertidelt ja muudelt asjakohastelt ekspertidelt saadud panust.

7.   Koordineerimisrühm teavitab komisjoni kliinilise ühishindamise ulatusest.

Artikkel 9

Kliinilise ühishindamise aruanded ja tervisetehnoloogia arendaja toimik

1.   Kliinilise ühishindamise tulemusel koostatakse kliinilise ühishindamise aruanne, millele lisatakse koondaruanne. Kõnealused aruanded ei tohi sisaldada väärtushinnanguid ega järeldusi hinnatud tervisetehnoloogia üldise kliinilise lisaväärtuse kohta ning need peavad piirduma teadusliku analüüsi kirjeldusega järgmise kohta:

| a) | tervisetehnoloogia suhteline mõju, mida hinnatakse tervisenäitajate põhjal ja artikli 8 lõike 6 kohasel hindamise ulatusel põhinevate valitud parameetrite alusel; |
| --- | --- |

a)

tervisetehnoloogia suhteline mõju, mida hinnatakse tervisenäitajate põhjal ja artikli 8 lõike 6 kohasel hindamise ulatusel põhinevate valitud parameetrite alusel;

| b) | suhtelise mõju kindlusaste, võttes arvesse kättesaadavate tõendite tugevusi ja piiratust. |
| --- | --- |

b)

suhtelise mõju kindlusaste, võttes arvesse kättesaadavate tõendite tugevusi ja piiratust.

2.   Lõikes 1 osutatud aruanded põhinevad toimikul, mis sisaldab täielikku ja ajakohast teavet, andmeid, analüüse ja muid tõendeid, mille tervisetehnoloogia arendaja on esitanud, et hinnata hindamise ulatuses sisalduvaid parameetreid.

3.   Toimik peab vastama järgmistele nõuetele:

| a) | esitatud tõendid sisaldavad kõiki olemasolevaid uurimusi ja andmeid, mis võivad olla hindamise aluseks; |
| --- | --- |

a)

esitatud tõendid sisaldavad kõiki olemasolevaid uurimusi ja andmeid, mis võivad olla hindamise aluseks;

| b) | andmeid on analüüsitud asjakohaste meetodite abil, et vastata kõikidele hindamisega seotud uurimisküsimustele; |
| --- | --- |

b)

andmeid on analüüsitud asjakohaste meetodite abil, et vastata kõikidele hindamisega seotud uurimisküsimustele;

| c) | andmete esitamine on hästi struktureeritud ja läbipaistev, võimaldades asjakohase hindamise läbiviimist ette nähtud ajakava piires; |
| --- | --- |

c)

andmete esitamine on hästi struktureeritud ja läbipaistev, võimaldades asjakohase hindamise läbiviimist ette nähtud ajakava piires;

| d) | toimik sisaldab esitatud teabe alusdokumente, võimaldades hindajal ja kaashindajal kontrollida kõnealuse teabe õigsust. |
| --- | --- |

d)

toimik sisaldab esitatud teabe alusdokumente, võimaldades hindajal ja kaashindajal kontrollida kõnealuse teabe õigsust.

4.   Ravimite toimik sisaldab I lisas sätestatud teavet. Meditsiiniseadmete ja in vitro diagnostikameditsiiniseadmete toimik sisaldab II lisas sätestatud teavet.

5.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 32 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta I lisa seoses ravimite toimikus nõutava teabega ning II lisa seoses meditsiiniseadmete ja in vitro diagnostikameditsiiniseadmete toimikus nõutava teabega.

Artikkel 10

Tervisetehnoloogia arendajate kohustused ja nende mittetäitmise tagajärjed

1.   Komisjon teavitab tervisetehnoloogia arendajat hindamise ulatusest ja nõuab toimiku esitamist (esimene taotlus). Kõnealune taotlus peab sisaldama toimiku esitamise tähtaega ja toimiku vormi vastavalt artikli 26 lõike 1 punktile a ning osutama toimiku suhtes artikli 9 lõigete 2, 3 ja 4 kohaselt kehtivatele nõuetele. Ravimite puhul on toimiku esitamise tähtaeg hiljemalt 45 päeva enne seda kuupäeva, mil inimtervishoius kasutatavate ravimite komitee peab esitama oma arvamuse vastavalt määruse (EÜ) nr 726/2004 artikli 5 lõikele 2.

2.   Tervisetehnoloogia arendaja esitab komisjonile toimiku vastavalt lõike 1 kohasele toimiku esitamise taotlusele.

3.   Tervishoiutehnoloogia arendaja ei pea esitama liikmesriigi tasandil teavet, andmeid, analüüse või muid tõendeid, mis on juba esitatud liidu tasandil. Kõnealune nõue ei mõjuta lisateabe taotlemist ravimite kohta, mis kuuluvad liikmesriigi tasandil varajase juurdepääsu programmi, mille eesmärk on tagada patsientidele juurdepääs ravimitele olukorras, kus on suur täitmata ravivajadus ja tsentraliseeritud müügiluba ei ole veel antud.

4.   Kui komisjon kinnitab toimiku õigel ajal esitamist vastavalt käesoleva artikli lõikele 1 ning toimiku vastavust artikli 9 lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud nõuetele, teeb komisjon toimiku artiklis 30 osutatud IT-platvormi kaudu aegsasti kättesaadavaks koordineerimisrühma liikmetele ja teavitab sellest tervisetehnoloogia arendajat.

5.   Kui komisjon leiab, et toimik ei vasta artikli 9 lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud nõuetele, taotleb ta puuduvat teavet ning puuduvaid andmeid, analüüse ja muid tõendeid tervisetehnoloogia arendajalt (teine taotlus). Sellisel juhul esitab tervisetehnoloogia arendaja taotletud teabe, andmed, analüüsid ja muud tõendid kooskõlas artikli 15 kohaselt kehtestatud ajakavaga.

6.   Kui komisjon leiab pärast käesoleva artikli lõikes 5 osutatud teise taotluse esitamist, et tervisetehnoloogia arendaja ei ole toimikut õigeks ajaks esitanud, või kinnitab, et toimik ei vasta artikli 9 lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud nõuetele, katkestab koordineerimisrühm kliinilise ühishindamise läbiviimise. Kui hindamine katkestatakse, teeb komisjon artiklis 30 osutatud IT-platvormil avalduse, milles ta põhjendab hindamise katkestamist, ning teavitab sellest tervisetehnoloogia arendajat. Kliinilise ühishindamise katkestamise korral ei kohaldata artikli 13 lõike 1 punkti d.

7.   Kui kliiniline ühishindamine on katkestatud ja koordineerimisrühm saab artikli 13 lõike 1 punkti e kohaselt seejärel teabe, andmed, analüüsid ja muud tõendid, mis olid nõutud käesoleva artikli lõikes 1 osutatud toimiku esitamise taotluses, võib koordineerimisrühm käesolevas jaos sätestatud menetluse kohaselt uuesti algatada kliinilise ühishindamise läbiviimise hiljemalt kuue kuu möödumisel pärast käesoleva artikli lõikes 1 osutatud toimiku esitamise tähtaega, kui komisjon on kinnitanud, et artikli 9 lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud nõuded on täidetud.

8.   Ilma et see piiraks lõike 7 kohaldamist, võib komisjon juhul, kui taasalgatatakse kliinilise ühishindamise läbiviimine, taotleda tervisetehnoloogia arendajalt varem esitatud teabe, andmete, analüüside ja muude tõendite ajakohastamist.

Artikkel 11

Kliinilise ühishindamise hindamisprotsess

1.   Tervisetehnoloogia arendaja esitatud toimiku ja artikli 8 lõike 6 kohaselt kehtestatud hindamise ulatuse alusel koostab hindaja kaashindaja abiga kliinilise ühishindamise aruande ja selle koondaruande projektid. Koordineerimisrühm kinnitab aruannete projektid vastavalt artikli 3 lõike 7 punktis e sätestatud ajakavale. Kõnealune ajakava:

| a) | ei ületa ravimite puhul 30 päeva pärast komisjoni otsuse vastuvõtmist, millega antakse müügiluba; |
| --- | --- |

a)

ei ületa ravimite puhul 30 päeva pärast komisjoni otsuse vastuvõtmist, millega antakse müügiluba;

| b) | on meditsiiniseadmete ja in vitro diagnostikameditsiiniseadmete puhul kooskõlas artikli 3 lõike 7 punkti e ja artikli 15 lõike 1 punkti b kohaselt vastu võetud kliinilise ühishindamise menetlustega. |
| --- | --- |

b)

on meditsiiniseadmete ja in vitro diagnostikameditsiiniseadmete puhul kooskõlas artikli 3 lõike 7 punkti e ja artikli 15 lõike 1 punkti b kohaselt vastu võetud kliinilise ühishindamise menetlustega.

2.   Kui hindaja koos kaashindajaga leiab aruannete projektide koostamise mis tahes etapis, et hindamise läbiviimiseks on vaja täiendavaid täpsustusi või selgitusi või lisaks veel teavet, andmeid, analüüse või muid tõendeid, taotleb komisjon tervisetehnoloogia arendajalt sellise teabe või selliste andmete, analüüside või muude tõendite esitamist. Hindaja ja kaashindaja võivad vajaduse korral kasutada ka andmebaase ja muid kliinilise teabe allikaid, nagu patsiendiregistrid. Kui hindamise käigus muutuvad kättesaadavaks uued kliinilised andmed, teavitab asjaomane tervisetehnoloogia arendaja sellest omaalgatuslikult koordineerimisrühma.

3.   Määratud alarühma liikmed esitavad oma märkused aruannete projektide kohta.

4.   Alarühm tagab, et patsiendid, kliinilised eksperdid ja muud asjakohased eksperdid on hindamisse kaasatud nii, et neile antakse võimalus anda oma panus aruande projekti koostamisse. Selline panus antakse vastavalt artikli 15 lõike 1 punktis c ja artikli 25 lõike 1 punktis b kindlaksmääratud raamistikule ja ajakavale ning koordineerimisrühma poolt vastuvõetud menetlusele ning tehakse koordineerimisrühmale aegsasti kättesaadavaks artiklis 30 osutatud IT-platvormi kaudu.

5.   Aruannete projektid esitatakse tervisetehnoloogia arendajale. Tervisetehnoloogia arendaja annab kõigist puhtalt tehnilistest või faktilistest ebatäpsustest teada kooskõlas artikli 15 kohaselt kehtestatud ajakavadega. Tervisetehnoloogia arendaja annab teada ka teabest, mida ta peab konfidentsiaalseks, ja põhjendab sellise äriteabe tundlikkust. Tervisetehnoloogia arendaja ei esita märkusi esialgse hindamise tulemuste kohta.

6.   Pärast käesoleva artikli kohaselt esitatud märkuste kättesaamist ja kaalumist koostab hindaja kaashindaja abiga aruannete muudetud projektid ja esitab need artiklis 30 osutatud IT-platvormi kaudu koordineerimisrühmale.

Artikkel 12

Kliinilise ühishindamise lõpuleviimine

1.   Kliinilise ühishindamise aruande ja selle koondaruande muudetud projektide kättesaamisel vaatab koordineerimisrühm kõnealused aruanded läbi.

2.   Koordineerimisrühm püüab aruannete muudetud projektid kinnitada konsensuse alusel artikli 3 lõike 7 punktis e sätestatud ajakava jooksul vastavalt artikli 15 lõike 1 punktile c. Kui konsensust ei saavutata, siis erandina artikli 3 lõikest 4 lisatakse aruannetesse kõik teaduslikud eriarvamused, sealhulgas teaduslikud põhjendused, millel need arvamused põhinevad, ning aruanded loetakse kinnitatuks.

3.   Koordineerimisrühm esitab kinnitatud aruanded komisjonile artikli 28 punkti d kohaseks menetluslikuks läbivaatamiseks. Kui komisjon jõuab 10 tööpäeva jooksul pärast kinnitatud aruannete kättesaamist järeldusele, et need aruanded ei vasta käesoleva määruse kohaselt sätestatud menetlusnormidele või koordineerimisrühma poolt käesoleva määruse kohaselt vastu võetud nõuetele, teavitab ta koordineerimisrühma oma järelduse põhjustest ja taotleb aruannete läbivaatamist. Koordineerimisrühm vaatab aruanded läbi menetluslikust seisukohast, võtab vajalikud parandusmeetmed ja kinnitab aruanded uuesti käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud korras.

4.   Komisjon avaldab aegsasti koordineerimisrühma poolt kinnitatud või uuesti kinnitatud ja menetlusnormidele vastavad aruanded artikli 30 lõike 1 punktis a osutatud IT-platvormi üldsusele kättesaadaval veebilehel ning teavitab avaldamisest tervisetehnoloogia arendajat.

5.   Kui komisjon jõuab järeldusele, et uuesti kinnitatud aruanded ei vasta endiselt käesoleva artikli lõikes 3 osutatud menetlusnormidele, teeb ta kõnealused aruanded ja nende menetlusliku läbivaatamise liikmesriikidele kaalumiseks aegsasti kättesaadavaks artikli 30 lõike 1 punktis b osutatud IT-platvormi turvalises intranetis ning teavitab sellest tervisetehnoloogia arendajat. Koordineerimisrühm lisab nende aruannete koondaruanded artikli 6 lõike 4 kohaselt vastu võetud aastaaruandele, mis avaldatakse IT-platvormil vastavalt artikli 30 lõike 3 punktis g sätestatule.

Artikkel 13

Liikmesriikide õigused ja kohustused

1.   Kui liikmesriigid hindavad riigisiseselt tervisetehnoloogiat, mille kohta on avaldatud kliinilise ühishindamise aruanded või mille kohta on algatatud kliiniline ühishindamine, teevad nad järgmist:

| a) | võtavad liikmesriigi tasandil läbiviidava tervisetehnoloogia hindamise käigus kohaselt arvesse avaldatud kliinilise ühishindamise aruandeid ja kogu muud teavet, mis on kättesaadav artiklis 30 osutatud IT-platvormil, sealhulgas artikli 10 lõike 6 kohast avaldust kliinilise ühishindamise katkestamise kohta; see ei mõjuta liikmesriikide pädevust teha järeldusi tervisetehnoloogia üldise kliinilise lisaväärtuse kohta nende eriomase tervishoiusüsteemi kontekstis ja võtta arvesse kõnealuste aruannete neid osi, mis on nimetatud kontekstis asjakohased; |
| --- | --- |

a)

võtavad liikmesriigi tasandil läbiviidava tervisetehnoloogia hindamise käigus kohaselt arvesse avaldatud kliinilise ühishindamise aruandeid ja kogu muud teavet, mis on kättesaadav artiklis 30 osutatud IT-platvormil, sealhulgas artikli 10 lõike 6 kohast avaldust kliinilise ühishindamise katkestamise kohta; see ei mõjuta liikmesriikide pädevust teha järeldusi tervisetehnoloogia üldise kliinilise lisaväärtuse kohta nende eriomase tervishoiusüsteemi kontekstis ja võtta arvesse kõnealuste aruannete neid osi, mis on nimetatud kontekstis asjakohased;

| b) | lisavad artikli 10 lõike 2 kohaselt tervisetehnoloogia arendaja esitatud toimiku liikmesriigi tasandil läbiviidava tervisetehnoloogia hindamise dokumentatsioonile; |
| --- | --- |

b)

lisavad artikli 10 lõike 2 kohaselt tervisetehnoloogia arendaja esitatud toimiku liikmesriigi tasandil läbiviidava tervisetehnoloogia hindamise dokumentatsioonile;

| c) | lisavad avaldatud kliinilise ühishindamise aruanded tervisetehnoloogia hindamise aruandele liikmesriigi tasandil; |
| --- | --- |

c)

lisavad avaldatud kliinilise ühishindamise aruanded tervisetehnoloogia hindamise aruandele liikmesriigi tasandil;

| d) | ei taotle riigi tasandil teavet, andmeid, analüüse ega muid tõendeid, mille tervisetehnoloogia arendaja on esitanud liidu tasandil vastavalt artikli 10 lõikele 1 või 5; |
| --- | --- |

d)

ei taotle riigi tasandil teavet, andmeid, analüüse ega muid tõendeid, mille tervisetehnoloogia arendaja on esitanud liidu tasandil vastavalt artikli 10 lõikele 1 või 5;

| e) | jagavad viivitamata artiklis 30 osutatud IT-platvormi kaudu koordineerimisrühmaga mis tahes teavet, andmeid, analüüse ja muid tõendeid, mida nad saavad tervisetehnoloogia arendajalt liikmesriigi tasandil ja mille esitamist nõuti artikli 10 lõike 1 kohaselt tehtud toimiku esitamise taotluses. |
| --- | --- |

e)

jagavad viivitamata artiklis 30 osutatud IT-platvormi kaudu koordineerimisrühmaga mis tahes teavet, andmeid, analüüse ja muid tõendeid, mida nad saavad tervisetehnoloogia arendajalt liikmesriigi tasandil ja mille esitamist nõuti artikli 10 lõike 1 kohaselt tehtud toimiku esitamise taotluses.

2.   Liikmesriigid esitavad artiklis 30 osutatud IT-platvormi kaudu koordineerimisrühmale teabe kliinilises ühishindamises käsitletud tervisetehnoloogia riigisisese hindamise kohta 30 päeva jooksul pärast riigisisese hindamise lõpuleviimist. Eelkõige annavad liikmesriigid teavet selle kohta, kuidas on tervisetehnoloogia riigisisesel hindamisel arvesse võetud kliinilise ühishindamise aruandeid. Komisjon teeb liikmesriikidelt saadud teabe põhjal iga aasta lõpus kokkuvõtte tervisetehnoloogia kliinilise ühishindamise aruannete kasutuselevõtust liikmesriigi tasandil ja avaldab selle ülevaate kohta aruande artiklis 30 osutatud IT-platvormil, et hõlbustada liikmesriikidevahelist teabevahetust.

Artikkel 14

Kliinilise ühishindamise ajakohastamine

1.   Koordineerimisrühm ajakohastab kliinilisi ühishindamisi, kui algses kliinilise ühishindamise aruandes on eraldi märgitud ajakohastamise vajadus, ning teeb seda, kui täiendavaks hindamiseks vajalikud lisatõendid on kättesaadavad.

2.   Koordineerimisrühm võib kliinilist ühishindamist ajakohastada, kui seda taotlevad üks või mitu koordineerimisrühma liiget ja kui uus kliiniline tõendusmaterjal on kättesaadav. Aasta töökava ettevalmistamisel võib koordineerimisrühm vaadata üle kliiniliste ühishindamiste ajakohastamise vajaduse ja teha sellekohase otsuse.

3.   Ajakohastamine toimub kooskõlas samade nõuetega, mis on sätestatud käesolevas määruses kliinilise ühishindamise kohta, ja artikli 15 lõike 1 kohaselt kehtestatud menetlusnormidega.

4.   Ilma et see piiraks lõigete 1 ja 2 kohaldamist, võivad liikmesriigid ajakohastada selliste tervisetehnoloogiate riigisiseseid hindamisi, mille suhtes on läbi viidud kliiniline ühishindamine. Enne sellise ajakohastamise algatamist teavitavad koordineerimisrühma liikmed sellest koordineerimisrühma. Kui ajakohastamise vajadus puudutab rohkem kui ühte liikmesriiki, võivad asjaomased liikmed taotleda koordineerimisrühmalt lõike 2 kohast ühist ajakohastamist.

5.   Kui riigisisene ajakohastamine on lõpuleviidud, jagatakse seda koordineerimisrühma liikmetega artiklis 30 osutatud IT-platvormi kaudu.

Artikkel 15

Kliinilise ühishindamise üksikasjalike menetlusnormide vastuvõtmine

1.   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu üksikasjalikud menetlusnormid järgmise tegevuse jaoks:

| a) | koostöö, eelkõige teabevahetus, Euroopa Ravimiametiga ravimite kliinilise ühishindamise ettevalmistamisel ja ajakohastamisel; |
| --- | --- |

a)

koostöö, eelkõige teabevahetus, Euroopa Ravimiametiga ravimite kliinilise ühishindamise ettevalmistamisel ja ajakohastamisel;

| b) | koostöö, eelkõige teabevahetus, teavitatud asutuste ja eksperdirühmadega meditsiiniseadmete ja in vitro diagnostikameditsiiniseadmete kliinilise ühishindamise ettevalmistamisel ja ajakohastamisel; |
| --- | --- |

b)

koostöö, eelkõige teabevahetus, teavitatud asutuste ja eksperdirühmadega meditsiiniseadmete ja in vitro diagnostikameditsiiniseadmete kliinilise ühishindamise ettevalmistamisel ja ajakohastamisel;

| c) | suhtlus, sealhulgas selle ajastamine, koordineerimisrühma, selle alarühmade ja tervisetehnoloogia arendajate, patsientide, kliiniliste ekspertide ja muude asjakohaste ekspertidega ning nende vahel kliiniliste ühishindamiste ja nende ajakohastamiste ajal. |
| --- | --- |

c)

suhtlus, sealhulgas selle ajastamine, koordineerimisrühma, selle alarühmade ja tervisetehnoloogia arendajate, patsientide, kliiniliste ekspertide ja muude asjakohaste ekspertidega ning nende vahel kliiniliste ühishindamiste ja nende ajakohastamiste ajal.

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 33 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

2. JAGU

TEADUSLIKUD ÜHISKONSULTATSIOONID

Artikkel 16

Teaduslike ühiskonsultatsioonide põhimõtted

1.   Koordineerimisrühm viib läbi teaduslikke ühiskonsultatsioone, et vahetada tervisetehnoloogia arendajatega teavet nende arengukavade kohta, mis puudutavad konkreetset tervisetehnoloogiat. Kõnealused konsultatsioonid hõlbustavad selliste tõendite kogumist, mis vastavad kõnealuse tervisetehnoloogia hilisema kliinilise ühishindamise tõenäolistele tõendusnõuetele. Teaduslik ühiskonsultatsioon hõlmab kohtumist tervisetehnoloogia arendajaga ning selle tulemusel koostatakse esitatud teadussoovitust kirjeldav lõppdokument. Teaduslikud ühiskonsultatsioonid hõlmavad eelkõige kõiki asjakohaseid kliinilise uurimuse või kliinilise uuringu kavandamise aspekte, sealhulgas võrdlusaluseid, sekkumisi, tervisenäitajaid ja patsientide sihtrühmi. Muude tervisetehnoloogiate kui ravimite kohta teaduslike ühiskonsultatsioonide läbiviimisel võetakse arvesse nende tervisetehnoloogiate eripära.

2.   Tervisetehnoloogia puhul võib käesoleva artikli lõike 1 kohaselt korraldada teadusliku ühiskonsultatsiooni, kui on tõenäoline, et selle suhtes viiakse läbi artikli 7 lõike 1 kohaselt kliiniline ühishindamine, ning kui kliinilised uurimused ja kliinilised uuringud on alles kavandamisjärgus.

3.   Teadusliku ühiskonsultatsiooni lõppdokument ei too liikmesriikidele, koordineerimisrühmale ega tervisetehnoloogia arendajale kaasa õiguslikke tagajärgi. Teaduslikud ühiskonsultatsioonid ei piira kliinilist ühishindamist, mis võidakse sama tervisetehnoloogia suhtes läbi viia.

4.   Kui liikmesriik viib läbi riigisisese teadusliku konsultatsiooni tervisetehnoloogia kohta, mille suhtes on läbi viidud teaduslik ühiskonsultatsioon, et seda täiendada või käsitleda tervisetehnoloogia riigisisese hindamise süsteemiga seotud kontekstispetsiifilisi küsimusi, teavitab asjaomase koordineerimisrühma liige sellest koordineerimisrühma artiklis 30 osutatud IT-platvormi kaudu.

5.   Ravimeid käsitlevad teaduslikud ühiskonsultatsioonid võivad toimuda paralleelselt Euroopa Ravimiameti poolt teadusliku nõu andmisega vastavalt määruse (EÜ) nr 726/2004 artikli 57 lõike 1 punktile n. Sellised paralleelsed konsultatsioonid hõlmavad teabevahetust ja nende ajastus on sünkroniseeritud, samal ajal kui koordineerimisgrupi ja Euroopa Ravimiameti vastavad pädevused jäävad eraldiseisvaks. Meditsiiniseadmeid käsitlevad teaduslikud ühiskonsultatsioonid võivad toimuda paralleelselt eksperdirühmadega konsulteerimisega vastavalt määruse (EL) 2017/745 artikli 61 lõikele 2.

Artikkel 17

Teaduslike ühiskonsultatsioonide taotlused

1.   Tervisetehnoloogia arendajad võivad artikli 16 lõikes 2 osutatud tervisetehnoloogiate puhul taotleda teadusliku ühiskonsultatsiooni läbiviimist.

2.   Ravimivaldkonna tervisetehnoloogia arendajad võivad taotleda, et teaduslik ühiskonsultatsioon toimuks paralleelselt Euroopa Ravimiameti poolt teadusliku nõu andmisega. Sellisel juhul esitab tervisetehnoloogia arendaja Euroopa Ravimiametile teadusliku nõu saamiseks taotluse samal ajal, kui ta esitab teadusliku ühiskonsultatsiooni läbiviimise taotluse. Meditsiiniseadmete valdkonna tervisetehnoloogia arendajad võivad taotleda, et teaduslik ühiskonsultatsioon toimuks paralleelselt eksperdirühmaga konsulteerimisega. Sellisel juhul võib tervisetehnoloogia arendaja esitada teadusliku ühiskonsultatsiooni läbiviimise taotluse esitamise ajal taotluse eksperdirühmaga konsulteerimiseks, kui see on asjakohane.

3.   Koordineerimisrühm avaldab artiklis 30 osutatud IT-platvormil taotlusperioodide kuupäevad ja märgib iga taotlusperioodi kohta kavandatud teaduslike ühiskonsultatsioonide arvu. Iga taotlusperioodi lõpus, kui kõlblike taotluste arv ületab kavandatud teaduslike ühiskonsultatsioonide arvu, valib koordineerimisrühm välja tervisetehnoloogiad, mille suhtes viiakse läbi teaduslikud ühiskonsultatsioonid, tagades et sarnaste kavandatud näidustustega tervisetehnoloogiaid käsitlevaid taotlusi koheldakse võrdselt. Ravimite ja meditsiiniseadmete kõlblike taotluste hulgast valiku tegemise kriteeriumid on järgmised:

| a) | täitmata ravivajadus; |
| --- | --- |

a)

täitmata ravivajadus;

| b) | uuenduslikkus; |
| --- | --- |

b)

uuenduslikkus;

| c) | võimalik mõju patsientidele, rahvatervisele või tervishoiusüsteemidele; |
| --- | --- |

c)

võimalik mõju patsientidele, rahvatervisele või tervishoiusüsteemidele;

| d) | oluline piiriülene mõõde; |
| --- | --- |

d)

oluline piiriülene mõõde;

| e) | suur lisaväärtus kogu liidus või |
| --- | --- |

e)

suur lisaväärtus kogu liidus või

| f) | liidu prioriteedid kliiniliste uuringute valdkonnas. |
| --- | --- |

f)

liidu prioriteedid kliiniliste uuringute valdkonnas.

4.   Koordineerimisrühm teatab taotluse esitanud tervisetehnoloogia arendajale 15 tööpäeva jooksul pärast iga taotlusperioodi lõppu, kas ta hakkab läbi viima teaduslikku ühiskonsultatsiooni. Kui koordineerimisrühm lükkab taotluse tagasi, teatab ta sellest tervisetehnoloogia arendajale ja selgitab põhjuseid, võttes arvesse lõikes 3 sätestatud kriteeriume.

Artikkel 18

Teaduslike ühiskonsultatsioonide lõppdokumendi koostamine

1.   Pärast teadusliku ühiskonsultatsiooni taotluse heakskiitmist kooskõlas artikliga 17 algatab koordineerimisrühm teadusliku ühiskonsultatsiooni, määrates teadusliku ühiskonsultatsiooni läbiviimiseks alarühma. Teaduslik ühiskonsultatsioon toimub vastavalt artikli 3 lõike 7 punkti f ning artiklite 20 ja 21 kohaselt kehtestatud nõuetele ja menetlustele.

2.   Tervisetehnoloogia arendaja esitab teadusliku ühiskonsultatsiooni jaoks vajalikku teavet sisaldavad ajakohastatud dokumendid kooskõlas artikli 21 punkti b kohaselt kehtestatud nõuetega artikli 3 lõike 7 punktis f sätestatud ajakava jooksul.

3.   Määratud alarühm nimetab oma liikmete seast teadusliku ühiskonsultatsiooni läbiviimiseks hindaja ja kaashindaja, kes on pärit eri liikmesriikidest. Nimetamisel võetakse arvesse konsultatsiooniks vajalikku teaduslikku pädevust.

4.   Hindaja koostab kaashindaja abiga teadusliku ühiskonsultatsiooni lõppdokumendi projekti vastavalt käesolevas artiklis sätestatud nõuetele ning kooskõlas artikli 3 lõike 7 punktide d ja f ning artikli 20 kohaselt kehtestatud suunisdokumentide ja menetlusnormidega. Ravimite puhul soovitatakse alati, kui see on asjakohane, kasutada kooskõlas tõenduspõhise ravi rahvusvaheliste standarditega otseselt võrreldavaid, juhuslikustatud ja pimemenetlusega kliinilisi uurimusi, milles kasutatakse kontrollrühmi.

5.   Määratud alarühma liikmed saavad esitada oma märkused teadusliku ühiskonsultatsiooni lõppdokumendi projekti koostamise ajal. Määratud alarühma liikmed võivad asjakohasel juhul esitada nende päritoluliikmesriiki puudutavaid täiendavaid soovitusi.

6.   Määratud alarühm tagab, et patsientidele, kliinilistele ekspertidele ja muudele asjakohastele ekspertidele antakse võimalus anda oma panus teadusliku ühiskonsultatsiooni lõppdokumendi projekti koostamisse.

7.   Määratud alarühm korraldab vahetu või virtuaalse kohtumise arvamuste vahetamiseks tervisetehnoloogia arendaja, patsientide, kliiniliste ekspertide ja muude asjakohaste ekspertidega.

8.   Kui teaduslik ühiskonsultatsioon toimub paralleelselt Euroopa Ravimiameti teadusliku nõuande koostamisega või eksperdirühmaga konsulteerimisega, kutsutakse kohtumisel osalema vastavalt Euroopa Ravimiameti või eksperdirühma esindajad, et kohaselt hõlbustada koordineerimist.

9.   Pärast käesoleva artikli kohaselt esitatud märkuste ja panuste kättesaamist ja arvessevõtmist viimistleb hindaja kaashindaja abiga teadusliku ühiskonsultatsiooni lõppdokumendi projekti.

10.   Hindaja võtab kaashindaja abiga arvesse teadusliku ühiskonsultatsiooni lõppdokumendi koostamise ajal saadud märkusi ja esitab koordineerimisrühmale selle lõpliku projekti, sealhulgas konkreetseid liikmesriike puudutavad soovitused.

Artikkel 19

Teaduslike ühiskonsultatsioonide lõppdokumentide heakskiitmine

1.   Koordineerimisrühm kiidab teadusliku ühiskonsultatsiooni lõppdokumendi lõpliku projekti heaks artikli 3 lõike 7 punktis f sätestatud ajakava jooksul.

2.   Komisjon saadab teadusliku ühiskonsultatsiooni lõppdokumendi taotluse esitanud tervisetehnoloogia arendajale hiljemalt 10 tööpäeva möödumisel pärast selle koostamise lõpuleviimist.

3.   Koordineerimisrühm lisab oma aastaaruannetesse ja artikli 30 lõike 1 punktis a osutatud IT-platvormi üldsusele kättesaadavale veebilehele teaduslike ühiskonsultatsioonide, sealhulgas nende koostamise ajal saadud märkuste kohta anonüümseks muudetud andmeid sisaldava, koondatud ja mittekonfidentsiaalse kokkuvõtte.

Artikkel 20

Teadusliku ühiskonsultatsiooni üksikasjalike menetlusnormide vastuvõtmine

1.   Komisjon võtab pärast koordineerimisrühmaga konsulteerimist rakendusaktidega vastu üksikasjalikud menetlusnormid järgmise tegevuse jaoks:

| a) | taotluste esitamine tervisetehnoloogia arendajate poolt; |
| --- | --- |

a)

taotluste esitamine tervisetehnoloogia arendajate poolt;

| b) | sidusrühmade organisatsioonide ja patsientide, kliiniliste ekspertide ja muude asjakohaste ekspertide valimine ja nendega konsulteerimine teadusliku ühiskonsultatsiooni käigus; |
| --- | --- |

b)

sidusrühmade organisatsioonide ja patsientide, kliiniliste ekspertide ja muude asjakohaste ekspertide valimine ja nendega konsulteerimine teadusliku ühiskonsultatsiooni käigus;

| c) | koostöö, eelkõige teabevahetus, Euroopa Ravimiametiga ravimeid käsitlevate teaduslike ühiskonsultatsioonide osas, kui tervisetehnoloogia arendaja taotleb, et ühiskonsultatsioon toimuks paralleelselt Euroopa Ravimiameti teadusliku nõuande andmise protsessiga; |
| --- | --- |

c)

koostöö, eelkõige teabevahetus, Euroopa Ravimiametiga ravimeid käsitlevate teaduslike ühiskonsultatsioonide osas, kui tervisetehnoloogia arendaja taotleb, et ühiskonsultatsioon toimuks paralleelselt Euroopa Ravimiameti teadusliku nõuande andmise protsessiga;

| d) | koostöö, eelkõige teabevahetus, eksperdirühmadega meditsiiniseadmeid käsitlevate teaduslike ühiskonsultatsioonide osas, kui tervisetehnoloogia arendaja taotleb, et ühiskonsultatsioon toimuks paralleelselt kõnealuste eksperdirühmadega peetavate konsultatsioonidega. |
| --- | --- |

d)

koostöö, eelkõige teabevahetus, eksperdirühmadega meditsiiniseadmeid käsitlevate teaduslike ühiskonsultatsioonide osas, kui tervisetehnoloogia arendaja taotleb, et ühiskonsultatsioon toimuks paralleelselt kõnealuste eksperdirühmadega peetavate konsultatsioonidega.

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 33 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 21

Teaduslike ühiskonsultatsioonide taotluste ja lõppdokumentide vormingud ja vormid

Koordineerimisrühm kehtestab kooskõlas artikli 20 lõike 1 punktis a osutatud menetlusnormidega järgmiste dokumentide vormingud ja vormid:

| a) | tervisetehnoloogia arendajate esitatavad teadusliku ühiskonsultatsiooni taotlused; |
| --- | --- |

a)

tervisetehnoloogia arendajate esitatavad teadusliku ühiskonsultatsiooni taotlused;

| b) | teabe, andmete, analüüside ja muude tõendite toimikud, mida tervisetehnoloogia arendajad peavad esitama teaduslike ühiskonsultatsioonide läbiviimiseks; |
| --- | --- |

b)

teabe, andmete, analüüside ja muude tõendite toimikud, mida tervisetehnoloogia arendajad peavad esitama teaduslike ühiskonsultatsioonide läbiviimiseks;

| c) | teaduslike ühiskonsultatsioonide lõppdokumendid. |
| --- | --- |

c)

teaduslike ühiskonsultatsioonide lõppdokumendid.

3. JAGU

UUDSED TERVISETEHNOLOOGIAD

Artikkel 22

Uudsete tervisetehnoloogiate kindlakstegemine

1.   Koordineerimisrühm tagab, et koostatakse aruanded uudsete tervisetehnoloogiate kohta, mille puhul eeldatakse suurt mõju patsientidele, rahvatervisele või tervishoiusüsteemidele. Kõnealustes aruannetes käsitletakse eelkõige uudse tervisetehnoloogia hinnangulist kliinilist mõju ning võimalikke korralduslikke ja finantstagajärgi liikmesriikide tervishoiusüsteemidele.

2.   Lõikes 1 osutatud aruannete koostamine põhineb olemasolevatel teaduslikel aruannetel või algatustel uudsete tervisetehnoloogiate kohta ning asjakohastest allikatest pärit teabel, hõlmates järgmisi allikaid:

| a) | kliiniliste uurimuste registrid ja teaduslikud aruanded; |
| --- | --- |

a)

kliiniliste uurimuste registrid ja teaduslikud aruanded;

| b) | Euroopa Ravimiamet seoses artikli 7 lõikes 1 osutatud ravimite müügiloa taotluste eelseisva esitamisega; |
| --- | --- |

b)

Euroopa Ravimiamet seoses artikli 7 lõikes 1 osutatud ravimite müügiloa taotluste eelseisva esitamisega;

| c) | meditsiiniseadmete koordineerimisrühm; |
| --- | --- |

c)

meditsiiniseadmete koordineerimisrühm;

| d) | tervisetehnoloogia arendajad seoses nende poolt arendatavate tervisetehnoloogiatega; |
| --- | --- |

d)

tervisetehnoloogia arendajad seoses nende poolt arendatavate tervisetehnoloogiatega;

| e) | artiklis 29 osutatud sidusrühmade võrgustiku liikmed. |
| --- | --- |

e)

artiklis 29 osutatud sidusrühmade võrgustiku liikmed.

3.   Koordineerimisrühm võib konsulteerida sidusrühmade organisatsioonidega, kes ei ole artiklis 29 osutatud sidusrühmade võrgustiku liikmed, ja vajaduse korral muude asjakohaste ekspertidega.

4. JAGU

Tervisetehnoloogia hindamise vabatahtlik koostöö

Artikkel 23

Vabatahtlik koostöö

1.   Komisjon toetab koostööd ja teadusandmete vahetamist liikmesriikide vahel järgmistes valdkondades:

| a) | tervisetehnoloogiate mittekliiniline hindamine; |
| --- | --- |

a)

tervisetehnoloogiate mittekliiniline hindamine;

| b) | meditsiiniseadmete ja in vitro diagnostikameditsiiniseadmete koostöös tehtav hindamine; |
| --- | --- |

b)

meditsiiniseadmete ja in vitro diagnostikameditsiiniseadmete koostöös tehtav hindamine;

| c) | muude tervisetehnoloogiate kui ravimite, meditsiiniseadmete või in vitro diagnostikameditsiiniseadmete hindamine; |
| --- | --- |

c)

muude tervisetehnoloogiate kui ravimite, meditsiiniseadmete või in vitro diagnostikameditsiiniseadmete hindamine;

| d) | tervisetehnoloogia hindamist toetava vajaliku lisatõendusmaterjali esitamine, eelkõige seoses erilubade alusel kasutatavate tervisetehnoloogiate ja aegunud tervisetehnoloogiatega; |
| --- | --- |

d)

tervisetehnoloogia hindamist toetava vajaliku lisatõendusmaterjali esitamine, eelkõige seoses erilubade alusel kasutatavate tervisetehnoloogiate ja aegunud tervisetehnoloogiatega;

| e) | artiklis 7 osutatud selliste tervisetehnoloogiate kliinilised hindamised, mille puhul ei ole kliinilist ühishindamist veel algatatud, ja selliste tervisetehnoloogiate kliinilised hindamised, millele ei ole kõnealuses artiklis osutatud, eelkõige tervisetehnoloogiad, mille puhul on artiklis 22 osutatud uudseid tervisetehnoloogiaid käsitlevas aruandes jõutud järeldusele, et neil on eeldatavasti suur mõju patsientidele, rahvatervisele või tervishoiusüsteemidele. |
| --- | --- |

e)

artiklis 7 osutatud selliste tervisetehnoloogiate kliinilised hindamised, mille puhul ei ole kliinilist ühishindamist veel algatatud, ja selliste tervisetehnoloogiate kliinilised hindamised, millele ei ole kõnealuses artiklis osutatud, eelkõige tervisetehnoloogiad, mille puhul on artiklis 22 osutatud uudseid tervisetehnoloogiaid käsitlevas aruandes jõutud järeldusele, et neil on eeldatavasti suur mõju patsientidele, rahvatervisele või tervishoiusüsteemidele.

2.   Lõikes 1 osutatud koostöö hõlbustamiseks kasutatakse koordineerimisrühma.

3.   Käesoleva artikli lõike 1 punktides b ja c osutatud koostööd võib teha, kasutades kooskõlas artikli 3 lõikega 7 ja artiklitega 15 ning 25 kehtestatud menetlusnorme ning kooskõlas artikliga 26 kehtestatud vorminguid ja vorme.

4.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud koostöö lisatakse koordineerimisrühma aasta töökavadesse ja selle koostöö tulemused esitatakse koordineerimisrühma aastaaruannetes ning artiklis 30 osutatud IT-platvormil.

5.   Liikmesriigid võivad koordineerimisrühma määratud liikme kaudu jagada koordineerimisrühmaga artiklis 30 osutatud IT-platvormi kaudu riigisiseseid hindamisaruandeid tervisetehnoloogia kohta, millele ei ole osutatud artiklis 7, eelkõige selliste tervisetehnoloogiate kohta, mille puhul on artiklis 22 osutatud uudseid tervisetehnoloogiaid käsitlevas aruandes jõutud järeldusele, et neil on eeldatavasti suur mõju patsientidele, rahvatervisele või tervishoiusüsteemidele.

6.   Liikmesriigid võivad kasutada artikli 3 lõike 7 punkti d kohaselt välja töötatud metoodilisi suuniseid riigisiseste hindamiste läbiviimiseks.

III PEATÜKK

KLIINILISTE ÜHISHINDAMISTE ÜLDNORMID

Artikkel 24

Liikmesriikide kliinilise hindamise aruanded

Kui liikmesriik viib läbi artikli 7 lõikes 1 osutatud tervisetehnoloogia hindamise või selle ajakohastamise, esitab kõnealune liikmesriik koordineerimisrühmale oma koordineerimisrühma määratud liikme vahendusel kõnealuse tervisetehnoloogia hindamise riigisisese aruande artiklis 30 osutatud IT-platvormi kaudu 30 päeva jooksul pärast hindamise lõpuleviimist.

Artikkel 25

Üldised menetlusnormid

1.   Komisjon võtab pärast kõigi asjaomaste sidusrühmadega konsulteerimist rakendusaktidega vastu üldised menetlusnormid:

| a) | millega tagatakse, et koordineerimisrühma ja selle alarühmade liikmed ning patsiendid, kliinilised eksperdid ja muud asjakohased eksperdid osalevad kliinilistes ühishindamistes sõltumatult ja läbipaistvalt ning ilma huvide konfliktita; |
| --- | --- |

a)

millega tagatakse, et koordineerimisrühma ja selle alarühmade liikmed ning patsiendid, kliinilised eksperdid ja muud asjakohased eksperdid osalevad kliinilistes ühishindamistes sõltumatult ja läbipaistvalt ning ilma huvide konfliktita;

| b) | mis käsitlevad sidusrühmade organisatsioonide ja patsientide, kliiniliste ekspertide ja muude asjakohaste ekspertide valimist ja nendega konsulteerimist kliinilise ühishindamise käigus liidu tasandil. |
| --- | --- |

b)

mis käsitlevad sidusrühmade organisatsioonide ja patsientide, kliiniliste ekspertide ja muude asjakohaste ekspertide valimist ja nendega konsulteerimist kliinilise ühishindamise käigus liidu tasandil.

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 33 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 26

Toimikute ja aruannete vormingud ja vormid

1.   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu järgmiste dokumentide vormingud ja vormid:

| a) | teabe, andmete, analüüside ja muude tõendite toimikud, mida tervisetehnoloogia arendajad peavad esitama kliiniliste ühishindamiste läbiviimiseks; |
| --- | --- |

a)

teabe, andmete, analüüside ja muude tõendite toimikud, mida tervisetehnoloogia arendajad peavad esitama kliiniliste ühishindamiste läbiviimiseks;

| b) | kliiniliste ühishindamiste aruanded; |
| --- | --- |

b)

kliiniliste ühishindamiste aruanded;

| c) | kliiniliste ühishindamiste koondaruanded. |
| --- | --- |

c)

kliiniliste ühishindamiste koondaruanded.

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 33 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

IV PEATÜKK

TOETUSRAAMISTIK

Artikkel 27

Liidu rahastus

1.   Liit tagab koordineerimisrühma ja selle alarühmade töö ning nende tööd toetava tegevuse, sealhulgas komisjoni, Euroopa Ravimiameti, meditsiiniseadmete koordineerimisrühma, eksperdirühmade ja artiklis 29 osutatud sidusrühmade võrgustikuga tehtava koostöö rahastamise. Käesoleva määruse alusel toimuvale tegevusele antavat liidu finantsabi rakendatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) 2018/1046 (17).

2.   Lõikes 1 osutatud rahastamine hõlmab koordineerimisrühma ja selle alarühmadesse liikmesriikide poolt määratud liikmete osalemise rahastamist, et toetada kliiniliste ühishindamiste ja teaduslike ühiskonsultatsioonidega seotud tööd, sealhulgas metoodiliste suuniste väljatöötamist, ning uudsete tervisetehnoloogiate kindlakstegemist. Hindajatel ja kaashindajatel on õigus saada erihüvitist, millega hüvitatakse nende töö seoses kliiniliste ühishindamiste ja teaduslike ühiskonsultatsioonidega vastavalt komisjoni sise-eeskirjadele.

Artikkel 28

Komisjoni toetus koordineerimisrühmale

Komisjon toetab koordineerimisrühma tööd ja tegutseb selle sekretariaadina. Eelkõige teeb komisjon järgmist:

| a) | korraldab oma ruumides koordineerimisrühma ja selle alarühmade koosolekuid; |
| --- | --- |

a)

korraldab oma ruumides koordineerimisrühma ja selle alarühmade koosolekuid;

| b) | teeb otsuseid huvide konflikti kohta vastavalt artiklis 5 sätestatud nõuetele ja artikli 25 lõike 1 punkti a kohaselt vastuvõetavatele üldistele menetlusnormidele; |
| --- | --- |

b)

teeb otsuseid huvide konflikti kohta vastavalt artiklis 5 sätestatud nõuetele ja artikli 25 lõike 1 punkti a kohaselt vastuvõetavatele üldistele menetlusnormidele;

| c) | nõuab, et tervisetehnoloogia arendaja esitaks toimiku vastavalt artiklile 10; |
| --- | --- |

c)

nõuab, et tervisetehnoloogia arendaja esitaks toimiku vastavalt artiklile 10;

| d) | valvab kliiniliste ühishindamiste menetluste järele ja teavitab koordineerimisrühma selle võimalikest rikkumistest; |
| --- | --- |

d)

valvab kliiniliste ühishindamiste menetluste järele ja teavitab koordineerimisrühma selle võimalikest rikkumistest;

| e) | pakub haldus-, tehnilist- ning IT-tuge; |
| --- | --- |

e)

pakub haldus-, tehnilist- ning IT-tuge;

| f) | loob artikli 30 kohaselt IT-platvormi ja haldab seda; |
| --- | --- |

f)

loob artikli 30 kohaselt IT-platvormi ja haldab seda;

| g) | avaldab artiklis 30 osutatud IT-platvormil teabe ja dokumendid, sealhulgas koordineerimisrühma aasta töökavad, aastaaruanded, koosolekuprotokollide kokkuvõtted ning kliiniliste ühishindamiste aruanded ja nende koondaruanded; |
| --- | --- |

g)

avaldab artiklis 30 osutatud IT-platvormil teabe ja dokumendid, sealhulgas koordineerimisrühma aasta töökavad, aastaaruanded, koosolekuprotokollide kokkuvõtted ning kliiniliste ühishindamiste aruanded ja nende koondaruanded;

| h) | hõlbustab koostööd, eelkõige teabevahetust, Euroopa Ravimiametiga seoses käesolevas määruses osutatud ühistööga, mis on seotud ravimitega, kaasa arvatud konfidentsiaalse teabe jagamist; |
| --- | --- |

h)

hõlbustab koostööd, eelkõige teabevahetust, Euroopa Ravimiametiga seoses käesolevas määruses osutatud ühistööga, mis on seotud ravimitega, kaasa arvatud konfidentsiaalse teabe jagamist;

| i) | hõlbustab koostööd, eelkõige teabevahetust, eksperdirühmadega ja meditsiiniseadmete koordineerimisrühmaga seoses käesolevas määruses osutatud ühistööga, mis on seotud meditsiiniseadmete ja in vitro diagnostikameditsiiniseadmetega, kaasa arvatud konfidentsiaalse teabe jagamist. |
| --- | --- |

i)

hõlbustab koostööd, eelkõige teabevahetust, eksperdirühmadega ja meditsiiniseadmete koordineerimisrühmaga seoses käesolevas määruses osutatud ühistööga, mis on seotud meditsiiniseadmete ja in vitro diagnostikameditsiiniseadmetega, kaasa arvatud konfidentsiaalse teabe jagamist.

in vitro

Artikkel 29

Sidusrühmade võrgustik

1.   Komisjon loob sidusrühmade võrgustiku. Sidusrühmade võrgustik toetab taotluse korral koordineerimisrühma ja selle alarühmade tööd.

2.   Sidusrühmade võrgustik luuakse avatud taotlusvooru teel, mis on suunatud kõikidele kõlblikele sidusrühmade organisatsioonidele, eelkõige patsiendiühingutele, tarbijaorganisatsioonidele, tervisevaldkonnas tegutsevatele vabaühendustele, tervisetehnoloogia arendajatele ja tervisetöötajatele. Kõlblikkuskriteeriumid esitatakse avalikus kandideerimiskutses ja need hõlmavad järgmist:

| a) | tõendid praeguse või kavandatava osalemise kohta tervisetehnoloogia hindamise arendamises; |
| --- | --- |

a)

tõendid praeguse või kavandatava osalemise kohta tervisetehnoloogia hindamise arendamises;

| b) | sidusrühmade võrgustiku seisukohast oluline erialane pädevus; |
| --- | --- |

b)

sidusrühmade võrgustiku seisukohast oluline erialane pädevus;

| c) | mitut liikmesriiki hõlmav geograafiline ulatus; |
| --- | --- |

c)

mitut liikmesriiki hõlmav geograafiline ulatus;

| d) | teavitamis- ja levitamisvõimekus. |
| --- | --- |

d)

teavitamis- ja levitamisvõimekus.

3.   Sidusrühmade võrgustiku liikmeks saamist taotlevad organisatsioonid deklareerivad oma liikmesuse ja rahastamisallikad. Sidusrühmade võrgustiku tegevuses osalevate sidusrühmade organisatsioonide esindajad deklareerivad kõik tervisetehnoloogia arendajate tööstusalaga seotud finants- või muud huvid, mis võivad mõjutada nende sõltumatust või erapooletust.

4.   Sidusrühmade võrgustikku kuuluvate sidusrühmade organisatsioonide loetelu, nende organisatsioonide liikmesust ja rahastamisallikaid käsitlevad deklaratsioonid ning sidusrühmade organisatsioonide esindajate huvide deklaratsioonid tehakse artiklis 30 osutatud IT-platvormil üldsusele kättesaadavaks.

5.   Koordineerimisrühm kohtub sidusrühmade võrgustikuga vähemalt kord aastas, et:

| a) | anda sidusrühmadele ajakohastatud teavet koordineerimisrühma ühistöö, sealhulgas peamiste tulemuste kohta; |
| --- | --- |

a)

anda sidusrühmadele ajakohastatud teavet koordineerimisrühma ühistöö, sealhulgas peamiste tulemuste kohta;

| b) | tagada teabevahetus. |
| --- | --- |

b)

tagada teabevahetus.

6.   Koordineerimisrühm võib kutsuda sidusrühmade võrgustiku liikmeid osalema oma koosolekutel vaatlejatena.

Artikkel 30

IT-platvorm

1.   Komisjon loob ja haldab IT-platvormi, mis koosneb järgmisest:

| a) | üldsusele kättesaadav veebileht; |
| --- | --- |

a)

üldsusele kättesaadav veebileht;

| b) | turvaline intranet teabe vahetamiseks koordineerimisrühma ja selle alarühmade liikmete vahel; |
| --- | --- |

b)

turvaline intranet teabe vahetamiseks koordineerimisrühma ja selle alarühmade liikmete vahel;

| c) | turvaline süsteem teabe vahetamiseks koordineerimisrühma ja selle alarühmade ning nende tervisetehnoloogia arendajate ja ekspertide vahel, kes osalevad käesolevas määruses osutatud ühistöös, samuti Euroopa Ravimiameti ja meditsiiniseadmete koordineerimisrühmaga; |
| --- | --- |

c)

turvaline süsteem teabe vahetamiseks koordineerimisrühma ja selle alarühmade ning nende tervisetehnoloogia arendajate ja ekspertide vahel, kes osalevad käesolevas määruses osutatud ühistöös, samuti Euroopa Ravimiameti ja meditsiiniseadmete koordineerimisrühmaga;

| d) | turvaline süsteem teabe vahetamiseks sidusrühmade võrgustiku liikmete vahel. |
| --- | --- |

d)

turvaline süsteem teabe vahetamiseks sidusrühmade võrgustiku liikmete vahel.

2.   Komisjon tagab liikmesriikidele, sidusrühmade võrgustiku liikmetele ja üldsusele asjakohase juurdepääsutaseme IT-platvormil olevale teabele.

3.   Üldsusele kättesaadav veebileht sisaldab eelkõige järgmist:

| a) | koordineerimisrühma liikmete ja nende nimetatud esindajate ajakohastatud nimekiri koos nende kvalifikatsioonide ja pädevusvaldkondadega ning huvide konflikti deklaratsioonidega pärast ühistöö lõpetamist; |
| --- | --- |

a)

koordineerimisrühma liikmete ja nende nimetatud esindajate ajakohastatud nimekiri koos nende kvalifikatsioonide ja pädevusvaldkondadega ning huvide konflikti deklaratsioonidega pärast ühistöö lõpetamist;

| b) | alarühmade liikmete ja nende nimetatud esindajate ajakohastatud nimekiri koos nende kvalifikatsioonide ja pädevusvaldkondadega ning huvide konflikti deklaratsioonidega pärast ühistöö lõpetamist; |
| --- | --- |

b)

alarühmade liikmete ja nende nimetatud esindajate ajakohastatud nimekiri koos nende kvalifikatsioonide ja pädevusvaldkondadega ning huvide konflikti deklaratsioonidega pärast ühistöö lõpetamist;

| c) | koordineerimisrühma töökord; |
| --- | --- |

c)

koordineerimisrühma töökord;

| d) | kõik dokumendid vastavalt artikli 9 lõikele 1, artikli 10 lõigetele 2 ja 5 ning artikli 11 lõikele 1 kliinilise ühishindamise aruande avaldamise ajal, vastavalt artikli 10 lõikele 7 kliinilise ühishindamise katkestamise korral ning vastavalt artiklitele 15, 25 ja 26; |
| --- | --- |

d)

kõik dokumendid vastavalt artikli 9 lõikele 1, artikli 10 lõigetele 2 ja 5 ning artikli 11 lõikele 1 kliinilise ühishindamise aruande avaldamise ajal, vastavalt artikli 10 lõikele 7 kliinilise ühishindamise katkestamise korral ning vastavalt artiklitele 15, 25 ja 26;

| e) | koordineerimisrühma koosolekute päevakorrad ja kokkuvõtlikud protokollid, sealhulgas vastuvõetud otsused ja hääletustulemused; |
| --- | --- |

e)

koordineerimisrühma koosolekute päevakorrad ja kokkuvõtlikud protokollid, sealhulgas vastuvõetud otsused ja hääletustulemused;

| f) | sidusrühmade kõlblikkuskriteeriumid; |
| --- | --- |

f)

sidusrühmade kõlblikkuskriteeriumid;

| g) | aasta töökavad ja aastaaruanded; |
| --- | --- |

g)

aasta töökavad ja aastaaruanded;

| h) | teave kavandatud, käimasolevate ja lõpuleviidud kliiniliste ühishindamiste kohta, sealhulgas artikli 14 kohaste ajakohastamiste kohta; |
| --- | --- |

h)

teave kavandatud, käimasolevate ja lõpuleviidud kliiniliste ühishindamiste kohta, sealhulgas artikli 14 kohaste ajakohastamiste kohta;

| i) | kliiniliste ühishindamiste aruanded, mida peetakse artikli 12 kohaselt menetluslikult nõuetele vastavaks, koos kõigi nende koostamise ajal saadud märkustega; |
| --- | --- |

i)

kliiniliste ühishindamiste aruanded, mida peetakse artikli 12 kohaselt menetluslikult nõuetele vastavaks, koos kõigi nende koostamise ajal saadud märkustega;

| j) | teave artikli 13 lõikes 2 ja artiklis 24 osutatud liikmesriikide kliinilise hindamise riigisiseste aruannete kohta, sealhulgas liikmesriikide esitatud teave selle kohta, kuidas kliiniliste ühishindamiste aruandeid on liikmesriigi tasandil arvesse võetud; |
| --- | --- |

j)

teave artikli 13 lõikes 2 ja artiklis 24 osutatud liikmesriikide kliinilise hindamise riigisiseste aruannete kohta, sealhulgas liikmesriikide esitatud teave selle kohta, kuidas kliiniliste ühishindamiste aruandeid on liikmesriigi tasandil arvesse võetud;

| k) | anonüümseks muudetud andmeid sisaldav, koondatud ja mittekonfidentsiaalne kokkuvõtlik teave teaduslike ühiskonsultatsioonide kohta; |
| --- | --- |

k)

anonüümseks muudetud andmeid sisaldav, koondatud ja mittekonfidentsiaalne kokkuvõtlik teave teaduslike ühiskonsultatsioonide kohta;

| l) | uudsete tervisetehnoloogiate kindlakstegemise uurimused; |
| --- | --- |

l)

uudsete tervisetehnoloogiate kindlakstegemise uurimused;

| m) | anonüümseks muudetud andmeid sisaldav, koondatud ja mittekonfidentsiaalne teave artiklis 22 osutatud uudseid tervisetehnoloogiaid käsitlevatest aruannetest; |
| --- | --- |

m)

anonüümseks muudetud andmeid sisaldav, koondatud ja mittekonfidentsiaalne teave artiklis 22 osutatud uudseid tervisetehnoloogiaid käsitlevatest aruannetest;

| n) | artikli 23 kohase liikmesriikide vabatahtliku koostöö tulemused; |
| --- | --- |

n)

artikli 23 kohase liikmesriikide vabatahtliku koostöö tulemused;

| o) | kliinilise ühishindamise katkestamise korral artikli 10 lõike 6 kohane avaldus, sealhulgas loetelu teabest, andmetest, analüüsidest ja muudest tõenditest, mida tervisetehnoloogia arendaja ei esitanud; |
| --- | --- |

o)

kliinilise ühishindamise katkestamise korral artikli 10 lõike 6 kohane avaldus, sealhulgas loetelu teabest, andmetest, analüüsidest ja muudest tõenditest, mida tervisetehnoloogia arendaja ei esitanud;

| p) | komisjoni menetluslik läbivaatamine vastavalt artikli 12 lõikele 3; |
| --- | --- |

p)

komisjoni menetluslik läbivaatamine vastavalt artikli 12 lõikele 3;

| q) | standardne töökord ja suunised seoses kvaliteedi tagamisega vastavalt artikli 4 lõigetele 2 ja 3. |
| --- | --- |

q)

standardne töökord ja suunised seoses kvaliteedi tagamisega vastavalt artikli 4 lõigetele 2 ja 3.

| r) | sidusrühmade võrgustikku kuuluvate sidusrühmade organisatsioonide loetelu koos nende organisatsioonide liikmesuse ja rahastamisallikate deklaratsioonidega ning nende esindajate huvide deklaratsioonidega vastavalt artikli 29 lõikele 4. |
| --- | --- |

r)

sidusrühmade võrgustikku kuuluvate sidusrühmade organisatsioonide loetelu koos nende organisatsioonide liikmesuse ja rahastamisallikate deklaratsioonidega ning nende esindajate huvide deklaratsioonidega vastavalt artikli 29 lõikele 4.

Artikkel 31

Hindamine ja aruandlus

1.   Komisjon esitab hiljemalt 13. jaanuariks 2028 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva määruse kohaldamise kohta. Aruandes keskendutakse järgmiste aspektide läbivaatamisele:

| a) | II peatüki kohaselt tehtud ühistöö lisaväärtus liikmesriikide jaoks ning eelkõige see, kas tervisetehnoloogiad, mille suhtes viiakse vastavalt artiklile 7 läbi kliiniline ühishindamine, ja kõnealuste kliiniliste ühishindamiste kvaliteet vastavad liikmesriikide vajadustele; |
| --- | --- |

a)

II peatüki kohaselt tehtud ühistöö lisaväärtus liikmesriikide jaoks ning eelkõige see, kas tervisetehnoloogiad, mille suhtes viiakse vastavalt artiklile 7 läbi kliiniline ühishindamine, ja kõnealuste kliiniliste ühishindamiste kvaliteet vastavad liikmesriikide vajadustele;

| b) | kliiniliseks ühishindamiseks nõutava teabe ning nõutavate andmete, analüüside ja muude tõendite dubleerimata jätmine, et vähendada liikmesriikide ja tervisetehnoloogia arendajate halduskoormust; |
| --- | --- |

b)

kliiniliseks ühishindamiseks nõutava teabe ning nõutavate andmete, analüüside ja muude tõendite dubleerimata jätmine, et vähendada liikmesriikide ja tervisetehnoloogia arendajate halduskoormust;

| c) | käesolevas peatükis sätestatud toetusraamistiku toimimine ja eelkõige see, kas on vaja kehtestada tasu maksmise mehhanism, mille kaudu tervisetehnoloogia arendajad osaleksid samuti teaduslike ühiskonsultatsioonide rahastamises. |
| --- | --- |

c)

käesolevas peatükis sätestatud toetusraamistiku toimimine ja eelkõige see, kas on vaja kehtestada tasu maksmise mehhanism, mille kaudu tervisetehnoloogia arendajad osaleksid samuti teaduslike ühiskonsultatsioonide rahastamises.

2.   Liikmesriigid esitavad hiljemalt 13. jaanuariks 2027 komisjonile aruande käesoleva määruse kohaldamise kohta ning eelkõige II peatüki kohase ühistöö arvessevõtmise kohta tervisetehnoloogia riigisisese hindamise protsessides, sealhulgas selle kohta, kuidas kliinilise ühishindamise aruandeid on artikli 13 lõike 2 kohaselt tervisetehnoloogia riigisisesel hindamisel arvesse võetud, ja koordineerimisrühma töökoormuse kohta. Liikmesriigid annavad aru ka selle kohta, kas nad on riigisiseste hindamiste läbiviimisel võtnud arvesse artikli 3 lõike 7 punkti d kohaselt välja töötatud metoodilisi suuniseid, nagu on osutatud artikli 23 lõikes 6.

3.   Komisjon konsulteerib aruande koostamisel koordineerimisrühmaga ja kasutab:

| a) | teavet, mida liikmesriigid esitavad vastavalt lõikele 2; |
| --- | --- |

a)

teavet, mida liikmesriigid esitavad vastavalt lõikele 2;

| b) | artikli 22 kohaselt koostatud uudseid tervisetehnoloogiaid käsitlevaid aruandeid; |
| --- | --- |

b)

artikli 22 kohaselt koostatud uudseid tervisetehnoloogiaid käsitlevaid aruandeid;

| c) | teavet, mida liikmesriigid esitavad vastavalt artikli 13 lõikele 2 ja artikli 14 lõikele 4. |
| --- | --- |

c)

teavet, mida liikmesriigid esitavad vastavalt artikli 13 lõikele 2 ja artikli 14 lõikele 4.

4.   Komisjon esitab kohasel juhul kõnealusel aruandel põhineva seadusandliku ettepaneku, et ajakohastada käesolevat määrust.

V PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 32

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artikli 9 lõikes 5 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates 11. jaanuarist 2022.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 9 lõikes 5 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

5.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

6.   Artikli 9 lõike 5 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 33

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

3.   Kui komitee arvamust ei esita, ei võta komisjon rakendusakti eelnõu vastu ja kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artikli 5 lõike 4 kolmandat lõiku.

Artikkel 34

Rakendusaktide koostamine

1.   Komisjon võtab artiklites 15, 20, 25 ja 26 osutatud rakendusaktid vastu hiljemalt käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäevaks.

2.   Kõnealuste rakendusaktide koostamisel võtab komisjon arvesse ravimite, meditsiiniseadmete ja in vitro diagnostikameditsiiniseadmete sektorite eripära.

Artikkel 35

Direktiivi 2011/24/EL muutmine

1.   Direktiivi 2011/24/EL artikkel 15 jäetakse välja.

2.   Viiteid välja jäetud artiklile käsitatakse viidetena käesolevale määrusele.

Artikkel 36

Jõustumine ja kohaldamise alguskuupäev

1.   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

2.   Seda kohaldatakse alates 12. jaanuarist 2025.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 15. detsember 2021

Euroopa Parlamendi nimel

president

D. M. SASSOLI

Nõukogu nimel

eesistuja

A. LOGAR

---

(1)  
  ELT C 283, 10.8.2018, lk 28 ja ELT C 286, 16.7.2021, lk 95.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 14. veebruari 2019. aasta seisukoht (ELT C 449, 23.12.2020, lk 638) ja nõukogu 9. novembri 2021. aasta esimese lugemise seisukoht (ELT C 493, 8.12.2021, lk 1). Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2021. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  
  ELT C 438, 6.12.2014, lk 12.

3

(4)  
  ELT C 421, 17.12.2015, lk 2.

4

(5)  
  ELT C 269, 23.7.2016, lk 31.

5

(6)  
  ELT C 269 I, 7.7.2021, lk 3.

6

(7)  
  ELT C 263, 25.7.2018, lk 4.

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 726/2004, milles sätestatakse liidu kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa ravimiamet (ELT L 136, 30.4.2004, lk 1).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2017. aasta määrus (EL) 2017/745, milles käsitletakse meditsiiniseadmeid, millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ, määrust (EÜ) nr 178/2002 ja määrust (EÜ) nr 1223/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 90/385/EMÜ ja 93/42/EMÜ (ELT L 117, 5.5.2017, lk 1).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2017. aasta määrus (EL) 2017/746 in vitro diagnostikameditsiiniseadmete kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 98/79/EÜ ja komisjoni otsus 2010/227/EL (ELT L 117, 5.5.2017, lk 176).

10

in vitro

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

11

(12)  
  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

12

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2011. aasta direktiiv 2011/24/EL patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius (ELT L 88, 4.4.2011, lk 45).

13

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiiv 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta (EÜT L 311, 28.11.2001, lk 67).

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. novembri 2007. aasta määrus (EÜ) nr 1394/2007 uudsete ravimite ning direktiivi 2001/83/EÜ ja määruse (EÜ) nr 726/2004 muutmise kohta (ELT L 324, 10.12.2007, lk 121).

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1999. aasta määrus (EÜ) nr 141/2000 harva kasutatavate ravimite kohta (EÜT L 18, 22.1.2000, lk 1).

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

17

---

I LISA

Ravimite toimiku spetsifikatsioonid

Käesoleva määruse artikli 9 lõikes 2 osutatud toimik sisaldab ravimite kohta järgmist teavet:

| a) | Euroopa Ravimiametile esitatavas esildise toimikus sisalduvad kliinilise ohutuse ja efektiivsuse andmed; |
| --- | --- |

a)

Euroopa Ravimiametile esitatavas esildise toimikus sisalduvad kliinilise ohutuse ja efektiivsuse andmed;

| b) | kogu ajakohastatud avaldatud ja avaldamata teave, andmed, analüüsid ja muud tõendid, samuti uurimusaruanded ja -protokollid ning analüüsiplaanid, mis on saadud selle ravimiga tehtud uurimustest, mille sponsoriks tervisetehnoloogia arendaja oli, ning kogu kättesaadav teave käimasolevate või katkestatud uurimuste kohta, mis toimusid selle ravimi osas, mille puhul on tervisetehnoloogia arendaja sponsoriks või on muul viisil rahaliselt kaasatud, ning olemasolu korral vastav teave kolmandate isikute tehtud uurimuste kohta, mis on asjakohane artikli 8 lõike 6 kohaselt kindlaksmääratud hindamise ulatuse seisukohast, sealhulgas kliiniliste uurimuste aruanded ja protokollid, kui need on tervisetehnoloogia arendajale kättesaadavad; |
| --- | --- |

b)

kogu ajakohastatud avaldatud ja avaldamata teave, andmed, analüüsid ja muud tõendid, samuti uurimusaruanded ja -protokollid ning analüüsiplaanid, mis on saadud selle ravimiga tehtud uurimustest, mille sponsoriks tervisetehnoloogia arendaja oli, ning kogu kättesaadav teave käimasolevate või katkestatud uurimuste kohta, mis toimusid selle ravimi osas, mille puhul on tervisetehnoloogia arendaja sponsoriks või on muul viisil rahaliselt kaasatud, ning olemasolu korral vastav teave kolmandate isikute tehtud uurimuste kohta, mis on asjakohane artikli 8 lõike 6 kohaselt kindlaksmääratud hindamise ulatuse seisukohast, sealhulgas kliiniliste uurimuste aruanded ja protokollid, kui need on tervisetehnoloogia arendajale kättesaadavad;

| c) | tervisetehnoloogia hindamise aruanded kliinilise ühishindamise esemeks oleva tervisetehnoloogia kohta; |
| --- | --- |

c)

tervisetehnoloogia hindamise aruanded kliinilise ühishindamise esemeks oleva tervisetehnoloogia kohta;

| d) | teave registripõhiste uurimuste kohta; |
| --- | --- |

d)

teave registripõhiste uurimuste kohta;

| e) | kui tervisetehnoloogia suhtes on läbi viidud teaduslik ühiskonsultatsioon, tervisetehnoloogia arendaja selgitus iga kõrvalekalde kohta soovitatud tõenditest; |
| --- | --- |

e)

kui tervisetehnoloogia suhtes on läbi viidud teaduslik ühiskonsultatsioon, tervisetehnoloogia arendaja selgitus iga kõrvalekalde kohta soovitatud tõenditest;

| f) | ravitava terviseseisundi iseloomustus, sealhulgas sihtrühmaks olevad patsiendid; |
| --- | --- |

f)

ravitava terviseseisundi iseloomustus, sealhulgas sihtrühmaks olevad patsiendid;

| g) | hinnatava ravimi iseloomustus; |
| --- | --- |

g)

hinnatava ravimi iseloomustus;

| h) | hindamiseks esitatud toimikus sõnastatud uurimisteema, mis kajastab artikli 8 lõike 6 kohaselt kindlaksmääratud hindamise ulatust; |
| --- | --- |

h)

hindamiseks esitatud toimikus sõnastatud uurimisteema, mis kajastab artikli 8 lõike 6 kohaselt kindlaksmääratud hindamise ulatust;

| i) | tervisetehnoloogia arendaja poolt toimiku sisu väljatöötamisel kasutatud meetodite kirjeldus; |
| --- | --- |

i)

tervisetehnoloogia arendaja poolt toimiku sisu väljatöötamisel kasutatud meetodite kirjeldus;

| j) | teabeotsingu tulemused; |
| --- | --- |

j)

teabeotsingu tulemused;

| k) | hõlmatud uurimuste iseloomustus; |
| --- | --- |

k)

hõlmatud uurimuste iseloomustus;

| l) | hinnatava sekkumise ning võrdlusaluse tõhususe ja ohutuse tulemused; |
| --- | --- |

l)

hinnatava sekkumise ning võrdlusaluse tõhususe ja ohutuse tulemused;

| m) | punktidega f–l seotud asjakohased alusdokumendid. |
| --- | --- |

m)

punktidega f–l seotud asjakohased alusdokumendid.

---

II LISA

Meditsiiniseadmete ja in vitro diagnostikameditsiiniseadmete toimiku spetsifikatsioonid

1.

| a) | kliinilise hindamise aruanne; |
| --- | --- |

a)

kliinilise hindamise aruanne;

| b) | tootja kliinilise hindamise dokumentatsioon, mis on esitatud teavitatud asutusele vastavalt määruse (EL) 2017/745 II lisa punkti 6.1 alapunktidele c ja d; |
| --- | --- |

b)

tootja kliinilise hindamise dokumentatsioon, mis on esitatud teavitatud asutusele vastavalt määruse (EL) 2017/745 II lisa punkti 6.1 alapunktidele c ja d;

| c) | teaduslik arvamus, mille asjaomased eksperdirühmad on esitanud kliinilise hindamise konsulteerimismenetluse raames; |
| --- | --- |

c)

teaduslik arvamus, mille asjaomased eksperdirühmad on esitanud kliinilise hindamise konsulteerimismenetluse raames;

| d) | kogu ajakohastatud avaldatud ja avaldamata teave, andmed, analüüsid ja muud tõendid, samuti uurimusaruanded ja kliiniliste uurimuste protokollid ning analüüsiplaanid, mis on saadud selle meditsiiniseadmega tehtud uurimustest, mille sponsoriks tervisetehnoloogia arendaja oli, ning kogu kättesaadav teave käimasolevate või katkestatud kliiniliste uurimuste kohta, mis toimusid selle meditsiiniseadme osas, mille puhul on tervisetehnoloogia arendaja sponsoriks või on muul viisil rahaliselt kaasatud, ning olemasolu korral vastav teave kolmandate isikute tehtud kliiniliste uurimuste kohta, mis on asjakohane artikli 8 lõike 6 kohaselt kindlaksmääratud hindamise ulatuse seisukohast, sealhulgas kliiniliste uurimuste aruanded ja protokollid, kui need on tervisetehnoloogia arendajale kättesaadavad; |
| --- | --- |

d)

kogu ajakohastatud avaldatud ja avaldamata teave, andmed, analüüsid ja muud tõendid, samuti uurimusaruanded ja kliiniliste uurimuste protokollid ning analüüsiplaanid, mis on saadud selle meditsiiniseadmega tehtud uurimustest, mille sponsoriks tervisetehnoloogia arendaja oli, ning kogu kättesaadav teave käimasolevate või katkestatud kliiniliste uurimuste kohta, mis toimusid selle meditsiiniseadme osas, mille puhul on tervisetehnoloogia arendaja sponsoriks või on muul viisil rahaliselt kaasatud, ning olemasolu korral vastav teave kolmandate isikute tehtud kliiniliste uurimuste kohta, mis on asjakohane artikli 8 lõike 6 kohaselt kindlaksmääratud hindamise ulatuse seisukohast, sealhulgas kliiniliste uurimuste aruanded ja protokollid, kui need on tervisetehnoloogia arendajale kättesaadavad;

| e) | asjakohasel juhul tervisetehnoloogia hindamise aruanded kliinilise ühishindamise esemeks oleva tervisetehnoloogia kohta; |
| --- | --- |

e)

asjakohasel juhul tervisetehnoloogia hindamise aruanded kliinilise ühishindamise esemeks oleva tervisetehnoloogia kohta;

| f) | registrite andmed meditsiiniseadme kohta ja teave registripõhiste uurimuste kohta; |
| --- | --- |

f)

registrite andmed meditsiiniseadme kohta ja teave registripõhiste uurimuste kohta;

| g) | kui tervisetehnoloogia suhtes on läbi viidud teaduslik ühiskonsultatsioon, selgitab arendaja iga kõrvalekallet soovitatud tõenditest; |
| --- | --- |

g)

kui tervisetehnoloogia suhtes on läbi viidud teaduslik ühiskonsultatsioon, selgitab arendaja iga kõrvalekallet soovitatud tõenditest;

| h) | ravitava terviseseisundi iseloomustus, sealhulgas sihtrühmaks olevad patsiendid; |
| --- | --- |

h)

ravitava terviseseisundi iseloomustus, sealhulgas sihtrühmaks olevad patsiendid;

| i) | hinnatava meditsiiniseadme kirjeldus, sealhulgas selle kasutusjuhend; |
| --- | --- |

i)

hinnatava meditsiiniseadme kirjeldus, sealhulgas selle kasutusjuhend;

| j) | hindamiseks esitatud toimikus sõnastatud uurimisteema, mis kajastab artikli 8 lõike 6 kohaselt kindlaksmääratud hindamise ulatust; |
| --- | --- |

j)

hindamiseks esitatud toimikus sõnastatud uurimisteema, mis kajastab artikli 8 lõike 6 kohaselt kindlaksmääratud hindamise ulatust;

| k) | tervisetehnoloogia arendaja poolt toimiku sisu väljatöötamisel kasutatud meetodite kirjeldus; |
| --- | --- |

k)

tervisetehnoloogia arendaja poolt toimiku sisu väljatöötamisel kasutatud meetodite kirjeldus;

| l) | teabeotsingu tulemused; |
| --- | --- |

l)

teabeotsingu tulemused;

| m) | hõlmatud uurimuste iseloomustus. |
| --- | --- |

m)

hõlmatud uurimuste iseloomustus.

2.

| a) | toimivuse hindamise aruanne, mille koostab tootja; |
| --- | --- |

a)

toimivuse hindamise aruanne, mille koostab tootja;

| b) | toimivuse hindamise dokumentatsioon, mille koostab tootja ning millele on osutatud määruse (EL) 2017/746 II lisa punktis 6.2; |
| --- | --- |

b)

toimivuse hindamise dokumentatsioon, mille koostab tootja ning millele on osutatud määruse (EL) 2017/746 II lisa punktis 6.2;

| c) | teaduslik arvamus, mille asjaomased eksperdirühmad on esitanud toimivuse hindamise konsultatsioonimenetluse raames; |
| --- | --- |

c)

teaduslik arvamus, mille asjaomased eksperdirühmad on esitanud toimivuse hindamise konsultatsioonimenetluse raames;

| d) | liidu referentlabori aruanne. |
| --- | --- |

d)

liidu referentlabori aruanne.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 22.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 458/33 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 458/33

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2021/2283,

20. detsember 2021,

millega avatakse teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühepoolsed liidu tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1388/2013

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 31,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Teatavate põllumajandus- ja tööstustoodete tootmine liidus on liidu töötleva tööstuse vajaduste rahuldamiseks ebapiisav. Seepärast sõltub liidu varustamine seda liiki toodetega kolmandatest riikidest lähtuvast impordist. Liidu pakilisimad vajadused asjaomaste toodete järele tuleks rahuldada viivitamata kõige soodsamatel tingimustel. Seepärast tuleks vajalikus kvoodimahus avada tollimaksu soodusmääraga ühepoolsed liidu tariifikvoodid (edaspidi „kvoodid“), võttes arvesse vajadust mitte häirida selliste toodete turge ega raskendada vastava tootmise alustamist või arendamist liidus. |
| --- | --- |

(1)

Teatavate põllumajandus- ja tööstustoodete tootmine liidus on liidu töötleva tööstuse vajaduste rahuldamiseks ebapiisav. Seepärast sõltub liidu varustamine seda liiki toodetega kolmandatest riikidest lähtuvast impordist. Liidu pakilisimad vajadused asjaomaste toodete järele tuleks rahuldada viivitamata kõige soodsamatel tingimustel. Seepärast tuleks vajalikus kvoodimahus avada tollimaksu soodusmääraga ühepoolsed liidu tariifikvoodid (edaspidi „kvoodid“), võttes arvesse vajadust mitte häirida selliste toodete turge ega raskendada vastava tootmise alustamist või arendamist liidus.

| (2) | Kõigile liidu importijatele on vaja tagada kvootide võrdne ja katkematu kasutusvõimalus ning tagada nende kvootide jaoks ettenähtud tollimaksumäärade katkematu kohaldamine kogu asjaomaste toodete impordi suhtes kõikidesse liikmesriikidesse kuni nimetatud kvootide ammendamiseni. |
| --- | --- |

(2)

Kõigile liidu importijatele on vaja tagada kvootide võrdne ja katkematu kasutusvõimalus ning tagada nende kvootide jaoks ettenähtud tollimaksumäärade katkematu kohaldamine kogu asjaomaste toodete impordi suhtes kõikidesse liikmesriikidesse kuni nimetatud kvootide ammendamiseni.

| (3) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/2447 (1) on ette nähtud tariifikvootide haldamise süsteem, mis tagab võrdse ja pideva juurdepääsu kvootidele ning kvootide jaoks ette nähtud tollimaksumäärade katkematu kohaldamise ja järgib deklaratsioonide vabasse ringlusse lubamise aktsepteerimise kuupäevade kronoloogilist järjekorda. Seepärast peaksid käesoleva määrusega avatud kvoote haldama komisjon ja liikmesriigid vastavalt kõnealusele süsteemile. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2015/2447 (1) on ette nähtud tariifikvootide haldamise süsteem, mis tagab võrdse ja pideva juurdepääsu kvootidele ning kvootide jaoks ette nähtud tollimaksumäärade katkematu kohaldamise ja järgib deklaratsioonide vabasse ringlusse lubamise aktsepteerimise kuupäevade kronoloogilist järjekorda. Seepärast peaksid käesoleva määrusega avatud kvoote haldama komisjon ja liikmesriigid vastavalt kõnealusele süsteemile.

| (4) | Kvootide mahtusid väljendatakse enamasti täiendavates kaaluühikutes. Teatavate toodete puhul, mille jaoks on avatud kvoot, on kvoodi maht väljendatud muudes täiendavates mõõtühikutes. Kui nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 (2) I lisas sisalduvas kombineeritud nomenklatuuris (edaspidi „kombineeritud nomenklatuur“) ei ole kõnealuste toodete puhul täpsustatud täiendavat mõõtühikut, võib jääda selgusetuks, millist täiendavat mõõtühikut kasutatakse. Selguse huvides ja kvootide paremaks haldamiseks on vaja sätestada, et kõnealustekvootide kasutamiseks tuleb kaupade vabasse ringlusse lubamise tollideklaratsiooni sisestada imporditud toodete täpne kogus, kasutades kõnealuste toodete kvoodi mahu täiendavat mõõtühikut, mis on sätestatud käesolevas määruses. |
| --- | --- |

(4)

Kvootide mahtusid väljendatakse enamasti täiendavates kaaluühikutes. Teatavate toodete puhul, mille jaoks on avatud kvoot, on kvoodi maht väljendatud muudes täiendavates mõõtühikutes. Kui nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 (2) I lisas sisalduvas kombineeritud nomenklatuuris (edaspidi „kombineeritud nomenklatuur“) ei ole kõnealuste toodete puhul täpsustatud täiendavat mõõtühikut, võib jääda selgusetuks, millist täiendavat mõõtühikut kasutatakse. Selguse huvides ja kvootide paremaks haldamiseks on vaja sätestada, et kõnealustekvootide kasutamiseks tuleb kaupade vabasse ringlusse lubamise tollideklaratsiooni sisestada imporditud toodete täpne kogus, kasutades kõnealuste toodete kvoodi mahu täiendavat mõõtühikut, mis on sätestatud käesolevas määruses.

| (5) | Tuleb selgitada, et kõik segud, valmistised või tooted, mis koosnevad eri komponentidest, mis sisaldavad kvootidega hõlmatud tooteid, tuleks käesoleva määruse reguleerimisalast välja jätta, kuna kvoodid kehtivad üksnes käesolevas määruses kirjeldatud toodete suhtes. |
| --- | --- |

(5)

Tuleb selgitada, et kõik segud, valmistised või tooted, mis koosnevad eri komponentidest, mis sisaldavad kvootidega hõlmatud tooteid, tuleks käesoleva määruse reguleerimisalast välja jätta, kuna kvoodid kehtivad üksnes käesolevas määruses kirjeldatud toodete suhtes.

| (6) | Nõukogu määrust (EL) nr 1388/2013 (3) on muudetud palju kordi. Lisaks oleks seetõttu, et kombineeritud nomenklatuuri koode on komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/1832 (4) muudetud, vaja määruse (EL) nr 1388/2013 lisas esitatud CN-koodides teha palju muudatusi. Seetõttu tuleks kõnealune määrus selguse ja läbipaistvuse huvides tervikuna asendada. |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu määrust (EL) nr 1388/2013 (3) on muudetud palju kordi. Lisaks oleks seetõttu, et kombineeritud nomenklatuuri koode on komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/1832 (4) muudetud, vaja määruse (EL) nr 1388/2013 lisas esitatud CN-koodides teha palju muudatusi. Seetõttu tuleks kõnealune määrus selguse ja läbipaistvuse huvides tervikuna asendada.

| (7) | Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega on liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelise kaubanduse edendamise põhieesmärkide saavutamiseks vajalik ja asjakohane sätestada eeskirjad, mis aitavad tasakaalustada ettevõtjate erinevaid ärihuvisid liidus ilma liidu Maailma Kaubandusorganisatsiooni loendit muutmata. Käesolevas määruses piirdutakse sellega, mis on vajalik eesmärkide saavutamiseks kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikega 4. |
| --- | --- |

(7)

Kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega on liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelise kaubanduse edendamise põhieesmärkide saavutamiseks vajalik ja asjakohane sätestada eeskirjad, mis aitavad tasakaalustada ettevõtjate erinevaid ärihuvisid liidus ilma liidu Maailma Kaubandusorganisatsiooni loendit muutmata. Käesolevas määruses piirdutakse sellega, mis on vajalik eesmärkide saavutamiseks kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõikega 4.

| (8) | Selleks et vältida kvoodisüsteemi kohaldamise katkemist ning täita komisjoni 13. detsembri 2011. aasta teatises ühepoolsete tariifide peatamise ja kvootide kohta esitatud suuniseid, tuleks käesolevas määruses loetletud toodete kvoote kohaldada alates 1. jaanuarist 2022. Seepärast peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti, |
| --- | --- |

(8)

Selleks et vältida kvoodisüsteemi kohaldamise katkemist ning täita komisjoni 13. detsembri 2011. aasta teatises ühepoolsete tariifide peatamise ja kvootide kohta esitatud suuniseid, tuleks käesolevas määruses loetletud toodete kvoote kohaldada alates 1. jaanuarist 2022. Seepärast peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Lisas loetletud põllumajandus- ja tööstustoodete puhul avatakse liidu ühepoolsed tariifikvoodid (edaspidi „kvoodid“).

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kvootide raames peatatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (5) artikli 56 lõike 2 punktis c osutatud ühise tollitariifistiku tollimaksud kõnealuses lisas osutatud kvoodi kehtivusperioodiks käesoleva määruse lisas märgitud tollimaksumääradega ja selles märgitud kvoodimahtude ulatuses.

3.   Lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata mis tahes segude, valmististe või toodete suhtes, mis on valmistatud eri komponentidest, mis sisaldavad lisas loetletud tooteid.

Artikkel 2

Käesoleva määruse artiklis 1 osutatud kvoote haldab komisjon vastavalt rakendusmääruse (EL) 2015/2447 artiklitele 49–54.

Artikkel 3

Kui vabasse ringlusse lubamise tollideklaratsioon esitatakse toodete kohta, mille puhul on kõnealuses lisas sätestatud täiendavad mõõtühikud, tuleb deklaratsiooni märkida imporditud toodete täpne kogus, kasutades kõnealuses lisas sätestatud täiendavat mõõtühikut.

Artikkel 4

Määrus (EL) nr 1388/2013 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 5

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2022.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. detsember 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

A. VIZJAK

---

(1)  Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2447, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558).

1

(2)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

2

(3)  Nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1388/2013, millega avatakse teatavaid põllumajandus- ja tööstustooteid hõlmavad ühepoolsed liidu tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EL) nr 7/2010 (ELT L 354, 28.12.2013, lk 319).

3

(4)  Komisjoni 12. oktoobri 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/1832, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa (ELT L 385, 29.10.2021, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

5

---

LISA

| Jrk nr | CN-kood | TARIC | Kauba kirjeldus | Kvoodi kehtivusaeg | Kvoodi maht | Kvoodi tollimaksumäär |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.2637 | ex 0710 40 00
  ex 2005 80 00 | 20
  30 | Suhkrumaisi (Zea mays var. saccharata) tõlvikud, ka tükkideks lõigatud, läbimõõduga 10–20 mm, kasutatakse toiduainetööstuse toodete valmistamiseks muuks töötluseks kui lihtne ümberpakendamine  (1)
   (2)
   (3) | 1.1.–31.12. | 550 tonni | 0 %  (3) |
| 09.2849 | ex 0710 80 69 | 10 | Valmistoitude tootmiseks ettenähtud keetmata või vees või aurus keedetud külmutatud seened liigist Auricularia polytricha
   (1)
   (2) | 1.1.–31.12. | 700 tonni | 0 % |
| 09.2664 | ex 2008 60 39 | 30 | Maguskirsid piirituselisandiga, suhkrusisaldusega mitte üle 9 % massist, läbimõõduga mitte üle 19,9 mm, kiviga, kasutamiseks šokolaaditoodetes  (1) | 1.1.–31.12. | 1 000 tonni | 10 % |
| 09.2740 | ex 2309 90 31 | 87 | Sojavalgu kontsentraat, mis sisaldab (massiprotsentides):






  — | 60 % (± 10 %) toorvalku, |

Jrk nr

CN-kood

TARIC

Kauba kirjeldus

Kvoodi kehtivusaeg

Kvoodi maht

Kvoodi tollimaksumäär

09.2637

ex 0710 40 00

ex 2005 80 00

20

30

Suhkrumaisi (Zea mays var. saccharata) tõlvikud, ka tükkideks lõigatud, läbimõõduga 10–20 mm, kasutatakse toiduainetööstuse toodete valmistamiseks muuks töötluseks kui lihtne ümberpakendamine  (1)
   (2)
   (3)

1.1.–31.12.

550 tonni

0 %  (3)

09.2849

ex 0710 80 69

10

Valmistoitude tootmiseks ettenähtud keetmata või vees või aurus keedetud külmutatud seened liigist Auricularia polytricha
   (1)
   (2)

1.1.–31.12.

700 tonni

0 %

09.2664

ex 2008 60 39

30

Maguskirsid piirituselisandiga, suhkrusisaldusega mitte üle 9 % massist, läbimõõduga mitte üle 19,9 mm, kiviga, kasutamiseks šokolaaditoodetes  (1)

1.1.–31.12.

1 000 tonni

10 %

09.2740

ex 2309 90 31

87

Sojavalgu kontsentraat, mis sisaldab (massiprotsentides):

—

60 % (± 10 %) toorvalku,

| — | 5 % (± 3 %) toorkiudu, |
| --- | --- |

—

5 % (± 3 %) toorkiudu,

| — | 5 % (± 3 %) toortuhka ning |
| --- | --- |

—

5 % (± 3 %) toortuhka ning

| — | vähemalt 3 %, kuid mitte üle 6,9 % tärklist, |
| --- | --- |

—

vähemalt 3 %, kuid mitte üle 6,9 % tärklist,

kasutatakse loomasööda valmistamiseks  (1)

1.1.–31.12.

30 000 tonni

0 %

09.2913

ex 2401 10 35

ex 2401 10 70

ex 2401 10 95

ex 2401 10 95

ex 2401 10 95

ex 2401 20 35

ex 2401 20 70

ex 2401 20 95

ex 2401 20 95

ex 2401 20 95

91

10

11

21

91

91

10

11

21

91

Valmislõigatud või lõikamata töötlemata looduslik tubakas, mille tolliväärtus on vähemalt 450 eurot 100 kg netomassi kohta, ümbris- või kattelehtedena kasutamiseks alamrubriiki 2402 10 00 kuuluvate toodete valmistamisel  (1)

1.1.–31.12.

6 000 tonni

0 %

09
  .2586

ex 2710 19 81

ex 2710 19 99

20

40

Hüdrogeenitud tugevasti hargneva ahelaga süsivesinikest koosnev katalüütiliselt hüdroisomeeritud deparafiinitud baasõli, mis sisaldab:

| — | vähemalt 90 massiprotsenti küllastunud süsivesinikke ja |
| --- | --- |

—

vähemalt 90 massiprotsenti küllastunud süsivesinikke ja

| — | kuni 0,03 massiprotsenti väävlit |
| --- | --- |

—

kuni 0,03 massiprotsenti väävlit

ning mille

| — | viskoossusindeks on vähemalt 80, kuid väiksem kui 120, ja |
| --- | --- |

—

viskoossusindeks on vähemalt 80, kuid väiksem kui 120, ja

| — | kinemaatiline viskoossus temperatuuril 100 °C on vähemalt 5,0 cSt, kuid mitte suurem kui 13,0 cST |
| --- | --- |

—

kinemaatiline viskoossus temperatuuril 100 °C on vähemalt 5,0 cSt, kuid mitte suurem kui 13,0 cST

1.1.–30.6.

75 000 tonni

0 %

09.2828

2712 20 90

Parafiin õlisisaldusega alla 0,75 % massist

1.1.–31.12.

100 000 tonni

0 %

09.2600

ex 2712 90 39

10

Toorparafiin (CAS RN 64742-61-6)

1.1.–31.12.

100 000 tonni

0 %

09.2578

ex 2811 19 80

50

Sulfamiidhape (CAS RN 5329-14-6) puhtusega vähemalt 95 % massist, millele võib olla lisatud kuni 5 % paakumisvastast ainet ränidioksiidi (CAS RN 112926-00-8)

1.1.–31.12.

27 000 tonni

0 %

09.2928

ex 2811 22 00

40

Ränidioksiidtäidis graanulite kujul, ränidioksiidi sisaldusega vähemalt 97 %

1.1.–31.12.

1 700 tonni

0 %

09.2806

ex 2825 90 40

30

Volframtrioksiid, sealhulgas sinine volframoksiid (CAS RN 1314-35-8 või CAS RN 39318-18-8)

1.1.–31.12.

12 000 tonni

0 %

09.2872

ex 2833 29 80

40

Tseesiumsulfaat (CAS RN 10294-54-9) tahkel kujul või vesilahusena, mis sisaldab üle 48 massiprotsendi, kuid mitte üle 52 massiprotsendi tseesiumsulfaati

1.1.–31.12.

400 tonni

0 %

09.2567

ex 2903 22 00

10

Trikloroetüleen (CAS RN 79-01-6) puhtusega vähemalt 99 massiprotsenti

1.1.–31.12.

11 885 000  kg

0 %

09.2837

ex 2903 79 30

20

Bromoklorometaan (CAS RN 74-97-5)

1.1.–31.12.

600 tonni

0 %

09.2933

ex 2903 99 80

30

1,3-diklorobenseen (CAS RN 541-73-1)

1.1.–31.12.

2 600 tonni

0 %

09.2700

ex 2905 12 00

10

Propaan-1-ool (propüülalkohol) (CAS RN 71-23-8)

1.1.–31.12.

15 000 tonni

0 %

09.2830

ex 2906 19 00

40

Tsüklopropüülmetanool (CAS RN 2516-33-8)

1.1.–31.12.

20 tonni

0 %

09.2851

ex 2907 12 00

10

O-kresool (CAS RN 95-48-7) puhtusastmega vähemalt 98,5 % massist

1.1.–31.12.

20 000 tonni

0 %

09.2704

ex 2909 49 80

20

2,2,2’,2’-tetrakis(hüdroksümetüül)-3,3’-oksüdipropaan-1-ool (CAS RN 126-58-9)

1.1.–31.12.

500 tonni

0 %

09.2565

ex 2914 19 90

70

Kaltsiumatsetüülatsetonaat (CAS RN 19372-44-2) puhtusega vähemalt 95 massiprotsenti

1.1.–31.12.

400 tonni

0 %

09.2852

ex 2914 29 00

60

Tsüklopropüül metüülketoon (CAS RN 765-43-5)

1.1.–31.12.

300 tonni

0 %

09.2638

ex 2915 21 00

10

Äädikhape (CAS RN 64-19-7) puhtusega vähemalt 99 % massist

1.1.–31.12.

1 000 000 tonni

0 %

09.2679

2915 32 00

Vinüülatsetaat (CAS RN 108-05-4)

1.1.–31.12.

400 000 tonni

0 %

09.2728

ex 2915 90 70

85

Etüültrifluoroatsetaat (CAS RN 383-63-1)

1.1.–31.12.

400 tonni

0 %

09.2665

ex 2916 19 95

30

Kaalium-(E,E)-heksa-2,4-dienaat (CAS RN 24634-61-5)

1.1.–31.12.

8 250 tonni

0 %

09.2684

ex 2916 39 90

28

2,5-dimetüülfenüülatsetüülkloriid (CAS RN 55312-97-5)

1.1.–31.12.

700 tonni

0 %

09.2599

ex 2917 11 00

40

Dietüültoksalaat (CAS RN 95-92-1)

1.1.–31.12.

500 tonni

0 %

09.2769

ex 2917 13 90

10

Dimetüülsebatsaat (CAS RN 106-79-6)

1.1.–31.12.

1 000 tonni

0 %

09.2634

ex 2917 19 80

40

Dodekaandihape (CAS RN 693-23-2), puhtusega vähemalt 98,5 % (massiprotsent)

1.1.–31.12.

8 000 tonni

0 %

09.2808

ex 2918 22 00

10

O-atsetüülsalitsüülhape (CAS RN 50-78-2)

1.1.–31.12.

120 tonni

0 %

09.2646

ex 2918 29 00

75

Oktadetsüül-3-(3,5-di-tert-butüül-4-hüdroksüfenüül)propionaat (CAS RN 2082-79-3),

| — | millest üle 99 massiprotsendi läbib sõela avasuurusega 500 μm ja |
| --- | --- |

—

millest üle 99 massiprotsendi läbib sõela avasuurusega 500 μm ja

| — | mille sulamispunkt on 49–54 °C, |
| --- | --- |

—

mille sulamispunkt on 49–54 °C,

kasutatakse PVC pulbrisegupõhise (pulbrid või pressides saadud graanulid) töötlemisstabilisaatori valmistamisel  (1)

1.1.–31.12.

380 tonni

0 %

09.2647

ex 2918 29 00

80

Pentaerütritool-tetrakis(3-(3,5-di-tert-butüül-4-hüdroksüfenüül)propionaat) (CAS RN 6683-19-8)

| — | millest üle 75 massiprotsendi läbib sõela avasuurusega 250 μm ja üle 99 massiprotsendi läbib sõela avasuurusega 500 μm ning ja |
| --- | --- |

—

millest üle 75 massiprotsendi läbib sõela avasuurusega 250 μm ja üle 99 massiprotsendi läbib sõela avasuurusega 500 μm ning ja

| — | mille sulamispunkt on 110–125 °C, |
| --- | --- |

—

mille sulamispunkt on 110–125 °C,

kasutatakse PVC pulbrisegupõhise töötlemisstabilisaatori (pulbrid või pressitud graanulid) valmistamisel  (1)

1.1.–31.12.

140 tonni

0 %

09.2975

ex 2918 30 00

10

Bensofenoon-3,3’,4,4’-tetrakarboksüüldianhüdriid (CAS RN 2421-28-5)

1.1.–31.12.

1 000 tonni

0 %

09.2688

ex 2920 29 00

70

Tris(2,4-di-tert-butüülfenüül)fosfit (CAS RN 31570-04-4)

1.1.–31.12.

6 000 tonni

0 %

09.2598

ex 2921 19 99

75

Oktadetsüülamiin (CAS RN 124-30-1)

1.1.–31.12.

400 tonni

0 %

09.2649

ex 2921 29 00

60

Bis(2-dimetüülaminoetüül)(metüül)amiin (CAS RN 3030-47-5)

1.1.–31.12.

1 700 tonni

0 %

09.2682

ex 2921 41 00

10

Aniliin (CAS RN 62-53-3) puhtusega vähemalt 99 massiprotsenti

1.1.–31.12.

150 000 tonni

0 %

09.2617

ex 2921 42 00

89

4-fluoro-N-(1-metüületüül)benseenamiin (CAS RN 70441-63-3)

1.1.–31.12.

500 tonni

0 %

09.2602

ex 2921 51 19

10

o-fenüleendiamiin (CAS RN 95-54-5)

1.1.–31.12.

1 800 tonni

0 %

09.2563

ex 2922 41 00

20

L-lüsiinvesinikkloriid (CAS RN 657-27-2) või L-lüsiini vesilahus (CAS RN 56-87-1), mis sisaldab L-lüsiini vähemalt 50 massiprotsenti

1.1.–30.6.

122 500 tonni

0 %

09.2592

ex 2922 50 00

25

L-treoniin (CAS RN 72-19-5)

1.1.–31.12.

166 000 tonni

0 %

09.2575

ex 2923 90 00

87

(3-kloro-2-hüdroksüpropüül)trimetüülammooniumkloriid (CAS RN 3327-22-8) vesilahusena, mis sisaldab 65–71 massiprotsenti (3-kloro-2-hüdroksüpropüül)trimetüülammooniumkloriidi

1.1.–31.12.

19 000 tonni

0 %

09.2854

ex 2924 19 00

85

3-jodoprop-2-üün-1-üülbutüülkarbamaat (CAS RN 55406-53-6)

1.1.–31.12.

400 tonni

0 %

09.2874

ex 2924 29 70

87

Paratsetamool (INN) (CAS RN 103-90-2)

1.1.–31.12.

20 000 tonni

0 %

09.2742

ex 2926 10 00

10

Akrüülnitriil (CAS RN 107-13-1), kasutatakse grupi 55 ja rubriigi 6815 kaupade valmistamisel  (1)

1.1.–31.12.

60 000 tonni

0 %

09.2583

ex 2926 10 00

20

Akrüülnitriil (CAS RN 107-13-1), kasutamiseks rubriikide 2921 , 2924 , 3906 ja 4002 kaupade tootmisel  (1)

1.1.–31.12.

40 000 tonni

0 %

09.2856

ex 2926 90 70

84

2-Nitro-4-(trifluorometüül)bensonitriilist (CAS RN 778-94-9)

1.1.–31.12.

900 tonni

0 %

09.2708

ex 2928 00 90

15

Monometüüllhüdrasiin (CAS RN 60-34-4) vesilahusena, mis sisaldab 40 ± 5 massiprotsenti monometüüllhüdrasiini

1.1.–31.12.

900 tonni

0 %

09.2581

ex 2929 10 00

25

1,5-naftüleendiisotsüanaat (CAS RN 3173-72-6) puhtusega vähemalt 90 % (massiprotsent)

1.1.–31.12.

300 tonni

0 %

09.2685

ex 2929 90 00

30

Nitroguanidiin (CAS RN 556-88-7)

1.1.–31.12.

6 500 tonni

0 %

09.2597

ex 2930 90 98

94

Bis[3-(trietoksüsilüül)propüül]tetrasulfiid (CAS RN 56706-10-6)

1.1.–31.12.

6 000 tonni

0 %

09.2596

ex 2930 90 98

96

2-kloro-4-(metüülsulfonüül)-3-((2,2,2-trifluoroetoksü)metüül)bensoehape (CAS RN 120100-77-8)

1.1.–31.12.

300 tonni

0 %

09.2580

ex 2931 90 00

75

Heksadetsüültrimetoksüsilaan (CAS RN 16415-12-6) puhtusega vähemalt 95 % massist, kasutatakse polüetüleeni valmistamiseks  (1)

1.1.–31.12.

165 tonni

0 %

09.2842

2932 12 00

2-furüülaldehüüd (furfuraldehüüd)

1.1.–31.12.

10 000 tonni

0 %

09.2696

ex 2932 20 90

25

Dekaan-5-oliid (CAS RN 705-86-2)

1.1.–31.12.

6 000  kg

0 %

09.2697

ex 2932 20 90

30

Dodekaan-5-oliid (CAS RN 713-95-1)

1.1.–31.12.

6 000  kg

0 %

09.2812

ex 2932 20 90

77

Heksaan-6-oliid (CAS RN 502-44-3)

1.1.–31.12.

4 000 tonni

0 %

09.2858

2932 93 00

Piperonaal (CAS RN 120-57-0)

1.1.–31.12.

220 tonni

0 %

09.2673

ex 2933 39 99

43

2,2,6,6-tetrametüülpiperidiin-4-ool (CAS RN 2403-88-5)

1.1.–31.12.

1 000 tonni

0 %

09.2880

ex 2933 59 95

39

Ibrutiniib (INN) (CAS RN 936563-96-1)

1.1.–31.12.

5 tonni

0 %

09.2860

ex 2933 69 80

30

1,3,5-Tris[(3-(dimetüülamino)propüül]heksahüdro-1,3,5-triasiin (CAS RN 15875-13-5)

1.1.–31.12.

600 tonni

0 %

09.2566

ex 2933 99 80

05

1,4,7,10-tetraasatsüklododekaan (CAS RN 294-90-6) puhtusega vähemalt 96 massiprotsenti

1.1.–31.12.

60 tonni

0 %

09.2658

ex 2933 99 80

73

5-(Atsetoatsetüülamino)bensimidasoloon (CAS RN 26576-46-5)

1.1.–31.12.

400 tonni

0 %

09.2593

ex 2934 99 90

67

5-klorotiofeen-2-karboksüülhape (CAS RN 24065-33-6)

1.1.–31.12.

45 000  kg

0 %

09.2675

ex 2935 90 90

79

4-[[(2-metoksübensoüül)amino]sulfonüül]bensoüülkloriid (CAS RN 816431-72-8)

1.1.–31.12.

1 000 tonni

0 %

09.2710

ex 2935 90 90

91

2,4,4-trimetüülpentaan-2-amiinium (3R,5S,6E)-7-{2-[(etüülsulfonüül) amino]-4-(4-fluorofenüül)-6-(propaan-2-üül)pürimidiin-5-üül}-3,5- dihüdroksühept-6-enoaat (CAS RN 917805-85-7)

1.1.–31.12.

5 000  kg

0 %

09.2945

ex 2940 00 00

20

D-ksüloos (CAS RN 58-86-6)

1.1.–31.12.

400 tonni

0 %

09.2686

ex 3204 11 00

75

Värvaine C.I. Disperse Yellow 54 (CAS RN 7576-65-0) ja sellel põhinevad valmistised, mille värvaine C.I. Disperse Yellow 54 sisaldus on üle 99 % massist

1.1.–31.12.

250 tonni

0 %

09.2676

ex 3204 17 00

14

Värvainel C.I. Pigment Red 48:2 (CAS RN 7023-61-2) põhinevad preparaadid, mis sisaldavad kõnealust värvainet vähemalt 60 massiprotsenti, kuid alla 85 massiprotsendi

1.1.–31.12.

50 tonni

0 %

09.2698

ex 3204 17 00

30

Värvaine C.I. Pigment Red 4 (CAS RN 2814-77-9) ja selle alusel valmistised, mis sisaldavad värvainet C.I. Pigment Red 4 vähemalt 60 % massist

1.1.–31.12.

150 tonni

0 %

09.2659

ex 3802 90 00

19

Kaltsineeritud soodaga läbikuumutatud diatomiit

1.1.–31.12.

35 000 tonni

0 %

09.2908

ex 3804 00 00

10

Naatriumlignosulfonaat (CAS RN 8061-51-6)

1.1.–31.12.

40 000 tonni

0 %

09.2889

3805 10 90

Sulfaattärpentin

1.1.–31.12.

25 000 tonni

0 %

09.2935

ex 3806 10 00

10

Värskelt ekstraheeritud õlivaikudest saadud kampol ja vaikhapped

1.1.–31.12.

280 000 tonni

0 %

09.2832

ex 3808 92 90

40

Vesidispersioonvalmistis, mis sisaldab 38–50 massiprotsenti püritioontsinki (INN) (CAS RN 13463-41-7)

1.1.–31.12.

500 tonni

0 %

09.2876

ex 3811 29 00

55

Lisaained, mis koosnevad difenüülamiini ja hargahelaga noneenide reaktsiooni saadustest ja mis sisaldavad:

| — | 28–55 massiprotsenti 4-monononüüldifenüülamiini, |
| --- | --- |

—

28–55 massiprotsenti 4-monononüüldifenüülamiini,

| — | 45–65 massiprotsenti 4,4’-dinonüüldifenüülamiini ning |
| --- | --- |

—

45–65 massiprotsenti 4,4’-dinonüüldifenüülamiini ning

| — | kokku kuni 5 massiprotsenti 2,4-dinonüüldifenüülamiini ja 2,4’-dinonüüldifenüülamiini, |
| --- | --- |

—

kokku kuni 5 massiprotsenti 2,4-dinonüüldifenüülamiini ja 2,4’-dinonüüldifenüülamiini,

kasutatakse määrdeõlide valmistamiseks  (1)

1.1.–31.12.

900 tonni

0 %

09.2814

ex 3815 90 90

76

Titaandioksiidist ja volframtrioksiidist koosnev katalüsaator

1.1.–31.12.

3 000 tonni

0 %

09.2644

ex 3824 99 92

77

Valmistis, mis sisaldab

| — | 55–78 % dimetüülglutaraati (CAS RN 1119-40-0), |
| --- | --- |

—

55–78 % dimetüülglutaraati (CAS RN 1119-40-0),

| — | 10–30 % dimetüüladipaati (CAS RN 627-93-0) ning |
| --- | --- |

—

10–30 % dimetüüladipaati (CAS RN 627-93-0) ning

| — | kuni 35 % dimetüülsuktsinaati (CAS RN 106-65-0) |
| --- | --- |

—

kuni 35 % dimetüülsuktsinaati (CAS RN 106-65-0)

1.1.–31.12.

10 000 tonni

0 %

09.2681

ex 3824 99 92

85

Bis[3-(trietoksüsilüül)propüül]sulfiidide segu (CAS RN 211519-85-6)

1.1.–31.12.

9 000 tonni

0 %

09.2650

ex 3824 99 92

87

Atsetofenoon (CAS RN 98-86-2) puhtusega 60–90 massiprotsenti

1.1.–31.12.

2 000 tonni

0 %

09.2888

ex 3824 99 92

89

Tertsiaarsete alküüldimetüülamiinide segu, mis sisaldab (massiprotsent):

| — | 60–80 % dodetsüüldimetüülamiini (CAS RN 112-18-5) ja |
| --- | --- |

—

60–80 % dodetsüüldimetüülamiini (CAS RN 112-18-5) ja

| — | 20–30 % dimetüül(tetradetsüül)amiini (CAS RN 112-75-4) |
| --- | --- |

—

20–30 % dimetüül(tetradetsüül)amiini (CAS RN 112-75-4)

1.1.–30.6.

10 000 tonni

0 %

09.2829

ex 3824 99 93

43

Puidust loodusliku vaigu ekstraheerimisel saadud jääkainete alifaatsetes lahustites lahustumatu tahke ekstrakt, millel on järgmised omadused:

| — | vaikhappe sisaldus kuni 30 massiprotsent |
| --- | --- |

—

vaikhappe sisaldus kuni 30 massiprotsent

| — | happearv kuni 110 ja |
| --- | --- |

—

happearv kuni 110 ja

| — | sulamistemperatuur 100 °C või rohkem |
| --- | --- |

—

sulamistemperatuur 100 °C või rohkem

1.1.–31.12.

1 600 tonni

0 %

09.2907

ex 3824 99 93

67

Pulbriline fütosteroolide segu, mis sisaldab

| — | steroole vähemalt 75 % massist ja |
| --- | --- |

—

steroole vähemalt 75 % massist ja

| — | stanoole kuni 25 % massist |
| --- | --- |

—

stanoole kuni 25 % massist

ning mida kasutatakse stanoolide/steroolide või stanool-/steroolestrite tootmisel  (1)

1.1.–31.12.

2 500 tonni

0 %

09.2568

ex 3824 99 96

91

Graanulite segu, mis sisaldab massiprotsentides:

| — | 49–50 % bis[3-(trietoksüsilüül)propüül]polüsulfiide (CAS RN 211519-85-6) ja |
| --- | --- |

—

49–50 % bis[3-(trietoksüsilüül)propüül]polüsulfiide (CAS RN 211519-85-6) ja

| — | 50–51 % tahma (CAS RN 1333-86-4) |
| --- | --- |

—

50–51 % tahma (CAS RN 1333-86-4)

ning millest vähemalt 75 massiprotsenti läbib 0,60 mm suuruse avaga sõela, kuid vaid kuni 10 massiprotsenti läbib 0,25 mm suuruse avaga sõela (määratuna standardi ASTM D1511 kohasel meetodil)

1.1.–31.12.

1 500 tonni

0 %

09.2820

ex 3827 90 00

10

Segud, mis sisaldavad

| — | 60–90 massiprotsenti 2-kloropropeeni (CAS RN 557-98-2); |
| --- | --- |

—

60–90 massiprotsenti 2-kloropropeeni (CAS RN 557-98-2);

| — | 8–14 massiprotsenti (Z)-1-kloropropeeni (CAS RN 16136-84-8); |
| --- | --- |

—

8–14 massiprotsenti (Z)-1-kloropropeeni (CAS RN 16136-84-8);

| — | 5–23 massiprotsenti 2-kloropropaani (CAS RN 75-29-6); |
| --- | --- |

—

5–23 massiprotsenti 2-kloropropaani (CAS RN 75-29-6);

| — | kuni 6 massiprotsenti 3-kloropropeeni (CAS RN 107-05-1), ja |
| --- | --- |

—

kuni 6 massiprotsenti 3-kloropropeeni (CAS RN 107-05-1), ja

| — | kuni 1 massiprotsent etüülkloriidi (CAS RN 75-00-3) |
| --- | --- |

—

kuni 1 massiprotsent etüülkloriidi (CAS RN 75-00-3)

1.1.–31.12.

6 000 tonni

0 %

09.2671

ex 3905 99 90

81

Polü(vinüülbutüraal) (CAS RN 63148-65-2):

| — | mis sisaldab hüdroksüülrühmi 17,5–20 massiprotsenti ja |
| --- | --- |

—

mis sisaldab hüdroksüülrühmi 17,5–20 massiprotsenti ja

| — | mille osakeste mediaansuurus (D50) on suurem kui 0,6 mm |
| --- | --- |

—

mille osakeste mediaansuurus (D50) on suurem kui 0,6 mm

1.1.–31.12.

12 500 tonni

0 %

09.2846

ex 3907 40 00

25

Polükarbonaadi ja polü(metakrüülmetakrülaadi) blend, milles polükarbonaadi osakaal on vähemalt 98,5 % massiprotsenti, graanulitena, valguse läbilaskvusega vähemalt 88,5 %, mis on (ISO 13468-2 kohaselt) mõõdetud lainepikkusel λ = 400 nm proovikehaga, mille seinapaksus on 4,0 mm

1.1.–31.12.

2 000 tonni

0 %

09.2585

ex 3907 99 80

70

Polü(etüleentereftalaadi) ja tsükloheksaandimetanooli kopolümeer, mis sisaldab üle 10 % massist tsükloheksaandimetanooli

1.1.–31.12.

60 000 tonni

2 %

09.2723

ex 3911 90 19

10

Polü(oksü-1,4-fenüleensulfonüül-1,4-fenüleenoksü-4,4’-bifenüleen)

1.1.–31.12.

5 000 tonni

0 %

09.2816

ex 3912 11 00

20

Tselluloosatsetaadi helbed

1.1.–31.12.

75 000 tonni

0 %

09.2573

ex 3913 10 00

20

Pruunvetikast ekstraheeritud naatriumalginaat, mille

| — | massikadu kuivatamisel (4 h temperatuuril 105 °C) on kuni 15 massiprotsenti, |
| --- | --- |

—

massikadu kuivatamisel (4 h temperatuuril 105 °C) on kuni 15 massiprotsenti,

| — | vees lahustumatu osa sisaldus kuivaines ei ületa 2 massiprotsenti |
| --- | --- |

—

vees lahustumatu osa sisaldus kuivaines ei ületa 2 massiprotsenti

1.1.–31.12.

2 000 tonni

0 %

09.2641

ex 3913 90 00

87

Naatriumhüaluronaat, mittesteriilne, mille:

| — | massikeskmine molekulmass (Mw) on kuni 900 000 , |
| --- | --- |

—

massikeskmine molekulmass (Mw) on kuni 900 000 ,

| — | endotoksiinisisaldus on kuni 0,008 endotoksiiniühikut (EÜ/mg), |
| --- | --- |

—

endotoksiinisisaldus on kuni 0,008 endotoksiiniühikut (EÜ/mg),

| — | etanoolisisaldus on kuni 1 massiprotsent, |
| --- | --- |

—

etanoolisisaldus on kuni 1 massiprotsent,

| — | isopropanoolisisaldus on kuni 0,5 massiprotsenti |
| --- | --- |

—

isopropanoolisisaldus on kuni 0,5 massiprotsenti

1.1.–31.12.

300  kg

0 %

09.2661

ex 3920 51 00

50

Polümetüülmetakrülaadi tahvlid, mis vastavad järgmistele standarditele:

| — | EN 4364 (MIL-P-5425E) ja DTD5592A või |
| --- | --- |

—

EN 4364 (MIL-P-5425E) ja DTD5592A või

| — | EN 4365 (MIL-P-8184) ja DTD5592A |
| --- | --- |

—

EN 4365 (MIL-P-8184) ja DTD5592A

1.1.–31.12.

100 tonni

0 %

09.2645

ex 3921 14 00

20

Regenereeritud tselluloosist vahtplastikplokk, mis on immutatud magneesiumkloriidi ja kvaternaarset ammooniumühendit sisaldava veega ja mille mõõtmed on 100 cm (± 10 cm) × 100 cm (± 10 cm) × 40 cm (± 5 cm)

1.1.–31.12.

1 700 tonni

0 %

09.2572

ex 5205 26 00

ex 5205 27 00

10

10

Töötlemata valge ühekordne puuvillane lõng

| — | kammitud kiududest, |
| --- | --- |

—

kammitud kiududest,

| — | keskmise kiupikkusega vähemalt 36,5 mm, |
| --- | --- |

—

keskmise kiupikkusega vähemalt 36,5 mm,

| — | toodetud kombineeritud kompaktse rõngasketruse meetodil, suruõhuga tihendades, |
| --- | --- |

—

toodetud kombineeritud kompaktse rõngasketruse meetodil, suruõhuga tihendades,

| — | rebimistugevusega vähemalt 26,5 cN/teks (vastavalt standardile ISO 2062:2009 kiirusel 5 000  mm/min) |
| --- | --- |

—

rebimistugevusega vähemalt 26,5 cN/teks (vastavalt standardile ISO 2062:2009 kiirusel 5 000  mm/min)

1.1.–31.12.

50 000 tonni

0 %

09.2576

ex 5208 12 16

20

Pleegitamata labasekoeline riie:

| — | laiusega kuni 145 cm, |
| --- | --- |

—

laiusega kuni 145 cm,

| — | kaaluga 120 g/m2 – 130 g/m2, |
| --- | --- |

—

kaaluga 120 g/m2 – 130 g/m2,

| — | koetihedusega 30–45 cm kohta, |
| --- | --- |

—

koetihedusega 30–45 cm kohta,

| — | ultusäärega kummalgi poolel. |
| --- | --- |

—

ultusäärega kummalgi poolel.

Seestpoolt väljapoole koosneb 15 mm (± 2 mm) lai ultusäär 6–9 mm laiusest labasekoeribast ja 6–9 mm laiusest panamakoeribast

1.1.–31.12.

1 500 000  m2

0 %

09.2577

ex 5208 12 96

20

Pleegitamata labasekoeline riie:

| — | laiusega kuni 145 cm, |
| --- | --- |

—

laiusega kuni 145 cm,

| — | kaaluga 130 g/m2 – 145 g/m2, |
| --- | --- |

—

kaaluga 130 g/m2 – 145 g/m2,

| — | koetihedusega 30–45 cm kohta, |
| --- | --- |

—

koetihedusega 30–45 cm kohta,

| — | ultusäärega kummalgi poolel. |
| --- | --- |

—

ultusäärega kummalgi poolel.

Seestpoolt väljapoole koosneb 15 mm (± 2 mm) lai ultusäär 6–9 mm laiusest labasekoeribast ja 6–9 mm laiusest panamakoeribast

1.1.–31.12.

2 300 000  m2

0 %

09.2848

ex 5505 10 10

10

Sünteeskiujäätmed (sh kraasmed, lõngajäätmed ja kohestatud jäätmed), nailonist või muust polüamiidkiust (PA6 ja PA66)

1.1.–31.12.

10 000 tonni

0 %

09.2721

ex 5906 99 90

20

Kootud ja lamineeritud kummeeritud riie, millel on järgmised omadused:

| — | sellel on kolm kihti, |
| --- | --- |

—

sellel on kolm kihti,

| — | üks väliskiht on akrüülkangast, |
| --- | --- |

—

üks väliskiht on akrüülkangast,

| — | teine väliskiht on polüesterkangast, |
| --- | --- |

—

teine väliskiht on polüesterkangast,

| — | keskmine kiht on klorobutüülkummist, |
| --- | --- |

—

keskmine kiht on klorobutüülkummist,

| — | keskmise kihi mass on 452 g/m2 kuni 569 g/m2, |
| --- | --- |

—

keskmise kihi mass on 452 g/m2 kuni 569 g/m2,

| — | riide kogumass on 952 g/m2 kuni 1 159  g/m2, |
| --- | --- |

—

riide kogumass on 952 g/m2 kuni 1 159  g/m2,

| — | riide kogupaksus on 0,8 kuni 4 mm, |
| --- | --- |

—

riide kogupaksus on 0,8 kuni 4 mm,

kasutatakse mootorsõidukite allalastavate katuste valmistamiseks  (1)

1.1.–31.12.

375 000  m2

0 %

09.2866

ex 7019 12 00

ex 7019 12 00

06

26

Klaaskiuheie:

| — | koosneb klaaskiududest läbimõõduga 9 μm (± 0,5 μm), |
| --- | --- |

—

koosneb klaaskiududest läbimõõduga 9 μm (± 0,5 μm),

| — | joontihedus 200–680 teksi, |
| --- | --- |

—

joontihedus 200–680 teksi,

| — | ei sisalda kaltsiumoksiidi ning |
| --- | --- |

—

ei sisalda kaltsiumoksiidi ning

| — | tõmbetugevus üle 3 550 MPa, kindlaks määratud standardse katsemeetodiga ASTM D2343-09, |
| --- | --- |

—

tõmbetugevus üle 3 550 MPa, kindlaks määratud standardse katsemeetodiga ASTM D2343-09,

kasutatakse lennundustööstuse toodete valmistamiseks  (1)

1.1.–31.12.

1 000 tonni

0 %

09.2628

ex 7019 66 00

10

Plastiga kaetud klaaskiust klaasriie, kaaluga 120 g/m2(± 10 g/m2), mida tavaliselt kasutatakse kokkurullitavate ja raamitud putukavõrkude tootmiseks

1.1.–31.12.

3 000 000  m2

0 %

09.2799

ex 7202 49 90

10

Ferrokroom, mille süsinikusisaldus on massist 1,5 % või rohkem, kuid mitte rohkem kui 4 % ja mille kroomisisaldus ei ületa 70 % massist

1.1.–31.12.

50 000 tonni

0 %

09.2652

ex 7409 11 00

ex 7410 11 00

30

40

Rafineeritud vaskfoolium ja -ribad, elektrolüütilise töötlusega, paksusega vähemalt 0,015  mm

1.1.–31.12.

1 020 tonni

0 %

09.2734

ex 7409 19 00

20

Plaadid või lehed, mis koosnevad:

| — | keraamilisest räninitriidi kihist paksusega 0,32 ± 0,1 mm kuni 1,0 ± 0,1 mm, |
| --- | --- |

—

keraamilisest räninitriidi kihist paksusega 0,32 ± 0,1 mm kuni 1,0 ± 0,1 mm,

| — | on mõlemalt poolt kaetud rafineeritud vasest kilega paksusega 0,8 ± 0,1 mm ning |
| --- | --- |

—

on mõlemalt poolt kaetud rafineeritud vasest kilega paksusega 0,8 ± 0,1 mm ning

| — | on ühelt poolt osaliselt kaetud hõbedakihiga |
| --- | --- |

—

on ühelt poolt osaliselt kaetud hõbedakihiga

1.1.–31.12.

7 000 000 tükki

0 %

09.2662

ex 7410 21 00

55

Plaadid,

| — | mis koosnevad vähemalt ühest kihist epoksiidvaiguga immutatud klaaskiudkangast, |
| --- | --- |

—

mis koosnevad vähemalt ühest kihist epoksiidvaiguga immutatud klaaskiudkangast,

| — | mis on ühelt või mõlemalt küljelt kaetud vaskfooliumiga, mille paksus on kuni 0,15 mm, |
| --- | --- |

—

mis on ühelt või mõlemalt küljelt kaetud vaskfooliumiga, mille paksus on kuni 0,15 mm,

| — | mille dielektriline konstant (DK), mõõdetuna meetodi IPC-TM-650 2.5.5.2 abil, on 1 MHz juures väiksem kui 5,4, |
| --- | --- |

—

mille dielektriline konstant (DK), mõõdetuna meetodi IPC-TM-650 2.5.5.2 abil, on 1 MHz juures väiksem kui 5,4,

| — | mille dielektrilise kao nurga tangens, mõõdetuna meetodi IPC-TM-650 2.5.5.2 abil, on 1 MHz juures väiksem kui 0,035 , |
| --- | --- |

—

mille dielektrilise kao nurga tangens, mõõdetuna meetodi IPC-TM-650 2.5.5.2 abil, on 1 MHz juures väiksem kui 0,035 ,

| — | mille suhteline läbilöögi indeks on vähemalt 600 |
| --- | --- |

—

mille suhteline läbilöögi indeks on vähemalt 600

1.1.–31.12.

80 000  m2

0 %

09.2835

ex 7604 29 10

30

Alumiiniumisulamist varb läbimõõduga 300,1 –533,4  mm

1.1.–31.12.

1 000 tonni

0 %

09.2736

ex 7607 11 90

ex 7607 11 90

ex 7607 11 90

ex 7607 11 90

75

77

78

79

Alumiiniumi ja magneesiumi sulamist lint või foolium:

| — | sulamist, mis vastab standardile 5182-H19 või 5052-H19, |
| --- | --- |

—

sulamist, mis vastab standardile 5182-H19 või 5052-H19,

| — | rullides välisläbimõõduga 1 250 – 1 350  mm, |
| --- | --- |

—

rullides välisläbimõõduga 1 250 – 1 350  mm,

| — | paksusega (lubatud hälve - 0,006  mm) 0,15 mm, 0,16 mm, 0,18 mm või 0,20 mm, |
| --- | --- |

—

paksusega (lubatud hälve - 0,006  mm) 0,15 mm, 0,16 mm, 0,18 mm või 0,20 mm,

| — | laiusega (lubatud hälve ± 0,3 mm) 12,5 mm, 15,0 mm, 16,0 mm, 25,0 mm, 35,0 mm, 50,0 mm või 356 mm, |
| --- | --- |

—

laiusega (lubatud hälve ± 0,3 mm) 12,5 mm, 15,0 mm, 16,0 mm, 25,0 mm, 35,0 mm, 50,0 mm või 356 mm,

| — | lubatud nõgususega kuni 0,4 mm 750 mm kohta, |
| --- | --- |

—

lubatud nõgususega kuni 0,4 mm 750 mm kohta,

| — | tasapinnalisusega I-ühik ± 4, |
| --- | --- |

—

tasapinnalisusega I-ühik ± 4,

| — | tõmbetugevusega üle 365 MPa (5182-H19) või 320 MPa (5052-H19) ning |
| --- | --- |

—

tõmbetugevusega üle 365 MPa (5182-H19) või 320 MPa (5052-H19) ning

| — | venivusega (A50) üle 3 % (5182-H19) või 2,5 % (5052-H19) |
| --- | --- |

—

venivusega (A50) üle 3 % (5182-H19) või 2,5 % (5052-H19)

aknakatete ribide valmistamiseks  (1)

1.1.–31.12.

600 tonni

0 %

09.2722

8104 11 00

Survetöötlemata magneesium magneesiumisisaldusega vähemalt 99,8 % massist

1.1.–31.12.

120 000 tonni

0 %

09.2840

ex 8104 30 00

20

Magneesiumipulber:

| — | puhtusega 98–99,5 % massist ning |
| --- | --- |

—

puhtusega 98–99,5 % massist ning

| — | osakeste suurusega 0,2–0,8 mm |
| --- | --- |

—

osakeste suurusega 0,2–0,8 mm

1.1.–31.12.

2 000 tonni

0 %

09.2629

ex 8302 49 00

91

Alumiiniumist teleskoopkäepide, mida kasutatakse kohvrite valmistamiseks  (1)

1.1.–31.12.

1 500 000 tükki

0 %

09.2720

ex 8413 91 00

50

Kahesilindrilise kõrgsurvepumba pea, terasest sepistatud:

| — | freesitud keermestatud liitmikega, mille läbimõõt on 10–36,8 mm ning |
| --- | --- |

—

freesitud keermestatud liitmikega, mille läbimõõt on 10–36,8 mm ning

| — | puuritud kütusekanalitega, mille läbimõõt on 3,5–10 mm, |
| --- | --- |

—

puuritud kütusekanalitega, mille läbimõõt on 3,5–10 mm,

mida kasutatakse diislikütuse sissepritsesüsteemides

1.1.–31.12.

65 000 tükki

0 %

09.2569

ex 8414 90 00

80

Turboülelaaduri tööratta korpus, valualumiiniumisulamist või malmist:

| — | kuumakindel temperatuurini 400 °C, |
| --- | --- |

—

kuumakindel temperatuurini 400 °C,

| — | kompressori tööratta paigaldamiseks ette nähtud 30–300 mm avaga; |
| --- | --- |

—

kompressori tööratta paigaldamiseks ette nähtud 30–300 mm avaga;

kasutamiseks autotööstuses  (1)

1.1.–31.12.

4 000 000 tükki

0 %

09.2570

ex 8482 91 90

10

Logaritmilise profiiliga 25–70 mm läbimõõduga rullid või 30–100 mm läbimõõduga kuulid,

| — | valmistatud 100Cr6 terasest või 100CrMnSi6-4 terasest (ISO 3290), |
| --- | --- |

—

valmistatud 100Cr6 terasest või 100CrMnSi6-4 terasest (ISO 3290),

| — | hälbega kuni 0,5 mm (määratuna FBH-meetodil); |
| --- | --- |

—

hälbega kuni 0,5 mm (määratuna FBH-meetodil);

kasutamiseks tuuleturbiinitööstuses  (1)

1.1.–31.12.

600 000 tükki

0 %

09.2738

ex 8482 99 00

30

Messingseparaatorid, millel on järgmised omadused:

| — | valmistatud pidev- või tsentrifugaalvalu meetodil, |
| --- | --- |

—

valmistatud pidev- või tsentrifugaalvalu meetodil,

| — | treitud, |
| --- | --- |

—

treitud,

| — | tinasisaldusega 35–38 massiprotsenti, |
| --- | --- |

—

tinasisaldusega 35–38 massiprotsenti,

| — | pliisisaldusega 0,75–1,25 massiprotsenti, |
| --- | --- |

—

pliisisaldusega 0,75–1,25 massiprotsenti,

| — | alumiiniumisisaldusega 1,0–1,4 massiprotsenti ning |
| --- | --- |

—

alumiiniumisisaldusega 1,0–1,4 massiprotsenti ning

| — | tõmbetugevusega vähemalt 415 Pa, |
| --- | --- |

—

tõmbetugevusega vähemalt 415 Pa,

mida kasutatakse kuullaagrite tootmiseks

1.1.–31.12.

50 000 tükki

0 %

09.2763

ex 8501 40 20

ex 8501 40 80

40

30

Ühefaasiline vahelduvvoolu kommutaatormootor, väljundvõimsusega vähemalt 250 W ja sisendvõimsusega 700 kuni 2 700  W, välisläbimõõduga 120 mm (± 0,2 mm) kuni 135 mm (± 0,2 mm), nimipöörlemiskiirusega 30 000 kuni 50 000 pööret minutis, varustatud õhuventilaatoriga, kasutatakse tolmuimejate tootmisel  (1)

1.1.–31.12.

2 000 000 tükki

0 %

09.2672

ex 8529 90 92

ex 9405 42 31

75

70

Trükkplaat valgusdioodidega:

| — | prismadega/läätsedega varustatud või mitte ja |
| --- | --- |

—

prismadega/läätsedega varustatud või mitte ja

| — | pistiku(te)ga varustatud või mitte |
| --- | --- |

—

pistiku(te)ga varustatud või mitte

tagantvalgustuselementide tootmiseks rubriigi 8528 kaupade jaoks  (1)

1.1.–31.12.

115 000 000 tükki

0 %

09.2574

ex 8537 10 91

73

Multifunktsionaalne seade (näidikuplokk), millel on

| — | kumer puutetundlik TFT LCD ekraan (raadiusega 750 mm), |
| --- | --- |

—

kumer puutetundlik TFT LCD ekraan (raadiusega 750 mm),

| — | mikroprotsessorid ja mälukiibid, |
| --- | --- |

—

mikroprotsessorid ja mälukiibid,

| — | akustiline moodul ja valjuhääldi, |
| --- | --- |

—

akustiline moodul ja valjuhääldi,

| — | ühendused CAN (kontrolleri-ala võrk), 3 x LIN-siini, LVDS (madalpingeline diferentsiaalne signaaliedastus) ja Etherneti jaoks, |
| --- | --- |

—

ühendused CAN (kontrolleri-ala võrk), 3 x LIN-siini, LVDS (madalpingeline diferentsiaalne signaaliedastus) ja Etherneti jaoks,

| — | mitmesuguste funktsioonide (nt šassii, valgustus) käitamiseks ja |
| --- | --- |

—

mitmesuguste funktsioonide (nt šassii, valgustus) käitamiseks ja

| — | sõiduki- ja navigatsiooniandmete (nt kiirus, läbisõit, aku laetuse tase) kuvamiseks vastavalt olukorrale, |
| --- | --- |

—

sõiduki- ja navigatsiooniandmete (nt kiirus, läbisõit, aku laetuse tase) kuvamiseks vastavalt olukorrale,

kasutatakse HSi alamrubriiki 8703 80 kuuluvate üksnes elektrimootoriga sõiduautode valmistamisel  (1)

1.1.–31.12.

66 900 tükki

0 %

09.2003

ex 8543 70 90

63

Pingejuhitav sagedusgeneraator, mis koosneb aktiivsete ja passiivsete elementidega varustatud trükkmoodulist, mille mõõtmed ei ületa 30 mm x 30 mm

1.1.–31.12.

1 400 000 tükki

0 %

09.2910

ex 8708 99 97

75

Kinnitusavadega alumiiniumsulamist kandur kinnitusmutritega või ilma, käigukasti väliseks ühendamiseks autokerega, kasutatakse grupi 87 kaupade valmistamiseks  (1)

1.1.–31.12.

200 000 tükki

0 %

09.2694

ex 8714 10 90

30

Alumiiniumisulamist kahvli kinnitusklambrid, katted, sillad ja kinnitusdetailid, mida kasutatakse mootorrataste valmistamiseks.

1.1.–31.12.

1 000 000 tükki

0 %

09.2668

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

21

31

75

Süsinikkiust ja tehisvaigust valmistatud jalgrattaraam, kasutamiseks jalgrataste (sh elektrijalgrataste) valmistamisel  (1)

1.1.–31.12.

600 000 tükki

0 %

09.2564

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

25

35

77

Alumiiniumist või alumiiniumist ja süsinikkiust ning tehisvaigust raam, kasutatakse jalgrataste (sh elektrijalgrataste) valmistamiseks  (1)

1.1.–31.12.

9 600 000 tükki

0 %

09.2579

ex 9029 20 31

ex 9029 90 00

40

40

Osadeks jagatud näidikupaneel, millel on:

| — | samm-mootorid, |
| --- | --- |

—

samm-mootorid,

| — | analoogsed osutid ja numbrilauad, |
| --- | --- |

—

analoogsed osutid ja numbrilauad,

| — | või millel ei ole mikroprotsessori juhtplaati, |
| --- | --- |

—

või millel ei ole mikroprotsessori juhtplaati,

| — | või millel ei ole leedindikaatorlampe või vedelkristallnäidikut |
| --- | --- |

—

või millel ei ole leedindikaatorlampe või vedelkristallnäidikut

| — | mis näitab vähemalt järgmist: |
| --- | --- |

—

mis näitab vähemalt järgmist:

| — | kiirus, |
| --- | --- |

—

kiirus,

| — | mootori pöörete arv, |
| --- | --- |

—

mootori pöörete arv,

| — | mootori temperatuur, |
| --- | --- |

—

mootori temperatuur,

| — | kütuse tase, |
| --- | --- |

—

kütuse tase,

| — | ning mille teabeedastus toimub CAN-BUSi ja/või K-LINE’i protokollide järgi, |
| --- | --- |

—

ning mille teabeedastus toimub CAN-BUSi ja/või K-LINE’i protokollide järgi,

kasutatakse grupi 87 kaupade valmistamiseks  (1)

1.1.–31.12.

160 000 tükki

0 %

---

(1)  Tollimaksude kohaldamine peatatakse kooskõlas eesmärgipärase kasutamise tollijärelevalvega vastavalt määruse (EL) nr 952/2013 artiklile 254.

(2)  Tollitariifistiku tollimaksude kohaldamist ei peatata aga juhul, kui töötlejateks on jaemüügi- või toitlustusettevõtted.

(3)  Peatatakse ainult väärtuselise tollimaksu kohaldamine. Koguselist tollimaksu kohaldatakse jätkuvalt.

---

| 22.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 458/48 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 458/48

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/2284,

10. detsember 2021,

milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/2033 kohaldamiseks seoses investeerimisühingute järelevalvelise aruandluse ja avalikustamisega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määrust (EL) 2019/2033, mis käsitleb investeerimisühingute suhtes kohaldatavaid usaldatavusnõudeid ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1093/2010, (EL) nr 575/2013, (EL) nr 600/2014 ja (EL) nr 806/2014, (1) eriti selle artikli 49 lõiget 2 ja artikli 54 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) 2019/2033 artiklis 54 sätestatud investeerimisühingute aruandlusnõuded tuleks kohandada investeerimisühingute äritegevusele ning need peaksid olema proportsionaalsed eri investeerimisühingute suuruse ja keerukusega. Nende nõuete puhul tuleks eelkõige arvesse võtta, et teatavaid investeerimisühinguid tuleb pidada väikesteks ja mitteseotud investeerimisühinguteks vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artiklis 12 sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) 2019/2033 artiklis 54 sätestatud investeerimisühingute aruandlusnõuded tuleks kohandada investeerimisühingute äritegevusele ning need peaksid olema proportsionaalsed eri investeerimisühingute suuruse ja keerukusega. Nende nõuete puhul tuleks eelkõige arvesse võtta, et teatavaid investeerimisühinguid tuleb pidada väikesteks ja mitteseotud investeerimisühinguteks vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artiklis 12 sätestatud tingimustele.

| (2) | Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 kohaselt peavad väikesed ja mitteseotud investeerimisühingud esitama teabe oma omavahendite suuruse ja koosseisu, omavahendite nõuete, omavahendite nõuete arvutamise aluse ja tegevuse taseme kohta seoses määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõikes 1 sätestatud tingimustega. Väikesed ja mitteseotud investeerimisühingud ei pea seega esitama sama üksikasjalikku teavet kui muud investeerimisühingud, kelle suhtes kohaldatakse määrust (EL) 2019/2033. Seepärast ei tohiks väikeste ja mitteseotud investeerimisühingute suhtes kohaldada K-teguri arvutamise aruandevorme. Lisaks on väikesed ja mitteseotud investeerimisühingud määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt vabastatud kontsentratsiooniriski aruandlusest ning pädevad asutused võivad nad vabastada likviidsusnõudeid käsitleva aruandluse kohustusest. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 kohaselt peavad väikesed ja mitteseotud investeerimisühingud esitama teabe oma omavahendite suuruse ja koosseisu, omavahendite nõuete, omavahendite nõuete arvutamise aluse ja tegevuse taseme kohta seoses määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõikes 1 sätestatud tingimustega. Väikesed ja mitteseotud investeerimisühingud ei pea seega esitama sama üksikasjalikku teavet kui muud investeerimisühingud, kelle suhtes kohaldatakse määrust (EL) 2019/2033. Seepärast ei tohiks väikeste ja mitteseotud investeerimisühingute suhtes kohaldada K-teguri arvutamise aruandevorme. Lisaks on väikesed ja mitteseotud investeerimisühingud määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 2 kolmanda lõigu kohaselt vabastatud kontsentratsiooniriski aruandlusest ning pädevad asutused võivad nad vabastada likviidsusnõudeid käsitleva aruandluse kohustusest.

| (3) | Kõik investeerimisühingud, kelle suhtes kohaldatakse määrust (EL) 2019/2033, peaksid esitama teabe oma tegevusprofiili ja suuruse kohta, et pädevad asutused saaksid hinnata, kas kõnealused investeerimisühingud vastavad määruse (EL) 2019/2033 artiklis 12 sätestatud tingimustele, et neid saaks liigitada väikesteks ja mitteseotud investeerimisühinguteks. |
| --- | --- |

(3)

Kõik investeerimisühingud, kelle suhtes kohaldatakse määrust (EL) 2019/2033, peaksid esitama teabe oma tegevusprofiili ja suuruse kohta, et pädevad asutused saaksid hinnata, kas kõnealused investeerimisühingud vastavad määruse (EL) 2019/2033 artiklis 12 sätestatud tingimustele, et neid saaks liigitada väikesteks ja mitteseotud investeerimisühinguteks.

| (4) | Selleks et tagada läbipaistvus oma investoritele ja laiematele turgudele, on määruse (EL) 2019/2033 artiklis 46 ette nähtud, et muud investeerimisühingud kui väikesed ja mitteseotud investeerimisühingud peavad avalikustama kõnealuse määruse VI osas kindlaks määratud teabe. Väikeste ja mitteseotud investeerimisühingute suhtes kõnealuseid avalikustamisnõudeid ei kohaldada, välja arvatud juhul, kui nad emiteerivad täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente, et nendesse instrumentidesse investeerijate jaoks oleks tagatud läbipaistvus. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et tagada läbipaistvus oma investoritele ja laiematele turgudele, on määruse (EL) 2019/2033 artiklis 46 ette nähtud, et muud investeerimisühingud kui väikesed ja mitteseotud investeerimisühingud peavad avalikustama kõnealuse määruse VI osas kindlaks määratud teabe. Väikeste ja mitteseotud investeerimisühingute suhtes kõnealuseid avalikustamisnõudeid ei kohaldada, välja arvatud juhul, kui nad emiteerivad täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente, et nendesse instrumentidesse investeerijate jaoks oleks tagatud läbipaistvus.

| (5) | Käesoleva määrusega tuleks investeerimisühingutele ette näha vormid ja tabelid, et nad saaksid esitada piisavalt põhjalikku ja võrreldavat teavet omavahendite koosseisu ja kvaliteedi kohta. Täpsemalt tuleb ette näha omavahendite koosseisu kvantitatiivse avalikustamise vorm ning paindlik vorm regulatiivsete omavahendite kooskõlastavaks võrdlemiseks auditeeritud finantsaruannetega. Samal põhjusel tuleb ette näha ka vorm, milles esitatakse teave investeerimisühingu emiteeritud omavahenditesse kuuluvate instrumentide kõige olulisemate tunnuste kohta. |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega tuleks investeerimisühingutele ette näha vormid ja tabelid, et nad saaksid esitada piisavalt põhjalikku ja võrreldavat teavet omavahendite koosseisu ja kvaliteedi kohta. Täpsemalt tuleb ette näha omavahendite koosseisu kvantitatiivse avalikustamise vorm ning paindlik vorm regulatiivsete omavahendite kooskõlastavaks võrdlemiseks auditeeritud finantsaruannetega. Samal põhjusel tuleb ette näha ka vorm, milles esitatakse teave investeerimisühingu emiteeritud omavahenditesse kuuluvate instrumentide kõige olulisemate tunnuste kohta.

| (6) | Selleks et hõlbustada aruandlus- ja avalikustamisnõuete rakendamist, tuleb parandada aruandlus- ja avalikustamisvormide omavahelist kooskõla. Seepärast peaks omavahendite koosseisu avalikustamise vorm olema kooskõlas asjaomase omavahendite taseme ja koosseisu aruandluse vormiga. Samal põhjusel peaks omavahendite ja auditeeritud finantsaruannete täieliku kooskõlastava võrdlemise avalikustamise vorm olema paindlik selles mõttes, et vormi jaotus peaks põhinema investeerimisühingu auditeeritud finantsaruannetes esitatud bilansi jaotusel. Lisaks peaks regulatiivsete omavahendite põhitunnuseid käsitleva teabe avalikustamise vorm olema muutumatu vorm ja selle keerukus peaks sõltuma omavahenditesse kuuluvate instrumentide keerukusest. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et hõlbustada aruandlus- ja avalikustamisnõuete rakendamist, tuleb parandada aruandlus- ja avalikustamisvormide omavahelist kooskõla. Seepärast peaks omavahendite koosseisu avalikustamise vorm olema kooskõlas asjaomase omavahendite taseme ja koosseisu aruandluse vormiga. Samal põhjusel peaks omavahendite ja auditeeritud finantsaruannete täieliku kooskõlastava võrdlemise avalikustamise vorm olema paindlik selles mõttes, et vormi jaotus peaks põhinema investeerimisühingu auditeeritud finantsaruannetes esitatud bilansi jaotusel. Lisaks peaks regulatiivsete omavahendite põhitunnuseid käsitleva teabe avalikustamise vorm olema muutumatu vorm ja selle keerukus peaks sõltuma omavahenditesse kuuluvate instrumentide keerukusest.

| (7) | Tagamaks, et investeerimisühingute nõuete täitmisega seotud kulud põhjendamatult ei suureneks ning et andmete kvaliteet säiliks, tuleks aruandlus- ja avalikustamiskohustused viia omavahel võimalikult suures ulatuses kooskõlla. Seepärast on asjakohane sätestada ühes määruses nii aruandlus- ja kui ka avalikustamisnõuete puhul kohaldatavad standardid. |
| --- | --- |

(7)

Tagamaks, et investeerimisühingute nõuete täitmisega seotud kulud põhjendamatult ei suureneks ning et andmete kvaliteet säiliks, tuleks aruandlus- ja avalikustamiskohustused viia omavahel võimalikult suures ulatuses kooskõlla. Seepärast on asjakohane sätestada ühes määruses nii aruandlus- ja kui ka avalikustamisnõuete puhul kohaldatavad standardid.

| (8) | Käesolev määrus põhineb rakenduslike tehniliste standardite eelnõul, mille Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) esitas komisjonile pärast konsulteerimist Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega. |
| --- | --- |

(8)

Käesolev määrus põhineb rakenduslike tehniliste standardite eelnõul, mille Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) esitas komisjonile pärast konsulteerimist Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvega.

| (9) | EBA on korraldanud käesoleva määruse aluseks oleva rakenduslike tehniliste standardite eelnõu kohta avalikud konsultatsioonid, analüüsinud võimalikku kaasnevat kulu ja kasu ning küsinud nõu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (2) artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult, |
| --- | --- |

(9)

EBA on korraldanud käesoleva määruse aluseks oleva rakenduslike tehniliste standardite eelnõu kohta avalikud konsultatsioonid, analüüsinud võimalikku kaasnevat kulu ja kasu ning küsinud nõu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1093/2010 (2) artikli 37 kohaselt loodud pangandussektori sidusrühmade kogult,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

JÄRELEVALVELINE ARUANDLUS

Artikkel 1

Aruandekuupäevad

1.   Määruse artikli 54 lõikes 1 osutatud teave esitatakse järgmiste aruandekuupäevade seisuga:

| a) | kvartaliaruandlus: 31. märts, 30. juuni, 30. september ja 31. detsember; |
| --- | --- |

a)

kvartaliaruandlus: 31. märts, 30. juuni, 30. september ja 31. detsember;

| b) | aastaaruandlus: 31. detsember. |
| --- | --- |

b)

aastaaruandlus: 31. detsember.

2.   Lõikes 1 osutatud aruandekuupäevi võib muuta, kui investeerimisühingutel on siseriikliku õiguse kohaselt lubatud esitada finantsteavet majandusaasta lõpu seisuga, mis erineb kalendriaastast, nii et kvartaliaruandlus toimub vastava majandusaasta iga kolme kuu järel ja aastaaruandlus majandusaasta lõpu seisuga.

Artikkel 2

Aruande esitamise kuupäevad

1.   Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõikes 1 osutatud teave esitatakse tööpäeva lõpuks järgmistel aruande esitamise kuupäevadel:

| a) | kvartaliaruandlus: 12. mai, 11. august, 11. november ja 11. veebruar; |
| --- | --- |

a)

kvartaliaruandlus: 12. mai, 11. august, 11. november ja 11. veebruar;

| b) | aastaaruandlus: 11. veebruar. |
| --- | --- |

b)

aastaaruandlus: 11. veebruar.

2.   Kui aruande esitamise kuupäev on sellise pädeva asutuse liikmesriigis, kellele aruanne tuleb esitada, riigipüha või laupäev või pühapäev, on aruande esitamise kuupäev järgmine tööpäev.

3.   Kui investeerimisühing esitab oma finantsteavet muudetud aruandekuupäevade seisuga, lähtuvalt oma majandusaasta lõpust, nagu sätestatud käesoleva määruse artikli 1 lõikes 2, võib aruande esitamise kuupäevi vastavalt sellele muuta, nii et muudetud aruandekuupäeva ja aruande esitamise kuupäeva vahele jääb sama arv päevi.

4.   Investeerimisühingud võivad esitada auditeerimata arvandmeid. Kui auditeeritud arvandmed erinevad juba esitatud auditeerimata arvandmetest, tuleb ilma põhjendamatute viivitusteta esitada parandatud, auditeeritud arvandmed. Käesoleva artikli kohaldamisel on „auditeerimata arvandmed“ sellised arvandmed, mille kohta ei ole saadud välisaudiitori arvamust, samas kui auditeeritud arvandmed on arvandmed, mille on auditeerinud välisaudiitor, kes on esitanud oma auditiarvamuse.

5.   Esitatud aruannete parandused tuleb esitada pädevatele asutustele põhjendamatu viivituseta.

Artikkel 3

Aruandlusnõuete individuaalne kohaldamine

Selleks et täita määruse (EL) 2019/2033 artiklis 54 sätestatud aruandlusnõudeid individuaalselt, esitavad investeerimisühingud käesoleva määruse artiklites 5, 6 ja 7 kindlaks määratud teabe nendes artiklites kindlaks määratud sagedusega.

Artikkel 4

Aruandlusnõuete kohaldamine konsolideeritud alusel

Selleks et täita määruse (EL) 2019/2033 artiklis 54 osutatud aruandlusnõudeid konsolideeritud alusel, esitavad investeerimisühingud käesoleva rakendusmääruse artiklites 5 ja 6 kindlaks määratud teabe nendes artiklites kindlaks määratud sagedusega.

Artikkel 5

Muude investeerimisühingute kui väikesed ja mitteseotud investeerimisühingud aruandluse vorming ja sagedus

1.   Muud investeerimisühingud kui väikesed ja mitteseotud investeerimisühingud esitavad määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõigetes 1 ja 2 nõutud teabe kord kvartalis, kasutades käesoleva määruse I lisas sätestatud vorme vastavalt käesoleva määruse II lisas esitatud juhistele.

2.   Muud investeerimisühingud kui väikesed ja mitteseotud investeerimisühingud, kes määravad RtM K-teguri nõude kindlaks K-NPRi alusel vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 21 lõikele 1, esitavad komisjoni rakendusmääruse (EL) 2021/451 (3) I lisa vormides C 18.00 – C 24.00 kindlaks määratud teabe kord kvartalis vastavalt kõnealuse rakendusmääruse II lisa 2. osas esitatud juhistele.

3.   Muud investeerimisühingud kui väikesed ja mitteseotud investeerimisühingud, kes kasutavad määruse (EL) 2019/2033 artikli 25 lõikes 4 sätestatud erandit, esitavad rakendusmääruse (EL) 2021/451 I lisa vormis C 34.02 kindlaks määratud teabe kord kvartalis vastavalt kõnealuse rakendusmääruse II lisa 2. osas esitatud juhistele.

4.   Muud investeerimisühingud kui väikesed ja mitteseotud investeerimisühingud, kes kasutavad määruse (EL) 2019/2033 artikli 25 lõike 5 teises lõigus sätestatud erandit, esitavad rakendusmääruse (EL) 2021/451 I lisa vormis C 25.00 kindlaks määratud teabe kord kvartalis vastavalt kõnealuse rakendusmääruse II lisa 2. osas sätestatud juhistele.

Artikkel 6

Väikeste ja mitteseotud investeerimisühingute aruandluse vorming ja sagedus

1.   Väikesed ja mitteseotud investeerimisühingud esitavad käesoleva määruse III lisas esitatud vormides kindlaks määratud teabe kord aastas vastavalt käesoleva määruse IV lisas esitatud juhistele. Investeerimisühingud, kelle suhtes kohaldatakse määruse (EL) 2019/2033 artikli 43 lõike 1 teises lõigus osutatud vabastust, on vabastatud kohustusest esitada käesoleva määruse III lisa vormis IF 09.01 kindlaks määratud teave.

Artikkel 7

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 8 kohaldamisest kasu saavate üksuste aruandluse vorming ja sagedus

Erandina käesoleva määruse artiklist 4 esitavad määruse (EL) 2019/2033 artikli 8 lõikes 3 osutatud üksused, kes saavad kasu kõnealuse artikli kohaldamisest, käesoleva määruse VIII lisa vormides sätestatud teabe kord kvartalis vastavalt käesoleva määruse IX lisas sätestatud juhistele.

Artikkel 8

Andmete täpsus ja esitamisega seotud teave

1.   Investeerimisühingud esitavad käesolevas määruses osutatud teabe pädevate asutuste kindlaks määratud andmevahetusvormingutes ja esituses, järgides V lisas kindlaks määratud andmepunktimudeli andmepunktimääratlust ja valideerimisvalemeid ning järgmist:

| a) | andmete esitamisel ei esitata teavet, mida ei ole nõutud või mis ei ole asjakohane; |
| --- | --- |

a)

andmete esitamisel ei esitata teavet, mida ei ole nõutud või mis ei ole asjakohane;

| b) | arvväärtused esitatakse faktidena vastavalt järgmistele põhimõtetele:






  i) | „rahalist“ andmetüüpi andmepunktid esitatakse miinimumtäpsusega tuhat ühikut; |
| --- | --- | --- |

b)

arvväärtused esitatakse faktidena vastavalt järgmistele põhimõtetele:

i)

„rahalist“ andmetüüpi andmepunktid esitatakse miinimumtäpsusega tuhat ühikut;

| ii) | „protsendilist“ andmetüüpi andmepunktid väljendatakse ühiku kohta miinimumtäpsusega neli kohta pärast koma; |
| --- | --- |

ii)

„protsendilist“ andmetüüpi andmepunktid väljendatakse ühiku kohta miinimumtäpsusega neli kohta pärast koma;

| iii) | „täisarvulist“ andmetüüpi andmepunktid esitatakse ilma kümnendkohtadeta, täisühiku täpsusega. |
| --- | --- |

iii)

„täisarvulist“ andmetüüpi andmepunktid esitatakse ilma kümnendkohtadeta, täisühiku täpsusega.

2.   Investeerimisühingute identifitseerimiseks kasutatakse nende juriidilise isiku tunnust (LEI). Muude juriidiliste isikute ja vastaspoolte kui investeerimisühingud identifitseerimiseks kasutatakse LEId siis, kui see on olemas.

3.   Investeerimisühingud lisavad käesoleva määruse alusel esitatavale teabele järgmise teabe:

| a) | aruandekuupäev ja aruandeperiood; |
| --- | --- |

a)

aruandekuupäev ja aruandeperiood;

| b) | aruandlusvaluuta; |
| --- | --- |

b)

aruandlusvaluuta;

| c) | raamatupidamisstandard; |
| --- | --- |

c)

raamatupidamisstandard;

| d) | aruannet esitava investeerimisühingu juriidilise isiku tunnus (LEI); |
| --- | --- |

d)

aruannet esitava investeerimisühingu juriidilise isiku tunnus (LEI);

| e) | konsolideerimise ulatus. |
| --- | --- |

e)

konsolideerimise ulatus.

II PEATÜKK

TEABE AVALIKUSTAMINE INVESTEERIMISÜHINGUTE POOLT

Artikkel 9

Avalikustamise põhimõtted

1.   Käesoleva määruse kohaselt avalikustatava teabe suhtes kohaldatakse järgmisi põhimõtteid:

| a) | avalikustatava teabe suhtes kohaldatakse sama sisekontrolli taset, mida kohaldatakse investeerimisühingu finantsaruandes sisalduva tegevusaruande suhtes; |
| --- | --- |

a)

avalikustatava teabe suhtes kohaldatakse sama sisekontrolli taset, mida kohaldatakse investeerimisühingu finantsaruandes sisalduva tegevusaruande suhtes;

| b) | avalikustatav teave peab olema selge ja esitatud teabe kasutajatele arusaadavalt ning edastatud ligipääsetaval andmekandjal. Olulised sõnumid peavad olema esile tõstetud ja kergesti leitavad. Keerukaid küsimusi selgitatakse lihtsas keeles. Seotud teave esitatakse koos; |
| --- | --- |

b)

avalikustatav teave peab olema selge ja esitatud teabe kasutajatele arusaadavalt ning edastatud ligipääsetaval andmekandjal. Olulised sõnumid peavad olema esile tõstetud ja kergesti leitavad. Keerukaid küsimusi selgitatakse lihtsas keeles. Seotud teave esitatakse koos;

| c) | avalikustatav teave peab olema aja jooksul sisukas ja järjepidev, et teabe kasutajad saaksid võrrelda teavet avalikustamisperioodide lõikes; |
| --- | --- |

c)

avalikustatav teave peab olema aja jooksul sisukas ja järjepidev, et teabe kasutajad saaksid võrrelda teavet avalikustamisperioodide lõikes;

| d) | kvantitatiivse avalikustatava teabe juures peab alati olema kvalitatiivne selgitus ja muu lisateave, mida võib olla vaja teabe kasutajatele selle teabe mõistmiseks, kusjuures eelkõige tuleb välja tuua iga oluline muutus võrreldes varem avalikustatud teabega. |
| --- | --- |

d)

kvantitatiivse avalikustatava teabe juures peab alati olema kvalitatiivne selgitus ja muu lisateave, mida võib olla vaja teabe kasutajatele selle teabe mõistmiseks, kusjuures eelkõige tuleb välja tuua iga oluline muutus võrreldes varem avalikustatud teabega.

Artikkel 10

Omavahendite avalikustamine investeerimisühingute poolt

Investeerimisühingud avalikustavad määruse (EL) 2019/2033 artikli 49 lõikes 1 nõutud teabe omavahendite kohta, kasutades käesoleva määruse VI lisas esitatud vorme vastavalt käesoleva määruse VII lisas esitatud asjakohastele juhistele.

Artikkel 11

Avalikustamise üldsätted

1.   Käesoleva määruse artiklis 10 osutatud teabe avalikustamisel tagavad investeerimisühingud, et arvväärtused esitatakse faktidena kooskõlas järgmisega:

| a) | kvantitatiivsed rahalised andmed avalikustatakse miinimumtäpsusega tuhat ühikut; |
| --- | --- |

a)

kvantitatiivsed rahalised andmed avalikustatakse miinimumtäpsusega tuhat ühikut;

| b) | „protsendina“ avalikustatavad kvantitatiivsed andmed väljendatakse ühiku kohta miinimumtäpsusega neli kohta pärast koma. |
| --- | --- |

b)

„protsendina“ avalikustatavad kvantitatiivsed andmed väljendatakse ühiku kohta miinimumtäpsusega neli kohta pärast koma.

2.   Käesoleva määruse artiklis 10 osutatud teabe avalikustamisel tagavad investeerimisühingud, et andmed on seotud kogu järgmise teabega:

| a) | avalikustamiskuupäev ja -periood; |
| --- | --- |

a)

avalikustamiskuupäev ja -periood;

| b) | avalikustamisel kasutatav vääring; |
| --- | --- |

b)

avalikustamisel kasutatav vääring;

| c) | avalikustava investeerimisühingu nimi ja asjakohasel juhul juriidilise isiku tunnus (LEI); |
| --- | --- |

c)

avalikustava investeerimisühingu nimi ja asjakohasel juhul juriidilise isiku tunnus (LEI);

| d) | raamatupidamisstandard, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

d)

raamatupidamisstandard, kui see on asjakohane;

| e) | konsolideerimise ulatus, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

e)

konsolideerimise ulatus, kui see on asjakohane.

III PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 12

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 10. detsember 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 314, 5.12.2019, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).

2

(3)  Komisjoni 17. detsembri 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/451, milles sätestatakse rakenduslikud tehnilised standardid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 575/2013 kohaldamiseks seoses krediidiasutuste ja investeerimisühingute järelevalvelise aruandlusega ning tunnistatakse kehtetuks rakendusmäärus (EL) nr 680/2014 (ELT L 97, 19.3.2021, lk 1).

3

---

I LISA

ARUANDLUS MUUDE INVESTEERIMISÜHINGUTE PUHUL KUI VÄIKESED JA MITTESEOTUD INVESTEERIMISÜHINGUD

| VORMID INVESTEERIMISÜHINGUTE JAOKS |
| --- |
| Vormi number | Vormi kood | Vormi / vormide rühma nimi | Lühinimi |
| | | OMAVAHENDID: tase, koosseis, nõuded ja arvutamine | |
| 1 | I 01.00 | Omavahendid | I1 |
| 2,1 | I 02.01 | Omavahendite nõuded | I2.1 |
| 2,2 | I 02.02 | Omavahendite suhtarvud | I2.2 |
| 3 | I 03.00 | Püsivate üldkulude nõuete arvutamine | I3 |
| 4 | I 04.00 | K-teguri kogunõude arvutamine | I4 |
| | | VÄIKESED JA MITTESEOTUD INVESTEERIMISÜHINGUD | |
| 5 | I 05.00 | Tegevuse tase – künniste läbivaatamine | I5 |
| | | K-TEGURI NÕUDED – TÄIENDAVAD ÜKSIKASJAD | |
| 6,1 | I 06.01 | Valitsetav vara – täiendavad üksikasjad | I6.1 |
| 6,2 | I 06.02 | Valitsetava vara koguväärtuse kuu keskmine | I6.2 |
| 6,3 | I 06.03 | Hoitav klientide raha – täiendavad üksikasjad | I6.3 |
| 6,4 | I 06.04 | Päevase hoitava klientide raha kogusumma keskmine | I6.4 |
| 6,5 | I 06.05 | Hoitav ja hallatav vara – täiendavad üksikasjad | I6.5 |
| 6,6 | I 06.06 | Päevase hoitava ja hallatava vara koguväärtuse keskmine | I6.6 |
| 6,7 | I 06.07 | Käideldud kliendi korraldused – täiendavad üksikasjad | I6.7 |
| 6,8 | I 06.08 | Päevas käideldud kliendi korralduste koguväärtuse keskmine | I6.8 |
| 6,9 | I 06.09 | K-netopositsioonirisk – täiendavad üksikasjad | I6.9 |
| 6,1 | I 06.10 | Kliiringu tagatis – täiendavad üksikasjad | I6.10 |
| 6,11 | I 06.11 | Tehingu vastaspoole makseviivitus – täiendavad üksikasjad | I6.11 |
| 6,12 | I 06.12 | Päevane kauplemismaht – täiendavad üksikasjad | I6.12 |
| 6,13 | I 06.13 | Kogu päevase kauplemismahu keskmine väärtus | I6.13 |
| | | KONTSENTRATSIOONIRISK | |
| 7 | I 07.00 | K-CON – täiendavad üksikasjad | I7 |
| 8,1 | I 08.01 | Kontsentratsiooniriski tase – hoitav klientide raha | I8.1 |
| 8,2 | I 08.02 | Kontsentratsiooniriski tase – hoitav ja hallatav vara | I8.2 |
| 8,3 | I 08.03 | Kontsentratsiooniriski tase – hoiustatud oma raha kokku | I8.3 |
| 8,4 | I 08.04 | Kontsentratsiooniriski tase – kogutulu | I8.4 |
| 8,5 | I 08.05 | Kauplemisportfelli kuuluvad riskipositsioonid | I8.5 |
| 8,6 | I 08.06 | Kauplemisportfellivälised ja bilansivälised kirjed | I8.6 |
| | | LIKVIIDSUSNÕUDED | |
| 9 | I 09.00 | Likviidsusnõuded | I9 |

VORMID INVESTEERIMISÜHINGUTE JAOKS

Vormi number

Vormi kood

Vormi / vormide rühma nimi

Lühinimi

OMAVAHENDID: tase, koosseis, nõuded ja arvutamine

1

I 01.00

Omavahendid

I1

2,1

I 02.01

Omavahendite nõuded

I2.1

2,2

I 02.02

Omavahendite suhtarvud

I2.2

3

I 03.00

Püsivate üldkulude nõuete arvutamine

I3

4

I 04.00

K-teguri kogunõude arvutamine

I4

VÄIKESED JA MITTESEOTUD INVESTEERIMISÜHINGUD

5

I 05.00

Tegevuse tase – künniste läbivaatamine

I5

K-TEGURI NÕUDED – TÄIENDAVAD ÜKSIKASJAD

6,1

I 06.01

Valitsetav vara – täiendavad üksikasjad

I6.1

6,2

I 06.02

Valitsetava vara koguväärtuse kuu keskmine

I6.2

6,3

I 06.03

Hoitav klientide raha – täiendavad üksikasjad

I6.3

6,4

I 06.04

Päevase hoitava klientide raha kogusumma keskmine

I6.4

6,5

I 06.05

Hoitav ja hallatav vara – täiendavad üksikasjad

I6.5

6,6

I 06.06

Päevase hoitava ja hallatava vara koguväärtuse keskmine

I6.6

6,7

I 06.07

Käideldud kliendi korraldused – täiendavad üksikasjad

I6.7

6,8

I 06.08

Päevas käideldud kliendi korralduste koguväärtuse keskmine

I6.8

6,9

I 06.09

K-netopositsioonirisk – täiendavad üksikasjad

I6.9

6,1

I 06.10

Kliiringu tagatis – täiendavad üksikasjad

I6.10

6,11

I 06.11

Tehingu vastaspoole makseviivitus – täiendavad üksikasjad

I6.11

6,12

I 06.12

Päevane kauplemismaht – täiendavad üksikasjad

I6.12

6,13

I 06.13

Kogu päevase kauplemismahu keskmine väärtus

I6.13

KONTSENTRATSIOONIRISK

7

I 07.00

K-CON – täiendavad üksikasjad

I7

8,1

I 08.01

Kontsentratsiooniriski tase – hoitav klientide raha

I8.1

8,2

I 08.02

Kontsentratsiooniriski tase – hoitav ja hallatav vara

I8.2

8,3

I 08.03

Kontsentratsiooniriski tase – hoiustatud oma raha kokku

I8.3

8,4

I 08.04

Kontsentratsiooniriski tase – kogutulu

I8.4

8,5

I 08.05

Kauplemisportfelli kuuluvad riskipositsioonid

I8.5

8,6

I 08.06

Kauplemisportfellivälised ja bilansivälised kirjed

I8.6

LIKVIIDSUSNÕUDED

9

I 09.00

Likviidsusnõuded

I9

I 01.00 – OMAVAHENDITE KOOSSEIS (I1)

| Rida | Kirje | Summa |
| --- | --- | --- |
| 0010 |
| 0010 | OMAVAHENDID | |
| 0020 | ESIMESE TASEME OMAVAHENDID | |
| 0030 | ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDID | |
| 0040 | Täielikult sissemakstud kapitaliinstrumendid | |
| 0050 | Ülekurss | |
| 0060 | Jaotamata kasum | |
| 0070 | Eelmiste aastate jaotamata kasum | |
| 0080 | Aktsepteeritav kasum | |
| 0090 | Muu akumuleeritud koondkasum | |
| 0100 | Muud reservid | |
| 0110 | Vähemusosalused, mis arvatakse esimese taseme põhiomavahendite hulka | |
| 0120 | Esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimine seoses usaldatavusfiltritega | |
| 0130 | Muud vahendid | |
| 0140 | (-) ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDITEST TEHTUD MAHAARVAMISED KOKKU | |
| 0150 | (-) Enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid | |
| 0160 | (-) Otsesed osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides | |
| 0170 | (-) Kaudsed osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides | |
| 0180 | (-) Sünteetilised osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides | |
| 0190 | (-) Jooksva majandusaasta kahjum | |
| 0200 | (-) Firmaväärtus | |
| 0210 | (-) Muu immateriaalne vara | |
| 0220 | (-) Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest, pärast seotud tulumaksu kohustuste mahaarvamist | |
| 0230 | (-) Väljaspool finantssektorit olev oluline osalus, mis ületab 15 % omavahenditest | |
| 0240 | (-) Finantssektorivälistes ettevõtjates olevate oluliste osaluste kogusumma, mis ületab 60 % omavahenditest | |
| 0250 | (-) Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut | |
| 0260 | (-) Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus investeerimisühingul on oluline investeering | |
| 0270 | (-) Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi varad | |
| 0280 | (-) Muud mahaarvamised | |
| 0290 | Esimese taseme põhiomavahendid: muud kapitalielemendid, mahaarvamised ja korrigeerimised | |
| 0300 | TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID | |
| 0310 | Täielikult sissemakstud otseemiteeritud kapitaliinstrumendid | |
| 0320 | Ülekurss | |
| 0330 | (-) TÄIENDAVATEST ESIMESE TASEME OMAVAHENDITEST TEHTUD MAHAARVAMISED KOKKU | |
| 0340 | (-) Enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid | |
| 0350 | (-) Otsesed osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides | |
| 0360 | (-) Kaudsed osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides | |
| 0370 | (-) Sünteetilised osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides | |
| 0380 | (-) Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut | |
| 0390 | (-) Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus investeerimisühingul on oluline investeering | |
| 0400 | (-) Muud mahaarvamised | |
| 0410 | Täiendavad esimese taseme omavahendid: muud kapitalielemendid, mahaarvamised ja korrigeerimised | |
| 0420 | TEISE TASEME OMAVAHENDID | |
| 0430 | Täielikult sissemakstud otseemiteeritud kapitaliinstrumendid | |
| 0440 | Ülekurss | |
| 0450 | (-) TEISE TASEME OMAVAHENDITEST TEHTUD MAHAARVAMISED KOKKU | |
| 0460 | (-) Enda teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid | |
| 0470 | (-) Otsesed osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides | |
| 0480 | (-) Kaudsed osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides | |
| 0490 | (-) Sünteetilised osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides | |
| 0500 | (-) Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut | |
| 0510 | (-) Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus investeerimisühingul on oluline investeering | |
| 0520 | Teise taseme omavahendid: muud kapitalielemendid, mahaarvamised ja korrigeerimised | |

Rida

Kirje

Summa

0010

0010

OMAVAHENDID

0020

ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

0030

ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDID

0040

Täielikult sissemakstud kapitaliinstrumendid

0050

Ülekurss

0060

Jaotamata kasum

0070

Eelmiste aastate jaotamata kasum

0080

Aktsepteeritav kasum

0090

Muu akumuleeritud koondkasum

0100

Muud reservid

0110

Vähemusosalused, mis arvatakse esimese taseme põhiomavahendite hulka

0120

Esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimine seoses usaldatavusfiltritega

0130

Muud vahendid

0140

(-) ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDITEST TEHTUD MAHAARVAMISED KOKKU

0150

(-) Enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid

0160

(-) Otsesed osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides

0170

(-) Kaudsed osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides

0180

(-) Sünteetilised osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides

0190

(-) Jooksva majandusaasta kahjum

0200

(-) Firmaväärtus

0210

(-) Muu immateriaalne vara

0220

(-) Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest, pärast seotud tulumaksu kohustuste mahaarvamist

0230

(-) Väljaspool finantssektorit olev oluline osalus, mis ületab 15 % omavahenditest

0240

(-) Finantssektorivälistes ettevõtjates olevate oluliste osaluste kogusumma, mis ületab 60 % omavahenditest

0250

(-) Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

0260

(-) Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus investeerimisühingul on oluline investeering

0270

(-) Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi varad

0280

(-) Muud mahaarvamised

0290

Esimese taseme põhiomavahendid: muud kapitalielemendid, mahaarvamised ja korrigeerimised

0300

TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

0310

Täielikult sissemakstud otseemiteeritud kapitaliinstrumendid

0320

Ülekurss

0330

(-) TÄIENDAVATEST ESIMESE TASEME OMAVAHENDITEST TEHTUD MAHAARVAMISED KOKKU

0340

(-) Enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid

0350

(-) Otsesed osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

0360

(-) Kaudsed osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

0370

(-) Sünteetilised osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

0380

(-) Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

0390

(-) Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus investeerimisühingul on oluline investeering

0400

(-) Muud mahaarvamised

0410

Täiendavad esimese taseme omavahendid: muud kapitalielemendid, mahaarvamised ja korrigeerimised

0420

TEISE TASEME OMAVAHENDID

0430

Täielikult sissemakstud otseemiteeritud kapitaliinstrumendid

0440

Ülekurss

0450

(-) TEISE TASEME OMAVAHENDITEST TEHTUD MAHAARVAMISED KOKKU

0460

(-) Enda teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid

0470

(-) Otsesed osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

0480

(-) Kaudsed osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

0490

(-) Sünteetilised osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

0500

(-) Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

0510

(-) Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus investeerimisühingul on oluline investeering

0520

Teise taseme omavahendid: muud kapitalielemendid, mahaarvamised ja korrigeerimised

I 02.01 – OMAVAHENDITE KOOSSEIS (I2.1)

| Rida | Kirje | Summa |
| --- | --- | --- |
| 0010 |
| 0010 | Omavahendite nõue | |
| 0020 | Püsiv miinimumkapitalinõue | |
| 0030 | Püsivate üldkulude nõue | |
| 0040 | K-teguri kogunõue | |
| | Üleminekulised omavahendite nõuded | |
| 0050 | Kapitalinõuete määruse omavahendite nõuetel põhinev üleminekunõue | |
| 0060 | Püsivate üldkulude nõudel põhinev üleminekunõue | |
| 0070 | Üleminekunõue investeerimisühingute puhul, kelle suhtes kohaldati varem ainult algkapitalinõuet | |
| 0080 | Üleminekunõue, mis põhineb algkapitalinõudel tegevusloa saamise ajal | |
| 0090 | Üleminekunõue investeerimisühingute puhul, kellel ei ole luba osutada teatavaid teenuseid | |
| 0100 | Üleminekunõue vähemalt 250 000 eurot | |
| | Memokirjed | |
| 0110 | Täiendavate omavahendite nõue | |
| 0120 | Täiendavate omavahendite suunis | |
| 0130 | Omavahendite kogunõue | |

Rida

Kirje

Summa

0010

0010

Omavahendite nõue

0020

Püsiv miinimumkapitalinõue

0030

Püsivate üldkulude nõue

0040

K-teguri kogunõue

Üleminekulised omavahendite nõuded

0050

Kapitalinõuete määruse omavahendite nõuetel põhinev üleminekunõue

0060

Püsivate üldkulude nõudel põhinev üleminekunõue

0070

Üleminekunõue investeerimisühingute puhul, kelle suhtes kohaldati varem ainult algkapitalinõuet

0080

Üleminekunõue, mis põhineb algkapitalinõudel tegevusloa saamise ajal

0090

Üleminekunõue investeerimisühingute puhul, kellel ei ole luba osutada teatavaid teenuseid

0100

Üleminekunõue vähemalt 250 000 eurot

Memokirjed

0110

Täiendavate omavahendite nõue

0120

Täiendavate omavahendite suunis

0130

Omavahendite kogunõue

I 02.02 – OMAVAHENDITE SUHTARVUD (IF2.2)

| Rida | Kirje | Summa |
| --- | --- | --- |
| 0010 |
| 0010 | Esimese taseme põhiomavahendite suhtarv | |
| 0020 | Esimese taseme põhiomavahendite ülejääk (+) / puudujääk (–) | |
| 0030 | Esimese taseme omavahendite suhtarv | |
| 0040 | Esimese taseme omavahendite ülejääk (+) / puudujääk (–) | |
| 0050 | Omavahendite suhtarv | |
| 0060 | Koguomavahendite ülejääk (+) / puudujääk (-) | |

Rida

Kirje

Summa

0010

0010

Esimese taseme põhiomavahendite suhtarv

0020

Esimese taseme põhiomavahendite ülejääk (+) / puudujääk (–)

0030

Esimese taseme omavahendite suhtarv

0040

Esimese taseme omavahendite ülejääk (+) / puudujääk (–)

0050

Omavahendite suhtarv

0060

Koguomavahendite ülejääk (+) / puudujääk (-)

I 03.00 – PÜSIVATE ÜLDKULUDE NÕUDE ARVUTAMINE (I3)

| | | Summa |
| --- | --- | --- |
| Rida | Kirje | 0010 |
| 0010 | Püsivate üldkulude nõue | |
| 0020 | Eelmise aasta püsivad üldkulud pärast kasumi jaotamist | |
| 0030 | Eelmise aasta kogukulud pärast kasumi jaotamist | |
| 0040 | Millest: kolmandate isikute poolt investeerimisühingute nimel kantud püsikulud | |
| 0050 | (-) Mahaarvamised kokku | |
| 0060 | (-) Töötajate preemiad ja muud tasud | |
| 0070 | (-) Töötajate, direktorite ja osanike netokasumiosad | |
| 0080 | (-) Muud kaalutlusõigusepõhised kasumijaotised ja muutuvtasu | |
| 0090 | (-) Maksmisele kuuluvad jagatud komisjonitasud ja tasud | |
| 0100 | (-) Kesksetele vastaspooltele makstud tasud, maakleritasud ja muud kulud, mida võetakse klientidelt | |
| 0110 | (-) Tasud seotud vahendajatele | |
| 0120 | (-) Klientidele kliendi rahalt makstud intressid, kui investeerimisühingul on sellega seoses kaalutlusõigus | |
| 0130 | (-) Erakorralisest tegevusest tulenevad ühekordsed kulud | |
| 0140 | (-) Maksudega seotud kulud | |
| 0150 | (-) Oma arvel finantsinstrumentidega kauplemisest tulenev kahjum | |
| 0160 | (-) Lepingupõhised kasumi ja kahjumi ülekandmise lepingud | |
| 0170 | (-) Toorainekulud | |
| 0180 | (-) Maksed üldisesse pangandusreservi | |
| 0190 | (-) Omavahenditest juba maha arvatud kirjetega seotud kulud | |
| 0200 | Jooksva aasta prognoositavad püsivad üldkulud | |
| 0210 | Püsivate üldkulude muutus (%) | |

Summa

Rida

Kirje

0010

0010

Püsivate üldkulude nõue

0020

Eelmise aasta püsivad üldkulud pärast kasumi jaotamist

0030

Eelmise aasta kogukulud pärast kasumi jaotamist

0040

Millest: kolmandate isikute poolt investeerimisühingute nimel kantud püsikulud

0050

(-) Mahaarvamised kokku

0060

(-) Töötajate preemiad ja muud tasud

0070

(-) Töötajate, direktorite ja osanike netokasumiosad

0080

(-) Muud kaalutlusõigusepõhised kasumijaotised ja muutuvtasu

0090

(-) Maksmisele kuuluvad jagatud komisjonitasud ja tasud

0100

(-) Kesksetele vastaspooltele makstud tasud, maakleritasud ja muud kulud, mida võetakse klientidelt

0110

(-) Tasud seotud vahendajatele

0120

(-) Klientidele kliendi rahalt makstud intressid, kui investeerimisühingul on sellega seoses kaalutlusõigus

0130

(-) Erakorralisest tegevusest tulenevad ühekordsed kulud

0140

(-) Maksudega seotud kulud

0150

(-) Oma arvel finantsinstrumentidega kauplemisest tulenev kahjum

0160

(-) Lepingupõhised kasumi ja kahjumi ülekandmise lepingud

0170

(-) Toorainekulud

0180

(-) Maksed üldisesse pangandusreservi

0190

(-) Omavahenditest juba maha arvatud kirjetega seotud kulud

0200

Jooksva aasta prognoositavad püsivad üldkulud

0210

Püsivate üldkulude muutus (%)

I 04.00 – K-TEGURI KOGUNÕUDE ARVUTAMINE (I4)

| | | Teguri summa | K-teguri nõue |
| --- | --- | --- | --- |
| Rida | Kirje | 0010 | 0020 |
| 0010 | K-TEGURI KOGUNÕUE | | |
| 0020 | Kliendile tekitatav risk | | |
| 0030 | Valitsetav vara | | |
| 0040 | Hoitav klientide raha – eraldi kontodel | | |
| 0050 | Hoitav klientide raha – eraldamata kontodel | | |
| 0060 | Hoitav ja hallatav vara | | |
| 0070 | Käideldavad kliendi korraldused – kassatehingud | | |
| 0080 | Käideldavad kliendi korraldused – tuletistehingud | | |
| 0090 | Turule tekitatav risk | | |
| 0100 | K-netopositsiooniriski nõue | | |
| 0110 | Kliiringu tagatis | | |
| 0120 | Investeerimisühingule tekitatav risk | | |
| 0130 | Tehingu vastaspoole makseviivitus | | |
| 0140 | Päevane kauplemismaht – kassatehingud | | |
| 0150 | Päevane kauplemismaht – tuletistehingud | | |
| 0160 | K-kontsentratsiooniriski nõue | | |

Teguri summa

K-teguri nõue

Rida

Kirje

0010

0020

0010

K-TEGURI KOGUNÕUE

0020

Kliendile tekitatav risk

0030

Valitsetav vara

0040

Hoitav klientide raha – eraldi kontodel

0050

Hoitav klientide raha – eraldamata kontodel

0060

Hoitav ja hallatav vara

0070

Käideldavad kliendi korraldused – kassatehingud

0080

Käideldavad kliendi korraldused – tuletistehingud

0090

Turule tekitatav risk

0100

K-netopositsiooniriski nõue

0110

Kliiringu tagatis

0120

Investeerimisühingule tekitatav risk

0130

Tehingu vastaspoole makseviivitus

0140

Päevane kauplemismaht – kassatehingud

0150

Päevane kauplemismaht – tuletistehingud

0160

K-kontsentratsiooniriski nõue

I 05.00 – TEGEVUSE TASE – KÜNNISTE LÄBIVAATAMINE (I5)

| | | Summa |
| --- | --- | --- |
| Rida | Kirje | 0010 |
| 0010 | (Kombineeritud) valitsetav vara | |
| 0020 | (Kombineeritud) käideldavad kliendi korraldused – kassatehingud | |
| 0030 | (Kombineeritud) käideldavad kliendi korraldused – tuletisinstrumendid | |
| 0040 | Hoitav ja hallatav vara | |
| 0050 | Hoitav klientide raha | |
| 0060 | Päevane kauplemismaht – kassa- ja tuletistehingud | |
| 0070 | Netopositsioonirisk | |
| 0080 | Kliiringu tagatis | |
| 0090 | Tehingu vastaspoole makseviivitus | |
| 0100 | (Kombineeritud) bilansimaht ja bilansiväline maht | |
| 0110 | Kombineeritud aastane kogubrutotulu | |
| 0120 | Aastane kogubrutotulu | |
| 0130 | (-) Grupisisene osa aastasest kogubrutotulust | |
| 0140 | Millest: tulu korralduste vastuvõtmisest ja edastamisest | |
| 0150 | Millest: tulu korralduste täitmisest | |
| 0160 | Millest: tulu oma arvel kauplemisest | |
| 0170 | Millest: tulu portfelli valitsemisest | |
| 0180 | Millest: tulu investeerimisnõustamisest | |
| 0190 | Millest: tulu finantsinstrumentide emissiooni tagamisest / pakkumise korraldamisest siduva kohustuse alusel | |
| 0200 | Millest: tulu pakkumise korraldamisest siduva kohustuseta | |
| 0210 | Millest: tulu mitmepoolse kauplemissüsteemi korraldamisest | |
| 0220 | Millest: tulu organiseeritud kauplemissüsteemi korraldamisest | |
| 0230 | Millest: tulu finantsinstrumentide hoidmisest ja haldamisest | |
| 0240 | Millest: tulu investoritele krediidi või laenu andmisest | |
| 0250 | Millest: tulu ettevõtjate nõustamisest kapitali struktuuri, tööstusstrateegia ja muudes sellealastes küsimustes ning äriühingute ühinemise ja ostuga seotud nõustamisest ja teenustest | |
| 0260 | Millest: tulu valuutavahetusteenustest | |
| 0270 | Millest: investeerimis- ja finantsanalüüs | |
| 0280 | Millest: tulu väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud teenustest | |
| 0290 | Millest: tuletisinstrumentide alusvaraga seotud investeerimisteenused ja abitegevused | |

Summa

Rida

Kirje

0010

0010

(Kombineeritud) valitsetav vara

0020

(Kombineeritud) käideldavad kliendi korraldused – kassatehingud

0030

(Kombineeritud) käideldavad kliendi korraldused – tuletisinstrumendid

0040

Hoitav ja hallatav vara

0050

Hoitav klientide raha

0060

Päevane kauplemismaht – kassa- ja tuletistehingud

0070

Netopositsioonirisk

0080

Kliiringu tagatis

0090

Tehingu vastaspoole makseviivitus

0100

(Kombineeritud) bilansimaht ja bilansiväline maht

0110

Kombineeritud aastane kogubrutotulu

0120

Aastane kogubrutotulu

0130

(-) Grupisisene osa aastasest kogubrutotulust

0140

Millest: tulu korralduste vastuvõtmisest ja edastamisest

0150

Millest: tulu korralduste täitmisest

0160

Millest: tulu oma arvel kauplemisest

0170

Millest: tulu portfelli valitsemisest

0180

Millest: tulu investeerimisnõustamisest

0190

Millest: tulu finantsinstrumentide emissiooni tagamisest / pakkumise korraldamisest siduva kohustuse alusel

0200

Millest: tulu pakkumise korraldamisest siduva kohustuseta

0210

Millest: tulu mitmepoolse kauplemissüsteemi korraldamisest

0220

Millest: tulu organiseeritud kauplemissüsteemi korraldamisest

0230

Millest: tulu finantsinstrumentide hoidmisest ja haldamisest

0240

Millest: tulu investoritele krediidi või laenu andmisest

0250

Millest: tulu ettevõtjate nõustamisest kapitali struktuuri, tööstusstrateegia ja muudes sellealastes küsimustes ning äriühingute ühinemise ja ostuga seotud nõustamisest ja teenustest

0260

Millest: tulu valuutavahetusteenustest

0270

Millest: investeerimis- ja finantsanalüüs

0280

Millest: tulu väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud teenustest

0290

Millest: tuletisinstrumentide alusvaraga seotud investeerimisteenused ja abitegevused

I 06.00   K-tegur - täiendavad üksikasjad (I 06)

I 06.01   Valitsetav vara – täiendavad üksikasjad

| | | Teguri summa |
| --- | --- | --- |
| | | Kuu t | Kuu t-1 | Kuu t-2 |
| | | 0010 | 0020 | 0030 |
| 0010 | AUM kokku (keskmised summad) | | | |
| 0020 | Millest: AUM - kaalutlusõigusel põhinev väärtpaberiportfelli valitsemine | | | |
| 0030 | Millest: ametlikult teisele ettevõtjale delegeeritud AUM | | | |
| 0040 | AUM - pidev kaalutlusõiguseväline nõustamine | | | |

Teguri summa

Kuu t

Kuu t-1

Kuu t-2

0010

0020

0030

0010

AUM kokku (keskmised summad)

0020

Millest: AUM - kaalutlusõigusel põhinev väärtpaberiportfelli valitsemine

0030

Millest: ametlikult teisele ettevõtjale delegeeritud AUM

0040

AUM - pidev kaalutlusõiguseväline nõustamine

I 06.02   Kuine valitsetav vara

| | | Kuulõpu väärtused |
| --- | --- | --- |
| | | Kuu t-3 | Kuu t-4 | Kuu t-5 | Kuu t-6 | Kuu t-7 | Kuu t-8 | Kuu t-9 | Kuu t-10 | Kuu t-11 | Kuu t-12 | Kuu t-13 | Kuu t-14 | Kuu t-15 | Kuu t-16 |
| | | 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 | 0100 | 0110 | 0120 | 0130 | 0140 |
| 0010 | Kuine valitsetav vara kokku | | | | | | | | | | | | | | |
| 0020 | Kuine valitsetav vara – kaalutlusõigusel põhinev väärtpaberiportfelli valitsemine | | | | | | | | | | | | | | |
| 0030 | Millest: ametlikult teisele ettevõtjale delegeeritud varad | | | | | | | | | | | | | | |
| 0040 | Kuine valitsetav vara – pidev kaalutlusõiguseväline nõustamine | | | | | | | | | | | | | | |

Kuulõpu väärtused

Kuu t-3

Kuu t-4

Kuu t-5

Kuu t-6

Kuu t-7

Kuu t-8

Kuu t-9

Kuu t-10

Kuu t-11

Kuu t-12

Kuu t-13

Kuu t-14

Kuu t-15

Kuu t-16

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0090

0100

0110

0120

0130

0140

0010

Kuine valitsetav vara kokku

0020

Kuine valitsetav vara – kaalutlusõigusel põhinev väärtpaberiportfelli valitsemine

0030

Millest: ametlikult teisele ettevõtjale delegeeritud varad

0040

Kuine valitsetav vara – pidev kaalutlusõiguseväline nõustamine

I 06.03   Hoitav klientide raha – täiendavad üksikasjad

| | | Teguri summa |
| --- | --- | --- |
| | | Kuu t | Kuu t-1 | Kuu t-2 |
| | | 0010 | 0020 | 0030 |
| 0010 | CMH – eraldi kontodel (keskmised summad) | | | |
| 0020 | CMH – eraldamata kontodel (keskmised summad) | | | |

Teguri summa

Kuu t

Kuu t-1

Kuu t-2

0010

0020

0030

0010

CMH – eraldi kontodel (keskmised summad)

0020

CMH – eraldamata kontodel (keskmised summad)

I 06.04   Päevase hoitava klientide raha kogusumma keskmine

| | | Päevase hoitava klientide raha kogusumma kuu keskmine |
| --- | --- | --- |
| | | Kuu t-3 | Kuu t-4 | Kuu t-5 | Kuu t-6 | Kuu t-7 | Kuu t-8 | Kuu t-9 | Kuu t-10 |
| | | 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 |
| 0010 | Päevase hoitava klientide raha kogusumma– eraldi kontodel | | | | | | | | |
| 0020 | Päevase hoitava klientide raha kogusumma– eraldamata kontodel | | | | | | | | |

Päevase hoitava klientide raha kogusumma kuu keskmine

Kuu t-3

Kuu t-4

Kuu t-5

Kuu t-6

Kuu t-7

Kuu t-8

Kuu t-9

Kuu t-10

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0010

Päevase hoitava klientide raha kogusumma– eraldi kontodel

0020

Päevase hoitava klientide raha kogusumma– eraldamata kontodel

I 06.05   Hoitav ja hallatav vara – täiendavad üksikasjad

| | | Teguri summa |
| --- | --- | --- |
| | | Kuu t | Kuu t-1 | Kuu t-2 |
| | | 0010 | 0020 | 0030 |
| 0010 | ASA kokku (keskmised summad) | | | |
| 0020 | Millest: finantsinstrumentide õiglane väärtus (2. tase) | | | |
| 0030 | Millest: finantsinstrumentide õiglane väärtus (3. tase) | | | |
| 0040 | Millest: ametlikult teisele finantsettevõtjale delegeeritud varad | | | |
| 0050 | Millest: teise finantsettevõtja varad, mis on ametlikult delegeeritud investeerimisühingule | | | |

Teguri summa

Kuu t

Kuu t-1

Kuu t-2

0010

0020

0030

0010

ASA kokku (keskmised summad)

0020

Millest: finantsinstrumentide õiglane väärtus (2. tase)

0030

Millest: finantsinstrumentide õiglane väärtus (3. tase)

0040

Millest: ametlikult teisele finantsettevõtjale delegeeritud varad

0050

Millest: teise finantsettevõtja varad, mis on ametlikult delegeeritud investeerimisühingule

I 06.06   Päevase hoitava ja hallatava vara koguväärtuse keskmine

| | | Päevase hoitava ja hallatava vara koguväärtuse kuu keskmine |
| --- | --- | --- |
| | | Kuu t-3 | Kuu t-4 | Kuu t-5 | Kuu t-6 | Kuu t-7 | Kuu t-8 | Kuu t-9 | Kuu t-10 |
| | | 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 |
| 0010 | Hoitav ja hallatav vara | | | | | | | | |
| 0020 | Millest: finantsinstrumentide õiglane väärtus (2. tase) | | | | | | | | |
| 0030 | Millest: finantsinstrumentide õiglane väärtus (3. tase) | | | | | | | | |
| 0040 | Millest: ametlikult teisele finantsettevõtjale delegeeritud varad | | | | | | | | |
| 0050 | Millest: teise finantsettevõtja varad, mis on ametlikult delegeeritud investeerimisühingule | | | | | | | | |

Päevase hoitava ja hallatava vara koguväärtuse kuu keskmine

Kuu t-3

Kuu t-4

Kuu t-5

Kuu t-6

Kuu t-7

Kuu t-8

Kuu t-9

Kuu t-10

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0010

Hoitav ja hallatav vara

0020

Millest: finantsinstrumentide õiglane väärtus (2. tase)

0030

Millest: finantsinstrumentide õiglane väärtus (3. tase)

0040

Millest: ametlikult teisele finantsettevõtjale delegeeritud varad

0050

Millest: teise finantsettevõtja varad, mis on ametlikult delegeeritud investeerimisühingule

I 06.07   Käideldud kliendi korraldused – täiendavad üksikasjad

| | | Teguri summa |
| --- | --- | --- |
| | | Kuu t | Kuu t-1 | Kuu t-2 |
| | | 0010 | 0020 | 0030 |
| 0010 | COH - kassatehingud (keskmised summad) | | | |
| 0020 | Millest: kliendi korralduste täitmine | | | |
| 0030 | Millest: kliendi korralduste vastuvõtmine ja edastamine | | | |
| 0040 | COH - tuletisinstrumendid (keskmised summad) | | | |
| 0050 | Millest: kliendi korralduste täitmine | | | |
| 0060 | Millest: kliendi korralduste vastuvõtmine ja edastamine | | | |

Teguri summa

Kuu t

Kuu t-1

Kuu t-2

0010

0020

0030

0010

COH - kassatehingud (keskmised summad)

0020

Millest: kliendi korralduste täitmine

0030

Millest: kliendi korralduste vastuvõtmine ja edastamine

0040

COH - tuletisinstrumendid (keskmised summad)

0050

Millest: kliendi korralduste täitmine

0060

Millest: kliendi korralduste vastuvõtmine ja edastamine

I 06.08   Päevas käideldud kliendi korralduste koguväärtuse keskmine

| | | Päevas käideldud kliendi korralduste koguväärtuse kuu keskmine |
| --- | --- | --- |
| | | Kuu t-3 | Kuu t-4 | Kuu t-5 | Kuu t-6 | Kuu t-7 |
| | | 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 |
| 0010 | Päevas käideldud kliendi korralduste koguväärtus – kassaväärtus | | | | | |
| 0020 | Millest: kliendi korralduste täitmine | | | | | |
| 0030 | Millest: kliendi korralduste vastuvõtmine ja edastamine | | | | | |
| 0040 | Päevas käideldud kliendi korralduste koguväärtus - tuletisinstrumendid | | | | | |
| 0050 | Millest: kliendi korralduste täitmine | | | | | |
| 0060 | Millest: kliendi korralduste vastuvõtmine ja edastamine | | | | | |

Päevas käideldud kliendi korralduste koguväärtuse kuu keskmine

Kuu t-3

Kuu t-4

Kuu t-5

Kuu t-6

Kuu t-7

0010

0020

0030

0040

0050

0010

Päevas käideldud kliendi korralduste koguväärtus – kassaväärtus

0020

Millest: kliendi korralduste täitmine

0030

Millest: kliendi korralduste vastuvõtmine ja edastamine

0040

Päevas käideldud kliendi korralduste koguväärtus - tuletisinstrumendid

0050

Millest: kliendi korralduste täitmine

0060

Millest: kliendi korralduste vastuvõtmine ja edastamine

I 06.09   K-netopositsioonirisk – täiendavad üksikasjad

| | | K-teguri nõue / summa |
| --- | --- | --- |
| | 0010 |
| 0010 | Standardmeetod kokku | |
| 0020 | Positsioonirisk | |
| 0030 | Omakapitaliinstrumendid | |
| 0040 | Võlainstrumendid | |
| 0050 | Millest: väärtpaberistamised | |
| 0055 | Investeerimisfondides olevate positsioonide positsioonirisk, mille suhtes kohaldatakse erimeetodit | |
| 0060 | Valuutarisk | |
| 0070 | Kaubarisk | |
| 0080 | Sisemudeli meetod | |

K-teguri nõue / summa

0010

0010

Standardmeetod kokku

0020

Positsioonirisk

0030

Omakapitaliinstrumendid

0040

Võlainstrumendid

0050

Millest: väärtpaberistamised

0055

Investeerimisfondides olevate positsioonide positsioonirisk, mille suhtes kohaldatakse erimeetodit

0060

Valuutarisk

0070

Kaubarisk

0080

Sisemudeli meetod

I 06.10   Kliiringu tagatis – täiendavad üksikasjad

| Kliiriv liige | Panus igapäevaselt nõutavasse kogutagatisse päeval, mil |
| --- | --- |
| Nimi | Kood | Koodi liik | nõutav kogutagatis oli suurim | nõutav kogutagatis oli suuruselt teine | nõutav kogutagatis oli suuruselt kolmas |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 |
| | | | | | |

Kliiriv liige

Panus igapäevaselt nõutavasse kogutagatisse päeval, mil

Nimi

Kood

Koodi liik

nõutav kogutagatis oli suurim

nõutav kogutagatis oli suuruselt teine

nõutav kogutagatis oli suuruselt kolmas

0010

0020

0030

0040

0050

0060

I 06.11   Tehingu vastaspoole makseviivitus – täiendavad üksikasjad

| | | K-teguri nõue | Riskipositsiooni väärtus | Asenduskulu | Võimalik tulevane riskipositsioon | Tagatis |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 |
| | Jaotus riskipositsiooni väärtuse kindlaksmääramise meetodi järgi |
| 0010 | Investeerimisühinguid käsitleva määruse kohaldamine: K-TCD | | | | | |
| 0020 | Alternatiivsed meetodid: vastavalt kapitalinõuete määrusele kindlaks määratud riskipositsiooni väärtus | | | | | |
| 0030 | SA-CCR | | | | | |
| 0040 | Lihtsustatud SA-CCR | | | | | |
| 0050 | Esmase riskipositsiooni meetod | | | | | |
| 0060 | Alternatiivsed meetodid: kapitalinõuete määruse raamistiku täielik kohaldamine | | | | | |
| 0070 | Memokirje: krediidiväärtuse korrigeerimise komponent | | | | | |
| 0080 | Millest: arvutatud vastavalt kapitalinõuete määruse raamistikule | | | | | |
| | Jaotus vastaspoole liikide alusel |
| 0090 | Keskvalitsused, keskpangad ja avaliku sektori asutused | | | | | |
| 0100 | Krediidiasutused ja investeerimisühingud | | | | | |
| 0110 | Muud vastaspooled | | | | | |

K-teguri nõue

Riskipositsiooni väärtus

Asenduskulu

Võimalik tulevane riskipositsioon

Tagatis

0010

0020

0030

0040

0050

Jaotus riskipositsiooni väärtuse kindlaksmääramise meetodi järgi

0010

Investeerimisühinguid käsitleva määruse kohaldamine: K-TCD

0020

Alternatiivsed meetodid: vastavalt kapitalinõuete määrusele kindlaks määratud riskipositsiooni väärtus

0030

SA-CCR

0040

Lihtsustatud SA-CCR

0050

Esmase riskipositsiooni meetod

0060

Alternatiivsed meetodid: kapitalinõuete määruse raamistiku täielik kohaldamine

0070

Memokirje: krediidiväärtuse korrigeerimise komponent

0080

Millest: arvutatud vastavalt kapitalinõuete määruse raamistikule

Jaotus vastaspoole liikide alusel

0090

Keskvalitsused, keskpangad ja avaliku sektori asutused

0100

Krediidiasutused ja investeerimisühingud

0110

Muud vastaspooled

I 06.12   Päevane kauplemismaht – täiendavad üksikasjad

| | | Teguri summa |
| --- | --- | --- |
| | | Kuu t | Kuu t-1 | Kuu t-2 |
| | | 0010 | 0020 | 0030 |
| 0010 | DTF kokku - kassatehingud (keskmised summad) | | | |
| 0020 | DTF kokku - tuletistehingud (keskmised summad) | | | |

Teguri summa

Kuu t

Kuu t-1

Kuu t-2

0010

0020

0030

0010

DTF kokku - kassatehingud (keskmised summad)

0020

DTF kokku - tuletistehingud (keskmised summad)

I 06.13   Kogu päevase kauplemismahu keskmine väärtus

| | | Kogu päevase kauplemismahu kuu keskmine |
| --- | --- | --- |
| | | Kuu t-3 | Kuu t-4 | Kuu t-5 | Kuu t-6 | Kuu t-7 | Kuu t-8 | Kuu t-9 | Kuu t-10 |
| | | 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 |
| 0010 | Päevane kauplemismaht – kassatehingud | | | | | | | | |
| 0020 | Päevane kauplemismaht – tuletistehingud | | | | | | | | |

Kogu päevase kauplemismahu kuu keskmine

Kuu t-3

Kuu t-4

Kuu t-5

Kuu t-6

Kuu t-7

Kuu t-8

Kuu t-9

Kuu t-10

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0010

Päevane kauplemismaht – kassatehingud

0020

Päevane kauplemismaht – tuletistehingud

I 07.00 – K-CON - täiendavad üksikasjad (I7)

| Vastaspoole tunnuskood | Kauplemisportfelli kuuluvad riskipositsioonid, mis ületavad investeerimisühinguid käsitleva määruse artikli 37 lõikes 1 sätestatud piirmäärasid |
| --- | --- |
| Kood | Koodi liik | Nimi | Rühm/üksikklient | Vastaspoole liik | Riskipositsiooni väärtus | Riskipositsiooni väärtus (protsendina omavahenditest) | Koguriskipositsiooni omavahendite nõue | Riskipositsiooni väärtuse ületamine | Ületamise kestus (päevades) | K-CONi omavahendite nõue ületamise puhul |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 | 0100 | 0110 |
| | | | | | | | | | | |

Vastaspoole tunnuskood

Kauplemisportfelli kuuluvad riskipositsioonid, mis ületavad investeerimisühinguid käsitleva määruse artikli 37 lõikes 1 sätestatud piirmäärasid

Kood

Koodi liik

Nimi

Rühm/üksikklient

Vastaspoole liik

Riskipositsiooni väärtus

Riskipositsiooni väärtus (protsendina omavahenditest)

Koguriskipositsiooni omavahendite nõue

Riskipositsiooni väärtuse ületamine

Ületamise kestus (päevades)

K-CONi omavahendite nõue ületamise puhul

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0090

0100

0110

I 08.00 – KONTSENTRATSIOONIRISK – investeerimisühinguid käsitleva määruse artikel 54 (I8)

I 08.01   Kontsentratsiooniriski tase – hoitav klientide raha

| Ettevõtjad | CMH kokku aruandekuupäeval | |
| --- | --- | --- |
| Kood | Koodi liik | Nimi | Rühm/üksikklient | Selles ettevõtjas hoitava klientide raha protsent |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 |
| | | | | | |

Ettevõtjad

CMH kokku aruandekuupäeval

Kood

Koodi liik

Nimi

Rühm/üksikklient

Selles ettevõtjas hoitava klientide raha protsent

0010

0020

0030

0040

0050

0060

I 08.02   Kontsentratsiooniriski tase – hoitav ja hallatav vara

| Ettevõtjad | ASA kokku aruandekuupäeval | |
| --- | --- | --- |
| Kood | Koodi liik | Nimi | Rühm/üksikklient | Selles ettevõtjas hoitavate kliendi väärtpaberite protsent |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 |
| | | | | | |

Ettevõtjad

ASA kokku aruandekuupäeval

Kood

Koodi liik

Nimi

Rühm/üksikklient

Selles ettevõtjas hoitavate kliendi väärtpaberite protsent

0010

0020

0030

0040

0050

0060

I 08.03   Kontsentratsiooniriski tase - hoiustatud oma raha kokku

| Ettevõtja | Investeerimisühingu hoiustatud oma raha – viis suurimat riskipositsiooni |
| --- | --- |
| Kood | Koodi liik | Nimi | Rühm/üksikklient | Ettevõtjas hoitavate investeerimisühingu rahahoiuste summa | Ettevõtjas hoitavate investeerimisühingu rahahoiuste protsent |
| |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 |
| | | | | | |

Ettevõtja

Investeerimisühingu hoiustatud oma raha – viis suurimat riskipositsiooni

Kood

Koodi liik

Nimi

Rühm/üksikklient

Ettevõtjas hoitavate investeerimisühingu rahahoiuste summa

Ettevõtjas hoitavate investeerimisühingu rahahoiuste protsent

0010

0020

0030

0040

0050

0060

I 08.04   Kontsentratsiooniriski tase – kogutulu

| Klient | Tulu – viis suurimat riskipositsiooni |
| --- | --- |
| Kood | Koodi liik | Nimi | Rühm/üksikklient | Sellelt kliendilt saadud kogutulu | Intressi- ja dividenditulu | Teenus- ja vahendustasud ning muud tulud |
| Kauplemisportfelli kuuluvatest positsioonidest saadud summa | Kauplemisportfellivälistest positsioonidest saadud summa | Millest: bilansivälistest kirjetest saadud summa | Sellelt kliendilt saadud intressi- ja dividenditulu protsent | Summa | Sellelt kliendilt saadud teenus- ja vahendustasude ning muude tulude protsent |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 | 0100 | 0110 |
| | | | | | | | | | | |

Klient

Tulu – viis suurimat riskipositsiooni

Kood

Koodi liik

Nimi

Rühm/üksikklient

Sellelt kliendilt saadud kogutulu

Intressi- ja dividenditulu

Teenus- ja vahendustasud ning muud tulud

Kauplemisportfelli kuuluvatest positsioonidest saadud summa

Kauplemisportfellivälistest positsioonidest saadud summa

Millest: bilansivälistest kirjetest saadud summa

Sellelt kliendilt saadud intressi- ja dividenditulu protsent

Summa

Sellelt kliendilt saadud teenus- ja vahendustasude ning muude tulude protsent

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0090

0100

0110

I 08.05   Kauplemisportfelli kuuluvad riskipositsioonid

| Vastaspool | Viis suurimat kauplemisportfelli kuuluvat riskipositsiooni |
| --- | --- |
| Kood | Koodi liik | Nimi | Rühm/üksikklient | Selle vastaspoole suhtes olev riskipositsioon, väljendatuna protsendina investeerimisühingu omavahenditest (ainult kauplemisportfelli kuuluvad positsioonid) |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 |
| | | | | |

Vastaspool

Viis suurimat kauplemisportfelli kuuluvat riskipositsiooni

Kood

Koodi liik

Nimi

Rühm/üksikklient

Selle vastaspoole suhtes olev riskipositsioon, väljendatuna protsendina investeerimisühingu omavahenditest (ainult kauplemisportfelli kuuluvad positsioonid)

0010

0020

0030

0040

0050

I 08.06   Kauplemisportfellivälised ja bilansivälised kirjed

| Vastaspool | Viis suurimat koguriskipositsiooni (hõlmab kauplemisportfelliväliseid ja bilansiväliseid kirjeid) |
| --- | --- |
| Kood | Koodi liik | Nimi | Rühm/üksikklient | Riskipositsioon, väljendatuna protsendina investeerimisühingu omavahenditest (hõlmab bilansiväliseid varasid ja kauplemisportfelliväliseid kirjeid) |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 |
| | | | | |

Vastaspool

Viis suurimat koguriskipositsiooni (hõlmab kauplemisportfelliväliseid ja bilansiväliseid kirjeid)

Kood

Koodi liik

Nimi

Rühm/üksikklient

Riskipositsioon, väljendatuna protsendina investeerimisühingu omavahenditest (hõlmab bilansiväliseid varasid ja kauplemisportfelliväliseid kirjeid)

0010

0020

0030

0040

0050

I 09.00 – LIKVIIDSUSNÕUDED (I 9)

| | | Summa |
| --- | --- | --- |
| Rida | Kirje | 0010 |
| 0010 | Likviidsusnõue | |
| 0020 | Klientidele antud tagatised | |
| 0030 | Likviidsed varad kokku | |
| 0040 | Koormamata lühiajalised hoiused | |
| 0050 | 30 päeva jooksul tasumisele kuuluvad aktsepteeritavad nõuded kokku | |
| 0060 | 1. tasandi varad | |
| 0070 | Mündid ja pangatähed | |
| 0080 | Väljavõetavad keskpanga reservid | |
| 0090 | Keskpanga varad | |
| 0100 | Keskvalitsuse varad | |
| 0110 | Piirkondliku valitsuse / kohalike omavalitsuste varad | |
| 0120 | Avaliku sektori asutuse varad | |
| 0130 | Keskvalitsuse ja keskpanga varad aktsepteeritavas omavääringus ja välisvaluutas | |
| 0140 | Krediidiasutuse (liikmesriigi valitsuse, tugilaenu andja kaitse all olevad) varad | |
| 0150 | Mitmepoolse arengupanga ja rahvusvaheliste organisatsioonide varad | |
| 0160 | Väga kõrge krediidikvaliteediga pandikirjad | |
| 0170 | 2. tasandi varad | |
| 0180 | Piirkondlike valitsuste/kohalike omavalitsuste või avaliku sektori asutuste varad (liikmesriik, riskikaal 20 %) | |
| 0190 | Keskpanga või keskvalitsuse/piirkondliku valitsuse või kohalike omavalitsuste või avaliku sektori asutuste varad (kolmas riik, riskikaal 20 %) | |
| 0200 | Kõrge krediidikvaliteediga pandikirjad (krediidikvaliteedi aste 2) | |
| 0210 | Kõrge krediidikvaliteediga pandikirjad (kolmas riik, krediidikvaliteedi aste 1) | |
| 0220 | Äriühingu võlaväärtpaberid (krediidikvaliteedi aste 1) | |
| 0230 | 2B tasandi varad | |
| 0240 | Varaga tagatud väärtpaberid | |
| 0250 | Äriühingu võlaväärtpaberid | |
| 0260 | Aktsiad (oluline aktsiaindeks) | |
| 0270 | Keskpanga piiratud kasutusega likviidsuslimiidid | |
| 0280 | Kõrge krediidikvaliteediga pandikirjad (riskikaal 35 %) | |
| 0290 | Kvalifitseeruvad ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate aktsiad/osakud | |
| 0300 | Muud aktsepteeritavad finantsinstrumendid kokku | |

Summa

Rida

Kirje

0010

0010

Likviidsusnõue

0020

Klientidele antud tagatised

0030

Likviidsed varad kokku

0040

Koormamata lühiajalised hoiused

0050

30 päeva jooksul tasumisele kuuluvad aktsepteeritavad nõuded kokku

0060

1. tasandi varad

0070

Mündid ja pangatähed

0080

Väljavõetavad keskpanga reservid

0090

Keskpanga varad

0100

Keskvalitsuse varad

0110

Piirkondliku valitsuse / kohalike omavalitsuste varad

0120

Avaliku sektori asutuse varad

0130

Keskvalitsuse ja keskpanga varad aktsepteeritavas omavääringus ja välisvaluutas

0140

Krediidiasutuse (liikmesriigi valitsuse, tugilaenu andja kaitse all olevad) varad

0150

Mitmepoolse arengupanga ja rahvusvaheliste organisatsioonide varad

0160

Väga kõrge krediidikvaliteediga pandikirjad

0170

2. tasandi varad

0180

Piirkondlike valitsuste/kohalike omavalitsuste või avaliku sektori asutuste varad (liikmesriik, riskikaal 20 %)

0190

Keskpanga või keskvalitsuse/piirkondliku valitsuse või kohalike omavalitsuste või avaliku sektori asutuste varad (kolmas riik, riskikaal 20 %)

0200

Kõrge krediidikvaliteediga pandikirjad (krediidikvaliteedi aste 2)

0210

Kõrge krediidikvaliteediga pandikirjad (kolmas riik, krediidikvaliteedi aste 1)

0220

Äriühingu võlaväärtpaberid (krediidikvaliteedi aste 1)

0230

2B tasandi varad

0240

Varaga tagatud väärtpaberid

0250

Äriühingu võlaväärtpaberid

0260

Aktsiad (oluline aktsiaindeks)

0270

Keskpanga piiratud kasutusega likviidsuslimiidid

0280

Kõrge krediidikvaliteediga pandikirjad (riskikaal 35 %)

0290

Kvalifitseeruvad ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate aktsiad/osakud

0300

Muud aktsepteeritavad finantsinstrumendid kokku

---

II LISA

ARUANDLUS MUUDE INVESTEERIMISÜHINGUTE PUHUL KUI VÄIKESED JA MITTESEOTUD INVESTEERIMISÜHINGUD

Sisukord

| I OSA. | ÜLDISED JUHISED | 68 |
| --- | --- | --- |

I OSA.

| 1. | Struktuur ja põhimõtted | 68 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1 | Struktuur | 68 |
| --- | --- | --- |

1.1

| 1.2 | Nummerdamise põhimõtted | 68 |
| --- | --- | --- |

1.2

| 1.3 | Märgipõhimõtted | 68 |
| --- | --- | --- |

1.3

| 1.4 | Usaldatavusnõuete kohane konsolideerimine | 68 |
| --- | --- | --- |

1.4

| II OSA. | VORMIDE TÄITMISE JUHISED | 69 |
| --- | --- | --- |

II OSA.

| 1. | OMAVAHENDID: TASE, KOOSSEIS, NÕUDED JA ARVUTAMINE | 69 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1 | Üldised märkused | 69 |
| --- | --- | --- |

1.1

| 1.2. | I 01.00 – OMAVAHENDITE KOOSSEIS (I 1) | 69 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | Juhised konkreetsete kirjete kohta | 69 |
| --- | --- | --- |

1.2.1.

| 1.3. | I 02.01 – OMAVAHENDITE NÕUDED (I 2.1) | 76 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.3.1. | Juhised konkreetsete kirjete kohta | 76 |
| --- | --- | --- |

1.3.1.

| 1.4. | I 02.02 – OMAVAHENDITE SUHTARVUD (I 2.2) | 78 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 1.4.1. | Juhised konkreetsete kirjete kohta | 78 |
| --- | --- | --- |

1.4.1.

| 1.5. | I 03.00 – PÜSIVATE ÜLDKULUDE NÕUDE ARVUTAMINE (I 3) | 78 |
| --- | --- | --- |

1.5.

| 1.5.1. | Juhised konkreetsete kirjete kohta | 78 |
| --- | --- | --- |

1.5.1.

| 1.6. | I 04.00 – K-TEGURI KOGUNÕUDE ARVUTAMINE (I 4) | 81 |
| --- | --- | --- |

1.6.

| 1.6.1. | Juhised konkreetsete kirjete kohta | 81 |
| --- | --- | --- |

1.6.1.

| 2. | VÄIKESED JA MITTESEOTUD INVESTEERIMISÜHINGUD | 83 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | I 05.00 – TEGEVUSE TASE – KÜNNISE LÄBIVAATAMINE (I 5) | 83 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Juhised konkreetsete kirjete kohta | 83 |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

| 3. | K-TEGURI NÕUDED – TÄIENDAVAD ÜKSIKASJAD | 86 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.2. | I 06.01 – VALITSETAV VARA – TÄIENDAVAD ÜKSIKASJAD (I 6.1) | 86 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Juhised konkreetsete kirjete kohta | 23 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

| 3.3. | I 06.02 – KUINE VALITSETAV VARA (I 6.2) | 86 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Juhised konkreetsete kirjete kohta | 87 |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

| 3.4. | I 06.03 – HOITAV KLIENTIDE RAHA – TÄIENDAVAD ÜKSIKASJAD (I 6.3) | 87 |
| --- | --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Juhised konkreetsete kirjete kohta | 88 |
| --- | --- | --- |

3.4.1.

| 3.5. | I 06.04 – PÄEVASE HOITAVA KLIENTIDE RAHA KOGUSUMMA KESKMINE (I 6.4) | 89 |
| --- | --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | Juhised konkreetsete kirjete kohta | 89 |
| --- | --- | --- |

3.5.1.

| 3.6. | I 06.05 – HOITAV JA HALLATAV VARA – TÄIENDAVAD ÜKSIKASJAD (I 6.5) | 89 |
| --- | --- | --- |

3.6.

| 3.6.1. | Juhised konkreetsete kirjete kohta | 89 |
| --- | --- | --- |

3.6.1.

| 3.7. | I 06.06 – PÄEVASE HOITAVA JA HALLATAVA VARA KOGUVÄÄRTUSE KESKMINE (I 6.6) | 90 |
| --- | --- | --- |

3.7.

| 3.7.1. | Juhised konkreetsete kirjete kohta | 90 |
| --- | --- | --- |

3.7.1.

| 3.8. | I 06.07 – KÄIDELDAVAD KLIENDI KORRALDUSED – TÄIENDAVAD ÜKSIKASJAD (I 6.7) | 91 |
| --- | --- | --- |

3.8.

| 3.8.1. | Juhised konkreetsete kirjete kohta | 91 |
| --- | --- | --- |

3.8.1.

| 3.9. | I 06.08 – PÄEVAS KÄIDELDUD KLIENDI KORRALDUSTE KOGUVÄÄRTUSE KESKMINE (I 6.8) | 93 |
| --- | --- | --- |

3.9.

| 3.9.1. | Juhised konkreetsete kirjete kohta | 91 |
| --- | --- | --- |

3.9.1.

| 3.10. | I 06.09 – K-NETOPOSITSIOONIRISK – TÄIENDAVAD ÜKSIKASJAD (I 6.9) | 93 |
| --- | --- | --- |

3.10.

| 3.10.1. | Juhised konkreetsete kirjete kohta | 93 |
| --- | --- | --- |

3.10.1.

| 3.11. | I 06.10 – KLIIRINGU TAGATIS – TÄIENDAVAD ÜKSIKASJAD (I 6.10) | 94 |
| --- | --- | --- |

3.11.

| 3.11.1. | Juhised konkreetsete kirjete kohta | 94 |
| --- | --- | --- |

3.11.1.

| 3.12. | I 06.11 – TEHINGU VASTASPOOLE MAKSEVIIVITUS – TÄIENDAVAD ÜKSIKASJAD (I 6.11) | 95 |
| --- | --- | --- |

3.12.

| 3.12.1. | Juhised konkreetsete kirjete kohta | 95 |
| --- | --- | --- |

3.12.1.

| 3.13. | I 06.12 – PÄEVANE KAUPLEMISMAHT – TÄIENDAVAD ÜKSIKASJAD (I 6.12) | 96 |
| --- | --- | --- |

3.13.

| 3.13.1. | Juhised konkreetsete kirjete kohta | 96 |
| --- | --- | --- |

3.13.1.

| 3.14. | I 06.13 – KOGU PÄEVASE KAUPLEMISMAHU KESKMINE VÄÄRTUS (I 6.13) | 98 |
| --- | --- | --- |

3.14.

| 3.14.1. | Juhised konkreetsete kirjete kohta | 98 |
| --- | --- | --- |

3.14.1.

| 4. | KONTSENTRATSIOONIRISKI ARUANDLUS | 98 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Üldised märkused | 98 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | I 07.00 – K-CONi TÄIENDAVAD ÜKSIKASJAD (I7) | 99 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Juhised konkreetsete kirjete kohta | 99 |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

| 4.3. | I 08.01 – KONTSENTRATSIOONIRISKI TASE - HOITAV KLIENTIDE RAHA (I 8.1) | 99 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Juhised konkreetsete veergude kohta | 99 |
| --- | --- | --- |

4.3.1.

| 4.4. | I 08.02 – KONTSENTRATSIOONIRISKI TASE - HOITAV JA HALLATAV VARA (I 8.2) | 101 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | Juhised konkreetsete veergude kohta | 101 |
| --- | --- | --- |

4.4.1.

| 4.5. | I 08.03 – KONTSENTRATSIOONIRISKI TASE – HOIUSTATUD OMA RAHA KOKKU (I 8.3) | 101 |
| --- | --- | --- |

4.5.

| 4.5.1. | Juhised konkreetsete veergude kohta | 101 |
| --- | --- | --- |

4.5.1.

| 4.6. | I 08.04 – KONTSENTRATSIOONIRISKI TASE – KOGUTULU (I 8.4) | 102 |
| --- | --- | --- |

4.6.

| 4.6.1. | Juhised konkreetsete veergude kohta | 102 |
| --- | --- | --- |

4.6.1.

| 4.7. | I 08.05 – KAUPLEMISPORTFELLI KUULUVAD RISKIPOSITSIOONID (I 8.5) | 103 |
| --- | --- | --- |

4.7.

| 4.7.1. | Juhised konkreetsete veergude kohta | 103 |
| --- | --- | --- |

4.7.1.

| 4.8. | I 08.06 – KAUPLEMISPORTFELLIVÄLISED JA BILANSIVÄLISED KIRJED (I 8.6) | 104 |
| --- | --- | --- |

4.8.

| 4.8.1. | Juhised konkreetsete veergude kohta | 104 |
| --- | --- | --- |

4.8.1.

| 5. | LIKVIIDSUSNÕUDED | 105 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1 | I 09.00 – LIKVIIDSUSNÕUDED (I 9) | 105 |
| --- | --- | --- |

5.1

| 5.1.1. | Juhised konkreetsete kirjete kohta | 106 |
| --- | --- | --- |

5.1.1.

I OSA.   ÜLDISED JUHISED

1.   Struktuur ja põhimõtted

1.1   Struktuur

| 1. | Üldiselt koosneb raamistik järgmistest teabeplokkidest:






  a) | omavahendid; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

omavahendid;

| b) | omavahendite nõuete arvutamine; |
| --- | --- |

b)

omavahendite nõuete arvutamine;

| c) | püsivate üldkulude nõuete arvutamine; |
| --- | --- |

c)

püsivate üldkulude nõuete arvutamine;

| d) | tegevuse tase vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõikes 1 sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

d)

tegevuse tase vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõikes 1 sätestatud tingimustele;

| e) | K-teguri nõuete arvutamine; |
| --- | --- |

e)

K-teguri nõuete arvutamine;

| f) | kontsentratsiooniriski nõuded; |
| --- | --- |

f)

kontsentratsiooniriski nõuded;

| g) | likviidsusnõuded. |
| --- | --- |

g)

likviidsusnõuded.

| 2. | Iga vormi puhul on esitatud viited õigussätetele. Üksikasjalikum teave iga vormide kogumi esitamise üldpõhimõtete kohta, juhised konkreetsete kirjete kohta ja valideerimiseeskirjad esitatakse käesoleva rakendusmääruse selles osas. |
| --- | --- |

2.

1.2   Nummerdamise põhimõtted

| 3. | Vormide veergudele, ridadele ja lahtritele viitamisel on käesolevas dokumendis aluseks võetud punktides 4–7 kirjeldatud nummerdamispõhimõtted. Need numbrilised koodid on valideerimiseeskirjades laialdaselt kasutusel. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Juhistes kasutatakse järgmisel kujul olevat üldist märget: {vorm; rida; veerg}. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kui ühe vormi sees tehtavate valideerimiste korral kasutatakse ainult selles vormis sisalduvaid andmepunkte, siis vormile märkes ei viidata: {rida; veerg}. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ainult ühte veergu sisaldavate vormide puhul viidatakse ainult ridadele: {vorm; rida} |
| --- | --- |

6.

| 7. | Tärni kasutatakse selle tähistamiseks, et valideerimisele kuulub eelnevalt kindlaks määratud rida või veerg. |
| --- | --- |

7.

1.3   Märgipõhimõtted

| 8. | Mis tahes summa, mis suurendab omavahendeid või omavahendite nõudeid või likviidsusnõudeid kajastatakse aruandes positiivse arvuna. Seevastu iga summa, mis vähendab summaarseid omavahendeid või omavahendite nõudeid, kajastatakse aruandes negatiivse arvuna. Kui kirje nimetuse ees on miinusmärk (-), ei esitata kõnealuse kirje puhul positiivset arvu. |
| --- | --- |

8.

1.4   Usaldatavusnõuete kohane konsolideerimine

| 9. | Kui ei ole tehtud erandit, kohaldatakse investeerimisühingute suhtes individuaalselt ja konsolideeritud alusel määrust (EL) 2019/2033 ja direktiivi (EL) 2019/2034, sealhulgas määruse (EL) 2019/2033 VII osas sätestatud aruandlusnõudeid. Määruse (EL) 2019/2033 artikli 4 lõike 1 punktis 11 on konsolideeritud olukord määratletud olukorrana, mis tuleneb määruse (EL) 2019/2033 nõuete kohaldamisest investeerimisühingugrupi suhtes nii, nagu moodustaksid grupi ettevõtjad koos ühe investeerimisühingu. Määruse (EL) 2019/2033 artikli 7 kohaldamisel täidavad investeerimisühingugrupid aruandlusnõudeid kõigis vormides nende usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise ulatuse põhjal (mis võib erineda nende raamatupidamisliku konsolideerimise ulatusest). |
| --- | --- |

9.

II OSA.   VORMIDE TÄITMISE JUHISED

1.   OMAVAHENDID: TASE, KOOSSEIS, NÕUDED JA ARVUTAMINE

1.1   Üldised märkused

| 10. | Omavahendite ülevaate jaotis sisaldab teavet investeerimisühingu hoitavate omavahendite ja tema omavahendite nõuete kohta. See koosneb kahest vormist.






  a) | Vormis I 01.00 kajastatakse investeerimisühingu hoitavate omavahendite koosseisu: esimese taseme põhiomavahendid, täiendavad esimese taseme omavahendid ja teise taseme omavahendid. |
| --- | --- | --- |

10.

a)

Vormis I 01.00 kajastatakse investeerimisühingu hoitavate omavahendite koosseisu: esimese taseme põhiomavahendid, täiendavad esimese taseme omavahendid ja teise taseme omavahendid.

| b) | Vormides I 02.01 ja I 02.02 esitatakse teave omavahendite kogunõude, püsiva miinimumkapitalinõude, püsivate üldkulude nõude, K-teguri kogunõude, mis tahes täiendavate omavahendite nõude ja suunise ning üleminekulise omavahendite nõude ja omavahendite suhtarvude kohta. |
| --- | --- |

b)

Vormides I 02.01 ja I 02.02 esitatakse teave omavahendite kogunõude, püsiva miinimumkapitalinõude, püsivate üldkulude nõude, K-teguri kogunõude, mis tahes täiendavate omavahendite nõude ja suunise ning üleminekulise omavahendite nõude ja omavahendite suhtarvude kohta.

| c) | Vormis I 03.00 esitatakse teave püsivate üldkulude nõude arvutamise kohta. |
| --- | --- |

c)

Vormis I 03.00 esitatakse teave püsivate üldkulude nõude arvutamise kohta.

| d) | Vormis I 04.00 esitatakse teave K-tegurite nõuete ja teguri summa kohta. |
| --- | --- |

d)

Vormis I 04.00 esitatakse teave K-tegurite nõuete ja teguri summa kohta.

| 11. | Kõnealuste vormide kirjetes üleminekusätetest tulenevaid korrigeerimisi arvesse ei võeta. See tähendab, et arvväärtused (välja arvatud juhul, kui üleminekuline omavahendite nõue on konkreetselt välja toodud) arvutatakse vastavalt lõppsätetele (st nagu üleminekusätteid ei oleks). |
| --- | --- |

11.

1.2.   I 01.00 – OMAVAHENDITE KOOSSEIS (I 1)

1.2.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Rida | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010 | OMAVAHENDID

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõige 1
  Investeerimisühingu omavahendid võrduvad tema esimese ja teise taseme omavahendite summaga. |
| 0020 | ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

  Esimese taseme omavahendid võrduvad esimese taseme põhiomavahendite ja täiendavate esimese taseme omavahendite summaga. |
| 0030 | ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDID

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõige 1
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 50 |
| 0040 | Täielikult sissemakstud kapitaliinstrumendid

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 1 punkt a ja artiklid 27–31
  See hõlmab vastastikuste seltside, ühistute või samalaadsete investeerimisühingute kapitaliinstrumente (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 27–29).
  Arvesse ei võeta instrumentidega seotud ülekurssi.
  Arvesse võetakse avaliku sektori asutuste poolt hädaolukorras märgitud kapitaliinstrumente, kui täidetud on kõik määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 31 sätestatud tingimused. |
| 0050 | Ülekurss

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 1 punkt b
  Ülekurss on määratletud kohaldatavas raamatupidamistavas.
  Selle kirje puhul kajastatav summa on kirjega „Sissemakstud kapitaliinstrumendid“ seotud osa. |
| 0060 | Jaotamata kasum

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 1 punkt c
  Jaotamata kasum hõlmab eelmiste aastate jaotamata kasumit koos aruandeperioodi aktsepteeritava vahekasumi või aastakasumiga.
  Kajastatakse ridade 0070 ja 0080 kogusumma. |
| 0070 | Eelmiste aastate jaotamata kasum

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 123 ja artikli 26 lõike 1 punkt c
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 123 on jaotamata kasum määratletud kui „eelmiste aastate jaotamata kasum või kahjum kohaldatava raamatupidamistava tähenduses“. |
| 0080 | Aktsepteeritav kasum

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 121 ja artikli 26 lõige 2
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõikega 2 lubatakse pädevate asutuste eelneval nõusolekul võtta jaotamata kasumina arvesse aruandeperioodi vahekasumit või aastakasumit, kui täidetud on teatavad tingimused. |
| 0090 | Muu akumuleeritud koondkasum

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 1 punkt d |
| 0100 | Muud reservid

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 117 ja artikli 26 lõike 1 punkt e
  Asjaomane summa kajastatakse pärast arvutamise ajal prognoositavate maksude mahaarvamist. |
| 0110 | Vähemusosalused, mis arvatakse esimese taseme põhiomavahendite hulka

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 84 lõige 1, artikli 85 lõige 1 ja artikli 87 lõige 1
  Tütarettevõtjate kõigi selliste vähemusosaluste summa, mis arvatakse konsolideeritud esimese taseme põhiomavahendite hulka. |
| 0120 | Esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimine seoses usaldatavusfiltritega

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i
  Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 32–35 |
| 0130 | Muud vahendid

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõige 4 |
| 0140 | (-) ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDITEST TEHTUD MAHAARVAMISED KOKKU

  Kajastatakse ridade 0150 ja 0190–0280 kogusumma. |
| 0150 | (-) Enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42
  Aruandva investeerimisühingu või konsolideerimisgrupi osalused enda esimese taseme põhiomavahendites aruandekuupäeva seisuga. Kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 42 sätestatud erandeid.
  Osalusi aktsiates, mis kuuluvad kirje „mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid“ alla, ei kajastata sellel real.
  Kajastatav summa hõlmab omaaktsiatega seotud ülekurssi. |
| 0160 | (-) Otsesed osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42
  Investeerimisühingu hoitavad esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid. |
| 0170 | (-) Kaudsed osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42
  Investeerimisühingu hoitavad esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid. |
| 0180 | (-) Sünteetilised osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 114, artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42 |
| 0190 | (-) Jooksva majandusaasta kahjum

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt a |
| 0200 | (-) Firmaväärtus

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 113, artikli 36 lõike 1 punkt b ja artikkel 37 |
| 0210 | (-) Muu immateriaalne vara

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 115, artikli 36 lõike 1 punkt b ja artikli 37 punkt a
  Muu immateriaalne vara on kohaldatava raamatupidamistava alusel kajastatav immateriaalne vara, millest on maha arvatud firmaväärtus vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale. |
| 0220 | (-) Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest, pärast seotud tulumaksu kohustuste mahaarvamist

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 2 punkt a
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt c |
| 0230 | (-) Väljaspool finantssektorit olev oluline osalus, mis ületab 15 % omavahenditest

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 10 lõike 1 punkt a |
| 0240 | (-) Finantssektorivälistes ettevõtjates olevate oluliste osaluste kogusumma, mis ületab 60 % omavahenditest

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 10 lõike 1 punkt b |
| 0250 | (-) Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 2 punkt c
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt h |
| 0260 | (-) Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus investeerimisühingul on oluline investeering

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 2 punkt d
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt i |
| 0270 | (-) Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi varad

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 2 punkt b
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt e |
| 0280 | (-) Muud mahaarvamised

  Kõigi muude selliste mahaarvamiste summa vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõikele 1, mida ei ole eespool esitatud ridadel 0150–0270 arvesse võetud. |
| 0290 | Esimese taseme põhiomavahendid: muud kapitalielemendid, mahaarvamised ja korrigeerimised

  See rida sisaldab asjakohasel juhul järgmiste kirjete summat:






  — | üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 483 lõiked 1, 2 ja 3 ning artiklid 484–487); |

Rida

Viited õigussätetele ja juhised

0010

OMAVAHENDID

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõige 1

Investeerimisühingu omavahendid võrduvad tema esimese ja teise taseme omavahendite summaga.

0020

ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

Esimese taseme omavahendid võrduvad esimese taseme põhiomavahendite ja täiendavate esimese taseme omavahendite summaga.

0030

ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDID

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõige 1

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 50

0040

Täielikult sissemakstud kapitaliinstrumendid

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 1 punkt a ja artiklid 27–31

See hõlmab vastastikuste seltside, ühistute või samalaadsete investeerimisühingute kapitaliinstrumente (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 27–29).

Arvesse ei võeta instrumentidega seotud ülekurssi.

Arvesse võetakse avaliku sektori asutuste poolt hädaolukorras märgitud kapitaliinstrumente, kui täidetud on kõik määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 31 sätestatud tingimused.

0050

Ülekurss

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 1 punkt b

Ülekurss on määratletud kohaldatavas raamatupidamistavas.

Selle kirje puhul kajastatav summa on kirjega „Sissemakstud kapitaliinstrumendid“ seotud osa.

0060

Jaotamata kasum

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 1 punkt c

Jaotamata kasum hõlmab eelmiste aastate jaotamata kasumit koos aruandeperioodi aktsepteeritava vahekasumi või aastakasumiga.

Kajastatakse ridade 0070 ja 0080 kogusumma.

0070

Eelmiste aastate jaotamata kasum

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 123 ja artikli 26 lõike 1 punkt c

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 123 on jaotamata kasum määratletud kui „eelmiste aastate jaotamata kasum või kahjum kohaldatava raamatupidamistava tähenduses“.

0080

Aktsepteeritav kasum

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 121 ja artikli 26 lõige 2

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõikega 2 lubatakse pädevate asutuste eelneval nõusolekul võtta jaotamata kasumina arvesse aruandeperioodi vahekasumit või aastakasumit, kui täidetud on teatavad tingimused.

0090

Muu akumuleeritud koondkasum

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 1 punkt d

0100

Muud reservid

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 117 ja artikli 26 lõike 1 punkt e

Asjaomane summa kajastatakse pärast arvutamise ajal prognoositavate maksude mahaarvamist.

0110

Vähemusosalused, mis arvatakse esimese taseme põhiomavahendite hulka

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 84 lõige 1, artikli 85 lõige 1 ja artikli 87 lõige 1

Tütarettevõtjate kõigi selliste vähemusosaluste summa, mis arvatakse konsolideeritud esimese taseme põhiomavahendite hulka.

0120

Esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimine seoses usaldatavusfiltritega

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 32–35

0130

Muud vahendid

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõige 4

0140

(-) ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDITEST TEHTUD MAHAARVAMISED KOKKU

Kajastatakse ridade 0150 ja 0190–0280 kogusumma.

0150

(-) Enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42

Aruandva investeerimisühingu või konsolideerimisgrupi osalused enda esimese taseme põhiomavahendites aruandekuupäeva seisuga. Kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 42 sätestatud erandeid.

Osalusi aktsiates, mis kuuluvad kirje „mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid“ alla, ei kajastata sellel real.

Kajastatav summa hõlmab omaaktsiatega seotud ülekurssi.

0160

(-) Otsesed osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42

Investeerimisühingu hoitavad esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid.

0170

(-) Kaudsed osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42

Investeerimisühingu hoitavad esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid.

0180

(-) Sünteetilised osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 114, artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42

0190

(-) Jooksva majandusaasta kahjum

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt a

0200

(-) Firmaväärtus

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 113, artikli 36 lõike 1 punkt b ja artikkel 37

0210

(-) Muu immateriaalne vara

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 115, artikli 36 lõike 1 punkt b ja artikli 37 punkt a

Muu immateriaalne vara on kohaldatava raamatupidamistava alusel kajastatav immateriaalne vara, millest on maha arvatud firmaväärtus vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale.

0220

(-) Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest, pärast seotud tulumaksu kohustuste mahaarvamist

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 2 punkt a

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt c

0230

(-) Väljaspool finantssektorit olev oluline osalus, mis ületab 15 % omavahenditest

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 10 lõike 1 punkt a

0240

(-) Finantssektorivälistes ettevõtjates olevate oluliste osaluste kogusumma, mis ületab 60 % omavahenditest

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 10 lõike 1 punkt b

0250

(-) Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 2 punkt c

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt h

0260

(-) Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus investeerimisühingul on oluline investeering

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 2 punkt d

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt i

0270

(-) Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi varad

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 2 punkt b

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt e

0280

(-) Muud mahaarvamised

Kõigi muude selliste mahaarvamiste summa vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõikele 1, mida ei ole eespool esitatud ridadel 0150–0270 arvesse võetud.

0290

Esimese taseme põhiomavahendid: muud kapitalielemendid, mahaarvamised ja korrigeerimised

See rida sisaldab asjakohasel juhul järgmiste kirjete summat:

—

üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 483 lõiked 1, 2 ja 3 ning artiklid 484–487);

| — | üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses täiendavate vähemusosalustega (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 479 ja 480); |
| --- | --- |

—

üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses täiendavate vähemusosalustega (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 479 ja 480);

| — | muud üleminekusätetest tulenevad esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimised (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 469–478 ja 481): üleminekusätetest tulenevate esimese taseme põhiomavahenditest tehtavate mahaarvamiste korrigeerimine; |
| --- | --- |

—

muud üleminekusätetest tulenevad esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimised (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 469–478 ja 481): üleminekusätetest tulenevate esimese taseme põhiomavahenditest tehtavate mahaarvamiste korrigeerimine;

| — | muud esimese taseme põhiomavahendite elemendid või mahaarvamised esimese taseme põhiomavahendite elemendist, mida ei saa määrata ühele ridadest 0040–0280. |
| --- | --- |

—

muud esimese taseme põhiomavahendite elemendid või mahaarvamised esimese taseme põhiomavahendite elemendist, mida ei saa määrata ühele ridadest 0040–0280.

Seda rida ei tohi kasutada selleks, et kaasata maksevõime suhtarvude arvutusse kapitalikirjeid või mahaarvamisi, mis ei ole hõlmatud määrusega (EL) 2019/2033 või määrusega (EL) nr 575/2013.

0300

TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõige 1

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 61

Kajastatakse ridade 0310–0330 ja 0410 kogusumma.

0310

Täielikult sissemakstud otseemiteeritud kapitaliinstrumendid

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 51 punkt a ning artiklid 52, 53 ja 54

Kajastatav summa ei hõlma instrumentidega seotud ülekurssi.

0320

Ülekurss

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 51 punkt b

Ülekurss on määratletud kohaldatavas raamatupidamistavas.

Selle kirje puhul kajastatav summa on kirjega „Sissemakstud kapitaliinstrumendid“ seotud osa.

0330

(-) TÄIENDAVATEST ESIMESE TASEME OMAVAHENDITEST TEHTUD MAHAARVAMISED KOKKU

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 56

Kajastatakse ridade 0340 ja 0380–0400 kogusumma.

0340

(-) Enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 52 lõike 1 punkt b, artikli 56 punkt a ja artikkel 57

Investeerimisühingu osalused enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides aruandekuupäeva seisuga. Kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 57 sätestatud erandeid.

Kajastatav summa hõlmab omaaktsiatega seotud ülekurssi.

0350

(-) Otsesed osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 2 punkt c

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 56 punkt a

0360

(-) Kaudsed osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 2 punkt c

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 56 punkt a

0370

(-) Sünteetilised osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 2 punkt c

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 56 punkt a

0380

(-) Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 2 punkt c

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 56 punkt c

0390

(-) Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus investeerimisühingul on oluline investeering

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 2 punkt c

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 56 punkt d

0400

(-) Muud mahaarvamised

Kõigi muude selliste mahaarvamiste summa vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 56, mida ei ole eespool esitatud ridadel 0340–0390 arvesse võetud.

0410

Täiendavad esimese taseme omavahendid: muud kapitalielemendid, mahaarvamised ja korrigeerimised

See rida sisaldab asjakohasel juhul järgmiste kirjete summat:

| — | üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 483 lõiked 4 ja 5, artiklid 484–487 ning artiklid 489 ja 491); |
| --- | --- |

—

üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 483 lõiked 4 ja 5, artiklid 484–487 ning artiklid 489 ja 491);

| — | tütarettevõtja emiteeritud instrumendid, mis arvatakse täiendavate esimese taseme omavahendite hulka (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 83, 85 ja 86): tütarettevõtjate kõigi kvalifitseeruvate esimese taseme omavahendite summa, mis arvatakse konsolideeritud täiendavate esimese taseme omavahendite hulka, sealhulgas eriotstarbelise ettevõtja emiteeritud omavahendid (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 83); |
| --- | --- |

—

tütarettevõtja emiteeritud instrumendid, mis arvatakse täiendavate esimese taseme omavahendite hulka (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 83, 85 ja 86): tütarettevõtjate kõigi kvalifitseeruvate esimese taseme omavahendite summa, mis arvatakse konsolideeritud täiendavate esimese taseme omavahendite hulka, sealhulgas eriotstarbelise ettevõtja emiteeritud omavahendid (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 83);

| — | üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses tütarettevõtjate emiteeritud instrumentide täiendava kajastamisega täiendavates esimese taseme omavahendites (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 480): üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses kvalifitseeruvate esimese taseme omavahenditega, mis arvatakse konsolideeritud täiendavate esimese taseme omavahendite hulka; |
| --- | --- |

—

üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses tütarettevõtjate emiteeritud instrumentide täiendava kajastamisega täiendavates esimese taseme omavahendites (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 480): üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses kvalifitseeruvate esimese taseme omavahenditega, mis arvatakse konsolideeritud täiendavate esimese taseme omavahendite hulka;

| — | muud üleminekusätetest tulenevad täiendavate esimese taseme omavahendite korrigeerimised (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 472, 473a, 474, 475, 478 ja 481): üleminekusätetest tulenev mahaarvamiste korrigeerimine; |
| --- | --- |

—

muud üleminekusätetest tulenevad täiendavate esimese taseme omavahendite korrigeerimised (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 472, 473a, 474, 475, 478 ja 481): üleminekusätetest tulenev mahaarvamiste korrigeerimine;

| — | täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid ja mis arvatakse maha esimese taseme põhiomavahenditest vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktile j. Täiendavad esimese taseme omavahendid ei saa olla negatiivsed, kuid on võimalik, et mahaarvamised täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest ületavad olemasolevate täiendavate esimese taseme omavahendite kirjete summat. Sellisel juhul kajastab see kirje summat, mida on vaja real 0300 kajastatud summa suurendamiseks nullini ning mis võrdub muude mahaarvamiste kõrval real 0280 kajastatud täiendavatest esimese taseme omavahenditest tehtavate mahaarvamiste sellise summa pöördväärtusega, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid; |
| --- | --- |

—

täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid ja mis arvatakse maha esimese taseme põhiomavahenditest vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktile j. Täiendavad esimese taseme omavahendid ei saa olla negatiivsed, kuid on võimalik, et mahaarvamised täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest ületavad olemasolevate täiendavate esimese taseme omavahendite kirjete summat. Sellisel juhul kajastab see kirje summat, mida on vaja real 0300 kajastatud summa suurendamiseks nullini ning mis võrdub muude mahaarvamiste kõrval real 0280 kajastatud täiendavatest esimese taseme omavahenditest tehtavate mahaarvamiste sellise summa pöördväärtusega, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid;

| — | muud täiendavate esimese taseme omavahendite elemendid või mahaarvamised täiendavate esimese taseme omavahendite elemendist, mida ei saa määrata ühele ridadest 0310–0400. |
| --- | --- |

—

muud täiendavate esimese taseme omavahendite elemendid või mahaarvamised täiendavate esimese taseme omavahendite elemendist, mida ei saa määrata ühele ridadest 0310–0400.

Seda rida ei tohi kasutada selleks, et kaasata maksevõime suhtarvude arvutusse kapitalikirjeid või mahaarvamisi, mis ei ole hõlmatud määrusega (EL) 2019/2033 või määrusega (EL) nr 575/2013.

0420

TEISE TASEME OMAVAHENDID

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõige 1

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 71

Kajastatakse ridade 0430–0450 ja 0520 kogusumma.

0430

Täielikult sissemakstud otseemiteeritud kapitaliinstrumendid

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 62 punkt a ning artiklid 63 ja 65

Kajastatav summa ei hõlma instrumentidega seotud ülekurssi.

0440

Ülekurss

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 62 punkt b ja artikkel 65

Ülekurss on määratletud kohaldatavas raamatupidamistavas.

Selle kirje puhul kajastatav summa on kirjega „Sissemakstud kapitaliinstrumendid“ seotud osa.

0450

(-) TEISE TASEME OMAVAHENDITEST TEHTUD MAHAARVAMISED KOKKU

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 66

0460

(-) Enda teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 63 punkti b alapunkt i, artikli 66 punkt a ja artikkel 67

Aruandva investeerimisühingu või konsolideerimisgrupi osalused enda teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides aruandekuupäeva seisuga. Kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 67 sätestatud erandeid.

Osalusi aktsiates, mis kuuluvad kirje „mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid“ alla, ei kajastata sellel real.

Kajastatav summa hõlmab omaaktsiatega seotud ülekurssi.

0470

(-) Otsesed osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 63 punkt b, artikli 66 punkt a ja artikkel 67

0480

(-) Kaudsed osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 114, artikli 63 punkt b, artikli 66 punkt a ja artikkel 67

0490

(-) Sünteetilised osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 126, artikli 63 punkt b, artikli 66 punkt a ja artikkel 67

0500

(-) Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 2 punkt c

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 66 punkt c

0510

(-) Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus investeerimisühingul on oluline investeering

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 27, artikli 66 punkt d ning artiklid 68, 69 ja 79

Investeerimisühingu osalus selliste finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 27) teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus investeerimisühingul on oluline investeering, arvatakse täielikult maha.

0520

Teise taseme omavahendid: muud kapitalielemendid, mahaarvamised ja korrigeerimised

See rida sisaldab asjakohasel juhul järgmiste kirjete summat:

| — | üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 483 lõiked 6 ja 7 ning artiklid 484, 486, 488, 490 ja 491); |
| --- | --- |

—

üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 483 lõiked 6 ja 7 ning artiklid 484, 486, 488, 490 ja 491);

| — | tütarettevõtja emiteeritud instrumendid, mis arvatakse teise taseme omavahendite hulka (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 83, 87 ja 88): tütarettevõtjate kõigi kvalifitseeruvate omavahendite summa, mis arvatakse konsolideeritud teise taseme omavahendite hulka, sealhulgas eriotstarbelise ettevõtja emiteeritud kvalifitseeruvad teise taseme omavahendid (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 83); |
| --- | --- |

—

tütarettevõtja emiteeritud instrumendid, mis arvatakse teise taseme omavahendite hulka (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 83, 87 ja 88): tütarettevõtjate kõigi kvalifitseeruvate omavahendite summa, mis arvatakse konsolideeritud teise taseme omavahendite hulka, sealhulgas eriotstarbelise ettevõtja emiteeritud kvalifitseeruvad teise taseme omavahendid (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 83);

| — | üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses tütarettevõtjate emiteeritud instrumentide täiendava kajastamisega teise taseme omavahendites (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 480): üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses kvalifitseeruvate omavahenditega, mis arvatakse konsolideeritud teise taseme omavahendite hulka; |
| --- | --- |

—

üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses tütarettevõtjate emiteeritud instrumentide täiendava kajastamisega teise taseme omavahendites (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 480): üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses kvalifitseeruvate omavahenditega, mis arvatakse konsolideeritud teise taseme omavahendite hulka;

| — | muud üleminekusätetest tulenevad teise taseme omavahendite korrigeerimised (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 472, 473a, 476, 477, 478 ja 481): üleminekusätetest tulenevate teise taseme omavahenditest tehtavate mahaarvamiste korrigeerimine; |
| --- | --- |

—

muud üleminekusätetest tulenevad teise taseme omavahendite korrigeerimised (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 472, 473a, 476, 477, 478 ja 481): üleminekusätetest tulenevate teise taseme omavahenditest tehtavate mahaarvamiste korrigeerimine;

| — | teise taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab teise taseme omavahendeid ja mis arvatakse maha täiendavatest esimese taseme omavahenditest vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 56 punktile c. Teise taseme põhiomavahendid ei saa olla negatiivsed, kuid on võimalik, et mahaarvamised teise taseme omavahendite kirjetest ületavad olemasolevate teise taseme omavahendite kirjete summat. Sel juhul kajastab see kirje summat, mida on vaja real 0420 kajastatud summa suurendamiseks nullini; |
| --- | --- |

—

teise taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab teise taseme omavahendeid ja mis arvatakse maha täiendavatest esimese taseme omavahenditest vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 56 punktile c. Teise taseme põhiomavahendid ei saa olla negatiivsed, kuid on võimalik, et mahaarvamised teise taseme omavahendite kirjetest ületavad olemasolevate teise taseme omavahendite kirjete summat. Sel juhul kajastab see kirje summat, mida on vaja real 0420 kajastatud summa suurendamiseks nullini;

| — | muud teise taseme omavahendite elemendid või mahaarvamised teise taseme omavahendite elemendist, mida ei saa määrata ühele ridadest 0430–0510. |
| --- | --- |

—

muud teise taseme omavahendite elemendid või mahaarvamised teise taseme omavahendite elemendist, mida ei saa määrata ühele ridadest 0430–0510.

Seda rida ei tohi kasutada selleks, et kaasata maksevõime suhtarvude arvutusse kapitalikirjeid või mahaarvamisi, mis ei ole hõlmatud määrusega (EL) 2019/2033 või määrusega (EL) nr 575/2013.

1.3.   I 02.01 – OMAVAHENDITE NÕUDED (I 2.1)

1.3.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Rida | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010 | Omavahendite nõue

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 11 lõige 1
  Summa puhul ei kohaldata määruse (EL) 2019/2033 artikli 57 lõikeid 3, 4 või 6.
  Sellel real kajastatav summa on ridadel 0020, 0030 ja 0040 kajastatud maksimumsumma. |
| 0020 | Püsiv miinimumkapitalinõue

  Määruse (EL) 2019/2033 artikkel 14
  Summa puhul ei kohaldata määruse (EL) 2019/2033 artikli 57 lõikeid 3, 4 või 6. |
| 0030 | Püsivate üldkulude nõue

  Määruse (EL) 2019/2033 artikkel 13
  Summa puhul ei kohaldata määruse (EL) 2019/2033 artikli 57 lõikeid 3, 4 või 6. |
| 0040 | K-teguri kogunõue

  Määruse (EL) 2019/2033 artikkel 15
  Summa puhul ei kohaldata määruse (EL) 2019/2033 artikli 57 lõikeid 3, 4 või 6. |
| 0050 – 0100 | Üleminekulised omavahendite nõuded |
| 0050 | Määruse (EL) nr 575/2013 kohastel omavahendite nõuetel põhinev üleminekunõue

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 57 lõike 3 punkt a |
| 0060 | Püsivate üldkulude nõudel põhinev üleminekunõue

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 57 lõike 3 punkt b |
| 0070 | Üleminekunõue investeerimisühingute puhul, kelle suhtes kohaldati varem ainult algkapitalinõuet

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 57 lõike 4 punkt a |
| 0080 | Üleminekunõue, mis põhineb algkapitalinõudel tegevusloa saamise ajal

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 57 lõike 4 punkt b |
| 0090 | Üleminekunõue investeerimisühingute puhul, kellel ei ole luba osutada teatavaid teenuseid

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 57 lõike 4 punkt c |
| 0100 | Üleminekunõue vähemalt 250 000  eurot

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 57 lõige 6 |
| 0110 – 0130 | Memokirjed |
| 0110 | Täiendavate omavahendite nõue

  Direktiivi (EL) 2019/2034 artikkel 40
  Järelevalvelise läbivaatamise ja hindamise protsessi tulemusel nõutavad täiendavad omavahendid. |
| 0120 | Täiendavate omavahendite suunis

  Direktiivi (EL) 2019/2034 artikkel 41
  Täiendavate omavahendite suunisena nõutavad täiendavad omavahendid. |
| 0130 | Omavahendite kogunõue

  Investeerimisühingu omavahendite kogunõue võrdub aruandekuupäeval kehtivate omavahendite nõuete, real 0110 kajastatud täiendavate omavahendite nõude ja real 0120 kajastatud täiendavate omavahendite suunise summaga. |

Rida

Viited õigussätetele ja juhised

0010

Omavahendite nõue

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 11 lõige 1

Summa puhul ei kohaldata määruse (EL) 2019/2033 artikli 57 lõikeid 3, 4 või 6.

Sellel real kajastatav summa on ridadel 0020, 0030 ja 0040 kajastatud maksimumsumma.

0020

Püsiv miinimumkapitalinõue

Määruse (EL) 2019/2033 artikkel 14

Summa puhul ei kohaldata määruse (EL) 2019/2033 artikli 57 lõikeid 3, 4 või 6.

0030

Püsivate üldkulude nõue

Määruse (EL) 2019/2033 artikkel 13

Summa puhul ei kohaldata määruse (EL) 2019/2033 artikli 57 lõikeid 3, 4 või 6.

0040

K-teguri kogunõue

Määruse (EL) 2019/2033 artikkel 15

Summa puhul ei kohaldata määruse (EL) 2019/2033 artikli 57 lõikeid 3, 4 või 6.

0050 – 0100

Üleminekulised omavahendite nõuded

0050

Määruse (EL) nr 575/2013 kohastel omavahendite nõuetel põhinev üleminekunõue

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 57 lõike 3 punkt a

0060

Püsivate üldkulude nõudel põhinev üleminekunõue

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 57 lõike 3 punkt b

0070

Üleminekunõue investeerimisühingute puhul, kelle suhtes kohaldati varem ainult algkapitalinõuet

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 57 lõike 4 punkt a

0080

Üleminekunõue, mis põhineb algkapitalinõudel tegevusloa saamise ajal

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 57 lõike 4 punkt b

0090

Üleminekunõue investeerimisühingute puhul, kellel ei ole luba osutada teatavaid teenuseid

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 57 lõike 4 punkt c

0100

Üleminekunõue vähemalt 250 000  eurot

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 57 lõige 6

0110 – 0130

Memokirjed

0110

Täiendavate omavahendite nõue

Direktiivi (EL) 2019/2034 artikkel 40

Järelevalvelise läbivaatamise ja hindamise protsessi tulemusel nõutavad täiendavad omavahendid.

0120

Täiendavate omavahendite suunis

Direktiivi (EL) 2019/2034 artikkel 41

Täiendavate omavahendite suunisena nõutavad täiendavad omavahendid.

0130

Omavahendite kogunõue

Investeerimisühingu omavahendite kogunõue võrdub aruandekuupäeval kehtivate omavahendite nõuete, real 0110 kajastatud täiendavate omavahendite nõude ja real 0120 kajastatud täiendavate omavahendite suunise summaga.

1.4.   I 02.02 – OMAVAHENDITE SUHTARVUD (I 2.2)

1.4.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Rida | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010 | Esimese taseme põhiomavahendite suhtarv

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt a ja artikli 11 lõige 1
  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõige 4
  Seda kirjet väljendatakse protsendina. |
| 0020 | Esimese taseme põhiomavahendite ülejääk (+)/puudujääk (–)

  Sellel kirjel kajastatakse esimese taseme põhiomavahendite ülejääki või puudujääki, mis on seotud määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõikes 1 sätestatud nõudega.
  Selle kirje puhul ei võeta arvesse määruse (EL) 2019/2033 artikli 57 lõigete 3 ja 4 üleminekusätteid. |
| 0030 | Esimese taseme omavahendite suhtarv

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt b ja artikli 11 lõige 1
  Seda kirjet väljendatakse protsendina. |
| 0040 | Esimese taseme omavahendite ülejääk (+)/puudujääk (–)

  Sellel kirjel kajastatakse esimese taseme omavahendite ülejääki või puudujääki, mis on seotud määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõikes 1 sätestatud nõudega.
  Selle kirje puhul ei võeta arvesse määruse (EL) 2019/2033 artikli 57 lõigete 3 ja 4 üleminekusätteid. |
| 0050 | Omavahendite suhtarv

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt c ja artikli 11 lõige 1
  Seda kirjet väljendatakse protsendina. |
| 0060 | Koguomavahendite ülejääk (+)/puudujääk (-)

  Sellel kirjel kajastatakse omavahendite ülejääki või puudujääki, mis on seotud määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõikes 1 sätestatud nõudega.
  Selle kirje puhul ei võeta arvesse määruse (EL) 2019/2033 artikli 57 lõigete 3 ja 4 üleminekusätteid. |

Rida

Viited õigussätetele ja juhised

0010

Esimese taseme põhiomavahendite suhtarv

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt a ja artikli 11 lõige 1

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõige 4

Seda kirjet väljendatakse protsendina.

0020

Esimese taseme põhiomavahendite ülejääk (+)/puudujääk (–)

Sellel kirjel kajastatakse esimese taseme põhiomavahendite ülejääki või puudujääki, mis on seotud määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõikes 1 sätestatud nõudega.

Selle kirje puhul ei võeta arvesse määruse (EL) 2019/2033 artikli 57 lõigete 3 ja 4 üleminekusätteid.

0030

Esimese taseme omavahendite suhtarv

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt b ja artikli 11 lõige 1

Seda kirjet väljendatakse protsendina.

0040

Esimese taseme omavahendite ülejääk (+)/puudujääk (–)

Sellel kirjel kajastatakse esimese taseme omavahendite ülejääki või puudujääki, mis on seotud määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõikes 1 sätestatud nõudega.

Selle kirje puhul ei võeta arvesse määruse (EL) 2019/2033 artikli 57 lõigete 3 ja 4 üleminekusätteid.

0050

Omavahendite suhtarv

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt c ja artikli 11 lõige 1

Seda kirjet väljendatakse protsendina.

0060

Koguomavahendite ülejääk (+)/puudujääk (-)

Sellel kirjel kajastatakse omavahendite ülejääki või puudujääki, mis on seotud määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõikes 1 sätestatud nõudega.

Selle kirje puhul ei võeta arvesse määruse (EL) 2019/2033 artikli 57 lõigete 3 ja 4 üleminekusätteid.

1.5.   I 03.00 – PÜSIVATE ÜLDKULUDE NÕUDE ARVUTAMINE (I 3)

1.5.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Rida | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010 | Püsivate üldkulude nõue

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 13 lõige 1
  Kajastatav summa peab olema vähemalt 25 % eelmise aasta püsivatest üldkuludest (rida 0020).
  Olulise muutuse korral on kajastatav summa pädeva asutuse poolt määruse (EL) 2019/2033 artikli 13 lõikes 2 kohaselt kehtestatud püsivate üldkulude nõue.
  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 13 lõikes 3 kindlaks määratud juhtudel on kajastatav summa jooksva aasta prognoositud püsivad üldkulud (rida 0210). |
| 0020 | Eelmise aasta püsivad üldkulud pärast kasumi jaotamist

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 13 lõige 1
  Investeerimisühingud kajastavad eelmise aasta püsivad üldkulud pärast kasumi jaotamist. |
| 0030 | Eelmise aasta kogukulud pärast kasumi jaotamist

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 13 lõige 1
  Kajastatav summa on pärast kasumi jaotamist. |
| 0040 | Millest: kolmandate isikute poolt investeerimisühingute nimel kantud püsikulud

  Kui kolmandad isikud, sealhulgas seotud vahendajad, on kandnud investeerimisühingute nimel püsikulusid, mida ei ole juba kajastatud lõikes 1 osutatud aruandeaasta finantsaruandes, lisatakse need püsikulud investeerimisühingu kogukuludele. Kui kolmanda isiku kulude jaotus on kättesaadav, lisab investeerimisühing kogukulude summale ainult kõnealuste püsikulude osa, mis jääb investeerimisühingu arvele. Kui selline jaotus ei ole kättesaadav, lisab investeerimisühing kogukulude summale ainult oma osa kolmanda isiku kuludest, nagu see tuleneb investeerimisühingu äriplaanist. |
| 0050 | (-) Mahaarvamised kokku
  Lisaks määruse (EL) 2019/2033 artikli 13 punktis 4 osutatud mahaarvatavatele kirjetele arvatakse kogukuludest maha ka järgmised kirjed, kui need sisalduvad kogukuludes vastavalt asjakohasele raamatupidamistavale:






  a) | kesksetele vastaspooltele, börsidele ja vahendajatele tehingute tegemise, registreerimise või kliirimise eest makstavad tasud, maakleritasud ja muud kulud, ainult juhul, kui need kantakse otse üle ja võetakse klientidelt. Need ei hõlma tasusid ega muid kulusid, mida on vaja liikmesuse säilitamiseks või kahjumi jagamisega seotud finantskohustuste täitmiseks kesksete vastaspoolte, börside ja muude kauplemiskohtade ees; |

Rida

Viited õigussätetele ja juhised

0010

Püsivate üldkulude nõue

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 13 lõige 1

Kajastatav summa peab olema vähemalt 25 % eelmise aasta püsivatest üldkuludest (rida 0020).

Olulise muutuse korral on kajastatav summa pädeva asutuse poolt määruse (EL) 2019/2033 artikli 13 lõikes 2 kohaselt kehtestatud püsivate üldkulude nõue.

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 13 lõikes 3 kindlaks määratud juhtudel on kajastatav summa jooksva aasta prognoositud püsivad üldkulud (rida 0210).

0020

Eelmise aasta püsivad üldkulud pärast kasumi jaotamist

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 13 lõige 1

Investeerimisühingud kajastavad eelmise aasta püsivad üldkulud pärast kasumi jaotamist.

0030

Eelmise aasta kogukulud pärast kasumi jaotamist

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 13 lõige 1

Kajastatav summa on pärast kasumi jaotamist.

0040

Millest: kolmandate isikute poolt investeerimisühingute nimel kantud püsikulud

Kui kolmandad isikud, sealhulgas seotud vahendajad, on kandnud investeerimisühingute nimel püsikulusid, mida ei ole juba kajastatud lõikes 1 osutatud aruandeaasta finantsaruandes, lisatakse need püsikulud investeerimisühingu kogukuludele. Kui kolmanda isiku kulude jaotus on kättesaadav, lisab investeerimisühing kogukulude summale ainult kõnealuste püsikulude osa, mis jääb investeerimisühingu arvele. Kui selline jaotus ei ole kättesaadav, lisab investeerimisühing kogukulude summale ainult oma osa kolmanda isiku kuludest, nagu see tuleneb investeerimisühingu äriplaanist.

0050

(-) Mahaarvamised kokku

Lisaks määruse (EL) 2019/2033 artikli 13 punktis 4 osutatud mahaarvatavatele kirjetele arvatakse kogukuludest maha ka järgmised kirjed, kui need sisalduvad kogukuludes vastavalt asjakohasele raamatupidamistavale:

a)

kesksetele vastaspooltele, börsidele ja vahendajatele tehingute tegemise, registreerimise või kliirimise eest makstavad tasud, maakleritasud ja muud kulud, ainult juhul, kui need kantakse otse üle ja võetakse klientidelt. Need ei hõlma tasusid ega muid kulusid, mida on vaja liikmesuse säilitamiseks või kahjumi jagamisega seotud finantskohustuste täitmiseks kesksete vastaspoolte, börside ja muude kauplemiskohtade ees;

| b) | intressid, mida makstakse klientidele kliendi rahalt, kui mingit selliste intresside maksmise kohustust ei ole; |
| --- | --- |

b)

intressid, mida makstakse klientidele kliendi rahalt, kui mingit selliste intresside maksmise kohustust ei ole;

| c) | maksudega seotud kulud, kui need kuuluvad tasumisele seoses investeerimisühingu aastakasumiga; |
| --- | --- |

c)

maksudega seotud kulud, kui need kuuluvad tasumisele seoses investeerimisühingu aastakasumiga;

| d) | oma arvel finantsinstrumentidega kauplemisest tulenev kahjum; |
| --- | --- |

d)

oma arvel finantsinstrumentidega kauplemisest tulenev kahjum;

| e) | maksed, mis on seotud lepingupõhiste kasumi ja kahjumi ülekandmise lepingutega, mille kohaselt investeerimisühing on pärast aruandeaasta finantsaruannete koostamist kohustatud kandma oma aastatulemi üle emaettevõtjale; |
| --- | --- |

e)

maksed, mis on seotud lepingupõhiste kasumi ja kahjumi ülekandmise lepingutega, mille kohaselt investeerimisühing on pärast aruandeaasta finantsaruannete koostamist kohustatud kandma oma aastatulemi üle emaettevõtjale;

| f) | maksed üldisesse pangandusreservi vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 1 punktile f; |
| --- | --- |

f)

maksed üldisesse pangandusreservi vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 1 punktile f;

| g) | kulud, mis on seotud kirjetega, mis on omavahenditest juba maha arvatud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõikele 1. |
| --- | --- |

g)

kulud, mis on seotud kirjetega, mis on omavahenditest juba maha arvatud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõikele 1.

0060

(-) Töötajate preemiad ja muud tasud

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 13 lõike 4 punkt a

Töötajate preemiad ja muud tasud loetakse sõltuvaks investeerimisühingu vastava aasta puhaskasumist, kui täidetud on mõlemad järgmised tingimused:

| h) | töötajate preemiad või muud mahaarvatavad tasud on töötajatele juba makstud makse tegemise aastale eelneval aastal või töötajate preemiate või muude tasude maksmine töötajatele ei mõjuta investeerimisühingu kapitalipositsiooni makse tegemise aastal; |
| --- | --- |

h)

töötajate preemiad või muud mahaarvatavad tasud on töötajatele juba makstud makse tegemise aastale eelneval aastal või töötajate preemiate või muude tasude maksmine töötajatele ei mõjuta investeerimisühingu kapitalipositsiooni makse tegemise aastal;

| i) | jooksva aasta ja tulevaste aastate puhul ei ole investeerimisühing kohustatud andma või määrama täiendavaid preemiaid või tegema muid tasu vormis makseid, välja arvatud juhul, kui ta teenib kõnealusel aastal puhaskasumit. |
| --- | --- |

i)

jooksva aasta ja tulevaste aastate puhul ei ole investeerimisühing kohustatud andma või määrama täiendavaid preemiaid või tegema muid tasu vormis makseid, välja arvatud juhul, kui ta teenib kõnealusel aastal puhaskasumit.

0070

(-) Töötajate, direktorite ja osanike netokasumiosad

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 13 lõike 4 punkt b

Töötajate, direktorite ja osanike kasumiosa arvutatakse netokasumi alusel.

0080

(-) Muud kaalutlusõigusepõhised kasumijaotised ja muutuvtasu

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 13 lõike 4 punkt c

0090

(-) Maksmisele kuuluvad jagatud komisjonitasud ja tasud

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 13 lõike 4 punkt d

0100

(-) Kesksetele vastaspooltele makstud tasud, maakleritasud ja muud kulud, mida võetakse klientidelt

Kesksetele vastaspooltele, börsidele ja vahendajatele tehingute tegemise, registreerimise või kliirimise eest makstavad tasud, maakleritasud ja muud kulud, ainult juhul, kui need kantakse otse üle ja võetakse klientidelt. Need ei hõlma tasusid ega muid kulusid, mida on vaja liikmesuse säilitamiseks või kahjumi jagamisega seotud finantskohustuste täitmiseks kesksete vastaspoolte, börside ja muude kauplemiskohtade ees.

0110

(-) Tasud seotud vahendajatele

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 13 lõike 4 punkt e

0120

(-) Klientidele kliendi rahalt makstud intressid, kui investeerimisühingul on sellega seoses kaalutlusõigus

Intressid, mida makstakse klientidele kliendi rahalt, kui mingit selliste intresside maksmise kohustust ei ole.

0130

(-) Erakorralisest tegevusest tulenevad ühekordsed kulud

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 13 lõike 4 punkt f

0140

(-) Maksudega seotud kulud

Maksudega seotud kulud, kui need kuuluvad tasumisele seoses investeerimisühingu aastakasumiga.

0150

(-) Oma arvel finantsinstrumentidega kauplemisest tulenev kahjum

Oma arvel finantsinstrumentidega kauplemisest tulenev kahjum.

0160

(-) Lepingupõhised kasumi ja kahjumi ülekandmise lepingud

Maksed, mis on seotud lepingupõhiste kasumi ja kahjumi ülekandmise lepingutega, mille kohaselt investeerimisühing on pärast aruandeaasta finantsaruannete koostamist kohustatud kandma oma aastatulemi üle emaettevõtjale.

0170

(-) Toorainekulud

Kaubadiilerid ja lubatud heitkoguse väärtpaberite diilerid võivad maha arvata toorainekulud seoses investeerimisühinguga, kes kaupleb alusvaraks oleva kauba tuletisinstrumentidega.

0180

(-) Maksed üldisesse pangandusreservi

Maksed üldisesse pangandusreservi vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 1 punktile f.

0190

(-) Omavahenditest juba maha arvatud kirjetega seotud kulud

Kulud, mis on seotud kirjetega, mis on omavahenditest juba maha arvatud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõikele 1.

0200

Jooksva aasta prognoositavad püsivad üldkulud

Jooksva aasta prognoositavad püsivad üldkulud pärast kasumi jaotamist.

0210

Püsivate üldkulude muutus (%)

Summa esitatakse järgmise absoluutväärtusena:

[(jooksva aasta prognoositud püsivad üldkulud) – (eelmise aasta püsivad üldkulud)]/(eelmise aasta püsivad üldkulud).

1.6.   I 04.00 – K-TEGURI KOGUNÕUDE ARVUTAMINE (I 4)

1.6.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Rida | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010 | K-TEGURI KOGUNÕUE

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 15 lõige 1 |
| 0020 | Kliendile tekitatav risk

  Määruse (EL) 2019/2033 artikkel 16
  Kajastatav summa on ridade 0030–0080 summa. |
| 0030 | Valitsetav vara

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 15 lõige 2 ja artikkel 17
  Valitsetav vara hõlmab nii kaalutlusõigusel põhinevat väärtpaberiportfelli valitsemist kui ka kaalutlusõigusevälist (nõustamis)korraldust. |
| 0040 | Hoitav klientide raha – eraldi kontodel

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 15 lõige 2 ja artikkel 18 |
| 0050 | Hoitav klientide raha – eraldamata kontodel

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 15 lõige 2 ja artikkel 18 |
| 0060 | Hoitav ja hallatav vara

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 15 lõige 2 ja artikkel 19 |
| 0070 | Käideldavad kliendi korraldused – kassatehingud

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 15 lõige 2, artikli 20 lõige 1 ja artikli 20 lõike 2 punkt a |
| 0080 | Käideldavad kliendi korraldused – tuletistehingud

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 15 lõige 2, artikli 20 lõige 1 ja artikli 20 lõike 2 punkt b |
| 0090 | Turule tekitatav risk

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 21 lõige 1
  Kajastatav summa on ridade 0100 – 0110 summa. |
| 0100 | K-netopositsiooniriski nõue

  Määruse (EL) 2019/2033 artikkel 22 |
| 0110 | Kliiringu tagatis

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 23 lõige 2 |
| 0120 | Investeerimisühingule tekitatav risk

  Määruse (EL) 2019/2033 artikkel 24
  Kajastatav summa on ridade 0130 – 0160 summa. |
| 0130 | Tehingu vastaspoole makseviivitus

  Määruse (EL) 2019/2033 artikkel 26 ja artikkel 24 |
| 0140 | Päevane kauplemismaht – kassatehingud

  K-teguri nõude arvutamisel esitavad investeerimisühingud teabe, kohaldades määruse (EL) 2019/2033 artikli 15 lõikes 2 sätestatud koefitsienti.
  Halvenenud turutingimuste korral kohaldavad investeerimisühingud kooskõlas määruse (EL) 2019/2033 artikli 15 lõike 5 punktiga c kohandatud koefitsienti, nagu on kindlaks määratud regulatiivsete tehniliste standardite artikli 1 lõike 1 punktis a, et määrata kindlaks K-DTF koefitsientide kohandused.
  Päevase kauplemismahu tegur arvutatakse vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 33 lõike 2 punktile a. |
| 0150 | Päevane kauplemismaht – tuletistehingud

  K-teguri nõude arvutamisel esitavad investeerimisühingud teabe, kohaldades määruse (EL) 2019/2033 artikli 15 lõikes 2 sätestatud koefitsienti.
  Halvenenud turutingimuste korral kohaldavad investeerimisühingud kooskõlas määruse (EL) 2019/2033 artikli 15 lõike 5 punktiga c kohandatud koefitsienti, nagu on kindlaks määratud regulatiivsete tehniliste standardite artikli 1 lõike 1 punktis b, et määrata kindlaks K-DTF koefitsientide kohandused.
  Päevase kauplemismahu tegur arvutatakse vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 33 lõike 2 punktile b. |
| 0160 | K-kontsentratsiooniriski nõue

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 37 lõige 2, artikkel 39 ja artikkel 24 |

Rida

Viited õigussätetele ja juhised

0010

K-TEGURI KOGUNÕUE

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 15 lõige 1

0020

Kliendile tekitatav risk

Määruse (EL) 2019/2033 artikkel 16

Kajastatav summa on ridade 0030–0080 summa.

0030

Valitsetav vara

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 15 lõige 2 ja artikkel 17

Valitsetav vara hõlmab nii kaalutlusõigusel põhinevat väärtpaberiportfelli valitsemist kui ka kaalutlusõigusevälist (nõustamis)korraldust.

0040

Hoitav klientide raha – eraldi kontodel

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 15 lõige 2 ja artikkel 18

0050

Hoitav klientide raha – eraldamata kontodel

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 15 lõige 2 ja artikkel 18

0060

Hoitav ja hallatav vara

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 15 lõige 2 ja artikkel 19

0070

Käideldavad kliendi korraldused – kassatehingud

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 15 lõige 2, artikli 20 lõige 1 ja artikli 20 lõike 2 punkt a

0080

Käideldavad kliendi korraldused – tuletistehingud

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 15 lõige 2, artikli 20 lõige 1 ja artikli 20 lõike 2 punkt b

0090

Turule tekitatav risk

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 21 lõige 1

Kajastatav summa on ridade 0100 – 0110 summa.

0100

K-netopositsiooniriski nõue

Määruse (EL) 2019/2033 artikkel 22

0110

Kliiringu tagatis

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 23 lõige 2

0120

Investeerimisühingule tekitatav risk

Määruse (EL) 2019/2033 artikkel 24

Kajastatav summa on ridade 0130 – 0160 summa.

0130

Tehingu vastaspoole makseviivitus

Määruse (EL) 2019/2033 artikkel 26 ja artikkel 24

0140

Päevane kauplemismaht – kassatehingud

K-teguri nõude arvutamisel esitavad investeerimisühingud teabe, kohaldades määruse (EL) 2019/2033 artikli 15 lõikes 2 sätestatud koefitsienti.

Halvenenud turutingimuste korral kohaldavad investeerimisühingud kooskõlas määruse (EL) 2019/2033 artikli 15 lõike 5 punktiga c kohandatud koefitsienti, nagu on kindlaks määratud regulatiivsete tehniliste standardite artikli 1 lõike 1 punktis a, et määrata kindlaks K-DTF koefitsientide kohandused.

Päevase kauplemismahu tegur arvutatakse vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 33 lõike 2 punktile a.

0150

Päevane kauplemismaht – tuletistehingud

K-teguri nõude arvutamisel esitavad investeerimisühingud teabe, kohaldades määruse (EL) 2019/2033 artikli 15 lõikes 2 sätestatud koefitsienti.

Halvenenud turutingimuste korral kohaldavad investeerimisühingud kooskõlas määruse (EL) 2019/2033 artikli 15 lõike 5 punktiga c kohandatud koefitsienti, nagu on kindlaks määratud regulatiivsete tehniliste standardite artikli 1 lõike 1 punktis b, et määrata kindlaks K-DTF koefitsientide kohandused.

Päevase kauplemismahu tegur arvutatakse vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 33 lõike 2 punktile b.

0160

K-kontsentratsiooniriski nõue

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 37 lõige 2, artikkel 39 ja artikkel 24

| Veerud | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010 | Teguri summa

  Investeerimisühingud kajastavad igale tegurile vastava summa enne iga teguri korrutamist vastava koefitsiendiga. |
| 0020 | K-teguri nõue

  See arvutatakse vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artiklitele 16, 21 ja 24. |

Veerud

Viited õigussätetele ja juhised

0010

Teguri summa

Investeerimisühingud kajastavad igale tegurile vastava summa enne iga teguri korrutamist vastava koefitsiendiga.

0020

K-teguri nõue

See arvutatakse vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artiklitele 16, 21 ja 24.

2.   VÄIKESED JA MITTESEOTUD INVESTEERIMISÜHINGUD

2.1.   I 05.00 – TEGEVUSE TASE – KÜNNISE LÄBIVAATAMINE (I 5)

2.1.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Rida | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010 | (Kombineeritud) valitsetav vara

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõike 1 punkt a
  Kui aruandev investeerimisühing kuulub gruppi, määratakse kajastatav väärtus kindlaks kombineeritud alusel kõigi konsolideerimisgruppi kuuluvate investeerimisühingute puhul vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõikele 2.
  Investeerimisühingud võtavad arvesse kaalutlusõiguse põhiselt valitsetavat vara ja kaalutlusõiguseväliselt valitsetavat vara.
  Kajastatav summa on summa, mida oleks kasutatud K-tegurite arvutamiseks enne asjakohaste koefitsientide kohaldamist. |
| 0020 | (Kombineeritud) käideldavad kliendi korraldused – kassatehingud

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõike 1 punkti b alapunkt i
  Kui aruandev investeerimisühing kuulub gruppi, määratakse kajastatav väärtus kindlaks kombineeritud alusel kõigi konsolideerimisgruppi kuuluvate investeerimisühingute puhul vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõikele 2.
  Kajastatav summa on summa, mida oleks kasutatud K-tegurite arvutamiseks enne asjakohaste koefitsientide kohaldamist. |
| 0030 | (Kombineeritud) käideldavad kliendi korraldused – tuletisinstrumendid

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõike 1 punkti b alapunkt ii
  Kui aruandev investeerimisühing kuulub gruppi, määratakse kajastatav väärtus kindlaks kombineeritud alusel kõigi konsolideerimisgruppi kuuluvate investeerimisühingute puhul vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõikele 2.
  Kajastatav summa on summa, mida oleks kasutatud K-tegurite arvutamiseks enne asjakohaste koefitsientide kohaldamist. |
| 0040 | Hoitav ja hallatav vara

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõike 1 punkt c
  Kajastatav summa on summa, mida oleks kasutatud K-tegurite arvutamiseks enne asjakohaste koefitsientide kohaldamist. |
| 0050 | Hoitav klientide raha

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõike 1 punkt d
  Kajastatav summa on summa, mida oleks kasutatud K-tegurite arvutamiseks enne asjakohaste koefitsientide kohaldamist. |
| 0060 | Päevane kauplemismaht – kassa- ja tuletistehingud

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõike 1 punkt e
  Kajastatav summa on summa, mida oleks kasutatud K-tegurite arvutamiseks enne asjakohaste koefitsientide kohaldamist. |
| 0070 | Netopositsioonirisk

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõike 1 punkt f
  Kajastatav summa on summa, mida oleks kasutatud K-tegurite arvutamiseks enne asjakohaste koefitsientide kohaldamist. |
| 0080 | Kliiringu tagatis

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõike 1 punkt f
  Kajastatav summa on summa, mida oleks kasutatud K-tegurite arvutamiseks enne asjakohaste koefitsientide kohaldamist. |
| 0090 | Tehingu vastaspoole makseviivitus

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõike 1 punkt g
  Kajastatav summa on summa, mida oleks kasutatud K-tegurite arvutamiseks enne asjakohaste koefitsientide kohaldamist. |
| 0100 | (Kombineeritud) bilansimaht ja bilansiväline maht

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõike 1 punkt h
  Kui aruandev investeerimisühing kuulub gruppi, määratakse kajastatav väärtus kindlaks kombineeritud alusel kõigi konsolideerimisgruppi kuuluvate investeerimisühingute puhul vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõikele 2. |
| 0110 | Kombineeritud aastane kogubrutotulu

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõike 1 punkt i
  Kui aruandev investeerimisühing kuulub gruppi, määratakse kajastatav väärtus kindlaks kombineeritud alusel kõigi konsolideerimisgruppi kuuluvate investeerimisühingute puhul vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõikele 2. |
| 0120 | Aastane kogubrutotulu

  Aastase kogubrutotulu väärtus, jättes vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõikele 2 välja kogubrutotulu, mis on saadud investeerimisühingugrupi sees. |
| 0130 | (-) Grupisisene osa aastasest kogubrutotulust

  Investeerimisühingugrupi sees saadud kogubrutotulu väärtus vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõikele 2. |
| 0140 | Millest: tulu korralduste vastuvõtmisest ja edastamisest

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d
  Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 2 |
| 0150 | Millest: tulu korralduste täitmisest klientide nimel

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d
  Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 2 |
| 0160 | Millest: tulu oma arvel kauplemisest

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d
  Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 2 |
| 0170 | Millest: tulu portfelli valitsemisest

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d
  Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 2 |
| 0180 | Millest: tulu investeerimisnõustamisest

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d
  Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 2 |
| 0190 | Millest: tulu finantsinstrumentide emissiooni tagamisest/pakkumise korraldamisest siduva kohustuse alusel

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d
  Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 2 |
| 0200 | Millest: tulu pakkumise korraldamisest siduva kohustuseta

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d
  Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 2 |
| 0210 | Millest: tulu mitmepoolse kauplemissüsteemi korraldamisest

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d
  Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 2 |
| 0220 | Millest: tulu organiseeritud kauplemissüsteemi korraldamisest

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d
  Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 2 |
| 0230 | Millest: tulu finantsinstrumentide hoidmisest ja haldamisest

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d
  Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 3 |
| 0240 | Millest: tulu investoritele krediidi või laenu andmisest

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d
  Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 3 |
| 0250 | Millest: tulu ettevõtjate nõustamisest kapitali struktuuri, tööstusstrateegia ja muudes sellealastes küsimustes ning äriühingute ühinemise ja ostuga seotud nõustamisest ja teenustest

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d
  Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 3 |
| 0260 | Millest: tulu valuutavahetusteenustest

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d
  Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 3 |
| 0270 | Millest: investeerimis- ja finantsanalüüs

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d
  Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 3 |
| 0280 | Millest: tulu väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud teenustest

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d
  Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 3 |
| 0290 | Millest: tuletisinstrumentide alusvaraga seotud investeerimisteenused ja abitegevused

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d
  Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 3 |

Rida

Viited õigussätetele ja juhised

0010

(Kombineeritud) valitsetav vara

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõike 1 punkt a

Kui aruandev investeerimisühing kuulub gruppi, määratakse kajastatav väärtus kindlaks kombineeritud alusel kõigi konsolideerimisgruppi kuuluvate investeerimisühingute puhul vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõikele 2.

Investeerimisühingud võtavad arvesse kaalutlusõiguse põhiselt valitsetavat vara ja kaalutlusõiguseväliselt valitsetavat vara.

Kajastatav summa on summa, mida oleks kasutatud K-tegurite arvutamiseks enne asjakohaste koefitsientide kohaldamist.

0020

(Kombineeritud) käideldavad kliendi korraldused – kassatehingud

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõike 1 punkti b alapunkt i

Kui aruandev investeerimisühing kuulub gruppi, määratakse kajastatav väärtus kindlaks kombineeritud alusel kõigi konsolideerimisgruppi kuuluvate investeerimisühingute puhul vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõikele 2.

Kajastatav summa on summa, mida oleks kasutatud K-tegurite arvutamiseks enne asjakohaste koefitsientide kohaldamist.

0030

(Kombineeritud) käideldavad kliendi korraldused – tuletisinstrumendid

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõike 1 punkti b alapunkt ii

Kui aruandev investeerimisühing kuulub gruppi, määratakse kajastatav väärtus kindlaks kombineeritud alusel kõigi konsolideerimisgruppi kuuluvate investeerimisühingute puhul vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõikele 2.

Kajastatav summa on summa, mida oleks kasutatud K-tegurite arvutamiseks enne asjakohaste koefitsientide kohaldamist.

0040

Hoitav ja hallatav vara

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõike 1 punkt c

Kajastatav summa on summa, mida oleks kasutatud K-tegurite arvutamiseks enne asjakohaste koefitsientide kohaldamist.

0050

Hoitav klientide raha

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõike 1 punkt d

Kajastatav summa on summa, mida oleks kasutatud K-tegurite arvutamiseks enne asjakohaste koefitsientide kohaldamist.

0060

Päevane kauplemismaht – kassa- ja tuletistehingud

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõike 1 punkt e

Kajastatav summa on summa, mida oleks kasutatud K-tegurite arvutamiseks enne asjakohaste koefitsientide kohaldamist.

0070

Netopositsioonirisk

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõike 1 punkt f

Kajastatav summa on summa, mida oleks kasutatud K-tegurite arvutamiseks enne asjakohaste koefitsientide kohaldamist.

0080

Kliiringu tagatis

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõike 1 punkt f

Kajastatav summa on summa, mida oleks kasutatud K-tegurite arvutamiseks enne asjakohaste koefitsientide kohaldamist.

0090

Tehingu vastaspoole makseviivitus

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõike 1 punkt g

Kajastatav summa on summa, mida oleks kasutatud K-tegurite arvutamiseks enne asjakohaste koefitsientide kohaldamist.

0100

(Kombineeritud) bilansimaht ja bilansiväline maht

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõike 1 punkt h

Kui aruandev investeerimisühing kuulub gruppi, määratakse kajastatav väärtus kindlaks kombineeritud alusel kõigi konsolideerimisgruppi kuuluvate investeerimisühingute puhul vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõikele 2.

0110

Kombineeritud aastane kogubrutotulu

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõike 1 punkt i

Kui aruandev investeerimisühing kuulub gruppi, määratakse kajastatav väärtus kindlaks kombineeritud alusel kõigi konsolideerimisgruppi kuuluvate investeerimisühingute puhul vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõikele 2.

0120

Aastane kogubrutotulu

Aastase kogubrutotulu väärtus, jättes vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõikele 2 välja kogubrutotulu, mis on saadud investeerimisühingugrupi sees.

0130

(-) Grupisisene osa aastasest kogubrutotulust

Investeerimisühingugrupi sees saadud kogubrutotulu väärtus vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõikele 2.

0140

Millest: tulu korralduste vastuvõtmisest ja edastamisest

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d

Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 2

0150

Millest: tulu korralduste täitmisest klientide nimel

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d

Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 2

0160

Millest: tulu oma arvel kauplemisest

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d

Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 2

0170

Millest: tulu portfelli valitsemisest

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d

Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 2

0180

Millest: tulu investeerimisnõustamisest

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d

Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 2

0190

Millest: tulu finantsinstrumentide emissiooni tagamisest/pakkumise korraldamisest siduva kohustuse alusel

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d

Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 2

0200

Millest: tulu pakkumise korraldamisest siduva kohustuseta

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d

Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 2

0210

Millest: tulu mitmepoolse kauplemissüsteemi korraldamisest

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d

Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 2

0220

Millest: tulu organiseeritud kauplemissüsteemi korraldamisest

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d

Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 2

0230

Millest: tulu finantsinstrumentide hoidmisest ja haldamisest

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d

Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 3

0240

Millest: tulu investoritele krediidi või laenu andmisest

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d

Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 3

0250

Millest: tulu ettevõtjate nõustamisest kapitali struktuuri, tööstusstrateegia ja muudes sellealastes küsimustes ning äriühingute ühinemise ja ostuga seotud nõustamisest ja teenustest

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d

Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 3

0260

Millest: tulu valuutavahetusteenustest

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d

Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 3

0270

Millest: investeerimis- ja finantsanalüüs

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d

Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 3

0280

Millest: tulu väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud teenustest

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d

Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 3

0290

Millest: tuletisinstrumentide alusvaraga seotud investeerimisteenused ja abitegevused

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d

Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 3

3.   K-TEGURI NÕUDED – TÄIENDAVAD ÜKSIKASJAD

3.1.   Üldised märkused

| 12. | Vormis I 06.00 on iga K-teguri (AUM, ASA, CMH, COH ja DTF) jaoks kaks spetsiaalset tabelit. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Esimene tabel sisaldab veergudes teavet „teguri summa“ kohta aruandekvartali iga kuu kohta. Teguri summa on väärtus, mida kasutatakse iga K-teguri arvutamiseks enne määruse (EL) 2019/2033 artikli 15 lõike 2 tabelis 1 esitatud koefitsiendi kohaldamist. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Teine tabel sisaldab üksikasjalikku teavet, mida on vaja teguri summa arvutamiseks.
  AUMi puhul vastab see valitsetava vara väärtusele kuu viimase päeva seisuga, nagu on sätestatud määruse (EL) 2019/2033 artiklis 17.
  CMH, ASA, COHi ja DTFi puhul vastab kajastatav väärtus asjaomase näitaja kuu keskmisele päevaväärtusele. |
| --- | --- |

14.

AUMi puhul vastab see valitsetava vara väärtusele kuu viimase päeva seisuga, nagu on sätestatud määruse (EL) 2019/2033 artiklis 17.

CMH, ASA, COHi ja DTFi puhul vastab kajastatav väärtus asjaomase näitaja kuu keskmisele päevaväärtusele.

3.2.   I 06.01 – VALITSETAV VARA – TÄIENDAVAD ÜKSIKASJAD (I 6.1)

3.2.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Rida | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010 | AUM kokku (keskmised summad)

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 4 lõike 1 punkt 27
  AUMi koguväärtus aritmeetilise keskmisena vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 17 lõike 1 esimesele lõigule. Kajastatav väärtus on ridade 0020 – 0040 summa. |
| 0020 | Millest: AUM - kaalutlusõigusel põhinev väärtpaberiportfelli valitsemine

  Selliste varade kogusumma, millega seoses investeerimisühing osutab direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 8 määratletud väärtpaberiportfelli valitsemise teenust ja mis on arvutatud vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 17 lõikele 1. |
| 0030 | Millest: ametlikult teisele ettevõtjale delegeeritud AUM

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 17 lõige 2 |
| 0040 | AUM - pidev kaalutlusõiguseväline nõustamine

  Selliste varade kogusumma, millega seoses investeerimisühing osutab direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 4 määratletud pidevat ja kaalutlusõigusevälist investeerimisnõustamise teenust. |

Rida

Viited õigussätetele ja juhised

0010

AUM kokku (keskmised summad)

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 4 lõike 1 punkt 27

AUMi koguväärtus aritmeetilise keskmisena vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 17 lõike 1 esimesele lõigule. Kajastatav väärtus on ridade 0020 – 0040 summa.

0020

Millest: AUM - kaalutlusõigusel põhinev väärtpaberiportfelli valitsemine

Selliste varade kogusumma, millega seoses investeerimisühing osutab direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 8 määratletud väärtpaberiportfelli valitsemise teenust ja mis on arvutatud vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 17 lõikele 1.

0030

Millest: ametlikult teisele ettevõtjale delegeeritud AUM

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 17 lõige 2

0040

AUM - pidev kaalutlusõiguseväline nõustamine

Selliste varade kogusumma, millega seoses investeerimisühing osutab direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 4 määratletud pidevat ja kaalutlusõigusevälist investeerimisnõustamise teenust.

| Veerud | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010 | Teguri summa – kuu t

  AUM aruandes kajastatud kvartali kolmanda kuu (st viimase kuu) lõpu seisuga. |
| 0020 | Teguri summa – kuu t–1

  AUM aruandes kajastatud kvartali teise kuu puhul. |
| 0030 | Teguri summa – kuu t-2

  AUM aruandes kajastatud kvartali esimese kuu puhul. |

Veerud

Viited õigussätetele ja juhised

0010

Teguri summa – kuu t

AUM aruandes kajastatud kvartali kolmanda kuu (st viimase kuu) lõpu seisuga.

0020

Teguri summa – kuu t–1

AUM aruandes kajastatud kvartali teise kuu puhul.

0030

Teguri summa – kuu t-2

AUM aruandes kajastatud kvartali esimese kuu puhul.

3.3.   I 06.02 – KUINE VALITSETAV VARA (I 6.2)

3.3.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Rida | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010 | Kuine valitsetav vara kokku

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 4 lõike 1 punkt 27
  Kuine valitsetav vara kokku asjaomase kuu viimase tööpäeva seisuga, nagu on osutatud määruse (EL) 2019/2033 artikli 17 lõikes 1.
  Sellel real kajastatav summa on ridade 0020 ja 0040 summa. |
| 0020 | Kuine valitsetav vara – kaalutlusõigusel põhinev väärtpaberiportfelli valitsemine

  Kajastatav summa on kuine vara, millega seoses investeerimisühing osutab direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 8 määratletud väärtpaberiportfelli valitsemise teenust, asjaomase kuu viimase tööpäeva seisuga, nagu on osutatud määruse (EL) 2019/2033 artikli 17 lõikes 1. |
| 0030 | Millest: ametlikult teisele ettevõtjale delegeeritud varad

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 17 lõige 2
  Kuine vara, mille valitsemine delegeeriti ametlikult teisele üksusele ja mis on kajastatud asjaomase kuu viimase tööpäeva seisuga. |
| 0040 | Kuine valitsetav vara – pidev kaalutlusõiguseväline nõustamine

  Selliste varade kogusumma, millega seoses investeerimisühing osutab direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 4 määratletud pidevat ja kaalutlusõigusevälist investeerimisnõustamise teenust ja mis on kajastatud asjaomase kuu viimase tööpäeva seisuga. |

Rida

Viited õigussätetele ja juhised

0010

Kuine valitsetav vara kokku

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 4 lõike 1 punkt 27

Kuine valitsetav vara kokku asjaomase kuu viimase tööpäeva seisuga, nagu on osutatud määruse (EL) 2019/2033 artikli 17 lõikes 1.

Sellel real kajastatav summa on ridade 0020 ja 0040 summa.

0020

Kuine valitsetav vara – kaalutlusõigusel põhinev väärtpaberiportfelli valitsemine

Kajastatav summa on kuine vara, millega seoses investeerimisühing osutab direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 8 määratletud väärtpaberiportfelli valitsemise teenust, asjaomase kuu viimase tööpäeva seisuga, nagu on osutatud määruse (EL) 2019/2033 artikli 17 lõikes 1.

0030

Millest: ametlikult teisele ettevõtjale delegeeritud varad

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 17 lõige 2

Kuine vara, mille valitsemine delegeeriti ametlikult teisele üksusele ja mis on kajastatud asjaomase kuu viimase tööpäeva seisuga.

0040

Kuine valitsetav vara – pidev kaalutlusõiguseväline nõustamine

Selliste varade kogusumma, millega seoses investeerimisühing osutab direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 4 määratletud pidevat ja kaalutlusõigusevälist investeerimisnõustamise teenust ja mis on kajastatud asjaomase kuu viimase tööpäeva seisuga.

| Veerud | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010-0140 | Kuulõpu väärtused

  Kajastatakse väärtused asjaomase kuu viimase tööpäeva seisuga, nagu on osutatud määruse (EL) 2019/2033 artikli 17 lõikes 1. |

Veerud

Viited õigussätetele ja juhised

0010-0140

Kuulõpu väärtused

Kajastatakse väärtused asjaomase kuu viimase tööpäeva seisuga, nagu on osutatud määruse (EL) 2019/2033 artikli 17 lõikes 1.

3.4.   I 06.03 – HOITAV KLIENTIDE RAHA – TÄIENDAVAD ÜKSIKASJAD (I 6.3)

3.4.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Rida | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010 | CMH – eraldi kontodel (keskmised summad)

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 4 lõike 1 punktid 28 ja 49 ning eraldi konto määratlust käsitleva regulatiivse tehnilise standardi artikkel 1 (määruse (EL) 2019/2033 artikli 15 lõike 5 punkt b).
  Kajastatav väärtus on CMH päevaväärtuste aritmeetiline keskmine, kui kliendi raha hoitakse eraldi kontodel kooskõlas määruse (EL) 2019/2033 artikli 18 lõike 1 esimese lõiguga. |
| 0020 | CMH – eraldamata kontodel (keskmised summad)

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 4 lõike 1 punktid 28 ja 49
  Kajastatav väärtus on CMH päevaväärtuste aritmeetiline keskmine, kui kliendi raha ei hoita eraldi kontodel kooskõlas määruse (EL) 2019/2033 artikli 18 lõike 1 esimese lõiguga. |

Rida

Viited õigussätetele ja juhised

0010

CMH – eraldi kontodel (keskmised summad)

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 4 lõike 1 punktid 28 ja 49 ning eraldi konto määratlust käsitleva regulatiivse tehnilise standardi artikkel 1 (määruse (EL) 2019/2033 artikli 15 lõike 5 punkt b).

Kajastatav väärtus on CMH päevaväärtuste aritmeetiline keskmine, kui kliendi raha hoitakse eraldi kontodel kooskõlas määruse (EL) 2019/2033 artikli 18 lõike 1 esimese lõiguga.

0020

CMH – eraldamata kontodel (keskmised summad)

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 4 lõike 1 punktid 28 ja 49

Kajastatav väärtus on CMH päevaväärtuste aritmeetiline keskmine, kui kliendi raha ei hoita eraldi kontodel kooskõlas määruse (EL) 2019/2033 artikli 18 lõike 1 esimese lõiguga.

| Veerud | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010 | Teguri summa – kuu t

  CMH aruandes kajastatud kvartali kolmanda kuu (st viimase kuu) lõpu seisuga.
  See summa arvutatakse päevasummade aritmeetilise keskmisena määruse (EL) 2019/2033 artikli 18 lõikes 1 sätestatud ajavahemikul. |
| 0020 | Teguri summa – kuu t–1

  CMH aruandes kajastatud kvartali teise kuu lõpu seisuga.
  See summa arvutatakse päevasummade aritmeetilise keskmisena määruse (EL) 2019/2033 artikli 18 lõikes 1 sätestatud ajavahemikul. |
| 0030 | Teguri summa – kuu t-2

  CMH aruandes kajastatud kvartali esimese kuu lõpu seisuga.
  See summa arvutatakse päevasummade aritmeetilise keskmisena määruse (EL) 2019/2033 artikli 18 lõikes 1 sätestatud ajavahemikul. |

Veerud

Viited õigussätetele ja juhised

0010

Teguri summa – kuu t

CMH aruandes kajastatud kvartali kolmanda kuu (st viimase kuu) lõpu seisuga.

See summa arvutatakse päevasummade aritmeetilise keskmisena määruse (EL) 2019/2033 artikli 18 lõikes 1 sätestatud ajavahemikul.

0020

Teguri summa – kuu t–1

CMH aruandes kajastatud kvartali teise kuu lõpu seisuga.

See summa arvutatakse päevasummade aritmeetilise keskmisena määruse (EL) 2019/2033 artikli 18 lõikes 1 sätestatud ajavahemikul.

0030

Teguri summa – kuu t-2

CMH aruandes kajastatud kvartali esimese kuu lõpu seisuga.

See summa arvutatakse päevasummade aritmeetilise keskmisena määruse (EL) 2019/2033 artikli 18 lõikes 1 sätestatud ajavahemikul.

3.5.   I 06.04 – PÄEVASE HOITAVA KLIENTIDE RAHA KOGUSUMMA KESKMINE (I 6.4)

3.5.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Rida | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010 | Päevase hoitava klientide raha kogusumma– eraldi kontodel

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 4 lõike 1 punktid 28 ja 49 ning eraldi konto määratlust käsitlev regulatiivne tehniline standard (määruse (EL) 2019/2033 artikli 15 lõike 5 punkt b).
  Kajastatav väärtus on päevase hoitava klientide raha kogusumma aritmeetiline keskmine, kui kliendi raha hoitakse eraldi kontodel kooskõlas määruse (EL) 2019/2033 artikli 18 lõikega 1. |
| 0020 | Päevase hoitava klientide raha kogusumma– eraldamata kontodel

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 4 lõike 1 punktid 28 ja 49
  Kajastatav väärtus on päevase hoitava klientide raha kogusumma aritmeetiline keskmine, kui kliendi raha ei hoita eraldi kontodel kooskõlas määruse (EL) 2019/2033 artikli 18 lõikega 1. |

Rida

Viited õigussätetele ja juhised

0010

Päevase hoitava klientide raha kogusumma– eraldi kontodel

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 4 lõike 1 punktid 28 ja 49 ning eraldi konto määratlust käsitlev regulatiivne tehniline standard (määruse (EL) 2019/2033 artikli 15 lõike 5 punkt b).

Kajastatav väärtus on päevase hoitava klientide raha kogusumma aritmeetiline keskmine, kui kliendi raha hoitakse eraldi kontodel kooskõlas määruse (EL) 2019/2033 artikli 18 lõikega 1.

0020

Päevase hoitava klientide raha kogusumma– eraldamata kontodel

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 4 lõike 1 punktid 28 ja 49

Kajastatav väärtus on päevase hoitava klientide raha kogusumma aritmeetiline keskmine, kui kliendi raha ei hoita eraldi kontodel kooskõlas määruse (EL) 2019/2033 artikli 18 lõikega 1.

| Veerud | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010-0080 | Päevase hoitava klientide raha kogusumma kuu keskmine

  Investeerimisühingud esitavad igal kuul iga tööpäeva lõpu seisuga mõõdetava päevase hoitava klientide raha kogusumma kuu keskmise vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 18 lõikele 1. |

Veerud

Viited õigussätetele ja juhised

0010-0080

Päevase hoitava klientide raha kogusumma kuu keskmine

Investeerimisühingud esitavad igal kuul iga tööpäeva lõpu seisuga mõõdetava päevase hoitava klientide raha kogusumma kuu keskmise vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 18 lõikele 1.

3.6.   I 06.05 – HOITAV JA HALLATAV VARA – TÄIENDAVAD ÜKSIKASJAD (I 6.5)

3.6.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Rida | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010 | ASA kokku (keskmised summad)

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 4 lõike 1 punkt 29
  Regulatiivsete tehniliste standardite (millega täpsustatakse K-tegurite mõõtmise meetodid) (määruse (EL) 2019/2033 artikli 15 lõike 5 punkt a) artikli 5 lõige 1
  ASA koguväärtus päevase hoitava ja hallatava vara koguväärtuse libiseva keskmisena, mõõdetuna iga tööpäeva lõpu seisuga viimase üheksa kuu kohta, välja arvatud kolm viimast kuud vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 19 lõike 1 esimesele lõigule. |
| 0020 | Millest: finantsinstrumentide õiglane väärtus (2. tase)

  Regulatiivsete tehniliste standardite (millega täpsustatakse K-tegurite mõõtmise meetodid) (määruse (EL) 2019/2033 artikli 15 lõike 5 punkt a) artikli 5 lõike 1 punkt a
  IFRS 13.81 kohaselt hinnatud 2. taseme finantsinstrumendid. |
| 0030 | Millest: finantsinstrumentide õiglane väärtus (3. tase)

  Regulatiivsete tehniliste standardite (millega täpsustatakse K-tegurite mõõtmise meetodid) (määruse (EL) 2019/2033 artikli 15 lõike 5 punkt a) artikli 5 lõike 1 punkt a
  Hindamine jälgimatute sisendite põhjal, kasutades parimat kättesaadavat teavet (IFRS 13.86). |
| 0040 | Millest: ametlikult teisele finantsettevõtjale delegeeritud varad

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 19 lõige 2
  Selliste varade väärtus, mille hoidmine ja haldamine on ametlikult delegeeritud teisele finantssektori ettevõtjale, aritmeetilise keskmisena vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 19 lõike 1 esimesele lõigule. |
| 0050 | Millest: teise finantsettevõtja varad, mis on ametlikult delegeeritud investeerimisühingule

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 19 lõige 2
  Teise sellise finantsettevõtja varade väärtus, kes on varade hoidmise ja haldamise ametlikult delegeerinud investeerimisühingule, aritmeetilise keskmisena vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 19 lõike 1 esimesele lõigule. |

Rida

Viited õigussätetele ja juhised

0010

ASA kokku (keskmised summad)

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 4 lõike 1 punkt 29

Regulatiivsete tehniliste standardite (millega täpsustatakse K-tegurite mõõtmise meetodid) (määruse (EL) 2019/2033 artikli 15 lõike 5 punkt a) artikli 5 lõige 1

ASA koguväärtus päevase hoitava ja hallatava vara koguväärtuse libiseva keskmisena, mõõdetuna iga tööpäeva lõpu seisuga viimase üheksa kuu kohta, välja arvatud kolm viimast kuud vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 19 lõike 1 esimesele lõigule.

0020

Millest: finantsinstrumentide õiglane väärtus (2. tase)

Regulatiivsete tehniliste standardite (millega täpsustatakse K-tegurite mõõtmise meetodid) (määruse (EL) 2019/2033 artikli 15 lõike 5 punkt a) artikli 5 lõike 1 punkt a

IFRS 13.81 kohaselt hinnatud 2. taseme finantsinstrumendid.

0030

Millest: finantsinstrumentide õiglane väärtus (3. tase)

Regulatiivsete tehniliste standardite (millega täpsustatakse K-tegurite mõõtmise meetodid) (määruse (EL) 2019/2033 artikli 15 lõike 5 punkt a) artikli 5 lõike 1 punkt a

Hindamine jälgimatute sisendite põhjal, kasutades parimat kättesaadavat teavet (IFRS 13.86).

0040

Millest: ametlikult teisele finantsettevõtjale delegeeritud varad

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 19 lõige 2

Selliste varade väärtus, mille hoidmine ja haldamine on ametlikult delegeeritud teisele finantssektori ettevõtjale, aritmeetilise keskmisena vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 19 lõike 1 esimesele lõigule.

0050

Millest: teise finantsettevõtja varad, mis on ametlikult delegeeritud investeerimisühingule

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 19 lõige 2

Teise sellise finantsettevõtja varade väärtus, kes on varade hoidmise ja haldamise ametlikult delegeerinud investeerimisühingule, aritmeetilise keskmisena vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 19 lõike 1 esimesele lõigule.

| Veerud | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010 | Teguri summa – kuu t

  ASA aruandes kajastatud kvartali kolmanda kuu (st viimase kuu) lõpu seisuga. |
| 0020 | Teguri summa – kuu t–1

  ASA aruandes kajastatud kvartali teise kuu lõpu seisuga. |
| 0030 | Teguri summa – kuu t-2

  ASA aruandes kajastatud kvartali esimese kuu lõpu seisuga. |

Veerud

Viited õigussätetele ja juhised

0010

Teguri summa – kuu t

ASA aruandes kajastatud kvartali kolmanda kuu (st viimase kuu) lõpu seisuga.

0020

Teguri summa – kuu t–1

ASA aruandes kajastatud kvartali teise kuu lõpu seisuga.

0030

Teguri summa – kuu t-2

ASA aruandes kajastatud kvartali esimese kuu lõpu seisuga.

3.7.   I 06.06 – PÄEVASE HOITAVA JA HALLATAVA VARA KOGUVÄÄRTUSE KESKMINE (I 6.6)

3.7.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Rida | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010 | Hoitav ja hallatav vara

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 4 lõike 1 punkt 29
  Regulatiivsete tehniliste standardite (millega täpsustatakse K-tegurite mõõtmise meetodid) (määruse (EL) 2019/2033 artikli 15 lõike 5 punkt a) artikli 5 lõige 1
  Kajastatav väärtus on päevase hoitava ja hallatava vara koguväärtuse kuu keskmine vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 19 lõikele 1. |
| 0020 | Millest: finantsinstrumentide õiglane väärtus (2. tase)

  Regulatiivsete tehniliste standardite (millega täpsustatakse K-tegurite mõõtmise meetodid) (määruse (EL) 2019/2033 artikli 15 lõike 5 punkt a) artikli 5 lõige 2
  IFRS 13.81 kohaselt hinnatud 2. taseme finantsinstrumendid. |
| 0030 | Millest: finantsinstrumentide õiglane väärtus (3. tase)

  Regulatiivsete tehniliste standardite (millega täpsustatakse K-tegurite mõõtmise meetodid) (määruse (EL) 2019/2033 artikli 15 lõike 5 punkt a) artikli 5 lõike 1 punkt a
  Hindamine jälgimatute sisendite põhjal, kasutades parimat kättesaadavat teavet (IFRS 13.86). |
| 0040 | Millest: ametlikult teisele finantsettevõtjale delegeeritud varad

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 19 lõige 2
  Kajastatav väärtus on sellise päevase hoitava ja hallatava vara koguväärtuse kuu keskmine vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 19 lõikele 1, mille hoidmine ja haldamine on ametlikult delegeeritud teisele finantsettevõtjale. |
| 0050 | Millest: teise finantsettevõtja varad, mis on ametlikult delegeeritud investeerimisühingule

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 19 lõige 2
  Kajastatav väärtus on teise sellise finantsettevõtja päevase hoitava ja hallatava vara koguväärtuse kuu keskmine vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 19 lõikele 1, kes on hoidmise ja haldamise ametlikult delegeeritud investeerimisühingule. |

Rida

Viited õigussätetele ja juhised

0010

Hoitav ja hallatav vara

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 4 lõike 1 punkt 29

Regulatiivsete tehniliste standardite (millega täpsustatakse K-tegurite mõõtmise meetodid) (määruse (EL) 2019/2033 artikli 15 lõike 5 punkt a) artikli 5 lõige 1

Kajastatav väärtus on päevase hoitava ja hallatava vara koguväärtuse kuu keskmine vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 19 lõikele 1.

0020

Millest: finantsinstrumentide õiglane väärtus (2. tase)

Regulatiivsete tehniliste standardite (millega täpsustatakse K-tegurite mõõtmise meetodid) (määruse (EL) 2019/2033 artikli 15 lõike 5 punkt a) artikli 5 lõige 2

IFRS 13.81 kohaselt hinnatud 2. taseme finantsinstrumendid.

0030

Millest: finantsinstrumentide õiglane väärtus (3. tase)

Regulatiivsete tehniliste standardite (millega täpsustatakse K-tegurite mõõtmise meetodid) (määruse (EL) 2019/2033 artikli 15 lõike 5 punkt a) artikli 5 lõike 1 punkt a

Hindamine jälgimatute sisendite põhjal, kasutades parimat kättesaadavat teavet (IFRS 13.86).

0040

Millest: ametlikult teisele finantsettevõtjale delegeeritud varad

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 19 lõige 2

Kajastatav väärtus on sellise päevase hoitava ja hallatava vara koguväärtuse kuu keskmine vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 19 lõikele 1, mille hoidmine ja haldamine on ametlikult delegeeritud teisele finantsettevõtjale.

0050

Millest: teise finantsettevõtja varad, mis on ametlikult delegeeritud investeerimisühingule

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 19 lõige 2

Kajastatav väärtus on teise sellise finantsettevõtja päevase hoitava ja hallatava vara koguväärtuse kuu keskmine vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 19 lõikele 1, kes on hoidmise ja haldamise ametlikult delegeeritud investeerimisühingule.

| Veerud | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010-0080 | Päevase hoitava ja hallatava vara koguväärtuse kuu keskmine

  Investeerimisühingud esitavad igal kuul iga tööpäeva lõpu seisuga mõõdetava päevase hoitava ja hallatava vara koguväärtuse kuu keskmise vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 19 lõikele 1. |

Veerud

Viited õigussätetele ja juhised

0010-0080

Päevase hoitava ja hallatava vara koguväärtuse kuu keskmine

Investeerimisühingud esitavad igal kuul iga tööpäeva lõpu seisuga mõõdetava päevase hoitava ja hallatava vara koguväärtuse kuu keskmise vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 19 lõikele 1.

3.8.   I 06.07 – KÄIDELDAVAD KLIENDI KORRALDUSED – TÄIENDAVAD ÜKSIKASJAD (I 6.7)

3.8.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Rida | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010 | COH - kassatehingud (keskmised summad)

  COH - kassatehingute väärtus, nagu on määratletud määruse (EL) 2019/2033 artikli 4 lõike 1 punktis 30 ja mõõdetud vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 20 lõikele 1.
  Investeerimisühingud esitavad COH - kassatehingute aritmeetilise keskmise viimase kuue kuu kohta, välja arvatud kolm viimast kuud vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 20 lõike 1 esimesele lõigule, ja seda mõõdetakse vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 20 lõike 2 punktile a. |
| 0020 | Millest: kliendi korralduste täitmine

  COH kassatehingute puhul, millega seoses investeerimisühing osutab kliendi nimel kliendi korralduste täitmise teenust, nagu on määratletud direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 5.
  Esitatakse COHi väärtuse aritmeetiline keskmine viimase kuue kuu kohta, välja arvatud kolm viimast kuud vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 20 lõike 1 esimesele lõigule. |
| 0030 | Millest: kliendi korralduste vastuvõtmine ja edastamine

  COH kassatehingute puhul, millega seoses investeerimisühing osutab kliendi korralduste vastuvõtmise ja edastamise teenust.
  Esitatakse COHi väärtuse aritmeetiline keskmine viimase kuue kuu kohta, välja arvatud kolm viimast kuud vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 20 lõike 1 esimesele lõigule. |
| 0040 | COH - tuletisinstrumendid (keskmised summad)

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 4 lõike 1 punkt 30
  Investeerimisühingud esitavad COH - tuletisinstrumentide aritmeetilise keskmise viimase kuue kuu kohta, välja arvatud kolm viimast kuud vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 20 lõike 1 esimesele lõigule, ja seda mõõdetakse vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 20 lõike 2 punktile b. |
| 0050 | Millest: kliendi korralduste täitmine

  COH tuletistehingute puhul, millega seoses investeerimisühing osutab kliendi nimel kliendi korralduste täitmise teenust, nagu on määratletud direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 5.
  Esitatakse COHi väärtuse aritmeetiline keskmine viimase kuue kuu kohta, välja arvatud kolm viimast kuud vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 20 lõike 1 esimesele lõigule. |
| 0060 | Millest: kliendi korralduste vastuvõtmine ja edastamine

  COH tuletistehingute puhul, millega seoses investeerimisühing osutab kliendi korralduste vastuvõtmise ja edastamise teenust.
  Esitatakse COHi väärtuse aritmeetiline keskmine viimase kuue kuu kohta, välja arvatud kolm viimast kuud vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 20 lõike 1 esimesele lõigule. |

Rida

Viited õigussätetele ja juhised

0010

COH - kassatehingud (keskmised summad)

COH - kassatehingute väärtus, nagu on määratletud määruse (EL) 2019/2033 artikli 4 lõike 1 punktis 30 ja mõõdetud vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 20 lõikele 1.

Investeerimisühingud esitavad COH - kassatehingute aritmeetilise keskmise viimase kuue kuu kohta, välja arvatud kolm viimast kuud vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 20 lõike 1 esimesele lõigule, ja seda mõõdetakse vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 20 lõike 2 punktile a.

0020

Millest: kliendi korralduste täitmine

COH kassatehingute puhul, millega seoses investeerimisühing osutab kliendi nimel kliendi korralduste täitmise teenust, nagu on määratletud direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 5.

Esitatakse COHi väärtuse aritmeetiline keskmine viimase kuue kuu kohta, välja arvatud kolm viimast kuud vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 20 lõike 1 esimesele lõigule.

0030

Millest: kliendi korralduste vastuvõtmine ja edastamine

COH kassatehingute puhul, millega seoses investeerimisühing osutab kliendi korralduste vastuvõtmise ja edastamise teenust.

Esitatakse COHi väärtuse aritmeetiline keskmine viimase kuue kuu kohta, välja arvatud kolm viimast kuud vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 20 lõike 1 esimesele lõigule.

0040

COH - tuletisinstrumendid (keskmised summad)

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 4 lõike 1 punkt 30

Investeerimisühingud esitavad COH - tuletisinstrumentide aritmeetilise keskmise viimase kuue kuu kohta, välja arvatud kolm viimast kuud vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 20 lõike 1 esimesele lõigule, ja seda mõõdetakse vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 20 lõike 2 punktile b.

0050

Millest: kliendi korralduste täitmine

COH tuletistehingute puhul, millega seoses investeerimisühing osutab kliendi nimel kliendi korralduste täitmise teenust, nagu on määratletud direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 5.

Esitatakse COHi väärtuse aritmeetiline keskmine viimase kuue kuu kohta, välja arvatud kolm viimast kuud vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 20 lõike 1 esimesele lõigule.

0060

Millest: kliendi korralduste vastuvõtmine ja edastamine

COH tuletistehingute puhul, millega seoses investeerimisühing osutab kliendi korralduste vastuvõtmise ja edastamise teenust.

Esitatakse COHi väärtuse aritmeetiline keskmine viimase kuue kuu kohta, välja arvatud kolm viimast kuud vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 20 lõike 1 esimesele lõigule.

| Veerud | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010 | Teguri summa – kuu t

  COHi väärtus aruandes kajastatud kvartali kolmanda kuu (st viimase kuu) lõpu seisuga. |
| 0020 | Teguri summa – kuu t–1

  COHi väärtus aruandes kajastatud kvartali teise kuu lõpu seisuga. |
| 0030 | Teguri summa – kuu t-2

  COHi väärtus aruandes kajastatud kvartali esimese kuu lõpu seisuga. |

Veerud

Viited õigussätetele ja juhised

0010

Teguri summa – kuu t

COHi väärtus aruandes kajastatud kvartali kolmanda kuu (st viimase kuu) lõpu seisuga.

0020

Teguri summa – kuu t–1

COHi väärtus aruandes kajastatud kvartali teise kuu lõpu seisuga.

0030

Teguri summa – kuu t-2

COHi väärtus aruandes kajastatud kvartali esimese kuu lõpu seisuga.

3.9.   I 06.08 – PÄEVAS KÄIDELDUD KLIENDI KORRALDUSTE KOGUVÄÄRTUSE KESKMINE (I 6.8)

3.9.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Rida | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010 | Päevas käideldud kliendi korralduste koguväärtus – kassatehingud

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 4 lõike 1 punkt 30
  Päevas käideldud kliendi korralduste (kassatehingud) koguväärtuse keskmine asjaomasel kuul vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 20 lõikele 1 ja seda mõõdetakse vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 20 lõike 2 punktile a. |
| 0020 | Millest: kliendi korralduste täitmine

  Päevas käideldud kliendi korralduste koguväärtuse keskmine kassatehingute puhul, millega seoses investeerimisühing osutab kliendi nimel kliendi korralduste täitmise teenust, nagu on määratletud direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 5. |
| 0030 | Millest: kliendi korralduste vastuvõtmine ja edastamine

  Päevas käideldud kliendi korralduste koguväärtuse keskmine kassatehingute puhul, millega seoses investeerimisühing osutab kliendi korralduste vastuvõtmise ja edastamise teenust. |
| 0040 | Päevas käideldud kliendi korralduste koguväärtus - tuletisinstrumendid

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 4 lõike 1 punkt 30
  Päevas käideldud kliendi korralduste (tuletisinstrumendid) koguväärtuse keskmine vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 20 lõikele 1 ja seda mõõdetakse vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 20 lõike 2 punktile b. |
| 0050 | Millest: kliendi korralduste täitmine

  Päevas käideldud kliendi korralduste koguväärtuse keskmine tuletistehingute puhul, millega seoses investeerimisühing osutab kliendi nimel kliendi korralduste täitmise teenust, nagu on määratletud direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 5. |
| 0060 | Millest: kliendi korralduste vastuvõtmine ja edastamine

  Päevas käideldud kliendi korralduste koguväärtuse keskmine tuletistehingute puhul, millega seoses investeerimisühing osutab kliendi korralduste vastuvõtmise ja edastamise teenust. |

Rida

Viited õigussätetele ja juhised

0010

Päevas käideldud kliendi korralduste koguväärtus – kassatehingud

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 4 lõike 1 punkt 30

Päevas käideldud kliendi korralduste (kassatehingud) koguväärtuse keskmine asjaomasel kuul vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 20 lõikele 1 ja seda mõõdetakse vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 20 lõike 2 punktile a.

0020

Millest: kliendi korralduste täitmine

Päevas käideldud kliendi korralduste koguväärtuse keskmine kassatehingute puhul, millega seoses investeerimisühing osutab kliendi nimel kliendi korralduste täitmise teenust, nagu on määratletud direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 5.

0030

Millest: kliendi korralduste vastuvõtmine ja edastamine

Päevas käideldud kliendi korralduste koguväärtuse keskmine kassatehingute puhul, millega seoses investeerimisühing osutab kliendi korralduste vastuvõtmise ja edastamise teenust.

0040

Päevas käideldud kliendi korralduste koguväärtus - tuletisinstrumendid

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 4 lõike 1 punkt 30

Päevas käideldud kliendi korralduste (tuletisinstrumendid) koguväärtuse keskmine vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 20 lõikele 1 ja seda mõõdetakse vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 20 lõike 2 punktile b.

0050

Millest: kliendi korralduste täitmine

Päevas käideldud kliendi korralduste koguväärtuse keskmine tuletistehingute puhul, millega seoses investeerimisühing osutab kliendi nimel kliendi korralduste täitmise teenust, nagu on määratletud direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 5.

0060

Millest: kliendi korralduste vastuvõtmine ja edastamine

Päevas käideldud kliendi korralduste koguväärtuse keskmine tuletistehingute puhul, millega seoses investeerimisühing osutab kliendi korralduste vastuvõtmise ja edastamise teenust.

| Veerud | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010-0050 | Päevas käideldud kliendi korralduste koguväärtuse kuu keskmine

  Investeerimisühingud esitavad iga kuu päevas käideldud kliendi korralduste koguväärtuse kuu keskmise vastavalt artikli 20 lõikele 1. |

Veerud

Viited õigussätetele ja juhised

0010-0050

Päevas käideldud kliendi korralduste koguväärtuse kuu keskmine

Investeerimisühingud esitavad iga kuu päevas käideldud kliendi korralduste koguväärtuse kuu keskmise vastavalt artikli 20 lõikele 1.

3.10.   I 06.09 – K-NETOPOSITSIOONIRISK – TÄIENDAVAD ÜKSIKASJAD (I 6.9)

3.10.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Rida | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010 | Standardmeetod kokku

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 22 punkt a
  Positsioonid, mille puhul on omavahendite nõue kindlaks määratud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa IV jaotise 2., 3. või 4. peatükile. |
| 0020 | Positsioonirisk

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 22 punkt a ja artikli 21 lõige 3
  Kauplemisportfelli kuuluvad positsioonid, mille puhul on positsiooniriski omavahendite nõue kindlaks määratud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa IV jaotise 2. peatükile. |
| 0030 | Omakapitaliinstrumendid

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 22 punkt a ja artikli 21 lõige 3
  Kauplemisportfelli kuuluvad positsioonid omakapitaliinstrumentides, mille puhul on omavahendite nõue kindlaks määratud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa IV jaotise 2. peatüki 3. jaole. |
| 0040 | Võlainstrumendid

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 22 punkt a ja artikli 21 lõige 3
  Kauplemisportfelli kuuluvad positsioonid võlainstrumentides, mille puhul on omavahendite nõue kindlaks määratud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa IV jaotise 2. peatüki 2. jaole. |
| 0050 | Millest: väärtpaberistamised

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 22 punkt a ja artikli 21 lõige 3
  Määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 337 osutatud väärtpaberistamise instrumentides olevad positsioonid ja määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 338 osutatud korrelatsioonil põhinevas kauplemisportfellis olevad positsioonid. |
| 0055 | Investeerimisfondides olevate positsioonide positsioonirisk, mille suhtes kohaldatakse erimeetodit

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 22 punkt a ja artikli 21 lõige 3
  Koguriskipositsioon investeerimisfondides olevate positsioonide puhul, kui kapitalinõuded arvutatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 348 lõikele 1 kas kohe või tulenevalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 350 lõike 3 punktis c määratletud piirmäärast. Määruses (EL) nr 575/2013 ei ole kõnealuseid positsioone otseselt määratud intressiriski ega aktsiariski alla.
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 348 lõike 1 esimese lause kohase erimeetodi kohaldamisel on kajastatav summa 32 % asjaomasest investeerimisfondis olevast netopositsioonist.
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 348 lõike 1 teise lause kohase erimeetodi kohaldamisel kajastatakse kas summat, mis vastab 32 %-le asjaomasest investeerimisfondis olevast netopositsioonist, või summat, mis vastab 40 %-le kõnealusest netopositsioonist, millest on lahutatud kõnealuse investeerimisfondis oleva positsiooniga seotud valuutariskist tulenevate omavahendite nõuded, olenevalt sellest, kumb neist summadest on väiksem. |
| 0060 | Valuutarisk

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 22 punkt a ning artikli 21 lõiked 3 ja 4
  Valuutariskile avatud positsioonid, mille puhul on omavahendite nõue kindlaks määratud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa IV jaotise 3. peatükile. |
| 0070 | Kaubarisk

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 22 punkt a ning artikli 21 lõiked 3 ja 4
  Kaubariskile avatud positsioonid, mille puhul on omavahendite nõue kindlaks määratud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa IV jaotise 4. peatükile. |
| 0080 | Sisemudeli meetod

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 57 lõige 2 ning artikli 21 lõiked 3 ja 4
  Kauplemisportfelli kuuluvad ja kauplemisportfellivälised positsioonid, mis on avatud valuutariskile või kaubariskile ja mille puhul on omavahendite nõue kindlaks määratud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa IV jaotise 5. peatükile. |

Rida

Viited õigussätetele ja juhised

0010

Standardmeetod kokku

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 22 punkt a

Positsioonid, mille puhul on omavahendite nõue kindlaks määratud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa IV jaotise 2., 3. või 4. peatükile.

0020

Positsioonirisk

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 22 punkt a ja artikli 21 lõige 3

Kauplemisportfelli kuuluvad positsioonid, mille puhul on positsiooniriski omavahendite nõue kindlaks määratud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa IV jaotise 2. peatükile.

0030

Omakapitaliinstrumendid

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 22 punkt a ja artikli 21 lõige 3

Kauplemisportfelli kuuluvad positsioonid omakapitaliinstrumentides, mille puhul on omavahendite nõue kindlaks määratud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa IV jaotise 2. peatüki 3. jaole.

0040

Võlainstrumendid

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 22 punkt a ja artikli 21 lõige 3

Kauplemisportfelli kuuluvad positsioonid võlainstrumentides, mille puhul on omavahendite nõue kindlaks määratud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa IV jaotise 2. peatüki 2. jaole.

0050

Millest: väärtpaberistamised

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 22 punkt a ja artikli 21 lõige 3

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 337 osutatud väärtpaberistamise instrumentides olevad positsioonid ja määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 338 osutatud korrelatsioonil põhinevas kauplemisportfellis olevad positsioonid.

0055

Investeerimisfondides olevate positsioonide positsioonirisk, mille suhtes kohaldatakse erimeetodit

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 22 punkt a ja artikli 21 lõige 3

Koguriskipositsioon investeerimisfondides olevate positsioonide puhul, kui kapitalinõuded arvutatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 348 lõikele 1 kas kohe või tulenevalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 350 lõike 3 punktis c määratletud piirmäärast. Määruses (EL) nr 575/2013 ei ole kõnealuseid positsioone otseselt määratud intressiriski ega aktsiariski alla.

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 348 lõike 1 esimese lause kohase erimeetodi kohaldamisel on kajastatav summa 32 % asjaomasest investeerimisfondis olevast netopositsioonist.

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 348 lõike 1 teise lause kohase erimeetodi kohaldamisel kajastatakse kas summat, mis vastab 32 %-le asjaomasest investeerimisfondis olevast netopositsioonist, või summat, mis vastab 40 %-le kõnealusest netopositsioonist, millest on lahutatud kõnealuse investeerimisfondis oleva positsiooniga seotud valuutariskist tulenevate omavahendite nõuded, olenevalt sellest, kumb neist summadest on väiksem.

0060

Valuutarisk

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 22 punkt a ning artikli 21 lõiked 3 ja 4

Valuutariskile avatud positsioonid, mille puhul on omavahendite nõue kindlaks määratud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa IV jaotise 3. peatükile.

0070

Kaubarisk

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 22 punkt a ning artikli 21 lõiked 3 ja 4

Kaubariskile avatud positsioonid, mille puhul on omavahendite nõue kindlaks määratud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa IV jaotise 4. peatükile.

0080

Sisemudeli meetod

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 57 lõige 2 ning artikli 21 lõiked 3 ja 4

Kauplemisportfelli kuuluvad ja kauplemisportfellivälised positsioonid, mis on avatud valuutariskile või kaubariskile ja mille puhul on omavahendite nõue kindlaks määratud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa IV jaotise 5. peatükile.

3.11.   I 06.10 – KLIIRINGU TAGATIS – TÄIENDAVAD ÜKSIKASJAD (I 6.10)

| 15. | Selles vormis esitavad oma arvel kauplevad investeerimisühingud kõik kvalifitseeruvate kesksete vastaspoolte kliirivad liikmed, kes vastutavad investeerimisühingu tehingute tegemise ja arveldamise eest. |
| --- | --- |

15.

3.11.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010 – 0030 | Kliiriv liige |
| 0010 | Nimi

  Investeerimisühingud esitavad kõik kvalifitseeruvate kesksete vastaspoolte kliirivad liikmed, kes vastutavad omal arvel kaupleva investeerimisühingu tehingute tegemise ja arveldamise eest. |
| 0020 | Kood

  Kood kui osa rea tunnusest peab olema iga aruandes kajastatava ettevõtja puhul kordumatu. Investeerimisühingute puhul tuleb märkida LEI-kood. Teiste ettevõtjate korral tuleb märkida kas LEI-kood või selle puudumisel muu kood. Kood peab olema kordumatu ja seda tuleb kasutada ühtmoodi kõikidel vormidel ja järjepidevalt. Koodil peab alati olema väärtus. |
| 0030 | Koodi liik

  Veerus 0020 esitatud koodi liigiks märgitakse „LEI-koodi liik“ või „siseriikliku koodi liik“. |
| 0040 – 0060 | Panus igapäevaselt nõutavasse kogutagatisse

  Investeerimisühingud esitavad teabe eelneva kolme kuu kolme päeva kohta, mil arvutuste kohaselt oli määruse (EL) 2019/2033 artikli 23 lõikes 2 osutatud igapäevaselt nõutava kogutagatise summa suurim, suuruselt teine ja suuruselt kolmas.
  Investeerimisühing toob vormis välja kõik kliirivad liikmed, keda kasutati vähemalt ühel neist päevadest.
  Panus igapäevaselt nõutavasse kogutagatisse kajastatakse summana enne korrutamist määruse (EL) 2019/2033 artikli 23 lõikes 2 osutatud teguriga 1,3. |
| 0040 | Panus igapäevaselt nõutavasse kogutagatisse – päeval, mil nõutav kogutagatis oli suurim |
| 0050 | Panus igapäevaselt nõutavasse kogutagatisse – päeval, mil nõutav kogutagatis oli suuruselt teine |
| 0060 | Panus igapäevaselt nõutavasse kogutagatisse – päeval, mil nõutav kogutagatis oli suuruselt kolmas |

Veerg

Viited õigussätetele ja juhised

0010 – 0030

Kliiriv liige

0010

Nimi

Investeerimisühingud esitavad kõik kvalifitseeruvate kesksete vastaspoolte kliirivad liikmed, kes vastutavad omal arvel kaupleva investeerimisühingu tehingute tegemise ja arveldamise eest.

0020

Kood

Kood kui osa rea tunnusest peab olema iga aruandes kajastatava ettevõtja puhul kordumatu. Investeerimisühingute puhul tuleb märkida LEI-kood. Teiste ettevõtjate korral tuleb märkida kas LEI-kood või selle puudumisel muu kood. Kood peab olema kordumatu ja seda tuleb kasutada ühtmoodi kõikidel vormidel ja järjepidevalt. Koodil peab alati olema väärtus.

0030

Koodi liik

Veerus 0020 esitatud koodi liigiks märgitakse „LEI-koodi liik“ või „siseriikliku koodi liik“.

0040 – 0060

Panus igapäevaselt nõutavasse kogutagatisse

Investeerimisühingud esitavad teabe eelneva kolme kuu kolme päeva kohta, mil arvutuste kohaselt oli määruse (EL) 2019/2033 artikli 23 lõikes 2 osutatud igapäevaselt nõutava kogutagatise summa suurim, suuruselt teine ja suuruselt kolmas.

Investeerimisühing toob vormis välja kõik kliirivad liikmed, keda kasutati vähemalt ühel neist päevadest.

Panus igapäevaselt nõutavasse kogutagatisse kajastatakse summana enne korrutamist määruse (EL) 2019/2033 artikli 23 lõikes 2 osutatud teguriga 1,3.

0040

Panus igapäevaselt nõutavasse kogutagatisse – päeval, mil nõutav kogutagatis oli suurim

0050

Panus igapäevaselt nõutavasse kogutagatisse – päeval, mil nõutav kogutagatis oli suuruselt teine

0060

Panus igapäevaselt nõutavasse kogutagatisse – päeval, mil nõutav kogutagatis oli suuruselt kolmas

3.12.   I 06.11 – TEHINGU VASTASPOOLE MAKSEVIIVITUS – TÄIENDAVAD ÜKSIKASJAD (I 6.11)

3.12.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Rida | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010 - 0080 | Jaotus riskipositsiooni väärtuse kindlaksmääramise meetodi järgi |
| 0010 | Määruse (EL) 2019/2033 kohaldamine: K-TCD

  Määruse (EL) 2019/2033 artikkel 26
  Riskipositsioonid, mille puhul arvutatakse omavahendite nõue K-TCDna vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artiklile 26. |
| 0020 | Alternatiivsed meetodid: vastavalt määrusele (EL) nr 575/2013 kindlaksmääratud riskipositsiooni väärtus

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 25 lõike 4 esimene lõik
  Riskipositsioonid, mille riskipositsiooni väärtus määratakse kindlaks vastavalt määrusele (EL) nr 575/2013 ja mille asjaomaste omavahendite nõuete arvutamiseks korrutatakse riskipositsiooni väärtus määruse (EL) 2019/2033 artikli 26 tabelis 2 sätestatud riskiteguriga. |
| 0030 | SA-CCR

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 274 |
| 0040 | Lihtsustatud SA-CCR

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 281 |
| 0050 | Esmase riskipositsiooni meetod

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 282 |
| 0060 | Alternatiivsed meetodid: määruse (EL) nr 575/2013 raamistiku täielik kohaldamine

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 25 lõike 4 teine lõik
  Riskipositsioonid, mille riskipositsiooni väärtus ja omavahendite nõuded määratakse kindlaks vastavalt määrusele (EL) nr 575/2013. |
| 0070 | Memokirje: krediidiväärtuse korrigeerimise komponent

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 25 lõige 5 ja artikkel 26
  Kui ettevõtja kohaldab määruse (EL) 2019/2033 artiklis 26 sätestatud meetodit või määruse (EL) 2019/2033 artikli 26 lõike 5 esimeses lõigus sätestatud erandit, määratakse krediidiväärtuse korrigeerimise komponent kindlaks järgmiste vahena: asjaomane summa pärast krediidiväärtuse korrigeerimise teguri kordaja kohaldamist ja asjaomane summa enne krediidiväärtuse korrigeerimise teguri kordaja kohaldamist.
  Kui ettevõtja kohaldab määruse (EL) 2019/2033 artikli 25 lõike 5 teises lõigus sätestatud erandit, määratakse krediidiväärtuse korrigeerimise komponent kindlaks vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa VI jaotisele. |
| 0080 | Millest: arvutatud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 raamistikule

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 25 lõike 5 teine lõik |
| 0090 - 0110 | Jaotus vastaspoole liikide alusel

  Vastaspoolte jaotus põhineb määruse (EL) 2019/2033 artikli 26 tabelis 2 osutatud vastaspoolte liikidel. |
| 0090 | Keskvalitsused, keskpangad ja avaliku sektori asutused |
| 0100 | Krediidiasutused ja investeerimisühingud |
| 0110 | Muud vastaspooled |

Rida

Viited õigussätetele ja juhised

0010 - 0080

Jaotus riskipositsiooni väärtuse kindlaksmääramise meetodi järgi

0010

Määruse (EL) 2019/2033 kohaldamine: K-TCD

Määruse (EL) 2019/2033 artikkel 26

Riskipositsioonid, mille puhul arvutatakse omavahendite nõue K-TCDna vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artiklile 26.

0020

Alternatiivsed meetodid: vastavalt määrusele (EL) nr 575/2013 kindlaksmääratud riskipositsiooni väärtus

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 25 lõike 4 esimene lõik

Riskipositsioonid, mille riskipositsiooni väärtus määratakse kindlaks vastavalt määrusele (EL) nr 575/2013 ja mille asjaomaste omavahendite nõuete arvutamiseks korrutatakse riskipositsiooni väärtus määruse (EL) 2019/2033 artikli 26 tabelis 2 sätestatud riskiteguriga.

0030

SA-CCR

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 274

0040

Lihtsustatud SA-CCR

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 281

0050

Esmase riskipositsiooni meetod

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 282

0060

Alternatiivsed meetodid: määruse (EL) nr 575/2013 raamistiku täielik kohaldamine

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 25 lõike 4 teine lõik

Riskipositsioonid, mille riskipositsiooni väärtus ja omavahendite nõuded määratakse kindlaks vastavalt määrusele (EL) nr 575/2013.

0070

Memokirje: krediidiväärtuse korrigeerimise komponent

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 25 lõige 5 ja artikkel 26

Kui ettevõtja kohaldab määruse (EL) 2019/2033 artiklis 26 sätestatud meetodit või määruse (EL) 2019/2033 artikli 26 lõike 5 esimeses lõigus sätestatud erandit, määratakse krediidiväärtuse korrigeerimise komponent kindlaks järgmiste vahena: asjaomane summa pärast krediidiväärtuse korrigeerimise teguri kordaja kohaldamist ja asjaomane summa enne krediidiväärtuse korrigeerimise teguri kordaja kohaldamist.

Kui ettevõtja kohaldab määruse (EL) 2019/2033 artikli 25 lõike 5 teises lõigus sätestatud erandit, määratakse krediidiväärtuse korrigeerimise komponent kindlaks vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 III osa VI jaotisele.

0080

Millest: arvutatud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 raamistikule

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 25 lõike 5 teine lõik

0090 - 0110

Jaotus vastaspoole liikide alusel

Vastaspoolte jaotus põhineb määruse (EL) 2019/2033 artikli 26 tabelis 2 osutatud vastaspoolte liikidel.

0090

Keskvalitsused, keskpangad ja avaliku sektori asutused

0100

Krediidiasutused ja investeerimisühingud

0110

Muud vastaspooled

| Veerg | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010 | K-teguri nõue

  Kajastatav omavahendite nõue arvutatakse vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artiklile 26 või määruse (EL) nr 575/2013 kohaldatavatele sätetele. |
| 0020 | Riskipositsiooni väärtus

  Riskipositsiooni väärtus arvutatakse vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artiklile 27 või määruse (EL) nr 575/2013 kohaldatavatele sätetele. |
| 0030 | Asenduskulu

  Määruse (EL) 2019/2033 artikkel 28 |
| 0040 | Võimalik tulevane riskipositsioon

  Määruse (EL) 2019/2033 artikkel 29 |
| 0050 | Tagatis

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 30 lõiked 2 ja 3
  Kajastatav väärtus on tagatise väärtus, mida kasutatakse riskipositsiooni väärtuse arvutamiseks, ja asjakohasel juhul väärtus pärast määruse (EL) 2019/2033 artikli 30 lõigete 1 ja 3 kohast volatiilsusega korrigeerimist ja valuutade mittevastavusega seotud volatiilsusega korrigeerimist. |

Veerg

Viited õigussätetele ja juhised

0010

K-teguri nõue

Kajastatav omavahendite nõue arvutatakse vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artiklile 26 või määruse (EL) nr 575/2013 kohaldatavatele sätetele.

0020

Riskipositsiooni väärtus

Riskipositsiooni väärtus arvutatakse vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artiklile 27 või määruse (EL) nr 575/2013 kohaldatavatele sätetele.

0030

Asenduskulu

Määruse (EL) 2019/2033 artikkel 28

0040

Võimalik tulevane riskipositsioon

Määruse (EL) 2019/2033 artikkel 29

0050

Tagatis

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 30 lõiked 2 ja 3

Kajastatav väärtus on tagatise väärtus, mida kasutatakse riskipositsiooni väärtuse arvutamiseks, ja asjakohasel juhul väärtus pärast määruse (EL) 2019/2033 artikli 30 lõigete 1 ja 3 kohast volatiilsusega korrigeerimist ja valuutade mittevastavusega seotud volatiilsusega korrigeerimist.

3.13.   I 06.12 – PÄEVANE KAUPLEMISMAHT – TÄIENDAVAD ÜKSIKASJAD (I 6.12)

3.13.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Rida | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010 | DTF kokku - kassatehingud (keskmised summad)

  Investeerimisühingud esitavad DTF - kassatehingute ülejäänud kuue kuu aritmeetilise keskmise vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 33 lõike 1 esimesele lõigule ja seda mõõdetakse vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 33 lõike 2 punktile a.
  Sellel andmeväljal kajastatava summa puhul võetakse arvesse määruse (EL) 2019/2033 artikli 33 lõiget 3. |
| 0020 | DTF kokku - tuletistehingud (keskmised summad)

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 33 lõike 2 punkt b
  Investeerimisühingud esitavad DTF - tuletistehingute ülejäänud kuue kuu aritmeetilise keskmise vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 33 lõike 1 esimesele lõigule ja seda mõõdetakse vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 33 lõike 2 punktile b.
  Sellel andmeväljal kajastatava summa puhul võetakse arvesse määruse (EL) 2019/2033 artikli 33 lõiget 3. |

Rida

Viited õigussätetele ja juhised

0010

DTF kokku - kassatehingud (keskmised summad)

Investeerimisühingud esitavad DTF - kassatehingute ülejäänud kuue kuu aritmeetilise keskmise vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 33 lõike 1 esimesele lõigule ja seda mõõdetakse vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 33 lõike 2 punktile a.

Sellel andmeväljal kajastatava summa puhul võetakse arvesse määruse (EL) 2019/2033 artikli 33 lõiget 3.

0020

DTF kokku - tuletistehingud (keskmised summad)

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 33 lõike 2 punkt b

Investeerimisühingud esitavad DTF - tuletistehingute ülejäänud kuue kuu aritmeetilise keskmise vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 33 lõike 1 esimesele lõigule ja seda mõõdetakse vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 33 lõike 2 punktile b.

Sellel andmeväljal kajastatava summa puhul võetakse arvesse määruse (EL) 2019/2033 artikli 33 lõiget 3.

| Veerud | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010 | Keskmine teguri summa – kuu t

  DTFi väärtus aruandes kajastatud kvartali kolmanda kuu (st viimase kuu) lõpu seisuga. |
| 0020 | Keskmine teguri summa – kuu t–1

  DTFi väärtus aruandes kajastatud kvartali teise kuu lõpu seisuga. |
| 0030 | Keskmine teguri summa – kuu t–2

  DTFi väärtus aruandes kajastatud kvartali esimese kuu lõpu seisuga. |

Veerud

Viited õigussätetele ja juhised

0010

Keskmine teguri summa – kuu t

DTFi väärtus aruandes kajastatud kvartali kolmanda kuu (st viimase kuu) lõpu seisuga.

0020

Keskmine teguri summa – kuu t–1

DTFi väärtus aruandes kajastatud kvartali teise kuu lõpu seisuga.

0030

Keskmine teguri summa – kuu t–2

DTFi väärtus aruandes kajastatud kvartali esimese kuu lõpu seisuga.

3.14.   I 06.13 – KOGU PÄEVASE KAUPLEMISMAHU KESKMINE VÄÄRTUS (I 6.13)

3.14.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Rida | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010 | Päevane kauplemismaht – kassatehingud

  Kogu päevase kauplemismahu (kassatehingud) keskmine väärtus asjaomasel kuul vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 33 lõikele 1 ja seda mõõdetakse vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 33 lõike 2 punktile a. |
| 0020 | Päevane kauplemismaht – tuletistehingud

  Kogu päevase kauplemismahu (tuletisinstrumendid) keskmine väärtus vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 33 lõikele 1 ja seda mõõdetakse vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 33 lõike 2 punktile b. |

Rida

Viited õigussätetele ja juhised

0010

Päevane kauplemismaht – kassatehingud

Kogu päevase kauplemismahu (kassatehingud) keskmine väärtus asjaomasel kuul vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 33 lõikele 1 ja seda mõõdetakse vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 33 lõike 2 punktile a.

0020

Päevane kauplemismaht – tuletistehingud

Kogu päevase kauplemismahu (tuletisinstrumendid) keskmine väärtus vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 33 lõikele 1 ja seda mõõdetakse vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 33 lõike 2 punktile b.

| Veerud | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010-0080 | Kogu päevase kauplemismahu kuu keskmine

  Investeerimisühingud esitavad iga asjaomase kuu veerus iga tööpäeva lõpu seisuga mõõdetava kogu päevase kauplemismahu kuu keskmise vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 33 lõikele 1. |

Veerud

Viited õigussätetele ja juhised

0010-0080

Kogu päevase kauplemismahu kuu keskmine

Investeerimisühingud esitavad iga asjaomase kuu veerus iga tööpäeva lõpu seisuga mõõdetava kogu päevase kauplemismahu kuu keskmise vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 33 lõikele 1.

4.   KONTSENTRATSIOONIRISKI ARUANDLUS

4.1.   Üldised märkused

| 16. | Kontsentratsiooniriski aruandlus hõlmab teavet kontsentratsiooniriskide kohta, millele investeerimisühing on avatud oma kauplemisportfelli positsioonide kaudu vastaspoolte makseviivituse tõttu. Seepärast arvutatakse K-CON, täiendavate omavahendite nõue, mis tuleneb investeerimisühingu bilansis olevatest riskipositsioonidest. See on kooskõlas määruse (EL) 2019/2033 artikli 4 lõike 1 punktis 31 esitatud kontsentratsiooniriski määratlusega: „kontsentratsioonirisk“ ehk „CON“ – investeerimisühingu kauplemisportfelli kuuluvad kliendi või omavahel seotud klientide rühma suhtes olevad riskipositsioonid, mille väärtus ületab artikli 37 lõikes 1 sätestatud piirmäärasid. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Kontsentratsiooniriski aruandlus hõlmab ka järgmist teavet:






  i. | klientide raha; |
| --- | --- | --- |

17.

i.

klientide raha;

| ii. | klientide varad; |
| --- | --- |

ii.

klientide varad;

| iii. | investeerimisühingu oma raha; |
| --- | --- |

iii.

investeerimisühingu oma raha;

| iv. | klientidelt saadud tulu; |
| --- | --- |

iv.

klientidelt saadud tulu;

| v. | kauplemisportfelli kuuluvad riskipositsioonid; |
| --- | --- |

v.

kauplemisportfelli kuuluvad riskipositsioonid;

| vi. | riskipositsioonid, mille arvutamisel võetakse arvesse kauplemisportfelliväliseid varasid ja bilansiväliseid kirjeid. |
| --- | --- |

vi.

riskipositsioonid, mille arvutamisel võetakse arvesse kauplemisportfelliväliseid varasid ja bilansiväliseid kirjeid.

| 18. | Kuigi ka määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõikes 2 osutatakse kontsentratsiooniriskile, ei ole määruse (EL) 2019/2033 artikli 4 lõike 1 punktis 31 sätestatud määratlus ja määruse (EL) 2019/2033 artikli 37 lõikes 1 sätestatud piirmäärad kooskõlas määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 2 punktides b–e kirjeldatud kirjetega. Seepärast keskendutakse aruandluses lõike 19 iga kirje i–vi suhtes olevale viiele suurimale positsioonile (kui neid on nii palju), mida hoitakse konkreetses ettevõtjas, kliendis või muus üksuses või mis on neile omistatavad. Selline aruandlus võimaldab pädevatel asutustel paremini mõista riske, millele investeerimisühingud võivad olla avatud. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Kontsentratsiooniriski aruandlus koosneb vormidest I 07.00 ja I 08.00 ning määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 2 kohaselt ei pea sellekohast teavet esitama investeerimisühingud, kes vastavad määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõikes 1 sätestatud väikeseks ja mitteseotud investeerimisühinguks kvalifitseerumise tingimustele. |
| --- | --- |

19.

4.2.   I 07.00 – K-CONi TÄIENDAVAD ÜKSIKASJAD (I7)

4.2.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerud | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010-0060 | Vastaspoole tunnuskood

  Investeerimisühing esitab andmed vastaspoolte või omavahel seotud klientide rühma kohta, kelle suhtes neil on riskipositsioon, mis ületab määruse (EL) 2019/2033 artikli 37 lõikes 1 sätestatud piirmäärasid. |
| 0010 | Kood

  Kood kui osa rea tunnusest peab olema iga aruandes kajastatava ettevõtja puhul kordumatu. Investeerimisühingute ja kindlustusandjate korral tuleb märkida LEI-kood. Teiste ettevõtjate korral tuleb märkida kas LEI-kood või selle puudumisel muu kood. Kood peab olema kordumatu ja seda tuleb kasutada ühtmoodi kõikidel vormidel ja järjepidevalt. Koodil peab alati olema väärtus. |
| 0020 | Koodi liik

  Investeerimisühing märgib veerus 0010 esitatud koodi liigiks „LEI-koodi liik“ või „siseriikliku koodi liik“.
  Koodi liik tuleb märkida alati. |
| 0030 | Nimi

  Alati, kui esitatakse andmed omavahel seotud klientide rühma kohta, peab nimi vastama emaettevõtja nimele. Igal muul juhul peab nimi vastama üksiku vastaspoole nimele. |
| 0040 | Rühm/üksikklient

  Üksikklientide suhtes olevate riskipositsioonide puhul märgib investeerimisühing „1“ ja omavahel seotud klientide rühmade suhtes olevate riskipositsioonide puhul „2“. |
| 0050 | Vastaspoole liik

  Investeerimisühing märgib iga riskipositsiooni kohta, kas see on seotud järgmisega:






  1. | krediidiasutus või omavahel seotud klientide rühm, kuhu kuulub krediidiasutus; |

Veerud

Viited õigussätetele ja juhised

0010-0060

Vastaspoole tunnuskood

Investeerimisühing esitab andmed vastaspoolte või omavahel seotud klientide rühma kohta, kelle suhtes neil on riskipositsioon, mis ületab määruse (EL) 2019/2033 artikli 37 lõikes 1 sätestatud piirmäärasid.

0010

Kood

Kood kui osa rea tunnusest peab olema iga aruandes kajastatava ettevõtja puhul kordumatu. Investeerimisühingute ja kindlustusandjate korral tuleb märkida LEI-kood. Teiste ettevõtjate korral tuleb märkida kas LEI-kood või selle puudumisel muu kood. Kood peab olema kordumatu ja seda tuleb kasutada ühtmoodi kõikidel vormidel ja järjepidevalt. Koodil peab alati olema väärtus.

0020

Koodi liik

Investeerimisühing märgib veerus 0010 esitatud koodi liigiks „LEI-koodi liik“ või „siseriikliku koodi liik“.

Koodi liik tuleb märkida alati.

0030

Nimi

Alati, kui esitatakse andmed omavahel seotud klientide rühma kohta, peab nimi vastama emaettevõtja nimele. Igal muul juhul peab nimi vastama üksiku vastaspoole nimele.

0040

Rühm/üksikklient

Üksikklientide suhtes olevate riskipositsioonide puhul märgib investeerimisühing „1“ ja omavahel seotud klientide rühmade suhtes olevate riskipositsioonide puhul „2“.

0050

Vastaspoole liik

Investeerimisühing märgib iga riskipositsiooni kohta, kas see on seotud järgmisega:

1.

krediidiasutus või omavahel seotud klientide rühm, kuhu kuulub krediidiasutus;

| 2. | investeerimisühing või omavahel seotud klientide rühm, kuhu kuulub investeerimisühing; |
| --- | --- |

2.

investeerimisühing või omavahel seotud klientide rühm, kuhu kuulub investeerimisühing;

| 3. | muu kui krediidiasutused või investeerimisühingud või omavahel seotud klientide rühm, kuhu kuulub investeerimisühing või krediidiasutus. |
| --- | --- |

3.

muu kui krediidiasutused või investeerimisühingud või omavahel seotud klientide rühm, kuhu kuulub investeerimisühing või krediidiasutus.

0060-0110

Kauplemisportfelli kuuluvad riskipositsioonid, mis ületavad määruse (EL) 2019/2033 artikli 37 lõikes 1 sätestatud piirmäärasid

Investeerimisühing esitab teabe iga riskipositsiooni kohta, mis ületab määruse (EL) 2019/2033 artikli 37 lõikes 1 sätestatud piirmäärasid, vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artiklitele 36 ja 39.

0060

Riskipositsiooni väärtus

Määruse (EL) 2019/2033 artikkel 36

0070

Riskipositsiooni väärtus (protsendina omavahenditest)

Riskipositsioon, mis on arvutatud vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artiklile 36 ja väljendatud protsendina investeerimisühingu omavahenditest.

0080

Koguriskipositsiooni omavahendite nõue

Omavahendite nõue seoses koguriskipositsiooniga üksiku vastaspoole või omavahel seotud klientide rühma suhtes, arvutatuna K-TCD ja K-NPRi spetsiifilise riski nõude kogusummana asjaomase riskipositsiooni puhul.

0090

Riskipositsiooni väärtuse ületamine

Summa, mis on asjaomase riskipositsiooni puhul arvutatud vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 37 lõike 2 teisele lõigule.

0100

Ületamise kestus (päevades)

Riskipositsiooni väärtuse ületamise esmakordsest tekkest möödunud päevade arv.

0110

K-CONi omavahendite nõue ületamise puhul

Summa, mis on asjaomase riskipositsiooni puhul arvutatud vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 39 lõikele 2.

4.3.   I 08.01 – KONTSENTRATSIOONIRISKI TASE - HOITAV KLIENTIDE RAHA (I 8.1)

4.3.1.   Juhised konkreetsete veergude kohta

| Veerud | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010-0060 | CMH kokku

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 2 punkt b
  Investeerimisühing esitab andmed viie (kui neid on nii palju) vastaspoole või omavahel seotud vastaspoolte rühma kohta, kus hoitakse suurimaid kliendi rahasummasid. |
| 0010 | Kood

  Kood kui osa rea tunnusest peab olema iga aruandes kajastatava ettevõtja puhul kordumatu. Investeerimisühingute ja kindlustusandjate korral tuleb märkida LEI-kood. Teiste ettevõtjate korral tuleb märkida kas LEI-kood või selle puudumisel muu kood. Kood peab olema kordumatu ja seda tuleb kasutada ühtmoodi kõikidel vormidel ja järjepidevalt. Koodil peab alati olema väärtus. |
| 0020 | Koodi liik

  Investeerimisühing märgib veerus 0010 esitatud koodi liigiks „LEI-koodi liik“ või „siseriikliku koodi liik“. |
| 0030 | Nimi

  Alati, kui esitatakse andmed omavahel seotud vastaspoolte rühma kohta, peab nimi vastama emaettevõtja nimele. Igal muul juhul peab nimi vastama üksiku vastaspoole nimele. |
| 0040 | Rühm/üksikklient

  Üksikklientide suhtes olevate riskipositsioonide puhul märgib investeerimisühing „1“ ja omavahel seotud klientide rühmade suhtes olevate riskipositsioonide puhul „2“. |
| 0050 | CMH kokku aruandekuupäeval

  Investeerimisühing esitab kliendi raha kogusumma aruandekuupäeva seisuga. |
| 0060 | Selles ettevõtjas hoitava klientide raha protsent

  Investeerimisühing esitab aruandekuupäeva seisuga igas vastaspooles või seotud vastaspoolte rühmas, kelle kohta teave esitatakse, hoitava klientide raha summa, väljendatuna protsendina kogusummast (esitatud veerus 0050). |

Veerud

Viited õigussätetele ja juhised

0010-0060

CMH kokku

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 2 punkt b

Investeerimisühing esitab andmed viie (kui neid on nii palju) vastaspoole või omavahel seotud vastaspoolte rühma kohta, kus hoitakse suurimaid kliendi rahasummasid.

0010

Kood

Kood kui osa rea tunnusest peab olema iga aruandes kajastatava ettevõtja puhul kordumatu. Investeerimisühingute ja kindlustusandjate korral tuleb märkida LEI-kood. Teiste ettevõtjate korral tuleb märkida kas LEI-kood või selle puudumisel muu kood. Kood peab olema kordumatu ja seda tuleb kasutada ühtmoodi kõikidel vormidel ja järjepidevalt. Koodil peab alati olema väärtus.

0020

Koodi liik

Investeerimisühing märgib veerus 0010 esitatud koodi liigiks „LEI-koodi liik“ või „siseriikliku koodi liik“.

0030

Nimi

Alati, kui esitatakse andmed omavahel seotud vastaspoolte rühma kohta, peab nimi vastama emaettevõtja nimele. Igal muul juhul peab nimi vastama üksiku vastaspoole nimele.

0040

Rühm/üksikklient

Üksikklientide suhtes olevate riskipositsioonide puhul märgib investeerimisühing „1“ ja omavahel seotud klientide rühmade suhtes olevate riskipositsioonide puhul „2“.

0050

CMH kokku aruandekuupäeval

Investeerimisühing esitab kliendi raha kogusumma aruandekuupäeva seisuga.

0060

Selles ettevõtjas hoitava klientide raha protsent

Investeerimisühing esitab aruandekuupäeva seisuga igas vastaspooles või seotud vastaspoolte rühmas, kelle kohta teave esitatakse, hoitava klientide raha summa, väljendatuna protsendina kogusummast (esitatud veerus 0050).

4.4.   I 08.02 – KONTSENTRATSIOONIRISKI TASE - HOITAV JA HALLATAV VARA (I 8.2)

4.4.1.   Juhised konkreetsete veergude kohta

| Veerud | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010-0060 | ASA kokku

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 2 punkt c
  Investeerimisühing esitab andmed viie (kui neid on nii palju) vastaspoole või omavahel seotud vastaspoolte rühma kohta, kus hoitavate kliendi väärtpaberite summa on kõige suurem. |
| 0010 | Kood

  Kood kui osa rea tunnusest peab olema iga aruandes kajastatava ettevõtja puhul kordumatu. Investeerimisühingute ja kindlustusandjate korral tuleb märkida LEI-kood. Teiste ettevõtjate korral tuleb märkida kas LEI-kood või selle puudumisel muu kood. Kood peab olema kordumatu ja seda tuleb kasutada ühtmoodi kõikidel vormidel ja järjepidevalt. Koodil peab alati olema väärtus. |
| 0020 | Koodi liik

  Investeerimisühing märgib veerus 0010 esitatud koodi liigiks „LEI-koodi liik“ või „siseriikliku koodi liik“. |
| 0030 | Nimi

  Alati, kui esitatakse andmed omavahel seotud vastaspoolte rühma kohta, peab nimi vastama emaettevõtja nimele. Igal muul juhul peab nimi vastama üksiku vastaspoole nimele. |
| 0040 | Rühm/üksikklient

  Üksikklientide suhtes olevate riskipositsioonide puhul märgib investeerimisühing „1“ ja omavahel seotud klientide rühmade suhtes olevate riskipositsioonide puhul „2“. |
| 0050 | ASA kokku aruandekuupäeval

  Investeerimisühing esitab kõigis ettevõtjates hoitavate kliendi väärtpaberite kogusumma aruandekuupäeva seisuga. |
| 0060 | Selles ettevõtjas hoitavate kliendi väärtpaberite protsent

  Investeerimisühing esitab aruandekuupäeva seisuga igas vastaspooles või seotud vastaspoolte rühmas, kelle kohta teave esitatakse, hoitavate kliendi väärtpaberite summa, väljendatuna protsendina kogusummast (esitatud veerus 0050). |

Veerud

Viited õigussätetele ja juhised

0010-0060

ASA kokku

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 2 punkt c

Investeerimisühing esitab andmed viie (kui neid on nii palju) vastaspoole või omavahel seotud vastaspoolte rühma kohta, kus hoitavate kliendi väärtpaberite summa on kõige suurem.

0010

Kood

Kood kui osa rea tunnusest peab olema iga aruandes kajastatava ettevõtja puhul kordumatu. Investeerimisühingute ja kindlustusandjate korral tuleb märkida LEI-kood. Teiste ettevõtjate korral tuleb märkida kas LEI-kood või selle puudumisel muu kood. Kood peab olema kordumatu ja seda tuleb kasutada ühtmoodi kõikidel vormidel ja järjepidevalt. Koodil peab alati olema väärtus.

0020

Koodi liik

Investeerimisühing märgib veerus 0010 esitatud koodi liigiks „LEI-koodi liik“ või „siseriikliku koodi liik“.

0030

Nimi

Alati, kui esitatakse andmed omavahel seotud vastaspoolte rühma kohta, peab nimi vastama emaettevõtja nimele. Igal muul juhul peab nimi vastama üksiku vastaspoole nimele.

0040

Rühm/üksikklient

Üksikklientide suhtes olevate riskipositsioonide puhul märgib investeerimisühing „1“ ja omavahel seotud klientide rühmade suhtes olevate riskipositsioonide puhul „2“.

0050

ASA kokku aruandekuupäeval

Investeerimisühing esitab kõigis ettevõtjates hoitavate kliendi väärtpaberite kogusumma aruandekuupäeva seisuga.

0060

Selles ettevõtjas hoitavate kliendi väärtpaberite protsent

Investeerimisühing esitab aruandekuupäeva seisuga igas vastaspooles või seotud vastaspoolte rühmas, kelle kohta teave esitatakse, hoitavate kliendi väärtpaberite summa, väljendatuna protsendina kogusummast (esitatud veerus 0050).

4.5.   I 08.03 – KONTSENTRATSIOONIRISKI TASE – HOIUSTATUD OMA RAHA KOKKU (I 8.3)

4.5.1.   Juhised konkreetsete veergude kohta

| Veerud | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010-0060 | Hoiustatud oma raha kokku

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 2 punktid d ja f
  Investeerimisühing esitab andmed viie (kui neid on nii palju) vastaspoole või omavahel seotud vastaspoolte rühma kohta, kus investeerimisühingu hoiustatud oma raha summa on kõige suurem. |
| 0010 | Kood

  Kood kui osa rea tunnusest peab olema iga aruandes kajastatava ettevõtja puhul kordumatu. Investeerimisühingute ja kindlustusandjate korral tuleb märkida LEI-kood. Teiste ettevõtjate korral tuleb märkida kas LEI-kood või selle puudumisel muu kood. Kood peab olema kordumatu ja seda tuleb kasutada ühtmoodi kõikidel vormidel ja järjepidevalt. Koodil peab alati olema väärtus. |
| 0020 | Koodi liik

  Investeerimisühing märgib veerus 0010 esitatud koodi liigiks „LEI-koodi liik“ või „siseriikliku koodi liik“. |
| 0030 | Nimi

  Alati, kui esitatakse andmed omavahel seotud vastaspoolte rühma kohta, peab nimi vastama emaettevõtja nimele. Igal muul juhul peab nimi vastama üksiku vastaspoole nimele. |
| 0040 | Rühm/üksikklient

  Üksikklientide suhtes olevate riskipositsioonide puhul märgib investeerimisühing „1“ ja omavahel seotud klientide rühmade suhtes olevate riskipositsioonide puhul „2“. |
| 0050 | Ettevõtjas hoitavate investeerimisühingu rahahoiuste summa

  Investeerimisühing esitab kõigis ettevõtjates hoitava oma raha kogusumma aruandekuupäeva seisuga. |
| 0060 | Ettevõtjas hoitavate investeerimisühingu rahahoiuste protsent

  Investeerimisühing esitab aruandekuupäeva seisuga igas vastaspooles või seotud vastaspoolte rühmas, kelle kohta teave esitatakse, hoitava oma raha summa, väljendatuna protsendina investeerimisühingu oma raha kogusummast. |

Veerud

Viited õigussätetele ja juhised

0010-0060

Hoiustatud oma raha kokku

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 2 punktid d ja f

Investeerimisühing esitab andmed viie (kui neid on nii palju) vastaspoole või omavahel seotud vastaspoolte rühma kohta, kus investeerimisühingu hoiustatud oma raha summa on kõige suurem.

0010

Kood

Kood kui osa rea tunnusest peab olema iga aruandes kajastatava ettevõtja puhul kordumatu. Investeerimisühingute ja kindlustusandjate korral tuleb märkida LEI-kood. Teiste ettevõtjate korral tuleb märkida kas LEI-kood või selle puudumisel muu kood. Kood peab olema kordumatu ja seda tuleb kasutada ühtmoodi kõikidel vormidel ja järjepidevalt. Koodil peab alati olema väärtus.

0020

Koodi liik

Investeerimisühing märgib veerus 0010 esitatud koodi liigiks „LEI-koodi liik“ või „siseriikliku koodi liik“.

0030

Nimi

Alati, kui esitatakse andmed omavahel seotud vastaspoolte rühma kohta, peab nimi vastama emaettevõtja nimele. Igal muul juhul peab nimi vastama üksiku vastaspoole nimele.

0040

Rühm/üksikklient

Üksikklientide suhtes olevate riskipositsioonide puhul märgib investeerimisühing „1“ ja omavahel seotud klientide rühmade suhtes olevate riskipositsioonide puhul „2“.

0050

Ettevõtjas hoitavate investeerimisühingu rahahoiuste summa

Investeerimisühing esitab kõigis ettevõtjates hoitava oma raha kogusumma aruandekuupäeva seisuga.

0060

Ettevõtjas hoitavate investeerimisühingu rahahoiuste protsent

Investeerimisühing esitab aruandekuupäeva seisuga igas vastaspooles või seotud vastaspoolte rühmas, kelle kohta teave esitatakse, hoitava oma raha summa, väljendatuna protsendina investeerimisühingu oma raha kogusummast.

4.6.   I 08.04 – KONTSENTRATSIOONIRISKI TASE – KOGUTULU (I 8.4)

4.6.1.   Juhised konkreetsete veergude kohta

| Veerud | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010-0080 | Kogutulu

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 2 punktid e ja f
  Investeerimisühing esitab andmed viie (kui neid on nii palju) vastaspoole või omavahel seotud klientide rühma kohta, kellelt investeerimisühing on saanud kõige rohkem tulu. |
| 0010 | Kood

  Kood kui osa rea tunnusest peab olema iga aruandes kajastatava ettevõtja puhul kordumatu. Investeerimisühingute ja kindlustusandjate korral tuleb märkida LEI-kood. Teiste ettevõtjate korral tuleb märkida kas LEI-kood või selle puudumisel muu kood. Kood peab olema kordumatu ja seda tuleb kasutada ühtmoodi kõikidel vormidel ja järjepidevalt. Koodil peab alati olema väärtus. |
| 0020 | Koodi liik

  Investeerimisühing märgib veerus 0010 esitatud koodi liigiks „LEI-koodi liik“ või „siseriikliku koodi liik“. |
| 0030 | Nimi

  Alati, kui esitatakse andmed omavahel seotud klientide rühma kohta, peab nimi vastama emaettevõtja nimele. Igal muul juhul peab nimi vastama üksiku kliendi nimele. |
| 0040 | Rühm/üksikklient

  Üksikklientide suhtes olevate riskipositsioonide puhul märgib investeerimisühing „1“ ja omavahel seotud klientide rühmade suhtes olevate riskipositsioonide puhul „2“. |
| 0050 | Sellelt kliendilt saadud kogutulu

  Investeerimisühing esitab kliendi või omavahel seotud klientide rühma kogutulu, mis on saadud alates aruandeaasta algusest. Tulud jaotatakse ühelt poolt intressi- ja dividendituludeks ning teiselt poolt teenus- ja vahendustasude tuludeks ja muudeks tuludeks. |
| 0060 – 0090 | Intressi- ja dividenditulu |
| 0060 | Intressi- ja dividenditulu – kauplemisportfelli kuuluvatest positsioonidest saadud summa

  Kauplemisportfell, nagu on määratletud määruse (EL) 2019/2033 artikli 4 lõike 1 punktis 54. |
| 0070 | Intressi- ja dividenditulu – kauplemisportfellivälistest positsioonidest saadud summa |
| 0080 | Intressi- ja dividenditulu – millest: bilansivälistest kirjetest saadud summa |
| 0090 | Sellelt kliendilt saadud intressi- ja dividenditulu protsent

  Investeerimisühing esitab igalt kliendilt või omavahel seotud klientide rühmalt saadud intressi- ja dividenditulu, väljendatuna protsendina investeerimisühingu intressi- ja dividenditulu kogusummast. |
| 0100 – 0110 | Teenus- ja vahendustasud ning muud tulud |
| 0100 | Teenus- ja vahendustasud ning muud tulud – summa |
| 0110 | Sellelt kliendilt saadud teenus- ja vahendustasude ning muude tulude protsent

  Investeerimisühing esitab igalt kliendilt või omavahel seotud klientide rühmalt saadud teenus- ja vahendustasud ning muud tulud, väljendatuna protsendina investeerimisühingu teenus- ja vahendustasude ning muude tulude kogusummast. |

Veerud

Viited õigussätetele ja juhised

0010-0080

Kogutulu

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 2 punktid e ja f

Investeerimisühing esitab andmed viie (kui neid on nii palju) vastaspoole või omavahel seotud klientide rühma kohta, kellelt investeerimisühing on saanud kõige rohkem tulu.

0010

Kood

Kood kui osa rea tunnusest peab olema iga aruandes kajastatava ettevõtja puhul kordumatu. Investeerimisühingute ja kindlustusandjate korral tuleb märkida LEI-kood. Teiste ettevõtjate korral tuleb märkida kas LEI-kood või selle puudumisel muu kood. Kood peab olema kordumatu ja seda tuleb kasutada ühtmoodi kõikidel vormidel ja järjepidevalt. Koodil peab alati olema väärtus.

0020

Koodi liik

Investeerimisühing märgib veerus 0010 esitatud koodi liigiks „LEI-koodi liik“ või „siseriikliku koodi liik“.

0030

Nimi

Alati, kui esitatakse andmed omavahel seotud klientide rühma kohta, peab nimi vastama emaettevõtja nimele. Igal muul juhul peab nimi vastama üksiku kliendi nimele.

0040

Rühm/üksikklient

Üksikklientide suhtes olevate riskipositsioonide puhul märgib investeerimisühing „1“ ja omavahel seotud klientide rühmade suhtes olevate riskipositsioonide puhul „2“.

0050

Sellelt kliendilt saadud kogutulu

Investeerimisühing esitab kliendi või omavahel seotud klientide rühma kogutulu, mis on saadud alates aruandeaasta algusest. Tulud jaotatakse ühelt poolt intressi- ja dividendituludeks ning teiselt poolt teenus- ja vahendustasude tuludeks ja muudeks tuludeks.

0060 – 0090

Intressi- ja dividenditulu

0060

Intressi- ja dividenditulu – kauplemisportfelli kuuluvatest positsioonidest saadud summa

Kauplemisportfell, nagu on määratletud määruse (EL) 2019/2033 artikli 4 lõike 1 punktis 54.

0070

Intressi- ja dividenditulu – kauplemisportfellivälistest positsioonidest saadud summa

0080

Intressi- ja dividenditulu – millest: bilansivälistest kirjetest saadud summa

0090

Sellelt kliendilt saadud intressi- ja dividenditulu protsent

Investeerimisühing esitab igalt kliendilt või omavahel seotud klientide rühmalt saadud intressi- ja dividenditulu, väljendatuna protsendina investeerimisühingu intressi- ja dividenditulu kogusummast.

0100 – 0110

Teenus- ja vahendustasud ning muud tulud

0100

Teenus- ja vahendustasud ning muud tulud – summa

0110

Sellelt kliendilt saadud teenus- ja vahendustasude ning muude tulude protsent

Investeerimisühing esitab igalt kliendilt või omavahel seotud klientide rühmalt saadud teenus- ja vahendustasud ning muud tulud, väljendatuna protsendina investeerimisühingu teenus- ja vahendustasude ning muude tulude kogusummast.

4.7.   I 08.05 – KAUPLEMISPORTFELLI KUULUVAD RISKIPOSITSIOONID (I 8.5)

4.7.1.   Juhised konkreetsete veergude kohta

| Veerud | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010-0050 | Kauplemisportfelli kuuluvad riskipositsioonid

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 2 punkt a
  Investeerimisühing esitab teabe kauplemisportfelli kuuluva viie (kui neid on nii palju) suurima riskipositsiooni kohta. |
| 0010 | Kood

  Kood kui osa rea tunnusest peab olema iga aruandes kajastatava ettevõtja puhul kordumatu. Investeerimisühingute ja kindlustusandjate korral tuleb märkida LEI-kood. Teiste ettevõtjate korral tuleb märkida kas LEI-kood või selle puudumisel muu kood. Kood peab olema kordumatu ja seda tuleb kasutada ühtmoodi kõikidel vormidel ja järjepidevalt. Koodil peab alati olema väärtus. |
| 0020 | Koodi liik

  Investeerimisühing märgib veerus 0010 esitatud koodi liigiks „LEI-koodi liik“ või „siseriikliku koodi liik“. |
| 0030 | Nimi

  Alati, kui esitatakse andmed omavahel seotud vastaspoolte rühma kohta, peab nimi vastama emaettevõtja nimele. Igal muul juhul peab nimi vastama üksiku vastaspoole nimele. |
| 0040 | Rühm/üksikklient

  Üksikklientide suhtes olevate riskipositsioonide puhul märgib investeerimisühing „1“ ja omavahel seotud klientide rühmade suhtes olevate riskipositsioonide puhul „2“. |
| 0050 | Selle vastaspoole suhtes olev riskipositsioon, väljendatuna protsendina investeerimisühingu omavahenditest (ainult kauplemisportfelli kuuluvad positsioonid)

  Investeerimisühing esitab aruandekuupäeva seisuga iga vastaspoole või seotud vastaspoolte rühma, kelle kohta teave esitatakse, suhtes olevad kauplemisportfelli kuuluvad riskipositsioonid, väljendatuna protsendina omavahenditest. |

Veerud

Viited õigussätetele ja juhised

0010-0050

Kauplemisportfelli kuuluvad riskipositsioonid

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 2 punkt a

Investeerimisühing esitab teabe kauplemisportfelli kuuluva viie (kui neid on nii palju) suurima riskipositsiooni kohta.

0010

Kood

Kood kui osa rea tunnusest peab olema iga aruandes kajastatava ettevõtja puhul kordumatu. Investeerimisühingute ja kindlustusandjate korral tuleb märkida LEI-kood. Teiste ettevõtjate korral tuleb märkida kas LEI-kood või selle puudumisel muu kood. Kood peab olema kordumatu ja seda tuleb kasutada ühtmoodi kõikidel vormidel ja järjepidevalt. Koodil peab alati olema väärtus.

0020

Koodi liik

Investeerimisühing märgib veerus 0010 esitatud koodi liigiks „LEI-koodi liik“ või „siseriikliku koodi liik“.

0030

Nimi

Alati, kui esitatakse andmed omavahel seotud vastaspoolte rühma kohta, peab nimi vastama emaettevõtja nimele. Igal muul juhul peab nimi vastama üksiku vastaspoole nimele.

0040

Rühm/üksikklient

Üksikklientide suhtes olevate riskipositsioonide puhul märgib investeerimisühing „1“ ja omavahel seotud klientide rühmade suhtes olevate riskipositsioonide puhul „2“.

0050

Selle vastaspoole suhtes olev riskipositsioon, väljendatuna protsendina investeerimisühingu omavahenditest (ainult kauplemisportfelli kuuluvad positsioonid)

Investeerimisühing esitab aruandekuupäeva seisuga iga vastaspoole või seotud vastaspoolte rühma, kelle kohta teave esitatakse, suhtes olevad kauplemisportfelli kuuluvad riskipositsioonid, väljendatuna protsendina omavahenditest.

4.8.   I 08.06 – KAUPLEMISPORTFELLIVÄLISED JA BILANSIVÄLISED KIRJED (I 8.6)

4.8.1.   Juhised konkreetsete veergude kohta

| Veerud | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010-0050 | Kauplemisportfellivälised ja bilansivälised kirjed

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 2 punkt f
  Investeerimisühing esitab teabe viie (kui neid on nii palju) suurima riskipositsiooni kohta, mille arvutamisel on arvesse võetud kauplemisportfellivälised varad. |
| 0010 | Kood

  Kood kui osa rea tunnusest peab olema iga aruandes kajastatava ettevõtja puhul kordumatu. Investeerimisühingute ja kindlustusandjate korral tuleb märkida LEI-kood. Teiste ettevõtjate korral tuleb märkida kas LEI-kood või selle puudumisel muu kood. Kood peab olema kordumatu ja seda tuleb kasutada ühtmoodi kõikidel vormidel ja järjepidevalt. Koodil peab alati olema väärtus. |
| 0020 | Koodi liik

  Investeerimisühing märgib veerus 0010 esitatud koodi liigiks „LEI-koodi liik“ või „siseriikliku koodi liik“. |
| 0030 | Nimi

  Alati, kui esitatakse andmed omavahel seotud vastaspoolte rühma kohta, peab nimi vastama emaettevõtja nimele. Igal muul juhul peab nimi vastama üksiku vastaspoole nimele. |
| 0040 | Rühm/üksikklient

  Üksikklientide suhtes olevate riskipositsioonide puhul märgib investeerimisühing „1“ ja omavahel seotud klientide rühmade suhtes olevate riskipositsioonide puhul „2“. |
| 0050 | Riskipositsioon, väljendatuna protsendina investeerimisühingu omavahenditest (hõlmab bilansiväliseid varasid ja kauplemisportfelliväliseid kirjeid)

  Investeerimisühing esitab aruandekuupäeva seisuga riskipositsioonid, mille arvutamisel on lisaks kauplemisportfelli kuuluvatele positsioonidele võetud arvesse ka kauplemisportfelliväliseid varasid ja bilansiväliseid kirjeid ning mis on iga vastaspoole või seotud vastaspoolte rühma suhtes, kelle kohta teave esitatakse, väljendatuna protsendina aktsepteeritavast kapitalist. |

Veerud

Viited õigussätetele ja juhised

0010-0050

Kauplemisportfellivälised ja bilansivälised kirjed

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 2 punkt f

Investeerimisühing esitab teabe viie (kui neid on nii palju) suurima riskipositsiooni kohta, mille arvutamisel on arvesse võetud kauplemisportfellivälised varad.

0010

Kood

Kood kui osa rea tunnusest peab olema iga aruandes kajastatava ettevõtja puhul kordumatu. Investeerimisühingute ja kindlustusandjate korral tuleb märkida LEI-kood. Teiste ettevõtjate korral tuleb märkida kas LEI-kood või selle puudumisel muu kood. Kood peab olema kordumatu ja seda tuleb kasutada ühtmoodi kõikidel vormidel ja järjepidevalt. Koodil peab alati olema väärtus.

0020

Koodi liik

Investeerimisühing märgib veerus 0010 esitatud koodi liigiks „LEI-koodi liik“ või „siseriikliku koodi liik“.

0030

Nimi

Alati, kui esitatakse andmed omavahel seotud vastaspoolte rühma kohta, peab nimi vastama emaettevõtja nimele. Igal muul juhul peab nimi vastama üksiku vastaspoole nimele.

0040

Rühm/üksikklient

Üksikklientide suhtes olevate riskipositsioonide puhul märgib investeerimisühing „1“ ja omavahel seotud klientide rühmade suhtes olevate riskipositsioonide puhul „2“.

0050

Riskipositsioon, väljendatuna protsendina investeerimisühingu omavahenditest (hõlmab bilansiväliseid varasid ja kauplemisportfelliväliseid kirjeid)

Investeerimisühing esitab aruandekuupäeva seisuga riskipositsioonid, mille arvutamisel on lisaks kauplemisportfelli kuuluvatele positsioonidele võetud arvesse ka kauplemisportfelliväliseid varasid ja bilansiväliseid kirjeid ning mis on iga vastaspoole või seotud vastaspoolte rühma suhtes, kelle kohta teave esitatakse, väljendatuna protsendina aktsepteeritavast kapitalist.

5.   LIKVIIDSUSNÕUDED

5.1   I 09.00 – LIKVIIDSUSNÕUDED (I 9)

5.1.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Rida | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010 | Likviidsusnõue

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 43 lõige 1 |
| 0020 | Klientidele antud tagatised

  Määruse (EL) 2019/2033 artikkel 45
  Kajastatav väärtus on 1,6 % klientidele antud tagatiste kogusummast vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artiklile 45. |
| 0030 | Likviidsed varad kokku

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 43 lõike 1 punkt a ja artikli 43 lõige 2
  Likviidsete varade kogusumma kajastatakse pärast asjakohaste väärtuskärbete kohaldamist.
  See rida on ridade 0040, 0050, 0060, 0170, 0230, 0290 ja 0300 summa. |
| 0040 | Koormamata lühiajalised hoiused

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 43 lõike 1 punkt d ja artikli 43 lõige 2 |
| 0050 | 30 päeva jooksul tasumisele kuuluvad aktsepteeritavad nõuded kokku

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 43 lõige 3 ja määruse (EL) 2019/2033 artikli 43 lõige 2 |
| 0060 | 1. tasandi varad

  Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikkel 10 ja määruse (EL) 2019/2033 artikli 43 lõige 2
  Likviidsete varade kogusumma kajastatakse pärast asjakohaste väärtuskärbete kohaldamist.
  Ridade 0070 – 0160 summa. |
| 0070 | Mündid ja pangatähed

  Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 10 lõike 1 punkt a
  Müntidest ja pangatähtedest tuleneva raha kogusumma. |
| 0080 | Väljavõetavad keskpanga reservid

  Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 10 lõike 1 punkti b alapunkt iii |
| 0090 | Keskpanga varad

  Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 10 lõike 1 punkti b alapunktid i ja ii |
| 0100 | Keskvalitsuse varad

  Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 10 lõike 1 punkti c alapunktid i ja ii |
| 0110 | Piirkondliku valitsuse/kohalike omavalitsuste varad

  Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 10 lõike 1 punkti c alapunktid iii ja iv |
| 0120 | Avaliku sektori asutuse varad

  Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 10 lõike 1 punkti c alapunkt v |
| 0130 | Keskvalitsuse ja keskpanga varad aktsepteeritavas omavääringus ja välisvaluutas

  Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 10 lõike 1 punkt d |
| 0140 | Krediidiasutuse (liikmesriigi valitsuse, tugilaenu andja kaitse all olevad) varad

  Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 10 lõike 1 punkti e alapunktid i ja ii |
| 0150 | Mitmepoolse arengupanga ja rahvusvaheliste organisatsioonide varad

  Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 10 lõike 1 punkt g |
| 0160 | Väga kõrge krediidikvaliteediga pandikirjad

  Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 10 lõike 1 punkt f |
| 0170 | 2. tasandi varad

  Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikkel 11 ja määruse (EL) 2019/2033 artikli 43 lõige 2 |
| 0180 | Piirkondlike valitsuste/kohalike omavalitsuste või avaliku sektori asutuste varad (liikmesriik, riskikaal 20 %)

  Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 11 lõike 1 punkt a |
| 0190 | Keskpanga või keskvalitsuse/piirkondliku valitsuse või kohalike omavalitsuste või avaliku sektori asutuste varad (kolmas riik, riskikaal 20 %)

  Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 11 lõike 1 punkt b |
| 0200 | Kõrge krediidikvaliteediga pandikirjad (krediidikvaliteedi aste 2)

  Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 11 lõike 1 punkt c |
| 0210 | Kõrge krediidikvaliteediga pandikirjad (kolmas riik, krediidikvaliteedi aste 1)

  Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 11 lõike 1 punkt d |
| 0220 | Äriühingu võlaväärtpaberid (krediidikvaliteedi aste 1)

  Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 11 lõike 1 punkt e |
| 0230 | 2B tasandi varad

  Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikkel 12 ja määruse (EL) 2019/2033 artikli 43 lõige 2 |
| 0240 | Varaga tagatud väärtpaberid

  Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 12 lõike 1 punkt a ja artikli 13 lõike 2 punkt g |
| 0250 | Äriühingu võlaväärtpaberid

  Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 12 lõike 1 punkt b |
| 0260 | Aktsiad (oluline aktsiaindeks)

  Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 12 lõike 1 punkt c |
| 0270 | Keskpanga piiratud kasutusega likviidsuslimiidid

  Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 12 lõike 1 punkt d |
| 0280 | Kõrge krediidikvaliteediga pandikirjad (riskikaal 35 %)

  Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 15 lõike 2 punkt f |
| 0290 | Kvalifitseeruvad ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate aktsiad/osakud

  Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikkel 15
  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 43 lõike 1 punkt b |
| 0300 | Muud aktsepteeritavad finantsinstrumendid kokku

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 43 lõike 1 punkt c |

Rida

Viited õigussätetele ja juhised

0010

Likviidsusnõue

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 43 lõige 1

0020

Klientidele antud tagatised

Määruse (EL) 2019/2033 artikkel 45

Kajastatav väärtus on 1,6 % klientidele antud tagatiste kogusummast vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artiklile 45.

0030

Likviidsed varad kokku

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 43 lõike 1 punkt a ja artikli 43 lõige 2

Likviidsete varade kogusumma kajastatakse pärast asjakohaste väärtuskärbete kohaldamist.

See rida on ridade 0040, 0050, 0060, 0170, 0230, 0290 ja 0300 summa.

0040

Koormamata lühiajalised hoiused

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 43 lõike 1 punkt d ja artikli 43 lõige 2

0050

30 päeva jooksul tasumisele kuuluvad aktsepteeritavad nõuded kokku

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 43 lõige 3 ja määruse (EL) 2019/2033 artikli 43 lõige 2

0060

1. tasandi varad

Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikkel 10 ja määruse (EL) 2019/2033 artikli 43 lõige 2

Likviidsete varade kogusumma kajastatakse pärast asjakohaste väärtuskärbete kohaldamist.

Ridade 0070 – 0160 summa.

0070

Mündid ja pangatähed

Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 10 lõike 1 punkt a

Müntidest ja pangatähtedest tuleneva raha kogusumma.

0080

Väljavõetavad keskpanga reservid

Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 10 lõike 1 punkti b alapunkt iii

0090

Keskpanga varad

Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 10 lõike 1 punkti b alapunktid i ja ii

0100

Keskvalitsuse varad

Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 10 lõike 1 punkti c alapunktid i ja ii

0110

Piirkondliku valitsuse/kohalike omavalitsuste varad

Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 10 lõike 1 punkti c alapunktid iii ja iv

0120

Avaliku sektori asutuse varad

Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 10 lõike 1 punkti c alapunkt v

0130

Keskvalitsuse ja keskpanga varad aktsepteeritavas omavääringus ja välisvaluutas

Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 10 lõike 1 punkt d

0140

Krediidiasutuse (liikmesriigi valitsuse, tugilaenu andja kaitse all olevad) varad

Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 10 lõike 1 punkti e alapunktid i ja ii

0150

Mitmepoolse arengupanga ja rahvusvaheliste organisatsioonide varad

Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 10 lõike 1 punkt g

0160

Väga kõrge krediidikvaliteediga pandikirjad

Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 10 lõike 1 punkt f

0170

2. tasandi varad

Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikkel 11 ja määruse (EL) 2019/2033 artikli 43 lõige 2

0180

Piirkondlike valitsuste/kohalike omavalitsuste või avaliku sektori asutuste varad (liikmesriik, riskikaal 20 %)

Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 11 lõike 1 punkt a

0190

Keskpanga või keskvalitsuse/piirkondliku valitsuse või kohalike omavalitsuste või avaliku sektori asutuste varad (kolmas riik, riskikaal 20 %)

Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 11 lõike 1 punkt b

0200

Kõrge krediidikvaliteediga pandikirjad (krediidikvaliteedi aste 2)

Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 11 lõike 1 punkt c

0210

Kõrge krediidikvaliteediga pandikirjad (kolmas riik, krediidikvaliteedi aste 1)

Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 11 lõike 1 punkt d

0220

Äriühingu võlaväärtpaberid (krediidikvaliteedi aste 1)

Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 11 lõike 1 punkt e

0230

2B tasandi varad

Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikkel 12 ja määruse (EL) 2019/2033 artikli 43 lõige 2

0240

Varaga tagatud väärtpaberid

Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 12 lõike 1 punkt a ja artikli 13 lõike 2 punkt g

0250

Äriühingu võlaväärtpaberid

Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 12 lõike 1 punkt b

0260

Aktsiad (oluline aktsiaindeks)

Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 12 lõike 1 punkt c

0270

Keskpanga piiratud kasutusega likviidsuslimiidid

Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 12 lõike 1 punkt d

0280

Kõrge krediidikvaliteediga pandikirjad (riskikaal 35 %)

Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikli 15 lõike 2 punkt f

0290

Kvalifitseeruvad ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate aktsiad/osakud

Delegeeritud määruse (EL) 2015/61 artikkel 15

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 43 lõike 1 punkt b

0300

Muud aktsepteeritavad finantsinstrumendid kokku

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 43 lõike 1 punkt c

---

III LISA

ARUANDLUS VÄIKESTE JA MITTESEOTUD INVESTEERIMISÜHINGUTE PUHUL

| VORMID INVESTEERIMISÜHINGUTE JAOKS |
| --- |
| Vormi number | Vormi kood | Vormi / vormide rühma nimi | Lühinimi |
| | | OMAVAHENDID: tase, koosseis, nõuded ja arvutamine | |
| 1 | I 01.01 | Omavahendid | I1.1 |
| 2,3 | I 02.03 | Omavahendite nõuded | I2.3 |
| 2,4 | I 02.04 | Omavahendite suhtarvud | I2.4 |
| 3,1 | I 03.01 | Püsivate üldkulude nõuete arvutamine | I3.1 |
| | | VÄIKESED JA MITTESEOTUD INVESTEERIMISÜHINGUD | |
| 5 | I 05.00 | Tegevuse tase – künniste läbivaatamine | I5.0 |
| | | LIKVIIDSUSNÕUDED | |
| 9,1 | I 09.01 | Likviidsusnõuded | I9.1 |

VORMID INVESTEERIMISÜHINGUTE JAOKS

Vormi number

Vormi kood

Vormi / vormide rühma nimi

Lühinimi

OMAVAHENDID: tase, koosseis, nõuded ja arvutamine

1

I 01.01

Omavahendid

I1.1

2,3

I 02.03

Omavahendite nõuded

I2.3

2,4

I 02.04

Omavahendite suhtarvud

I2.4

3,1

I 03.01

Püsivate üldkulude nõuete arvutamine

I3.1

VÄIKESED JA MITTESEOTUD INVESTEERIMISÜHINGUD

5

I 05.00

Tegevuse tase – künniste läbivaatamine

I5.0

LIKVIIDSUSNÕUDED

9,1

I 09.01

Likviidsusnõuded

I9.1

I 01.01 – OMAVAHENDITE KOOSSEIS (I1.1)

| Rida | Kirje | Summa |
| --- | --- | --- |
| 0010 |
| 0010 | OMAVAHENDID | |
| 0020 | ESIMESE TASEME OMAVAHENDID | |
| 0030 | ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDID | |
| 0040 | Täielikult sissemakstud kapitaliinstrumendid | |
| 0050 | Ülekurss | |
| 0060 | Jaotamata kasum | |
| 0070 | Eelmiste aastate jaotamata kasum | |
| 0080 | Aktsepteeritav kasum | |
| 0090 | Muu akumuleeritud koondkasum | |
| 0100 | Muud reservid | |
| 0110 | Vähemusosalused, mis arvatakse esimese taseme põhiomavahendite hulka | |
| 0120 | Esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimine seoses usaldatavusfiltritega | |
| 0130 | Muud vahendid | |
| 0140 | (-) ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDITEST TEHTUD MAHAARVAMISED KOKKU | |
| 0190 | (-) Jooksva majandusaasta kahjum | |
| 0200 | (-) Firmaväärtus | |
| 0210 | (-) Muu immateriaalne vara | |
| 0220 | (-) Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest, pärast seotud tulumaksu kohustuste mahaarvamist | |
| 0230 | (-) Väljaspool finantssektorit olev oluline osalus, mis ületab 15 % omavahenditest | |
| 0240 | (-) Finantssektorivälistes ettevõtjates olevate oluliste osaluste kogusumma, mis ületab 60 % omavahenditest | |
| 0285 | (-) Muud mahaarvamised | |
| 0290 | Esimese taseme põhiomavahendid: muud kapitalielemendid, mahaarvamised ja korrigeerimised | |
| 0300 | TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID | |
| 0310 | Täielikult sissemakstud otseemiteeritud kapitaliinstrumendid | |
| 0320 | Ülekurss | |
| 0330 | (-) TÄIENDAVATEST ESIMESE TASEME OMAVAHENDITEST TEHTUD MAHAARVAMISED KOKKU | |
| 0410 | Täiendavad esimese taseme omavahendid: muud kapitalielemendid, mahaarvamised ja korrigeerimised | |
| 0420 | TEISE TASEME OMAVAHENDID | |
| 0430 | Täielikult sissemakstud otseemiteeritud kapitaliinstrumendid | |
| 0440 | Ülekurss | |
| 0450 | (-) TEISE TASEME OMAVAHENDITEST TEHTUD MAHAARVAMISED KOKKU | |
| 0520 | Teise taseme omavahendid: muud kapitalielemendid, mahaarvamised ja korrigeerimised | |

Rida

Kirje

Summa

0010

0010

OMAVAHENDID

0020

ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

0030

ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDID

0040

Täielikult sissemakstud kapitaliinstrumendid

0050

Ülekurss

0060

Jaotamata kasum

0070

Eelmiste aastate jaotamata kasum

0080

Aktsepteeritav kasum

0090

Muu akumuleeritud koondkasum

0100

Muud reservid

0110

Vähemusosalused, mis arvatakse esimese taseme põhiomavahendite hulka

0120

Esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimine seoses usaldatavusfiltritega

0130

Muud vahendid

0140

(-) ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDITEST TEHTUD MAHAARVAMISED KOKKU

0190

(-) Jooksva majandusaasta kahjum

0200

(-) Firmaväärtus

0210

(-) Muu immateriaalne vara

0220

(-) Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest, pärast seotud tulumaksu kohustuste mahaarvamist

0230

(-) Väljaspool finantssektorit olev oluline osalus, mis ületab 15 % omavahenditest

0240

(-) Finantssektorivälistes ettevõtjates olevate oluliste osaluste kogusumma, mis ületab 60 % omavahenditest

0285

(-) Muud mahaarvamised

0290

Esimese taseme põhiomavahendid: muud kapitalielemendid, mahaarvamised ja korrigeerimised

0300

TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

0310

Täielikult sissemakstud otseemiteeritud kapitaliinstrumendid

0320

Ülekurss

0330

(-) TÄIENDAVATEST ESIMESE TASEME OMAVAHENDITEST TEHTUD MAHAARVAMISED KOKKU

0410

Täiendavad esimese taseme omavahendid: muud kapitalielemendid, mahaarvamised ja korrigeerimised

0420

TEISE TASEME OMAVAHENDID

0430

Täielikult sissemakstud otseemiteeritud kapitaliinstrumendid

0440

Ülekurss

0450

(-) TEISE TASEME OMAVAHENDITEST TEHTUD MAHAARVAMISED KOKKU

0520

Teise taseme omavahendid: muud kapitalielemendid, mahaarvamised ja korrigeerimised

I 02.03 – OMAVAHENDITE NÕUDED (I2.3)

| Rida | Kirje | Summa |
| --- | --- | --- |
| 0010 |
| 0010 | Omavahendite nõue | |
| 0020 | Püsiv miinimumkapitalinõue | |
| 0030 | Püsivate üldkulude nõue | |
| | Üleminekulised omavahendite nõuded | |
| 0050 | Kapitalinõuete määruse omavahendite nõuetel põhinev üleminekunõue | |
| 0060 | Püsivate üldkulude nõudel põhinev üleminekunõue | |
| 0070 | Üleminekunõue investeerimisühingute puhul, kelle suhtes kohaldati varem ainult algkapitalinõuet | |
| 0080 | Üleminekunõue, mis põhineb algkapitalinõudel tegevusloa saamise ajal | |
| 0090 | Üleminekunõue investeerimisühingute puhul, kellel ei ole luba osutada teatavaid teenuseid | |
| | Memokirjed | |
| 0110 | Täiendavate omavahendite nõue | |
| 0120 | Omavahendite kogunõue | |

Rida

Kirje

Summa

0010

0010

Omavahendite nõue

0020

Püsiv miinimumkapitalinõue

0030

Püsivate üldkulude nõue

Üleminekulised omavahendite nõuded

0050

Kapitalinõuete määruse omavahendite nõuetel põhinev üleminekunõue

0060

Püsivate üldkulude nõudel põhinev üleminekunõue

0070

Üleminekunõue investeerimisühingute puhul, kelle suhtes kohaldati varem ainult algkapitalinõuet

0080

Üleminekunõue, mis põhineb algkapitalinõudel tegevusloa saamise ajal

0090

Üleminekunõue investeerimisühingute puhul, kellel ei ole luba osutada teatavaid teenuseid

Memokirjed

0110

Täiendavate omavahendite nõue

0120

Omavahendite kogunõue

I 02.04 – OMAVAHENDITE SUHTARVUD (I2.4)

| | | Summa |
| --- | --- | --- |
| Rida | Kirje | 0010 |
| 0010 | Esimese taseme põhiomavahendite suhtarv | |
| 0020 | Esimese taseme põhiomavahendite ülejääk (+) / puudujääk (–) | |
| 0030 | Esimese taseme omavahendite suhtarv | |
| 0040 | Esimese taseme omavahendite ülejääk (+) / puudujääk (–) | |
| 0050 | Omavahendite suhtarv | |
| 0060 | Koguomavahendite ülejääk (+) / puudujääk (-) | |

Summa

Rida

Kirje

0010

0010

Esimese taseme põhiomavahendite suhtarv

0020

Esimese taseme põhiomavahendite ülejääk (+) / puudujääk (–)

0030

Esimese taseme omavahendite suhtarv

0040

Esimese taseme omavahendite ülejääk (+) / puudujääk (–)

0050

Omavahendite suhtarv

0060

Koguomavahendite ülejääk (+) / puudujääk (-)

I 03.01 – PÜSIVATE ÜLDKULUDE NÕUDE ARVUTAMINE (I3.1)

| | | Summa |
| --- | --- | --- |
| Rida | Kirje | 0010 |
| 0010 | Püsivate üldkulude nõue | |
| 0020 | Eelmise aasta püsivad üldkulud pärast kasumi jaotamist | |
| 0030 | Eelmise aasta kogukulud pärast kasumi jaotamist | |
| 0040 | Millest: kolmandate isikute poolt investeerimisühingute nimel kantud püsikulud | |
| 0050 | (-) Mahaarvamised kokku | |
| 0060 | (-) Töötajate preemiad ja muud tasud | |
| 0070 | (-) Töötajate, direktorite ja osanike netokasumiosad | |
| 0080 | (-) Muud kaalutlusõigusepõhised kasumijaotised ja muutuvtasu | |
| 0090 | (-) Maksmisele kuuluvad jagatud komisjonitasud ja tasud | |
| 0100 | (-) Kesksetele vastaspooltele makstud tasud, maakleritasud ja muud kulud, mida võetakse klientidelt | |
| 0110 | (-) Tasud seotud vahendajatele | |
| 0130 | (-) Erakorralisest tegevusest tulenevad ühekordsed kulud | |
| 0140 | (-) Maksudega seotud kulud | |
| 0150 | (-) Oma arvel finantsinstrumentidega kauplemisest tulenev kahjum | |
| 0160 | (-) Lepingupõhised kasumi ja kahjumi ülekandmise lepingud | |
| 0170 | (-) Toorainekulud | |
| 0180 | (-) Maksed üldisesse pangandusreservi | |
| 0190 | (-) Omavahenditest juba maha arvatud kirjetega seotud kulud | |
| 0200 | Jooksva aasta prognoositavad püsivad üldkulud | |
| 0210 | Püsivate üldkulude muutus (%) | |

Summa

Rida

Kirje

0010

0010

Püsivate üldkulude nõue

0020

Eelmise aasta püsivad üldkulud pärast kasumi jaotamist

0030

Eelmise aasta kogukulud pärast kasumi jaotamist

0040

Millest: kolmandate isikute poolt investeerimisühingute nimel kantud püsikulud

0050

(-) Mahaarvamised kokku

0060

(-) Töötajate preemiad ja muud tasud

0070

(-) Töötajate, direktorite ja osanike netokasumiosad

0080

(-) Muud kaalutlusõigusepõhised kasumijaotised ja muutuvtasu

0090

(-) Maksmisele kuuluvad jagatud komisjonitasud ja tasud

0100

(-) Kesksetele vastaspooltele makstud tasud, maakleritasud ja muud kulud, mida võetakse klientidelt

0110

(-) Tasud seotud vahendajatele

0130

(-) Erakorralisest tegevusest tulenevad ühekordsed kulud

0140

(-) Maksudega seotud kulud

0150

(-) Oma arvel finantsinstrumentidega kauplemisest tulenev kahjum

0160

(-) Lepingupõhised kasumi ja kahjumi ülekandmise lepingud

0170

(-) Toorainekulud

0180

(-) Maksed üldisesse pangandusreservi

0190

(-) Omavahenditest juba maha arvatud kirjetega seotud kulud

0200

Jooksva aasta prognoositavad püsivad üldkulud

0210

Püsivate üldkulude muutus (%)

I 05.00 – TEGEVUSE TASE – KÜNNISTE LÄBIVAATAMINE (I5)

| | | Summa |
| --- | --- | --- |
| Rida | Kirje | 0010 |
| 0010 | (Kombineeritud) valitsetav vara | |
| 0020 | (Kombineeritud) käideldavad kliendi korraldused – kassatehingud | |
| 0030 | (Kombineeritud) käideldavad kliendi korraldused – tuletisinstrumendid | |
| 0040 | Hoitav ja hallatav vara | |
| 0050 | Hoitav klientide raha | |
| 0060 | Päevane kauplemismaht – kassa- ja tuletistehingud | |
| 0070 | Netopositsioonirisk | |
| 0080 | Kliiringu tagatis | |
| 0090 | Tehingu vastaspoole makseviivitus | |
| 0100 | (Kombineeritud) bilansimaht ja bilansiväline maht | |
| 0110 | Kombineeritud aastane kogubrutotulu | |
| 0120 | Aastane kogubrutotulu | |
| 0130 | (-) Grupisisene osa aastasest kogubrutotulust | |
| 0140 | Millest: tulu korralduste vastuvõtmisest ja edastamisest | |
| 0150 | Millest: tulu korralduste täitmisest | |
| 0160 | Millest: tulu oma arvel kauplemisest | |
| 0170 | Millest: tulu portfelli valitsemisest | |
| 0180 | Millest: tulu investeerimisnõustamisest | |
| 0190 | Millest: tulu finantsinstrumentide emissiooni tagamisest / pakkumise korraldamisest siduva kohustuse alusel | |
| 0200 | Millest: tulu pakkumise korraldamisest siduva kohustuseta | |
| 0210 | Millest: tulu mitmepoolse kauplemissüsteemi korraldamisest | |
| 0220 | Millest: tulu organiseeritud kauplemissüsteemi korraldamisest | |
| 0230 | Millest: tulu finantsinstrumentide hoidmisest ja haldamisest | |
| 0240 | Millest: tulu investoritele krediidi või laenu andmisest | |
| 0250 | Millest: tulu ettevõtjate nõustamisest kapitali struktuuri, tööstusstrateegia ja muudes sellealastes küsimustes ning äriühingute ühinemise ja ostuga seotud nõustamisest ja teenustest | |
| 0260 | Millest: tulu valuutavahetusteenustest | |
| 0270 | Millest: investeerimis- ja finantsanalüüs | |
| 0280 | Millest: tulu väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud teenustest | |
| 0290 | Millest: tuletisinstrumentide alusvaraga seotud investeerimisteenused ja abitegevused | |

Summa

Rida

Kirje

0010

0010

(Kombineeritud) valitsetav vara

0020

(Kombineeritud) käideldavad kliendi korraldused – kassatehingud

0030

(Kombineeritud) käideldavad kliendi korraldused – tuletisinstrumendid

0040

Hoitav ja hallatav vara

0050

Hoitav klientide raha

0060

Päevane kauplemismaht – kassa- ja tuletistehingud

0070

Netopositsioonirisk

0080

Kliiringu tagatis

0090

Tehingu vastaspoole makseviivitus

0100

(Kombineeritud) bilansimaht ja bilansiväline maht

0110

Kombineeritud aastane kogubrutotulu

0120

Aastane kogubrutotulu

0130

(-) Grupisisene osa aastasest kogubrutotulust

0140

Millest: tulu korralduste vastuvõtmisest ja edastamisest

0150

Millest: tulu korralduste täitmisest

0160

Millest: tulu oma arvel kauplemisest

0170

Millest: tulu portfelli valitsemisest

0180

Millest: tulu investeerimisnõustamisest

0190

Millest: tulu finantsinstrumentide emissiooni tagamisest / pakkumise korraldamisest siduva kohustuse alusel

0200

Millest: tulu pakkumise korraldamisest siduva kohustuseta

0210

Millest: tulu mitmepoolse kauplemissüsteemi korraldamisest

0220

Millest: tulu organiseeritud kauplemissüsteemi korraldamisest

0230

Millest: tulu finantsinstrumentide hoidmisest ja haldamisest

0240

Millest: tulu investoritele krediidi või laenu andmisest

0250

Millest: tulu ettevõtjate nõustamisest kapitali struktuuri, tööstusstrateegia ja muudes sellealastes küsimustes ning äriühingute ühinemise ja ostuga seotud nõustamisest ja teenustest

0260

Millest: tulu valuutavahetusteenustest

0270

Millest: investeerimis- ja finantsanalüüs

0280

Millest: tulu väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud teenustest

0290

Millest: tuletisinstrumentide alusvaraga seotud investeerimisteenused ja abitegevused

I 09.01 – LIKVIIDSUSNÕUDED (I9.1)

| | | Summa |
| --- | --- | --- |
| Rida | Kirje | 0010 |
| 0010 | Likviidsusnõue | |
| 0020 | Klientidele antud tagatised | |
| 0030 | Likviidsed varad kokku | |

Summa

Rida

Kirje

0010

0010

Likviidsusnõue

0020

Klientidele antud tagatised

0030

Likviidsed varad kokku

---

IV LISA

ARUANDLUS VÄIKESTE JA MITTESEOTUD INVESTEERIMISÜHINGUTE PUHUL

Sisukord

| I OSA. | ÜLDISED JUHISED | 114 |
| --- | --- | --- |

I OSA.

| 1. | Struktuur ja põhimõtted | 114 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1 | Struktuur | 114 |
| --- | --- | --- |

1.1

| 1.2 | Nummerdamise põhimõtted | 115 |
| --- | --- | --- |

1.2

| 1.3 | Märgipõhimõtted | 115 |
| --- | --- | --- |

1.3

| 1.4 | Usaldatavusnõuete kohane konsolideerimine | 115 |
| --- | --- | --- |

1.4

| II OSA. | VORMIDE TÄITMISE JUHISED | 115 |
| --- | --- | --- |

II OSA.

| 1. | OMAVAHENDID: TASE, KOOSSEIS, NÕUDED JA ARVUTAMINE | 115 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1 | Üldised märkused | 115 |
| --- | --- | --- |

1.1

| 1.2. | I 01.01 – OMAVAHENDITE KOOSSEIS (I 1.1) | 115 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | Juhised konkreetsete kirjete kohta | 115 |
| --- | --- | --- |

1.2.1.

| 1.3 | I 02.03 – OMAVAHENDITE NÕUDED (I 2.3) | 120 |
| --- | --- | --- |

1.3

| 1.3.1. | Juhised konkreetsete kirjete kohta | 120 |
| --- | --- | --- |

1.3.1.

| 1.4. | I 02.04 – OMAVAHENDITE SUHTARVUD (I 2.4) | 121 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 1.4.1. | Juhised konkreetsete kirjete kohta | 121 |
| --- | --- | --- |

1.4.1.

| 1.5. | I 03.01 – PÜSIVATE ÜLDKULUDE NÕUDE ARVUTAMINE (I 3.1) | 122 |
| --- | --- | --- |

1.5.

| 1.5.1. | Juhised konkreetsete kirjete kohta | 122 |
| --- | --- | --- |

1.5.1.

| 2. | VÄIKESED JA MITTESEOTUD INVESTEERIMISÜHINGUD | 124 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | I 05.00 – TEGEVUSE TASE – KÜNNISE LÄBIVAATAMINE (I 5) | 124 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Juhised konkreetsete kirjete kohta | 124 |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

| 3. | LIKVIIDSUSNÕUDED | 127 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1 | I 09.01 – LIKVIIDSUSNÕUDED (I 9.1) | 127 |
| --- | --- | --- |

3.1

| 3.1.1. | Juhised konkreetsete kirjete kohta | 127 |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

I OSA.   ÜLDISED JUHISED

1.   Struktuur ja põhimõtted

1.1   Struktuur

| 1. | Üldiselt koosneb raamistik järgmistest teabeplokkidest:






  a) | omavahendid; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

omavahendid;

| b) | omavahendite nõuete arvutamine; |
| --- | --- |

b)

omavahendite nõuete arvutamine;

| c) | püsivate üldkulude nõuete arvutamine; |
| --- | --- |

c)

püsivate üldkulude nõuete arvutamine;

| d) | tegevuse tase vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõikes 1 sätestatud tingimustele; |
| --- | --- |

d)

tegevuse tase vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõikes 1 sätestatud tingimustele;

| e) | likviidsusnõuded. |
| --- | --- |

e)

likviidsusnõuded.

| 2. | Iga vormi puhul on esitatud viited õigussätetele. Üksikasjalikum teave iga vormide kogumi esitamise üldpõhimõtete kohta, juhised konkreetsete kirjete kohta ja valideerimiseeskirjad esitatakse käesoleva rakendusmääruse selles osas. |
| --- | --- |

2.

1.2   Nummerdamise põhimõtted

| 3. | Vormide veergudele, ridadele ja lahtritele viitamisel on käesolevas dokumendis aluseks võetud punktides 4–7 kirjeldatud nummerdamispõhimõtted. Need numbrilised koodid on valideerimiseeskirjades laialdaselt kasutusel. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Juhistes kasutatakse järgmisel kujul olevat üldist märget: {vorm; rida; veerg}. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kui ühe vormi sees tehtavate valideerimiste korral kasutatakse ainult selles vormis sisalduvaid andmepunkte, siis vormile märkes ei viidata: {rida; veerg}. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ainult ühte veergu sisaldavate vormide puhul viidatakse ainult ridadele: {vorm; rida} |
| --- | --- |

6.

| 7. | Tärni kasutatakse selle tähistamiseks, et valideerimisele kuulub eelnevalt kindlaks määratud rida või veerg. |
| --- | --- |

7.

1.3   Märgipõhimõtted

| 8. | Mis tahes summa, mis suurendab omavahendeid või omavahendite nõudeid või likviidsusnõudeid kajastatakse aruandes positiivse arvuna. Seevastu iga summa, mis vähendab summaarseid omavahendeid või omavahendite nõudeid, kajastatakse aruandes negatiivse arvuna. Kui kirje nimetuse ees on miinusmärk (-), ei esitata kõnealuse kirje puhul positiivset arvu. |
| --- | --- |

8.

1.4   Usaldatavusnõuete kohane konsolideerimine

| 9. | Kui ei ole tehtud erandit, kohaldatakse investeerimisühingute suhtes individuaalselt ja konsolideeritud alusel määrust (EL) 2019/2033 ja direktiivi (EL) 2019/2034, sealhulgas määruse (EL) 2019/2033 VII osas sätestatud aruandlusnõudeid. Määruse (EL) 2019/2033 artikli 4 lõike 1 punktis 11 on konsolideeritud olukord määratletud olukorrana, mis tuleneb määruse (EL) 2019/2033 nõuete kohaldamisest investeerimisühingugrupi suhtes nii, nagu moodustaksid grupi ettevõtjad koos ühe investeerimisühingu. Määruse (EL) 2019/2033 artikli 7 kohaldamisel täidavad investeerimisühingugrupid aruandlusnõudeid kõigis vormides nende usaldatavusnõuete kohase konsolideerimise ulatuse põhjal (mis võib erineda nende raamatupidamisliku konsolideerimise ulatusest). |
| --- | --- |

9.

II OSA.   VORMIDE TÄITMISE JUHISED

1.   OMAVAHENDID: TASE, KOOSSEIS, NÕUDED JA ARVUTAMINE

1.1   Üldised märkused

| 10. | Omavahendite ülevaate jaotis sisaldab teavet investeerimisühingu hoitavate omavahendite ja tema omavahendite nõuete kohta. See koosneb kahest vormist.






  a) | Vormis I 01.01 kajastatakse investeerimisühingu hoitavate omavahendite koosseisu: esimese taseme põhiomavahendid, täiendavad esimese taseme omavahendid ja teise taseme omavahendid. |
| --- | --- | --- |

10.

a)

Vormis I 01.01 kajastatakse investeerimisühingu hoitavate omavahendite koosseisu: esimese taseme põhiomavahendid, täiendavad esimese taseme omavahendid ja teise taseme omavahendid.

| b) | Vormides I 02.03 ja I 02.04 esitatakse teave omavahendite kogunõude, püsiva miinimumkapitalinõude, püsivate üldkulude nõude, mis tahes täiendavate omavahendite nõude ja suunise ning üleminekulise omavahendite nõude ja omavahendite suhtarvude kohta. |
| --- | --- |

b)

Vormides I 02.03 ja I 02.04 esitatakse teave omavahendite kogunõude, püsiva miinimumkapitalinõude, püsivate üldkulude nõude, mis tahes täiendavate omavahendite nõude ja suunise ning üleminekulise omavahendite nõude ja omavahendite suhtarvude kohta.

| c) | Vormis I 03.01 esitatakse teave püsivate üldkulude nõude arvutamise kohta. |
| --- | --- |

c)

Vormis I 03.01 esitatakse teave püsivate üldkulude nõude arvutamise kohta.

| 11. | Kõnealuste vormide kirjetes üleminekusätetest tulenevaid korrigeerimisi arvesse ei võeta. See tähendab, et arvväärtused (välja arvatud juhul, kui üleminekuline omavahendite nõue on konkreetselt välja toodud) arvutatakse vastavalt lõppsätetele (st nagu üleminekusätteid ei oleks). |
| --- | --- |

11.

1.2.   I 01.01 – OMAVAHENDITE KOOSSEIS (I 1.1)

1.2.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Rida | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010 | OMAVAHENDID

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõige 1
  Investeerimisühingu omavahendid võrduvad tema esimese ja teise taseme omavahendite summaga.
  Kajastatakse ridade 0020 ja 0380 kogusumma. |
| 0020 | ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

  Esimese taseme omavahendid võrduvad esimese taseme põhiomavahendite ja täiendavate esimese taseme omavahendite summaga. |
| 0030 | ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDID

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõige 1
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 50
  Kajastatakse ridade 0040–0060, 0090–0140 ja 0290 kogusumma. |
| 0040 | Täielikult sissemakstud kapitaliinstrumendid

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 1 punkt a ja artiklid 27–31
  See hõlmab vastastikuste seltside, ühistute või samalaadsete investeerimisühingute kapitaliinstrumente (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 27–29).
  Arvesse ei võeta instrumentidega seotud ülekurssi.
  Arvesse võetakse avaliku sektori asutuste poolt hädaolukorras märgitud kapitaliinstrumente, kui täidetud on kõik määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 31 sätestatud tingimused. |
| 0050 | Ülekurss

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 1 punkt b
  Ülekurss on määratletud kohaldatavas raamatupidamistavas.
  Selle kirje puhul kajastatav summa on kirjega „Sissemakstud kapitaliinstrumendid“ seotud osa. |
| 0060 | Jaotamata kasum

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 1 punkt c
  Jaotamata kasum hõlmab eelmiste aastate jaotamata kasumit koos aruandeperioodi aktsepteeritava vahekasumi või aastakasumiga.
  Kajastatakse ridade 0070 ja 0080 kogusumma. |
| 0070 | Eelmiste aastate jaotamata kasum

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 123 ja artikli 26 lõike 1 punkt c
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 123 on jaotamata kasum määratletud kui „eelmiste aastate jaotamata kasum või kahjum kohaldatava raamatupidamistava tähenduses“. |
| 0080 | Aktsepteeritav kasum

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 121, artikli 26 lõige 2 ja artikli 36 lõike 1 punkt a
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõikega 2 lubatakse pädevate asutuste eelneval nõusolekul võtta jaotamata kasumina arvesse aruandeperioodi vahekasumit või aastakasumit, kui täidetud on teatavad tingimused. |
| 0090 | Muu akumuleeritud koondkasum

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 1 punkt d |
| 0100 | Muud reservid

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 117 ja artikli 26 lõike 1 punkt e
  Asjaomane summa kajastatakse pärast arvutamise ajal prognoositavate maksude mahaarvamist. |
| 0110 | Vähemusosalused, mis arvatakse esimese taseme põhiomavahendite hulka

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 84 lõige 1, artikli 85 lõige 1 ja artikli 87 lõige 1
  Tütarettevõtjate kõigi selliste vähemusosaluste summa, mis arvatakse konsolideeritud esimese taseme põhiomavahendite hulka. |
| 0120 | Esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimine seoses usaldatavusfiltritega

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i
  Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 32–35 |
| 0130 | Muud vahendid

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõige 4 |
| 0140 | (-) ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDITEST TEHTUD MAHAARVAMISED KOKKU

  Kajastatakse ridade 0190–0285 kogusumma. |
| 0190 | (-) Jooksva majandusaasta kahjum

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt a |
| 0200 | (-) Firmaväärtus

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 113, artikli 36 lõike 1 punkt b ja artikkel 37 |
| 0210 | (-) Muu immateriaalne vara

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 115, artikli 36 lõike 1 punkt b ja artikli 37 punkt a
  Muu immateriaalne vara on kohaldatava raamatupidamistava alusel kajastatav immateriaalne vara, millest on maha arvatud firmaväärtus vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale. |
| 0220 | (-) Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest, pärast seotud tulumaksu kohustuste mahaarvamist

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 2 punkt a
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt c |
| 0230 | (-) Väljaspool finantssektorit olev oluline osalus, mis ületab 15 % omavahenditest

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 10 lõike 1 punkt a |
| 0240 | (-) Finantssektorivälistes ettevõtjates olevad olulised osalused kokku, mis ületab 60 % omavahenditest

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 10 lõike 1 punkt b |
| 0285 | (-) Muud mahaarvamised

  Kõigi muude selliste mahaarvamiste summa vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõikele 1, mida ei ole eespool ridadel 0160–0240 arvesse võetud. |
| 0290 | Esimese taseme põhiomavahendid: muud kapitalielemendid, mahaarvamised ja korrigeerimised

  See rida sisaldab asjakohasel juhul järgmiste kirjete summat:






  — | üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 483 lõiked 1, 2 ja 3 ning artiklid 484–487); |

Rida

Viited õigussätetele ja juhised

0010

OMAVAHENDID

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõige 1

Investeerimisühingu omavahendid võrduvad tema esimese ja teise taseme omavahendite summaga.

Kajastatakse ridade 0020 ja 0380 kogusumma.

0020

ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

Esimese taseme omavahendid võrduvad esimese taseme põhiomavahendite ja täiendavate esimese taseme omavahendite summaga.

0030

ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDID

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõige 1

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 50

Kajastatakse ridade 0040–0060, 0090–0140 ja 0290 kogusumma.

0040

Täielikult sissemakstud kapitaliinstrumendid

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 1 punkt a ja artiklid 27–31

See hõlmab vastastikuste seltside, ühistute või samalaadsete investeerimisühingute kapitaliinstrumente (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 27–29).

Arvesse ei võeta instrumentidega seotud ülekurssi.

Arvesse võetakse avaliku sektori asutuste poolt hädaolukorras märgitud kapitaliinstrumente, kui täidetud on kõik määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 31 sätestatud tingimused.

0050

Ülekurss

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 1 punkt b

Ülekurss on määratletud kohaldatavas raamatupidamistavas.

Selle kirje puhul kajastatav summa on kirjega „Sissemakstud kapitaliinstrumendid“ seotud osa.

0060

Jaotamata kasum

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 1 punkt c

Jaotamata kasum hõlmab eelmiste aastate jaotamata kasumit koos aruandeperioodi aktsepteeritava vahekasumi või aastakasumiga.

Kajastatakse ridade 0070 ja 0080 kogusumma.

0070

Eelmiste aastate jaotamata kasum

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 123 ja artikli 26 lõike 1 punkt c

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 123 on jaotamata kasum määratletud kui „eelmiste aastate jaotamata kasum või kahjum kohaldatava raamatupidamistava tähenduses“.

0080

Aktsepteeritav kasum

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 121, artikli 26 lõige 2 ja artikli 36 lõike 1 punkt a

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõikega 2 lubatakse pädevate asutuste eelneval nõusolekul võtta jaotamata kasumina arvesse aruandeperioodi vahekasumit või aastakasumit, kui täidetud on teatavad tingimused.

0090

Muu akumuleeritud koondkasum

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 1 punkt d

0100

Muud reservid

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 117 ja artikli 26 lõike 1 punkt e

Asjaomane summa kajastatakse pärast arvutamise ajal prognoositavate maksude mahaarvamist.

0110

Vähemusosalused, mis arvatakse esimese taseme põhiomavahendite hulka

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 84 lõige 1, artikli 85 lõige 1 ja artikli 87 lõige 1

Tütarettevõtjate kõigi selliste vähemusosaluste summa, mis arvatakse konsolideeritud esimese taseme põhiomavahendite hulka.

0120

Esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimine seoses usaldatavusfiltritega

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 32–35

0130

Muud vahendid

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõige 4

0140

(-) ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDITEST TEHTUD MAHAARVAMISED KOKKU

Kajastatakse ridade 0190–0285 kogusumma.

0190

(-) Jooksva majandusaasta kahjum

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt a

0200

(-) Firmaväärtus

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 113, artikli 36 lõike 1 punkt b ja artikkel 37

0210

(-) Muu immateriaalne vara

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 115, artikli 36 lõike 1 punkt b ja artikli 37 punkt a

Muu immateriaalne vara on kohaldatava raamatupidamistava alusel kajastatav immateriaalne vara, millest on maha arvatud firmaväärtus vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale.

0220

(-) Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest, pärast seotud tulumaksu kohustuste mahaarvamist

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 2 punkt a

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt c

0230

(-) Väljaspool finantssektorit olev oluline osalus, mis ületab 15 % omavahenditest

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 10 lõike 1 punkt a

0240

(-) Finantssektorivälistes ettevõtjates olevad olulised osalused kokku, mis ületab 60 % omavahenditest

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 10 lõike 1 punkt b

0285

(-) Muud mahaarvamised

Kõigi muude selliste mahaarvamiste summa vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõikele 1, mida ei ole eespool ridadel 0160–0240 arvesse võetud.

0290

Esimese taseme põhiomavahendid: muud kapitalielemendid, mahaarvamised ja korrigeerimised

See rida sisaldab asjakohasel juhul järgmiste kirjete summat:

—

üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 483 lõiked 1, 2 ja 3 ning artiklid 484–487);

| — | üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses täiendavate vähemusosalustega (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 479 ja 480); |
| --- | --- |

—

üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses täiendavate vähemusosalustega (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 479 ja 480);

| — | muud üleminekusätetest tulenevad esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimised (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 469–478 ja 481): üleminekusätetest tulenevate esimese taseme põhiomavahenditest tehtavate mahaarvamiste korrigeerimine; |
| --- | --- |

—

muud üleminekusätetest tulenevad esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimised (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 469–478 ja 481): üleminekusätetest tulenevate esimese taseme põhiomavahenditest tehtavate mahaarvamiste korrigeerimine;

| — | muud esimese taseme põhiomavahendite elemendid või mahaarvamised esimese taseme põhiomavahendite elemendist, mida ei saa määrata ühele ridadest 0040–0285. |
| --- | --- |

—

muud esimese taseme põhiomavahendite elemendid või mahaarvamised esimese taseme põhiomavahendite elemendist, mida ei saa määrata ühele ridadest 0040–0285.

Seda rida ei tohi kasutada selleks, et kaasata maksevõime suhtarvude arvutusse kapitalikirjeid või mahaarvamisi, mis ei ole hõlmatud määrusega (EL) 2019/2033 või (EL) nr 575/2013.

0300

TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõige 1

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 61

Kajastatakse ridade 0310–0410 kogusumma.

0310

Täielikult sissemakstud otseemiteeritud kapitaliinstrumendid

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 51 punkt a ning artiklid 52, 53 ja 54

Kajastatav summa ei hõlma instrumentidega seotud ülekurssi.

0320

Ülekurss

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 51 punkt b

Ülekurss on määratletud kohaldatavas raamatupidamistavas.

Selles punktis kajastatav summa on kirjega „Täielikult sissemakstud otseemiteeritud kapitaliinstrumendid“ seotud osa.

0330

(-) TÄIENDAVATEST ESIMESE TASEME OMAVAHENDITEST TEHTUD MAHAARVAMISED KOKKU

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 56

0410

Täiendavad esimese taseme omavahendid: muud kapitalielemendid, mahaarvamised ja korrigeerimised

See rida sisaldab asjakohasel juhul järgmiste kirjete summat:

| — | üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 483 lõiked 4 ja 5, artiklid 484–487 ning artiklid 489 ja 491); |
| --- | --- |

—

üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 483 lõiked 4 ja 5, artiklid 484–487 ning artiklid 489 ja 491);

| — | tütarettevõtja emiteeritud instrumendid, mis arvatakse täiendavate esimese taseme omavahendite hulka (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 83, 85 ja 86): tütarettevõtjate kõigi kvalifitseeruvate esimese taseme omavahendite summa, mis arvatakse konsolideeritud täiendavate esimese taseme omavahendite hulka, sealhulgas eriotstarbelise ettevõtja emiteeritud omavahendid (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 83); |
| --- | --- |

—

tütarettevõtja emiteeritud instrumendid, mis arvatakse täiendavate esimese taseme omavahendite hulka (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 83, 85 ja 86): tütarettevõtjate kõigi kvalifitseeruvate esimese taseme omavahendite summa, mis arvatakse konsolideeritud täiendavate esimese taseme omavahendite hulka, sealhulgas eriotstarbelise ettevõtja emiteeritud omavahendid (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 83);

| — | üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses tütarettevõtjate emiteeritud instrumentide täiendava kajastamisega täiendavates esimese taseme omavahendites (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 480): üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses kvalifitseeruvate esimese taseme omavahenditega, mis arvatakse konsolideeritud täiendavate esimese taseme omavahendite hulka; |
| --- | --- |

—

üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses tütarettevõtjate emiteeritud instrumentide täiendava kajastamisega täiendavates esimese taseme omavahendites (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 480): üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses kvalifitseeruvate esimese taseme omavahenditega, mis arvatakse konsolideeritud täiendavate esimese taseme omavahendite hulka;

| — | muud üleminekusätetest tulenevad täiendavate esimese taseme omavahendite korrigeerimised (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 472, 473a, 474, 475, 478 ja 481): üleminekusätetest tulenev mahaarvamiste korrigeerimine; |
| --- | --- |

—

muud üleminekusätetest tulenevad täiendavate esimese taseme omavahendite korrigeerimised (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 472, 473a, 474, 475, 478 ja 481): üleminekusätetest tulenev mahaarvamiste korrigeerimine;

| — | täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid ja mis arvatakse maha esimese taseme põhiomavahenditest vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktile j. Täiendavad esimese taseme omavahendid ei saa olla negatiivsed, kuid on võimalik, et mahaarvamised täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest ületavad olemasolevate täiendavate esimese taseme omavahendite kirjete summat. Sellisel juhul kajastab see kirje summat, mida on vaja real 0300 kajastatud summa suurendamiseks nullini ning mis võrdub muude mahaarvamiste kõrval real 0285 kajastatud täiendavatest esimese taseme omavahenditest tehtavate mahaarvamiste sellise summa pöördväärtusega, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid; |
| --- | --- |

—

täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid ja mis arvatakse maha esimese taseme põhiomavahenditest vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktile j. Täiendavad esimese taseme omavahendid ei saa olla negatiivsed, kuid on võimalik, et mahaarvamised täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest ületavad olemasolevate täiendavate esimese taseme omavahendite kirjete summat. Sellisel juhul kajastab see kirje summat, mida on vaja real 0300 kajastatud summa suurendamiseks nullini ning mis võrdub muude mahaarvamiste kõrval real 0285 kajastatud täiendavatest esimese taseme omavahenditest tehtavate mahaarvamiste sellise summa pöördväärtusega, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid;

| — | muud täiendavate esimese taseme omavahendite elemendid või mahaarvamised täiendavate esimese taseme omavahendite elemendist, mida ei saa määrata ühele ridadest 0310–0330. |
| --- | --- |

—

muud täiendavate esimese taseme omavahendite elemendid või mahaarvamised täiendavate esimese taseme omavahendite elemendist, mida ei saa määrata ühele ridadest 0310–0330.

Seda rida ei tohi kasutada selleks, et kaasata maksevõime suhtarvude arvutusse kapitalikirjeid või mahaarvamisi, mis ei ole hõlmatud määruse (EL) 2019/2033 või määrusega (EL) nr 575/2013.

0420

TEISE TASEME OMAVAHENDID

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõige 1

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 71

Kajastatakse ridade 0430–0520 kogusumma.

0430

Täielikult sissemakstud otseemiteeritud kapitaliinstrumendid

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 62 punkt a ning artiklid 63–65

Kajastatav summa ei hõlma instrumentidega seotud ülekurssi.

0440

Ülekurss

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 62 punkt b ja artikkel 65

Ülekurss on määratletud kohaldatavas raamatupidamistavas.

Selles punktis kajastatav summa on kirjega „Täielikult sissemakstud otseemiteeritud kapitaliinstrumendid“ seotud osa.

0450

(-) TEISE TASEME OMAVAHENDITEST TEHTUD MAHAARVAMISED KOKKU

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 66

0520

Teise taseme omavahendid: muud kapitalielemendid, mahaarvamised ja korrigeerimised

See rida sisaldab asjakohasel juhul järgmiste kirjete summat:

| — | üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 483 lõiked 6 ja 7 ning artiklid 484, 486, 488, 490 ja 491); |
| --- | --- |

—

üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 483 lõiked 6 ja 7 ning artiklid 484, 486, 488, 490 ja 491);

| — | tütarettevõtja emiteeritud instrumendid, mis arvatakse teise taseme omavahendite hulka (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 83, 87 ja 88): tütarettevõtjate kõigi kvalifitseeruvate omavahendite summa, mis arvatakse konsolideeritud teise taseme omavahendite hulka, sealhulgas eriotstarbelise ettevõtja emiteeritud kvalifitseeruvad teise taseme omavahendid (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 83); |
| --- | --- |

—

tütarettevõtja emiteeritud instrumendid, mis arvatakse teise taseme omavahendite hulka (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 83, 87 ja 88): tütarettevõtjate kõigi kvalifitseeruvate omavahendite summa, mis arvatakse konsolideeritud teise taseme omavahendite hulka, sealhulgas eriotstarbelise ettevõtja emiteeritud kvalifitseeruvad teise taseme omavahendid (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 83);

| — | üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses tütarettevõtjate emiteeritud instrumentide täiendava kajastamisega teise taseme omavahendites (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 480): üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses kvalifitseeruvate omavahenditega, mis arvatakse konsolideeritud teise taseme omavahendite hulka; |
| --- | --- |

—

üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses tütarettevõtjate emiteeritud instrumentide täiendava kajastamisega teise taseme omavahendites (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 480): üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses kvalifitseeruvate omavahenditega, mis arvatakse konsolideeritud teise taseme omavahendite hulka;

| — | muud üleminekusätetest tulenevad teise taseme omavahendite korrigeerimised (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 472, 473a, 476, 477, 478 ja 481): üleminekusätetest tulenevate teise taseme omavahenditest tehtavate mahaarvamiste korrigeerimine; |
| --- | --- |

—

muud üleminekusätetest tulenevad teise taseme omavahendite korrigeerimised (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 472, 473a, 476, 477, 478 ja 481): üleminekusätetest tulenevate teise taseme omavahenditest tehtavate mahaarvamiste korrigeerimine;

| — | teise taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab teise taseme omavahendeid ja mis arvatakse maha täiendavatest esimese taseme omavahenditest vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 56 punktile e. Teise taseme põhiomavahendid ei saa olla negatiivsed, kuid on võimalik, et mahaarvamised teise taseme omavahendite kirjetest ületavad olemasolevate teise taseme omavahendite kirjete summat. Sel juhul kajastab see kirje summat, mida on vaja real 0420 kajastatud summa suurendamiseks nullini; |
| --- | --- |

—

teise taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab teise taseme omavahendeid ja mis arvatakse maha täiendavatest esimese taseme omavahenditest vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 56 punktile e. Teise taseme põhiomavahendid ei saa olla negatiivsed, kuid on võimalik, et mahaarvamised teise taseme omavahendite kirjetest ületavad olemasolevate teise taseme omavahendite kirjete summat. Sel juhul kajastab see kirje summat, mida on vaja real 0420 kajastatud summa suurendamiseks nullini;

| — | muud teise taseme omavahendite elemendid või mahaarvamised teise taseme omavahendite elemendist, mida ei saa määrata ühele ridadest 0430–0450. |
| --- | --- |

—

muud teise taseme omavahendite elemendid või mahaarvamised teise taseme omavahendite elemendist, mida ei saa määrata ühele ridadest 0430–0450.

Seda rida ei tohi kasutada selleks, et kaasata maksevõime suhtarvude arvutusse kapitalikirjeid või mahaarvamisi, mis ei ole hõlmatud määrusega (EL) 2019/2033 või (EL) nr 575/2013.

1.3   I 02.03 – OMAVAHENDITE NÕUDED (I 2.3)

1.3.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Rida | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010 | Omavahendite nõue

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 11 lõiked 1 ja 2
  See kirje on ridade 0020 ja 0030 kogusumma. |
| 0020 | Püsiv miinimumkapitalinõue

  Määruse (EL) 2019/2033 artikkel 14 |
| 0030 | Püsivate üldkulude nõue

  Määruse (EL) 2019/2033 artikkel 13 |
| 0050 – 0090 | Omavahendite üleminekunõuded |
| 0050 | Määruse (EL) nr 575/2013 kohastel omavahendite nõuetel põhinev üleminekunõue

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 57 lõike 3 punkt a |
| 0060 | Püsivate üldkulude nõudel põhinev üleminekunõue

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 57 lõike 3 punkt b |
| 0070 | Üleminekunõue investeerimisühingute puhul, kelle suhtes kohaldati varem ainult algkapitalinõuet

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 57 lõike 4 punkt a |
| 0080 | Üleminekunõue, mis põhineb algkapitalinõudel tegevusloa saamise ajal

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 57 lõike 4 punkt b |
| 0090 | Üleminekunõue investeerimisühingute puhul, kellel ei ole luba osutada teatavaid teenuseid

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 57 lõike 4 punkt c |
| 0110 – 0130 | Memokirjed |
| 0110 | Täiendavate omavahendite nõue

  Direktiivi (EL) 2019/2034 artikkel 40
  Järelevalvelise läbivaatamise ja hindamise protsessi tulemusel nõutavad täiendavad omavahendid. |
| 0120 | Omavahendite kogunõue

  Investeerimisühingu omavahendite kogunõue võrdub aruandekuupäeval kehtivate omavahendite nõuete, real 0110 kajastatud täiendavate omavahendite nõude ja real 0120 kajastatud täiendavate omavahendite suunise summaga. |

Rida

Viited õigussätetele ja juhised

0010

Omavahendite nõue

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 11 lõiked 1 ja 2

See kirje on ridade 0020 ja 0030 kogusumma.

0020

Püsiv miinimumkapitalinõue

Määruse (EL) 2019/2033 artikkel 14

0030

Püsivate üldkulude nõue

Määruse (EL) 2019/2033 artikkel 13

0050 – 0090

Omavahendite üleminekunõuded

0050

Määruse (EL) nr 575/2013 kohastel omavahendite nõuetel põhinev üleminekunõue

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 57 lõike 3 punkt a

0060

Püsivate üldkulude nõudel põhinev üleminekunõue

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 57 lõike 3 punkt b

0070

Üleminekunõue investeerimisühingute puhul, kelle suhtes kohaldati varem ainult algkapitalinõuet

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 57 lõike 4 punkt a

0080

Üleminekunõue, mis põhineb algkapitalinõudel tegevusloa saamise ajal

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 57 lõike 4 punkt b

0090

Üleminekunõue investeerimisühingute puhul, kellel ei ole luba osutada teatavaid teenuseid

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 57 lõike 4 punkt c

0110 – 0130

Memokirjed

0110

Täiendavate omavahendite nõue

Direktiivi (EL) 2019/2034 artikkel 40

Järelevalvelise läbivaatamise ja hindamise protsessi tulemusel nõutavad täiendavad omavahendid.

0120

Omavahendite kogunõue

Investeerimisühingu omavahendite kogunõue võrdub aruandekuupäeval kehtivate omavahendite nõuete, real 0110 kajastatud täiendavate omavahendite nõude ja real 0120 kajastatud täiendavate omavahendite suunise summaga.

1.4.   I 02.04 – OMAVAHENDITE SUHTARVUD (I 2.4)

1.4.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Rida | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010 | Esimese taseme põhiomavahendite suhtarv

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt a ning artikli 11 lõiked 1 ja 2
  Seda kirjet väljendatakse protsendina. |
| 0020 | Esimese taseme põhiomavahendite ülejääk (+)/puudujääk (–)

  Sellel kirjel kajastatakse esimese taseme põhiomavahendite ülejääki või puudujääki, mis on seotud määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõikes 1 sätestatud nõudega.
  Selle kirje puhul ei võeta arvesse määruse (EL) 2019/2033 artikli 57 lõigete 3 ja 4 üleminekusätteid. |
| 0030 | Esimese taseme omavahendite suhtarv

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt b ning artikli 11 lõiked 1 ja 2
  Seda kirjet väljendatakse protsendina. |
| 0040 | Esimese taseme omavahendite ülejääk (+)/puudujääk (–)

  Sellel kirjel kajastatakse esimese taseme omavahendite ülejääki või puudujääki, mis on seotud määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõikes 1 sätestatud nõudega.
  Selle kirje puhul ei võeta arvesse määruse (EL) 2019/2033 artikli 57 lõigete 3 ja 4 üleminekusätteid. |
| 0050 | Omavahendite suhtarv

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt c ning artikli 11 lõiked 1 ja 2
  Seda kirjet väljendatakse protsendina. |
| 0060 | Koguomavahendite ülejääk (+)/puudujääk (-)

  Sellel kirjel kajastatakse omavahendite ülejääki või puudujääki, mis on seotud määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõikes 1 sätestatud nõudega.
  Selle kirje puhul ei võeta arvesse määruse (EL) 2019/2033 artikli 57 lõigete 3 ja 4 üleminekusätteid. |

Rida

Viited õigussätetele ja juhised

0010

Esimese taseme põhiomavahendite suhtarv

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt a ning artikli 11 lõiked 1 ja 2

Seda kirjet väljendatakse protsendina.

0020

Esimese taseme põhiomavahendite ülejääk (+)/puudujääk (–)

Sellel kirjel kajastatakse esimese taseme põhiomavahendite ülejääki või puudujääki, mis on seotud määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõikes 1 sätestatud nõudega.

Selle kirje puhul ei võeta arvesse määruse (EL) 2019/2033 artikli 57 lõigete 3 ja 4 üleminekusätteid.

0030

Esimese taseme omavahendite suhtarv

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt b ning artikli 11 lõiked 1 ja 2

Seda kirjet väljendatakse protsendina.

0040

Esimese taseme omavahendite ülejääk (+)/puudujääk (–)

Sellel kirjel kajastatakse esimese taseme omavahendite ülejääki või puudujääki, mis on seotud määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõikes 1 sätestatud nõudega.

Selle kirje puhul ei võeta arvesse määruse (EL) 2019/2033 artikli 57 lõigete 3 ja 4 üleminekusätteid.

0050

Omavahendite suhtarv

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt c ning artikli 11 lõiked 1 ja 2

Seda kirjet väljendatakse protsendina.

0060

Koguomavahendite ülejääk (+)/puudujääk (-)

Sellel kirjel kajastatakse omavahendite ülejääki või puudujääki, mis on seotud määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõikes 1 sätestatud nõudega.

Selle kirje puhul ei võeta arvesse määruse (EL) 2019/2033 artikli 57 lõigete 3 ja 4 üleminekusätteid.

1.5.   I 03.01 – PÜSIVATE ÜLDKULUDE NÕUDE ARVUTAMINE (I 3.1)

1.5.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Rida | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010 | Püsivate üldkulude nõue

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 13 lõige 1
  Kajastatav summa peab olema vähemalt 25 % eelmise aasta püsivatest üldkuludest (rida 0020).
  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 13 lõikes 2 osutatud olulise muutuse korral on kajastatav summa pädeva asutuse poolt kõnealuse artikli kohaselt kehtestatud püsivate üldkulude nõue.
  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 13 lõikes 3 kindlaks määratud juhtudel on kajastatav summa jooksva aasta prognoositud püsivad üldkulud (rida 0200). |
| 0020 | Eelmise aasta püsivad üldkulud pärast kasumi jaotamist

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 13 lõige 1
  Investeerimisühingud kajastavad eelmise aasta püsivad üldkulud pärast kasumi jaotamist. |
| 0030 | Eelmise aasta kogukulud pärast kasumi jaotamist

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 13 lõige 1
  Kajastatav summa on pärast kasumi jaotamist. |
| 0040 | Millest: kolmandate isikute poolt investeerimisühingute nimel kantud püsikulud

  Määruse (EL) 2019/2033 artikkel 13 |
| 0050 | (-) Mahaarvamised kokku

  Lisaks määruse (EL) 2019/2033 artikli 13 punktis 4 osutatud mahaarvatavatele kirjetele arvatakse kogukuludest maha ka järgmised kirjed, kui need sisalduvad kogukuludes vastavalt asjakohasele raamatupidamistavale:






  a) | kesksetele vastaspooltele, börsidele ja vahendajatele tehingute tegemise, registreerimise või kliirimise eest makstavad tasud, maakleritasud ja muud kulud ainult juhul, kui need kantakse otse üle ja võetakse klientidelt. Need ei hõlma tasusid ega muid kulusid, mida on vaja liikmesuse säilitamiseks või kahjumi jagamisega seotud finantskohustuste täitmiseks kesksete vastaspoolte, börside ja muude kauplemiskohtade ees; |

Rida

Viited õigussätetele ja juhised

0010

Püsivate üldkulude nõue

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 13 lõige 1

Kajastatav summa peab olema vähemalt 25 % eelmise aasta püsivatest üldkuludest (rida 0020).

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 13 lõikes 2 osutatud olulise muutuse korral on kajastatav summa pädeva asutuse poolt kõnealuse artikli kohaselt kehtestatud püsivate üldkulude nõue.

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 13 lõikes 3 kindlaks määratud juhtudel on kajastatav summa jooksva aasta prognoositud püsivad üldkulud (rida 0200).

0020

Eelmise aasta püsivad üldkulud pärast kasumi jaotamist

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 13 lõige 1

Investeerimisühingud kajastavad eelmise aasta püsivad üldkulud pärast kasumi jaotamist.

0030

Eelmise aasta kogukulud pärast kasumi jaotamist

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 13 lõige 1

Kajastatav summa on pärast kasumi jaotamist.

0040

Millest: kolmandate isikute poolt investeerimisühingute nimel kantud püsikulud

Määruse (EL) 2019/2033 artikkel 13

0050

(-) Mahaarvamised kokku

Lisaks määruse (EL) 2019/2033 artikli 13 punktis 4 osutatud mahaarvatavatele kirjetele arvatakse kogukuludest maha ka järgmised kirjed, kui need sisalduvad kogukuludes vastavalt asjakohasele raamatupidamistavale:

a)

kesksetele vastaspooltele, börsidele ja vahendajatele tehingute tegemise, registreerimise või kliirimise eest makstavad tasud, maakleritasud ja muud kulud ainult juhul, kui need kantakse otse üle ja võetakse klientidelt. Need ei hõlma tasusid ega muid kulusid, mida on vaja liikmesuse säilitamiseks või kahjumi jagamisega seotud finantskohustuste täitmiseks kesksete vastaspoolte, börside ja muude kauplemiskohtade ees;

| b) | intressid, mida makstakse klientidele kliendi rahalt, kui mingit selliste intresside maksmise kohustust ei ole; |
| --- | --- |

b)

intressid, mida makstakse klientidele kliendi rahalt, kui mingit selliste intresside maksmise kohustust ei ole;

| c) | maksudega seotud kulud, kui need kuuluvad tasumisele seoses investeerimisühingu aastakasumiga; |
| --- | --- |

c)

maksudega seotud kulud, kui need kuuluvad tasumisele seoses investeerimisühingu aastakasumiga;

| d) | oma arvel finantsinstrumentidega kauplemisest tulenev kahjum; |
| --- | --- |

d)

oma arvel finantsinstrumentidega kauplemisest tulenev kahjum;

| e) | maksed, mis on seotud lepingupõhiste kasumi ja kahjumi ülekandmise lepingutega, mille kohaselt investeerimisühing on pärast aruandeaasta finantsaruannete koostamist kohustatud kandma oma aastatulemi üle emaettevõtjale; |
| --- | --- |

e)

maksed, mis on seotud lepingupõhiste kasumi ja kahjumi ülekandmise lepingutega, mille kohaselt investeerimisühing on pärast aruandeaasta finantsaruannete koostamist kohustatud kandma oma aastatulemi üle emaettevõtjale;

| f) | maksed üldisesse pangandusreservi vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 1 punktile f; |
| --- | --- |

f)

maksed üldisesse pangandusreservi vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 1 punktile f;

| g) | kulud, mis on seotud kirjetega, mis on omavahenditest juba maha arvatud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõikele 1. |
| --- | --- |

g)

kulud, mis on seotud kirjetega, mis on omavahenditest juba maha arvatud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõikele 1.

0060

(-) Töötajate preemiad ja muud tasud

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 13 lõike 4 punkt a

Töötajate preemiad ja muud tasud loetakse sõltuvaks investeerimisühingu vastava aasta puhaskasumist, kui täidetud on mõlemad järgmised tingimused:

| h) | töötajate preemiad või muu mahaarvatav tasu on töötajatele juba makstud makse tegemise aastale eelneval aastal või töötajate preemiate või muude tasude maksmine töötajatele ei mõjuta investeerimisühingu kapitalipositsiooni makse tegemise aastal; |
| --- | --- |

h)

töötajate preemiad või muu mahaarvatav tasu on töötajatele juba makstud makse tegemise aastale eelneval aastal või töötajate preemiate või muude tasude maksmine töötajatele ei mõjuta investeerimisühingu kapitalipositsiooni makse tegemise aastal;

| i) | jooksva aasta ja tulevaste aastate puhul ei ole investeerimisühing kohustatud andma või määrama täiendavaid preemiaid või tegema muid tasu vormis makseid, välja arvatud juhul, kui ta teenib kõnealusel aastal puhaskasumit. |
| --- | --- |

i)

jooksva aasta ja tulevaste aastate puhul ei ole investeerimisühing kohustatud andma või määrama täiendavaid preemiaid või tegema muid tasu vormis makseid, välja arvatud juhul, kui ta teenib kõnealusel aastal puhaskasumit.

0070

(-) Töötajate, direktorite ja osanike netokasumiosad

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 13 lõike 4 punkt b

Töötajate, direktorite ja osanike kasumiosa arvutatakse netokasumi alusel.

0080

(-) Muud kaalutlusõigusepõhised kasumijaotised ja muu muutuvtasu

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 13 lõike 4 punkt c

0090

(-) Maksmisele kuuluvad jagatud komisjonitasud ja tasud

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 13 lõike 4 punkt d

0100

(-) Kesksetele vastaspooltele makstud tasud, maakleritasud ja muud kulud, mida võetakse klientidelt

Kesksetele vastaspooltele, börsidele ja vahendajatele tehingute tegemise, registreerimise või kliirimise eest makstavad tasud, maakleritasud ja muud kulud, ainult juhul, kui need kantakse otse üle ja võetakse klientidelt. Need ei hõlma tasusid ega muid kulusid, mida on vaja liikmesuse säilitamiseks või kahjumi jagamisega seotud finantskohustuste täitmiseks kesksete vastaspoolte, börside ja muude kauplemiskohtade ees.

0110

(-) Tasud seotud vahendajatele

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 13 lõike 4 punkt e

0130

(-) Erakorralisest tegevusest tulenevad ühekordsed kulud

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 13 lõike 4 punkt f

0140

(-) Maksudega seotud kulud

| | Maksudega seotud kulud, kui need kuuluvad tasumisele seoses investeerimisühingu aastakasumiga. |
| --- | --- |

Maksudega seotud kulud, kui need kuuluvad tasumisele seoses investeerimisühingu aastakasumiga.

0150

(-) Oma arvel finantsinstrumentidega kauplemisest tulenev kahjum

Ei vaja selgitust.

0160

(-) Lepingupõhised kasumi ja kahjumi ülekandmise lepingud

Maksed, mis on seotud lepingupõhiste kasumi ja kahjumi ülekandmise lepingutega, mille kohaselt investeerimisühing on pärast aruandeaasta finantsaruannete koostamist kohustatud kandma oma aastatulemi üle emaettevõtjale.

0170

(-) Toorainekulud

Kaubadiilerid ja lubatud heitkoguse väärtpaberite diilerid võivad maha arvata toorainekulud seoses investeerimisühinguga, kes kaupleb alusvaraks oleva kauba tuletisinstrumentidega.

0180

(-) Maksed üldisesse pangandusreservi

Maksed üldisesse pangandusreservi vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 1 punktile f.

0190

(-) Omavahenditest juba maha arvatud kirjetega seotud kulud

Kulud, mis on seotud kirjetega, mis on omavahenditest juba maha arvatud vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõikele 1.

0200

Jooksva aasta prognoositavad püsivad üldkulud

Jooksva aasta prognoositavad püsivad üldkulud pärast kasumi jaotamist.

0210

Püsivate üldkulude muutus (%)

Summa esitatakse järgmise absoluutväärtusena:

[(jooksva aasta püsivad üldkulud) – (eelmise aasta prognoositud püsivad üldkulud)/(eelmise aasta püsivad üldkulud)]

2.   VÄIKESED JA MITTESEOTUD INVESTEERIMISÜHINGUD

2.1.   I 05.00 – TEGEVUSE TASE – KÜNNISE LÄBIVAATAMINE (I 5)

2.1.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Rida | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010 | (Kombineeritud) valitsetavad varad

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõike 1 punkt a
  Kui aruandev investeerimisühing kuulub gruppi, määratakse kajastatav väärtus kindlaks kombineeritud alusel kõigi konsolideerimisgruppi kuuluvate investeerimisühingute puhul vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõikele 2.
  Investeerimisühingud võtavad arvesse kaalutlusõiguse põhiselt valitsetavaid varasid ja kaalutlusõiguseväliselt valitsetavaid varasid.
  Kajastatav summa on summa, mida oleks kasutatud K-tegurite arvutamiseks enne asjakohaste koefitsientide kohaldamist. |
| 0020 | (Kombineeritud) käideldavad kliendi korraldused – kassatehingud

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõike 1 punkti b alapunkt i
  Kui aruandev investeerimisühing kuulub gruppi, määratakse kajastatav väärtus kindlaks kombineeritud alusel kõigi konsolideerimisgruppi kuuluvate investeerimisühingute puhul vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõikele 2.
  Kajastatav summa on summa, mida oleks kasutatud K-tegurite arvutamiseks enne asjakohaste koefitsientide kohaldamist. |
| 0030 | (Kombineeritud) käideldavad kliendi korraldused – tuletisinstrumendid

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõike 1 punkti b alapunkt i
  Kui aruandev investeerimisühing kuulub gruppi, määratakse kajastatav väärtus kindlaks kombineeritud alusel kõigi konsolideerimisgruppi kuuluvate investeerimisühingute puhul vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõikele 2.
  Kajastatav summa on summa, mida oleks kasutatud K-tegurite arvutamiseks enne asjakohaste koefitsientide kohaldamist. |
| 0040 | Hoitav ja hallatav vara

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõike 1 punkt c
  Kajastatav summa on summa, mida oleks kasutatud K-tegurite arvutamiseks enne asjakohaste koefitsientide kohaldamist. |
| 0050 | Hoitav klientide raha

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõike 1 punkt d
  Kajastatav summa on summa, mida oleks kasutatud K-tegurite arvutamiseks enne asjakohaste koefitsientide kohaldamist. |
| 0060 | Päevane kauplemismaht – kassa- ja tuletistehingud

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõike 1 punkt e
  Kajastatav summa on summa, mida oleks kasutatud K-tegurite arvutamiseks enne asjakohaste koefitsientide kohaldamist. |
| 0070 | Netopositsioonirisk

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõike 1 punkt f
  Kajastatav summa on summa, mida oleks kasutatud K-tegurite arvutamiseks enne asjakohaste koefitsientide kohaldamist. |
| 0080 | Kliiringu tagatis

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõike 1 punkt f
  Kajastatav summa on summa, mida oleks kasutatud K-tegurite arvutamiseks enne asjakohaste koefitsientide kohaldamist. |
| 0090 | Tehingu vastaspoole makseviivitus

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõike 1 punkt g
  Kajastatav summa on summa, mida oleks kasutatud K-tegurite arvutamiseks enne asjakohaste koefitsientide kohaldamist. |
| 0100 | (Kombineeritud) bilansimaht ja bilansiväline maht

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõike 1 punkt h
  Kui aruandev investeerimisühing kuulub gruppi, määratakse kajastatav väärtus kindlaks kombineeritud alusel kõigi konsolideerimisgruppi kuuluvate investeerimisühingute puhul vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõikele 2. |
| 0110 | Kombineeritud aastane kogubrutotulu

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõike 1 punkt i
  Kui aruandev investeerimisühing kuulub gruppi, määratakse kajastatav väärtus kindlaks kombineeritud alusel kõigi konsolideerimisgruppi kuuluvate investeerimisühingute puhul vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõikele 2.
  Kajastatav väärtus on (rida 0120 + rida 0130). |
| 0120 | Aastane kogubrutotulu

  Aastase kogubrutotulu väärtus, jättes vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõikele 2 välja kogubrutotulu, mis on saadud investeerimisühingugrupi sees. |
| 0130 | (-) Grupisisene osa aastasest kogubrutotulust

  Investeerimisühingugrupi sees saadud kogubrutotulu väärtus vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõikele 2. |
| 0140 | Millest: tulu korralduste vastuvõtmisest ja edastamisest

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d
  Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 2 |
| 0150 | Millest: tulu korralduste täitmisest klientide nimel

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d
  Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 2 |
| 0160 | Millest: tulu oma arvel kauplemisest

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d
  Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 2 |
| 0170 | Millest: tulu portfelli valitsemisest

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d
  Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 2 |
| 0180 | Millest: tulu investeerimisnõustamisest

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d
  Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 2 |
| 0190 | Millest: tulu finantsinstrumentide emissiooni tagamisest/pakkumise korraldamisest siduva kohustuse alusel

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d
  Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 2 |
| 0200 | Millest: tulu pakkumise korraldamisest siduva kohustuseta

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d
  Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 2 |
| 0210 | Millest: tulu mitmepoolse kauplemissüsteemi korraldamisest

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d
  Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 2 |
| 0220 | Millest: tulu organiseeritud kauplemissüsteemi korraldamisest

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d
  Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 2 |
| 0230 | Millest: tulu finantsinstrumentide hoidmisest ja haldamisest

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d
  Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 3 |
| 0240 | Millest: tulu investoritele krediidi või laenu andmisest

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d
  Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 3 |
| 0250 | Millest: tulu ettevõtjate nõustamisest kapitali struktuuri, tööstusstrateegia ja muudes sellealastes küsimustes ning äriühingute ühinemise ja ostuga seotud nõustamisest ja teenustest

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d
  Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 3 |
| 0260 | Millest: tulu valuutavahetusteenustest

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d
  Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 3 |
| 0270 | Millest: investeerimis- ja finantsanalüüs

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d
  Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 3 |
| 0280 | Millest: tulu väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud teenustest

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d
  Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 3 |
| 0290 | Millest: tuletisinstrumentide alusvaraga seotud investeerimisteenused ja abitegevused

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d
  Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 3 |

Rida

Viited õigussätetele ja juhised

0010

(Kombineeritud) valitsetavad varad

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõike 1 punkt a

Kui aruandev investeerimisühing kuulub gruppi, määratakse kajastatav väärtus kindlaks kombineeritud alusel kõigi konsolideerimisgruppi kuuluvate investeerimisühingute puhul vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõikele 2.

Investeerimisühingud võtavad arvesse kaalutlusõiguse põhiselt valitsetavaid varasid ja kaalutlusõiguseväliselt valitsetavaid varasid.

Kajastatav summa on summa, mida oleks kasutatud K-tegurite arvutamiseks enne asjakohaste koefitsientide kohaldamist.

0020

(Kombineeritud) käideldavad kliendi korraldused – kassatehingud

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõike 1 punkti b alapunkt i

Kui aruandev investeerimisühing kuulub gruppi, määratakse kajastatav väärtus kindlaks kombineeritud alusel kõigi konsolideerimisgruppi kuuluvate investeerimisühingute puhul vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõikele 2.

Kajastatav summa on summa, mida oleks kasutatud K-tegurite arvutamiseks enne asjakohaste koefitsientide kohaldamist.

0030

(Kombineeritud) käideldavad kliendi korraldused – tuletisinstrumendid

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõike 1 punkti b alapunkt i

Kui aruandev investeerimisühing kuulub gruppi, määratakse kajastatav väärtus kindlaks kombineeritud alusel kõigi konsolideerimisgruppi kuuluvate investeerimisühingute puhul vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõikele 2.

Kajastatav summa on summa, mida oleks kasutatud K-tegurite arvutamiseks enne asjakohaste koefitsientide kohaldamist.

0040

Hoitav ja hallatav vara

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõike 1 punkt c

Kajastatav summa on summa, mida oleks kasutatud K-tegurite arvutamiseks enne asjakohaste koefitsientide kohaldamist.

0050

Hoitav klientide raha

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõike 1 punkt d

Kajastatav summa on summa, mida oleks kasutatud K-tegurite arvutamiseks enne asjakohaste koefitsientide kohaldamist.

0060

Päevane kauplemismaht – kassa- ja tuletistehingud

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõike 1 punkt e

Kajastatav summa on summa, mida oleks kasutatud K-tegurite arvutamiseks enne asjakohaste koefitsientide kohaldamist.

0070

Netopositsioonirisk

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõike 1 punkt f

Kajastatav summa on summa, mida oleks kasutatud K-tegurite arvutamiseks enne asjakohaste koefitsientide kohaldamist.

0080

Kliiringu tagatis

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõike 1 punkt f

Kajastatav summa on summa, mida oleks kasutatud K-tegurite arvutamiseks enne asjakohaste koefitsientide kohaldamist.

0090

Tehingu vastaspoole makseviivitus

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõike 1 punkt g

Kajastatav summa on summa, mida oleks kasutatud K-tegurite arvutamiseks enne asjakohaste koefitsientide kohaldamist.

0100

(Kombineeritud) bilansimaht ja bilansiväline maht

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõike 1 punkt h

Kui aruandev investeerimisühing kuulub gruppi, määratakse kajastatav väärtus kindlaks kombineeritud alusel kõigi konsolideerimisgruppi kuuluvate investeerimisühingute puhul vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõikele 2.

0110

Kombineeritud aastane kogubrutotulu

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõike 1 punkt i

Kui aruandev investeerimisühing kuulub gruppi, määratakse kajastatav väärtus kindlaks kombineeritud alusel kõigi konsolideerimisgruppi kuuluvate investeerimisühingute puhul vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõikele 2.

Kajastatav väärtus on (rida 0120 + rida 0130).

0120

Aastane kogubrutotulu

Aastase kogubrutotulu väärtus, jättes vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõikele 2 välja kogubrutotulu, mis on saadud investeerimisühingugrupi sees.

0130

(-) Grupisisene osa aastasest kogubrutotulust

Investeerimisühingugrupi sees saadud kogubrutotulu väärtus vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 12 lõikele 2.

0140

Millest: tulu korralduste vastuvõtmisest ja edastamisest

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d

Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 2

0150

Millest: tulu korralduste täitmisest klientide nimel

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d

Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 2

0160

Millest: tulu oma arvel kauplemisest

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d

Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 2

0170

Millest: tulu portfelli valitsemisest

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d

Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 2

0180

Millest: tulu investeerimisnõustamisest

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d

Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 2

0190

Millest: tulu finantsinstrumentide emissiooni tagamisest/pakkumise korraldamisest siduva kohustuse alusel

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d

Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 2

0200

Millest: tulu pakkumise korraldamisest siduva kohustuseta

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d

Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 2

0210

Millest: tulu mitmepoolse kauplemissüsteemi korraldamisest

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d

Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 2

0220

Millest: tulu organiseeritud kauplemissüsteemi korraldamisest

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d

Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 2

0230

Millest: tulu finantsinstrumentide hoidmisest ja haldamisest

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d

Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 3

0240

Millest: tulu investoritele krediidi või laenu andmisest

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d

Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 3

0250

Millest: tulu ettevõtjate nõustamisest kapitali struktuuri, tööstusstrateegia ja muudes sellealastes küsimustes ning äriühingute ühinemise ja ostuga seotud nõustamisest ja teenustest

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d

Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 3

0260

Millest: tulu valuutavahetusteenustest

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d

Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 3

0270

Millest: investeerimis- ja finantsanalüüs

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d

Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 3

0280

Millest: tulu väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud teenustest

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d

Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 3

0290

Millest: tuletisinstrumentide alusvaraga seotud investeerimisteenused ja abitegevused

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 54 lõike 1 punkt d

Direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punkt 3

3.   LIKVIIDSUSNÕUDED

3.1   I 09.01 – LIKVIIDSUSNÕUDED (I 9.1)

3.1.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Rida | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010 | Likviidsusnõue

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 43 lõige 1 |
| 0020 | Klientidele antud tagatised

  Määruse (EL) 2019/2033 artikkel 45
  Kajastatav väärtus on 1,6 % klientidele antud tagatiste kogusummast vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artiklile 45. |
| 0030 | Likviidsed varad kokku

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 43 lõike 1 punkt a ja artikli 43 lõige 2
  Likviidsete varade kogusumma kajastatakse pärast asjakohaste väärtuskärbete kohaldamist. |

Rida

Viited õigussätetele ja juhised

0010

Likviidsusnõue

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 43 lõige 1

0020

Klientidele antud tagatised

Määruse (EL) 2019/2033 artikkel 45

Kajastatav väärtus on 1,6 % klientidele antud tagatiste kogusummast vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artiklile 45.

0030

Likviidsed varad kokku

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 43 lõike 1 punkt a ja artikli 43 lõige 2

Likviidsete varade kogusumma kajastatakse pärast asjakohaste väärtuskärbete kohaldamist.

---

V LISA

I osa. Ühtne andmepunktide mudel

Kõik käesoleva määruse lisades sätestatud andmekirjed muudetakse ühtseks andmepunktide mudeliks, mis on ettevõtjate ja pädevate asutuste ühtsete IT-süsteemide aluseks.

Ühtne andmepunktide mudel peab vastama järgmistele kriteeriumidele:

| a) | sellega tagatakse kõigi I, III ja VIII lisas sätestatud andmekirjete struktureeritud esitus; |
| --- | --- |

a)

sellega tagatakse kõigi I, III ja VIII lisas sätestatud andmekirjete struktureeritud esitus;

| b) | sellega määratletakse kõik I–IV ja VIII–IX lisas sätestatud ärikontseptsioonid; |
| --- | --- |

b)

sellega määratletakse kõik I–IV ja VIII–IX lisas sätestatud ärikontseptsioonid;

| c) | sellega esitatakse andmesõnastik, milles määratletakse tabelite, ordinaatide, telgede, valdkondade, mõõtmete ja liikmete nimetused; |
| --- | --- |

c)

sellega esitatakse andmesõnastik, milles määratletakse tabelite, ordinaatide, telgede, valdkondade, mõõtmete ja liikmete nimetused;

| d) | sellega esitatakse parameetrid, millega määratakse kindlaks andmepunktide omadused või summa; |
| --- | --- |

d)

sellega esitatakse parameetrid, millega määratakse kindlaks andmepunktide omadused või summa;

| e) | sellega esitatakse andmepunkti määratlused, mida väljendatakse selliste omaduste kogumina, mis määratlevad kontseptsiooni üheselt; |
| --- | --- |

e)

sellega esitatakse andmepunkti määratlused, mida väljendatakse selliste omaduste kogumina, mis määratlevad kontseptsiooni üheselt;

| f) | see peab hõlmama terviklikku asjakohast tehnilist kirjeldust, mida on vaja selleks, et arendada ühtseid järelevalveandmeid tagavaid IT-aruandluslahendusi. |
| --- | --- |

f)

see peab hõlmama terviklikku asjakohast tehnilist kirjeldust, mida on vaja selleks, et arendada ühtseid järelevalveandmeid tagavaid IT-aruandluslahendusi.

II osa. Valideerimiseeskirjad

Käesoleva määruse lisades sätestatud andmekirjete suhtes kohaldatakse valideerimiseeskirju, et tagada andmete kvaliteet ja ühtsus.

Valideerimiseeskirjad peavad vastama järgmistele kriteeriumidele:

| a) | nendega määratletakse loogiline seos asjakohaste andmepunktide vahel; |
| --- | --- |

a)

nendega määratletakse loogiline seos asjakohaste andmepunktide vahel;

| b) | nendega hõlmatakse filtrid ja eeltingimused, mis määravad kindlaks andmekogumid, mille suhtes valideerimiseeskirja kohaldatakse; |
| --- | --- |

b)

nendega hõlmatakse filtrid ja eeltingimused, mis määravad kindlaks andmekogumid, mille suhtes valideerimiseeskirja kohaldatakse;

| c) | nende alusel kontrollitakse esitatud andmete ühtsust; |
| --- | --- |

c)

nende alusel kontrollitakse esitatud andmete ühtsust;

| d) | nende alusel kontrollitakse esitatud andmete täpsust; |
| --- | --- |

d)

nende alusel kontrollitakse esitatud andmete täpsust;

| e) | nendega määratakse kindlaks vaikeväärtused, mida kohaldatakse juhul, kui asjakohast teavet ei ole esitatud. |
| --- | --- |

e)

nendega määratakse kindlaks vaikeväärtused, mida kohaldatakse juhul, kui asjakohast teavet ei ole esitatud.

---

6. LISA

OMAVAHENDITE AVALIKUSTAMISE VORMID

| AVALIKUSTAMINE INVESTEERIMISÜHINGUTE PUHUL |
| --- |
| Vormi number | Vormi kood | Nimi | Viide õigussättele |
| | | OMAVAHENDID | |
| 1 | I CC1 | REGULATIIVSETE OMAVAHENDITE KOOSSEIS | Artikli 49 lõike 1 punkt c |
| 2 | I CC2 | OMAVAHENDITE KOOSKÕLASTAV VÕRDLEMINE AUDITEERITUD FINANTSARUANNETEGA | Artikli 49 lõike 1 punkt a |
| 3 | I CCA | OMAVAHENDITE PÕHITUNNUSED | Artikli 49 lõike 1 punkt b |

AVALIKUSTAMINE INVESTEERIMISÜHINGUTE PUHUL

Vormi number

Vormi kood

Nimi

Viide õigussättele

OMAVAHENDID

1

I CC1

REGULATIIVSETE OMAVAHENDITE KOOSSEIS

Artikli 49 lõike 1 punkt c

2

I CC2

OMAVAHENDITE KOOSKÕLASTAV VÕRDLEMINE AUDITEERITUD FINANTSARUANNETEGA

Artikli 49 lõike 1 punkt a

3

I CCA

OMAVAHENDITE PÕHITUNNUSED

Artikli 49 lõike 1 punkt b

Vorm EU IF CC1.01. Regulatiivsete omavahendite koosseis (muud investeerimisühingud kui väikesed ja mitteseotud investeerimisühingud)

| | | a) | b) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Summad | Allikas, mis põhineb auditeeritud finantsaruannetes esitatud bilansi viitenumbritel/tähtedel |
| Esimese taseme põhiomavahendid: instrumendid ja reservid |
| 1 | OMAVAHENDID | | |
| 2 | ESIMESE TASEME OMAVAHENDID | | |
| 3 | ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDID | | |
| 4 | Täielikult sissemakstud kapitaliinstrumendid | | |
| 5 | Ülekurss | | |
| 6 | Jaotamata kasum | | |
| 7 | Muu akumuleeritud koondkasum | | |
| 8 | Muud reservid | | |
| 9 | Vähemusosalused, mis arvatakse esimese taseme põhiomavahendite hulka | | |
| 10 | Esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimine seoses usaldatavusfiltritega | | |
| 11 | Muud vahendid | | |
| 12 | (-) ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDITEST TEHTUD MAHAARVAMISED KOKKU | | |
| 13 | (-) Enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid | | |
| 14 | (-) Otsesed osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides | | |
| 15 | (-) Kaudsed osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides | | |
| 16 | (-) Sünteetilised osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides | | |
| 17 | (-) Jooksva majandusaasta kahjum | | |
| 18 | (-) Firmaväärtus | | |
| 19 | (-) Muu immateriaalne vara | | |
| 20 | (-) Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest, pärast seotud tulumaksu kohustuste mahaarvamist | | |
| 21 | (-) Väljaspool finantssektorit olev oluline osalus, mis ületab 15 % omavahenditest | | |
| 22 | (-) Finantssektorivälistes ettevõtjates olevate oluliste osaluste kogusumma, mis ületab 60 % omavahenditest | | |
| 23 | (-) Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut | | |
| 24 | (-) Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus investeerimisühingul on oluline investeering | | |
| 25 | (-) Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi varad | | |
| 26 | (-) Muud mahaarvamised | | |
| 27 | Esimese taseme põhiomavahendid: muud kapitalielemendid, mahaarvamised ja korrigeerimised | | |
| 28 | TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID | | |
| 29 | Täielikult sissemakstud otseemiteeritud kapitaliinstrumendid | | |
| 30 | Ülekurss | | |
| 31 | (-) TÄIENDAVATEST ESIMESE TASEME OMAVAHENDITEST TEHTUD MAHAARVAMISED KOKKU | | |
| 32 | (-) Enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid | | |
| 33 | (-) Otsesed osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides | | |
| 34 | (-) Kaudsed osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides | | |
| 35 | (-) Sünteetilised osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides | | |
| 36 | (-) Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut | | |
| 37 | (-) Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus investeerimisühingul on oluline investeering | | |
| 38 | (-) Muud mahaarvamised | | |
| 39 | Täiendavad esimese taseme omavahendid: muud kapitalielemendid, mahaarvamised ja korrigeerimised | | |
| 40 | TEISE TASEME OMAVAHENDID | | |
| 41 | Täielikult sissemakstud otseemiteeritud kapitaliinstrumendid | | |
| 42 | Ülekurss | | |
| 43 | (-) TEISE TASEME OMAVAHENDITEST TEHTUD MAHAARVAMISED KOKKU | | |
| 44 | (-) Enda teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid | | |
| 45 | (-) Otsesed osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides | | |
| 46 | (-) Kaudsed osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides | | |
| 47 | (-) Sünteetilised osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides | | |
| 48 | (-) Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut | | |
| 49 | (-) Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus investeerimisühingul on oluline investeering | | |
| 50 | Teise taseme omavahendid: muud kapitalielemendid, mahaarvamised ja korrigeerimised | | |

a)

b)

Summad

Allikas, mis põhineb auditeeritud finantsaruannetes esitatud bilansi viitenumbritel/tähtedel

Esimese taseme põhiomavahendid: instrumendid ja reservid

1

OMAVAHENDID

2

ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

3

ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDID

4

Täielikult sissemakstud kapitaliinstrumendid

5

Ülekurss

6

Jaotamata kasum

7

Muu akumuleeritud koondkasum

8

Muud reservid

9

Vähemusosalused, mis arvatakse esimese taseme põhiomavahendite hulka

10

Esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimine seoses usaldatavusfiltritega

11

Muud vahendid

12

(-) ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDITEST TEHTUD MAHAARVAMISED KOKKU

13

(-) Enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid

14

(-) Otsesed osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides

15

(-) Kaudsed osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides

16

(-) Sünteetilised osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides

17

(-) Jooksva majandusaasta kahjum

18

(-) Firmaväärtus

19

(-) Muu immateriaalne vara

20

(-) Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest, pärast seotud tulumaksu kohustuste mahaarvamist

21

(-) Väljaspool finantssektorit olev oluline osalus, mis ületab 15 % omavahenditest

22

(-) Finantssektorivälistes ettevõtjates olevate oluliste osaluste kogusumma, mis ületab 60 % omavahenditest

23

(-) Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

24

(-) Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus investeerimisühingul on oluline investeering

25

(-) Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi varad

26

(-) Muud mahaarvamised

27

Esimese taseme põhiomavahendid: muud kapitalielemendid, mahaarvamised ja korrigeerimised

28

TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

29

Täielikult sissemakstud otseemiteeritud kapitaliinstrumendid

30

Ülekurss

31

(-) TÄIENDAVATEST ESIMESE TASEME OMAVAHENDITEST TEHTUD MAHAARVAMISED KOKKU

32

(-) Enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid

33

(-) Otsesed osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

34

(-) Kaudsed osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

35

(-) Sünteetilised osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

36

(-) Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

37

(-) Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus investeerimisühingul on oluline investeering

38

(-) Muud mahaarvamised

39

Täiendavad esimese taseme omavahendid: muud kapitalielemendid, mahaarvamised ja korrigeerimised

40

TEISE TASEME OMAVAHENDID

41

Täielikult sissemakstud otseemiteeritud kapitaliinstrumendid

42

Ülekurss

43

(-) TEISE TASEME OMAVAHENDITEST TEHTUD MAHAARVAMISED KOKKU

44

(-) Enda teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid

45

(-) Otsesed osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

46

(-) Kaudsed osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

47

(-) Sünteetilised osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

48

(-) Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

49

(-) Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus investeerimisühingul on oluline investeering

50

Teise taseme omavahendid: muud kapitalielemendid, mahaarvamised ja korrigeerimised

Vorm EU IF CC1.02. Regulatiivsete omavahendite koosseis (väikesed ja mitteseotud investeerimisühingud)

| | | a) | b) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Summad | Allikas, mis põhineb auditeeritud finantsaruannetes esitatud bilansi viitenumbritel/tähtedel |
| Esimese taseme põhiomavahendid: instrumendid ja reservid |
| 1 | OMAVAHENDID | | |
| 2 | ESIMESE TASEME OMAVAHENDID | | |
| 3 | ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDID | | |
| 4 | Täielikult sissemakstud kapitaliinstrumendid | | |
| 5 | Ülekurss | | |
| 6 | Jaotamata kasum | | |
| 7 | Muu akumuleeritud koondkasum | | |
| 8 | Muud reservid | | |
| 9 | Esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimine seoses usaldatavusfiltritega | | |
| 10 | Muud vahendid | | |
| 11 | (-) ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDITEST TEHTUD MAHAARVAMISED KOKKU | | |
| 12 | (-) Jooksva majandusaasta kahjum | | |
| 13 | (-) Firmaväärtus | | |
| 14 | (-) Muu immateriaalne vara | | |
| 15 | (-) Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest, pärast seotud tulumaksu kohustuste mahaarvamist | | |
| 16 | (-) Väljaspool finantssektorit olev oluline osalus, mis ületab 15 % omavahenditest | | |
| 17 | (-) Finantssektorivälistes ettevõtjates olevate oluliste osaluste kogusumma, mis ületab 60 % omavahenditest | | |
| 18 | (-) Muud mahaarvamised | | |
| 19 | Esimese taseme põhiomavahendid: muud kapitalielemendid, mahaarvamised ja korrigeerimised | | |
| 20 | TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID | | |
| 21 | Täielikult sissemakstud otseemiteeritud kapitaliinstrumendid | | |
| 22 | Ülekurss | | |
| 23 | (-) TÄIENDAVATEST ESIMESE TASEME OMAVAHENDITEST TEHTUD MAHAARVAMISED KOKKU | | |
| 24 | Täiendavad esimese taseme omavahendid: muud kapitalielemendid, mahaarvamised ja korrigeerimised | | |
| 25 | TEISE TASEME OMAVAHENDID | | |
| 26 | Täielikult sissemakstud otseemiteeritud kapitaliinstrumendid | | |
| 27 | Ülekurss | | |
| 28 | (-) TEISE TASEME OMAVAHENDITEST TEHTUD MAHAARVAMISED KOKKU | | |
| 29 | Teise taseme omavahendid: muud kapitalielemendid, mahaarvamised ja korrigeerimised | | |

a)

b)

Summad

Allikas, mis põhineb auditeeritud finantsaruannetes esitatud bilansi viitenumbritel/tähtedel

Esimese taseme põhiomavahendid: instrumendid ja reservid

1

OMAVAHENDID

2

ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

3

ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDID

4

Täielikult sissemakstud kapitaliinstrumendid

5

Ülekurss

6

Jaotamata kasum

7

Muu akumuleeritud koondkasum

8

Muud reservid

9

Esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimine seoses usaldatavusfiltritega

10

Muud vahendid

11

(-) ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDITEST TEHTUD MAHAARVAMISED KOKKU

12

(-) Jooksva majandusaasta kahjum

13

(-) Firmaväärtus

14

(-) Muu immateriaalne vara

15

(-) Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest, pärast seotud tulumaksu kohustuste mahaarvamist

16

(-) Väljaspool finantssektorit olev oluline osalus, mis ületab 15 % omavahenditest

17

(-) Finantssektorivälistes ettevõtjates olevate oluliste osaluste kogusumma, mis ületab 60 % omavahenditest

18

(-) Muud mahaarvamised

19

Esimese taseme põhiomavahendid: muud kapitalielemendid, mahaarvamised ja korrigeerimised

20

TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

21

Täielikult sissemakstud otseemiteeritud kapitaliinstrumendid

22

Ülekurss

23

(-) TÄIENDAVATEST ESIMESE TASEME OMAVAHENDITEST TEHTUD MAHAARVAMISED KOKKU

24

Täiendavad esimese taseme omavahendid: muud kapitalielemendid, mahaarvamised ja korrigeerimised

25

TEISE TASEME OMAVAHENDID

26

Täielikult sissemakstud otseemiteeritud kapitaliinstrumendid

27

Ülekurss

28

(-) TEISE TASEME OMAVAHENDITEST TEHTUD MAHAARVAMISED KOKKU

29

Teise taseme omavahendid: muud kapitalielemendid, mahaarvamised ja korrigeerimised

Vorm EU IF CC1.03. Regulatiivsete omavahendite koosseis (grupi kapitalitest)

| | | a) | b) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Summad | Allikas, mis põhineb auditeeritud finantsaruannetes esitatud bilansi viitenumbritel/tähtedel |
| Esimese taseme põhiomavahendid: instrumendid ja reservid |
| 1 | OMAVAHENDID | | |
| 2 | ESIMESE TASEME OMAVAHENDID | | |
| 3 | ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDID | | |
| 4 | Täielikult sissemakstud kapitaliinstrumendid | | |
| 5 | Ülekurss | | |
| 6 | Jaotamata kasum | | |
| 7 | Eelmiste aastate jaotamata kasum | | |
| 8 | Aktsepteeritav kasum või kahjum | | |
| 9 | Muu akumuleeritud koondkasum | | |
| 10 | Muud reservid | | |
| 11 | Esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimine seoses usaldatavusfiltritega | | |
| 12 | Muud vahendid | | |
| 13 | (-) ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDITEST TEHTUD MAHAARVAMISED KOKKU | | |
| 14 | (-) Enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid | | |
| 15 | (-) Jooksva majandusaasta kahjum | | |
| 16 | (-) Firmaväärtus | | |
| 17 | (-) Muu immateriaalne vara | | |
| 18 | (-) Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest, pärast seotud tulumaksu kohustuste mahaarvamist | | |
| 19 | (-) Väljaspool finantssektorit olev oluline osalus, mis ületab 15 % omavahenditest | | |
| 20 | (-) Finantssektorivälistes ettevõtjates olevate oluliste osaluste kogusumma, mis ületab 60 % omavahenditest | | |
| 21 | (-) Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut | | |
| 22 | (-) Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi varad | | |
| 23 | (-) Muud mahaarvamised | | |
| 24 | Esimese taseme põhiomavahendid: muud kapitalielemendid, mahaarvamised ja korrigeerimised | | |
| 25 | TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID | | |
| 26 | Täielikult sissemakstud otseemiteeritud kapitaliinstrumendid | | |
| 27 | Ülekurss | | |
| 28 | (-) TÄIENDAVATEST ESIMESE TASEME OMAVAHENDITEST TEHTUD MAHAARVAMISED KOKKU | | |
| 29 | (-) Enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid | | |
| 30 | (-) Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut | | |
| 31 | (-) Muud mahaarvamised | | |
| 32 | Täiendavad esimese taseme omavahendid: muud kapitalielemendid, mahaarvamised ja korrigeerimised | | |
| 33 | TEISE TASEME OMAVAHENDID | | |
| 34 | Täielikult sissemakstud otseemiteeritud kapitaliinstrumendid | | |
| 35 | Ülekurss | | |
| 36 | (-) TEISE TASEME OMAVAHENDITEST TEHTUD MAHAARVAMISED KOKKU | | |
| 37 | (-) Enda teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid | | |
| 38 | (-) Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut | | |
| 39 | Teise taseme omavahendid: muud kapitalielemendid, mahaarvamised ja korrigeerimised | | |

a)

b)

Summad

Allikas, mis põhineb auditeeritud finantsaruannetes esitatud bilansi viitenumbritel/tähtedel

Esimese taseme põhiomavahendid: instrumendid ja reservid

1

OMAVAHENDID

2

ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

3

ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDID

4

Täielikult sissemakstud kapitaliinstrumendid

5

Ülekurss

6

Jaotamata kasum

7

Eelmiste aastate jaotamata kasum

8

Aktsepteeritav kasum või kahjum

9

Muu akumuleeritud koondkasum

10

Muud reservid

11

Esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimine seoses usaldatavusfiltritega

12

Muud vahendid

13

(-) ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDITEST TEHTUD MAHAARVAMISED KOKKU

14

(-) Enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid

15

(-) Jooksva majandusaasta kahjum

16

(-) Firmaväärtus

17

(-) Muu immateriaalne vara

18

(-) Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest, pärast seotud tulumaksu kohustuste mahaarvamist

19

(-) Väljaspool finantssektorit olev oluline osalus, mis ületab 15 % omavahenditest

20

(-) Finantssektorivälistes ettevõtjates olevate oluliste osaluste kogusumma, mis ületab 60 % omavahenditest

21

(-) Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

22

(-) Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi varad

23

(-) Muud mahaarvamised

24

Esimese taseme põhiomavahendid: muud kapitalielemendid, mahaarvamised ja korrigeerimised

25

TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

26

Täielikult sissemakstud otseemiteeritud kapitaliinstrumendid

27

Ülekurss

28

(-) TÄIENDAVATEST ESIMESE TASEME OMAVAHENDITEST TEHTUD MAHAARVAMISED KOKKU

29

(-) Enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid

30

(-) Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

31

(-) Muud mahaarvamised

32

Täiendavad esimese taseme omavahendid: muud kapitalielemendid, mahaarvamised ja korrigeerimised

33

TEISE TASEME OMAVAHENDID

34

Täielikult sissemakstud otseemiteeritud kapitaliinstrumendid

35

Ülekurss

36

(-) TEISE TASEME OMAVAHENDITEST TEHTUD MAHAARVAMISED KOKKU

37

(-) Enda teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid

38

(-) Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

39

Teise taseme omavahendid: muud kapitalielemendid, mahaarvamised ja korrigeerimised

Vorm EU ICC2. Omavahendid: regulatiivsete omavahendite ja auditeeritud finantsaruannetes esitatud bilansi kooskõlastav võrdlemine

Paindlik vorm.

Read tuleb täita kooskõlas investeerimisühingu auditeeritud finantsaruannetes esitatud bilansiga.

Veerud jäetakse samaks, välja arvatud juhul, kui investeerimisühingu raamatupidamisliku ja regulatiivse konsolideerimise kohaldamisala on sama, millisel juhul tuleb summad märkida üksnes veergu a.

| | | a | b | c |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Avaldatud/auditeeritud finantsaruannetes esitatud bilanss | Regulatiivse konsolideerimise korral | Ristviide vormile EU IF CC1 |
| | | Perioodi lõpu seisuga | Perioodi lõpu seisuga | |
| Varad - Jaotus varaklasside kaupa vastavalt avaldatud/auditeeritud finantsaruannetes esitatud bilansile |
| 1 | | | | |
| 2 | | | | |
| 3 | | | | |
| 4 | | | | |
| 5 | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| xxx | Varad kokku | | | |
| Kohustused - Jaotus kohustuseklasside kaupa vastavalt avaldatud/auditeeritud finantsaruannetes esitatud bilansile |
| 1 | | | | |
| 2 | | | | |
| 3 | | | | |
| 4 | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| xxx | Kohustused kokku | | | |
| Omakapital |
| 1 | | | | |
| 2 | | | | |
| 3 | | | | |
| | | | | |
| xxx | Omakapital kokku | | | |

a

b

c

Avaldatud/auditeeritud finantsaruannetes esitatud bilanss

Regulatiivse konsolideerimise korral

Ristviide vormile EU IF CC1

Perioodi lõpu seisuga

Perioodi lõpu seisuga

Varad - Jaotus varaklasside kaupa vastavalt avaldatud/auditeeritud finantsaruannetes esitatud bilansile

1

2

3

4

5

xxx

Varad kokku

Kohustused - Jaotus kohustuseklasside kaupa vastavalt avaldatud/auditeeritud finantsaruannetes esitatud bilansile

1

2

3

4

xxx

Kohustused kokku

Omakapital

1

2

3

xxx

Omakapital kokku

Vorm EU I CCA. Omavahendid: selliste omavahenditesse kuuluvate instrumentide põhitunnused, mille on emiteerinud investeerimisühing

| | | a |
| --- | --- | --- |
| | | Vabas vormis tekst |
| 1 | Emitent | |
| 2 | Kordumatu tunnus (nt CUSIP, ISIN või Bloombergi tunnuskood suunatud pakkumiste puhul) | |
| 3 | Avalik või suunatud pakkumine | |
| 4 | Instrumendi suhtes kehtiv õigus | |
| 5 | Instrumendi liik (liigid määrab kindlaks iga jurisdiktsioon) | |
| 6 | Regulatiivses kapitalis kajastatud summa (valuuta miljonites, viimase aruandekuupäeva seisuga) | |
| 7 | Instrumendi nimiväärtus | |
| 8 | Emissioonihind | |
| 9 | Tagasivõtuhind | |
| 10 | Raamatupidamislik liigitus | |
| 11 | Esmase emissiooni kuupäev | |
| 12 | Tähtajatu või tähtajaline | |
| 13 | Algne lõpptähtaeg | |
| 14 | Tagasiost emitendi algatusel järelevalveasutuse eelneva heakskiidu korral | |
| 15 | Valitav tagasiostukuupäev, tingimuslikud tagasiostukuupäevad ja tagasivõtmisel makstav summa | |
| 16 | Hilisemad tagasiostukuupäevad, kui see on asjakohane | |
| | Kupongid / dividendid | |
| 17 | Fikseeritud või ujuv dividend/kupong | |
| 18 | Kupongimäär ja mis tahes seotud indeksid | |
| 19 | Dividendide maksmise piirangu olemasolu | |
| 20 | Täielik kaalutlusõigus, osaline kaalutlusõigus või kohustuslik (ajaliselt) | |
| 21 | Täielik kaalutlusõigus, osaline kaalutlusõigus või kohustuslik (summa seisukohast) | |
| 22 | Väljamakse suurendamise või muu tagasiostu ajendava tingimuse olemasolu | |
| 23 | Mittekumulatiivne või kumulatiivne | |
| 24 | Vahetatav või mittevahetatav | |
| 25 | Kui vahetatav, vahetamise käiviti(d) | |
| 26 | Kui vahetatav, kas täielikult või osaliselt | |
| 27 | Kui vahetatav, vahetamise määr | |
| 28 | Kui vahetatav, kas kohustuslik või vabatahtlik vahetamine | |
| 29 | Kui vahetatav, märkida instrumendi liik, mille vastu vahetatakse | |
| 30 | Kui vahetatav, täpsustada selle instrumendi emitent, mille vastu vahetatakse | |
| 31 | Allahindamise tunnused | |
| 32 | Allahindamise korral selle käiviti(d) | |
| 33 | Allahindamise korral, kas osaline või täielik allahindamine | |
| 34 | Allahindamise korral, kas alaline või ajutine allahindamine | |
| 35 | Ajutise allahindamise korral üleshindamise mehhanismi kirjeldus | |
| 36 | Nõuetele mittevastavad üleminekutunnused | |
| 37 | Kui jah, täpsustada neid tunnuseid. | |
| 38 | Link instrumendi täielikele tingimustele (viited) | |
| i) Kui küsimus ei ole asjakohane, märkida „N/A“. |

a

Vabas vormis tekst

1

Emitent

2

Kordumatu tunnus (nt CUSIP, ISIN või Bloombergi tunnuskood suunatud pakkumiste puhul)

3

Avalik või suunatud pakkumine

4

Instrumendi suhtes kehtiv õigus

5

Instrumendi liik (liigid määrab kindlaks iga jurisdiktsioon)

6

Regulatiivses kapitalis kajastatud summa (valuuta miljonites, viimase aruandekuupäeva seisuga)

7

Instrumendi nimiväärtus

8

Emissioonihind

9

Tagasivõtuhind

10

Raamatupidamislik liigitus

11

Esmase emissiooni kuupäev

12

Tähtajatu või tähtajaline

13

Algne lõpptähtaeg

14

Tagasiost emitendi algatusel järelevalveasutuse eelneva heakskiidu korral

15

Valitav tagasiostukuupäev, tingimuslikud tagasiostukuupäevad ja tagasivõtmisel makstav summa

16

Hilisemad tagasiostukuupäevad, kui see on asjakohane

Kupongid / dividendid

17

Fikseeritud või ujuv dividend/kupong

18

Kupongimäär ja mis tahes seotud indeksid

19

Dividendide maksmise piirangu olemasolu

20

Täielik kaalutlusõigus, osaline kaalutlusõigus või kohustuslik (ajaliselt)

21

Täielik kaalutlusõigus, osaline kaalutlusõigus või kohustuslik (summa seisukohast)

22

Väljamakse suurendamise või muu tagasiostu ajendava tingimuse olemasolu

23

Mittekumulatiivne või kumulatiivne

24

Vahetatav või mittevahetatav

25

Kui vahetatav, vahetamise käiviti(d)

26

Kui vahetatav, kas täielikult või osaliselt

27

Kui vahetatav, vahetamise määr

28

Kui vahetatav, kas kohustuslik või vabatahtlik vahetamine

29

Kui vahetatav, märkida instrumendi liik, mille vastu vahetatakse

30

Kui vahetatav, täpsustada selle instrumendi emitent, mille vastu vahetatakse

31

Allahindamise tunnused

32

Allahindamise korral selle käiviti(d)

33

Allahindamise korral, kas osaline või täielik allahindamine

34

Allahindamise korral, kas alaline või ajutine allahindamine

35

Ajutise allahindamise korral üleshindamise mehhanismi kirjeldus

36

Nõuetele mittevastavad üleminekutunnused

37

Kui jah, täpsustada neid tunnuseid.

38

Link instrumendi täielikele tingimustele (viited)

i) Kui küsimus ei ole asjakohane, märkida „N/A“.

---

VII LISA.

Juhised omavahendite avalikustamise vormide kohta

Vormid EU I CC1.01, EU I CC1.02 ja EU I CC1.03. Regulatiivsete omavahendite koosseis

| 1. | Investeerimisühingud järgivad käesolevas lisas esitatud juhiseid, et täita VI lisas esitatud vorm EU I CC1 vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 49 lõike 1 punktidele a ja c. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Investeerimisühingud täidavad vormi veeru b, et selgitada iga olulise sisendi allikat, lisades ristviited vormi EU I CC2 vastavatele ridadele. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Investeerimisühingud peavad esitama vormile lisatavas selgituses kirjelduse kõigi piirangute kohta, mida on järgitud omavahendite arvutamisel vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 49 lõike 1 punktile c, ning instrumentide ja mahaarvamiste kohta, mille puhul kõnealuseid piiranguid kasutati. Samuti peavad nad selgitama peamisi muutusi avalikustatud summades võrreldes eelmiste avalikustamisperioodidega. |
| --- | --- |

3.

| 4. | See vorm on muutumatu ja investeerimisühingud peavad selle avalikustama täpselt samas vormingus nagu on esitatud VI lisas. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Muud investeerimisühingud kui väikesed ja mitteseotud investeerimisühingud avalikustavad teabe omavahendite koosseisu kohta vastavalt VI lisas esitatud vormile EU I CC1.01. Väikesed ja mitteseotud investeerimisühingud, kes on emiteerinud täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvaid instrumente, avalikustavad teabe omavahendite koosseisu kohta vastavalt VI lisas esitatud vormile EU I CC1.02. |
| --- | --- |

5.

Vorm EU I CC1.01. Regulatiivsete omavahendite koosseis (muud investeerimisühingud kui väikesed ja mitteseotud investeerimisühingud)

| Viited õigussätetele ja juhised |
| --- |
| Rida | Viited õigussätetele ja juhised |
| 1 | Omavahendid

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõige 1
  Investeerimisühingu omavahendid võrduvad tema esimese taseme põhiomavahendite, täiendavate esimese taseme omavahendite ja teise taseme omavahendite summaga.
  See rida on ridade 2 ja 40 summa. |
| 2 | Esimese taseme omavahendid

  Esimese taseme omavahendid võrduvad esimese taseme põhiomavahendite ja täiendavate esimese taseme omavahendite summaga.
  See rida on ridade 3 ja 28 summa. |
| 3 | Esimese taseme põhiomavahendid

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõige 1
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 50
  Avalikustatakse ridade 4–12 ja 27 kogusumma. |
| 4 | Täielikult sissemakstud kapitaliinstrumendid

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 1 punkt a ja artiklid 27–31
  See hõlmab määruse (EL) nr 575/2013 artiklite 27 ja 29 kohaseid vastastikuste seltside, ühistute või samalaadsete investeerimisühingute kapitaliinstrumente.
  Arvesse ei võeta instrumentidega seotud ülekurssi.
  Arvesse võetakse avaliku sektori asutuste poolt hädaolukorras märgitud kapitaliinstrumente, kui täidetud on kõik määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 31 sätestatud tingimused. |
| 5 | Ülekurss

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 1 punkt b
  Ülekurss on määratletud kohaldatavas raamatupidamistavas.
  Selle kirje puhul avalikustatav summa on kirjega „Sissemakstud kapitaliinstrumendid“ seotud osa. |
| 6 | Jaotamata kasum

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 1 punkt c
  Jaotamata kasum hõlmab eelmiste aastate jaotamata kasumit koos aruandeperioodi aktsepteeritava vahekasumi või aastakasumiga. |
| 7 | Muu akumuleeritud koondkasum

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 1 punkt d |
| 8 | Muud reservid

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 117 ja artikli 26 lõike 1 punkt e
  Asjaomane summa avalikustatakse pärast arvutamise ajal prognoositavate maksude mahaarvamist. |
| 9 | Vähemusosalused, mis arvatakse esimese taseme põhiomavahendite hulka

  Tütarettevõtjate kõigi selliste vähemusosaluste summa, mis arvatakse konsolideeritud esimese taseme põhiomavahendite hulka. |
| 10 | Esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimine seoses usaldatavusfiltritega

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i
  Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 32–35 |
| 11 | Muud vahendid

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõige 4 |
| 12 | (-) ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDITEST TEHTUD MAHAARVAMISED KOKKU

  Avalikustatakse ridade 13 ja 17–26 kogusumma. |
| 13 | (-) Enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42
  Aruandva investeerimisühingu või konsolideerimisgrupi osalused enda esimese taseme põhiomavahendites aruandekuupäeva seisuga. Kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 42 sätestatud erandeid.
  Osalusi aktsiates, mis kuuluvad kirje „mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid“ alla, ei avalikustata sellel real.
  Avalikustatav summa hõlmab omaaktsiatega seotud ülekurssi. |
| 14 | (-) Otsesed osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42
  Investeerimisühingu hoitavad esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid. |
| 15 | (-) Kaudsed osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42
  Investeerimisühingu hoitavad esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid. |
| 16 | (-) Sünteetilised osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 114, artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42 |
| 17 | (-) Jooksva majandusaasta kahjum

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt a |
| 18 | (-) Firmaväärtus

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 113, artikli 36 lõike 1 punkt b ja artikkel 37 |
| 19 | (-) Muu immateriaalne vara

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 115, artikli 36 lõike 1 punkt b ja artikli 37 punkt a
  Muu immateriaalne vara hõlmab kohaldatava raamatupidamistava alusel kajastatavat immateriaalset vara, millest on maha arvatud firmaväärtus vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale. |
| 20 | (-) Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest, pärast seotud tulumaksu kohustuste mahaarvamist

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 2 punkt a
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt c |
| 21 | (-) Väljaspool finantssektorit olev oluline osalus, mis ületab 15 % omavahenditest

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 10 lõike 1 punkt a |
| 22 | (–) Finantssektorivälistes ettevõtjates olevate oluliste osaluste kogusumma, mis ületab 60 % omavahenditest

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 10 lõike 1 punkt b |
| 23 | (-) Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 2 punkt c
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt h |
| 24 | (-) Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus investeerimisühingul on oluline investeering

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 2 punkt d
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt i |
| 25 | (-) Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi varad

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 2 punkt b
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt e |
| 26 | (-) Muud mahaarvamised

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõikes 1 loetletud muude mahaarvamiste summa. |
| 27 | Esimese taseme põhiomavahendid: muud kapitalielemendid, mahaarvamised ja korrigeerimised

  See rida sisaldab asjakohasel juhul järgmiste kirjete summat:






  — | üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 483 lõiked 1, 2 ja 3 ning artiklid 484–487); |

Viited õigussätetele ja juhised

Rida

Viited õigussätetele ja juhised

1

Omavahendid

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõige 1

Investeerimisühingu omavahendid võrduvad tema esimese taseme põhiomavahendite, täiendavate esimese taseme omavahendite ja teise taseme omavahendite summaga.

See rida on ridade 2 ja 40 summa.

2

Esimese taseme omavahendid

Esimese taseme omavahendid võrduvad esimese taseme põhiomavahendite ja täiendavate esimese taseme omavahendite summaga.

See rida on ridade 3 ja 28 summa.

3

Esimese taseme põhiomavahendid

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõige 1

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 50

Avalikustatakse ridade 4–12 ja 27 kogusumma.

4

Täielikult sissemakstud kapitaliinstrumendid

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 1 punkt a ja artiklid 27–31

See hõlmab määruse (EL) nr 575/2013 artiklite 27 ja 29 kohaseid vastastikuste seltside, ühistute või samalaadsete investeerimisühingute kapitaliinstrumente.

Arvesse ei võeta instrumentidega seotud ülekurssi.

Arvesse võetakse avaliku sektori asutuste poolt hädaolukorras märgitud kapitaliinstrumente, kui täidetud on kõik määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 31 sätestatud tingimused.

5

Ülekurss

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 1 punkt b

Ülekurss on määratletud kohaldatavas raamatupidamistavas.

Selle kirje puhul avalikustatav summa on kirjega „Sissemakstud kapitaliinstrumendid“ seotud osa.

6

Jaotamata kasum

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 1 punkt c

Jaotamata kasum hõlmab eelmiste aastate jaotamata kasumit koos aruandeperioodi aktsepteeritava vahekasumi või aastakasumiga.

7

Muu akumuleeritud koondkasum

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 1 punkt d

8

Muud reservid

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 117 ja artikli 26 lõike 1 punkt e

Asjaomane summa avalikustatakse pärast arvutamise ajal prognoositavate maksude mahaarvamist.

9

Vähemusosalused, mis arvatakse esimese taseme põhiomavahendite hulka

Tütarettevõtjate kõigi selliste vähemusosaluste summa, mis arvatakse konsolideeritud esimese taseme põhiomavahendite hulka.

10

Esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimine seoses usaldatavusfiltritega

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 32–35

11

Muud vahendid

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõige 4

12

(-) ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDITEST TEHTUD MAHAARVAMISED KOKKU

Avalikustatakse ridade 13 ja 17–26 kogusumma.

13

(-) Enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42

Aruandva investeerimisühingu või konsolideerimisgrupi osalused enda esimese taseme põhiomavahendites aruandekuupäeva seisuga. Kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 42 sätestatud erandeid.

Osalusi aktsiates, mis kuuluvad kirje „mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid“ alla, ei avalikustata sellel real.

Avalikustatav summa hõlmab omaaktsiatega seotud ülekurssi.

14

(-) Otsesed osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42

Investeerimisühingu hoitavad esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid.

15

(-) Kaudsed osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42

Investeerimisühingu hoitavad esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid.

16

(-) Sünteetilised osalused esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvates instrumentides

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 114, artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42

17

(-) Jooksva majandusaasta kahjum

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt a

18

(-) Firmaväärtus

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 113, artikli 36 lõike 1 punkt b ja artikkel 37

19

(-) Muu immateriaalne vara

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 115, artikli 36 lõike 1 punkt b ja artikli 37 punkt a

Muu immateriaalne vara hõlmab kohaldatava raamatupidamistava alusel kajastatavat immateriaalset vara, millest on maha arvatud firmaväärtus vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale.

20

(-) Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest, pärast seotud tulumaksu kohustuste mahaarvamist

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 2 punkt a

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt c

21

(-) Väljaspool finantssektorit olev oluline osalus, mis ületab 15 % omavahenditest

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 10 lõike 1 punkt a

22

(–) Finantssektorivälistes ettevõtjates olevate oluliste osaluste kogusumma, mis ületab 60 % omavahenditest

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 10 lõike 1 punkt b

23

(-) Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 2 punkt c

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt h

24

(-) Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus investeerimisühingul on oluline investeering

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 2 punkt d

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt i

25

(-) Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi varad

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 2 punkt b

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt e

26

(-) Muud mahaarvamised

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõikes 1 loetletud muude mahaarvamiste summa.

27

Esimese taseme põhiomavahendid: muud kapitalielemendid, mahaarvamised ja korrigeerimised

See rida sisaldab asjakohasel juhul järgmiste kirjete summat:

—

üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 483 lõiked 1, 2 ja 3 ning artiklid 484–487);

| — | üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses täiendavate vähemusosalustega (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 479 ja 480); |
| --- | --- |

—

üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses täiendavate vähemusosalustega (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 479 ja 480);

| — | muud üleminekusätetest tulenevad esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimised (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 469–478 ja 481): üleminekusätetest tulenevate esimese taseme põhiomavahenditest tehtavate mahaarvamiste korrigeerimine; |
| --- | --- |

—

muud üleminekusätetest tulenevad esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimised (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 469–478 ja 481): üleminekusätetest tulenevate esimese taseme põhiomavahenditest tehtavate mahaarvamiste korrigeerimine;

| — | muud esimese taseme põhiomavahendite elemendid või mahaarvamised esimese taseme põhiomavahendite elemendist, mida ei saa määrata ühele ridadest 4–26. |
| --- | --- |

—

muud esimese taseme põhiomavahendite elemendid või mahaarvamised esimese taseme põhiomavahendite elemendist, mida ei saa määrata ühele ridadest 4–26.

Seda rida ei tohi kasutada selleks, et kaasata maksevõime suhtarvude arvutusse kapitalikirjeid või mahaarvamisi, mis ei ole hõlmatud määrusega (EL) 2019/2033 või määrusega (EL) nr 575/2013.

28

TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 61

Avalikustatakse ridade 29–31 ja 39 kogusumma.

29

Täielikult sissemakstud otseemiteeritud kapitaliinstrumendid

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 51 punkt a ning artiklid 52, 53 ja 54

Avalikustatav summa ei hõlma instrumentidega seotud ülekurssi.

30

Ülekurss

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 51 punkt b

Ülekurss on määratletud kohaldatavas raamatupidamistavas.

Selle kirje puhul avalikustatav summa on kirjega „Sissemakstud kapitaliinstrumendid“ seotud osa.

31

(-) TÄIENDAVATEST ESIMESE TASEME OMAVAHENDITEST TEHTUD MAHAARVAMISED KOKKU

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 56

Avalikustatakse ridade 32 ja 36–38 kogusumma.

32

(-) Enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 52 lõike 1 punkt b, artikli 56 punkt a ja artikkel 57

Investeerimisühingu osalused enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides aruandekuupäeva seisuga. Kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 57 sätestatud erandeid.

Avalikustatav summa hõlmab omaaktsiatega seotud ülekurssi.

33

(-) Otsesed osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 2 punkt c

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 56 punkt a

34

(-) Kaudsed osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 2 punkt c

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 56 punkt a

35

(-) Sünteetilised osalused täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 2 punkt c

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 56 punkt a

36

(-) Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 2 punkt c

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 56 punkt c

37

(-) Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus investeerimisühingul on oluline investeering

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 2 punkt c

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 56 punkt d

38

(-) Muud mahaarvamised

Kõigi muude selliste mahaarvamiste summa vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 56, mida ei ole ühelgi eespool esitatud real arvesse võetud.

39

Täiendavad esimese taseme omavahendid: muud kapitalielemendid, mahaarvamised ja korrigeerimised

See rida sisaldab asjakohasel juhul järgmiste kirjete summat:

| — | üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 483 lõiked 4 ja 5, artiklid 484–487 ning artiklid 489 ja 491); |
| --- | --- |

—

üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 483 lõiked 4 ja 5, artiklid 484–487 ning artiklid 489 ja 491);

| — | tütarettevõtjate emiteeritud instrumendid, mis arvatakse täiendavate esimese taseme omavahendite hulka (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 83, 85 ja 86): tütarettevõtjate kõigi kvalifitseeruvate esimese taseme omavahendite summa, mis arvatakse konsolideeritud täiendavate esimese taseme omavahendite hulka, sealhulgas eriotstarbelise ettevõtja emiteeritud omavahendid (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 83); |
| --- | --- |

—

tütarettevõtjate emiteeritud instrumendid, mis arvatakse täiendavate esimese taseme omavahendite hulka (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 83, 85 ja 86): tütarettevõtjate kõigi kvalifitseeruvate esimese taseme omavahendite summa, mis arvatakse konsolideeritud täiendavate esimese taseme omavahendite hulka, sealhulgas eriotstarbelise ettevõtja emiteeritud omavahendid (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 83);

| — | üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses tütarettevõtjate emiteeritud instrumentide täiendava kajastamisega täiendavates esimese taseme omavahendites (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 480): üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses kvalifitseeruvate esimese taseme omavahenditega, mis arvatakse konsolideeritud täiendavate esimese taseme omavahendite hulka; |
| --- | --- |

—

üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses tütarettevõtjate emiteeritud instrumentide täiendava kajastamisega täiendavates esimese taseme omavahendites (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 480): üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses kvalifitseeruvate esimese taseme omavahenditega, mis arvatakse konsolideeritud täiendavate esimese taseme omavahendite hulka;

| — | muud üleminekusätetest tulenevad täiendavate esimese taseme omavahendite korrigeerimised (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 472, 473a, 474, 475, 478 ja 481): üleminekusätetest tulenev mahaarvamiste korrigeerimine; |
| --- | --- |

—

muud üleminekusätetest tulenevad täiendavate esimese taseme omavahendite korrigeerimised (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 472, 473a, 474, 475, 478 ja 481): üleminekusätetest tulenev mahaarvamiste korrigeerimine;

| — | täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid ja mis arvatakse maha esimese taseme põhiomavahenditest vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktile j. Täiendavad esimese taseme omavahendid ei saa olla negatiivsed, kuid on võimalik, et mahaarvamised täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest ületavad olemasolevate täiendavate esimese taseme omavahendite kirjete summat. Sellisel juhul kajastab see kirje summat, mida on vaja real 28 kajastatud summa suurendamiseks nullini ning mis võrdub muude mahaarvamiste kõrval real 38 kajastatud täiendavatest esimese taseme omavahenditest tehtavate mahaarvamiste sellise summa pöördväärtusega, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid. |
| --- | --- |

—

täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid ja mis arvatakse maha esimese taseme põhiomavahenditest vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktile j. Täiendavad esimese taseme omavahendid ei saa olla negatiivsed, kuid on võimalik, et mahaarvamised täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest ületavad olemasolevate täiendavate esimese taseme omavahendite kirjete summat. Sellisel juhul kajastab see kirje summat, mida on vaja real 28 kajastatud summa suurendamiseks nullini ning mis võrdub muude mahaarvamiste kõrval real 38 kajastatud täiendavatest esimese taseme omavahenditest tehtavate mahaarvamiste sellise summa pöördväärtusega, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid.

| — | muud täiendavate esimese taseme omavahendite elemendid või mahaarvamised täiendavate esimese taseme omavahendite elemendist, mida ei saa määrata ühele ridadest 29–38. |
| --- | --- |

—

muud täiendavate esimese taseme omavahendite elemendid või mahaarvamised täiendavate esimese taseme omavahendite elemendist, mida ei saa määrata ühele ridadest 29–38.

Seda rida ei tohi kasutada selleks, et kaasata maksevõime suhtarvude arvutusse kapitalikirjeid või mahaarvamisi, mis ei ole hõlmatud määrusega (EL) 2019/2033 või määrusega (EL) nr 575/2013.

40

TEISE TASEME OMAVAHENDID

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõige 2

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 71

Avalikustatakse ridade 41–43 ja 50 kogusumma.

41

Täielikult sissemakstud otseemiteeritud kapitaliinstrumendid

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 62 punkt a ning artiklid 63–65

Avalikustatav summa ei hõlma instrumentidega seotud ülekurssi.

42

Ülekurss

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 62 punkt b ja artikkel 65

Ülekurss on määratletud kohaldatavas raamatupidamistavas.

Selle kirje puhul avalikustatav summa on kirjega „Sissemakstud kapitaliinstrumendid“ seotud osa.

43

(-) TEISE TASEME OMAVAHENDITEST TEHTUD MAHAARVAMISED KOKKU

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 66

44

(-) Enda teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 63 punkti b alapunkt i, artikli 66 punkt a ja artikkel 67

Aruandva investeerimisühingu või konsolideerimisgrupi osalused enda teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides aruandekuupäeva seisuga. Kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 67 sätestatud erandeid.

Osalusi aktsiates, mis kuuluvad kirje „mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid“ alla, ei avalikustata sellel real.

Avalikustatav summa hõlmab omaaktsiatega seotud ülekurssi.

45

(-) Otsesed osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 63 punkt b, artikli 66 punkt a ja artikkel 67

46

(-) Kaudsed osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 114, artikli 63 punkt b, artikli 66 punkt a ja artikkel 67

47

(-) Sünteetilised osalused teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 126, artikli 63 punkt b, artikli 66 punkt a ja artikkel 67

48

(-) Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 2 punkt c

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 66 punkt c

49

(-) Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus investeerimisühingul on oluline investeering

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 27, artikli 66 punkt d ning artiklid 68, 69 ja 79

Investeerimisühingu osalus selliste finantssektori ettevõtjate (nagu on määratletud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 27) teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides, kus investeerimisühingul on oluline investeering, arvatakse täielikult maha.

50

Teise taseme omavahendid: muud kapitalielemendid, mahaarvamised ja korrigeerimised

See rida sisaldab asjakohasel juhul järgmiste kirjete summat:

| — | üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 483 lõiked 6 ja 7 ning artiklid 484, 486, 488, 490 ja 491); |
| --- | --- |

—

üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 483 lõiked 6 ja 7 ning artiklid 484, 486, 488, 490 ja 491);

| — | tütarettevõtja emiteeritud instrumendid, mis arvatakse teise taseme omavahendite hulka (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 83, 87 ja 88): tütarettevõtjate kõigi kvalifitseeruvate omavahendite summa, mis arvatakse konsolideeritud teise taseme omavahendite hulka, sealhulgas eriotstarbelise ettevõtja emiteeritud kvalifitseeruvad teise taseme omavahendid (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 83); |
| --- | --- |

—

tütarettevõtja emiteeritud instrumendid, mis arvatakse teise taseme omavahendite hulka (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 83, 87 ja 88): tütarettevõtjate kõigi kvalifitseeruvate omavahendite summa, mis arvatakse konsolideeritud teise taseme omavahendite hulka, sealhulgas eriotstarbelise ettevõtja emiteeritud kvalifitseeruvad teise taseme omavahendid (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 83);

| — | üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses tütarettevõtjate emiteeritud instrumentide täiendava kajastamisega teise taseme omavahendites (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 480): üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses kvalifitseeruvate omavahenditega, mis arvatakse konsolideeritud teise taseme omavahendite hulka; |
| --- | --- |

—

üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses tütarettevõtjate emiteeritud instrumentide täiendava kajastamisega teise taseme omavahendites (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 480): üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses kvalifitseeruvate omavahenditega, mis arvatakse konsolideeritud teise taseme omavahendite hulka;

| — | muud üleminekusätetest tulenevad teise taseme omavahendite korrigeerimised (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 472, 473a, 476, 477, 478 ja 481): üleminekusätetest tulenevate teise taseme omavahenditest tehtavate mahaarvamiste korrigeerimine; |
| --- | --- |

—

muud üleminekusätetest tulenevad teise taseme omavahendite korrigeerimised (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 472, 473a, 476, 477, 478 ja 481): üleminekusätetest tulenevate teise taseme omavahenditest tehtavate mahaarvamiste korrigeerimine;

| — | teise taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab teise taseme omavahendeid ja mis arvatakse maha täiendavatest esimese taseme omavahenditest vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 56 punktile c. Teise taseme omavahendid ei saa olla negatiivsed, kuid on võimalik, et mahaarvamised teise taseme omavahendite kirjetest ületavad olemasolevate teise taseme omavahendite kirjete summat. Sel juhul kajastab see kirje summat, mida on vaja real 40 kajastatud summa suurendamiseks nullini; |
| --- | --- |

—

teise taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab teise taseme omavahendeid ja mis arvatakse maha täiendavatest esimese taseme omavahenditest vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 56 punktile c. Teise taseme omavahendid ei saa olla negatiivsed, kuid on võimalik, et mahaarvamised teise taseme omavahendite kirjetest ületavad olemasolevate teise taseme omavahendite kirjete summat. Sel juhul kajastab see kirje summat, mida on vaja real 40 kajastatud summa suurendamiseks nullini;

| — | muud teise taseme omavahendite elemendid või mahaarvamised teise taseme omavahendite elemendist, mida ei saa määrata ühele ridadest 41–49. |
| --- | --- |

—

muud teise taseme omavahendite elemendid või mahaarvamised teise taseme omavahendite elemendist, mida ei saa määrata ühele ridadest 41–49.

Seda rida ei tohi kasutada selleks, et kaasata maksevõime suhtarvude arvutusse kapitalikirjeid või mahaarvamisi, mis ei ole hõlmatud määrusega (EL) 2019/2033 või määrusega (EL) nr 575/2013.

Vorm EU I CC1.02. Regulatiivsete omavahendite koosseis (väikesed ja mitteseotud investeerimisühingud)

| Viited õigussätetele ja juhised |
| --- |
| Rida | Viited õigussätetele ja juhised |
| 1 | Omavahendid

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõige 1
  Investeerimisühingu omavahendid võrduvad tema esimese taseme põhiomavahendite, täiendavate esimese taseme omavahendite ja teise taseme omavahendite summaga.
  Avalikustatakse ridade 2 ja 25 kogusumma. |
| 2 | Esimese taseme omavahendid

  Esimese taseme omavahendid võrduvad esimese taseme põhiomavahendite ja täiendavate esimese taseme omavahendite summaga.
  Avalikustatakse ridade 3 ja 20 kogusumma. |
| 3 | Esimese taseme põhiomavahendid

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõige 1
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 50
  Avalikustatakse ridade 4–11 ja 19 kogusumma. |
| 4 | Täielikult sissemakstud kapitaliinstrumendid

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 1 punkt a ja artiklid 27–31
  See hõlmab vastastikuste seltside, ühistute või samalaadsete investeerimisühingute kapitaliinstrumente (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 27–29).
  Arvesse ei võeta instrumentidega seotud ülekurssi.
  Arvesse võetakse avaliku sektori asutuste poolt hädaolukorras märgitud kapitaliinstrumente, kui täidetud on kõik määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 31 sätestatud tingimused. |
| 5 | Ülekurss

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 1 punkt b
  Ülekurss on määratletud kohaldatavas raamatupidamistavas.
  Selle kirje puhul avalikustatav summa on kirjega „Sissemakstud kapitaliinstrumendid“ seotud osa. |
| 6 | Jaotamata kasum

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 1 punkt c
  Jaotamata kasum hõlmab eelmiste aastate jaotamata kasumit koos aruandeperioodi aktsepteeritava vahekasumi või aastakasumiga. |
| 7 | Muu akumuleeritud koondkasum

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 1 punkt d |
| 8 | Muud reservid

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 117 ja artikli 26 lõike 1 punkt e
  Asjaomane summa avalikustatakse pärast arvutamise ajal prognoositavate maksude mahaarvamist. |
| 9 | Esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimine seoses usaldatavusfiltritega

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i
  Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 32–35 |
| 10 | Muud vahendid

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõige 4 |
| 11 | (-) ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDITEST TEHTUD MAHAARVAMISED KOKKU

  Avalikustatakse ridade 12 ja 18 kogusumma. |
| 12 | (-) Jooksva majandusaasta kahjum

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt a |
| 13 | (-) Firmaväärtus

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 113, artikli 36 lõike 1 punkt b ja artikkel 37 |
| 14 | (-) Muu immateriaalne vara

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 115, artikli 36 lõike 1 punkt b ja artikli 37 punkt a
  Muu immateriaalne vara on kohaldatava raamatupidamistava alusel kajastatav immateriaalne vara, millest on maha arvatud firmaväärtus vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale. |
| 15 | (-) Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest, pärast seotud tulumaksu kohustuste mahaarvamist

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 2 punkt a
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt c |
| 16 | (-) Väljaspool finantssektorit olev oluline osalus, mis ületab 15 % omavahenditest

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 10 lõike 1 punkt a |
| 17 | (–) Finantssektorivälistes ettevõtjates olevate oluliste osaluste kogusumma, mis ületab 60 % omavahenditest

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 10 lõike 1 punkt a |
| 18 | (-) Muud mahaarvamised

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõikes 1 loetletud muude mahaarvamiste summa. |
| 19 | Esimese taseme põhiomavahendid: muud kapitalielemendid, mahaarvamised ja korrigeerimised

  See rida sisaldab asjakohasel juhul järgmiste kirjete summat:






  — | üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 483 lõiked 1, 2 ja 3 ning artiklid 484–487); |

Viited õigussätetele ja juhised

Rida

Viited õigussätetele ja juhised

1

Omavahendid

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõige 1

Investeerimisühingu omavahendid võrduvad tema esimese taseme põhiomavahendite, täiendavate esimese taseme omavahendite ja teise taseme omavahendite summaga.

Avalikustatakse ridade 2 ja 25 kogusumma.

2

Esimese taseme omavahendid

Esimese taseme omavahendid võrduvad esimese taseme põhiomavahendite ja täiendavate esimese taseme omavahendite summaga.

Avalikustatakse ridade 3 ja 20 kogusumma.

3

Esimese taseme põhiomavahendid

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõige 1

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 50

Avalikustatakse ridade 4–11 ja 19 kogusumma.

4

Täielikult sissemakstud kapitaliinstrumendid

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 1 punkt a ja artiklid 27–31

See hõlmab vastastikuste seltside, ühistute või samalaadsete investeerimisühingute kapitaliinstrumente (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 27–29).

Arvesse ei võeta instrumentidega seotud ülekurssi.

Arvesse võetakse avaliku sektori asutuste poolt hädaolukorras märgitud kapitaliinstrumente, kui täidetud on kõik määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 31 sätestatud tingimused.

5

Ülekurss

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 1 punkt b

Ülekurss on määratletud kohaldatavas raamatupidamistavas.

Selle kirje puhul avalikustatav summa on kirjega „Sissemakstud kapitaliinstrumendid“ seotud osa.

6

Jaotamata kasum

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 1 punkt c

Jaotamata kasum hõlmab eelmiste aastate jaotamata kasumit koos aruandeperioodi aktsepteeritava vahekasumi või aastakasumiga.

7

Muu akumuleeritud koondkasum

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 1 punkt d

8

Muud reservid

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 117 ja artikli 26 lõike 1 punkt e

Asjaomane summa avalikustatakse pärast arvutamise ajal prognoositavate maksude mahaarvamist.

9

Esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimine seoses usaldatavusfiltritega

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 32–35

10

Muud vahendid

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõige 4

11

(-) ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDITEST TEHTUD MAHAARVAMISED KOKKU

Avalikustatakse ridade 12 ja 18 kogusumma.

12

(-) Jooksva majandusaasta kahjum

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt a

13

(-) Firmaväärtus

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 113, artikli 36 lõike 1 punkt b ja artikkel 37

14

(-) Muu immateriaalne vara

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 115, artikli 36 lõike 1 punkt b ja artikli 37 punkt a

Muu immateriaalne vara on kohaldatava raamatupidamistava alusel kajastatav immateriaalne vara, millest on maha arvatud firmaväärtus vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale.

15

(-) Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest, pärast seotud tulumaksu kohustuste mahaarvamist

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 2 punkt a

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt c

16

(-) Väljaspool finantssektorit olev oluline osalus, mis ületab 15 % omavahenditest

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 10 lõike 1 punkt a

17

(–) Finantssektorivälistes ettevõtjates olevate oluliste osaluste kogusumma, mis ületab 60 % omavahenditest

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 10 lõike 1 punkt a

18

(-) Muud mahaarvamised

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõikes 1 loetletud muude mahaarvamiste summa.

19

Esimese taseme põhiomavahendid: muud kapitalielemendid, mahaarvamised ja korrigeerimised

See rida sisaldab asjakohasel juhul järgmiste kirjete summat:

—

üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 483 lõiked 1, 2 ja 3 ning artiklid 484–487);

| — | üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses täiendavate vähemusosalustega (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 479 ja 480); |
| --- | --- |

—

üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses täiendavate vähemusosalustega (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 479 ja 480);

| — | muud üleminekusätetest tulenevad esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimised (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 469–478 ja 481): üleminekusätetest tulenevate esimese taseme põhiomavahenditest tehtavate mahaarvamiste korrigeerimine; |
| --- | --- |

—

muud üleminekusätetest tulenevad esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimised (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 469–478 ja 481): üleminekusätetest tulenevate esimese taseme põhiomavahenditest tehtavate mahaarvamiste korrigeerimine;

| — | muud esimese taseme põhiomavahendite elemendid või mahaarvamised esimese taseme põhiomavahendite elemendist, mida ei saa määrata ühele ridadest 4–18. |
| --- | --- |

—

muud esimese taseme põhiomavahendite elemendid või mahaarvamised esimese taseme põhiomavahendite elemendist, mida ei saa määrata ühele ridadest 4–18.

Seda rida ei tohi kasutada selleks, et kaasata maksevõime suhtarvude arvutusse kapitalikirjeid või mahaarvamisi, mis ei ole hõlmatud määrusega (EL) 2019/2033 või määrusega (EL) nr 575/2013.

20

TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõige 1

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 61

Avalikustatakse ridade 21 ja 24 kogusumma.

21

Täielikult sissemakstud otseemiteeritud kapital

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 51 punkt a ning artiklid 52, 53 ja 54

Avalikustatav summa ei hõlma instrumentidega seotud ülekurssi.

22

Ülekurss

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 51 punkt b

Ülekurss on määratletud kohaldatavas raamatupidamistavas.

Selle kirje puhul avalikustatav summa on kirjega „Sissemakstud kapitaliinstrumendid“ seotud osa.

23

(-) TÄIENDAVATEST ESIMESE TASEME OMAVAHENDITEST TEHTUD MAHAARVAMISED KOKKU

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 56

24

Täiendavad esimese taseme omavahendid: muud kapitalielemendid, mahaarvamised ja korrigeerimised

See rida sisaldab asjakohasel juhul järgmiste kirjete summat:

| — | üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 483 lõiked 4 ja 5, artiklid 484–487 ning artiklid 489 ja 491); |
| --- | --- |

—

üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 483 lõiked 4 ja 5, artiklid 484–487 ning artiklid 489 ja 491);

| — | tütarettevõtjate emiteeritud instrumendid, mis arvatakse täiendavate esimese taseme omavahendite hulka (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 83, 85 ja 86): tütarettevõtjate kõigi kvalifitseeruvate esimese taseme omavahendite summa, mis arvatakse konsolideeritud täiendavate esimese taseme omavahendite hulka, sealhulgas eriotstarbelise ettevõtja emiteeritud omavahendid (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 83); |
| --- | --- |

—

tütarettevõtjate emiteeritud instrumendid, mis arvatakse täiendavate esimese taseme omavahendite hulka (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 83, 85 ja 86): tütarettevõtjate kõigi kvalifitseeruvate esimese taseme omavahendite summa, mis arvatakse konsolideeritud täiendavate esimese taseme omavahendite hulka, sealhulgas eriotstarbelise ettevõtja emiteeritud omavahendid (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 83);

| — | üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses tütarettevõtjate emiteeritud instrumentide täiendava kajastamisega täiendavates esimese taseme omavahendites (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 480): üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses kvalifitseeruvate esimese taseme omavahenditega, mis arvatakse konsolideeritud täiendavate esimese taseme omavahendite hulka; |
| --- | --- |

—

üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses tütarettevõtjate emiteeritud instrumentide täiendava kajastamisega täiendavates esimese taseme omavahendites (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 480): üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses kvalifitseeruvate esimese taseme omavahenditega, mis arvatakse konsolideeritud täiendavate esimese taseme omavahendite hulka;

| — | muud üleminekusätetest tulenevad täiendavate esimese taseme omavahendite korrigeerimised (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 472, 473a, 474, 475, 478 ja 481): üleminekusätetest tulenev mahaarvamiste korrigeerimine; |
| --- | --- |

—

muud üleminekusätetest tulenevad täiendavate esimese taseme omavahendite korrigeerimised (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 472, 473a, 474, 475, 478 ja 481): üleminekusätetest tulenev mahaarvamiste korrigeerimine;

| — | täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid ja mis arvatakse maha esimese taseme põhiomavahenditest vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktile j. Täiendavad esimese taseme omavahendid ei saa olla negatiivsed, kuid on võimalik, et mahaarvamised täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest ületavad olemasolevate täiendavate esimese taseme omavahendite kirjete summat. Sellisel juhul kajastab see kirje summat, mida on vaja real 20 kajastatud summa suurendamiseks nullini ning mis võrdub muude mahaarvamiste kõrval real 18 kajastatud täiendavatest esimese taseme omavahenditest tehtavate mahaarvamiste sellise summa pöördväärtusega, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid. |
| --- | --- |

—

täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid ja mis arvatakse maha esimese taseme põhiomavahenditest vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktile j. Täiendavad esimese taseme omavahendid ei saa olla negatiivsed, kuid on võimalik, et mahaarvamised täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest ületavad olemasolevate täiendavate esimese taseme omavahendite kirjete summat. Sellisel juhul kajastab see kirje summat, mida on vaja real 20 kajastatud summa suurendamiseks nullini ning mis võrdub muude mahaarvamiste kõrval real 18 kajastatud täiendavatest esimese taseme omavahenditest tehtavate mahaarvamiste sellise summa pöördväärtusega, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid.

| — | muud täiendavate esimese taseme omavahendite elemendid või mahaarvamised täiendavate esimese taseme omavahendite elemendist, mida ei saa määrata ühele ridadest 21–23. |
| --- | --- |

—

muud täiendavate esimese taseme omavahendite elemendid või mahaarvamised täiendavate esimese taseme omavahendite elemendist, mida ei saa määrata ühele ridadest 21–23.

Seda rida ei tohi kasutada selleks, et kaasata maksevõime suhtarvude arvutusse kapitalikirjeid või mahaarvamisi, mis ei ole hõlmatud määrusega (EL) 2019/2033 või määrusega (EL) nr 575/2013.

25

TEISE TASEME OMAVAHENDID

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõige 1

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 71

Avalikustatakse ridade 26 ja 29 kogusumma.

26

Täielikult sissemakstud otseemiteeritud kapitaliinstrumendid

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 62 punkt a ning artiklid 63–65

Avalikustatav summa ei hõlma instrumentidega seotud ülekurssi.

27

Ülekurss

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 62 punkt b ja artikkel 65

Ülekurss on määratletud kohaldatavas raamatupidamistavas.

Selle kirje puhul avalikustatav summa on kirjega „Sissemakstud kapitaliinstrumendid“ seotud osa.

29

(-) TEISE TASEME OMAVAHENDITEST TEHTUD MAHAARVAMISED KOKKU

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 66

30

Teise taseme omavahendid: muud kapitalielemendid, mahaarvamised ja korrigeerimised

See rida sisaldab asjakohasel juhul järgmiste kirjete summat:

| — | üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 483 lõiked 6 ja 7 ning artiklid 484, 486, 488, 490 ja 491); |
| --- | --- |

—

üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 483 lõiked 6 ja 7 ning artiklid 484, 486, 488, 490 ja 491);

| — | tütarettevõtja emiteeritud instrumendid, mis arvatakse teise taseme omavahendite hulka (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 83, 87 ja 88): tütarettevõtjate kõigi kvalifitseeruvate omavahendite summa, mis arvatakse konsolideeritud teise taseme omavahendite hulka, sealhulgas eriotstarbelise ettevõtja emiteeritud kvalifitseeruvad teise taseme omavahendid (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 83); |
| --- | --- |

—

tütarettevõtja emiteeritud instrumendid, mis arvatakse teise taseme omavahendite hulka (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 83, 87 ja 88): tütarettevõtjate kõigi kvalifitseeruvate omavahendite summa, mis arvatakse konsolideeritud teise taseme omavahendite hulka, sealhulgas eriotstarbelise ettevõtja emiteeritud kvalifitseeruvad teise taseme omavahendid (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 83);

| — | üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses tütarettevõtjate emiteeritud instrumentide täiendava kajastamisega teise taseme omavahendites (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 480): üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses kvalifitseeruvate omavahenditega, mis arvatakse konsolideeritud teise taseme omavahendite hulka; |
| --- | --- |

—

üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses tütarettevõtjate emiteeritud instrumentide täiendava kajastamisega teise taseme omavahendites (määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 480): üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses kvalifitseeruvate omavahenditega, mis arvatakse konsolideeritud teise taseme omavahendite hulka;

| — | muud üleminekusätetest tulenevad teise taseme omavahendite korrigeerimised (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 472, 473a, 476, 477, 478 ja 481): üleminekusätetest tulenevate teise taseme omavahenditest tehtavate mahaarvamiste korrigeerimine; |
| --- | --- |

—

muud üleminekusätetest tulenevad teise taseme omavahendite korrigeerimised (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 472, 473a, 476, 477, 478 ja 481): üleminekusätetest tulenevate teise taseme omavahenditest tehtavate mahaarvamiste korrigeerimine;

| — | teise taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab teise taseme omavahendeid ja mis arvatakse maha täiendavatest esimese taseme omavahenditest vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 56 punktile e. Teise taseme omavahendid ei saa olla negatiivsed, kuid on võimalik, et mahaarvamised teise taseme omavahendite kirjetest ületavad olemasolevate teise taseme omavahendite kirjete summat. Sel juhul kajastab see kirje summat, mida on vaja real 25 kajastatud summa suurendamiseks nullini; |
| --- | --- |

—

teise taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab teise taseme omavahendeid ja mis arvatakse maha täiendavatest esimese taseme omavahenditest vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 56 punktile e. Teise taseme omavahendid ei saa olla negatiivsed, kuid on võimalik, et mahaarvamised teise taseme omavahendite kirjetest ületavad olemasolevate teise taseme omavahendite kirjete summat. Sel juhul kajastab see kirje summat, mida on vaja real 25 kajastatud summa suurendamiseks nullini;

| — | muud teise taseme omavahendite elemendid või mahaarvamised teise taseme omavahendite elemendist, mida ei saa määrata ühele ridadest 26–28. |
| --- | --- |

—

muud teise taseme omavahendite elemendid või mahaarvamised teise taseme omavahendite elemendist, mida ei saa määrata ühele ridadest 26–28.

Seda rida ei tohi kasutada selleks, et kaasata maksevõime suhtarvude arvutusse kapitalikirjeid või mahaarvamisi, mis ei ole hõlmatud määrusega (EL) 2019/2033 või määrusega (EL) nr 575/2013.

Vorm EU CC1.03. Regulatiivsete omavahendite koosseis (grupi kapitalitest)

| 6. | Määruse (EL) 2019/2033 artikli 8 lõikes 3 osutatud üksused, kes saavad kasu kõnealuse artikli kohaldamisest, avalikustavad teabe omavahendite koosseisu kohta vastavalt vormile EU I CC1.03 ja järgmistele juhistele.






  Rida | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- | --- |
| 1 | OMAVAHENDID

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõige 1
  Investeerimisühingu omavahendid võrduvad tema esimese ja teise taseme omavahendite summaga. |
| 2 | ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

  Esimese taseme omavahendid võrduvad esimese taseme põhiomavahendite ja täiendavate esimese taseme omavahendite summaga. |
| 3 | ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDID

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõige 1
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 50 |
| 4 | Sissemakstud kapitaliinstrumendid

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 1 punkt a ja artiklid 27–31
  See hõlmab vastastikuste seltside, ühistute või samalaadsete investeerimisühingute kapitaliinstrumente (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 27–29).
  Arvesse ei võeta instrumentidega seotud ülekurssi.
  Arvesse võetakse avaliku sektori asutuste poolt hädaolukorras märgitud kapitaliinstrumente, kui täidetud on kõik määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 31 sätestatud tingimused. |
| 5 | Ülekurss

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 1 punkt b
  Ülekurss on määratletud kohaldatavas raamatupidamistavas.
  Selle kirje puhul avalikustatav summa on kirjega „Sissemakstud kapitaliinstrumendid“ seotud osa. |
| 6 | Jaotamata kasum

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 1 punkt c
  Jaotamata kasum hõlmab eelmiste aastate jaotamata kasumit koos aruandeperioodi aktsepteeritava vahekasumi või aastakasumiga. |
| 7 | Eelmiste aastate jaotamata kasum

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 123 ja artikli 26 lõike 1 punkt c
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 123 on jaotamata kasum määratletud kui „eelmiste aastate jaotamata kasum või kahjum kohaldatava raamatupidamistava tähenduses“. |
| 8 | Aktsepteeritav kasum või kahjum

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 121, artikli 26 lõige 2 ja artikli 36 lõike 1 punkt a
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõikega 2 lubatakse pädevate asutuste eelneval nõusolekul võtta jaotamata kasumina arvesse aruandeperioodi vahekasumit või aastakasumit, kui täidetud on teatavad tingimused.
  Teiselt poolt arvatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktile a esimese taseme põhiomavahenditest maha kahjum. |
| 9 | Muu akumuleeritud koondkasum

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 1 punkt d |
| 10 | Muud reservid

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 117 ja artikli 26 lõike 1 punkt e
  Asjaomane summa avalikustatakse pärast arvutamise ajal prognoositavate maksude mahaarvamist. |
| 11 | Esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimine seoses usaldatavusfiltritega

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i
  Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 32–35 |
| 12 | Muud vahendid

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõige 4 |
| 13 | (-) ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDITEST TEHTUD MAHAARVAMISED KOKKU

  Avalikustatakse ridade 14–23 kogusumma. |
| 14 | (-) Enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42
  Aruandva investeerimisühingu või konsolideerimisgrupi osalused enda esimese taseme põhiomavahendites aruandekuupäeva seisuga. Kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 42 sätestatud erandeid.
  Osalusi aktsiates, mis kuuluvad kirje „mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid“ alla, ei kajastata sellel real.
  Avalikustatav summa hõlmab omaaktsiatega seotud ülekurssi. |
| 15 | (-) Jooksva majandusaasta kahjum

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt a |
| 16 | (-) Firmaväärtus

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 113, artikli 36 lõike 1 punkt b ja artikkel 37 |
| 17 | (-) Muu immateriaalne vara

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 115, artikli 36 lõike 1 punkt b ja artikli 37 punkt a
  Muu immateriaalne vara on kohaldatava raamatupidamistava alusel kajastatav immateriaalne vara, millest on maha arvatud firmaväärtus vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale. |
| 18 | (-) Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest, pärast seotud tulumaksu kohustuste mahaarvamist

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 2 punkt a
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt c |
| 19 | (-) Väljaspool finantssektorit olev oluline osalus, mis ületab 15 % omavahenditest

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 10 lõike 1 punkt a |
| 20 | (-) Finantssektorivälistes ettevõtjates olevate oluliste osaluste kogusumma, mis ületab 60 % omavahenditest

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 10 lõike 1 punkt b |
| 21 | (-) Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 2 punkt c
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt h |
| 22 | (-) Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi varad

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 2 punkt b
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt e |
| 23 | (-) Muud mahaarvamised

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõikes 1 loetletud muude mahaarvamiste summa. |
| 24 | Esimese taseme põhiomavahendid: muud kapitalielemendid, mahaarvamised ja korrigeerimised

  See rida sisaldab asjakohasel juhul järgmiste kirjete summat:






  — | üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 483 lõiked 1, 2 ja 3 ning artiklid 484–487); |

6.

Rida

Viited õigussätetele ja juhised

1

OMAVAHENDID

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõige 1

Investeerimisühingu omavahendid võrduvad tema esimese ja teise taseme omavahendite summaga.

2

ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

Esimese taseme omavahendid võrduvad esimese taseme põhiomavahendite ja täiendavate esimese taseme omavahendite summaga.

3

ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDID

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõige 1

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 50

4

Sissemakstud kapitaliinstrumendid

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 1 punkt a ja artiklid 27–31

See hõlmab vastastikuste seltside, ühistute või samalaadsete investeerimisühingute kapitaliinstrumente (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 27–29).

Arvesse ei võeta instrumentidega seotud ülekurssi.

Arvesse võetakse avaliku sektori asutuste poolt hädaolukorras märgitud kapitaliinstrumente, kui täidetud on kõik määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 31 sätestatud tingimused.

5

Ülekurss

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 1 punkt b

Ülekurss on määratletud kohaldatavas raamatupidamistavas.

Selle kirje puhul avalikustatav summa on kirjega „Sissemakstud kapitaliinstrumendid“ seotud osa.

6

Jaotamata kasum

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 1 punkt c

Jaotamata kasum hõlmab eelmiste aastate jaotamata kasumit koos aruandeperioodi aktsepteeritava vahekasumi või aastakasumiga.

7

Eelmiste aastate jaotamata kasum

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 123 ja artikli 26 lõike 1 punkt c

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 123 on jaotamata kasum määratletud kui „eelmiste aastate jaotamata kasum või kahjum kohaldatava raamatupidamistava tähenduses“.

8

Aktsepteeritav kasum või kahjum

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 121, artikli 26 lõige 2 ja artikli 36 lõike 1 punkt a

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõikega 2 lubatakse pädevate asutuste eelneval nõusolekul võtta jaotamata kasumina arvesse aruandeperioodi vahekasumit või aastakasumit, kui täidetud on teatavad tingimused.

Teiselt poolt arvatakse vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktile a esimese taseme põhiomavahenditest maha kahjum.

9

Muu akumuleeritud koondkasum

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 1 punkt d

10

Muud reservid

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 117 ja artikli 26 lõike 1 punkt e

Asjaomane summa avalikustatakse pärast arvutamise ajal prognoositavate maksude mahaarvamist.

11

Esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimine seoses usaldatavusfiltritega

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 32–35

12

Muud vahendid

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõige 4

13

(-) ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDITEST TEHTUD MAHAARVAMISED KOKKU

Avalikustatakse ridade 14–23 kogusumma.

14

(-) Enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42

Aruandva investeerimisühingu või konsolideerimisgrupi osalused enda esimese taseme põhiomavahendites aruandekuupäeva seisuga. Kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 42 sätestatud erandeid.

Osalusi aktsiates, mis kuuluvad kirje „mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid“ alla, ei kajastata sellel real.

Avalikustatav summa hõlmab omaaktsiatega seotud ülekurssi.

15

(-) Jooksva majandusaasta kahjum

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt a

16

(-) Firmaväärtus

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 113, artikli 36 lõike 1 punkt b ja artikkel 37

17

(-) Muu immateriaalne vara

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 115, artikli 36 lõike 1 punkt b ja artikli 37 punkt a

Muu immateriaalne vara on kohaldatava raamatupidamistava alusel kajastatav immateriaalne vara, millest on maha arvatud firmaväärtus vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale.

18

(-) Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest, pärast seotud tulumaksu kohustuste mahaarvamist

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 2 punkt a

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt c

19

(-) Väljaspool finantssektorit olev oluline osalus, mis ületab 15 % omavahenditest

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 10 lõike 1 punkt a

20

(-) Finantssektorivälistes ettevõtjates olevate oluliste osaluste kogusumma, mis ületab 60 % omavahenditest

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 10 lõike 1 punkt b

21

(-) Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 2 punkt c

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt h

22

(-) Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi varad

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 2 punkt b

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt e

23

(-) Muud mahaarvamised

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõikes 1 loetletud muude mahaarvamiste summa.

24

Esimese taseme põhiomavahendid: muud kapitalielemendid, mahaarvamised ja korrigeerimised

See rida sisaldab asjakohasel juhul järgmiste kirjete summat:

—

üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 483 lõiked 1, 2 ja 3 ning artiklid 484–487);

| — | muud üleminekusätetest tulenevad esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimised (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 469–478 ja 481): üleminekusätetest tulenevate esimese taseme põhiomavahenditest tehtavate mahaarvamiste korrigeerimine; |
| --- | --- |

—

muud üleminekusätetest tulenevad esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimised (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 469–478 ja 481): üleminekusätetest tulenevate esimese taseme põhiomavahenditest tehtavate mahaarvamiste korrigeerimine;

| — | muud esimese taseme põhiomavahendite elemendid või mahaarvamised esimese taseme põhiomavahendite elemendist, mida ei saa määrata ühele ridadest 4–23. |
| --- | --- |

—

muud esimese taseme põhiomavahendite elemendid või mahaarvamised esimese taseme põhiomavahendite elemendist, mida ei saa määrata ühele ridadest 4–23.

Seda rida ei tohi kasutada selleks, et kaasata maksevõime suhtarvude arvutusse kapitalikirjeid või mahaarvamisi, mis ei ole hõlmatud määrusega (EL) 2019/2033 või määrusega (EL) nr 575/2013.

25

TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõige 1

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 61

Avalikustatakse ridade 26–28 ja 32 kogusumma.

26

Sissemakstud kapitaliinstrumendid

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 51 punkt a ning artiklid 52, 53 ja 54

Avalikustatav summa ei hõlma instrumentidega seotud ülekurssi.

27

Ülekurss

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 51 punkt b

Ülekurss on määratletud kohaldatavas raamatupidamistavas.

Selle kirje puhul avalikustatav summa on kirjega „Sissemakstud kapitaliinstrumendid“ seotud osa.

28

(-) TÄIENDAVATEST ESIMESE TASEME OMAVAHENDITEST TEHTUD MAHAARVAMISED KOKKU

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 56

Avalikustatakse ridade 29–31 kogusumma.

29

(-) Enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 52 lõike 1 punkt b, artikli 56 punkt a ja artikkel 57

Investeerimisühingu osalused enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides aruandekuupäeva seisuga. Kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 57 sätestatud erandeid.

Avalikustatav summa hõlmab omaaktsiatega seotud ülekurssi.

30

(-) Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 2 punkt c

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 56 punkt c

31

(-) Muud mahaarvamised

Kõigi muude mahaarvamiste summa vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 56, välja arvatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 56 punkti d kohased mahaarvamised, mida ei ole kajastatud eespool esitatud real 0340 või 0380.

32

Täiendavad esimese taseme omavahendid: muud kapitalielemendid, mahaarvamised ja korrigeerimised

See rida sisaldab asjakohasel juhul järgmiste kirjete summat:

| — | üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 483 lõiked 4 ja 5, artiklid 484–487 ning artiklid 489 ja 491); |
| --- | --- |

—

üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 483 lõiked 4 ja 5, artiklid 484–487 ning artiklid 489 ja 491);

| — | muud üleminekusätetest tulenevad täiendavate esimese taseme omavahendite korrigeerimised (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 472, 473a, 474, 475, 478 ja 481): üleminekusätetest tulenev mahaarvamiste korrigeerimine; |
| --- | --- |

—

muud üleminekusätetest tulenevad täiendavate esimese taseme omavahendite korrigeerimised (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 472, 473a, 474, 475, 478 ja 481): üleminekusätetest tulenev mahaarvamiste korrigeerimine;

| — | täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid ja mis arvatakse maha esimese taseme põhiomavahenditest vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktile j. Täiendavad esimese taseme omavahendid ei saa olla negatiivsed, kuid on võimalik, et mahaarvamised täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest ületavad olemasolevate täiendavate esimese taseme omavahendite kirjete summat. Sellisel juhul kajastab see kirje summat, mida on vaja real 0300 kajastatud summa suurendamiseks nullini ning mis võrdub muude mahaarvamiste kõrval real 23 kajastatud täiendavatest esimese taseme omavahenditest tehtavate mahaarvamiste sellise summa pöördväärtusega, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid. |
| --- | --- |

—

täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid ja mis arvatakse maha esimese taseme põhiomavahenditest vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktile j. Täiendavad esimese taseme omavahendid ei saa olla negatiivsed, kuid on võimalik, et mahaarvamised täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest ületavad olemasolevate täiendavate esimese taseme omavahendite kirjete summat. Sellisel juhul kajastab see kirje summat, mida on vaja real 0300 kajastatud summa suurendamiseks nullini ning mis võrdub muude mahaarvamiste kõrval real 23 kajastatud täiendavatest esimese taseme omavahenditest tehtavate mahaarvamiste sellise summa pöördväärtusega, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid.

| — | muud täiendavate esimese taseme omavahendite elemendid või mahaarvamised täiendavate esimese taseme omavahendite elemendist, mida ei saa määrata ühele ridadest 26–31. |
| --- | --- |

—

muud täiendavate esimese taseme omavahendite elemendid või mahaarvamised täiendavate esimese taseme omavahendite elemendist, mida ei saa määrata ühele ridadest 26–31.

Seda rida ei tohi kasutada selleks, et kaasata maksevõime suhtarvude arvutusse kapitalikirjeid või mahaarvamisi, mis ei ole hõlmatud määrusega (EL) 2019/2033 või määrusega (EL) nr 575/2013.

33

TEISE TASEME OMAVAHENDID

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõige 1

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 71

Avalikustatakse ridade 34–36 ja 39 kogusumma.

34

Täielikult sissemakstud otseemiteeritud kapitaliinstrumendid

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 62 punkt a ning artiklid 63–65

Avalikustatav summa ei hõlma instrumentidega seotud ülekurssi.

35

Ülekurss

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 62 punkt b ja artikkel 65

Ülekurss on määratletud kohaldatavas raamatupidamistavas.

Selle kirje puhul avalikustatav summa on kirjega „Sissemakstud kapitaliinstrumendid“ seotud osa.

36

(-) TEISE TASEME OMAVAHENDITEST TEHTUD MAHAARVAMISED KOKKU

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 66

37

(-) Enda teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 63 punkti b alapunkt i, artikli 66 punkt a ja artikkel 67

Aruandva investeerimisühingu või konsolideerimisgrupi osalused enda teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides aruandekuupäeva seisuga. Kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 67 sätestatud erandeid.

Osalusi aktsiates, mis kuuluvad kirje „mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid“ alla, ei avalikustata sellel real.

Avalikustatav summa hõlmab omaaktsiatega seotud ülekurssi.

38

(-) Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 2 punkt c

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 66 punkt c

39

Teise taseme omavahendid: muud kapitalielemendid, mahaarvamised ja korrigeerimised

See rida sisaldab asjakohasel juhul järgmiste kirjete summat:

| — | üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 483 lõiked 6 ja 7 ning artiklid 484, 486, 488, 490 ja 491); |
| --- | --- |

—

üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 483 lõiked 6 ja 7 ning artiklid 484, 486, 488, 490 ja 491);

| — | muud üleminekusätetest tulenevad teise taseme omavahendite korrigeerimised (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 472, 473a, 476, 477, 478 ja 481): üleminekusätetest tulenevate teise taseme omavahenditest tehtavate mahaarvamiste korrigeerimine; |
| --- | --- |

—

muud üleminekusätetest tulenevad teise taseme omavahendite korrigeerimised (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 472, 473a, 476, 477, 478 ja 481): üleminekusätetest tulenevate teise taseme omavahenditest tehtavate mahaarvamiste korrigeerimine;

| — | teise taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab teise taseme omavahendeid ja mis arvatakse maha täiendavatest esimese taseme omavahenditest vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 56 punktile e. Teise taseme omavahendid ei saa olla negatiivsed, kuid on võimalik, et mahaarvamised teise taseme omavahendite kirjetest ületavad olemasolevate teise taseme omavahendite kirjete summat. Sel juhul kajastab see kirje summat, mida on vaja real 33 kajastatud summa suurendamiseks nullini; |
| --- | --- |

—

teise taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab teise taseme omavahendeid ja mis arvatakse maha täiendavatest esimese taseme omavahenditest vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 56 punktile e. Teise taseme omavahendid ei saa olla negatiivsed, kuid on võimalik, et mahaarvamised teise taseme omavahendite kirjetest ületavad olemasolevate teise taseme omavahendite kirjete summat. Sel juhul kajastab see kirje summat, mida on vaja real 33 kajastatud summa suurendamiseks nullini;

| — | muud teise taseme omavahendite elemendid või mahaarvamised teise taseme omavahendite elemendist, mida ei saa määrata ühele ridadest 34–38. |
| --- | --- |

—

muud teise taseme omavahendite elemendid või mahaarvamised teise taseme omavahendite elemendist, mida ei saa määrata ühele ridadest 34–38.

Seda rida ei tohi kasutada selleks, et kaasata maksevõime suhtarvude arvutusse kapitalikirjeid või mahaarvamisi, mis ei ole hõlmatud määrusega (EL) 2019/2033 või määrusega (EL) nr 575/2013.

Vorm EU I CC2. Regulatiivsete omavahendite ja auditeeritud finantsaruannetes esitatud bilansi kooskõlastav võrdlemine

| 7. | Investeerimisühingud järgivad käesolevas lisas esitatud juhiseid, et täita VI lisas esitatud vorm EU I CC2 vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 49 lõike 1 punktile a. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Investeerimisühingud avalikustavad avaldatud finantsaruannetes esitatud bilansi. Finantsaruanded on auditeeritud finantsaruanded, mis sisaldavad teavet aasta lõpu seisuga. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Vormi read on paindlikud ja investeerimisühingud täidavad need kooskõlas oma finantsaruannetega. Omavahendite kirjed auditeeritud finantsaruannetes hõlmavad kõiki kirjeid, mis on regulatiivsete omavahendite (sealhulgas omakapital, kohustused, nt võlg) osad või on nendest maha arvatud, või muid bilansiridu, mis mõjutavad regulatiivseid omavahendeid (nt immateriaalne vara, firmaväärtus, edasilükkunud tulumaksu vara). Investeerimisühingud laiendavad vajaduse korral bilansi omavahendite kirjeid tagamaks, et kõik omavahendite avalikustamise vormi (vorm EU I CC1) komponendid on eraldi kindlaks tehtavad. Investeerimisühingud laiendavad bilansi elemente ainult nii üksikasjalikult, kui on vaja vormiga EU I CC1 nõutud komponentide kindlakstegemiseks. Avalikustamine peab olema proportsionaalne investeerimisühingu bilansi keerukusega. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Veerud on muutumatud ja need täidetakse järgmiselt.






  a. | Veerg a: investeerimisühingud kajastavad auditeeritud finantsaruannetes sisalduvas bilansis esitatud arvnäitajaid vastavalt konsolideerimise raamatupidamislikule kohaldamisalale. |
| --- | --- | --- |

10.

a.

Veerg a: investeerimisühingud kajastavad auditeeritud finantsaruannetes sisalduvas bilansis esitatud arvnäitajaid vastavalt konsolideerimise raamatupidamislikule kohaldamisalale.

| b. | Veerg b: investeerimisühingud avalikustavad arvnäitajad, mis vastavad konsolideerimise regulatiivsele kohaldamisalale. |
| --- | --- |

b.

Veerg b: investeerimisühingud avalikustavad arvnäitajad, mis vastavad konsolideerimise regulatiivsele kohaldamisalale.

| c. | Veerg c: investeerimisühingud lisavad vormi EU I CC2 omavahendite kirjete ja omavahendite avalikustamise vormi EU I CC1 asjaomaste kirjete vahele ristviited. Vormi EU I CC2 veerus c esitatud viide seotakse vormi EU I CC1 veerus b esitatud viitega. |
| --- | --- |

c.

Veerg c: investeerimisühingud lisavad vormi EU I CC2 omavahendite kirjete ja omavahendite avalikustamise vormi EU I CC1 asjaomaste kirjete vahele ristviited. Vormi EU I CC2 veerus c esitatud viide seotakse vormi EU I CC1 veerus b esitatud viitega.

| 11. | Järgmistel juhtudel, kui investeerimisühingu raamatupidamislik konsolideerimine ja regulatiivne konsolideerimine kattuvad, täidetakse üksnes veerg a ning see asjaolu avalikustatakse selgelt:






  d. | kui investeerimisühingud täidavad määruse (EL) nr 2019/2033 VI osa kohaseid investeerimisühingute usaldatavusnõuetega seotud kohustusi konsolideeritud või allkonsolideeritud alusel, kuid finantsaruannetes bilansi puhul kasutatud konsolideerimise kohaldamisala või meetod on identne määruse (EL) nr 2019/2033 I osa II jaotise 2. peatükis määratletud konsolideerimise kohaldamisala ja meetodiga, ning kui investeerimisühingud vormile lisatud selgituses selgelt märgivad, et puuduvad erinevused konsolideerimise vastavates kohaldamisalades ja meetodites. |
| --- | --- | --- |

11.

d.

kui investeerimisühingud täidavad määruse (EL) nr 2019/2033 VI osa kohaseid investeerimisühingute usaldatavusnõuetega seotud kohustusi konsolideeritud või allkonsolideeritud alusel, kuid finantsaruannetes bilansi puhul kasutatud konsolideerimise kohaldamisala või meetod on identne määruse (EL) nr 2019/2033 I osa II jaotise 2. peatükis määratletud konsolideerimise kohaldamisala ja meetodiga, ning kui investeerimisühingud vormile lisatud selgituses selgelt märgivad, et puuduvad erinevused konsolideerimise vastavates kohaldamisalades ja meetodites.

| e. | kui investeerimisühingud täidavad määruse (EL) 2019/2033 VI osas sätestatud kohustusi individuaalselt. |
| --- | --- |

e.

kui investeerimisühingud täidavad määruse (EL) 2019/2033 VI osas sätestatud kohustusi individuaalselt.

Tabel EU I CCA. Selliste omavahenditesse kuuluvate instrumentide põhitunnused, mille on emiteerinud investeerimisühing

| 12. | Investeerimisühingud järgivad käesolevas lisas esitatud juhiseid, et täita VI lisas esitatud vorm EU I CCA vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 49 lõike 1 punktile b. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Investeerimisühingud täidavad tabeli EU I CCA järgmiste kategooriate kohta: esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid ja teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Tabelid koosnevad eraldi veergudest, milles esitatakse iga regulatiivsetesse omavahenditesse kuuluva instrumendi põhitunnused. Kui sama kategooria eri instrumentidel on samad tunnused, võivad investeerimisühingud täita ainult ühe veeru ja esitada seal samad tunnused ning märkida emissioonid, millele samad tunnused osutavad.







  Juhised selliste omavahenditesse kuuluvate instrumentide põhitunnuste tabeli täitmiseks, mille on emiteerinud investeerimisühing |
| --- | --- |
| Rea number | Selgitus |
| 1 | Emitent
  Emitendi juriidiline staatus

  Vabas vormis tekst |
| 2 | Kordumatu tunnus (nt CUSIP, ISIN või Bloombergi tunnuskood suunatud pakkumiste puhul)
  Kordumatu tunnus (nt CUSIP ISIN või Bloombergi tunnuskood suunatud pakkumiste puhul).

  Vabas vormis tekst |
| 3 | Avalik või suunatud pakkumine
  Täpsustada, kas instrument on emiteeritud avaliku või suunatud pakkumise teel.

  Valida menüüst: [avalik] [suunatud] |
| 4 | Instrumendi suhtes kehtiv õigus
  Täpsustada instrumendi suhtes kehtiv õigus.

  Vabas vormis tekst |
| 5 | Instrumendi liik (liigid määrab kindlaks iga jurisdiktsioon)
  Täpsustada instrumendi liik; erineb jurisdiktsioonide lõikes.

  Esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide puhul valida instrumendi nimetus esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide loetelus, mille on avaldanud EBA.


  Muude instrumentide puhul valida menüüst: menüü valikuvõimalused näeb investeerimisühingutele ette iga jurisdiktsioon – lisada õiguslikud viited määruse (EL) 2019/2033 artiklitele iga instrumendiliigi puhul. |
| 6 | Regulatiivses kapitalis kajastatud summa (valuuta miljonites, viimase aruandekuupäeva seisuga)
  Täpsustada regulatiivsete omavahenditena kajastatud summa (kajastatud instrumendi kogusumma enne üleminekusätete kohaldamist asjaomase avalikustamistaseme puhul – aruandluskohustuste täitmisel kasutatud valuuta).

  Vabas vormis tekst – eelkõige täpsustada, kui instrumentide teatavad osad kuuluvad regulatiivsete omavahendite eri tasemete alla ning kui regulatiivsete omavahenditena kajastatud summa erineb emiteeritud summast. |
| 7 | Instrumendi nimiväärtus
  Instrumendi nimiväärtus (emiteerimise valuutas ja aruandluskohustuse täitmise valuutas).

  Vabas vormis tekst |
| 8 | Emissioonihind
  Instrumendi emiteerimise hind.

  Vabas vormis tekst |
| 9 | Tagasivõtuhind
  Instrumendi tagasivõtmise hind.

  Vabas vormis tekst |
| 10 | Raamatupidamislik liigitus
  Täpsustada raamatupidamislik liigitus.

  Valida menüüst: [aktsiakapital] [kohustused – amortiseeritud soetusmaksumus] [kohustused – õiglase väärtuse võimaluse kasutamine] [mittekontrolliv osalus konsolideeritud tütarettevõtjas] |
| 11 | Esmase emissiooni kuupäev
  Täpsustada emissiooni kuupäev.

  Vabas vormis tekst |
| 12 | Tähtajatu või tähtajaline
  Täpsustada, kas tähtajaline või tähtajatu.

  Valida menüüst: [tähtajatu] [tähtajaline] |
| 13 | Algne lõpptähtaeg
  Tähtajalise instrumendi puhul märkida algne lõpptähtaeg (päev, kuu, aasta). Tähtajatute instrumentide puhul märkida „lõpptähtaeg puudub“.

  Vabas vormis tekst |
| 14 | Tagasiost emitendi algatusel järelevalveasutuse eelneva heakskiidu korral
  Täpsustada, kas emitendil on tagasiostuõigus (kõik tagasiostuõiguse liigid).

  Valida menüüst: [jah] [ei] |
| 15 | Valitav tagasiostukuupäev, tingimuslikud tagasiostukuupäevad ja tagasivõtmisel makstav summa
  Emitendi tagasiostuõigusega instrumendi puhul täpsustada tagasiostu esimene kuupäev, kui instrumendi puhul kehtib tagasiostuõigus konkreetsel kuupäeval (päev, kuu ja aasta) ning lisaks täpsustada, kas instrumendi puhul kehtib tagasiostuõigus maksu- ja/või regulatiivse sündmuse korral. Täpsustada ka tagasivõtmise hinda. Aitab hinnata püsivust.

  Vabas vormis tekst |
| 16 | Hilisemad tagasiostukuupäevad, kui see on asjakohane
  Asjakohasel juhul täpsustada hilisemate tagasiostukuupäevade olemasolu ja sagedust. Aitab hinnata püsivust.

  Vabas vormis tekst |
| 17 | Fikseeritud või ujuv dividend/kupong
  Täpsustada, kas kupong/dividend on: instrumendi tähtaja jooksul fikseeritud või ujuv või praegu fikseeritud, kuid muutub tulevikus ujuvaks, või praegu ujuv, kuid muutub tulevikus fikseerituks.

  Valida menüüst: [fikseeritud] [ujuv] [fikseeritud, muutub ujuvaks] [ujuv, muutub fikseerituks] |
| 18 | Kupongimäär ja mis tahes seotud indeksid
  Märkida instrumendi kupongimäär ja mis tahes seotud indeks, millega kupongi/dividendimäär on seotud.

  Vabas vormis tekst |
| 19 | Dividendide maksmise piirangu olemasolu
  Täpsustada, kas instrumendilt kupongi või dividendi maksmata jätmine takistab dividendide maksmist lihtaktsiatelt (st, kas dividendide maksmisel on piirang).

  Valida menüüst: [jah], [ei] |
| 20 | Täielik kaalutlusõigus, osaline kaalutlusõigus või kohustuslik (ajaliselt)
  Täpsustada, kas emitendil on kupongi/dividendi maksmise osas täielik või osaline kaalutlusõigus või see puudub. Kui investeerimisühingul on täielik kaalutlusõigus tühistada kupongi/dividendi maksmised kõigis olukordades, peab ta valima „täielik kaalutlusõigus“ (muu hulgas, kui dividendide maksmisel on piirang, mis ei takista investeerimisühingut tühistamast makseid instrumendilt). Kui esineb tingimus, mis peab olema enne makse tühistamist täidetud (nt omavahendid alla teatava künnise), peab investeerimisühing valima „osaline kaalutlusõigus“. Kui investeerimisühing saab tühistada maksed ainult maksejõuetuse korral, tuleb valida „kohustuslik“.

  Valida menüüst: [täielik kaalutlusõigus] [osaline kaalutlusõigus] [kohustuslik]


  Vabas vormis tekst (märkida kaalutluse põhjused, dividendide maksmise käivitite olemasolu, dividendide maksmise piirangud, alternatiivne kupongimaksmise mehhanism ACSM) |
| 21 | Täielik kaalutlusõigus, osaline kaalutlusõigus või kohustuslik (summa seisukohast)
  Täpsustada, kas emitendil on kupongi/dividendi summa osas täielik või osaline kaalutlusõigus või see puudub.

  Valida menüüst: [täielik kaalutlusõigus] [osaline kaalutlusõigus] [kohustuslik] |
| 22 | Väljamakse suurendamise või muu tagasiostu ajendava tingimuse olemasolu
  Täpsustada, kas esineb väljamaksete suurendamist või muid tagasiostu ajendavaid tingimusi.

  Valida menüüst: [jah] [ei] |
| 23 | Mittekumulatiivne või kumulatiivne
  Täpsustada, kas dividendid/kupongid on kumulatiivsed või mittekumulatiivsed.

  Valida menüüst: [mittekumulatiivne] [kumulatiivne] [ACSM] |
| 24 | Vahetatav või mittevahetatav
  Täpsustada, kas instrument on vahetatav või mitte.

  Valida menüüst: [vahetatav] [mittevahetatav] |
| 25 | Kui vahetatav, vahetamise käiviti(d)
  Täpsustada tingimusi, mille alusel instrument vahetatakse, sealhulgas hetk, mil investeerimisühing ei ole enam elujõuline. Kui vahetamise saavad käivitada üks või rohkem ametiasutust, tuleb need loetleda. Kui vahetamise saavad käivitada üks või rohkem ametiasutust, tuleb need loetleda. Iga ametiasutuse puhul tuleb märkida, kas talle annavad õigusliku aluse vahetamise käivitamiseks instrumendi lepingu tingimused (lepinguline lähenemisviis) või annavad selle õigusvahendid (õiguspõhine lähenemisviis).

  Vabas vormis tekst |
| 26 | Kui vahetatav, kas täielikult või osaliselt
  Täpsustada, kas instrument vahetatakse alati täielikult, seda saab vahetada täielikult või osaliselt või vahetatakse see alati osaliselt.

  Valida menüüst: [alati täielikult] [osaliselt või täielikult] [alati osaliselt] |
| 27 | Kui vahetatav, vahetamise määr
  Märkida kõige enam kahju katva instrumendi vastu vahetamise määr.

  Vabas vormis tekst |
| 28 | Kui vahetatav, kas kohustuslik või vabatahtlik vahetamine
  Vahetatavate instrumentide puhul täpsustada, kas vahetamine on kohustuslik või mitte.

  Valida menüüst: [kohustuslik] [vabatahtlik] [ei kohaldata] ja [omanike valikul] [emitendi valikul] [nii omanike kui ka emitendi valikul] |
| 29 | Kui vahetatav, märkida instrumendi liik, mille vastu vahetatakse
  Vahetatavate instrumentide puhul täpsustada selle instrumendi liiki, mille vastu vahetatakse.

  Valida menüüst: [esimese taseme põhiomavahendid] [täiendavad esimese taseme omavahendid] [teise taseme omavahendid] [muu] |
| 30 | Kui vahetatav, märkida selle instrumendi emitent, mille vastu vahetatakse
  Kui vahetatav, märkida selle instrumendi emitent, mille vastu vahetatakse.

  Vabas vormis tekst |
| 31 | Allahindamise tunnused
  Täpsustada, kas esineb allahindamise tunnus.

  Valida menüüst: [jah] [ei] |
| 32 | Allahindamise korral selle käiviti(d)
  Märkida käiviti, mille korral allahindamine toimub, sealhulgas hetk, mil investeerimisühing ei ole enam elujõuline. Kui allahindamise saavad käivitada üks või rohkem ametiasutust, tuleb need loetleda. Kui allahindamise saavad käivitada üks või rohkem ametiasutust, tuleb need loetleda. Iga ametiasutuse puhul tuleb märkida, kas talle annavad õigusliku aluse allahindamise käivitamiseks instrumendi lepingu tingimused (lepinguline lähenemisviis) või annavad selle õigusvahendid (õiguspõhine lähenemisviis).

  Vabas vormis tekst |
| 33 | Allahindamise korral, kas osaline või täielik allahindamine
  Täpsustada, kas instrument hinnatakse alati alla täielikult, võib seda teha osaliselt või see hinnatakse alati alla osaliselt. Aitab allahindamisel hinnata kahjumi katmise võimet.

  Valida menüüst: [alati täielikult] [osaliselt või täielikult] [alati osaliselt] |
| 34 | Allahindamise korral, kas alaline või ajutine allahindamine
  Allahinnatava instrumendi kohta täpsustada, kas allahindamine on alaline või ajutine.

  Valida menüüst: [alaline] [ajutine] [ei kohaldata] |
| 35 | Ajutise allahindamise korral üleshindamise mehhanismi kirjeldus
  Kirjeldada üleshindamise mehhanismi.

  Vabas vormis tekst |
| 36 | Nõuetele mittevastavad üleminekutunnused
  Kui on nõuetele mittevastavaid tunnuseid, kirjeldada neid.
  Valige [jah] või [ei]. |
| 37 | Kui jah, täpsustada neid tunnuseid.
  Kui esineb nõuetele mittevastavaid tunnuseid, täpsustab investeerimisühing neid.

  Vabas vormis tekst |
| 38 | Link instrumendi täielikele tingimustele (viited)
  Investeerimisühingud lisavad hüperlingi, mis võimaldab juurdepääsu emissiooniprospektile, sealhulgas kõigile instrumendi tingimustele. |

14.

Juhised selliste omavahenditesse kuuluvate instrumentide põhitunnuste tabeli täitmiseks, mille on emiteerinud investeerimisühing

Rea number

Selgitus

1

Emitent

Emitendi juriidiline staatus

Vabas vormis tekst

2

Kordumatu tunnus (nt CUSIP, ISIN või Bloombergi tunnuskood suunatud pakkumiste puhul)

Kordumatu tunnus (nt CUSIP ISIN või Bloombergi tunnuskood suunatud pakkumiste puhul).

Vabas vormis tekst

3

Avalik või suunatud pakkumine

Täpsustada, kas instrument on emiteeritud avaliku või suunatud pakkumise teel.

Valida menüüst: [avalik] [suunatud]

4

Instrumendi suhtes kehtiv õigus

Täpsustada instrumendi suhtes kehtiv õigus.

Vabas vormis tekst

5

Instrumendi liik (liigid määrab kindlaks iga jurisdiktsioon)

Täpsustada instrumendi liik; erineb jurisdiktsioonide lõikes.

Esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide puhul valida instrumendi nimetus esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide loetelus, mille on avaldanud EBA.

Muude instrumentide puhul valida menüüst: menüü valikuvõimalused näeb investeerimisühingutele ette iga jurisdiktsioon – lisada õiguslikud viited määruse (EL) 2019/2033 artiklitele iga instrumendiliigi puhul.

6

Regulatiivses kapitalis kajastatud summa (valuuta miljonites, viimase aruandekuupäeva seisuga)

Täpsustada regulatiivsete omavahenditena kajastatud summa (kajastatud instrumendi kogusumma enne üleminekusätete kohaldamist asjaomase avalikustamistaseme puhul – aruandluskohustuste täitmisel kasutatud valuuta).

Vabas vormis tekst – eelkõige täpsustada, kui instrumentide teatavad osad kuuluvad regulatiivsete omavahendite eri tasemete alla ning kui regulatiivsete omavahenditena kajastatud summa erineb emiteeritud summast.

7

Instrumendi nimiväärtus

Instrumendi nimiväärtus (emiteerimise valuutas ja aruandluskohustuse täitmise valuutas).

Vabas vormis tekst

8

Emissioonihind

Instrumendi emiteerimise hind.

Vabas vormis tekst

9

Tagasivõtuhind

Instrumendi tagasivõtmise hind.

Vabas vormis tekst

10

Raamatupidamislik liigitus

Täpsustada raamatupidamislik liigitus.

Valida menüüst: [aktsiakapital] [kohustused – amortiseeritud soetusmaksumus] [kohustused – õiglase väärtuse võimaluse kasutamine] [mittekontrolliv osalus konsolideeritud tütarettevõtjas]

11

Esmase emissiooni kuupäev

Täpsustada emissiooni kuupäev.

Vabas vormis tekst

12

Tähtajatu või tähtajaline

Täpsustada, kas tähtajaline või tähtajatu.

Valida menüüst: [tähtajatu] [tähtajaline]

13

Algne lõpptähtaeg

Tähtajalise instrumendi puhul märkida algne lõpptähtaeg (päev, kuu, aasta). Tähtajatute instrumentide puhul märkida „lõpptähtaeg puudub“.

Vabas vormis tekst

14

Tagasiost emitendi algatusel järelevalveasutuse eelneva heakskiidu korral

Täpsustada, kas emitendil on tagasiostuõigus (kõik tagasiostuõiguse liigid).

Valida menüüst: [jah] [ei]

15

Valitav tagasiostukuupäev, tingimuslikud tagasiostukuupäevad ja tagasivõtmisel makstav summa

Emitendi tagasiostuõigusega instrumendi puhul täpsustada tagasiostu esimene kuupäev, kui instrumendi puhul kehtib tagasiostuõigus konkreetsel kuupäeval (päev, kuu ja aasta) ning lisaks täpsustada, kas instrumendi puhul kehtib tagasiostuõigus maksu- ja/või regulatiivse sündmuse korral. Täpsustada ka tagasivõtmise hinda. Aitab hinnata püsivust.

Vabas vormis tekst

16

Hilisemad tagasiostukuupäevad, kui see on asjakohane

Asjakohasel juhul täpsustada hilisemate tagasiostukuupäevade olemasolu ja sagedust. Aitab hinnata püsivust.

Vabas vormis tekst

17

Fikseeritud või ujuv dividend/kupong

Täpsustada, kas kupong/dividend on: instrumendi tähtaja jooksul fikseeritud või ujuv või praegu fikseeritud, kuid muutub tulevikus ujuvaks, või praegu ujuv, kuid muutub tulevikus fikseerituks.

Valida menüüst: [fikseeritud] [ujuv] [fikseeritud, muutub ujuvaks] [ujuv, muutub fikseerituks]

18

Kupongimäär ja mis tahes seotud indeksid

Märkida instrumendi kupongimäär ja mis tahes seotud indeks, millega kupongi/dividendimäär on seotud.

Vabas vormis tekst

19

Dividendide maksmise piirangu olemasolu

Täpsustada, kas instrumendilt kupongi või dividendi maksmata jätmine takistab dividendide maksmist lihtaktsiatelt (st, kas dividendide maksmisel on piirang).

Valida menüüst: [jah], [ei]

20

Täielik kaalutlusõigus, osaline kaalutlusõigus või kohustuslik (ajaliselt)

Täpsustada, kas emitendil on kupongi/dividendi maksmise osas täielik või osaline kaalutlusõigus või see puudub. Kui investeerimisühingul on täielik kaalutlusõigus tühistada kupongi/dividendi maksmised kõigis olukordades, peab ta valima „täielik kaalutlusõigus“ (muu hulgas, kui dividendide maksmisel on piirang, mis ei takista investeerimisühingut tühistamast makseid instrumendilt). Kui esineb tingimus, mis peab olema enne makse tühistamist täidetud (nt omavahendid alla teatava künnise), peab investeerimisühing valima „osaline kaalutlusõigus“. Kui investeerimisühing saab tühistada maksed ainult maksejõuetuse korral, tuleb valida „kohustuslik“.

Valida menüüst: [täielik kaalutlusõigus] [osaline kaalutlusõigus] [kohustuslik]

Vabas vormis tekst (märkida kaalutluse põhjused, dividendide maksmise käivitite olemasolu, dividendide maksmise piirangud, alternatiivne kupongimaksmise mehhanism ACSM)

21

Täielik kaalutlusõigus, osaline kaalutlusõigus või kohustuslik (summa seisukohast)

Täpsustada, kas emitendil on kupongi/dividendi summa osas täielik või osaline kaalutlusõigus või see puudub.

Valida menüüst: [täielik kaalutlusõigus] [osaline kaalutlusõigus] [kohustuslik]

22

Väljamakse suurendamise või muu tagasiostu ajendava tingimuse olemasolu

Täpsustada, kas esineb väljamaksete suurendamist või muid tagasiostu ajendavaid tingimusi.

Valida menüüst: [jah] [ei]

23

Mittekumulatiivne või kumulatiivne

Täpsustada, kas dividendid/kupongid on kumulatiivsed või mittekumulatiivsed.

Valida menüüst: [mittekumulatiivne] [kumulatiivne] [ACSM]

24

Vahetatav või mittevahetatav

Täpsustada, kas instrument on vahetatav või mitte.

Valida menüüst: [vahetatav] [mittevahetatav]

25

Kui vahetatav, vahetamise käiviti(d)

Täpsustada tingimusi, mille alusel instrument vahetatakse, sealhulgas hetk, mil investeerimisühing ei ole enam elujõuline. Kui vahetamise saavad käivitada üks või rohkem ametiasutust, tuleb need loetleda. Kui vahetamise saavad käivitada üks või rohkem ametiasutust, tuleb need loetleda. Iga ametiasutuse puhul tuleb märkida, kas talle annavad õigusliku aluse vahetamise käivitamiseks instrumendi lepingu tingimused (lepinguline lähenemisviis) või annavad selle õigusvahendid (õiguspõhine lähenemisviis).

Vabas vormis tekst

26

Kui vahetatav, kas täielikult või osaliselt

Täpsustada, kas instrument vahetatakse alati täielikult, seda saab vahetada täielikult või osaliselt või vahetatakse see alati osaliselt.

Valida menüüst: [alati täielikult] [osaliselt või täielikult] [alati osaliselt]

27

Kui vahetatav, vahetamise määr

Märkida kõige enam kahju katva instrumendi vastu vahetamise määr.

Vabas vormis tekst

28

Kui vahetatav, kas kohustuslik või vabatahtlik vahetamine

Vahetatavate instrumentide puhul täpsustada, kas vahetamine on kohustuslik või mitte.

Valida menüüst: [kohustuslik] [vabatahtlik] [ei kohaldata] ja [omanike valikul] [emitendi valikul] [nii omanike kui ka emitendi valikul]

29

Kui vahetatav, märkida instrumendi liik, mille vastu vahetatakse

Vahetatavate instrumentide puhul täpsustada selle instrumendi liiki, mille vastu vahetatakse.

Valida menüüst: [esimese taseme põhiomavahendid] [täiendavad esimese taseme omavahendid] [teise taseme omavahendid] [muu]

30

Kui vahetatav, märkida selle instrumendi emitent, mille vastu vahetatakse

Kui vahetatav, märkida selle instrumendi emitent, mille vastu vahetatakse.

Vabas vormis tekst

31

Allahindamise tunnused

Täpsustada, kas esineb allahindamise tunnus.

Valida menüüst: [jah] [ei]

32

Allahindamise korral selle käiviti(d)

Märkida käiviti, mille korral allahindamine toimub, sealhulgas hetk, mil investeerimisühing ei ole enam elujõuline. Kui allahindamise saavad käivitada üks või rohkem ametiasutust, tuleb need loetleda. Kui allahindamise saavad käivitada üks või rohkem ametiasutust, tuleb need loetleda. Iga ametiasutuse puhul tuleb märkida, kas talle annavad õigusliku aluse allahindamise käivitamiseks instrumendi lepingu tingimused (lepinguline lähenemisviis) või annavad selle õigusvahendid (õiguspõhine lähenemisviis).

Vabas vormis tekst

33

Allahindamise korral, kas osaline või täielik allahindamine

Täpsustada, kas instrument hinnatakse alati alla täielikult, võib seda teha osaliselt või see hinnatakse alati alla osaliselt. Aitab allahindamisel hinnata kahjumi katmise võimet.

Valida menüüst: [alati täielikult] [osaliselt või täielikult] [alati osaliselt]

34

Allahindamise korral, kas alaline või ajutine allahindamine

Allahinnatava instrumendi kohta täpsustada, kas allahindamine on alaline või ajutine.

Valida menüüst: [alaline] [ajutine] [ei kohaldata]

35

Ajutise allahindamise korral üleshindamise mehhanismi kirjeldus

Kirjeldada üleshindamise mehhanismi.

Vabas vormis tekst

36

Nõuetele mittevastavad üleminekutunnused

Kui on nõuetele mittevastavaid tunnuseid, kirjeldada neid.

Valige [jah] või [ei].

37

Kui jah, täpsustada neid tunnuseid.

Kui esineb nõuetele mittevastavaid tunnuseid, täpsustab investeerimisühing neid.

Vabas vormis tekst

38

Link instrumendi täielikele tingimustele (viited)

Investeerimisühingud lisavad hüperlingi, mis võimaldab juurdepääsu emissiooniprospektile, sealhulgas kõigile instrumendi tingimustele.

---

VIII LISA

ARUANDLUS GRUPI KAPITALITESTI KOHTA

| VORMID INVESTEERIMISÜHINGUTE JAOKS |
| --- |
| Vormi number | Vormi kood | Vormi / vormide rühma nimi | Lühinimi |
| | | GRUPI KAPITALITEST | |
| 11,1 | I 11.01 | OMAVAHENDITE KOOSSEIS – GRUPI KAPITALITEST | I11.1 |
| 11,2 | I 11.02 | OMAVAHENDITE INSTRUMENDID – GRUPI KAPITALITEST | I11.2 |
| 11,3 | I 11.03 | TEAVE TÜTARETTEVÕTJATE KOHTA | I11.3 |

VORMID INVESTEERIMISÜHINGUTE JAOKS

Vormi number

Vormi kood

Vormi / vormide rühma nimi

Lühinimi

GRUPI KAPITALITEST

11,1

I 11.01

OMAVAHENDITE KOOSSEIS – GRUPI KAPITALITEST

I11.1

11,2

I 11.02

OMAVAHENDITE INSTRUMENDID – GRUPI KAPITALITEST

I11.2

11,3

I 11.03

TEAVE TÜTARETTEVÕTJATE KOHTA

I11.3

I 11.01 – OMAVAHENDITE KOOSSEIS – GRUPI KAPITALITEST (I11.1)

| Rida | Kirje | Summa |
| --- | --- | --- |
| 0010 |
| 0010 | OMAVAHENDID | |
| 0020 | ESIMESE TASEME OMAVAHENDID | |
| 0030 | ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDID | |
| 0040 | Täielikult sissemakstud kapitaliinstrumendid | |
| 0050 | Ülekurss | |
| 0060 | Jaotamata kasum | |
| 0070 | Eelmiste aastate jaotamata kasum | |
| 0080 | Aktsepteeritav kasum | |
| 0090 | Muu akumuleeritud koondkasum | |
| 0100 | Muud reservid | |
| 0120 | Esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimine seoses usaldatavusfiltritega | |
| 0130 | Muud vahendid | |
| 0145 | (-) ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDITEST TEHTUD MAHAARVAMISED KOKKU | |
| 0150 | (-) Enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid | |
| 0190 | (-) Jooksva majandusaasta kahjum | |
| 0200 | (-) Firmaväärtus | |
| 0210 | (-) Muu immateriaalne vara | |
| 0220 | (-) Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest, pärast seotud tulumaksu kohustuste mahaarvamist | |
| 0230 | (-) Väljaspool finantssektorit olev oluline osalus, mis ületab 15 % omavahenditest | |
| 0240 | (-) Finantssektorivälistes ettevõtjates olevate oluliste osaluste kogusumma, mis ületab 60 % omavahenditest | |
| 0250 | (-) Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut | |
| 0270 | (-) Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi varad | |
| 0280 | (-) Muud mahaarvamised | |
| 0295 | Esimese taseme põhiomavahendid: muud kapitalielemendid, mahaarvamised ja korrigeerimised | |
| 0300 | TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID | |
| 0310 | Täielikult sissemakstud otseemiteeritud kapitaliinstrumendid | |
| 0320 | Ülekurss | |
| 0335 | (-) TÄIENDAVATEST ESIMESE TASEME OMAVAHENDITEST TEHTUD MAHAARVAMISED KOKKU | |
| 0340 | (-) Enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid | |
| 0380 | (-) Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut | |
| 0400 | (-) Muud mahaarvamised | |
| 0415 | Täiendavad esimese taseme omavahendid: muud kapitalielemendid, mahaarvamised ja korrigeerimised | |
| 0420 | TEISE TASEME OMAVAHENDID | |
| 0430 | Täielikult sissemakstud otseemiteeritud kapitaliinstrumendid | |
| 0440 | Ülekurss | |
| 0455 | (-) TEISE TASEME OMAVAHENDITEST TEHTUD MAHAARVAMISED KOKKU | |
| 0460 | (-) Enda teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid | |
| 0500 | (-) Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus emaettevõtjal ei ole olulist investeeringut | |
| 0525 | Teise taseme omavahendid: muud kapitalielemendid, mahaarvamised ja korrigeerimised | |

Rida

Kirje

Summa

0010

0010

OMAVAHENDID

0020

ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

0030

ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDID

0040

Täielikult sissemakstud kapitaliinstrumendid

0050

Ülekurss

0060

Jaotamata kasum

0070

Eelmiste aastate jaotamata kasum

0080

Aktsepteeritav kasum

0090

Muu akumuleeritud koondkasum

0100

Muud reservid

0120

Esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimine seoses usaldatavusfiltritega

0130

Muud vahendid

0145

(-) ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDITEST TEHTUD MAHAARVAMISED KOKKU

0150

(-) Enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid

0190

(-) Jooksva majandusaasta kahjum

0200

(-) Firmaväärtus

0210

(-) Muu immateriaalne vara

0220

(-) Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest, pärast seotud tulumaksu kohustuste mahaarvamist

0230

(-) Väljaspool finantssektorit olev oluline osalus, mis ületab 15 % omavahenditest

0240

(-) Finantssektorivälistes ettevõtjates olevate oluliste osaluste kogusumma, mis ületab 60 % omavahenditest

0250

(-) Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

0270

(-) Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi varad

0280

(-) Muud mahaarvamised

0295

Esimese taseme põhiomavahendid: muud kapitalielemendid, mahaarvamised ja korrigeerimised

0300

TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

0310

Täielikult sissemakstud otseemiteeritud kapitaliinstrumendid

0320

Ülekurss

0335

(-) TÄIENDAVATEST ESIMESE TASEME OMAVAHENDITEST TEHTUD MAHAARVAMISED KOKKU

0340

(-) Enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid

0380

(-) Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus investeerimisühingul ei ole olulist investeeringut

0400

(-) Muud mahaarvamised

0415

Täiendavad esimese taseme omavahendid: muud kapitalielemendid, mahaarvamised ja korrigeerimised

0420

TEISE TASEME OMAVAHENDID

0430

Täielikult sissemakstud otseemiteeritud kapitaliinstrumendid

0440

Ülekurss

0455

(-) TEISE TASEME OMAVAHENDITEST TEHTUD MAHAARVAMISED KOKKU

0460

(-) Enda teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid

0500

(-) Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus emaettevõtjal ei ole olulist investeeringut

0525

Teise taseme omavahendid: muud kapitalielemendid, mahaarvamised ja korrigeerimised

I 11.02 – OMAVAHENDITE INSTRUMENDID – GRUPI KAPITALITEST (I11.2)

| | | Summa |
| --- | --- | --- |
| Rida | Kirje | 0010 |
| 0010 | Sellisesse investeerimisühingugruppi kuuluvate finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus emaettevõtjal on neis ettevõtjates oluline investeering | |
| 0020 | Sellisesse investeerimisühingugruppi kuuluvate finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus emaettevõtjal on neis ettevõtjates oluline investeering | |
| 0030 | Sellisesse investeerimisühingugruppi kuuluvate finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus emaettevõtjal on neis ettevõtjates oluline investeering | |
| 0040 | Finantssektori ettevõtjate osalused investeerimisühingugrupis selles ulatuses, milles need ei kujuta endast grupi sellise ettevõtja omavahendeid, kellesse emaettevõtja on investeerinud | |
| 0050 | Investeerimisühingugruppi kuuluvate finantssektori ettevõtjate allutatud nõuded | |
| 0060 | Tingimuslikud kohustused investeerimisühingugruppi kuuluvate ettevõtjate kasuks | |
| 0070 | Tütarettevõtjate omavahendite nõuded kokku | |

Summa

Rida

Kirje

0010

0010

Sellisesse investeerimisühingugruppi kuuluvate finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus emaettevõtjal on neis ettevõtjates oluline investeering

0020

Sellisesse investeerimisühingugruppi kuuluvate finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus emaettevõtjal on neis ettevõtjates oluline investeering

0030

Sellisesse investeerimisühingugruppi kuuluvate finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus emaettevõtjal on neis ettevõtjates oluline investeering

0040

Finantssektori ettevõtjate osalused investeerimisühingugrupis selles ulatuses, milles need ei kujuta endast grupi sellise ettevõtja omavahendeid, kellesse emaettevõtja on investeerinud

0050

Investeerimisühingugruppi kuuluvate finantssektori ettevõtjate allutatud nõuded

0060

Tingimuslikud kohustused investeerimisühingugruppi kuuluvate ettevõtjate kasuks

0070

Tütarettevõtjate omavahendite nõuded kokku

I 11.03: TEAVE TÜTARETTEVÕTJATE KOHTA (I11.3)

| Kood | Koodi liik | Ettevõtja nimi | Emaettevõtja / tütarettevõtja | Riik | Emaettevõtja investeeringud | Emaettevõtja tingimuslikud kohustused ettevõtja kasuks | Omavahendite nõuded kokku | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CET1 | AT1 | T2 | Osalused | Allutatud nõuded | Püsiv miinimumkapital | K-teguri nõue | Püsivate üldkulude nõue |
| | Valitsetav vara | Hoitav klientide raha – eraldi kontodel | Hoitav klientide raha – eraldamata kontodel | Hoitav ja hallatav vara | Käideldavad kliendi korraldused – kassatehingud | Käideldavad kliendi korraldused – tuletistehingud | K-netopositsiooniriski nõue | Kliiringu tagatis | Tehingu vastaspoole makseviivitus | Päevane kauplemismaht – kassatehingud | Päevane kauplemismaht – tuletistehingud | K-kontsentratsiooniriski nõue |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 | 0100 | 0110 | 0120 | 0130 | 0140 | 0150 | 0160 | 0170 | 0180 | 0190 | 0200 | 0210 | 0220 | 0230 | 0240 | 0250 | 0260 | 0270 |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Kood

Koodi liik

Ettevõtja nimi

Emaettevõtja / tütarettevõtja

Riik

Emaettevõtja investeeringud

Emaettevõtja tingimuslikud kohustused ettevõtja kasuks

Omavahendite nõuded kokku

CET1

AT1

T2

Osalused

Allutatud nõuded

Püsiv miinimumkapital

K-teguri nõue

Püsivate üldkulude nõue

Valitsetav vara

Hoitav klientide raha – eraldi kontodel

Hoitav klientide raha – eraldamata kontodel

Hoitav ja hallatav vara

Käideldavad kliendi korraldused – kassatehingud

Käideldavad kliendi korraldused – tuletistehingud

K-netopositsiooniriski nõue

Kliiringu tagatis

Tehingu vastaspoole makseviivitus

Päevane kauplemismaht – kassatehingud

Päevane kauplemismaht – tuletistehingud

K-kontsentratsiooniriski nõue

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0090

0100

0110

0120

0130

0140

0150

0160

0170

0180

0190

0200

0210

0220

0230

0240

0250

0260

0270

---

IX LISA

ARUANDLUS GRUPI KAPITALITESTI KOHTA

Sisukord

| I OSA. | ÜLDISED JUHISED | 162 |
| --- | --- | --- |

I OSA.

| 1. | Struktuur ja põhimõtted | 162 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Struktuur | 162 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Nummerdamise põhimõtted | 162 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Märgipõhimõtted | 162 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| II OSA. | VORMIDE TÄITMISE JUHISED | 163 |
| --- | --- | --- |

II OSA.

| 1. | OMAVAHENDID: TASE, KOOSSEIS, NÕUDED JA ARVUTAMINE | 163 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1 | Üldised märkused | 163 |
| --- | --- | --- |

1.1

| 1.2. | I 11.01 – OMAVAHENDITE KOOSSEIS – GRUPI KAPITALITEST (I11.1) | 163 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | Juhised konkreetsete kirjete kohta | 163 |
| --- | --- | --- |

1.2.1.

| 1.3 | I 11.02 – OMAVAHENDITE NÕUDED – GRUPI KAPITALITEST (I11.2) | 169 |
| --- | --- | --- |

1.3

| 1.3.1. | Juhised konkreetsete kirjete kohta | 169 |
| --- | --- | --- |

1.3.1.

| 1.4 | IF 11.03 TEAVE TÜTARETTEVÕTJATE KOHTA (IF11.3) | 170 |
| --- | --- | --- |

1.4

| 1.4.1. | Juhised konkreetsete kirjete kohta | 170 |
| --- | --- | --- |

1.4.1.

I OSA.   ÜLDISED JUHISED

1.   Struktuur ja põhimõtted

1.1.   Struktuur

| 1. | Üldiselt koosneb grupi kapitalitesti aruandlus kahest vormist:






  a) | omavahendite koosseis; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

omavahendite koosseis;

| b) | omavahenditesse kuuluvad instrumendid. |
| --- | --- |

b)

omavahenditesse kuuluvad instrumendid.

| 2. | Iga vormi puhul on esitatud viited õigussätetele. Üksikasjalikum teave iga vormide kogumi esitamise üldpõhimõtete kohta, juhised konkreetsete kirjete kohta ja valideerimiseeskirjad esitatakse käesoleva rakendusmääruse selles osas. |
| --- | --- |

2.

1.2.   Nummerdamise põhimõtted

| 3. | Vormide veergudele, ridadele ja lahtritele viitamisel on käesolevas dokumendis aluseks võetud punktides 4–7 kirjeldatud nummerdamispõhimõtted. Need numbrilised koodid on valideerimiseeskirjades laialdaselt kasutusel. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Juhistes kasutatakse järgmisel kujul olevat üldist märget: {vorm; rida; veerg}. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kui ühe vormi sees tehtavate valideerimiste korral kasutatakse ainult selles vormis sisalduvaid andmepunkte, siis vormile märkes ei viidata: {rida; veerg}. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ainult ühte veergu sisaldavate vormide puhul viidatakse ainult ridadele: {vorm; rida} |
| --- | --- |

6.

| 7. | Tärni kasutatakse selle tähistamiseks, et valideerimisele kuulub eelnevalt kindlaks määratud rida või veerg. |
| --- | --- |

7.

1.3.   Märgipõhimõtted

| 8. | Mis tahes summa, mis suurendab omavahendeid või omavahendite nõudeid või likviidsusnõudeid kajastatakse aruandes positiivse arvuna. Seevastu iga summa, mis vähendab summaarseid omavahendeid või omavahendite nõudeid, kajastatakse aruandes negatiivse arvuna. Kui kirje nimetuse ees on miinusmärk (–), ei esitata kõnealuse kirje puhul positiivset arvu. |
| --- | --- |

8.

II OSA.   VORMIDE TÄITMISE JUHISED

1.   OMAVAHENDID: TASE, KOOSSEIS, NÕUDED JA ARVUTAMINE

1.1   Üldised märkused

| 10. | Omavahendite ülevaate jaotis sisaldab teavet investeerimisühingu hoitavate omavahendite ja tema omavahendite nõuete kohta. See koosneb kahest vormist.






  a) | Vormis I 11.01 kajastatakse investeerimisühingu hoitavate omavahendite koosseisu: esimese taseme põhiomavahendid, täiendavad esimese taseme omavahendid ja teise taseme omavahendid. |
| --- | --- | --- |

10.

a)

Vormis I 11.01 kajastatakse investeerimisühingu hoitavate omavahendite koosseisu: esimese taseme põhiomavahendid, täiendavad esimese taseme omavahendid ja teise taseme omavahendid.

| b) | Vormis I 11.02 esitatakse teave omavahendite nõuete kohta seoses grupi kapitalitestiga, st grupisisesed osalused, tingimuslikud kohustused ja tütarettevõtjate omavahendite nõuded kokku. |
| --- | --- |

b)

Vormis I 11.02 esitatakse teave omavahendite nõuete kohta seoses grupi kapitalitestiga, st grupisisesed osalused, tingimuslikud kohustused ja tütarettevõtjate omavahendite nõuded kokku.

| c) | Vormis I 11.03 esitatakse asjakohane teave finantssektori ettevõtjate kapitalinõuete, tingimuslike kohustuste, allutatud nõuete ja osaluste kohta tütarettevõtja tasandil ettevõtjate kaupa. |
| --- | --- |

c)

Vormis I 11.03 esitatakse asjakohane teave finantssektori ettevõtjate kapitalinõuete, tingimuslike kohustuste, allutatud nõuete ja osaluste kohta tütarettevõtja tasandil ettevõtjate kaupa.

| 11. | Kõnealuste vormide kirjetes üleminekusätetest tulenevaid korrigeerimisi arvesse ei võeta. See tähendab, et arvväärtused (välja arvatud juhul, kui üleminekuline omavahendite nõue on konkreetselt välja toodud) arvutatakse vastavalt lõppsätetele (st nagu üleminekusätteid ei oleks). |
| --- | --- |

11.

1.2.   I 11.01 – OMAVAHENDITE KOOSSEIS – GRUPI KAPITALITEST (I11.1)

1.2.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Rida | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010 | OMAVAHENDID

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõige 1
  Investeerimisühingu omavahendid võrduvad tema esimese ja teise taseme omavahendite summaga. |
| 0020 | ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

  Esimese taseme omavahendid võrduvad esimese taseme põhiomavahendite ja täiendavate esimese taseme omavahendite summaga. |
| 0030 | ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDID

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõige 1
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 50 |
| 0040 | Täielikult sissemakstud kapitaliinstrumendid

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 1 punkt a ja artiklid 27–31
  See hõlmab vastastikuste seltside, ühistute või samalaadsete investeerimisühingute kapitaliinstrumente (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 27–29).
  Arvesse ei võeta instrumentidega seotud ülekurssi.
  Arvesse võetakse avaliku sektori asutuste poolt hädaolukorras märgitud kapitaliinstrumente, kui täidetud on kõik määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 31 sätestatud tingimused. |
| 0050 | Ülekurss

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 1 punkt b
  Ülekurss on määratletud kohaldatavas raamatupidamistavas.
  Selle kirje puhul kajastatav summa on kirjega „Sissemakstud kapitaliinstrumendid“ seotud osa. |
| 0060 | Jaotamata kasum

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 1 punkt c
  Jaotamata kasum hõlmab eelmiste aastate jaotamata kasumit koos aruandeperioodi aktsepteeritava vahekasumi või aastakasumiga.
  Kajastatakse ridade 0070 ja 0080 kogusumma. |
| 0070 | Eelmiste aastate jaotamata kasum

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 123 ja artikli 26 lõike 1 punkt c
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 123 on jaotamata kasum määratletud kui „eelmiste aastate jaotamata kasum või kahjum kohaldatava raamatupidamistava tähenduses“. |
| 0080 | Aktsepteeritav kasum

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 121, artikli 26 lõige 2 ja artikli 36 lõike 1 punkt a
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõikega 2 lubatakse pädevate asutuste eelneval nõusolekul võtta jaotamata kasumina arvesse aruandeperioodi vahekasumit või aastakasumit, kui täidetud on teatavad tingimused. |
| 0090 | Muu akumuleeritud koondkasum

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 1 punkt d |
| 0100 | Muud reservid

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 117 ja artikli 26 lõike 1 punkt e
  Asjaomane summa kajastatakse pärast arvutamise ajal prognoositavate maksude mahaarvamist. |
| 0120 | Esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimine seoses usaldatavusfiltritega

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i
  Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 32–35 |
| 0130 | Muud vahendid

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõige 4 |
| 0145 | (-) ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDITEST TEHTUD MAHAARVAMISED KOKKU

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 8 lõike 2 punkt a ja määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõige 1, välja arvatud kõnealuse lõike punkt i
  Kajastatakse ridade 0150 ja 0190–0280 kogusumma. |
| 0150 | (-) Enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42
  Aruandva investeerimisühingu või konsolideerimisgrupi osalused enda esimese taseme põhiomavahendites aruandekuupäeva seisuga. Kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 42 sätestatud erandeid.
  Osalusi aktsiates, mis kuuluvad kirje „mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid“ alla, ei kajastata sellel real.
  Kajastatav summa hõlmab omaaktsiatega seotud ülekurssi. |
| 0190 | (-) Jooksva majandusaasta kahjum

  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt a |
| 0200 | (-) Firmaväärtus

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 113, artikli 36 lõike 1 punkt b ja artikkel 37 |
| 0210 | (-) Muu immateriaalne vara

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 115, artikli 36 lõike 1 punkt b ja artikli 37 punkt a
  Muu immateriaalne vara on kohaldatava raamatupidamistava alusel kajastatav immateriaalne vara, millest on maha arvatud firmaväärtus vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale. |
| 0220 | (-) Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest, pärast seotud tulumaksu kohustuste mahaarvamist

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 2 punkt a
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt c |
| 0230 | (-) Väljaspool finantssektorit olev oluline osalus, mis ületab 15 % omavahenditest

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 10 lõike 1 punkt a |
| 0240 | (-) Finantssektorivälistes ettevõtjates olevate oluliste osaluste kogusumma, mis ületab 60 % omavahenditest

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 10 lõike 1 punkt b |
| 0250 | (-) Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus emaettevõtjal ei ole olulist investeeringut

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 2 punkt c
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt h
  Sellel real tähendab liidus tegutsev emaettevõtja liidus emaettevõtjana tegutsevat investeerimisühingut, liidus emaettevõtjana tegutsevat investeerimisvaldusettevõtjat, liidus emaettevõtjana tegutsevat segafinantsvaldusettevõtjat või mis tahes muud emaettevõtjat, kes on investeerimisühing, finantseerimisasutus, abiettevõtja või seotud vahendaja. |
| 0270 | (-) Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi varad

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 2 punkt b
  Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt e |
| 0280 | (-) Muud mahaarvamised

  Kõigi muude mahaarvamiste summa vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõikele 1, välja arvatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkti i kohased mahaarvamised, mida ei ole kajastatud eespool ridadel 0150–0270. |
| 0295 | Esimese taseme põhiomavahendid: muud kapitalielemendid, mahaarvamised ja korrigeerimised

  See rida sisaldab asjakohasel juhul järgmiste kirjete summat:






  — | üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 483 lõiked 1, 2 ja 3 ning artiklid 484–487); |

Rida

Viited õigussätetele ja juhised

0010

OMAVAHENDID

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõige 1

Investeerimisühingu omavahendid võrduvad tema esimese ja teise taseme omavahendite summaga.

0020

ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

Esimese taseme omavahendid võrduvad esimese taseme põhiomavahendite ja täiendavate esimese taseme omavahendite summaga.

0030

ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDID

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõige 1

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 50

0040

Täielikult sissemakstud kapitaliinstrumendid

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 1 punkt a ja artiklid 27–31

See hõlmab vastastikuste seltside, ühistute või samalaadsete investeerimisühingute kapitaliinstrumente (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 27–29).

Arvesse ei võeta instrumentidega seotud ülekurssi.

Arvesse võetakse avaliku sektori asutuste poolt hädaolukorras märgitud kapitaliinstrumente, kui täidetud on kõik määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 31 sätestatud tingimused.

0050

Ülekurss

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 1 punkt b

Ülekurss on määratletud kohaldatavas raamatupidamistavas.

Selle kirje puhul kajastatav summa on kirjega „Sissemakstud kapitaliinstrumendid“ seotud osa.

0060

Jaotamata kasum

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 1 punkt c

Jaotamata kasum hõlmab eelmiste aastate jaotamata kasumit koos aruandeperioodi aktsepteeritava vahekasumi või aastakasumiga.

Kajastatakse ridade 0070 ja 0080 kogusumma.

0070

Eelmiste aastate jaotamata kasum

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 123 ja artikli 26 lõike 1 punkt c

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punktis 123 on jaotamata kasum määratletud kui „eelmiste aastate jaotamata kasum või kahjum kohaldatava raamatupidamistava tähenduses“.

0080

Aktsepteeritav kasum

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 121, artikli 26 lõige 2 ja artikli 36 lõike 1 punkt a

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõikega 2 lubatakse pädevate asutuste eelneval nõusolekul võtta jaotamata kasumina arvesse aruandeperioodi vahekasumit või aastakasumit, kui täidetud on teatavad tingimused.

0090

Muu akumuleeritud koondkasum

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 26 lõike 1 punkt d

0100

Muud reservid

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 117 ja artikli 26 lõike 1 punkt e

Asjaomane summa kajastatakse pärast arvutamise ajal prognoositavate maksude mahaarvamist.

0120

Esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimine seoses usaldatavusfiltritega

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 32–35

0130

Muud vahendid

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõige 4

0145

(-) ESIMESE TASEME PÕHIOMAVAHENDITEST TEHTUD MAHAARVAMISED KOKKU

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 8 lõike 2 punkt a ja määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõige 1, välja arvatud kõnealuse lõike punkt i

Kajastatakse ridade 0150 ja 0190–0280 kogusumma.

0150

(-) Enda esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt f ja artikkel 42

Aruandva investeerimisühingu või konsolideerimisgrupi osalused enda esimese taseme põhiomavahendites aruandekuupäeva seisuga. Kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 42 sätestatud erandeid.

Osalusi aktsiates, mis kuuluvad kirje „mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid“ alla, ei kajastata sellel real.

Kajastatav summa hõlmab omaaktsiatega seotud ülekurssi.

0190

(-) Jooksva majandusaasta kahjum

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt a

0200

(-) Firmaväärtus

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 113, artikli 36 lõike 1 punkt b ja artikkel 37

0210

(-) Muu immateriaalne vara

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 4 lõike 1 punkt 115, artikli 36 lõike 1 punkt b ja artikli 37 punkt a

Muu immateriaalne vara on kohaldatava raamatupidamistava alusel kajastatav immateriaalne vara, millest on maha arvatud firmaväärtus vastavalt kohaldatavale raamatupidamistavale.

0220

(-) Tulevasel kasumlikkusel põhinev edasilükkunud tulumaksu vara, mis ei tulene ajutistest erinevustest, pärast seotud tulumaksu kohustuste mahaarvamist

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 2 punkt a

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt c

0230

(-) Väljaspool finantssektorit olev oluline osalus, mis ületab 15 % omavahenditest

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 10 lõike 1 punkt a

0240

(-) Finantssektorivälistes ettevõtjates olevate oluliste osaluste kogusumma, mis ületab 60 % omavahenditest

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 10 lõike 1 punkt b

0250

(-) Selliste finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus emaettevõtjal ei ole olulist investeeringut

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 2 punkt c

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt h

Sellel real tähendab liidus tegutsev emaettevõtja liidus emaettevõtjana tegutsevat investeerimisühingut, liidus emaettevõtjana tegutsevat investeerimisvaldusettevõtjat, liidus emaettevõtjana tegutsevat segafinantsvaldusettevõtjat või mis tahes muud emaettevõtjat, kes on investeerimisühing, finantseerimisasutus, abiettevõtja või seotud vahendaja.

0270

(-) Kindlaksmääratud hüvitisega pensionifondi varad

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 2 punkt b

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkt e

0280

(-) Muud mahaarvamised

Kõigi muude mahaarvamiste summa vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõikele 1, välja arvatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punkti i kohased mahaarvamised, mida ei ole kajastatud eespool ridadel 0150–0270.

0295

Esimese taseme põhiomavahendid: muud kapitalielemendid, mahaarvamised ja korrigeerimised

See rida sisaldab asjakohasel juhul järgmiste kirjete summat:

—

üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 483 lõiked 1, 2 ja 3 ning artiklid 484–487);

| — | muud üleminekusätetest tulenevad esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimised (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 469–478 ja 481): üleminekusätetest tulenevate esimese taseme põhiomavahenditest tehtavate mahaarvamiste korrigeerimine; |
| --- | --- |

—

muud üleminekusätetest tulenevad esimese taseme põhiomavahendite korrigeerimised (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 469–478 ja 481): üleminekusätetest tulenevate esimese taseme põhiomavahenditest tehtavate mahaarvamiste korrigeerimine;

| — | muud esimese taseme põhiomavahendite elemendid või mahaarvamised esimese taseme põhiomavahendite elemendist, mida ei saa määrata ühele ridadest 0040–0280. |
| --- | --- |

—

muud esimese taseme põhiomavahendite elemendid või mahaarvamised esimese taseme põhiomavahendite elemendist, mida ei saa määrata ühele ridadest 0040–0280.

Seda rida ei tohi kasutada selleks, et kaasata maksevõime suhtarvude arvutusse kapitalikirjeid või mahaarvamisi, mis ei ole hõlmatud määrusega (EL) 2019/2033 või (EL) nr 575/2013.

0300

TÄIENDAVAD ESIMESE TASEME OMAVAHENDID

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõige 1

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 61

0310

Täielikult sissemakstud otseemiteeritud kapitaliinstrumendid

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 51 punkt a ning artiklid 52, 53 ja 54

Kajastatav summa ei hõlma instrumentidega seotud ülekurssi.

0320

Ülekurss

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 51 punkt b

Ülekurss on määratletud kohaldatavas raamatupidamistavas.

Selle kirje puhul kajastatav summa on kirjega „Sissemakstud kapitaliinstrumendid“ seotud osa.

0335

(-) TÄIENDAVATEST ESIMESE TASEME OMAVAHENDITEST TEHTUD MAHAARVAMISED KOKKU

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 56, välja arvatud kõnealuse artikli punkt d

Kajastatakse ridade 0340, 0380 ja 0400 kogusumma.

0340

(-) Enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 52 lõike 1 punkt b, artikli 56 punkt a ja artikkel 57

Investeerimisühingu osalused enda täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides aruandekuupäeva seisuga. Kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 57 sätestatud erandeid.

Kajastatav summa hõlmab omaaktsiatega seotud ülekurssi.

0380

(-) Selliste finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus emaettevõtjal ei ole olulist investeeringut

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 2 punkt c

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 56 punkt c

Sellel real tähendab liidus tegutsev emaettevõtja liidus emaettevõtjana tegutsevat investeerimisühingut, liidus emaettevõtjana tegutsevat investeerimisvaldusettevõtjat, liidus emaettevõtjana tegutsevat segafinantsvaldusettevõtjat või mis tahes muud emaettevõtjat, kes on investeerimisühing, finantseerimisasutus, abiettevõtja või seotud vahendaja.

0400

(-) Muud mahaarvamised

Kõigi muude mahaarvamiste summa vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artiklile 56, välja arvatud määruse (EL) nr 575/2013 artikli 56 punkti d kohased mahaarvamised, mida ei ole kajastatud eespool real 0340 või 0380.

0415

Täiendavad esimese taseme omavahendid: muud kapitalielemendid, mahaarvamised ja korrigeerimised

See rida sisaldab asjakohasel juhul järgmiste kirjete summat:

| — | üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 483 lõiked 4 ja 5, artiklid 484–487 ning artiklid 489 ja 491); |
| --- | --- |

—

üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 483 lõiked 4 ja 5, artiklid 484–487 ning artiklid 489 ja 491);

| — | muud üleminekusätetest tulenevad täiendavate esimese taseme omavahendite korrigeerimised (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 472, 473a, 474, 475, 478 ja 481): üleminekusätetest tulenev mahaarvamiste korrigeerimine; |
| --- | --- |

—

muud üleminekusätetest tulenevad täiendavate esimese taseme omavahendite korrigeerimised (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 472, 473a, 474, 475, 478 ja 481): üleminekusätetest tulenev mahaarvamiste korrigeerimine;

| — | täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid ja mis arvatakse maha esimese taseme põhiomavahenditest vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktile j. Täiendavad esimese taseme omavahendid ei saa olla negatiivsed, kuid on võimalik, et mahaarvamised täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest ületavad olemasolevate täiendavate esimese taseme omavahendite kirjete summat. Sellisel juhul kajastab see kirje summat, mida on vaja real 0300 kajastatud summa suurendamiseks nullini ning mis võrdub muude mahaarvamiste kõrval real 0280 kajastatud täiendavatest esimese taseme omavahenditest tehtavate mahaarvamiste sellise summa pöördväärtusega, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid; |
| --- | --- |

—

täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid ja mis arvatakse maha esimese taseme põhiomavahenditest vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktile j. Täiendavad esimese taseme omavahendid ei saa olla negatiivsed, kuid on võimalik, et mahaarvamised täiendavate esimese taseme omavahendite kirjetest ületavad olemasolevate täiendavate esimese taseme omavahendite kirjete summat. Sellisel juhul kajastab see kirje summat, mida on vaja real 0300 kajastatud summa suurendamiseks nullini ning mis võrdub muude mahaarvamiste kõrval real 0280 kajastatud täiendavatest esimese taseme omavahenditest tehtavate mahaarvamiste sellise summa pöördväärtusega, mis ületab täiendavaid esimese taseme omavahendeid;

| — | muud täiendavate esimese taseme omavahendite elemendid või mahaarvamised täiendavate esimese taseme omavahendite elemendist, mida ei saa määrata ühele ridadest 0310–0400. |
| --- | --- |

—

muud täiendavate esimese taseme omavahendite elemendid või mahaarvamised täiendavate esimese taseme omavahendite elemendist, mida ei saa määrata ühele ridadest 0310–0400.

Seda rida ei tohi kasutada selleks, et kaasata maksevõime suhtarvude arvutusse kapitalikirjeid või mahaarvamisi, mis ei ole hõlmatud määrusega (EL) 2019/2033 või (EL) nr 575/2013.

0420

TEISE TASEME OMAVAHENDID

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõige 1

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 71

Kajastatakse ridade 0430–0455 ja 0525 kogusumma.

0430

Täielikult sissemakstud otseemiteeritud kapitaliinstrumendid

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 62 punkt a ning artiklid 63–65

Kajastatav summa ei hõlma instrumentidega seotud ülekurssi.

0440

Ülekurss

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 62 punkt b ja artikkel 65

Ülekurss on määratletud kohaldatavas raamatupidamistavas.

Selle kirje puhul kajastatav summa on kirjega „Sissemakstud kapitaliinstrumendid“ seotud osa.

0455

(-) TEISE TASEME OMAVAHENDITEST TEHTUD MAHAARVAMISED KOKKU

Määruse (EL) nr 575/2013 artikkel 66, välja arvatud kõnealuse artikli punkt d

0460

(-) Enda teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 1 punkt i

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 63 punkti b alapunkt i, artikli 66 punkt a ja artikkel 67

Aruandva investeerimisühingu või konsolideerimisgrupi osalused enda teise taseme omavahenditesse kuuluvates instrumentides aruandekuupäeva seisuga. Kohaldatakse määruse (EL) nr 575/2013 artiklis 67 sätestatud erandeid.

Osalusi aktsiates, mis kuuluvad kirje „mitteaktsepteeritavad kapitaliinstrumendid“ alla, ei kajastata sellel real.

Kajastatav summa hõlmab omaaktsiatega seotud ülekurssi.

0500

(-) Selliste finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus emaettevõtjal ei ole olulist investeeringut

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 9 lõike 2 punkt c

Määruse (EL) nr 575/2013 artikli 66 punkt c

Sellel real tähendab liidus tegutsev emaettevõtja liidus emaettevõtjana tegutsevat investeerimisühingut, liidus emaettevõtjana tegutsevat investeerimisvaldusettevõtjat, liidus emaettevõtjana tegutsevat segafinantsvaldusettevõtjat või mis tahes muud emaettevõtjat, kes on investeerimisühing, finantseerimisasutus, abiettevõtja või seotud vahendaja.

0525

Teise taseme omavahendid: muud kapitalielemendid, mahaarvamised ja korrigeerimised

See rida sisaldab asjakohasel juhul järgmiste kirjete summat:

| — | üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 483 lõiked 6 ja 7 ning artiklid 484, 486, 488, 490 ja 491); |
| --- | --- |

—

üleminekusätetest tulenev korrigeerimine seoses varasemalt kehtinud nõuete ajutise kohaldamisega teise taseme omavahenditesse kuuluvate instrumentide suhtes (määruse (EL) nr 575/2013 artikli 483 lõiked 6 ja 7 ning artiklid 484, 486, 488, 490 ja 491);

| — | muud üleminekusätetest tulenevad teise taseme omavahendite korrigeerimised (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 472, 473a, 476, 477, 478 ja 481): üleminekusätetest tulenevate teise taseme omavahenditest tehtavate mahaarvamiste korrigeerimine; |
| --- | --- |

—

muud üleminekusätetest tulenevad teise taseme omavahendite korrigeerimised (määruse (EL) nr 575/2013 artiklid 472, 473a, 476, 477, 478 ja 481): üleminekusätetest tulenevate teise taseme omavahenditest tehtavate mahaarvamiste korrigeerimine;

| — | teise taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab teise taseme omavahendeid ja mis arvatakse maha täiendavatest esimese taseme omavahenditest vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 56 punktile e. Teise taseme põhiomavahendid ei saa olla negatiivsed, kuid on võimalik, et mahaarvamised teise taseme omavahendite kirjetest ületavad olemasolevate teise taseme omavahendite kirjete summat. Sel juhul kajastab see kirje summat, mida on vaja real 0420 kajastatud summa suurendamiseks nullini; |
| --- | --- |

—

teise taseme omavahendite kirjetest tehtavate mahaarvamiste summa, mis ületab teise taseme omavahendeid ja mis arvatakse maha täiendavatest esimese taseme omavahenditest vastavalt määruse (EL) nr 575/2013 artikli 56 punktile e. Teise taseme põhiomavahendid ei saa olla negatiivsed, kuid on võimalik, et mahaarvamised teise taseme omavahendite kirjetest ületavad olemasolevate teise taseme omavahendite kirjete summat. Sel juhul kajastab see kirje summat, mida on vaja real 0420 kajastatud summa suurendamiseks nullini;

| — | muud teise taseme omavahendite elemendid või mahaarvamised teise taseme omavahendite elemendist, mida ei saa määrata ühele ridadest 0430–0500. |
| --- | --- |

—

muud teise taseme omavahendite elemendid või mahaarvamised teise taseme omavahendite elemendist, mida ei saa määrata ühele ridadest 0430–0500.

Seda rida ei tohi kasutada selleks, et kaasata maksevõime suhtarvude arvutusse kapitalikirjeid või mahaarvamisi, mis ei ole hõlmatud määrusega (EL) 2019/2033 või (EL) nr 575/2013.

1.3   I 11.02 – OMAVAHENDITE NÕUDED – GRUPI KAPITALITEST (I11.2)

1.3.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Rida | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010 | Sellisesse investeerimisühingugruppi kuuluvate finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus emaettevõtjal on neis ettevõtjates oluline investeering

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 8 lõike 3 punkt a koostoimes määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktiga i |
| 0020 | Sellisesse investeerimisühingugruppi kuuluvate finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus emaettevõtjal on neis ettevõtjates oluline investeering

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 8 lõike 3 punkt a koostoimes määruse (EL) nr 575/2013 artikli 56 punktiga d |
| 0030 | Sellisesse investeerimisühingugruppi kuuluvate finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus emaettevõtjal on neis ettevõtjates oluline investeering

  Artikli 8 lõike 3 punkt a koostoimes määruse (EL) nr 575/2013 artikli 66 punktiga d |
| 0040 | Finantssektori ettevõtjate osalused investeerimisühingugrupis selles ulatuses, milles need ei kujuta endast grupi sellise ettevõtja omavahendeid, kellesse emaettevõtja on investeerinud

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 8 lõike 3 punkt a
  Sellel real kajastatakse emaettevõtja osalusi selles ulatuses, milles need ei kujuta endast grupi sellise ettevõtja omavahendeid, kellesse emaettevõtja on investeerinud. |
| 0050 | Investeerimisühingugruppi kuuluvate finantssektori ettevõtjate allutatud nõuded

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 8 lõike 3 punkt a
  Sellel real kajastatakse emaettevõtja allutatud nõudeid selles ulatuses, milles need ei kujuta endast grupi sellise ettevõtja omavahendeid, kellesse emaettevõtja on investeerinud. |
| 0060 | Tingimuslikud kohustused investeerimisühingugruppi kuuluvate ettevõtjate kasuks

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 8 lõike 3 punkt b |
| 0070 | Tütarettevõtjate omavahendite nõuded kokku

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 8 lõike 4 kohaldamise korral |

Rida

Viited õigussätetele ja juhised

0010

Sellisesse investeerimisühingugruppi kuuluvate finantssektori ettevõtjate esimese taseme põhiomavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus emaettevõtjal on neis ettevõtjates oluline investeering

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 8 lõike 3 punkt a koostoimes määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktiga i

0020

Sellisesse investeerimisühingugruppi kuuluvate finantssektori ettevõtjate täiendavatesse esimese taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus emaettevõtjal on neis ettevõtjates oluline investeering

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 8 lõike 3 punkt a koostoimes määruse (EL) nr 575/2013 artikli 56 punktiga d

0030

Sellisesse investeerimisühingugruppi kuuluvate finantssektori ettevõtjate teise taseme omavahenditesse kuuluvad instrumendid, kus emaettevõtjal on neis ettevõtjates oluline investeering

Artikli 8 lõike 3 punkt a koostoimes määruse (EL) nr 575/2013 artikli 66 punktiga d

0040

Finantssektori ettevõtjate osalused investeerimisühingugrupis selles ulatuses, milles need ei kujuta endast grupi sellise ettevõtja omavahendeid, kellesse emaettevõtja on investeerinud

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 8 lõike 3 punkt a

Sellel real kajastatakse emaettevõtja osalusi selles ulatuses, milles need ei kujuta endast grupi sellise ettevõtja omavahendeid, kellesse emaettevõtja on investeerinud.

0050

Investeerimisühingugruppi kuuluvate finantssektori ettevõtjate allutatud nõuded

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 8 lõike 3 punkt a

Sellel real kajastatakse emaettevõtja allutatud nõudeid selles ulatuses, milles need ei kujuta endast grupi sellise ettevõtja omavahendeid, kellesse emaettevõtja on investeerinud.

0060

Tingimuslikud kohustused investeerimisühingugruppi kuuluvate ettevõtjate kasuks

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 8 lõike 3 punkt b

0070

Tütarettevõtjate omavahendite nõuded kokku

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 8 lõike 4 kohaldamise korral

1.4   IF 11.03 TEAVE TÜTARETTEVÕTJATE KOHTA (IF11.3)

| 10. | Selles vormis kajastatakse kõiki grupi kapitalitesti kohaldamisalasse kuuluvaid ettevõtjaid. See hõlmab ka grupi emaettevõtjat ennast. |
| --- | --- |

10.

1.4.1.   Juhised konkreetsete kirjete kohta

| Veerg | Viited õigussätetele ja juhised |
| --- | --- |
| 0010 | Kood

  Kood kui osa rea tunnusest peab olema iga aruandes kajastatava ettevõtja puhul kordumatu. Investeerimisühingute ja kindlustusandjate korral tuleb märkida LEI-kood. Teiste ettevõtjate korral tuleb märkida kas LEI-kood või selle puudumisel muu kood. Kood peab olema kordumatu ja seda tuleb kasutada ühtmoodi kõikidel vormidel ja järjepidevalt. Koodil peab alati olema väärtus. |
| 0020 | Koodi liik

  Aruandev ettevõtja märgib veerus 0010 esitatud koodi liigiks „LEI-koodi liik“ või „siseriikliku koodi liik“.
  Koodi liik tuleb märkida alati. |
| 0030 | Ettevõtja nimi

  Konsolideerimise alla kuuluva ettevõtja nimi. |
| 0040 | Emaettevõtja/tütarettevõtja

  Näitab, kas real kajastatud ettevõtja on grupi emaettevõtja või tütarettevõtja. |
| 0050 | Riik

  Märgitakse riik, kus tütarettevõtja asub. |
| 0060 - 0100 | Emaettevõtja investeeringud

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 8 lõike 3 punkt a
  Käesolevas jaos kajastatakse emaettevõtja investeeringuid grupi ettevõtjatesse. |
| 0060 | Esimese taseme põhiomavahendid

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 8 lõike 3 punkt a koostoimes määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktiga i |
| 0070 | Täiendavad esimese taseme omavahendid

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 8 lõike 3 punkt a koostoimes määruse (EL) nr 575/2013 artikli 56 punktiga d |
| 0080 | Teise taseme omavahendid

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 8 lõike 3 punkt a koostoimes määruse (EL) nr 575/2013 artikli 66 punktiga d |
| 0090 | Osalused

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 8 lõike 3 punkt a
  Selles veerus kajastatakse emaettevõtja osalusi selles ulatuses, milles need ei kujuta endast grupi sellise ettevõtja omavahendeid, kellesse emaettevõtja on investeerinud. |
| 0100 | Allutatud nõuded

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 8 lõike 3 punkt a
  Selles veerus kajastatakse emaettevõtja allutatud nõudeid selles ulatuses, milles need ei kujuta endast grupi sellise ettevõtja omavahendeid, kellesse emaettevõtja on investeerinud. |
| 0110 | Emaettevõtja tingimuslikud kohustused ettevõtja kasuks

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 8 lõike 3 punkt b |
| 0120 | Tütarettevõtjate omavahendite nõuded kokku

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 8 lõige 4 |
| 0130 | Püsiv miinimumkapital

  Määruse (EL) 2019/2033 artikkel 14 |
| 0140 | K-teguri nõue

  Määruse (EL) 2019/2033 artikkel 15 |
| 0150 | Valitsetav vara

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 15 lõige 2 ja artikkel 17 |
| 0160 | Hoitav klientide raha – eraldi kontodel

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 15 lõige 2 ja artikkel 18 |
| 0170 | Hoitav klientide raha – eraldamata kontodel

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 15 lõige 2 ja artikkel 18 |
| 0180 | Hoitav ja hallatav vara

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 15 lõige 2 ja artikkel 19 |
| 0190 | Käideldavad kliendi korraldused – kassatehingud

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 15 lõige 2, artikli 20 lõige 1 ja artikli 20 lõike 2 punkt a |
| 0200 | Käideldavad kliendi korraldused – tuletistehingud

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 15 lõige 2, artikli 20 lõige 1 ja artikli 20 lõike 2 punkt b |
| 0210 | K-netopositsiooniriski nõue

  Määruse (EL) 2019/2033 artikkel 22 |
| 0220 | Kliiringu tagatis

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 23 lõige 2 |
| 0230 | Tehingu vastaspoole makseviivitus

  Määruse (EL) 2019/2033 artikkel 26 ja artikkel 24 |
| 0240 | Päevane kauplemismaht – kassatehingud

  K-teguri nõude arvutamisel esitavad investeerimisühingud teabe, kohaldades määruse (EL) 2019/2033 artikli 15 lõikes 2 sätestatud koefitsienti.
  Halvenenud turutingimuste korral kohaldavad investeerimisühingud kooskõlas määruse (EL) 2019/2033 artikli 15 lõike 5 punktiga c kohandatud koefitsienti, nagu on kindlaks määratud kõnealuses punktis.
  Päevase kauplemismahu tegur arvutatakse vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 33 lõike 2 punktile a. |
| 0250 | Päevane kauplemismaht – tuletistehingud

  K-teguri nõude arvutamisel esitavad investeerimisühingud teabe, kohaldades määruse (EL) 2019/2033 artikli 15 lõikes 2 sätestatud koefitsienti.
  Halvenenud turutingimuste korral kohaldavad investeerimisühingud kooskõlas määruse (EL) 2019/2033 artikli 15 lõike 5 punktiga c kohandatud koefitsienti, nagu on kindlaks määratud kõnealuses punktis.
  Päevase kauplemismahu tegur arvutatakse vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 33 lõike 2 punktile b. |
| 0260 | K-kontsentratsiooniriski nõue

  Määruse (EL) 2019/2033 artikli 37 lõige 2, artikkel 39 ja artikkel 24 |
| 0270 | Püsivate üldkulude nõue

  Määruse (EL) 2019/2033 artikkel 13 |

Veerg

Viited õigussätetele ja juhised

0010

Kood

Kood kui osa rea tunnusest peab olema iga aruandes kajastatava ettevõtja puhul kordumatu. Investeerimisühingute ja kindlustusandjate korral tuleb märkida LEI-kood. Teiste ettevõtjate korral tuleb märkida kas LEI-kood või selle puudumisel muu kood. Kood peab olema kordumatu ja seda tuleb kasutada ühtmoodi kõikidel vormidel ja järjepidevalt. Koodil peab alati olema väärtus.

0020

Koodi liik

Aruandev ettevõtja märgib veerus 0010 esitatud koodi liigiks „LEI-koodi liik“ või „siseriikliku koodi liik“.

Koodi liik tuleb märkida alati.

0030

Ettevõtja nimi

Konsolideerimise alla kuuluva ettevõtja nimi.

0040

Emaettevõtja/tütarettevõtja

Näitab, kas real kajastatud ettevõtja on grupi emaettevõtja või tütarettevõtja.

0050

Riik

Märgitakse riik, kus tütarettevõtja asub.

0060 - 0100

Emaettevõtja investeeringud

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 8 lõike 3 punkt a

Käesolevas jaos kajastatakse emaettevõtja investeeringuid grupi ettevõtjatesse.

0060

Esimese taseme põhiomavahendid

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 8 lõike 3 punkt a koostoimes määruse (EL) nr 575/2013 artikli 36 lõike 1 punktiga i

0070

Täiendavad esimese taseme omavahendid

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 8 lõike 3 punkt a koostoimes määruse (EL) nr 575/2013 artikli 56 punktiga d

0080

Teise taseme omavahendid

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 8 lõike 3 punkt a koostoimes määruse (EL) nr 575/2013 artikli 66 punktiga d

0090

Osalused

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 8 lõike 3 punkt a

Selles veerus kajastatakse emaettevõtja osalusi selles ulatuses, milles need ei kujuta endast grupi sellise ettevõtja omavahendeid, kellesse emaettevõtja on investeerinud.

0100

Allutatud nõuded

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 8 lõike 3 punkt a

Selles veerus kajastatakse emaettevõtja allutatud nõudeid selles ulatuses, milles need ei kujuta endast grupi sellise ettevõtja omavahendeid, kellesse emaettevõtja on investeerinud.

0110

Emaettevõtja tingimuslikud kohustused ettevõtja kasuks

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 8 lõike 3 punkt b

0120

Tütarettevõtjate omavahendite nõuded kokku

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 8 lõige 4

0130

Püsiv miinimumkapital

Määruse (EL) 2019/2033 artikkel 14

0140

K-teguri nõue

Määruse (EL) 2019/2033 artikkel 15

0150

Valitsetav vara

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 15 lõige 2 ja artikkel 17

0160

Hoitav klientide raha – eraldi kontodel

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 15 lõige 2 ja artikkel 18

0170

Hoitav klientide raha – eraldamata kontodel

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 15 lõige 2 ja artikkel 18

0180

Hoitav ja hallatav vara

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 15 lõige 2 ja artikkel 19

0190

Käideldavad kliendi korraldused – kassatehingud

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 15 lõige 2, artikli 20 lõige 1 ja artikli 20 lõike 2 punkt a

0200

Käideldavad kliendi korraldused – tuletistehingud

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 15 lõige 2, artikli 20 lõige 1 ja artikli 20 lõike 2 punkt b

0210

K-netopositsiooniriski nõue

Määruse (EL) 2019/2033 artikkel 22

0220

Kliiringu tagatis

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 23 lõige 2

0230

Tehingu vastaspoole makseviivitus

Määruse (EL) 2019/2033 artikkel 26 ja artikkel 24

0240

Päevane kauplemismaht – kassatehingud

K-teguri nõude arvutamisel esitavad investeerimisühingud teabe, kohaldades määruse (EL) 2019/2033 artikli 15 lõikes 2 sätestatud koefitsienti.

Halvenenud turutingimuste korral kohaldavad investeerimisühingud kooskõlas määruse (EL) 2019/2033 artikli 15 lõike 5 punktiga c kohandatud koefitsienti, nagu on kindlaks määratud kõnealuses punktis.

Päevase kauplemismahu tegur arvutatakse vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 33 lõike 2 punktile a.

0250

Päevane kauplemismaht – tuletistehingud

K-teguri nõude arvutamisel esitavad investeerimisühingud teabe, kohaldades määruse (EL) 2019/2033 artikli 15 lõikes 2 sätestatud koefitsienti.

Halvenenud turutingimuste korral kohaldavad investeerimisühingud kooskõlas määruse (EL) 2019/2033 artikli 15 lõike 5 punktiga c kohandatud koefitsienti, nagu on kindlaks määratud kõnealuses punktis.

Päevase kauplemismahu tegur arvutatakse vastavalt määruse (EL) 2019/2033 artikli 33 lõike 2 punktile b.

0260

K-kontsentratsiooniriski nõue

Määruse (EL) 2019/2033 artikli 37 lõige 2, artikkel 39 ja artikkel 24

0270

Püsivate üldkulude nõue

Määruse (EL) 2019/2033 artikkel 13

---

| 22.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 458/173 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 458/173

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/2285,

14. detsember 2021,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2019/2072 taimekahjustajate loetelude ning taimede, taimsete saaduste ja muude objektide liitu sissetoomise ja seal vedamise keeldude ja nõuete osas ning tunnistatakse kehtetuks otsused 98/109/EÜ ja 2002/757/EÜ ning rakendusmäärused (EL) 2020/885 ja (EL) 2020/1292

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2016. aasta määrust (EL) 2016/2031, mis käsitleb taimekahjustajatevastaseid kaitsemeetmeid, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 228/2013, (EL) nr 652/2014 ja (EL) nr 1143/2014 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 69/464/EMÜ, 74/647/EMÜ, 93/85/EMÜ, 98/57/EÜ, 2000/29/EÜ, 2006/91/EÜ ja 2007/33/EÜ, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2, artikli 32 lõiget 2, artikli 37 lõiget 2, artikli 37 lõiget 4, artikli 40 lõiget 2, artikli 41 lõiget 2, artikli 53 lõiget 2, artikli 54 lõiget 2, artikli 72 lõiget 1, artiklit 73, artikli 79 lõiget 2 ja artikli 80 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/2072 (2) on kehtestatud liidu karantiinsete taimekahjustajate, kaitstavate piirkondade karantiinsete taimekahjustajate ja liidu reguleeritud mittekarantiinsete taimekahjustajate loetelu. Selles on sätestatud ka nõuded teatavate taimede, taimsete saaduste ja muude objektide sissetoomiseks liitu või seal vedamiseks, et ennetada kõnealuste taimekahjustajate liidu territooriumile sisenemist, seal kohandumist ja levimist. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2019/2072 (2) on kehtestatud liidu karantiinsete taimekahjustajate, kaitstavate piirkondade karantiinsete taimekahjustajate ja liidu reguleeritud mittekarantiinsete taimekahjustajate loetelu. Selles on sätestatud ka nõuded teatavate taimede, taimsete saaduste ja muude objektide sissetoomiseks liitu või seal vedamiseks, et ennetada kõnealuste taimekahjustajate liidu territooriumile sisenemist, seal kohandumist ja levimist.

| (2) | Rakendusmäärust (EL) 2019/2072 tuleks muuta, et võtta arvesse teaduslikku ja tehnilist teavet, mis on saadud Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „amet“), Euroopa ja Vahemeremaade taimekaitseorganisatsiooni (EPPO) ning liikmesriikide tehtud taimekahjustajatest tuleneva riski hindamisest, kategoriseerimisest ja analüüsidest. Sellised muudatused on vajalikud ka lähtuvalt taimekahjustajate avastamisest liidu piiril tehtud kontrolli käigus ja taimekahjustajate puhangutest liidu territooriumil ning vastavate komisjoni töörühmade tehtud täiendavatest analüüsidest. |
| --- | --- |

(2)

Rakendusmäärust (EL) 2019/2072 tuleks muuta, et võtta arvesse teaduslikku ja tehnilist teavet, mis on saadud Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „amet“), Euroopa ja Vahemeremaade taimekaitseorganisatsiooni (EPPO) ning liikmesriikide tehtud taimekahjustajatest tuleneva riski hindamisest, kategoriseerimisest ja analüüsidest. Sellised muudatused on vajalikud ka lähtuvalt taimekahjustajate avastamisest liidu piiril tehtud kontrolli käigus ja taimekahjustajate puhangutest liidu territooriumil ning vastavate komisjoni töörühmade tehtud täiendavatest analüüsidest.

| (3) | Amet on hinnanud ümber paljud rakendusmääruse (EL) 2019/2072 II lisas loetletud taimekahjustajad, et ajakohastada nende fütosanitaarset seisundit vastavalt uusimatele tehnilistele ja teaduslikele saavutustele (edaspidi „ümberhindamine“). Reguleeritud taimekahjustajate rühmade puhul uuriti ümberhindamise käigus, kas kõnealused taimekahjustajad esinevad üksnes liidu territooriumil ja mitte kogu Mandri-Euroopas. |
| --- | --- |

(3)

Amet on hinnanud ümber paljud rakendusmääruse (EL) 2019/2072 II lisas loetletud taimekahjustajad, et ajakohastada nende fütosanitaarset seisundit vastavalt uusimatele tehnilistele ja teaduslikele saavutustele (edaspidi „ümberhindamine“). Reguleeritud taimekahjustajate rühmade puhul uuriti ümberhindamise käigus, kas kõnealused taimekahjustajad esinevad üksnes liidu territooriumil ja mitte kogu Mandri-Euroopas.

| (4) | Ümberhindamise tulemusel tuleks rakendusmääruse (EL) 2019/2072 II lisas loetleda määruse (EL) 2016/2031 artikli 3 ja I lisa 1. jao kriteeriumidele vastavad järgmiste rühmade liigid ja perekonnad: Acleris spp. (3), Choristoneura spp. (4), Cicadellidae, mis on teadaolevalt taimekahjustaja Xylella fastidiosa (Wells et al.) (5) siirutajad, Margarodidae (6), Premnotrypes spp. (7), Palm lethal yellowing phytoplasma (8), Tephritidae (9), kartulite viirused, viroidid ja fütoplasmad (10) ning perekondade Cydonia Mill., Fragaria L., Malus Mill., Prunus L., Pyrus L., Ribes L., Rubus L. ja Vitis L. (11) viirused, viroidid ja fütoplasmad. |
| --- | --- |

(4)

Ümberhindamise tulemusel tuleks rakendusmääruse (EL) 2019/2072 II lisas loetleda määruse (EL) 2016/2031 artikli 3 ja I lisa 1. jao kriteeriumidele vastavad järgmiste rühmade liigid ja perekonnad: Acleris spp. (3), Choristoneura spp. (4), Cicadellidae, mis on teadaolevalt taimekahjustaja Xylella fastidiosa (Wells et al.) (5) siirutajad, Margarodidae (6), Premnotrypes spp. (7), Palm lethal yellowing phytoplasma (8), Tephritidae (9), kartulite viirused, viroidid ja fütoplasmad (10) ning perekondade Cydonia Mill., Fragaria L., Malus Mill., Prunus L., Pyrus L., Ribes L., Rubus L. ja Vitis L. (11) viirused, viroidid ja fütoplasmad.

| (5) | Rühma Tephritidae ümberhindamise alusel on tehtud kindlaks konkreetsed liigid ja perekonnad, mida liidu territooriumil ei esine või mida esineb seal üksnes piiratult ja mis tuleks kanda liidu karantiinsete taimekahjustajate loetellu. Mitu perekonda tuleks kanda liidu karantiinsete taimekahjustajate loetellu, mis võimaldaks võtta nende vastu kaitsemeetmeid, kuni muutuvad kättesaadavaks meetodid nende kindlakstegemiseks liigi tasandil, eelkõige vastsestaadiumis. Sellest tulenevalt tuleks rakendusmääruse (EL) 2019/2072 VII lisas esitatud asjaomaseid erinõudeid vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Rühma Tephritidae ümberhindamise alusel on tehtud kindlaks konkreetsed liigid ja perekonnad, mida liidu territooriumil ei esine või mida esineb seal üksnes piiratult ja mis tuleks kanda liidu karantiinsete taimekahjustajate loetellu. Mitu perekonda tuleks kanda liidu karantiinsete taimekahjustajate loetellu, mis võimaldaks võtta nende vastu kaitsemeetmeid, kuni muutuvad kättesaadavaks meetodid nende kindlakstegemiseks liigi tasandil, eelkõige vastsestaadiumis. Sellest tulenevalt tuleks rakendusmääruse (EL) 2019/2072 VII lisas esitatud asjaomaseid erinõudeid vastavalt muuta.

| (6) | Ümberhindamise kohaselt ei vasta kartuliviiruste A, M, V ja Y, Arracacha virus B, oca tüvi ja Papaya leaf crumple viiruse mitte-Euroopa isolaadid enam määruse (EL) 2016/2031 artikli 3 ja I lisa 1. jao tingimustele seoses nende võimaliku mõjuga ja neid ei saa enam käsitada liidu karantiinsete taimekahjustajatena. Seepärast tuleks need rakendusmääruse (EL) 2019/2072 II lisas esitatud liidu karantiinsete taimekahjustajate loetelust välja jätta. |
| --- | --- |

(6)

Ümberhindamise kohaselt ei vasta kartuliviiruste A, M, V ja Y, Arracacha virus B, oca tüvi ja Papaya leaf crumple viiruse mitte-Euroopa isolaadid enam määruse (EL) 2016/2031 artikli 3 ja I lisa 1. jao tingimustele seoses nende võimaliku mõjuga ja neid ei saa enam käsitada liidu karantiinsete taimekahjustajatena. Seepärast tuleks need rakendusmääruse (EL) 2019/2072 II lisas esitatud liidu karantiinsete taimekahjustajate loetelust välja jätta.

| (7) | Ümberhindamise kohaselt vastab Citrus chlorotic spot virus määruse (EL) 2016/2031 artikli 3 ja I lisa 1. jao tingimustele seoses liidu territooriumiga ning seepärast tuleks see lisada rakendusmääruse (EL) 2019/2072 II lisas esitatud liidu karantiinsete taimekahjustajate loetellu. |
| --- | --- |

(7)

Ümberhindamise kohaselt vastab Citrus chlorotic spot virus määruse (EL) 2016/2031 artikli 3 ja I lisa 1. jao tingimustele seoses liidu territooriumiga ning seepärast tuleks see lisada rakendusmääruse (EL) 2019/2072 II lisas esitatud liidu karantiinsete taimekahjustajate loetellu.

| (8) | Et võtta arvesse rahvusvahelise nomenklatuuri viimaseid muutusi, mis on esitatud ameti asjaomastes teaduslikes arvamustes, tuleks taimekahjustajate nimed Amauromyza maculosa (Malloch), Anomala orientalis (Waterhouse), Cicadellidae, mis on teadaolevalt Xylella fastidiosa (Wells et al.) siirutajad, Heliothis zea (Boddie), Phoma andina (Turkensteen), Rhizoecus hibisci Kawai & Takagi, Scolytidae spp. ja Witches’ broom disease of lime asendada vastavalt nimedega Nemorimyza maculosa (Malloch) (12), Exomala orientalis (Waterhouse) (13), Cicadomorpha, mis on teadaolevalt Xylella fastidiosa (Wells et al.) (14) siirutajad, Helicoverpa zea (Boddie) (15), Stagonosporopsis andigena (Turkensteen) Aveskamp, Gruyter & Verkley (16), Ripersiella hibisci Kawai & Takagi (17), Scolytinae spp. (18) ja Candidatus Phytoplasma aurantifolia (referenttüvi) (19). |
| --- | --- |

(8)

Et võtta arvesse rahvusvahelise nomenklatuuri viimaseid muutusi, mis on esitatud ameti asjaomastes teaduslikes arvamustes, tuleks taimekahjustajate nimed Amauromyza maculosa (Malloch), Anomala orientalis (Waterhouse), Cicadellidae, mis on teadaolevalt Xylella fastidiosa (Wells et al.) siirutajad, Heliothis zea (Boddie), Phoma andina (Turkensteen), Rhizoecus hibisci Kawai & Takagi, Scolytidae spp. ja Witches’ broom disease of lime asendada vastavalt nimedega Nemorimyza maculosa (Malloch) (12), Exomala orientalis (Waterhouse) (13), Cicadomorpha, mis on teadaolevalt Xylella fastidiosa (Wells et al.) (14) siirutajad, Helicoverpa zea (Boddie) (15), Stagonosporopsis andigena (Turkensteen) Aveskamp, Gruyter & Verkley (16), Ripersiella hibisci Kawai & Takagi (17), Scolytinae spp. (18) ja Candidatus Phytoplasma aurantifolia (referenttüvi) (19).

| (9) | Strawberry witches’ broom disease on aruande kohaselt perekonda Fragaria L. mõjutav haigus. Seda haigust tekitavat fütoplasmat ei tehtud varasemalt molekulaarse määramise vahenditega kindlaks. Ameti hiljutise teadusliku arvamuse (20) põhjal tuleks varasemalt Strawberry witches’ broom phytoplasma nime all tuntud ja määruse (EL) 2019/2072 II lisa A osas loetletud fütoplasma välja jätta ja asendada taimekahjustaja Candidatus Phytoplasma hispanicum kandega. |
| --- | --- |

(9)

Strawberry witches’ broom disease on aruande kohaselt perekonda Fragaria L. mõjutav haigus. Seda haigust tekitavat fütoplasmat ei tehtud varasemalt molekulaarse määramise vahenditega kindlaks. Ameti hiljutise teadusliku arvamuse (20) põhjal tuleks varasemalt Strawberry witches’ broom phytoplasma nime all tuntud ja määruse (EL) 2019/2072 II lisa A osas loetletud fütoplasma välja jätta ja asendada taimekahjustaja Candidatus Phytoplasma hispanicum kandega.

| (10) | Kuna taimekahjustajat Candidatus Phytoplasma australiense Davis et al. liidu territooriumil ei esine ja võttes arvesse ameti asjakohast arvamust, on tehniliselt põhjendatud selle lisamine rakendusmääruse (EL) 2019/2072 II lisas esitatud liidu karantiinsete taimekahjustajate loetellu. Seega tuleks perekonna Fragaria L. puuviljade tootmiseks ettenähtud viljapuude paljundusmaterjali ja viljapuude puhul see taimekahjustaja rakendusmääruse (EL) 2019/2072 IV lisa J osas esitatud liidu reguleeritud mittekarantiinsete taimekahjustajate loetelust välja jätta. |
| --- | --- |

(10)

Kuna taimekahjustajat Candidatus Phytoplasma australiense Davis et al. liidu territooriumil ei esine ja võttes arvesse ameti asjakohast arvamust, on tehniliselt põhjendatud selle lisamine rakendusmääruse (EL) 2019/2072 II lisas esitatud liidu karantiinsete taimekahjustajate loetellu. Seega tuleks perekonna Fragaria L. puuviljade tootmiseks ettenähtud viljapuude paljundusmaterjali ja viljapuude puhul see taimekahjustaja rakendusmääruse (EL) 2019/2072 IV lisa J osas esitatud liidu reguleeritud mittekarantiinsete taimekahjustajate loetelust välja jätta.

| (11) | Seepärast tuleks rakendusmääruse (EL) 2019/2072 VII lisas esitatud erinõuded Strawberry witches’ broom phytoplasma kohta asendada erinõuetega Candidatus Phytoplasma australiense Davis et al. (referenttüvi), Candidatus Phytoplasma fraxini (referenttüvi) Griffiths et al., ja Candidatus Phytoplasma hispanicum (referenttüvi) Davis et al. kohta, kuna amet on teinud kindlaks, et need taimekahjustajad mõjutavad perekonda Fragaria L. |
| --- | --- |

(11)

Seepärast tuleks rakendusmääruse (EL) 2019/2072 VII lisas esitatud erinõuded Strawberry witches’ broom phytoplasma kohta asendada erinõuetega Candidatus Phytoplasma australiense Davis et al. (referenttüvi), Candidatus Phytoplasma fraxini (referenttüvi) Griffiths et al., ja Candidatus Phytoplasma hispanicum (referenttüvi) Davis et al. kohta, kuna amet on teinud kindlaks, et need taimekahjustajad mõjutavad perekonda Fragaria L.

| (12) | Taimekahjustaja Anoplophora glabripennis (Motschulsky) on loetletud rakendusmääruse (EL) 2019/2072 II lisa A osas. Itaalia on siiski teatanud, et tema territooriumi teatavates osades ei ole selle taimekahjustaja likvideerimine enam teostatav, ja taotlenud selle leviku tõkestamise korra kehtestamist. Seega tuleks kõnealune taimekahjustaja lisada loetellu taimekahjustajana, mida liidu territooriumil teadaolevalt esineb, ja viia see üle rakendusmääruse (EL) 2019/2072 II lisa B osasse. |
| --- | --- |

(12)

Taimekahjustaja Anoplophora glabripennis (Motschulsky) on loetletud rakendusmääruse (EL) 2019/2072 II lisa A osas. Itaalia on siiski teatanud, et tema territooriumi teatavates osades ei ole selle taimekahjustaja likvideerimine enam teostatav, ja taotlenud selle leviku tõkestamise korra kehtestamist. Seega tuleks kõnealune taimekahjustaja lisada loetellu taimekahjustajana, mida liidu territooriumil teadaolevalt esineb, ja viia see üle rakendusmääruse (EL) 2019/2072 II lisa B osasse.

| (13) | Hispaania tegi 2015. aastal taimekahjustajatega seotud riski analüüsi mardika Euwallacea sp. ja sellega seotud seente Fusarium ambrosium ja Fusarium euwallaceae kohta (21) ning EPPO koostas 2017. aastal taimekahjustajaga seotud riski analüüsi aruande, võttes aluseks Hispaania tehtud taimekahjustajatega Euwallacea fornicatus sensu lato ja Fusarium euwallaceae seotud riski analüüsi (22). Nende analüüside kohaselt vastavad kõnealused taimekahjustajad määruse (EL) 2016/2031 artikli 3 ja I lisa 1. jao tingimustele seoses liidu territooriumiga. Euwallacea fornicatus sensu lato on juba reguleeritud kui liidu karantiinne taimekahjustaja rakendusmääruse (EL) 2019/2072 II lisa A osas rühma Scolytidae spp. (mitte-Euroopa) all. See taimekahjustaja tuleks nüüd konkreetselt loetleda rakendusmääruse (EL) 2019/2072 II lisa A osas, kuna kõnealuse taimekahjustaja kohta tuleks sätestada erinõuded. Sümbionte Fusarium ambrosium ja Fusarium euwallaceae tuleks pärast taksonoomilisi muudatusi nimetada teaduslike nimetustega Neocosmospora ambrosia ja Neocosmospora euwallaceae. |
| --- | --- |

(13)

Hispaania tegi 2015. aastal taimekahjustajatega seotud riski analüüsi mardika Euwallacea sp. ja sellega seotud seente Fusarium ambrosium ja Fusarium euwallaceae kohta (21) ning EPPO koostas 2017. aastal taimekahjustajaga seotud riski analüüsi aruande, võttes aluseks Hispaania tehtud taimekahjustajatega Euwallacea fornicatus sensu lato ja Fusarium euwallaceae seotud riski analüüsi (22). Nende analüüside kohaselt vastavad kõnealused taimekahjustajad määruse (EL) 2016/2031 artikli 3 ja I lisa 1. jao tingimustele seoses liidu territooriumiga. Euwallacea fornicatus sensu lato on juba reguleeritud kui liidu karantiinne taimekahjustaja rakendusmääruse (EL) 2019/2072 II lisa A osas rühma Scolytidae spp. (mitte-Euroopa) all. See taimekahjustaja tuleks nüüd konkreetselt loetleda rakendusmääruse (EL) 2019/2072 II lisa A osas, kuna kõnealuse taimekahjustaja kohta tuleks sätestada erinõuded. Sümbionte Fusarium ambrosium ja Fusarium euwallaceae tuleks pärast taksonoomilisi muudatusi nimetada teaduslike nimetustega Neocosmospora ambrosia ja Neocosmospora euwallaceae.

| (14) | EPPO tegi mitu riskianalüüsi taimekahjustajate Apriona germari (Hope), Apriona rugicollis Chevrolat, Apriona cinerea Chevrolat (23), Ceratothripoides claratris (Shumsher) (24), Massicus raddei (Blessig) (25), Meloidogyne enterolobii Yang & Eisenback (26), Prodiplosis longifila Gagné (27) ja Trirachys sartus Solsky kohta (28). Nende analüüside kohaselt vastavad nimetatud taimekahjustajad määruse (EL) 2016/2031 artikli 3 ja I lisa 1. jao tingimustele seoses liidu territooriumiga ning seepärast tuleks need loetleda rakendusmääruse (EL) 2019/2072 II lisa A osas kui liidu karantiinsed taimekahjustajad. |
| --- | --- |

(14)

EPPO tegi mitu riskianalüüsi taimekahjustajate Apriona germari (Hope), Apriona rugicollis Chevrolat, Apriona cinerea Chevrolat (23), Ceratothripoides claratris (Shumsher) (24), Massicus raddei (Blessig) (25), Meloidogyne enterolobii Yang & Eisenback (26), Prodiplosis longifila Gagné (27) ja Trirachys sartus Solsky kohta (28). Nende analüüside kohaselt vastavad nimetatud taimekahjustajad määruse (EL) 2016/2031 artikli 3 ja I lisa 1. jao tingimustele seoses liidu territooriumiga ning seepärast tuleks need loetleda rakendusmääruse (EL) 2019/2072 II lisa A osas kui liidu karantiinsed taimekahjustajad.

| (15) | EPPO väljatöötatud metoodika (29) põhjal on jõutud järeldusele, et Pseudomonas syringae pv. actinidiae Takikawa, Serizawa, Ichikawa, Tsuyumu & Goto vastab määruse (EL) 2016/2031 I lisa 4. jaos esitatud reguleeritud mittekarantiinsete taimekahjustajate kriteeriumidele. Seepärast on põhjendatud selle lisamine rakendusmääruse (EL) 2019/2072 IV lisa D ja M osasse, kus loetletakse vastavalt dekoratiivtaimede paljundusmaterjaliga ning liigi Actinidia Lindl. puuviljade tootmiseks ettenähtud viljapuude paljundusmaterjali ja viljapuudega seotud reguleeritud mittekarantiinsed taimekahjustajad. Selleks et ennetada nimetatud taimekahjustaja esinemist asjaomastel istutamiseks ettenähtud taimedel, tuleks lisaks esitada rakendusmääruse (EL) 2019/2072 V lisa C ja K osas erimeetmed. |
| --- | --- |

(15)

EPPO väljatöötatud metoodika (29) põhjal on jõutud järeldusele, et Pseudomonas syringae pv. actinidiae Takikawa, Serizawa, Ichikawa, Tsuyumu & Goto vastab määruse (EL) 2016/2031 I lisa 4. jaos esitatud reguleeritud mittekarantiinsete taimekahjustajate kriteeriumidele. Seepärast on põhjendatud selle lisamine rakendusmääruse (EL) 2019/2072 IV lisa D ja M osasse, kus loetletakse vastavalt dekoratiivtaimede paljundusmaterjaliga ning liigi Actinidia Lindl. puuviljade tootmiseks ettenähtud viljapuude paljundusmaterjali ja viljapuudega seotud reguleeritud mittekarantiinsed taimekahjustajad. Selleks et ennetada nimetatud taimekahjustaja esinemist asjaomastel istutamiseks ettenähtud taimedel, tuleks lisaks esitada rakendusmääruse (EL) 2019/2072 V lisa C ja K osas erimeetmed.

| (16) | Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2020/885 (30) on kehtestatud Pseudomonas syringae pv. actinidiae liitu sissetoomise ja liidus levimise tõkestamise meetmed. |
| --- | --- |

(16)

Komisjoni rakendusmääruses (EL) 2020/885 (30) on kehtestatud Pseudomonas syringae pv. actinidiae liitu sissetoomise ja liidus levimise tõkestamise meetmed.

| (17) | Õigusselguse huvides tuleks rakendusmäärus (EL) 2020/885 kehtetuks tunnistada, kuna selle sätted võetakse üle rakendusmäärusega (EL) 2019/2072. |
| --- | --- |

(17)

Õigusselguse huvides tuleks rakendusmäärus (EL) 2020/885 kehtetuks tunnistada, kuna selle sätted võetakse üle rakendusmäärusega (EL) 2019/2072.

| (18) | EPPO väljatöötatud metoodika alusel on jõutud järeldusele, et Phytophthora ramorum (ELi isolaadid) Werres, De Cock & Man in ’t Veld vastab määruse (EL) 2016/2031 I lisa 4. jaos esitatud reguleeritud mittekarantiinsete taimekahjustajate kriteeriumidele. Seepärast on põhjendatud selle lisamine rakendusmääruse (EL) 2019/2072 IV lisa D, E ja J osasse, kus loetletakse vastavalt dekoratiivtaimede paljundusmaterjaliga, kultiveerimismaterjaliga (v.a seeme) ning puuviljade tootmiseks ettenähtud viljapuude paljundusmaterjali ja viljapuudega seotud reguleeritud mittekarantiinsed taimekahjustajad. Selleks et ennetada nimetatud taimekahjustaja esinemist asjaomastel istutamiseks ettenähtud taimedel, tuleks lisaks esitada rakendusmääruse (EL) 2019/2072 V lisa C ja D osas erimeetmed. |
| --- | --- |

(18)

EPPO väljatöötatud metoodika alusel on jõutud järeldusele, et Phytophthora ramorum (ELi isolaadid) Werres, De Cock & Man in ’t Veld vastab määruse (EL) 2016/2031 I lisa 4. jaos esitatud reguleeritud mittekarantiinsete taimekahjustajate kriteeriumidele. Seepärast on põhjendatud selle lisamine rakendusmääruse (EL) 2019/2072 IV lisa D, E ja J osasse, kus loetletakse vastavalt dekoratiivtaimede paljundusmaterjaliga, kultiveerimismaterjaliga (v.a seeme) ning puuviljade tootmiseks ettenähtud viljapuude paljundusmaterjali ja viljapuudega seotud reguleeritud mittekarantiinsed taimekahjustajad. Selleks et ennetada nimetatud taimekahjustaja esinemist asjaomastel istutamiseks ettenähtud taimedel, tuleks lisaks esitada rakendusmääruse (EL) 2019/2072 V lisa C ja D osas erimeetmed.

| (19) | EPPO väljatöötatud metoodika alusel on jõutud järeldusele, et Citrus bark cracking viroid (CBCVd) vastab määruse (EL) 2016/2031 I lisa 4. jaos esitatud reguleeritud mittekarantiinsete taimekahjustajate kriteeriumidele. Seepärast on põhjendatud selle lisamine rakendusmääruse (EL) 2019/2072 IV lisa L osasse, kus loetletakse liigi Humulus lupulus L. istutamiseks ettenähtud taimedega seotud reguleeritud mittekarantiinsed taimekahjustajad. Selleks et ennetada nimetatud taimekahjustaja esinemist asjaomastel istutamiseks ettenähtud taimedel, tuleks esitada rakendusmääruse (EL) 2019/2072 V lisa J osas erimeetmed. |
| --- | --- |

(19)

EPPO väljatöötatud metoodika alusel on jõutud järeldusele, et Citrus bark cracking viroid (CBCVd) vastab määruse (EL) 2016/2031 I lisa 4. jaos esitatud reguleeritud mittekarantiinsete taimekahjustajate kriteeriumidele. Seepärast on põhjendatud selle lisamine rakendusmääruse (EL) 2019/2072 IV lisa L osasse, kus loetletakse liigi Humulus lupulus L. istutamiseks ettenähtud taimedega seotud reguleeritud mittekarantiinsed taimekahjustajad. Selleks et ennetada nimetatud taimekahjustaja esinemist asjaomastel istutamiseks ettenähtud taimedel, tuleks esitada rakendusmääruse (EL) 2019/2072 V lisa J osas erimeetmed.

| (20) | Taimekahjustajaga Candidatus Phytoplasma pyri seotud riskijuhtimismeetmed tuleks üle vaadata nende riskijuhtimismeetmete alusel, mida liikmesriigid on rakendanud alates rakendusmääruse (EL) 2019/2072 jõustumisest, ja pärast seda, kui liikmesriikidega on arutatud nende meetmete proportsionaalsust. Selleks et ennetada Candidatus Phytoplasma pyri esinemist asjaomastel istutamiseks ettenähtud taimedel, tuleks rakendusmääruse (EL) 2019/2072 V lisa C osas esitada ajakohastatud meetmed. |
| --- | --- |

(20)

Taimekahjustajaga Candidatus Phytoplasma pyri seotud riskijuhtimismeetmed tuleks üle vaadata nende riskijuhtimismeetmete alusel, mida liikmesriigid on rakendanud alates rakendusmääruse (EL) 2019/2072 jõustumisest, ja pärast seda, kui liikmesriikidega on arutatud nende meetmete proportsionaalsust. Selleks et ennetada Candidatus Phytoplasma pyri esinemist asjaomastel istutamiseks ettenähtud taimedel, tuleks rakendusmääruse (EL) 2019/2072 V lisa C osas esitada ajakohastatud meetmed.

| (21) | Rakendusmääruse (EL) 2019/2072 V lisa E osas tuleks nimetus Bruchus pisorum (L.) muuta nimetuseks Bruchus pisorum (Linnaeus) ja nimetus Bruchus rufimanus L. tuleks muuta nimetuseks Bruchus rufimanus Boheman, et võtta arvesse rahvusvahelise zooloogilise nomenklatuuri koodeksi eeskirju. |
| --- | --- |

(21)

Rakendusmääruse (EL) 2019/2072 V lisa E osas tuleks nimetus Bruchus pisorum (L.) muuta nimetuseks Bruchus pisorum (Linnaeus) ja nimetus Bruchus rufimanus L. tuleks muuta nimetuseks Bruchus rufimanus Boheman, et võtta arvesse rahvusvahelise zooloogilise nomenklatuuri koodeksi eeskirju.

| (22) | Seemnekartuli mugulaid saab praegu toota taimedest, mis kasvavad piirkondades, mis on teadaolevalt vabad taimekahjustajast Candidatus Liberibacter solanacearum Liefting et al. Seda asjaolu arvesse võttes ja selleks, et kohaldada nendes piirkondades seemnekartuli suhtes leebemaid nõudeid, tuleks muuta rakendusmääruse (EL) 2019/2072 V lisa F osas esitatud meetmeid seemnekartuli partiide suhtes seoses selle taimekahjustajaga. |
| --- | --- |

(22)

Seemnekartuli mugulaid saab praegu toota taimedest, mis kasvavad piirkondades, mis on teadaolevalt vabad taimekahjustajast Candidatus Liberibacter solanacearum Liefting et al. Seda asjaolu arvesse võttes ja selleks, et kohaldada nendes piirkondades seemnekartuli suhtes leebemaid nõudeid, tuleks muuta rakendusmääruse (EL) 2019/2072 V lisa F osas esitatud meetmeid seemnekartuli partiide suhtes seoses selle taimekahjustajaga.

| (23) | Teaduslike ja tehniliste teadmiste põhjal ning ameti tehtud taimekahjustajatest tuleneva riski hindamisest (31) ja EPPO avaldatud taimekahjustajatega seotud riskide juhtimise dokumendist (32) tulenevalt tuleks keelata Kanadast, Ühendkuningriigist, Ameerika Ühendriikidest ja Vietnamist pärit perekondade ja liikide Acer macrophyllum Pursh, Aesculus californica (Spach) Nutt., Lithocarpus densiflorus (Hook. & Arn.) Rehd., Quercus L. ja Taxus brevifolia Nutt. eraldatud koore sissetoomine liitu, kuna need kujutavad liidu karantiinse taimekahjustaja Phytophthora ramorum (mitte-ELi isolaadid) Werres, De Cock & Man in ’t Veld tõttu vastuvõetamatut riski. Seepärast tuleks need taimsed saadused nimetatud kolmandate riikide puhul loetleda rakendusmääruse (EL) 2019/2072 VI lisas ning kõnealuse määruse VII ja XI lisa tuleks vastavalt muuta, ilma et see piiraks liidu õiguse kohaldamist Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis seoses Põhja-Iirimaaga vastavalt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingule, eriti Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli artikli 5 lõikele 4 koostoimes kõnealuse protokolli 2. lisaga. |
| --- | --- |

(23)

Teaduslike ja tehniliste teadmiste põhjal ning ameti tehtud taimekahjustajatest tuleneva riski hindamisest (31) ja EPPO avaldatud taimekahjustajatega seotud riskide juhtimise dokumendist (32) tulenevalt tuleks keelata Kanadast, Ühendkuningriigist, Ameerika Ühendriikidest ja Vietnamist pärit perekondade ja liikide Acer macrophyllum Pursh, Aesculus californica (Spach) Nutt., Lithocarpus densiflorus (Hook. & Arn.) Rehd., Quercus L. ja Taxus brevifolia Nutt. eraldatud koore sissetoomine liitu, kuna need kujutavad liidu karantiinse taimekahjustaja Phytophthora ramorum (mitte-ELi isolaadid) Werres, De Cock & Man in ’t Veld tõttu vastuvõetamatut riski. Seepärast tuleks need taimsed saadused nimetatud kolmandate riikide puhul loetleda rakendusmääruse (EL) 2019/2072 VI lisas ning kõnealuse määruse VII ja XI lisa tuleks vastavalt muuta, ilma et see piiraks liidu õiguse kohaldamist Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis seoses Põhja-Iirimaaga vastavalt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingule, eriti Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli artikli 5 lõikele 4 koostoimes kõnealuse protokolli 2. lisaga.

| (24) | Teaduslike ja tehniliste teadmiste põhjal ning ameti tehtud taimekahjustajatest tuleneva riski hindamisest ja EPPO avaldatud taimekahjustajatega seotud riskide juhtimise dokumendist tulenevalt tuleks kehtestada erinõuded teatavate taimede, taimsete saaduste ja muude objektide sissetoomiseks liidu territooriumile ja seal vedamiseks, kuna need võivad kanda liidu karantiinset taimekahjustajat Phytophthora ramorum (mitte-ELi isolaadid) Werres, De Cock & Man in ’t Veld. Seepärast tuleks asjaomased taimed ja taimsed saadused loetleda rakendusmääruse (EL) 2019/2072 VII lisas. |
| --- | --- |

(24)

Teaduslike ja tehniliste teadmiste põhjal ning ameti tehtud taimekahjustajatest tuleneva riski hindamisest ja EPPO avaldatud taimekahjustajatega seotud riskide juhtimise dokumendist tulenevalt tuleks kehtestada erinõuded teatavate taimede, taimsete saaduste ja muude objektide sissetoomiseks liidu territooriumile ja seal vedamiseks, kuna need võivad kanda liidu karantiinset taimekahjustajat Phytophthora ramorum (mitte-ELi isolaadid) Werres, De Cock & Man in ’t Veld. Seepärast tuleks asjaomased taimed ja taimsed saadused loetleda rakendusmääruse (EL) 2019/2072 VII lisas.

| (25) | Komisjoni otsusega 2002/757/EÜ (33) on kehtestatud erakorralised meetmed taimekahjustaja Phytophtora ramorum Werres, De Cock & Man in ’t Veld liitu sissetoomise ja liidus leviku takistamiseks. |
| --- | --- |

(25)

Komisjoni otsusega 2002/757/EÜ (33) on kehtestatud erakorralised meetmed taimekahjustaja Phytophtora ramorum Werres, De Cock & Man in ’t Veld liitu sissetoomise ja liidus leviku takistamiseks.

| (26) | Õigusselguse huvides tuleks otsus 2002/757/EÜ kehtetuks tunnistada, kuna selle sätted võetakse üle rakendusmäärusega (EL) 2019/2072. |
| --- | --- |

(26)

Õigusselguse huvides tuleks otsus 2002/757/EÜ kehtetuks tunnistada, kuna selle sätted võetakse üle rakendusmäärusega (EL) 2019/2072.

| (27) | Rakendusmääruse (EL) 2019/2072 VII lisas on muu hulgas esitatud nõue registreerida kohad, kus istutamiseks ettenähtud taimi toodetakse, ja kontrolli vajadus. Kogemused on näidanud, et selline tava toetab taimetervise kaitset liidu territooriumil. Seetõttu tuleks selline nõue seada kõikidest kolmandatest riikidest istutamiseks ettenähtud taimede liitu sissetoomisele. |
| --- | --- |

(27)

Rakendusmääruse (EL) 2019/2072 VII lisas on muu hulgas esitatud nõue registreerida kohad, kus istutamiseks ettenähtud taimi toodetakse, ja kontrolli vajadus. Kogemused on näidanud, et selline tava toetab taimetervise kaitset liidu territooriumil. Seetõttu tuleks selline nõue seada kõikidest kolmandatest riikidest istutamiseks ettenähtud taimede liitu sissetoomisele.

| (28) | Asjaomases EPPO tehtud taimekahjustajatega seotud riski analüüsis esitatud teaduslike ja tehniliste teadmiste põhjal on vaja kehtestada erinõuded teatavate taimede, taimsete saaduste ja muude objektide sissetoomiseks liidu territooriumile, kuna need võivad kanda taimekahjustajaid Apriona germari (Hope), Apriona rugicollis Chevrolat, Apriona cinerea Chevrolat, Ceratothripoides claratris (Shumsher), Euwallacea fornicatus sensu lato, Massicus raddei (Blessig), Meloidogyne enterolobii Yang & Eisenback, Prodiplosis longifila Gagné ja Trirachys sartus Solsky. Seepärast tuleks asjaomased taimed ja taimsed saadused ning vastavad nõuded loetleda rakendusmääruse (EL) 2019/2072 VII lisas. |
| --- | --- |

(28)

Asjaomases EPPO tehtud taimekahjustajatega seotud riski analüüsis esitatud teaduslike ja tehniliste teadmiste põhjal on vaja kehtestada erinõuded teatavate taimede, taimsete saaduste ja muude objektide sissetoomiseks liidu territooriumile, kuna need võivad kanda taimekahjustajaid Apriona germari (Hope), Apriona rugicollis Chevrolat, Apriona cinerea Chevrolat, Ceratothripoides claratris (Shumsher), Euwallacea fornicatus sensu lato, Massicus raddei (Blessig), Meloidogyne enterolobii Yang & Eisenback, Prodiplosis longifila Gagné ja Trirachys sartus Solsky. Seepärast tuleks asjaomased taimed ja taimsed saadused ning vastavad nõuded loetleda rakendusmääruse (EL) 2019/2072 VII lisas.

| (29) | Arvestades taimekahjustaja Agrilus planipennis Fairmaire levikut mõnes kolmandas riigis, selle levikut Ukrainast ja Venemaalt liidu territooriumi ja Valgevene suunas ning selle taimekahjustaja kohta kättesaadavat tehnilist teavet, tuleks sätestada täiendavad erinõuded, mis käsitlevad kõnealustest riikidest peremeestaimede, puidu ja koore sissetoomist liidu territooriumile. Need nõuded peaksid olema sarnased nõuetele, mis on sätestatud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2020/1292, (34) millega kehtestatakse meetmed taimekahjustaja Agrilus planipennis Fairmaire Ukrainast liitu sissetoomise ärahoidmiseks. Selliseid erinõudeid tuleks kohandada, et võtta arvesse kõnealuse rakendusmääruse vastuvõtmisest alates toimunud teaduslike ja tehniliste teadmiste arengut. Seepärast tuleks rakendusmääruse (EL) 2019/2072 VII lisa punkte 36, 87, 88 ja 89 vastavalt muuta ning Ukraina ja Valgevene tuleks lisada päritoluriikide hulka. Lisaks tuleks ameti avaldatud taimekahjustaja Agrilus planipennis Fairmaire uuringukaardi (35) alusel lisada punktidesse 36, 87, 88 ja 89 uus peremeestaim Chionanthus virginicus L. |
| --- | --- |

(29)

Arvestades taimekahjustaja Agrilus planipennis Fairmaire levikut mõnes kolmandas riigis, selle levikut Ukrainast ja Venemaalt liidu territooriumi ja Valgevene suunas ning selle taimekahjustaja kohta kättesaadavat tehnilist teavet, tuleks sätestada täiendavad erinõuded, mis käsitlevad kõnealustest riikidest peremeestaimede, puidu ja koore sissetoomist liidu territooriumile. Need nõuded peaksid olema sarnased nõuetele, mis on sätestatud komisjoni rakendusmääruses (EL) 2020/1292, (34) millega kehtestatakse meetmed taimekahjustaja Agrilus planipennis Fairmaire Ukrainast liitu sissetoomise ärahoidmiseks. Selliseid erinõudeid tuleks kohandada, et võtta arvesse kõnealuse rakendusmääruse vastuvõtmisest alates toimunud teaduslike ja tehniliste teadmiste arengut. Seepärast tuleks rakendusmääruse (EL) 2019/2072 VII lisa punkte 36, 87, 88 ja 89 vastavalt muuta ning Ukraina ja Valgevene tuleks lisada päritoluriikide hulka. Lisaks tuleks ameti avaldatud taimekahjustaja Agrilus planipennis Fairmaire uuringukaardi (35) alusel lisada punktidesse 36, 87, 88 ja 89 uus peremeestaim Chionanthus virginicus L.

| (30) | Õigusselguse huvides tuleks rakendusmäärus (EL) 2020/1292 kehtetuks tunnistada ja selle sätted lisatakse rakendusmäärusesse (EL) 2019/2072. |
| --- | --- |

(30)

Õigusselguse huvides tuleks rakendusmäärus (EL) 2020/1292 kehtetuks tunnistada ja selle sätted lisatakse rakendusmäärusesse (EL) 2019/2072.

| (31) | Selleks et ennetada taimekahjustaja Agrilus planipennis (Fairmaire) esinemist, kohandumist ja levimist liidu territooriumil, ei tohiks lubada teatavate taimede ning teatavatest liikidest ja teatavat tüüpi puidu ja koore väljavedu liidu territooriumi piirkondadest, mis asuvad kindlaksmääratud kaugusel liidu territooriumil või naabruses olevates kolmandates riikides asuvatest puhangukohtadest. Seepärast tuleks rakendusmääruse (EL) 2019/2072 VIII lisasse lisada erinõuded. Lisaks tuleks VIII lisasse lisada erinõuded, mis käsitlevad sellistest piirkondadest pärit muud tüüpi puidu vedu liidu territooriumil. XIII lisa tuleks samuti muuta, et nõuda taimepassi kõnealustest piirkondadest pärit puidust valmistatud kauba vedamiseks liidu territooriumil. |
| --- | --- |

(31)

Selleks et ennetada taimekahjustaja Agrilus planipennis (Fairmaire) esinemist, kohandumist ja levimist liidu territooriumil, ei tohiks lubada teatavate taimede ning teatavatest liikidest ja teatavat tüüpi puidu ja koore väljavedu liidu territooriumi piirkondadest, mis asuvad kindlaksmääratud kaugusel liidu territooriumil või naabruses olevates kolmandates riikides asuvatest puhangukohtadest. Seepärast tuleks rakendusmääruse (EL) 2019/2072 VIII lisasse lisada erinõuded. Lisaks tuleks VIII lisasse lisada erinõuded, mis käsitlevad sellistest piirkondadest pärit muud tüüpi puidu vedu liidu territooriumil. XIII lisa tuleks samuti muuta, et nõuda taimepassi kõnealustest piirkondadest pärit puidust valmistatud kauba vedamiseks liidu territooriumil.

| (32) | Teaduslike ja tehniliste teadmiste põhjal ning EPPO tehtud taimekahjustajatega seotud riski analüüsi (36) (37), Hispaania tehtud taimekahjustajatest tuleneva riski hindamise, (38) ameti avaldatud taimekahjustajate uuringukaartide (39) ja kontrolli käigus taimekahjustajate avastamise andmete alusel on vaja kehtestada erinõuded teatavate taimede sissetoomiseks liitu, kuna need võivad kanda taimekahjustajaid Bactrocera dorsalis (Hendel), Bactrocera latifrons (Hendel) ja Bactrocera zonata (Saunders). Seepärast tuleks asjaomased taimed ja vastavad nõuded loetleda rakendusmääruse (EL) 2019/2072 VII lisas. |
| --- | --- |

(32)

Teaduslike ja tehniliste teadmiste põhjal ning EPPO tehtud taimekahjustajatega seotud riski analüüsi (36) (37), Hispaania tehtud taimekahjustajatest tuleneva riski hindamise, (38) ameti avaldatud taimekahjustajate uuringukaartide (39) ja kontrolli käigus taimekahjustajate avastamise andmete alusel on vaja kehtestada erinõuded teatavate taimede sissetoomiseks liitu, kuna need võivad kanda taimekahjustajaid Bactrocera dorsalis (Hendel), Bactrocera latifrons (Hendel) ja Bactrocera zonata (Saunders). Seepärast tuleks asjaomased taimed ja vastavad nõuded loetleda rakendusmääruse (EL) 2019/2072 VII lisas.

| (33) | Liikmesriikide edastatud puhanguteadete ja ameti tehtud taimekahjustajatega seotud riski analüüsi (40) põhjal on vaja rakendusmääruse (EL) 2019/2072 VII lisas kehtestada erinõuded teatavate taimede sissetoomiseks liidu territooriumile, et kaitsta seda taimekahjustaja Eotetranychus lewisi (McGregor) eest. |
| --- | --- |

(33)

Liikmesriikide edastatud puhanguteadete ja ameti tehtud taimekahjustajatega seotud riski analüüsi (40) põhjal on vaja rakendusmääruse (EL) 2019/2072 VII lisas kehtestada erinõuded teatavate taimede sissetoomiseks liidu territooriumile, et kaitsta seda taimekahjustaja Eotetranychus lewisi (McGregor) eest.

| (34) | Ameti poolt taimekahjustajaga Pantoea stewartii subsp. stewartii seotud riski hindamise (41) põhjal on vaja muuta rakendusmääruse (EL) 2019/2072 VII lisas esitatud erinõudeid. |
| --- | --- |

(34)

Ameti poolt taimekahjustajaga Pantoea stewartii subsp. stewartii seotud riski hindamise (41) põhjal on vaja muuta rakendusmääruse (EL) 2019/2072 VII lisas esitatud erinõudeid.

| (35) | Komisjoni otsuses 98/109/EÜ (42) sätestatud olulised nõuded Taist pärit sugukonna Orchidaceae lõikelillede impordi kohta liitu tuleks lisada rakendusmääruse (EL) 2019/2072 VII lisasse. See on vajalik, et parandada õigusselgust, loetledes kõik taimede impordi nõuded samas rakendusaktis. Samal põhjusel tuleks kõnealune otsus kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(35)

Komisjoni otsuses 98/109/EÜ (42) sätestatud olulised nõuded Taist pärit sugukonna Orchidaceae lõikelillede impordi kohta liitu tuleks lisada rakendusmääruse (EL) 2019/2072 VII lisasse. See on vajalik, et parandada õigusselgust, loetledes kõik taimede impordi nõuded samas rakendusaktis. Samal põhjusel tuleks kõnealune otsus kehtetuks tunnistada.

| (36) | Teatavad rakendusmääruse (EL) 2019/2072 lisades kasutatud CN-koodid ja nende kirjeldused tuleks lisada või neid tuleks muuta, et võtta arvesse komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2020/1577 (43) nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisasse tehtud viimaseid muudatusi. |
| --- | --- |

(36)

Teatavad rakendusmääruse (EL) 2019/2072 lisades kasutatud CN-koodid ja nende kirjeldused tuleks lisada või neid tuleks muuta, et võtta arvesse komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2020/1577 (43) nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisasse tehtud viimaseid muudatusi.

| (37) | Ameti tehtud taimekahjustajatest tuleneva riski kategoriseerimisel (44) põhinevate teaduslike ja tehniliste teadmiste alusel tuleks vajaduse korral kehtestada erinõuded teatavate taimede sissetoomiseks liidu territooriumile või seal vedamiseks, kuna need võivad kanda taimekahjustajaid Aleurocanthus spiniferus (Quaintance), Popillia japonica Newman ja Toxoptera citricida (Kirkaldy), mis on loetletud rakendusmääruse (EL) 2019/2072 II lisa B osas ja mida teadaolevalt esineb liidu territooriumil. Lisaks on Aleurocanthus spiniferus (Quaintance) polüfaagne taimekahjustaja, mida esineb liidu territooriumil üksnes teatavatel peremeestaimedel, ja seepärast on asjakohane kohaldada vastavaid erinõudeid üksnes kõnealuse peremeestaimede loetelu suhtes. |
| --- | --- |

(37)

Ameti tehtud taimekahjustajatest tuleneva riski kategoriseerimisel (44) põhinevate teaduslike ja tehniliste teadmiste alusel tuleks vajaduse korral kehtestada erinõuded teatavate taimede sissetoomiseks liidu territooriumile või seal vedamiseks, kuna need võivad kanda taimekahjustajaid Aleurocanthus spiniferus (Quaintance), Popillia japonica Newman ja Toxoptera citricida (Kirkaldy), mis on loetletud rakendusmääruse (EL) 2019/2072 II lisa B osas ja mida teadaolevalt esineb liidu territooriumil. Lisaks on Aleurocanthus spiniferus (Quaintance) polüfaagne taimekahjustaja, mida esineb liidu territooriumil üksnes teatavatel peremeestaimedel, ja seepärast on asjakohane kohaldada vastavaid erinõudeid üksnes kõnealuse peremeestaimede loetelu suhtes.

| (38) | Rakendusmääruses (EL) 2019/2072 sätestatud erinõuet, mis käsitleb puidust pakkematerjali vedu liidu territooriumil ja mis on seotud taimekahjustajaga Geosmithia morbida Kolarík, Freeland, Utley & Tisserat ja selle siirutajaga Pityophthorus juglandis Blackman, tuleks muuta selgitusega, et see nõue puudutab üksnes perekondade Juglans L. ja Pterocarya Kunth puidust pakkematerjali. Taimepassi väljaandmise kohustus tuleks välja jätta, kuna see tekitab kõikidele ettevõtjatele vastuvõetamatu koormuse, võttes arvesse, et kõnealuse taimekahjustaja levik liidu territooriumil on praegu väike. |
| --- | --- |

(38)

Rakendusmääruses (EL) 2019/2072 sätestatud erinõuet, mis käsitleb puidust pakkematerjali vedu liidu territooriumil ja mis on seotud taimekahjustajaga Geosmithia morbida Kolarík, Freeland, Utley & Tisserat ja selle siirutajaga Pityophthorus juglandis Blackman, tuleks muuta selgitusega, et see nõue puudutab üksnes perekondade Juglans L. ja Pterocarya Kunth puidust pakkematerjali. Taimepassi väljaandmise kohustus tuleks välja jätta, kuna see tekitab kõikidele ettevõtjatele vastuvõetamatu koormuse, võttes arvesse, et kõnealuse taimekahjustaja levik liidu territooriumil on praegu väike.

| (39) | Seltsi Pinales taksonoomia muudatuste tõttu tuleks kõik viited seltsi Pinales taimedele ja puidule asendada viidetega okaspuudele (Pinopsida) ja neist saadud puidule. |
| --- | --- |

(39)

Seltsi Pinales taksonoomia muudatuste tõttu tuleks kõik viited seltsi Pinales taimedele ja puidule asendada viidetega okaspuudele (Pinopsida) ja neist saadud puidule.

| (40) | Tuleks selgitada, et tolmeldamiseks ettenähtud õietolmu puhul tuleks käesolevat määrust kohaldada üksnes istutamiseks ettenähtud õietolmu suhtes, kuna seda liiki õietolm tekitab fütosanitaarse riski, mille jaoks on vaja riskijuhtimismeetmeid. |
| --- | --- |

(40)

Tuleks selgitada, et tolmeldamiseks ettenähtud õietolmu puhul tuleks käesolevat määrust kohaldada üksnes istutamiseks ettenähtud õietolmu suhtes, kuna seda liiki õietolm tekitab fütosanitaarse riski, mille jaoks on vaja riskijuhtimismeetmeid.

| (41) | Rakendusmääruse (EL) 2019/2072 I, II, IV–VIII lisa ja X–XIV lisa tuleks seepärast vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(41)

Rakendusmääruse (EL) 2019/2072 I, II, IV–VIII lisa ja X–XIV lisa tuleks seepärast vastavalt muuta.

| (42) | Käesolevat määrust tuleks kohaldada alates 11. aprillist 2022. Käesoleva määrusega kehtestatud istutamiseks ettenähtud taimi käsitlevaid meetmeid, mis on seotud taimekahjustajaga Grapevine flavescence dorée phytoplasma, tuleks kohaldada alates 1. maist 2022. See ajavahemik on vajalik, et pädevatel asutustel ja ettevõtjatel oleks võimalik kohaneda uute nõuetega, ning sellega võetakse arvesse kõnealuse taimekahjustajaga seotud iga-aastaste seirete perioodi. Kõiki istutamiseks ettenähtud taimi käsitlevaid meetmeid, mis on seotud taimekahjustajatega Meloidogyne enterolobii ja Euwallacea fornicatus sensu lato ning mis kehtestatakse käesoleva määrusega, tuleks kohaldada alates 11. jaanuarist 2023. Need ajavahemikud on vajalikud, et pädevatel asutustel ja ettevõtjatel oleks võimalik kohaneda uute nõuetega. |
| --- | --- |

(42)

Käesolevat määrust tuleks kohaldada alates 11. aprillist 2022. Käesoleva määrusega kehtestatud istutamiseks ettenähtud taimi käsitlevaid meetmeid, mis on seotud taimekahjustajaga Grapevine flavescence dorée phytoplasma, tuleks kohaldada alates 1. maist 2022. See ajavahemik on vajalik, et pädevatel asutustel ja ettevõtjatel oleks võimalik kohaneda uute nõuetega, ning sellega võetakse arvesse kõnealuse taimekahjustajaga seotud iga-aastaste seirete perioodi. Kõiki istutamiseks ettenähtud taimi käsitlevaid meetmeid, mis on seotud taimekahjustajatega Meloidogyne enterolobii ja Euwallacea fornicatus sensu lato ning mis kehtestatakse käesoleva määrusega, tuleks kohaldada alates 11. jaanuarist 2023. Need ajavahemikud on vajalikud, et pädevatel asutustel ja ettevõtjatel oleks võimalik kohaneda uute nõuetega.

| (43) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(43)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) 2019/2072 muudatused

Rakendusmäärust (EL) 2019/2072 muudetakse järgmiselt:

| 1) | artikli 2 lõikesse 2 lisatakse punkt d:






  „d) | „õietolm“ – istutamiseks ettenähtud õietolm määruse (EL) 2016/2031 artikli 2 punkti 1 alapunkti k tähenduses“; |
| --- | --- | --- |

1)

artikli 2 lõikesse 2 lisatakse punkt d:

„d)

„õietolm“ – istutamiseks ettenähtud õietolm määruse (EL) 2016/2031 artikli 2 punkti 1 alapunkti k tähenduses“;

| 2) | I, II, IV–VIII ja X–XIV lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale. |
| --- | --- |

2)

I, II, IV–VIII ja X–XIV lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Kehtetuks tunnistamine

Otsused 98/109/EÜ ja 2002/757/EÜ ning rakendusmäärused (EL) 2020/885 ja (EL) 2020/1292 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 11. aprillist 2022. Lisa punkti 7 alapunkti e kohaldatakse siiski alates 1. maist 2022 ning lisa punkti 6 alapunkti b alapunkti i ja punkti 6 alapunkti l alapunkti i kohaldatakse alates 11. jaanuarist 2023.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 14. detsember 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 317, 23.11.2016, lk 4.

1

(2)  Komisjoni 28. novembri 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/2072, millega kehtestatakse ühetaolised tingimused Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/2031 rakendamiseks seoses taimekahjustajatevastaste kaitsemeetmetega ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 690/2008 ja muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2018/2019 (ELT L 319, 10.12.2019, lk 1).

2

(3)  
  „Scientific Opinion on the pest categorisation of non-EU Acleris spp.“, EFSA Journal 2019;17(10):5856, 37 lk. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2019.5856.

3

Acleris

(4)  
  „Scientific Opinion on the pest categorisation of non-EU Choristoneura spp.“, EFSA Journal 2019;17(5):5671, 31 lk. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2019.5671.

4

Choristoneura

(5)  
  „Scientific Opinion on the pest categorisation of non-EU Cicadomorpha vectors of Xylella spp.“, EFSA Journal 2019;17(6):5736, 53 lk. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2019.5736.

5

Cicadomorpha

Xylella

(6)  
  „Pest categorisation of non-EU Margarodidae“, EFSA Journal 2019;17(4):5672, 42 lk. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2019.5672.

6

(7)  
  „Scientific Opinion on the pest categorisation of the Andean Potato Weevil (APW) complex (Coleoptera: Curculionidae)“, EFSA Journal 2020;18(7):6176, 38 lk. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020.6176.

7

Curculionidae

(8)  
  „Scientific Opinion on pest categorisation of Palm lethal yellowing phytoplasmas“, EFSA Journal2017;15(10):5028, 27 lk. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2017.5028.

8

(9)  
  „Pest categorisation of non-EU Tephritidae“, EFSA Journal 2020;18(1):5931, 62 lk. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020.5931

9

(10)  Mitu EFSA teaduslikku arvamust (2019, 2020).

10

(11)  Mitu EFSA teaduslikku arvamust (2019, 2020).

11

(12)  
  „Scientific Opinion on the pest categorisation of Nemorimyza maculosa
  “, EFSA Journal 2020;18(3):6036, 29 lk. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020.6036.

12

Nemorimyza maculosa

(13)  
  „Scientific Opinion on the pest categorisation of Exomala orientalis
  “, EFSA Journal 2020;18(4):6103, 29 lk. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020.6103.

13

Exomala orientalis

(14)  
  „Scientific Opinion on the pest categorisation of non-EU Cicadomorpha vectors of Xylella spp.“, EFSA Journal 2019;17(6):5736, 53 lk. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2019.5736.

14

Cicadomorpha

Xylella

(15)  
  „Scientific Opinion on the pest categorisation of Helicoverpa zea
  “, EFSA Journal 2020;18(7):6177, 31 lk. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020.6177.

15

Helicoverpa zea

(16)  
  „Scientific Opinion on the pest categorisation of Stagonosporopsis andigena
  “, EFSA Journal 2018;16(10):5441, 25 lk. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2018.5441.

16

Stagonosporopsis andigena

(17)  
  „Scientific Opinion on the pest categorisation of Ripersiella hibisci
  “, EFSA Journal 2020;18(6):6178, 28 lk. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020.6178.

17

Ripersiella hibisci

(18)  
  „Scientific Opinion on the list of non-EU Scolytinae of coniferous hosts“, EFSA Journal 2020;18(1):5933, 56 lk. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020.5933;

18

Scolytinae

„Scientific Opinion on the pest categorisation of non-EU Scolytinae of coniferous hosts“, EFSA Journal 2020;18(1):5934, 39 lk. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020.5934.

Scolytinae

(19)  
  „Scientific Opinion on pest categorisation of Witches’ broom disease of lime (Citrus aurantifolia) phytoplasma“, EFSA Journal 2017;15(10):5027, 22 lk. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2017.5027.

19

Citrus aurantifolia

(20)  
  „Scientific Opinion on the list of non-EU phytoplasmas of Cydonia Mill., Fragaria L., Malus Mill., Prunus L., Pyrus L., Ribes L., Rubus L. and Vitis L.“, EFSA Journal 2020;18(1):5930, 25 lk. https://doi.org/10.2903/j.efsa. 2020.5930;

20

Cydonia

Fragaria

Malus

Prunus

Pyrus

Ribes

Rubus

Vitis

„Scientific Opinion on the pest categorisation of the non-EU phytoplasmas of Cydonia Mill., Fragaria L., Malus Mill., Prunus L., Pyrus L., Ribes L., Rubus L. and Vitis L.“, EFSA Journal 2020;18(1):5929, 97 lk. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020.5929.

Cydonia

Fragaria

Malus

Prunus

Pyrus

Ribes

Rubus

Vitis

(21)  
  „Pest Risk Analysis for the Ambrosia* beetle Euwallacea sp. including all the species within the genus Euwallacea that are morphologically similar to E.fornicatus, *Associated fungi: Fusarium sp. (E.g: F. ambrosium, Fusarium euwallaceae) or other possible symbionts“, Hispaania (2015).

21

Euwallacea

Euwallacea

E.fornicatus

Fusarium

F. ambrosium

Fusarium euwallaceae

(22)  
  „Report of a Pest Risk Analysis for Euwallacea fornicatus sensu lato and Fusarium euwallaceae
  “, EPPO (2017).

22

Euwallacea fornicatus sensu lato

Fusarium euwallaceae

(23)  EPPO (2013), „Pest risk analysis for Apriona germari, A. japonica, A. cinerea
  “.

23

Apriona germari

A. japonica

A. cinerea

(24)  EPPO (2017), „Pest risk analysis for Ceratothripoides brunneus and C. claratris
  “.

24

Ceratothripoides brunneus

C. claratris

(25)  EPPO (2018), „Pest risk analysis for Massicus raddei
  “.

25

Massicus raddei

(26)  EPPO (2010), „Pest risk analysis for Meloidogyne enterolobii
  “.

26

Meloidogyne enterolobii

(27)  EPPO (2017), „Pest risk analysis for Prodiplosis longifila
  “.

27

Prodiplosis longifila

(28)  EPPO (2000), „Pest risk analysis for Aeolesthes sarta
  “.

28

Aeolesthes sarta

(29)  
  „A methodology for preparing a list of recommended regulated non-quarantine pests (RNQPs)“, EPPO Bulletin (2017) 47(3), 551–558.

29

(30)  Komisjoni 26. juuni 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/885 Pseudomonas syringae pv. actinidiae Takikawa, Serizawa, Ichikawa, Tsuyumu & Goto liitu sissetoomise ja liidus levimise tõkestamise meetmete kohta (ELT L 205, 29.6.2020, lk 9).

30

Pseudomonas syringae

actinidiae

(31)  
  „Scientific Opinion on the Pest Risk Analysis on Phytophthora ramorum prepared by the FP6 project RAPRA“, EFSA Journal 2011;9(6):2186. [108 lk] doi:10.2903/j.efsa.2011.2186.

31

Phytophthora ramorum

(32)  EPPO (2013), „Pest risk management for Phytophthora kernoviae and Phytophthora ramorum
  “.

32

Phytophthora kernoviae

Phytophthora ramorum

(33)  Komisjoni 19. septembri 2002. aasta otsus 2002/757/EÜ ajutiste erakorraliste fütosanitaarmeetmete kohta Phytophthora ramorum Werres, De Cock & Man in ’t Veld sp. nov. ühendusse sissetoomise ja leviku takistamiseks (EÜT L 252, 20.9.2002, lk 37).

33

Phytophthora ramorum

(34)  Komisjoni 15. septembri 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/1292, milles käsitletakse meetmeid taimekahjustaja Agrilus planipennis Fairmaire Ukrainast liitu sissetoomise ärahoidmiseks ja millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2019/2072 XI lisa (ELT L 302, 16.9.2020, lk 20).

34

Agrilus planipennis

(35)  
  „Pest survey card on Agrilus planipennis
  “, EFSA toetav väljaanne 2020:EN-1945. 43 lk. doi:10.2903/sp.efsa.2020.EN-1945.

35

Agrilus planipennis

(36)  EPPO (2009, läbi vaadatud 2017), „Pest risk analysis for Bactrocera invadens
  “.

36

Bactrocera invadens

(37)  EPPO (2017), „Pest risk analysis for Bactrocera latifrons
  “, https://gd.eppo.int/taxon/DACULA.

37

Bactrocera latifrons

(38)  2019, taimekahjustajatest tuleneva riski hindamise avaldamata aruanne.

38

(39)  
  „Pest survey card on Bactrocera dorsalis
  “. EFSA toetav väljaanne 2019:EN-1714. 24 lk. doi:10.2903/sp.efsa.2019.EN-1714;

39

Bactrocera dorsalis

„Pest survey card on Bactrocera zonata
  “. EFSA toetav väljaanne 2021:EN-1999. 28 lk. doi:10.2903/sp.efsa.2021.EN-1999.

Bactrocera zonata

(40)  
  „Scientific Opinion on the pest categorisation of Eotetranychus lewisi
  “, EFSA Journal 2014;12(7):3776, 35 lk, doi:10.2903/j.efsa.2014.3776;

40

Eotetranychus lewisi

„Scientific Opinion on the pest risk assessment of Eotetranychus lewisi for the EU territory“, EFSA Journal 2017; 15(10):4878, 122 lk. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2017.4878.

Eotetranychus lewisi

(41)  
  „Scientific Opinion on the risk assessment of the entry of Pantoea stewartii subsp. stewartii on maize seed imported by the EU from the USA“, EFSA Journal 2019;17(10):5851, 49 lk. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2019.5851.

41

Pantoea stewartii

stewartii

(42)  Komisjoni 2. veebruari 1998. aasta otsus 98/109/EÜ, millega liikmesriikidel lubatakse ajutiselt võtta erakorralisi meetmeid Tai suhtes seoses Thrips palmi Karny leviku takistamisega (EÜT L 27, 3.2.1998, lk 47).

42

Thrips palmi

(43)  Komisjoni 21. septembri 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/1577, millega muudetakse tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühist tollitariifistikku käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa (ELT L 361, 30.10.2020, lk 1).

43

(44)  
  „Scientific Opinion on the pest categorisation of Aleurocanthus spp.“, EFSA Journal 2018; 16(10):5436, 31 lk. doi.org/10.2903/j.efsa.2018.5436;

44

Aleurocanthus

„Scientific Opinion on the pest categorisation of Popillia japonica
  “, EFSA Journal 2018; 16(11):5438, 30 lk. doi.org/10.2903/j.efsa.2018.5438;

Popillia japonica

„Scientific Opinion on the pest categorisation of Toxoptera citricida
  “, EFSA Journal 2018; 16(1):5103, 22 lk. doi.org/10.2903/j.efsa.2018.5103.

Toxoptera citricida

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) 2019/2072 I, II, IV–VIII ja X–XIV lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | I lisa B osa tabeli esimest veergu muudetakse järgmiselt:






  a) | üheteistkümnenda rea tekst asendatakse järgmisega: | „XIII LISA punkt 5
  Teraviljaseeme“; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

I lisa B osa tabeli esimest veergu muudetakse järgmiselt:

a)

üheteistkümnenda rea tekst asendatakse järgmisega:

„XIII LISA punkt 5

Teraviljaseeme“;

| b) | kaheteistkümnenda rea tekst asendatakse järgmisega: | „XIII LISA punkt 6
  Köögiviljaseeme“; |
| --- | --- | --- |

b)

kaheteistkümnenda rea tekst asendatakse järgmisega:

„XIII LISA punkt 6

Köögiviljaseeme“;

| c) | kolmeteistkümnenda rea tekst asendatakse järgmisega: | „XIII LISA punkt 9
  Õli- ja kiutaimede seeme“. |
| --- | --- | --- |

c)

kolmeteistkümnenda rea tekst asendatakse järgmisega:

„XIII LISA punkt 9

Õli- ja kiutaimede seeme“.

| 2) | II lisa asendatakse järgmisega:


  „II LISA
  Liidu karantiinsete taimekahjustajate loetelu ja EPPO poolt neile määratud koodid
  SISUKORD


  A osa. Taimekahjustajad, mida liidu territooriumil teadaolevalt ei esine









  1. | Bakterid |
| --- | --- | --- |

2)

II lisa asendatakse järgmisega:

„II LISA

Liidu karantiinsete taimekahjustajate loetelu ja EPPO poolt neile määratud koodid

SISUKORD

A osa. Taimekahjustajad, mida liidu territooriumil teadaolevalt ei esine

1.

| 2. | Seened ja munasseened |
| --- | --- |

2.

| 3. | Putukad ja lestad |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ümarussid |
| --- | --- |

4.

| 5. | Parasiittaimed |
| --- | --- |

5.

| 6. | Viirused, viroidid ja fütoplasmad |
| --- | --- |

6.

B osa. Taimekahjustajad, mida liidu territooriumil teadaolevalt esineb

| 1. | Bakterid |
| --- | --- |

1.

| 2. | Seened ja munasseened |
| --- | --- |

2.

| 3. | Putukad ja lestad |
| --- | --- |

3.

| 4. | Limused |
| --- | --- |

4.

| 5. | Ümarussid |
| --- | --- |

5.

| 6. | Viirused, viroidid ja fütoplasmad |
| --- | --- |

6.

A OSA

| TAIMEKAHJUSTAJAD, MIDA LIIDU TERRITOORIUMIL TEADAOLEVALT EI ESINE |
| --- |
| Karantiinsed taimekahjustajad ja EPPO poolt neile määratud koodid |
| 1. | Bakterid |

TAIMEKAHJUSTAJAD, MIDA LIIDU TERRITOORIUMIL TEADAOLEVALT EI ESINE

Karantiinsed taimekahjustajad ja EPPO poolt neile määratud koodid

1.

1.

Candidatus Liberibacter africanus [LIBEAF]

2.

Candidatus Liberibacter americanus [LIBEAM]

3.

Candidatus Liberibacter asiaticus [LIBEAS]

4.

Curtobacterium flaccumfaciens pv. flaccumfaciens (Hedges) Collins & Jones [CORBFL]

5.

Pantoea stewartii subsp. stewartii (Smith) Mergaert, Verdonck & Kersters [ERWIST]

6.

Ralstonia pseudosolanacearum Safni et al. [RALSPS]

7.

Ralstonia syzygii subsp. celebesensis Safni et al. [RALSSC]

8.

Ralstonia syzygii subsp. celebesensis Safni et al. [RALSSC]

9.

Xanthomonas oryzae pv. oryzae (Ishiyama) Swings et al. [XANTOR]

10.

Xanthomonas oryzae pv. oryzicola (Fang et al.) Swings et al. [XANTTO]

11.

Xanthomonas citri pv. aurantifolii (Schaad et al.) Constantin et al. [XANTAU]

12.

Xanthomonas citri pv. citri (Hasse) Constantin et al. [XANTCI]

| 2. | Seened ja munasseened |
| --- | --- |

2.

1.

Anisogramma anomala (Peck) E. Müller [CRSPAN]

2.

Apiosporina morbosa (Schwein.) Arx [DIBOMO]

3.

Atropellis spp. [1ATRPG]

4.

Botryosphaeria kuwatsukai (Hara) G.Y. Sun & E. Tanaka [PHYOPI]

5.

Bretziella fagacearum (Bretz) Z.W de Beer, T.A. Duong & M.J. Wingfield, comb. nov. [CERAFA]

6.

Chrysomyxa arctostaphyli Dietel [CHMYAR]

7.

Cronartium spp. [1CRONG], v.a Cronartium gentianeum (Thümen) [CRONGE], Cronartium pini (Willdenow) Jørstad [ENDCPI] ja Cronartium ribicola Fischer [CRONRI]

8.

Davidsoniella virescens (R.W. Davidson) Z.W. de Beer, T.A. Duong & M.J. Wingfield [CERAVI]

9.

Elsinoë australis Bitanc. & Jenkins [ELSIAU]

10.

Elsinoë citricola X.L. Fan, R.W. Barreto & Crous [ELSICI]

11.

Elsinoë fawcettii Bitanc. & Jenkins [ELSIAU]

12.

Fusarium oxysporum f. sp. albedinis (Kill. & Maire) W.L. Gordon [FUSAAL]

13.

Guignardia laricina (Sawada) W. Yamam & Kaz. Itô [GUIGLA]

14.

Gymnosporangium spp. [1GYMNG], v.a:

Gymnosporangium amelanchieris E. Fisch. ex F. Kern [GYMNAM], Gymnosporangium atlanticum Guyot & Malençon [GYMNAT], Gymnosporangium clavariiforme (Wulfen) DC [GYMNCF], Gymnosporangium confusum Plowr. [GYMNCO], Gymnosporangium cornutum Arthur ex F. Kern [GYMNCR], Gymnosporangium fusisporum E. Fisch. [GYMNFS], Gymnosporangium gaeumannii H. Zogg [GYMNGA], Gymnosporangium gracile Pat. [GYMNGR], Gymnosporangium minus Crowell [GYMNMI], Gymnosporangium orientale P. Syd. & Syd. [GYMNOR], Gymnosporangium sabinae (Dicks.) G. Winter [GYMNFU], Gymnosporangium torminali-juniperini E. Fisch. [GYMNTJ], Gymnosporangium tremelloides R. Hartig [GYMNTR]

15.

Coniferiporia sulphurascens (Pilát) L.W. Zhou & Y.C. Dai [PHELSU]

16.

Coniferiporia weirii (Murrill) L.W. Zhou & Y.C. Dai [INONWE]

17.

Melampsora farlowii (Arthur) Davis [MELMFA]

18.

Melampsora medusae f. sp. tremuloidis Shain [MELMMT]

19.

Mycodiella laricis-leptolepidis (Kaz. Itô, K. Satô & M. Ota) Crous [MYCOLL]

20.

Neocosmospora ambrosia (Gadd & Loos) L. Lombard & Crous [FUSAAM]

21.

Neocosmospora euwallaceae (S. Freeman, Z. Mendel, T. Aoki & O’Donnell) Sandoval-Denis, L. Lombard & Crous [FUSAEW]

22.

Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa [GUIGCI]

23.

Phyllosticta solitaria Ellis & Everhart [PHYSSL]

24.

Phymatotrichopsis omnivora (Duggar) Hennebert [PHMPOM]

25.

Phytophthora ramorum (mitte-ELi isolaadid) Werres, De Cock & Man in ’t Veld [PHYTRA]

26.

Pseudocercospora angolensis (T. Carvalho & O. Mendes) Crous & U. Braun [CERCAN]

27.

Pseudocercospora pini-densiflorae (Hori & Nambu) Deighton [CERSPD]

28.

Puccinia pittieriana Hennings [PUCCPT]

29.

Septoria malagutii E.T. Cline [SEPTLM]

30.

Sphaerulina musiva (Peck) Quaedvlieg, Verkley & Crous. [MYCOPP]

31.

Stagonosporopsis andigena (Turkensteen) Aveskamp, Gruyter & Verkley [PHOMAN]

32.

Stegophora ulmea (Fr.) Syd. & P. Syd [GNOMUL]

33.

Thecaphora solani (Thirumulachar & O'Brien) Mordue [THPHSO]

34.

Tilletia indica Mitra [NEOVIN]

35.

Venturia nashicola S. Tanaka & S. Yamamoto [VENTNA]

| 3. | Putukad ja lestad |
| --- | --- |

3.

1.

Acleris spp.:

| 1.1. | Acleris gloverana (Walsingham) [ACLRGL] |
| --- | --- |

1.1.

Acleris gloverana (Walsingham) [ACLRGL]

| 1.2. | Acleris issikii Oku [ACLRIS] |
| --- | --- |

1.2.

Acleris issikii Oku [ACLRIS]

| 1.3. | Acleris minuta (Robinson) [ACLRMI] |
| --- | --- |

1.3.

Acleris minuta (Robinson) [ACLRMI]

| 1.4. | Acleris nishidai Brown [ACLRNI] |
| --- | --- |

1.4.

Acleris nishidai Brown [ACLRNI]

| 1.5. | Acleris nivisellana (Walsingham) [ACLRNV] |
| --- | --- |

1.5.

Acleris nivisellana (Walsingham) [ACLRNV]

| 1.6. | Acleris robinsoniana (Forbes) [ACLRRO] |
| --- | --- |

1.6.

Acleris robinsoniana (Forbes) [ACLRRO]

| 1.7. | Acleris semipurpurana (Kearfott) [CROISE] |
| --- | --- |

1.7.

Acleris semipurpurana (Kearfott) [CROISE]

| 1.8. | Acleris senescens (Zeller) [ACLRSE] |
| --- | --- |

1.8.

Acleris senescens (Zeller) [ACLRSE]

| 1.9. | Acleris variana (Fernald) [ACLRVA] |
| --- | --- |

1.9.

Acleris variana (Fernald) [ACLRVA]

2.

Acrobasis pyrivorella (Matsumura) [NUMOPI]

3.

Agrilus anxius Gory [AGRLAX]

4.

Agrilus planipennis Fairmaire [AGRLPL]

5.

Aleurocanthus citriperdus Quaintance & Baker [ALECCT]

6.

Aleurocanthus woglumi Ashby [ALECWO]

7.

Andide kartulikärsaklaste kompleks:

| 7.1. | Phyrdenus muriceus Germar [PHRDMU] |
| --- | --- |

7.1.

Phyrdenus muriceus Germar [PHRDMU]

| 7.2. | Premnotrypes spp. [1PREMG] |
| --- | --- |

7.2.

Premnotrypes spp. [1PREMG]

| 7.3. | Rhigopsidius tucumanus Heller [RHGPTU] |
| --- | --- |

7.3.

Rhigopsidius tucumanus Heller [RHGPTU]

8.

Anthonomus bisignifer Schenkling [ANTHBI]

9.

Anthonomus eugenii Cano [ANTHEU]

10.

Anthonomus grandis (Boh.) [ANTHGR]

11.

Anthonomus quadrigibbus Say [TACYQU]

12.

Anthonomus signatus Say [ANTHSI]

13.

Apriona cinerea Chevrolat [APRICI]

14.

Apriona germari (Hope) [APRIGE]

15.

Apriona rugicollis Chevrolat [APRIJA]

16.

Arrhenodes minutus Drury [ARRHMI]

17.

Aschistonyx eppoi Inouye [ASCXEP]

18.

Bactericera cockerelli (Šulc.) [PARZCO]

19.

Bemisia tabaci Genn. (mitte-Euroopa populatsioonid), mis on teadaolevalt viiruste siirutaja [BEMITA]

20.

Carposina sasakii Matsumara [CARSSA]

21.

Ceratothripoides claratris (Shumsher) [CRTZCL]

22.

Choristoneura spp.:

| 22.1. | Choristoneura carnana Barnes & Busck [CHONCA] |
| --- | --- |

22.1.

Choristoneura carnana Barnes & Busck [CHONCA]

| 22.2. | Choristoneura conflictana Walker [ARCHCO] |
| --- | --- |

22.2.

Choristoneura conflictana Walker [ARCHCO]

| 22.3. | Choristoneura fumiferana Clemens [CHONFU] |
| --- | --- |

22.3.

Choristoneura fumiferana Clemens [CHONFU]

| 22.4. | Choristoneura lambertiana Busck [TORTLA] |
| --- | --- |

22.4.

Choristoneura lambertiana Busck [TORTLA]

| 22.5. | Choristoneura occidentalis biennis Freeman |
| --- | --- |

22.5.

Choristoneura occidentalis biennis Freeman

| 22.6. | Choristoneura occidentalis occidentalis Freeman [CHONOC] |
| --- | --- |

22.6.

Choristoneura occidentalis occidentalis Freeman [CHONOC]

| 22.7. | Choristoneura orae Freeman [CHONOR] |
| --- | --- |

22.7.

Choristoneura orae Freeman [CHONOR]

| 22.8. | Choristoneura parallela Robinson [CHONPA] |
| --- | --- |

22.8.

Choristoneura parallela Robinson [CHONPA]

| 22.9. | Choristoneura pinus Freeman [CHONPI] |
| --- | --- |

22.9.

Choristoneura pinus Freeman [CHONPI]

| 22.10. | Choristoneura retiniana Walsingham [CHONRE] |
| --- | --- |

22.10.

Choristoneura retiniana Walsingham [CHONRE]

| 22.11. | Choristoneura rosaceana Harris [CHONRO] |
| --- | --- |

22.11.

Choristoneura rosaceana Harris [CHONRO]

23.

Cicadomorpha, mis on teadaolevalt Xylella fastidiosa (Wells et al.) [XYLEFA] siirutajad:

| 23.1. | Acrogonia citrina Marucci [ACRGCI] |
| --- | --- |

23.1.

Acrogonia citrina Marucci [ACRGCI]

| 23.2. | Acrogonia virescens (Metcalf) [ACRGVI] |
| --- | --- |

23.2.

Acrogonia virescens (Metcalf) [ACRGVI]

| 23.3. | Aphrophora angulata Ball [APHRAN] |
| --- | --- |

23.3.

Aphrophora angulata Ball [APHRAN]

| 23.4. | Aphrophora permutata Uhler [APHRPE] |
| --- | --- |

23.4.

Aphrophora permutata Uhler [APHRPE]

| 23.5. | Bothrogonia ferruginea (Fabricius) [TETTFE] |
| --- | --- |

23.5.

Bothrogonia ferruginea (Fabricius) [TETTFE]

| 23.6. | Bucephalogonia xanthopis (Berg) |
| --- | --- |

23.6.

Bucephalogonia xanthopis (Berg)

| 23.7. | Clasteroptera achatina Germar |
| --- | --- |

23.7.

Clasteroptera achatina Germar

| 23.8. | Clasteroptera brunnea Ball |
| --- | --- |

23.8.

Clasteroptera brunnea Ball

| 23.9. | Cuerna costalis (Fabricius) [CUERCO] |
| --- | --- |

23.9.

Cuerna costalis (Fabricius) [CUERCO]

| 23.10. | Cuerna occidentalis Osman ja Beamer [CUEROC] |
| --- | --- |

23.10.

Cuerna occidentalis Osman ja Beamer [CUEROC]

| 23.11. | Cyphonia clavigera (Fabricius) |
| --- | --- |

23.11.

Cyphonia clavigera (Fabricius)

| 23.12. | Dechacona missionum Berg |
| --- | --- |

23.12.

Dechacona missionum Berg

| 23.13. | Dilobopterus costalimai Young [DLBPCO] |
| --- | --- |

23.13.

Dilobopterus costalimai Young [DLBPCO]

| 23.14. | Draeculacephala minerva Ball [DRAEMI] |
| --- | --- |

23.14.

Draeculacephala minerva Ball [DRAEMI]

| 23.15. | Draeculacephala sp. [1DRAEG] |
| --- | --- |

23.15.

Draeculacephala sp. [1DRAEG]

| 23.16. | Ferrariana trivittata Signoret |
| --- | --- |

23.16.

Ferrariana trivittata Signoret

| 23.17. | Fingeriana dubia Cavichioli |
| --- | --- |

23.17.

Fingeriana dubia Cavichioli

| 23.18. | Friscanus friscanus (Ball) |
| --- | --- |

23.18.

Friscanus friscanus (Ball)

| 23.19. | Graphocephala atropunctata (Signoret) [GRCPAT] |
| --- | --- |

23.19.

Graphocephala atropunctata (Signoret) [GRCPAT]

| 23.20. | Graphocephala confluens Uhler |
| --- | --- |

23.20.

Graphocephala confluens Uhler

| 23.21. | Graphocephala versuta (Say) [GRCPVE] |
| --- | --- |

23.21.

Graphocephala versuta (Say) [GRCPVE]

| 23.22. | Helochara delta Oman |
| --- | --- |

23.22.

Helochara delta Oman

| 23.23. | Homalodisca ignorata Melichar |
| --- | --- |

23.23.

Homalodisca ignorata Melichar

| 23.24. | Homalodisca insolita Walker [HOMLIN] |
| --- | --- |

23.24.

Homalodisca insolita Walker [HOMLIN]

| 23.25. | Homalodisca vitripennis (Germar) [HOMLTR] |
| --- | --- |

23.25.

Homalodisca vitripennis (Germar) [HOMLTR]

| 23.26. | Lepyronia quadrangularis (Say) [LEPOQU] |
| --- | --- |

23.26.

Lepyronia quadrangularis (Say) [LEPOQU]

| 23.27. | Macugonalia cavifrons (Stal) |
| --- | --- |

23.27.

Macugonalia cavifrons (Stal)

| 23.28. | Macugonalia leucomelas (Walker) |
| --- | --- |

23.28.

Macugonalia leucomelas (Walker)

| 23.29. | Molomea consolida Schroder |
| --- | --- |

23.29.

Molomea consolida Schroder

| 23.30. | Neokolla hyeroglyphica (Say) |
| --- | --- |

23.30.

Neokolla hyeroglyphica (Say)

| 23.31. | Neokolla severini DeLong |
| --- | --- |

23.31.

Neokolla severini DeLong

| 23.32. | Oncometopia facialis Signoret [ONCMFA] |
| --- | --- |

23.32.

Oncometopia facialis Signoret [ONCMFA]

| 23.33. | Oncometopia nigricans Walker [ONCMNI] |
| --- | --- |

23.33.

Oncometopia nigricans Walker [ONCMNI]

| 23.34. | Oncometopia orbona (Fabricius) [ONCMUN] |
| --- | --- |

23.34.

Oncometopia orbona (Fabricius) [ONCMUN]

| 23.35. | Oragua discoidula Osborn |
| --- | --- |

23.35.

Oragua discoidula Osborn

| 23.36. | Pagaronia confusa Oman |
| --- | --- |

23.36.

Pagaronia confusa Oman

| 23.37. | Pagaronia furcata Oman |
| --- | --- |

23.37.

Pagaronia furcata Oman

| 23.38. | Pagaronia trecedecempunctata Ball |
| --- | --- |

23.38.

Pagaronia trecedecempunctata Ball

| 23.39. | Pagaronia triunata Ball |
| --- | --- |

23.39.

Pagaronia triunata Ball

| 23.40. | Parathona gratiosa (Blanchard) |
| --- | --- |

23.40.

Parathona gratiosa (Blanchard)

| 23.41. | Plesiommata corniculata Young |
| --- | --- |

23.41.

Plesiommata corniculata Young

| 23.42. | Plesiommata mollicella Fowler |
| --- | --- |

23.42.

Plesiommata mollicella Fowler

| 23.43. | Poophilus costalis (Walker) [POOPCO] |
| --- | --- |

23.43.

Poophilus costalis (Walker) [POOPCO]

| 23.44. | Sibovia sagata (Signoret) |
| --- | --- |

23.44.

Sibovia sagata (Signoret)

| 23.45. | Sonesimia grossa (Signoret) |
| --- | --- |

23.45.

Sonesimia grossa (Signoret)

| 23.46. | Tapajosa rubromarginata (Signoret) |
| --- | --- |

23.46.

Tapajosa rubromarginata (Signoret)

| 23.47. | Xyphon flaviceps (Riley) [CARNFL] |
| --- | --- |

23.47.

Xyphon flaviceps (Riley) [CARNFL]

| 23.48. | Xyphon fulgida (Nottingham) [CARNFU] |
| --- | --- |

23.48.

Xyphon fulgida (Nottingham) [CARNFU]

| 23.49. | Xyphon triguttata (Nottingham) [CARNTR] |
| --- | --- |

23.49.

Xyphon triguttata (Nottingham) [CARNTR]

24.

Conotrachelus nenuphar (Herbst) [CONHNE]

25.

Dendrolimus sibiricus Chetverikov [DENDSI]

26.

Diabrotica barberi Smith & Lawrence [DIABLO]

27.

Diabrotica undecimpunctata howardi Barber [DIABUH]

28.

Diabrotica undecimpunctata undecimpunctata Mannerheim [DIABUN]

29.

Diabrotica virgifera zeae Krysan & Smith [DIABVZ]

30.

Diaphorina citri Kuwayana [DIAACI]

31.

Eotetranychus lewisi (McGregor) [EOTELE]

32.

Euwallacea fornicatus sensu lato [XYLBFO]

33.

Exomala orientalis (Waterhouse) [ANMLOR]

34.

Grapholita inopinata (Heinrich) [CYDIIN]

35.

Grapholita packardi Zeller [LASPPA]

36.

Grapholita prunivora (Walsh) [LASPPR]

37.

Helicoverpa zea (Boddie) [HELIZE]

38.

Hishimonus phycitis (Distant) [HISHPH]

39.

Keiferia lycopersicella (Walsingham) [GNORLY]

40.

Liriomyza sativae Blanchard [LIRISA]

41.

Listronotus bonariensis (Kuschel) [HYROBO]

42.

Lopholeucaspis japonica Cockerell [LOPLJA]

43.

Lycorma delicatula (White) [LYCMDE]

44.

Margarodidae:

| 44.1. | Dimargarodes meridionalis Morrison |
| --- | --- |

44.1.

Dimargarodes meridionalis Morrison

| 44.2. | Eumargarodes laingi Allsopp et al. [EUMGLA] |
| --- | --- |

44.2.

Eumargarodes laingi Allsopp et al. [EUMGLA]

| 44.3. | Eurhizococcus brasiliensis Jakubski [EURHBR] |
| --- | --- |

44.3.

Eurhizococcus brasiliensis Jakubski [EURHBR]

| 44.4. | Eurhizococcus colombianus Jakubski |
| --- | --- |

44.4.

Eurhizococcus colombianus Jakubski

| 44.5. | Margarodes capensis Giard [MARGCA] |
| --- | --- |

44.5.

Margarodes capensis Giard [MARGCA]

| 44.6. | Margarodes greeni Brain [MARGGR] |
| --- | --- |

44.6.

Margarodes greeni Brain [MARGGR]

| 44.7. | Margarodes prieskaensis (Jakubski) [MARGPR] |
| --- | --- |

44.7.

Margarodes prieskaensis (Jakubski) [MARGPR]

| 44.8. | Margarodes trimeni Brain [MARGTR] |
| --- | --- |

44.8.

Margarodes trimeni Brain [MARGTR]

| 44.9. | Margarodes vitis Reed [MARGVI] |
| --- | --- |

44.9.

Margarodes vitis Reed [MARGVI]

| 44.10. | Margarodes vredendalensis de Klerk [MARGVR] |
| --- | --- |

44.10.

Margarodes vredendalensis de Klerk [MARGVR]

| 44.11. | Porphyrophora tritici Sarkisov et al. [PORPTR] |
| --- | --- |

44.11.

Porphyrophora tritici Sarkisov et al. [PORPTR]

45.

Massicus raddei (Blessig) [MALLRA]

46.

Monochamus spp. (mitte-Euroopa populatsioonid) [1MONCG]

47.

Myndus crudus van Duzee [MYNDCR]

48.

Naupactus leucoloma Boheman [GRAGLE]

49.

Nemorimyza maculosa (Malloch) [AMAZMA]

50.

Neoleucinodes elegantalis (Guenée) [NEOLEL]

51.

Oemona hirta (Fabricius) [OEMOHI]

52.

Oligonychus perditus Pritchard & Baker [OLIGPD]

53.

Pissodes cibriani O'Brien [PISOCI]

54.

Pissodes fasciatus Leconte [PISOFA]

55.

Pissodes nemorensis Germar [PISONE]

56.

Pissodes nitidus Roelofs [PISONI]

57.

Pissodes punctatus Langor & Zhang [PISOPU]

58.

Pissodes strobi (Peck) [PISOST]

59.

Pissodes terminalis Hopping [PISOTE]

60.

Pissodes yunnanensis Langor & Zhang [PISOYU]

61.

Pissodes zitacuarense Sleeper [PISOZI]

62.

Polygraphus proximus Blandford [POLGPR]

63.

Prodiplosis longifila Gagné [PRDILO]

64.

Pseudopityophthorus minutissimus (Zimmermann) [PSDPMI]

65.

Pseudopityophthorus pruinosus (Eichhoff) [PSDPPR]

66.

Rhynchophorus palmarum (L.) [RHYCPA]

67.

Ripersiella hibisci Kawai ja Takagi [RHIOHI]

68.

Saperda candida Fabricius [SAPECN]

69.

Scirtothrips aurantii Faure [SCITAU]

70.

Scirtothrips citri (Moulton) [SCITCI]

71.

Scirtothrips dorsalis Hood [SCITDO]

72.

Scolytinae spp. (non-European) [1SCOLF]

73.

Spodoptera eridania (Cramer) [PRODER]

74.

Spodoptera frugiperda (Smith) [LAPHFR]

75.

Spodoptera litura (Fabricus) [PRODLI]

76.

Tecia solanivora (Povolný) [TECASO]

77.

Tephritidae:

| 77.1. | Acidiella kagoshimensis (Miyake) |
| --- | --- |

77.1.

Acidiella kagoshimensis (Miyake)

| 77.2. | Acidoxantha bombacis de Meijere |
| --- | --- |

77.2.

Acidoxantha bombacis de Meijere

| 77.3. | Acroceratitis distincta (Zia) |
| --- | --- |

77.3.

Acroceratitis distincta (Zia)

| 77.4. | Adrama spp. [1ADRAG] |
| --- | --- |

77.4.

Adrama spp. [1ADRAG]

| 77.5. | Anastrepha spp. [1ANSTG] |
| --- | --- |

77.5.

Anastrepha spp. [1ANSTG]

| 77.6. | Anastrepha ludens (Loew) [ANSTLU] |
| --- | --- |

77.6.

Anastrepha ludens (Loew) [ANSTLU]

| 77.7. | Asimoneura pantomelas (Bezzi) |
| --- | --- |

77.7.

Asimoneura pantomelas (Bezzi)

| 77.8. | Austrotephritis protrusa (Hardy & Drew) |
| --- | --- |

77.8.

Austrotephritis protrusa (Hardy & Drew)

| 77.9. | Bactrocera spp. [1BCTRG], v.a Bactrocera oleae (Gmelin) [DACUOL] |
| --- | --- |

77.9.

Bactrocera spp. [1BCTRG], v.a Bactrocera oleae (Gmelin) [DACUOL]

| 77.10. | Bactrocera dorsalis (Hendel) [DACUDO] |
| --- | --- |

77.10.

Bactrocera dorsalis (Hendel) [DACUDO]

| 77.11. | Bactrocera latifrons (Hendel) [DACULA] |
| --- | --- |

77.11.

Bactrocera latifrons (Hendel) [DACULA]

| 77.12. | Bactrocera zonata (Saunders) [DACUZO] |
| --- | --- |

77.12.

Bactrocera zonata (Saunders) [DACUZO]

| 77.13. | Bistrispinaria fortis (Speiser) |
| --- | --- |

77.13.

Bistrispinaria fortis (Speiser)

| 77.14. | Bistrispinaria magniceps Bezzi |
| --- | --- |

77.14.

Bistrispinaria magniceps Bezzi

| 77.15. | Callistomyia flavilabris Hering |
| --- | --- |

77.15.

Callistomyia flavilabris Hering

| 77.16. | Campiglossa albiceps (Loew) |
| --- | --- |

77.16.

Campiglossa albiceps (Loew)

| 77.17. | Campiglossa californica (Novak) |
| --- | --- |

77.17.

Campiglossa californica (Novak)

| 77.18. | Campiglossa duplex (Becker) |
| --- | --- |

77.18.

Campiglossa duplex (Becker)

| 77.19. | Campiglossa reticulata (Becker) |
| --- | --- |

77.19.

Campiglossa reticulata (Becker)

| 77.20. | Campiglossa snowi (Hering) |
| --- | --- |

77.20.

Campiglossa snowi (Hering)

| 77.21. | Carpomya incompleta (Becker) [CARYIN] |
| --- | --- |

77.21.

Carpomya incompleta (Becker) [CARYIN]

| 77.22. | Carpomya pardalina (Bigot) [CARYPA] |
| --- | --- |

77.22.

Carpomya pardalina (Bigot) [CARYPA]

| 77.23. | Ceratitis spp. [1CERTG], v.a Ceratitis capitata (Wiedemann) [CERTCA] |
| --- | --- |

77.23.

Ceratitis spp. [1CERTG], v.a Ceratitis capitata (Wiedemann) [CERTCA]

| 77.24. | Craspedoxantha marginalis (Wiedemann) [CRSXMA] |
| --- | --- |

77.24.

Craspedoxantha marginalis (Wiedemann) [CRSXMA]

| 77.25. | Dacus spp. [1DACUG] |
| --- | --- |

77.25.

Dacus spp. [1DACUG]

| 77.26. | Dioxyna chilensis (Macquart) |
| --- | --- |

77.26.

Dioxyna chilensis (Macquart)

| 77.27. | Dirioxa pornia (Walker) [TRYEMU] |
| --- | --- |

77.27.

Dirioxa pornia (Walker) [TRYEMU]

| 77.28. | Euleia separata (Becker) |
| --- | --- |

77.28.

Euleia separata (Becker)

| 77.29. | Euphranta camelliae Hardy |
| --- | --- |

77.29.

Euphranta camelliae Hardy

| 77.30. | Euphranta canadensis (Loew) [EPOCCA] |
| --- | --- |

77.30.

Euphranta canadensis (Loew) [EPOCCA]

| 77.31. | Euphranta cassia Hancock ja Drew |
| --- | --- |

77.31.

Euphranta cassia Hancock ja Drew

| 77.32. | Euphranta japonica (Ito) [RHACJA] |
| --- | --- |

77.32.

Euphranta japonica (Ito) [RHACJA]

| 77.33. | Euphranta oshimensis Sun et al. |
| --- | --- |

77.33.

Euphranta oshimensis Sun et al.

| 77.34. | Eurosta solidaginis (Fitch) |
| --- | --- |

77.34.

Eurosta solidaginis (Fitch)

| 77.35. | Eutreta spp. [1EUTTG] |
| --- | --- |

77.35.

Eutreta spp. [1EUTTG]

| 77.36. | Gastrozona nigrifemur David & Hancock |
| --- | --- |

77.36.

Gastrozona nigrifemur David & Hancock

| 77.37. | Goedenia stenoparia (Steyskal) |
| --- | --- |

77.37.

Goedenia stenoparia (Steyskal)

| 77.38. | Gymnocarena spp. |
| --- | --- |

77.38.

Gymnocarena spp.

| 77.39. | Insizwa oblita Munro |
| --- | --- |

77.39.

Insizwa oblita Munro

| 77.40. | Marriottella exquisita Munro |
| --- | --- |

77.40.

Marriottella exquisita Munro

| 77.41. | Monacrostichus citricola Bezzi [MNAHCI] |
| --- | --- |

77.41.

Monacrostichus citricola Bezzi [MNAHCI]

| 77.42. | Neaspilota alba (Loew) |
| --- | --- |

77.42.

Neaspilota alba (Loew)

| 77.43. | Neaspilota reticulata Norrbom |
| --- | --- |

77.43.

Neaspilota reticulata Norrbom

| 77.44. | Paracantha trinotata (Foote) |
| --- | --- |

77.44.

Paracantha trinotata (Foote)

| 77.45. | Parastenopa limata (Coquillett) |
| --- | --- |

77.45.

Parastenopa limata (Coquillett)

| 77.46. | Paratephritis fukaii Shiraki |
| --- | --- |

77.46.

Paratephritis fukaii Shiraki

| 77.47. | Paratephritis takeuchii Ito |
| --- | --- |

77.47.

Paratephritis takeuchii Ito

| 77.48. | Paraterellia varipennis Coquillett |
| --- | --- |

77.48.

Paraterellia varipennis Coquillett

| 77.49. | Philophylla fossata (Fabricius) |
| --- | --- |

77.49.

Philophylla fossata (Fabricius)

| 77.50. | Procecidochares spp. [1PROIG] |
| --- | --- |

77.50.

Procecidochares spp. [1PROIG]

| 77.51. | Ptilona confinis (Walker) |
| --- | --- |

77.51.

Ptilona confinis (Walker)

| 77.52. | Ptilona persimilis Hendel |
| --- | --- |

77.52.

Ptilona persimilis Hendel

| 77.53. | Rhagoletis spp. [1RHAGG], v.a Rhagoletis alternata (Fallén) [RHAGAL], Rhagoletis batava Hering [RHAGBA], Rhagoletis berberidis Klug, Rhagoletis cerasi L. [RHAGCE], Rhagoletis cingulata (Loew) [RHAGCI], Rhagoletis completa Cresson [RHAGCO], Rhagoletis meigenii (Loew) [CERTME], Rhagoletis suavis (Loew) [RHAGSU], Rhagoletis zernyi Hendel |
| --- | --- |

77.53.

Rhagoletis spp. [1RHAGG], v.a Rhagoletis alternata (Fallén) [RHAGAL], Rhagoletis batava Hering [RHAGBA], Rhagoletis berberidis Klug, Rhagoletis cerasi L. [RHAGCE], Rhagoletis cingulata (Loew) [RHAGCI], Rhagoletis completa Cresson [RHAGCO], Rhagoletis meigenii (Loew) [CERTME], Rhagoletis suavis (Loew) [RHAGSU], Rhagoletis zernyi Hendel

| 77.54. | Rhagoletis pomonella (Walsh) [RHAGPO] |
| --- | --- |

77.54.

Rhagoletis pomonella (Walsh) [RHAGPO]

| 77.55. | Rioxoptilona dunlopi (van der Wulp) |
| --- | --- |

77.55.

Rioxoptilona dunlopi (van der Wulp)

| 77.56. | Sphaeniscus binoculatus (Bezzi) |
| --- | --- |

77.56.

Sphaeniscus binoculatus (Bezzi)

| 77.57. | Sphenella nigricornis Bezzi |
| --- | --- |

77.57.

Sphenella nigricornis Bezzi

| 77.58. | Strauzia [1STRAG] spp., v.a Strauzia longipennis (Wiedemann)[STRALO] |
| --- | --- |

77.58.

Strauzia [1STRAG] spp., v.a Strauzia longipennis (Wiedemann)[STRALO]

| 77.59. | Taomyia marshalli Bezzi |
| --- | --- |

77.59.

Taomyia marshalli Bezzi

| 77.60. | Tephritis leavittensis Blanc |
| --- | --- |

77.60.

Tephritis leavittensis Blanc

| 77.61. | Tephritis luteipes Merz |
| --- | --- |

77.61.

Tephritis luteipes Merz

| 77.62. | Tephritis ovatipennis Foote |
| --- | --- |

77.62.

Tephritis ovatipennis Foote

| 77.63. | Tephritis pura (Loew) |
| --- | --- |

77.63.

Tephritis pura (Loew)

| 77.64. | Toxotrypana curvicauda Gerstaecker [TOXTCU] |
| --- | --- |

77.64.

Toxotrypana curvicauda Gerstaecker [TOXTCU]

| 77.65. | Toxotrypana recurcauda Tigrero |
| --- | --- |

77.65.

Toxotrypana recurcauda Tigrero

| 77.66. | Trupanea bisetosa (Coquillett) |
| --- | --- |

77.66.

Trupanea bisetosa (Coquillett)

| 77.67. | Trupanea femoralis (Thomson) |
| --- | --- |

77.67.

Trupanea femoralis (Thomson)

| 77.68. | Trupanea wheeleri Curran |
| --- | --- |

77.68.

Trupanea wheeleri Curran

| 77.69. | Trypanocentra nigrithorax Malloch |
| --- | --- |

77.69.

Trypanocentra nigrithorax Malloch

| 77.70. | Trypeta flaveola Coquillett |
| --- | --- |

77.70.

Trypeta flaveola Coquillett

| 77.71. | Urophora christophi Loew |
| --- | --- |

77.71.

Urophora christophi Loew

| 77.72. | Xanthaciura insecta (Loew) |
| --- | --- |

77.72.

Xanthaciura insecta (Loew)

| 77.73. | Zacerata asparagi Coquillett |
| --- | --- |

77.73.

Zacerata asparagi Coquillett

| 77.74. | Zeugodacus spp. [1ZEUDG] |
| --- | --- |

77.74.

Zeugodacus spp. [1ZEUDG]

| 77.75. | Zonosemata electa (Say) [ZONOEL] |
| --- | --- |

77.75.

Zonosemata electa (Say) [ZONOEL]

78.

Thaumatotibia leucotreta (Meyrick) [ARGPLE]

79.

Thrips palmi Karny [THRIPL]

80.

Trirachys sartus Solsky [AELSSA]

81.

Unaspis citri (Comstock) [UNASCI]

| 4. | Ümarussid |
| --- | --- |

4.

1.

Hirschmanniella spp. Luc & Goodey [1HIRSG], v.a:

Hirschmanniella behningi (Micoletzky) Luc & Goodey [HIRSBE], Hirschmanniella gracilis (de Man) Luc & Goodey [HIRSGR], Hirschmanniella halophila Sturhan & Hall [HIRSHA], Hirschmanniella loofi Sher [HIRSLO] ja Hirschmanniella zostericola (Allgén) Luc & Goodey [HIRSZO]

2.

Longidorus diadecturus Eveleigh & Allen [LONGDI]

3.

Meloidogyne enterolobii Yang & Eisenback [MELGMY]

4.

Nacobbus aberrans (Thorne) Thorne & Allen [NACOBA]

5.

Xiphinema americanum Cobb sensu stricto [XIPHAA]

6.

Xiphinema bricolense Ebsary, Vrain & Graham [XIPHBC]

7.

Xiphinema californicum Lamberti & Bleve-Zacheo [XIPHCA]

8.

Xiphinema inaequale Khan et Ahmad [XIPHNA ]

9.

Xiphinema intermedium Lamberti & Bleve-Zacheo [XIPHIM]

10.

Xiphinema rivesi (mitte-ELi populatsioonid) Dalmasso [XIPHRI]

11.

Xiphinema tarjanense Lamberti & Bleve-Zacheo [XIPHTA]

| 5. | Parasiittaimed |
| --- | --- |

5.

1.

Arceuthobium spp. [1AREG], v.a:

Arceuthobium azoricum Wiens & Hawksworth [AREAZ], Arceuthobium gambyi Fridl [AREGA] ja Arceuthobium oxycedri DC. M. Bieb. [AREOX]

| 6. | Viirused, viroidid ja fütoplasmad |
| --- | --- |

6.

1.

Beet curly top virus [BCTV00]

2.

Begomoviirused, v.a:

Abutilon mosaic virus [ABMV00], Papaya leaf crumple virus [PALCRV], Sweet potato leaf curl virus [SPLCV0], Tomato leaf curl New Delhi Virus [TOLCND], Tomato yellow leaf curl virus [TYLCV0], Tomato yellow leaf curl Sardinia virus [TYLCSV], Tomato yellow leaf curl Malaga virus [TYLCMA], Tomato yellow leaf curl Axarquia virus [TYLCAX]

3.

Black raspberry latent virus [TSVBL0]

4.

Candidatus Phytoplasma aurantifolia-referenttüvi [PHYPAF]

5.

Chrysanthemum stem necrosis virus [CSNV00]

6.

Citrus leprosis viruses [CILV00]:

| 6.1. | CiLV-C [CILVC0] |
| --- | --- |

6.1.

CiLV-C [CILVC0]

| 6.2. | CiLV-C2 [CILVC2] |
| --- | --- |

6.2.

CiLV-C2 [CILVC2]

| 6.3. | HGSV-2 [HGSV20] |
| --- | --- |

6.3.

HGSV-2 [HGSV20]

| 6.4. | OFV tsitrusi nakatav tüvi [OFV00] (tsitrusi nakatav tüvi) |
| --- | --- |

6.4.

OFV tsitrusi nakatav tüvi [OFV00] (tsitrusi nakatav tüvi)

| 6.5. | CiLV-N sensu novo |
| --- | --- |

6.5.

CiLV-N sensu novo

| 6.6. | Citrus chlorotic spot virus |
| --- | --- |

6.6.

Citrus chlorotic spot virus

7.

Citrus tristeza virus (mitte-ELi isolaadid) [CTV000]

8.

Coconut cadang-cadang viroid [CCCVD0]

9.

Cowpea mild mottle virus [CPMMV0]

10.

Lettuce infectious yellows virus [LIYV00]

11.

Melon yellowing-associated virus [MYAV00]

12.

Palm lethal yellowing phytoplasmas [PHYP56]:

| 12.1. | Candidatus Phytoplasma cocostanzania – alarühm 16SrIV-C |
| --- | --- |

12.1.

Candidatus Phytoplasma cocostanzania – alarühm 16SrIV-C

| 12.2. | Candidatus Phytoplasma palmae – alarühmad 16SrIV-A, 16SrIV-B, 16SrIV-D, 16SrIV-E, 16SrIV-F |
| --- | --- |

12.2.

Candidatus Phytoplasma palmae – alarühmad 16SrIV-A, 16SrIV-B, 16SrIV-D, 16SrIV-E, 16SrIV-F

| 12.3. | Candidatus Phytoplasma palmicola – 16SrXXII-A |
| --- | --- |

12.3.

Candidatus Phytoplasma palmicola – 16SrXXII-A

| 12.4. | Candidatus Phytoplasma palmicola – suguluses olev tüvi 16SrXXII-B |
| --- | --- |

12.4.

Candidatus Phytoplasma palmicola – suguluses olev tüvi 16SrXXII-B

| 12.5. | Uus palmide surmavat kolletumistõbe põhjustav Candidatus Phytoplasma 16SrIV rühmast – ‘Bogia coconut syndrome’ |
| --- | --- |

12.5.

Uus palmide surmavat kolletumistõbe põhjustav Candidatus Phytoplasma 16SrIV rühmast – ‘Bogia coconut syndrome’

13.

Satsuma dwarf virus [SDV000]

14.

Squash vein yellowing virus [SQVYVX]

15.

Sweet potato chlorotic stunt virus [SPCSV0]

16.

Sweet potato mild mottle virus [SPMMV0]

17.

Tobacco ringspot virus [TRSV00]

18.

Tomato chocolate virus [TOCHV0]

19.

Tomato marchitez virus [TOANV0]

20.

Tomato mild mottle virus [TOMMOV]

21.

Tobacco ringspot virus [TORSV0]

22.

Perekondade Cydonia Mill., Fragaria L., Malus Mill., Prunus L., Pyrus L., Ribes L., Rubus L. ja Vitis L. viirused, viroidid ja fütoplasmad:

| 22.1. | American plum line pattern virus [APLPV0] |
| --- | --- |

22.1.

American plum line pattern virus [APLPV0]

| 22.2. | Apple fruit crinkle viroid [AFCVD0] |
| --- | --- |

22.2.

Apple fruit crinkle viroid [AFCVD0]

| 22.3. | Apple necrotic mosaic virus |
| --- | --- |

22.3.

Apple necrotic mosaic virus

| 22.4. | Buckland valley grapevine yellows phytoplasma [PHYP77] |
| --- | --- |

22.4.

Buckland valley grapevine yellows phytoplasma [PHYP77]

| 22.5. | Blueberry leaf mottle virus [BLMOV0] |
| --- | --- |

22.5.

Blueberry leaf mottle virus [BLMOV0]

| 22.6. | Candidatus Phytoplasma aurantifolia’ga suguluses olevad tüved (Pear decline Taiwan II, Crotalaria witches’ broom phytoplasma, Sweet potato little leaf phytoplasma [PHYP39]) |
| --- | --- |

22.6.

Candidatus Phytoplasma aurantifolia’ga suguluses olevad tüved (Pear decline Taiwan II, Crotalaria witches’ broom phytoplasma, Sweet potato little leaf phytoplasma [PHYP39])

| 22.7. | Candidatus Phytoplasma australiense Davis et al. [PHYPAU] (referenttüvi) |
| --- | --- |

22.7.

Candidatus Phytoplasma australiense Davis et al. [PHYPAU] (referenttüvi)

| 22.8. | Candidatus Phytoplasma fraxini (referenttüvi) Griffiths et al. [PHYPFR] |
| --- | --- |

22.8.

Candidatus Phytoplasma fraxini (referenttüvi) Griffiths et al. [PHYPFR]

| 22.9. | Candidatus Phytoplasma hispanicum (referenttüvi) Davis et al. [PHYP07] |
| --- | --- |

22.9.

Candidatus Phytoplasma hispanicum (referenttüvi) Davis et al. [PHYP07]

| 22.10. | Candidatus Phytoplasma phoenicium [PHYPPH] |
| --- | --- |

22.10.

Candidatus Phytoplasma phoenicium [PHYPPH]

| 22.11. | Candidatus Phytoplasma pruni’ga suguluses olev tüvi (North American grapevine yellows, NAGYIII) Davis et al. |
| --- | --- |

22.11.

Candidatus Phytoplasma pruni’ga suguluses olev tüvi (North American grapevine yellows, NAGYIII) Davis et al.

| 22.12. | Candidatus Phytoplasma pyri’ga suguluses olev tüvi (Peach yellow leaf roll) Norton et al. |
| --- | --- |

22.12.

Candidatus Phytoplasma pyri’ga suguluses olev tüvi (Peach yellow leaf roll) Norton et al.

| 22.13. | Candidatus Phytoplasma ziziphi (referenttüvi) Jung et al. [PHYPZI] |
| --- | --- |

22.13.

Candidatus Phytoplasma ziziphi (referenttüvi) Jung et al. [PHYPZI]

| 22.14. | Cherry rasp leaf virus (CRLV) [CRLV00] |
| --- | --- |

22.14.

Cherry rasp leaf virus (CRLV) [CRLV00]

| 22.15. | Cherry rosette virus |
| --- | --- |

22.15.

Cherry rosette virus

| 22.16. | Cherry rusty mottle associated virus [CRMAV0] |
| --- | --- |

22.16.

Cherry rusty mottle associated virus [CRMAV0]

| 22.17. | Cherry twisted leaf associated virus [CTLAV0] |
| --- | --- |

22.17.

Cherry twisted leaf associated virus [CTLAV0]

| 22.18. | Grapevine berry inner necrosis virus [GINV00] |
| --- | --- |

22.18.

Grapevine berry inner necrosis virus [GINV00]

| 22.19. | Grapevine red blotch virus [GRBAV0] |
| --- | --- |

22.19.

Grapevine red blotch virus [GRBAV0]

| 22.20. | Grapevine vein-clearing virus [GVCV00] |
| --- | --- |

22.20.

Grapevine vein-clearing virus [GVCV00]

| 22.21. | Peach mosaic virus [PCMV00] |
| --- | --- |

22.21.

Peach mosaic virus [PCMV00]

| 22.22. | Peach rosette mosaic virus [PRMV00] |
| --- | --- |

22.22.

Peach rosette mosaic virus [PRMV00]

| 22.23. | Raspberry latent virus [RPLV00] |
| --- | --- |

22.23.

Raspberry latent virus [RPLV00]

| 22.24. | Raspberry leaf curl virus [RLCV00] |
| --- | --- |

22.24.

Raspberry leaf curl virus [RLCV00]

| 22.25. | Strawberry chlorotic fleck-associated virus |
| --- | --- |

22.25.

Strawberry chlorotic fleck-associated virus

| 22.26. | Strawberry leaf curl virus |
| --- | --- |

22.26.

Strawberry leaf curl virus

| 22.27. | Strawberry necrotic shock virus [SNSV00] |
| --- | --- |

22.27.

Strawberry necrotic shock virus [SNSV00]

| 22.28. | Temperate fruit decay-associated virus |
| --- | --- |

22.28.

Temperate fruit decay-associated virus

23.

Solanum tuberosum L. ja muude mugulaid moodustavate Solanum’i liikide viirused, viroidid ja fütoplasmad:

| 23.1. | Andean potato latent virus [APLV00] |
| --- | --- |

23.1.

Andean potato latent virus [APLV00]

| 23.2. | Andean potato mild mosaic virus [APMMV0] |
| --- | --- |

23.2.

Andean potato mild mosaic virus [APMMV0]

| 23.3. | Andean potato mottle virus [APMOV0] |
| --- | --- |

23.3.

Andean potato mottle virus [APMOV0]

| 23.4. | Candidatus Phytoplasma americanum |
| --- | --- |

23.4.

Candidatus Phytoplasma americanum

| 23.5. | Candidatus Phytoplasma aurantifolia’ga suguluses olevad tüved (GD32; St_JO_10, 14, 17; PPT-SA; Rus-343F; PPT-GTO29, -GTO30, -SINTV; Potato Huayao Survey 2; Potato hair sprouts) |
| --- | --- |

23.5.

Candidatus Phytoplasma aurantifolia’ga suguluses olevad tüved (GD32; St_JO_10, 14, 17; PPT-SA; Rus-343F; PPT-GTO29, -GTO30, -SINTV; Potato Huayao Survey 2; Potato hair sprouts)

| 23.6. | Candidatus Phytoplasma fragariae’ga suguluses olevad tüved (YN-169, YN-10G) |
| --- | --- |

23.6.

Candidatus Phytoplasma fragariae’ga suguluses olevad tüved (YN-169, YN-10G)

| 23.7. | Candidatus Phytoplasma pruni’ga suguluses olevad tüved (Clover yellow edge, Potato purple top Akpot7, MT117, Akpot6; PPT-COAHP, -GTOP) |
| --- | --- |

23.7.

Candidatus Phytoplasma pruni’ga suguluses olevad tüved (Clover yellow edge, Potato purple top Akpot7, MT117, Akpot6; PPT-COAHP, -GTOP)

| 23.8. | Chilli leaf curl virus [CHILCU] |
| --- | --- |

23.8.

Chilli leaf curl virus [CHILCU]

| 23.9. | Potato black ringspot virus [PBRSV0] |
| --- | --- |

23.9.

Potato black ringspot virus [PBRSV0]

| 23.10. | Kartuliviirus B [PVB000] |
| --- | --- |

23.10.

Kartuliviirus B [PVB000]

| 23.11. | Kartuliviirus H [PVH000] |
| --- | --- |

23.11.

Kartuliviirus H [PVH000]

| 23.12. | Kartuliviirus P [PVP000] |
| --- | --- |

23.12.

Kartuliviirus P [PVP000]

| 23.13. | Kartuliviirus T [PVT000] |
| --- | --- |

23.13.

Kartuliviirus T [PVT000]

| 23.14. | Potato yellow dwarf virus [PYDV00] |
| --- | --- |

23.14.

Potato yellow dwarf virus [PYDV00]

| 23.15. | Potato yellow mosaic virus [PYMV00] |
| --- | --- |

23.15.

Potato yellow mosaic virus [PYMV00]

| 23.16. | Potato yellow vein virus [PYVV00] |
| --- | --- |

23.16.

Potato yellow vein virus [PYVV00]

| 23.17. | Potato yellowing virus [PYV000] |
| --- | --- |

23.17.

Potato yellowing virus [PYV000]

| 23.18. | Tomato mosaic Havana virus [THV000] |
| --- | --- |

23.18.

Tomato mosaic Havana virus [THV000]

| 23.19. | Tomato mottle Taino virus [TOMOTV] |
| --- | --- |

23.19.

Tomato mottle Taino virus [TOMOTV]

| 23.20. | Tomato severe rugose virus [TOSRV0] |
| --- | --- |

23.20.

Tomato severe rugose virus [TOSRV0]

| 23.21. | Tomato yellow vein streak virus [TOYVSV] |
| --- | --- |

23.21.

Tomato yellow vein streak virus [TOYVSV]

| 23.22. | Kartuliviiruste S, X ja kartuli keerdlehisuse viiruse [PVS000], [PVX000] ja [PLRV00] mitte-ELi isolaadid |
| --- | --- |

23.22.

Kartuliviiruste S, X ja kartuli keerdlehisuse viiruse [PVS000], [PVX000] ja [PLRV00] mitte-ELi isolaadid

B OSA

| TAIMEKAHJUSTAJAD, MIDA LIIDU TERRITOORIUMIL TEADAOLEVALT ESINEB |
| --- |
| Karantiinsed taimekahjustajad ja EPPO poolt neile määratud koodid |
| 1. | Bakterid |

TAIMEKAHJUSTAJAD, MIDA LIIDU TERRITOORIUMIL TEADAOLEVALT ESINEB

Karantiinsed taimekahjustajad ja EPPO poolt neile määratud koodid

1.

1.

Clavibacter sepedonicus (Spieckermann & Kottho) Nouioui et al. [CORBSE]

2.

Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. Emend. Safni et al. [RALSSL]

3.

Xylella fastidiosa (Wells et al.) [XYLEFA]

| 2. | Seened ja munasseened |
| --- | --- |

2.

1.

Ceratocystis platani (J. M. Walter) Engelbr. & T. C. Harr [CERAFP]

2.

Fusarium circinatum Nirenberg & O’Donnell [GIBBCI]

3.

Geosmithia morbida Kolarík, Freeland, Utley & Tisserat [GEOHMO]

4.

Synchytrium endobioticum (Schilb.) Percival [SYNCEN]

| 3. | Putukad ja lestad |
| --- | --- |

3.

1.

Aleurocanthus spiniferus (Quaintance) [ALECSN]

2.

Anoplophora chinensis (Thomson) [ANOLCN]

3.

Anoplophora glabripennis (Motschulsky) [ANOLGL]

4.

Aromia bungii (Faldermann) [AROMBU]

5.

Pityophthorus juglandis Blackman [PITOJU]

6.

Popillia japonica Newman [POPIJA]

7.

Toxoptera citricida (Kirkaldy) [TOXOCI]

8.

Trioza erytreae Del Guercio [TRIZER]

| 4. | Limused |
| --- | --- |

4.

1.

Pomacea (Perry) [1POMAG]

| 5. | Ümarussid |
| --- | --- |

5.

1.

Bursaphelenchus xylophilus (Steiner & Bührer) Nickle et al. [BURSXY]

2.

Globodera pallida (Stone) Behrens [HETDPA]

3.

Globodera rostochiensis (Wollenweber) Behrens [HETDRO]

4.

Meloidogyne chitwoodi Golden et al. [MELGCH]

5.

Meloidogyne fallax Karssen [MELGFA]

| 6. | Viirused, viroidid ja fütoplasmad |
| --- | --- |

6.

1.

Grapevine flavescence dorée phytoplasma [PHYP64]

2.

Tomato leaf curl New Delhi virus [TOLCND]

| 3) | IV lisa muudetakse järgmiselt:






  (a) | sisukorda lisatakse järgmine rida:

  „M osa. Liigi Actinidia Lindl. puuviljade tootmiseks ettenähtud viljapuude paljundusmaterjali ja viljapuudega (v.a seeme) seotud reguleeritud mittekarantiinsed taimekahjustajad“; |
| --- | --- | --- |

3)

IV lisa muudetakse järgmiselt:

(a)

sisukorda lisatakse järgmine rida:

„M osa. Liigi Actinidia Lindl. puuviljade tootmiseks ettenähtud viljapuude paljundusmaterjali ja viljapuudega (v.a seeme) seotud reguleeritud mittekarantiinsed taimekahjustajad“;

Actinidia

| (b) | D osa muudetakse järgmiselt:






  i) | tabelis „Bakterid“ lisatakse esimese ja teise rea vahele järgmine rida:







  „Pseudomonas syringae pv. actinidiae Takikawa, Serizawa, Ichikawa, Tsuyumu & Goto [PSDMAK] | Istutamiseks ettenähtud taimed, v.a seeme

  Actinidia Lindl. | 0 %“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(b)

D osa muudetakse järgmiselt:

i)

tabelis „Bakterid“ lisatakse esimese ja teise rea vahele järgmine rida:

„Pseudomonas syringae pv. actinidiae Takikawa, Serizawa, Ichikawa, Tsuyumu & Goto [PSDMAK]

Pseudomonas syringae

actinidiae

Istutamiseks ettenähtud taimed, v.a seeme

Actinidia Lindl.

Actinidia

0 %“;

| ii) | tabelis „Seened ja munasseened“ lisatakse neljanda ja viienda rea vahele järgmine rida:







  „Phytophthora ramorum (ELi isolaadid) Werres, De Cock & Man in 't Veld [PHYTRA] | Istutamiseks ettenähtud taimed, v.a õietolm ja seeme

  Camellia L., Castanea sativa Mill., Fraxinus excelsior L., Larix decidua Mill., Larix kaempferi (Lamb.) Carrière, Larix × eurolepis A. Henry, Pseudotsuga menziesii (Mirb.) Franco, Quercus cerris L., Quercus ilex L., Quercus rubra L., Rhododendron L. (v.a R. simsii L.), Viburnum L. | 0 %“; |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

tabelis „Seened ja munasseened“ lisatakse neljanda ja viienda rea vahele järgmine rida:

„Phytophthora ramorum (ELi isolaadid) Werres, De Cock & Man in 't Veld [PHYTRA]

Phytophthora ramorum

Istutamiseks ettenähtud taimed, v.a õietolm ja seeme

Camellia L., Castanea sativa Mill., Fraxinus excelsior L., Larix decidua Mill., Larix kaempferi (Lamb.) Carrière, Larix × eurolepis A. Henry, Pseudotsuga menziesii (Mirb.) Franco, Quercus cerris L., Quercus ilex L., Quercus rubra L., Rhododendron L. (v.a R. simsii L.), Viburnum L.

Camellia

Castanea sativa

Fraxinus excelsior

Larix decidua

Larix kaempferi

Larix × eurolepis

Pseudotsuga menziesii

Quercus cerris

Quercus ilex

Quercus rubra

Rhododendron

R. simsii

Viburnum

0 %“;

| (c) | E osa asendatakse järgmisega:

  „E OSA

  Kultiveerimismaterjaliga (v.a seeme) seotud reguleeritud mittekarantiinsed taimekahjustajad









  Seened ja munasseened |
| --- | --- |
| Reguleeritud mittekarantiinsed taimekahjustajad või nende põhjustatud sümptomid | Istutamiseks ettenähtud taimed (perekond või liik) | Asjaomase kultiveerimismaterjali paljundusmaterjaliga seotud piirmäär |
| Cryphonectria parasitica (Murrill) Barr [ENDOPA] | Istutamiseks ettenähtud taimed, v.a seeme

  Castanea sativa Mill. | 0 % |
| Dothistroma pini Hulbary [DOTSPI] | Istutamiseks ettenähtud taimed, v.a seeme

  Pinus L. | 0 % |
| Dothistroma septosporum (Dorogin) Morelet [SCIRPI] | Istutamiseks ettenähtud taimed, v.a seeme

  Pinus L. | 0 % |
| Lecanosticta acicola (von Thümen) Sydow [SCIRAC] | Istutamiseks ettenähtud taimed, v.a seeme

  Pinus L. | 0 % |
| Phytophthora ramorum (ELi isolaadid) Werres, De Cock & Man in 't Veld | Istutamiseks ettenähtud taimed, v.a õietolm ja seeme

  Castanea sativa Mill., Fraxinus excelsior L., Larix decidua Mill., Larix kaempferi (Lamb.) Carrière, Larix × eurolepis A. Henry, Pseudotsuga menziesii (Mirb.) Franco, Quercus cerris L., Quercus ilex L., Quercus rubra L. | 0 %“; |

(c)

E osa asendatakse järgmisega:

„E OSA

Kultiveerimismaterjaliga (v.a seeme) seotud reguleeritud mittekarantiinsed taimekahjustajad

Kultiveerimismaterjaliga (v.a seeme) seotud reguleeritud mittekarantiinsed taimekahjustajad

Seened ja munasseened

Seened ja munasseened

Reguleeritud mittekarantiinsed taimekahjustajad või nende põhjustatud sümptomid

Istutamiseks ettenähtud taimed (perekond või liik)

Asjaomase kultiveerimismaterjali paljundusmaterjaliga seotud piirmäär

Cryphonectria parasitica (Murrill) Barr [ENDOPA]

Cryphonectria parasitica

Istutamiseks ettenähtud taimed, v.a seeme

Castanea sativa Mill.

Castanea sativa

0 %

Dothistroma pini Hulbary [DOTSPI]

Dothistroma pini

Istutamiseks ettenähtud taimed, v.a seeme

Pinus L.

Pinus

0 %

Dothistroma septosporum (Dorogin) Morelet [SCIRPI]

Dothistroma septosporum

Istutamiseks ettenähtud taimed, v.a seeme

Pinus L.

Pinus

0 %

Lecanosticta acicola (von Thümen) Sydow [SCIRAC]

Lecanosticta acicola

Istutamiseks ettenähtud taimed, v.a seeme

Pinus L.

Pinus

0 %

Phytophthora ramorum (ELi isolaadid) Werres, De Cock & Man in 't Veld

Phytophthora ramorum

Istutamiseks ettenähtud taimed, v.a õietolm ja seeme

Castanea sativa Mill., Fraxinus excelsior L., Larix decidua Mill., Larix kaempferi (Lamb.) Carrière, Larix × eurolepis A. Henry, Pseudotsuga menziesii (Mirb.) Franco, Quercus cerris L., Quercus ilex L., Quercus rubra L.

Castanea sativa

Fraxinus excelsior

Larix decidua

Larix kaempferi

Larix × eurolepis

Pseudotsuga menziesii

Quercus cerris

Quercus ilex

Quercus rubra

0 %“;

| (d) | F osa tabelis „Putukad ja lestad“ asendatakse teine ja kolmas rida järgmisega:







  „Bruchus pisorum (Linnaeus ) [BRCHPI] | Pisum sativum L. | 0 % |
| --- | --- | --- | --- |
| Bruchus rufimanus Boheman [BRCHRU] | Vicia faba L. | 0 %“; |

(d)

F osa tabelis „Putukad ja lestad“ asendatakse teine ja kolmas rida järgmisega:

„Bruchus pisorum (Linnaeus ) [BRCHPI]

Bruchus pisorum

Pisum sativum L.

Pisum sativum

0 %

Bruchus rufimanus Boheman [BRCHRU]

Bruchus rufimanus

Vicia faba L.

Vicia faba

0 %“;

| (e) | J osa muudetakse järgmiselt:






  (i) | tabelis „Seened ja munasseened“ lisatakse kahekümne teise ja kahekümne kolmanda rea vahele järgmine rida:







  „Phytophthora ramorum (ELi isolaadid) Werres, De Cock & Man in 't Veld [PHYTRA] | Istutamiseks ettenähtud taimed, v.a õietolm ja seeme

  Castanea sativa Mill., Vaccinium L. | 0 %“; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(e)

J osa muudetakse järgmiselt:

(i)

tabelis „Seened ja munasseened“ lisatakse kahekümne teise ja kahekümne kolmanda rea vahele järgmine rida:

„Phytophthora ramorum (ELi isolaadid) Werres, De Cock & Man in 't Veld [PHYTRA]

Phytophthora ramorum

Istutamiseks ettenähtud taimed, v.a õietolm ja seeme

Castanea sativa Mill., Vaccinium L.

Castanea sativa

Vaccinium

0 %“;

| (ii) | tabelis „Viirused, viroidid, viirusetaolised haigused ja fütoplasmad“ jäetakse välja kahekümne esimene rida; |
| --- | --- |

(ii)

tabelis „Viirused, viroidid, viirusetaolised haigused ja fütoplasmad“ jäetakse välja kahekümne esimene rida;

| (f) | L osas lisatakse tabeli „Seened ja munasseened“ järele järgmine tabel:







  „Viirused, viroidid, viirusetaolised haigused ja fütoplasmad |
| --- | --- |
| Citrus bark cracking viroid [CBCVD0] | Istutamiseks ettenähtud taimed, v.a õietolm ja seeme

  Humulus lupulus L. | 0 %“; |

(f)

L osas lisatakse tabeli „Seened ja munasseened“ järele järgmine tabel:

„Viirused, viroidid, viirusetaolised haigused ja fütoplasmad

Viirused, viroidid, viirusetaolised haigused ja fütoplasmad

Citrus bark cracking viroid [CBCVD0]

Istutamiseks ettenähtud taimed, v.a õietolm ja seeme

Humulus lupulus L.

Humulus lupulus

0 %“;

| (g) | lisatakse järgmine osa:

  „M OSA

  Liigi Actinidia Lindl. puuviljade tootmiseks ettenähtud viljapuude paljundusmaterjali ja viljapuudega (v.a seeme) seotud reguleeritud mittekarantiinsed taimekahjustajad









  Bakterid |
| --- | --- |
| Reguleeritud mittekarantiinsed taimekahjustajad või nende põhjustatud sümptomid | Istutamiseks ettenähtud taimed (perekond või liik) | Asjaomaste viljapuude paljundusmaterjali ja viljapuudega seotud piirmäär |
| Pseudomonas syringae pv. actinidiae Takikawa, Serizawa, Ichikawa, Tsuyumu & Goto [PSDMAK] | Actinidia Lindl. | 0 %“. |

(g)

lisatakse järgmine osa:

„M OSA

Liigi Actinidia Lindl. puuviljade tootmiseks ettenähtud viljapuude paljundusmaterjali ja viljapuudega (v.a seeme) seotud reguleeritud mittekarantiinsed taimekahjustajad

Liigi Actinidia

Bakterid

Bakterid

Reguleeritud mittekarantiinsed taimekahjustajad või nende põhjustatud sümptomid

Istutamiseks ettenähtud taimed (perekond või liik)

Asjaomaste viljapuude paljundusmaterjali ja viljapuudega seotud piirmäär

Pseudomonas syringae pv. actinidiae Takikawa, Serizawa, Ichikawa, Tsuyumu & Goto [PSDMAK]

Pseudomonas syringae

actinidiae

Actinidia Lindl.

Actinidia

0 %“.

| 4) | V lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | sisukorda lisatakse järgmine rida:

  „K osa. Meetmed, millega ennetatakse reguleeritud mittekarantiinsete taimekahjustajate esinemist liigi Actinidia Lindl. puuviljade tootmiseks ettenähtud viljapuude paljundusmaterjalil ja viljapuudel (v.a seeme)“; |
| --- | --- | --- |

4)

V lisa muudetakse järgmiselt:

a)

sisukorda lisatakse järgmine rida:

„K osa. Meetmed, millega ennetatakse reguleeritud mittekarantiinsete taimekahjustajate esinemist liigi Actinidia Lindl. puuviljade tootmiseks ettenähtud viljapuude paljundusmaterjalil ja viljapuudel (v.a seeme)“;

Actinidia

| b) | C osa muudetakse järgmiselt:






  i) | tabelis „Bakterid“ lisatakse esimese ja teise rea vahele järgmine rida:







  „Pseudomonas syringae pv. actinidiae Takikawa, Serizawa, Ichikawa, Tsuyumu & Goto [PSDMAK] | Istutamiseks ettenähtud taimed, v.a seeme

  Actinidia Lindl. | (a) | Taimed on kasvatatud piirkondades, mille pädev asutus on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Pseudomonas syringae pv. actinidiae, või |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

C osa muudetakse järgmiselt:

i)

tabelis „Bakterid“ lisatakse esimese ja teise rea vahele järgmine rida:

„Pseudomonas syringae pv. actinidiae Takikawa, Serizawa, Ichikawa, Tsuyumu & Goto [PSDMAK]

Pseudomonas syringae

actinidiae

Istutamiseks ettenähtud taimed, v.a seeme

Actinidia Lindl.

Actinidia

(a)

Taimed on kasvatatud piirkondades, mille pädev asutus on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Pseudomonas syringae pv. actinidiae, või

Pseudomonas syringae

actinidiae

| (b) | i) | kogu viimase kasvuperioodi jooksul ei ole tootmisüksuses olevatel taimedel täheldatud Pseudomonas syringae pv. actinidiae põhjustatud sümptomeid või |
| --- | --- | --- |

(b)

i)

kogu viimase kasvuperioodi jooksul ei ole tootmisüksuses olevatel taimedel täheldatud Pseudomonas syringae pv. actinidiae põhjustatud sümptomeid või

Pseudomonas syringae

actinidiae

| ii) | Pseudomonas syringae pv. actinidiae põhjustatud sümptomeid on täheldatud kuni 1 % tootmisüksuses olevatel taimedel ning need taimed ja kõik sümptomitega taimed nende vahetus läheduses on viivitamata välja juuritud ja hävitatud ning
  järelejäänud sümptomiteta taimede esindavast osast on võetud proovid, mida analüüsiti Pseudomonas syringae pv. actinidiae suhtes ja leiti, et need on kõnealusest taimekahjustajast vabad; |
| --- | --- |

ii)

Pseudomonas syringae pv. actinidiae põhjustatud sümptomeid on täheldatud kuni 1 % tootmisüksuses olevatel taimedel ning need taimed ja kõik sümptomitega taimed nende vahetus läheduses on viivitamata välja juuritud ja hävitatud ning

Pseudomonas syringae

actinidiae

järelejäänud sümptomiteta taimede esindavast osast on võetud proovid, mida analüüsiti Pseudomonas syringae pv. actinidiae suhtes ja leiti, et need on kõnealusest taimekahjustajast vabad;

Pseudomonas syringae

actinidiae

ja

taimedest on enne turustamist võetud juhuslikkuse alusel proovid, mida analüüsiti Pseudomonas syringae pv. actinidiae suhtes ja leiti, et need on kõnealusest taimekahjustajast vabad. “;

Pseudomonas syringae

actinidiae

| ii) | tabelis „Seened ja munasseened“ lisatakse teise ja kolmanda rea vahele järgmine rida:







  „Phytophthora ramorum (ELi isolaadid) Werres, De Cock & Man in 't Veld | Camellia L., Castanea sativa Mill., Fraxinus excelsior L., Larix decidua Mill., Larix kaempferi (Lamb.) Carrière, Larix × eurolepis A. Henry, Pseudotsuga menziesii (Mirb.) Franco, Quercus cerris L., Quercus ilex L., Quercus rubra L., Rhododendron L. (v.a R. simsii L.), Viburnum L. | (a) | Taimed on kasvatatud piirkondades, mille pädev asutus on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Phytophthora ramorum’i (ELi isolaadid), või |
| --- | --- | --- | --- | --- |

ii)

tabelis „Seened ja munasseened“ lisatakse teise ja kolmanda rea vahele järgmine rida:

„Phytophthora ramorum (ELi isolaadid) Werres, De Cock & Man in 't Veld

Phytophthora ramorum

Camellia L., Castanea sativa Mill., Fraxinus excelsior L., Larix decidua Mill., Larix kaempferi (Lamb.) Carrière, Larix × eurolepis A. Henry, Pseudotsuga menziesii (Mirb.) Franco, Quercus cerris L., Quercus ilex L., Quercus rubra L., Rhododendron L. (v.a R. simsii L.), Viburnum L.

Camellia

Castanea sativa

Fraxinus excelsior

Larix decidua

Larix kaempferi

Larix × eurolepis

Pseudotsuga menziesii

Quercus cerris

Quercus ilex

Quercus rubra

Rhododendron

R. simsii

Viburnum

(a)

Taimed on kasvatatud piirkondades, mille pädev asutus on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Phytophthora ramorum’i (ELi isolaadid), või

Phytophthora ramorum

| (b) | kogu viimase kasvuperioodi jooksul ei ole tootmisüksuses olevatel peremeestaimedel täheldatud taimekahjustaja Phytophthora ramorum’i (ELi isolaadid) põhjustatud sümptomeid või |
| --- | --- |

(b)

kogu viimase kasvuperioodi jooksul ei ole tootmisüksuses olevatel peremeestaimedel täheldatud taimekahjustaja Phytophthora ramorum’i (ELi isolaadid) põhjustatud sümptomeid või

Phytophthora ramorum

| (c) | i) | taimed, millel olid tootmisüksuses Phytophthora ramorum’i (ELi isolaadid) põhjustatud sümptomid, ja kõik taimed sümptomitega materjalist kahe meetri raadiuses, on välja juuritud ja hävitatud, samuti on hävitatud pinnas, milles need taimed kasvasid
  ja |
| --- | --- | --- |

(c)

i)

taimed, millel olid tootmisüksuses Phytophthora ramorum’i (ELi isolaadid) põhjustatud sümptomid, ja kõik taimed sümptomitega materjalist kahe meetri raadiuses, on välja juuritud ja hävitatud, samuti on hävitatud pinnas, milles need taimed kasvasid

Phytophthora ramorum

ja

| ii) | kõigi peremeestaimede puhul, mis asuvad 10 meetri raadiuses sümptomitega taimedest, ja kahjustatud partii kõigi järelejäänud taimede puhul:






  — | ei ole kolme kuu jooksul pärast sümptomitega taimede avastamist neil taimedel täheldatud Phytophthora ramorum’i (ELi isolaadid) põhjustatud sümptomeid vähemalt kahel kontrollil, mis tehti kõnealuse taimekahjustaja avastamiseks asjakohasel ajal, ning selle kolme kuu jooksul ei ole tehtud töötlusi Phytophthora ramorum’i (ELi isolaadid) põhjustatud sümptomite pärssimiseks, |
| --- | --- | --- |

ii)

kõigi peremeestaimede puhul, mis asuvad 10 meetri raadiuses sümptomitega taimedest, ja kahjustatud partii kõigi järelejäänud taimede puhul:

—

ei ole kolme kuu jooksul pärast sümptomitega taimede avastamist neil taimedel täheldatud Phytophthora ramorum’i (ELi isolaadid) põhjustatud sümptomeid vähemalt kahel kontrollil, mis tehti kõnealuse taimekahjustaja avastamiseks asjakohasel ajal, ning selle kolme kuu jooksul ei ole tehtud töötlusi Phytophthora ramorum’i (ELi isolaadid) põhjustatud sümptomite pärssimiseks,

Phytophthora ramorum

Phytophthora ramorum

| — | pärast kõnealust kolme kuud: |
| --- | --- |

—

pärast kõnealust kolme kuud:

| — | ei ole tootmisüksuses olevatel taimedel täheldatud Phytophthora ramorum’i (ELi isolaadid) põhjustatud sümptomeid, või |
| --- | --- |

—

ei ole tootmisüksuses olevatel taimedel täheldatud Phytophthora ramorum’i (ELi isolaadid) põhjustatud sümptomeid, või

Phytophthora ramorum

| — | vedamisele kuuluvatest taimedest on võetud esindav proov ja seda on analüüsitud ning leitud, et see on vaba Phytophthora ramorum’ist (ELi isolaadid), |
| --- | --- |

—

vedamisele kuuluvatest taimedest on võetud esindav proov ja seda on analüüsitud ning leitud, et see on vaba Phytophthora ramorum’ist (ELi isolaadid),

Phytophthora ramorum

ja

| iii) | kõigi teiste tootmiskohas olevate taimede puhul:






  — | ei ole tootmisüksuses olevatel taimedel täheldatud Phytophthora ramorum’i (ELi isolaadid) põhjustatud sümptomeid, või |
| --- | --- | --- |

iii)

kõigi teiste tootmiskohas olevate taimede puhul:

—

ei ole tootmisüksuses olevatel taimedel täheldatud Phytophthora ramorum’i (ELi isolaadid) põhjustatud sümptomeid, või

Phytophthora ramorum

| — | vedamisele kuuluvatest taimedest on võetud esindav proov ja seda on analüüsitud ning leitud, et see on vaba Phytophthora ramorum’ist (ELi isolaadid). “; |
| --- | --- |

—

vedamisele kuuluvatest taimedest on võetud esindav proov ja seda on analüüsitud ning leitud, et see on vaba Phytophthora ramorum’ist (ELi isolaadid). “;

Phytophthora ramorum

| iii) | tabelis „Putukad ja lestad“ kolmandas reas asendatakse kolmas veerg järgmisega:






  „(a) | Taimi on kogu nende eluaja jooksul kasvatatud piirkonnas, mille vastutav ametiasutus on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega tunnistanud vabaks taimekahjustajast Rhynchophorus ferrugineus (Olivier), või |
| --- | --- | --- |

iii)

tabelis „Putukad ja lestad“ kolmandas reas asendatakse kolmas veerg järgmisega:

„(a)

Taimi on kogu nende eluaja jooksul kasvatatud piirkonnas, mille vastutav ametiasutus on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega tunnistanud vabaks taimekahjustajast Rhynchophorus ferrugineus (Olivier), või

Rhynchophorus ferrugineus

| (b) | taimi on kaks aastat enne nende vedu kasvatatud sellises üksuses liidus, mis on füüsiliselt kaitstud taimekahjustaja Rhynchophorus ferrugineus (Olivier) sissetoomise eest, või sellisel alal liidus, kus on selle taimekahjustaja suhtes võetud asjakohaseid ennetusmeetmeid, ja |
| --- | --- |

(b)

taimi on kaks aastat enne nende vedu kasvatatud sellises üksuses liidus, mis on füüsiliselt kaitstud taimekahjustaja Rhynchophorus ferrugineus (Olivier) sissetoomise eest, või sellisel alal liidus, kus on selle taimekahjustaja suhtes võetud asjakohaseid ennetusmeetmeid, ja

Rhynchophorus ferrugineus

| (c) | taimi on visuaalselt kontrollitud vähemalt iga nelja kuu tagant, kinnitamaks, et need on vabad palmikahjurist Rhynchophorus ferrugineus (Olivier).“; |
| --- | --- |

(c)

taimi on visuaalselt kontrollitud vähemalt iga nelja kuu tagant, kinnitamaks, et need on vabad palmikahjurist Rhynchophorus ferrugineus (Olivier).“;

Rhynchophorus ferrugineus

| iv) | tabelis „Viirused, viroidid, viirusetaolised haigused ja fütoplasmad“ kolmandas reas asendatakse kolmas veerg järgmisega:






  „a) | Taimed on saadud emataimedest, mida on visuaalselt kontrollitud ja mis on tunnistatud vabaks taimekahjustaja Candidatus Phytoplasma pyri Seemüller & Schneider põhjustatud sümptomitest, ja |
| --- | --- | --- |

iv)

tabelis „Viirused, viroidid, viirusetaolised haigused ja fütoplasmad“ kolmandas reas asendatakse kolmas veerg järgmisega:

„a)

Taimed on saadud emataimedest, mida on visuaalselt kontrollitud ja mis on tunnistatud vabaks taimekahjustaja Candidatus Phytoplasma pyri Seemüller & Schneider põhjustatud sümptomitest, ja

Candidatus Phytoplasma pyri

| b) | i) | taimed on kasvatatud piirkondades, mille pädev asutus on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Candidatus Phytoplasma pyri Seemüller & Schneider, või |
| --- | --- | --- |

b)

i)

taimed on kasvatatud piirkondades, mille pädev asutus on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Candidatus Phytoplasma pyri Seemüller & Schneider, või

Candidatus Phytoplasma pyri

| ii) | taimed on kasvatatud tootmisüksuses, mis on tunnistatud kõnealusest taimekahjustajast vabaks kogu viimase kasvuperioodi jooksul tehtud visuaalse kontrolli käigus, ning kõik vahetus läheduses kasvanud sümptomitega taimed on viivitamata välja juuritud ja hävitatud, |
| --- | --- |

ii)

taimed on kasvatatud tootmisüksuses, mis on tunnistatud kõnealusest taimekahjustajast vabaks kogu viimase kasvuperioodi jooksul tehtud visuaalse kontrolli käigus, ning kõik vahetus läheduses kasvanud sümptomitega taimed on viivitamata välja juuritud ja hävitatud,

või

| c) | kõik taimed tootmisüksuses, millel on kolmel viimasel kasvuperioodil asjakohasel ajal tehtud visuaalse kontrolli käigus leitud Candidatus Phytoplasma pyri Seemüller & Schneider sümptomeid, ja kõik nende vahetus läheduses kasvanud taimed on viivitamata välja juuritud ja hävitatud.“; |
| --- | --- |

c)

kõik taimed tootmisüksuses, millel on kolmel viimasel kasvuperioodil asjakohasel ajal tehtud visuaalse kontrolli käigus leitud Candidatus Phytoplasma pyri Seemüller & Schneider sümptomeid, ja kõik nende vahetus läheduses kasvanud taimed on viivitamata välja juuritud ja hävitatud.“;

Candidatus Phytoplasma pyri

| v) | D osa asendatakse järgmisega:

  „D OSA

  Meetmed, millega ennetatakse reguleeritud mittekarantiinsete taimekahjustajate esinemist kultiveerimismaterjalil (v.a seeme)

  Pädev asutus või ettevõtja, kelle suhtes pädev asutus kohaldab ametlikku järelevalvet, peab tegema kontrolle või võtma muid meetmeid (mis on esitatud järgmise tabeli kolmandas veerus), et tagada vastavaid reguleeritud mittekarantiinseid taimekahjustajaid ja istutamiseks ettenähtud taimi käsitlevate nõuete täitmine.








  Seened ja munasseened |
| --- | --- |
| Reguleeritud mittekarantiinsed taimekahjustajad või nende põhjustatud sümptomid | Istutamiseks ettenähtud taimed | Nõuded |
| Cryphonectria parasitica (Murrill) Barr | Istutamiseks ettenähtud taimed, v.a seeme

  Castanea sativa Mill. | (a) | Kultiveerimismaterjal on pärit piirkondadest, mille pädev asutus on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Cryphonectria parasitica (Murrill) Barr, või |

v)

D osa asendatakse järgmisega:

„D OSA

Meetmed, millega ennetatakse reguleeritud mittekarantiinsete taimekahjustajate esinemist kultiveerimismaterjalil (v.a seeme)

Meetmed, millega ennetatakse reguleeritud mittekarantiinsete taimekahjustajate esinemist kultiveerimismaterjalil (v.a seeme)

Pädev asutus või ettevõtja, kelle suhtes pädev asutus kohaldab ametlikku järelevalvet, peab tegema kontrolle või võtma muid meetmeid (mis on esitatud järgmise tabeli kolmandas veerus), et tagada vastavaid reguleeritud mittekarantiinseid taimekahjustajaid ja istutamiseks ettenähtud taimi käsitlevate nõuete täitmine.

Seened ja munasseened

Seened ja munasseened

Reguleeritud mittekarantiinsed taimekahjustajad või nende põhjustatud sümptomid

Istutamiseks ettenähtud taimed

Nõuded

Cryphonectria parasitica (Murrill) Barr

Cryphonectria parasitica

Istutamiseks ettenähtud taimed, v.a seeme

Castanea sativa Mill.

Castanea sativa

(a)

Kultiveerimismaterjal on pärit piirkondadest, mille pädev asutus on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Cryphonectria parasitica (Murrill) Barr, või

Cryphonectria parasitica

| (b) | tootmisüksuses ei ole kogu viimase kasvuperioodi jooksul täheldatud taimekahjustaja Cryphonectria parasitica (Murrill) Barr põhjustatud sümptomeid või |
| --- | --- |

(b)

tootmisüksuses ei ole kogu viimase kasvuperioodi jooksul täheldatud taimekahjustaja Cryphonectria parasitica (Murrill) Barr põhjustatud sümptomeid või

Cryphonectria parasitica

| (c) | kultiveerimismaterjal, millel esineb taimekahjustaja Cryphonectria parasitica (Murrill) Barr põhjustatud sümptomeid, on välja juuritud ning ülejäänud materjali on iga nädala tagant kontrollitud ja tootmiskohas ega -üksuses ei ole täheldatud ühtki Cryphonectria parasitica (Murrill) Barr põhjustatud sümptomit vähemalt kolm nädalat enne materjali vedu. |
| --- | --- |

(c)

kultiveerimismaterjal, millel esineb taimekahjustaja Cryphonectria parasitica (Murrill) Barr põhjustatud sümptomeid, on välja juuritud ning ülejäänud materjali on iga nädala tagant kontrollitud ja tootmiskohas ega -üksuses ei ole täheldatud ühtki Cryphonectria parasitica (Murrill) Barr põhjustatud sümptomit vähemalt kolm nädalat enne materjali vedu.

Cryphonectria parasitica

Cryphonectria parasitica

Dothistroma pini Hulbary,

Dothistroma pini

Dothistroma septosporum (Dorogin) Morelet

Dothistroma septosporum

Lecanosticta acicola (von Thümen) Sydow

Lecanosticta acicola

Istutamiseks ettenähtud taimed, v.a seeme

Pinus L.

Pinus

| (a) | Kultiveerimismaterjal on pärit piirkondadest, mille pädev asutus on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajatest Dothistroma pini Hulbary, Dothistroma septosporum (Dorogin) Morelet ja Lecanosticta acicola (von Thümen) Sydow, või |
| --- | --- |

(a)

Kultiveerimismaterjal on pärit piirkondadest, mille pädev asutus on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajatest Dothistroma pini Hulbary, Dothistroma septosporum (Dorogin) Morelet ja Lecanosticta acicola (von Thümen) Sydow, või

Dothistroma pini

Dothistroma septosporum

Lecanosticta acicola

| (b) | tootmisüksuses või selle vahetus läheduses ei ole kogu viimase kasvuperioodi jooksul täheldatud taimekahjustaja Dothistroma pini Hulbary, Dothistroma septosporum (Dorogin) Morelet või Lecanosticta acicola (von Thümen) Sydow põhjustatud punavöötaudi sümptomeid, või |
| --- | --- |

(b)

tootmisüksuses või selle vahetus läheduses ei ole kogu viimase kasvuperioodi jooksul täheldatud taimekahjustaja Dothistroma pini Hulbary, Dothistroma septosporum (Dorogin) Morelet või Lecanosticta acicola (von Thümen) Sydow põhjustatud punavöötaudi sümptomeid, või

Dothistroma pini

Dothistroma septosporum

Lecanosticta acicola

| (c) | tootmisüksuses on taimekahjustaja Dothistroma pini Hulbary, Dothistroma septosporum (Dorogin) Morelet või Lecanosticta acicola (von Thümen) Sydow põhjustatud punavöötaudi vastu tehtud asjakohast töötlust ning kultiveerimismaterjali on enne vedu visuaalselt kontrollitud ja tunnistatud punavöötaudist vabaks. |
| --- | --- |

(c)

tootmisüksuses on taimekahjustaja Dothistroma pini Hulbary, Dothistroma septosporum (Dorogin) Morelet või Lecanosticta acicola (von Thümen) Sydow põhjustatud punavöötaudi vastu tehtud asjakohast töötlust ning kultiveerimismaterjali on enne vedu visuaalselt kontrollitud ja tunnistatud punavöötaudist vabaks.

Dothistroma pini

Dothistroma septosporum

Lecanosticta acicola

Phytophthora ramorum (ELi isolaadid) Werres, De Cock & Man in 't Veld

Phytophthora ramorum

Istutamiseks ettenähtud taimed, v.a õietolm ja seeme

Castanea sativa Mill., Fraxinus excelsior L., Larix decidua Mill., Larix kaempferi (Lamb.) Carrière, Larix × eurolepis A. Henry, Pseudotsuga menziesii (Mirb.) Franco, Quercus cerris L., Quercus ilex L., Quercus rubra L.

Castanea sativa

Fraxinus excelsior

Larix decidua

Larix kaempferi

Larix × eurolepis

Pseudotsuga menziesii

Quercus cerris

Quercus ilex

Quercus rubra

| (a) | Kultiveerimismaterjal on pärit piirkondadest, mille pädev asutus on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Phytophthora ramorum’i (ELi isolaadid), või |
| --- | --- |

(a)

Kultiveerimismaterjal on pärit piirkondadest, mille pädev asutus on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Phytophthora ramorum’i (ELi isolaadid), või

Phytophthora ramorum

| (b) | kogu viimase kasvuperioodi jooksul ei ole tootmisüksuses oleval kultiveerimismaterjalil täheldatud taimekahjustaja Phytophthora ramorum’i (ELi isolaadid) põhjustatud sümptomeid, või |
| --- | --- |

(b)

kogu viimase kasvuperioodi jooksul ei ole tootmisüksuses oleval kultiveerimismaterjalil täheldatud taimekahjustaja Phytophthora ramorum’i (ELi isolaadid) põhjustatud sümptomeid, või

Phytophthora ramorum

| (c) | i) | kultiveerimismaterjal, millel olid tootmisüksuses Phytophthora ramorum’i (ELi isolaadid) põhjustatud sümptomid, ja kogu kultiveerimismaterjal sümptomitega materjalist kahe meetri raadiuses, on välja juuritud ja hävitatud, samuti on hävitatud pinnas, milles need taimed kasvasid,
  ja |
| --- | --- | --- |

(c)

i)

kultiveerimismaterjal, millel olid tootmisüksuses Phytophthora ramorum’i (ELi isolaadid) põhjustatud sümptomid, ja kogu kultiveerimismaterjal sümptomitega materjalist kahe meetri raadiuses, on välja juuritud ja hävitatud, samuti on hävitatud pinnas, milles need taimed kasvasid,

Phytophthora ramorum

ja

| ii) | kogu kultiveerimismaterjali puhul, mis asub kümne meetri raadiuses sümptomitega taimedest, ja kahjustatud partii järelejäänud kultiveerimismaterjali puhul:






  — | ei ole kolme kuu jooksul pärast sümptomitega kultiveerimismaterjali avastamist täheldatud Phytophthora ramorum’i (ELi isolaadid) põhjustatud sümptomeid sellel kultiveerimismaterjalil vähemalt kahel kontrollil, mis tehti kõnealuse taimekahjustaja avastamiseks asjakohasel ajal, ning selle kolme kuu jooksul ei ole tehtud töötlusi Phytophthora ramorum’i (ELi isolaadid) põhjustatud sümptomite pärssimiseks, ning |
| --- | --- | --- |

ii)

kogu kultiveerimismaterjali puhul, mis asub kümne meetri raadiuses sümptomitega taimedest, ja kahjustatud partii järelejäänud kultiveerimismaterjali puhul:

—

ei ole kolme kuu jooksul pärast sümptomitega kultiveerimismaterjali avastamist täheldatud Phytophthora ramorum’i (ELi isolaadid) põhjustatud sümptomeid sellel kultiveerimismaterjalil vähemalt kahel kontrollil, mis tehti kõnealuse taimekahjustaja avastamiseks asjakohasel ajal, ning selle kolme kuu jooksul ei ole tehtud töötlusi Phytophthora ramorum’i (ELi isolaadid) põhjustatud sümptomite pärssimiseks, ning

Phytophthora ramorum

Phytophthora ramorum

| — | pärast kõnealust kolme kuud:






  — | ei ole tootmisüksuses oleval kultiveerimismaterjalil täheldatud Phytophthora ramorum’i (ELi isolaadid) põhjustatud sümptomeid, või |
| --- | --- | --- |

—

pärast kõnealust kolme kuud:

—

ei ole tootmisüksuses oleval kultiveerimismaterjalil täheldatud Phytophthora ramorum’i (ELi isolaadid) põhjustatud sümptomeid, või

Phytophthora ramorum

| — | vedamisele kuuluvast kultiveerimismaterjalist on võetud esindav proov ja seda on analüüsitud ning leitud, et see on vaba Phytophthora ramorum’ist (ELi isolaadid)
  ja |
| --- | --- |

—

vedamisele kuuluvast kultiveerimismaterjalist on võetud esindav proov ja seda on analüüsitud ning leitud, et see on vaba Phytophthora ramorum’ist (ELi isolaadid)

Phytophthora ramorum

ja

| iii) | kogu muu tootmiskohas oleva kultiveerimismaterjali puhul:






  — | ei ole tootmisüksuses oleval kultiveerimismaterjalil täheldatud Phytophthora ramorum’i (ELi isolaadid) põhjustatud sümptomeid, või |
| --- | --- | --- |

iii)

kogu muu tootmiskohas oleva kultiveerimismaterjali puhul:

—

ei ole tootmisüksuses oleval kultiveerimismaterjalil täheldatud Phytophthora ramorum’i (ELi isolaadid) põhjustatud sümptomeid, või

Phytophthora ramorum

| — | vedamisele kuuluvast kultiveerimismaterjalist on võetud esindav proov ja seda on analüüsitud ning leitud, et see on vaba Phytophthora ramorum’ist (ELi isolaadid). “; |
| --- | --- |

—

vedamisele kuuluvast kultiveerimismaterjalist on võetud esindav proov ja seda on analüüsitud ning leitud, et see on vaba Phytophthora ramorum’ist (ELi isolaadid). “;

Phytophthora ramorum

| vi) | E osas asendatakse „Bruchus pisorum’i (L.)“ ja „Bruchus rufimanus’t L.“ käsitlevad read järgmisega:







  „Bruchus pisorum (Linnaeus) | Pisum sativum L. | (a) | Seemne esindavat proovi on taimekahjustaja avastamiseks kõige asjakohasemal ajal visuaalselt kontrollitud, millele võib järgneda asjakohane töötlus, ja |
| --- | --- | --- | --- | --- |

vi)

E osas asendatakse „Bruchus pisorum’i (L.)“ ja „Bruchus rufimanus’t L.“ käsitlevad read järgmisega:

Bruchus pisorum

Bruchus rufimanus

„Bruchus pisorum (Linnaeus)

Bruchus pisorum

Pisum sativum L.

Pisum sativum

(a)

Seemne esindavat proovi on taimekahjustaja avastamiseks kõige asjakohasemal ajal visuaalselt kontrollitud, millele võib järgneda asjakohane töötlus, ja

| (b) | seeme on tunnistatud vabaks taimekahjustajast Bruchus pisorum (Linnaeus). |
| --- | --- |

(b)

seeme on tunnistatud vabaks taimekahjustajast Bruchus pisorum (Linnaeus).

Bruchus pisorum

Bruchus rufimanus Boheman

Bruchus rufimanus

Vicia faba L.

Vicia faba

| (a) | Seemne esindavat proovi on taimekahjustaja avastamiseks kõige asjakohasemal ajal visuaalselt kontrollitud, millele võib järgneda asjakohane töötlus, ja |
| --- | --- |

(a)

Seemne esindavat proovi on taimekahjustaja avastamiseks kõige asjakohasemal ajal visuaalselt kontrollitud, millele võib järgneda asjakohane töötlus, ja

| (b) | seeme on tunnistatud vabaks taimekahjustajast Bruchus rufimanus Boheman. “; |
| --- | --- |

(b)

seeme on tunnistatud vabaks taimekahjustajast Bruchus rufimanus Boheman. “;

Bruchus rufimanus

| vii) | F osas asendatakse kolmanda tabeli esimene rida järgmisega:







  „Candidatus Liberibacter solanacearum Liefting et al. | Solanum tuberosum L. | Välja arvatud juhul, kui partii on toodetud taimedest, mis vastavad V lisa F osa esimesed tabeli teise rea kolmanda veeru punkti b alapunkti i nõuetele, on pädev asutus partiisid ametlikult kontrollinud ja kinnitanud, et need vastavad IV lisa vastavatele sätetele. “; |
| --- | --- | --- | --- |

vii)

F osas asendatakse kolmanda tabeli esimene rida järgmisega:

„Candidatus Liberibacter solanacearum Liefting et al.

Candidatus Liberibacter solanacearum

et al

Solanum tuberosum L.

Solanum tuberosum

Välja arvatud juhul, kui partii on toodetud taimedest, mis vastavad V lisa F osa esimesed tabeli teise rea kolmanda veeru punkti b alapunkti i nõuetele, on pädev asutus partiisid ametlikult kontrollinud ja kinnitanud, et need vastavad IV lisa vastavatele sätetele. “;

| viii) | J osas asendatakse tabelis „Seened“ esimene rida järgmisega:

  „Seened ja munasseened“; |
| --- | --- |

viii)

J osas asendatakse tabelis „Seened“ esimene rida järgmisega:

„Seened ja munasseened“;

| ix) | J osas lisatakse tabeli „Seened“ järele järgmine tabel:







  „Viirused, viroidid, viirusetaolised haigused ja fütoplasmad |
| --- | --- |
| Reguleeritud mittekarantiinsed taimekahjustajad või nende põhjustatud sümptomid | Istutamiseks ettenähtud taimed | Nõuded |
| Citrus bark cracking viroid [CBCVD0] | Humulus lupulus L. | (a) | Taimed on kasvatatud piirkondades, mille pädev asutus on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Citrus bark cracking viroid, või |

ix)

J osas lisatakse tabeli „Seened“ järele järgmine tabel:

„Viirused, viroidid, viirusetaolised haigused ja fütoplasmad

Viirused, viroidid, viirusetaolised haigused ja fütoplasmad

Reguleeritud mittekarantiinsed taimekahjustajad või nende põhjustatud sümptomid

Istutamiseks ettenähtud taimed

Nõuded

Citrus bark cracking viroid [CBCVD0]

Humulus lupulus L.

Humulus lupulus

(a)

Taimed on kasvatatud piirkondades, mille pädev asutus on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Citrus bark cracking viroid, või

| (b) | i) | tootmiskoht on kahe viimase täieliku kasvuperioodi jooksul tunnistatud vabaks taimekahjustajast Citrus bark cracking viroid taimekahjustaja avastamiseks kõige asjakohasemal ajal tehtud taimede visuaalse kontrolli käigus ning mehhaanilise ülekandumise ärahoidmiseks on tootmiskohas võetud asjakohased meetmed, ja |
| --- | --- | --- |

(b)

i)

tootmiskoht on kahe viimase täieliku kasvuperioodi jooksul tunnistatud vabaks taimekahjustajast Citrus bark cracking viroid taimekahjustaja avastamiseks kõige asjakohasemal ajal tehtud taimede visuaalse kontrolli käigus ning mehhaanilise ülekandumise ärahoidmiseks on tootmiskohas võetud asjakohased meetmed, ja

| ii) | istutamiseks ettenähtud taimed on saadud emataimedest, mis on tunnistatud vabaks taimekahjustajast Citrus bark cracking viroid, ja






  — | emataimede puhul, mida on hoitud tootmisüksuses, mis on füüsiliselt kaitstud Citrus bark cracking viroid’i nakkusallikate eest, on emataimi igal aastal taimekahjustaja Citrus bark cracking viroid avastamiseks kõige asjakohasemal ajal visuaalselt kontrollitud ning neist on võetud proovid ja neid analüüsitud, nii et kõik emataimed oleksid iga viie aasta tagant kontrollitud, või |
| --- | --- | --- |

ii)

istutamiseks ettenähtud taimed on saadud emataimedest, mis on tunnistatud vabaks taimekahjustajast Citrus bark cracking viroid, ja

—

emataimede puhul, mida on hoitud tootmisüksuses, mis on füüsiliselt kaitstud Citrus bark cracking viroid’i nakkusallikate eest, on emataimi igal aastal taimekahjustaja Citrus bark cracking viroid avastamiseks kõige asjakohasemal ajal visuaalselt kontrollitud ning neist on võetud proovid ja neid analüüsitud, nii et kõik emataimed oleksid iga viie aasta tagant kontrollitud, või

| — | emataimede puhul, mida ei ole hoitud tootmisüksuses, mis on füüsiliselt kaitstud Citrus bark cracking viroid’i nakkusallikate eest, on emataimed tunnistatud vabaks Citrus bark cracking viroid’ist viimasel viiel kasvuperioodil tehtud visuaalse kontrolli teel, mis tehti taimekahjustaja avastamiseks kõige asjakohasemal ajal, ja |
| --- | --- |

—

emataimede puhul, mida ei ole hoitud tootmisüksuses, mis on füüsiliselt kaitstud Citrus bark cracking viroid’i nakkusallikate eest, on emataimed tunnistatud vabaks Citrus bark cracking viroid’ist viimasel viiel kasvuperioodil tehtud visuaalse kontrolli teel, mis tehti taimekahjustaja avastamiseks kõige asjakohasemal ajal, ja

| — | emataimede esindavat proovi on kontrollitud taimekahjustaja avastamiseks kõige asjakohasemal ajal viimase 12 kuu jooksul ning need on tunnistatud vabaks Citrus bark cracking viroid’ist, ja |
| --- | --- |

—

emataimede esindavat proovi on kontrollitud taimekahjustaja avastamiseks kõige asjakohasemal ajal viimase 12 kuu jooksul ning need on tunnistatud vabaks Citrus bark cracking viroid’ist, ja

| — | emataimi on hoitud isoleerituna taimest Humulus lupulus L., mida kasvatatakse vähemalt 20 m kaugusel naabruses asuvates tootmiskohtades, ja |
| --- | --- |

—

emataimi on hoitud isoleerituna taimest Humulus lupulus L., mida kasvatatakse vähemalt 20 m kaugusel naabruses asuvates tootmiskohtades, ja

Humulus lupulus

| iii) | vedamisele kuuluvate istutamiseks ettenähtud juurdunud taimede puhul on juurdumiseks kasutatud tootmisüksus






  — | isoleeritud liigi Humulus lupulus L. vähemalt 20 m kaugusel asuvatest tootmiseks ettenähtud kultuuridest, või |
| --- | --- | --- |

iii)

vedamisele kuuluvate istutamiseks ettenähtud juurdunud taimede puhul on juurdumiseks kasutatud tootmisüksus

—

isoleeritud liigi Humulus lupulus L. vähemalt 20 m kaugusel asuvatest tootmiseks ettenähtud kultuuridest, või

Humulus lupulus

| — | on füüsiliselt kaitstud Citrus bark cracking viroid’i nakkuse allikast. “; |
| --- | --- |

—

on füüsiliselt kaitstud Citrus bark cracking viroid’i nakkuse allikast. “;

| x) | lisatakse järgmine osa:

  „K OSA

  Meetmed, millega ennetatakse reguleeritud mittekarantiinsete taimekahjustajate esinemist liigi Actinidia Lindl. puuviljade tootmiseks ettenähtud viljapuude paljundusmaterjalil ja viljapuudel (v.a seeme)

  Pädev asutus või ettevõtja, kelle suhtes pädev asutus kohaldab ametlikku järelevalvet, peab tegema kontrolle või võtma muid meetmeid (mis on esitatud järgmise tabeli kolmandas veerus), et tagada vastavaid reguleeritud mittekarantiinseid taimekahjustajaid ja istutamiseks ettenähtud taimi käsitlevate nõuete täitmine.








  Bakterid |
| --- | --- |
| Reguleeritud mittekarantiinsed taimekahjustajad või nende põhjustatud sümptomid | Istutamiseks ettenähtud taimed | Meetmed |
| Pseudomonas syringae pv. actinidiae Takikawa, Serizawa, Ichikawa, Tsuyumu & Goto [PSDMAK] | Actinidia Lindl. | (a) | viljapuude paljundusmaterjal ja viljapuud on kasvatatud piirkondades, mille pädev asutus on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Pseudomonas syringae pv. actinidiae, või |

x)

lisatakse järgmine osa:

„K OSA

Meetmed, millega ennetatakse reguleeritud mittekarantiinsete taimekahjustajate esinemist liigi Actinidia Lindl. puuviljade tootmiseks ettenähtud viljapuude paljundusmaterjalil ja viljapuudel (v.a seeme)

Meetmed, millega ennetatakse reguleeritud mittekarantiinsete taimekahjustajate esinemist liigi Actinidia

Pädev asutus või ettevõtja, kelle suhtes pädev asutus kohaldab ametlikku järelevalvet, peab tegema kontrolle või võtma muid meetmeid (mis on esitatud järgmise tabeli kolmandas veerus), et tagada vastavaid reguleeritud mittekarantiinseid taimekahjustajaid ja istutamiseks ettenähtud taimi käsitlevate nõuete täitmine.

Bakterid

Bakterid

Reguleeritud mittekarantiinsed taimekahjustajad või nende põhjustatud sümptomid

Istutamiseks ettenähtud taimed

Meetmed

Pseudomonas syringae pv. actinidiae Takikawa, Serizawa, Ichikawa, Tsuyumu & Goto [PSDMAK]

Pseudomonas syringae

actinidiae

Actinidia Lindl.

Actinidia

(a)

viljapuude paljundusmaterjal ja viljapuud on kasvatatud piirkondades, mille pädev asutus on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Pseudomonas syringae pv. actinidiae, või

Pseudomonas syringae

actinidiae

| (b) | viljapuude paljundusmaterjal ja viljapuud on saadud emataimedest, mida on visuaalselt kontrollitud kaks korda aastas ja tunnistatud vabaks taimekahjustajast Pseudomonas syringae pv. actinidiae,
  ja |
| --- | --- |

(b)

viljapuude paljundusmaterjal ja viljapuud on saadud emataimedest, mida on visuaalselt kontrollitud kaks korda aastas ja tunnistatud vabaks taimekahjustajast Pseudomonas syringae pv. actinidiae,

Pseudomonas syringae

actinidiae

ja

| (c) | i) | emataimede puhul, mida on hoitud rajatistes, mis tagavad füüsilise kaitse nakkuse eest taimekahjustajaga Pseudomonas syringae pv. actinidiae, on esindavast osast emataimedest võetud iga nelja aasta järel proovid ja neid analüüsitud Pseudomonas syringae pv. actinidiae esinemise suhtes, nii et kõik emataimed oleksid iga kaheksa aasta järel kontrollitud, või |
| --- | --- | --- |

(c)

i)

emataimede puhul, mida on hoitud rajatistes, mis tagavad füüsilise kaitse nakkuse eest taimekahjustajaga Pseudomonas syringae pv. actinidiae, on esindavast osast emataimedest võetud iga nelja aasta järel proovid ja neid analüüsitud Pseudomonas syringae pv. actinidiae esinemise suhtes, nii et kõik emataimed oleksid iga kaheksa aasta järel kontrollitud, või

Pseudomonas syringae

actinidiae

Pseudomonas syringae

actinidiae

| ii) | emataimede puhul, mida ei ole hoitud ülalnimetatud rajatistes, on esindavast osast emataimedest võetud igal aastal proovid ja neid analüüsitud Pseudomonas syringae pv. actinidiae esinemise suhtes, nii et kõik emataimed oleksid iga kolme aasta järel kontrollitud,
  ja |
| --- | --- |

ii)

emataimede puhul, mida ei ole hoitud ülalnimetatud rajatistes, on esindavast osast emataimedest võetud igal aastal proovid ja neid analüüsitud Pseudomonas syringae pv. actinidiae esinemise suhtes, nii et kõik emataimed oleksid iga kolme aasta järel kontrollitud,

Pseudomonas syringae

actinidiae

ja

| (d) | i) | paljundusmaterjali ja viljapuude puhul, mida on hoitud ülalnimetatud rajatistes, ei ole tootmisüksuses viimase täieliku kasvuperioodi jooksul kõnealusel paljundusmaterjalil ega viljapuudel täheldatud Pseudomonas syringae pv. actinidiae põhjustatud sümptomeid, või |
| --- | --- | --- |

(d)

i)

paljundusmaterjali ja viljapuude puhul, mida on hoitud ülalnimetatud rajatistes, ei ole tootmisüksuses viimase täieliku kasvuperioodi jooksul kõnealusel paljundusmaterjalil ega viljapuudel täheldatud Pseudomonas syringae pv. actinidiae põhjustatud sümptomeid, või

Pseudomonas syringae

actinidiae

| ii) | paljundusmaterjali ja viljapuude puhul, mida ei ole hoitud ülalnimetatud rajatistes, ei ole tootmisüksuses viimase täieliku kasvuperioodi jooksul täheldatud Pseudomonas syringae pv. actinidiae põhjustatud sümptomeid ning enne turustamist on sellisest paljundusmaterjalist ja viljapuudest juhusliku valiku alusel võetud proove ja neid analüüsitud Pseudomonas syringae pv. actinidiae suhtes ja tunnistatud need vabaks asjaomasest taimekahjustajast, või |
| --- | --- |

ii)

paljundusmaterjali ja viljapuude puhul, mida ei ole hoitud ülalnimetatud rajatistes, ei ole tootmisüksuses viimase täieliku kasvuperioodi jooksul täheldatud Pseudomonas syringae pv. actinidiae põhjustatud sümptomeid ning enne turustamist on sellisest paljundusmaterjalist ja viljapuudest juhusliku valiku alusel võetud proove ja neid analüüsitud Pseudomonas syringae pv. actinidiae suhtes ja tunnistatud need vabaks asjaomasest taimekahjustajast, või

Pseudomonas syringae

actinidiae

Pseudomonas syringae

actinidiae

| iii) | paljundusmaterjali ja viljapuude puhul, mida ei ole hoitud ülalnimetatud rajatistes, on täheldatud Pseudomonas syringae pv. actinidiae põhjustatud sümptomeid vähem kui 1 % tootmisüksuses oleval paljundusmaterjalil ja viljapuudel, ning selline paljundusmaterjal ja sellised viljapuud ja kõik vahetus läheduses olev sümptomitega paljundusmaterjal ja viljapuud on viivitamata välja juuritud ja hävitatud ning esindavast osast järelejäänud sümptomiteta paljundusmaterjalist ja viljapuudest on võetud proovid ja neid analüüsitud Pseudomonas syringae pv. actinidiae suhtes ning tunnistatud need vabaks kõnealusest taimekahjustajast. “. |
| --- | --- |

iii)

paljundusmaterjali ja viljapuude puhul, mida ei ole hoitud ülalnimetatud rajatistes, on täheldatud Pseudomonas syringae pv. actinidiae põhjustatud sümptomeid vähem kui 1 % tootmisüksuses oleval paljundusmaterjalil ja viljapuudel, ning selline paljundusmaterjal ja sellised viljapuud ja kõik vahetus läheduses olev sümptomitega paljundusmaterjal ja viljapuud on viivitamata välja juuritud ja hävitatud ning esindavast osast järelejäänud sümptomiteta paljundusmaterjalist ja viljapuudest on võetud proovid ja neid analüüsitud Pseudomonas syringae pv. actinidiae suhtes ning tunnistatud need vabaks kõnealusest taimekahjustajast. “.

Pseudomonas syringae

actinidiae

Pseudomonas syringae

actinidiae

| 5) | VI lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punktide 3 ja 4 vahele lisatakse järgmine punkt:








  „3.1. | Liikide ja perekondade Acer macrophyllum Pursh, Aesculus californica (Spach) Nutt., Lithocarpus densiflorus (Hook. & Arn.) Rehd., Quercus L. ja Taxus brevifolia Nutt. eraldatud koor | ex 1404 90 00 ex 4401 40 90 | Kanada, Ühendkuningriik (1), Ameerika Ühendriigid, Vietnam |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

5)

VI lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punktide 3 ja 4 vahele lisatakse järgmine punkt:

„3.1.

Liikide ja perekondade Acer macrophyllum Pursh, Aesculus californica (Spach) Nutt., Lithocarpus densiflorus (Hook. & Arn.) Rehd., Quercus L. ja Taxus brevifolia Nutt. eraldatud koor

Acer macrophyllum

Aesculus californica

Lithocarpus densiflorus

Quercus

Taxus brevifolia

ex 1404 90 00 ex 4401 40 90

Kanada, Ühendkuningriik (1), Ameerika Ühendriigid, Vietnam

1

| b) | punkt 5 asendatakse järgmisega:








  „5. | Perekonna Quercus L. (v.a Quercus suber L.) eraldatud koor | ex 1404 90 00 ex 4401 40 90 | Mehhiko“ ; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

punkt 5 asendatakse järgmisega:

„5.

Perekonna Quercus L. (v.a Quercus suber L.) eraldatud koor

Quercus

Quercus suber

ex 1404 90 00 ex 4401 40 90

Mehhiko“ ;

| c) | punktis 18 veerus „CN-kood“ asendatakse CN-koodid järgmistega: | „
  ex 0602 10 90 |
| --- | --- | --- |

c)

punktis 18 veerus „CN-kood“ asendatakse CN-koodid järgmistega:

„
  ex 0602 10 90

| | ex 0602 90 30 |
| --- | --- |

ex 0602 90 30

| | ex 0602 90 45 |
| --- | --- |

ex 0602 90 45

| | ex 0602 90 46 |
| --- | --- |

ex 0602 90 46

| | ex 0602 90 48 |
| --- | --- |

ex 0602 90 48

| | ex 0602 90 50 |
| --- | --- |

ex 0602 90 50

| | ex 0602 90 70 |
| --- | --- |

ex 0602 90 70

| | ex 0602 90 91 |
| --- | --- |

ex 0602 90 91

| | ex 0602 90 99
  “. |
| --- | --- |

ex 0602 90 99
  “.

| 6) | VII lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punktide 2 ja 3 vahele lisatakse järgmine punkt:









  „2.1. | Istutamiseks ettenähtud taimed, v.a sibulad, mugulsibulad, risoomid, seeme, mugulad ja koekultuurist saadud taimed | 0602 10 90
  0602 20 20
  0602 20 80
  0602 30 00
  0602 40 00
  0602 90 20
  0602 90 30
  0602 90 41
  0602 90 45
  0602 90 46
  0602 90 47
  0602 90 48
  0602 90 50
  0602 90 70
  0602 90 91
  0602 90 99
  ex 0704 10 00
  ex 0704 90 10
  ex 0704 90 90
  ex 0705 11 00
  ex 0705 19 00
  ex 0709 40 00
  ex 0709 99 10
  ex 0910 99 31
  ex 0910 99 33 | Kolmandad riigid, v.a Šveits | Ametlik kinnitus, et taimed






  a) | on kasvatatud puukoolides, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on registreerinud ja mis on kõnelause organisatsiooni järelevalve all,
  ja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

6)

VII lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punktide 2 ja 3 vahele lisatakse järgmine punkt:

„2.1.

Istutamiseks ettenähtud taimed, v.a sibulad, mugulsibulad, risoomid, seeme, mugulad ja koekultuurist saadud taimed

0602 10 90

0602 20 20

0602 20 80

0602 30 00

0602 40 00

0602 90 20

0602 90 30

0602 90 41

0602 90 45

0602 90 46

0602 90 47

0602 90 48

0602 90 50

0602 90 70

0602 90 91

0602 90 99

ex 0704 10 00

ex 0704 90 10

ex 0704 90 90

ex 0705 11 00

ex 0705 19 00

ex 0709 40 00

ex 0709 99 10

ex 0910 99 31

ex 0910 99 33

Kolmandad riigid, v.a Šveits

Ametlik kinnitus, et taimed

a)

on kasvatatud puukoolides, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on registreerinud ja mis on kõnelause organisatsiooni järelevalve all,

ja

| b) | neid on kontrollitud asjakohasel ajal ja enne eksporti.“ ; |
| --- | --- |

b)

neid on kontrollitud asjakohasel ajal ja enne eksporti.“ ;

| b) | pärast punkti 4 tehakse järgmised muudatused:






  i) | lisatakse punkt 4.1:









  „4.1. | Istutamiseks ettenähtud juurtega taimed, v.a koekultuurist saadud taimed | ex 0601 20 30
  ex 0601 20 90
  ex 0602 30 00
  ex 0602 40 00
  ex 0602 90 20
  ex 0602 90 30
  ex 0602 90 41
  ex 0602 90 45
  ex 0602 90 46
  ex 0602 90 47
  ex 0602 90 48
  ex 0602 90 50
  ex 0602 90 70
  ex 0602 90 91
  ex 0602 90 99 | Kolmandad riigid | Ametlik kinnitus, et taimed






  a) | on pärit riigist, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Meloidogyne enterolobii Yang & Eisenback,
  või |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

pärast punkti 4 tehakse järgmised muudatused:

i)

lisatakse punkt 4.1:

„4.1.

Istutamiseks ettenähtud juurtega taimed, v.a koekultuurist saadud taimed

ex 0601 20 30

ex 0601 20 90

ex 0602 30 00

ex 0602 40 00

ex 0602 90 20

ex 0602 90 30

ex 0602 90 41

ex 0602 90 45

ex 0602 90 46

ex 0602 90 47

ex 0602 90 48

ex 0602 90 50

ex 0602 90 70

ex 0602 90 91

ex 0602 90 99

Kolmandad riigid

Ametlik kinnitus, et taimed

a)

on pärit riigist, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Meloidogyne enterolobii Yang & Eisenback,

Meloidogyne enterolobii

või

| b) | on pärit piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Meloidogyne enterolobii Yang & Eisenback. Piirkonna nimi tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,
  või |
| --- | --- |

b)

on pärit piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Meloidogyne enterolobii Yang & Eisenback. Piirkonna nimi tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,

Meloidogyne enterolobii

või

| c) | on kogu oma eluaja kasvatatud kasvusubstraadis, mis taimede istutamise ajal:






  i) | oli ilma mulla ja orgaanilise aineta ning seda ei olnud varem kasutatud taimede kasvatamiseks ega muudel põllumajanduslikel eesmärkidel,
  või |
| --- | --- | --- |

c)

on kogu oma eluaja kasvatatud kasvusubstraadis, mis taimede istutamise ajal:

i)

oli ilma mulla ja orgaanilise aineta ning seda ei olnud varem kasutatud taimede kasvatamiseks ega muudel põllumajanduslikel eesmärkidel,

või

| ii) | koosnes täielikult turbast või liigi Cocos nucifera L. kiust, mida ei olnud varem kasutatud taimede kasvatamiseks ega muudel põllumajanduslikel eesmärkidel,
  või |
| --- | --- |

ii)

koosnes täielikult turbast või liigi Cocos nucifera L. kiust, mida ei olnud varem kasutatud taimede kasvatamiseks ega muudel põllumajanduslikel eesmärkidel,

Cocos nucifera

või

| iii) | oli läbinud tõhusa fumigatsiooni või kuumtöötluse, et tagada taimekahjustaja Meloidogyne enterolobii Yang & Eisenback puudumine, ja see on märgitud fütosanitaarsertifikaadile,
  või |
| --- | --- |

iii)

oli läbinud tõhusa fumigatsiooni või kuumtöötluse, et tagada taimekahjustaja Meloidogyne enterolobii Yang & Eisenback puudumine, ja see on märgitud fütosanitaarsertifikaadile,

Meloidogyne enterolobii

või

| iv) | selle suhtes oli rakendatud tõhusat süsteemset lähenemisviisi, et tagada taimekahjustajast Meloidogyne enterolobii Yang & Eisenback vaba staatus, ja see on märgitud fütosanitaarsertifikaadile;
  ja |
| --- | --- |

iv)

selle suhtes oli rakendatud tõhusat süsteemset lähenemisviisi, et tagada taimekahjustajast Meloidogyne enterolobii Yang & Eisenback vaba staatus, ja see on märgitud fütosanitaarsertifikaadile;

Meloidogyne enterolobii

ja

säilitati ja hoiti kõigil punktides i–iv nimetatud juhtudel asjakohastes tingimustes, et see püsiks vaba taimekahjustajast Meloidogyne enterolobii Yang & Eisenback, ning alates istutamisest on võetud asjakohased meetmed, tagamaks, et taimed on vabad taimekahjustajast Meloidogyne enterolobii Yang & Eisenback, sealhulgas vähemalt:

Meloidogyne enterolobii

Meloidogyne enterolobii

| — | kasvusubstraadi füüsiline isoleerimine mullast ja muudest võimalikest saasteallikatest, ning |
| --- | --- |

—

kasvusubstraadi füüsiline isoleerimine mullast ja muudest võimalikest saasteallikatest, ning

| — | hügieenimeetmed, |
| --- | --- |

—

hügieenimeetmed,

või

| d) | i) | on pärit tootmiskohast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Meloidogyne enterolobii Yang & Eisenback,
  ja |
| --- | --- | --- |

d)

i)

on pärit tootmiskohast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Meloidogyne enterolobii Yang & Eisenback,

Meloidogyne enterolobii

ja

| ii) | saadetise esindava osa juuri on kontrollitud vahetult enne eksporti ja tunnistatud need vabaks Meloidogyne enterolobii Yang & Eisenback põhjustatud sümptomitest.“ ; |
| --- | --- |

ii)

saadetise esindava osa juuri on kontrollitud vahetult enne eksporti ja tunnistatud need vabaks Meloidogyne enterolobii Yang & Eisenback põhjustatud sümptomitest.“ ;

Meloidogyne enterolobii

| ii) | lisatakse punkt 4.2:









  „4.2. | Istutamiseks ettenähtud taimed koos kasvusubstraadiga, mis on ette nähtud taimede elujõu säilitamiseks, v.a koekultuurist saadud taimed ja veetaimed | ex 0602 20 80
  ex 0602 30 00
  ex 0602 40 00
  ex 0602 90 20
  ex 0602 90 30
  ex 0602 90 41
  ex 0602 90 45
  ex 0602 90 47
  ex 0602 90 48
  ex 0602 90 50
  ex 0602 90 70
  ex 0602 90 91
  ex 0602 90 99 | Kanada, Hiina, India, Jaapan, Venemaa, Šveits ja Ameerika Ühendriigid | Ametlik kinnitus, et taimed






  a) | on pärit piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Popillia japonica Newman. Piirkonna nimi tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,
  või |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

ii)

lisatakse punkt 4.2:

„4.2.

Istutamiseks ettenähtud taimed koos kasvusubstraadiga, mis on ette nähtud taimede elujõu säilitamiseks, v.a koekultuurist saadud taimed ja veetaimed

ex 0602 20 80

ex 0602 30 00

ex 0602 40 00

ex 0602 90 20

ex 0602 90 30

ex 0602 90 41

ex 0602 90 45

ex 0602 90 47

ex 0602 90 48

ex 0602 90 50

ex 0602 90 70

ex 0602 90 91

ex 0602 90 99

Kanada, Hiina, India, Jaapan, Venemaa, Šveits ja Ameerika Ühendriigid

Ametlik kinnitus, et taimed

a)

on pärit piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Popillia japonica Newman. Piirkonna nimi tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,

Popillia japonica

või

| b) | on kasvatatud tootmiskohas, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Popillia japonica Newman, ning






  i) | mida on taimekahjustaja Popillia japonica Newman avastamiseks asjakohasel ajal ametlikult kontrollitud igal aastal ja vähemalt korra kuus kolme kuu jooksul enne eksporti, et leida märke kõnealuse taimekahjustaja esinemisest, kontrollides vähemalt visuaalselt kõiki taimi, sealhulgas umbrohtu, ning võttes proove taimede kasvusubstraadist,
  ja |
| --- | --- | --- |

b)

on kasvatatud tootmiskohas, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Popillia japonica Newman, ning

Popillia japonica

i)

mida on taimekahjustaja Popillia japonica Newman avastamiseks asjakohasel ajal ametlikult kontrollitud igal aastal ja vähemalt korra kuus kolme kuu jooksul enne eksporti, et leida märke kõnealuse taimekahjustaja esinemisest, kontrollides vähemalt visuaalselt kõiki taimi, sealhulgas umbrohtu, ning võttes proove taimede kasvusubstraadist,

Popillia japonica

ja

| ii) | mis on ümbritsetud vähemalt 100 m laiuse puhvertsooniga, kus igal aastal asjakohasel ajal tehtud ametlikud vaatlused on kinnitanud taimekahjustaja Popillia japonica Newman puudumist,
  ja |
| --- | --- |

ii)

mis on ümbritsetud vähemalt 100 m laiuse puhvertsooniga, kus igal aastal asjakohasel ajal tehtud ametlikud vaatlused on kinnitanud taimekahjustaja Popillia japonica Newman puudumist,

Popillia japonica

ja

| iii) | vahetult enne eksporti on taimi ja nende kasvusubstraati ametlikult kontrollitud, mis hõlmab proovi võtmist kasvusubstraadist, ning need on tunnistanud vabaks taimekahjustajast Popillia japonica Newman,
  ja |
| --- | --- |

iii)

vahetult enne eksporti on taimi ja nende kasvusubstraati ametlikult kontrollitud, mis hõlmab proovi võtmist kasvusubstraadist, ning need on tunnistanud vabaks taimekahjustajast Popillia japonica Newman,

Popillia japonica

ja

| iv) | taimi






  — | käideldakse ja pakendatakse või transporditakse viisil, millega välditakse nende saastumist taimekahjustajaga Popillia japonica Newman pärast tootmiskohast väljavedu
  või |
| --- | --- | --- |

iv)

taimi

—

käideldakse ja pakendatakse või transporditakse viisil, millega välditakse nende saastumist taimekahjustajaga Popillia japonica Newman pärast tootmiskohast väljavedu

Popillia japonica

või

| — | veetakse väljaspool taimekahjustaja Popillia japonica Newman lendlusaega, |
| --- | --- |

—

veetakse väljaspool taimekahjustaja Popillia japonica Newman lendlusaega,

Popillia japonica

või

| c) | on kogu oma eluaja kasvatatud tootmisüksuses, mis on füüsiliselt kaitstud Popillia japonica Newman sissetoomise eest, ning taimi






  (i) | käideldakse ja pakendatakse või transporditakse viisil, millega välditakse nende saastumist taimekahjustajaga Popillia japonica Newman pärast tootmisüksusest väljavedu
  või |
| --- | --- | --- |

c)

on kogu oma eluaja kasvatatud tootmisüksuses, mis on füüsiliselt kaitstud Popillia japonica Newman sissetoomise eest, ning taimi

Popillia japonica

(i)

käideldakse ja pakendatakse või transporditakse viisil, millega välditakse nende saastumist taimekahjustajaga Popillia japonica Newman pärast tootmisüksusest väljavedu

Popillia japonica

või

| (ii) | veetakse väljaspool taimekahjustaja Popillia japonica Newman lendlusaega, |
| --- | --- |

(ii)

veetakse väljaspool taimekahjustaja Popillia japonica Newman lendlusaega,

Popillia japonica

või

| d) | on toodetud, järgides süsteemset lähenemisviisi, mis on heaks kiidetud kooskõlas määruse (EL) 2016/2031 artiklis 107 sätestatud menetlusega ning millega tagatakse taimekahjustaja Popillia japonica Newman puudumine.“; |
| --- | --- |

d)

on toodetud, järgides süsteemset lähenemisviisi, mis on heaks kiidetud kooskõlas määruse (EL) 2016/2031 artiklis 107 sätestatud menetlusega ning millega tagatakse taimekahjustaja Popillia japonica Newman puudumine.“;

Popillia japonica

| c) | punkt 8 asendatakse järgmisega:









  „8. | Istutamiseks ettenähtud rohttaimed, v.a sibulad, mugulsibulad, taimed sugukonnast Poaceae, risoomid, seeme, mugulad ja koekultuurist saadud taimed | ex 0602 10 90
  0602 90 20
  ex 0602 90 30
  ex 0602 90 50
  ex 0602 90 70
  ex 0602 90 91
  ex 0602 90 99
  ex 0704 10 00
  ex 0704 90 10
  ex 0704 90 90
  ex 0705 11 00
  ex 0705 19 00
  ex 0705 21 00
  ex 0705 29 00
  ex 0706 90 10
  ex 0709 40 00
  ex 0709 99 10
  ex 0910 99 31
  ex 0910 99 33 | Kolmandad riigid, kus teadaolevalt esinevad taimekahjustajad Liriomyza sativae (Blanchard) ja Nemorimyza maculosa (Malloch) | Ametlik kinnitus, et taimed






  a) | on pärit piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajatest Liriomyza sativae (Blanchard) ja Nemorimyza maculosa (Malloch). Piirkonna nimi tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,
  või |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

c)

punkt 8 asendatakse järgmisega:

„8.

Istutamiseks ettenähtud rohttaimed, v.a sibulad, mugulsibulad, taimed sugukonnast Poaceae, risoomid, seeme, mugulad ja koekultuurist saadud taimed

Poaceae

ex 0602 10 90

0602 90 20

ex 0602 90 30

ex 0602 90 50

ex 0602 90 70

ex 0602 90 91

ex 0602 90 99

ex 0704 10 00

ex 0704 90 10

ex 0704 90 90

ex 0705 11 00

ex 0705 19 00

ex 0705 21 00

ex 0705 29 00

ex 0706 90 10

ex 0709 40 00

ex 0709 99 10

ex 0910 99 31

ex 0910 99 33

Kolmandad riigid, kus teadaolevalt esinevad taimekahjustajad Liriomyza sativae (Blanchard) ja Nemorimyza maculosa (Malloch)

Liriomyza sativae

Nemorimyza maculosa

Ametlik kinnitus, et taimed

a)

on pärit piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajatest Liriomyza sativae (Blanchard) ja Nemorimyza maculosa (Malloch). Piirkonna nimi tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,

Liriomyza sativae

Nemorimyza maculosa

või

| b) | on pärit tootmiskohast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajatest Liriomyza sativae (Blanchard) ja Amauromyza maculosa (Malloch) ning mille nimi on märgitud fütosanitaarsertifikaadi lahtrisse „Lisadeklaratsioon“ ning mis on ekspordile eelnenud kolme kuu jooksul vähemalt kord kuus tehtud ametlike kontrollide käigus tunnistatud vabaks taimekahjustajatest Liriomyza sativae (Blanchard) ja Amauromyza maculosa (Malloch),
  või |
| --- | --- |

b)

on pärit tootmiskohast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajatest Liriomyza sativae (Blanchard) ja Amauromyza maculosa (Malloch) ning mille nimi on märgitud fütosanitaarsertifikaadi lahtrisse „Lisadeklaratsioon“ ning mis on ekspordile eelnenud kolme kuu jooksul vähemalt kord kuus tehtud ametlike kontrollide käigus tunnistatud vabaks taimekahjustajatest Liriomyza sativae (Blanchard) ja Amauromyza maculosa (Malloch),

Liriomyza sativae

Amauromyza maculosa

Liriomyza sativae

Amauromyza maculosa

või

| c) | on vahetult enne eksporti läbinud asjakohase töötluse taimekahjustajate Liriomyza sativae (Blanchard) ja Nemorimyza maculosa (Malloch) vastu ning neid on ametlikult kontrollitud ja need on tunnistatud vabaks taimekahjustajatest Liriomyza sativae (Blanchard) ja Nemorimyza maculosa (Malloch).
  Punktis c osutatud töötluse üksikasjad tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile.“; |
| --- | --- |

c)

on vahetult enne eksporti läbinud asjakohase töötluse taimekahjustajate Liriomyza sativae (Blanchard) ja Nemorimyza maculosa (Malloch) vastu ning neid on ametlikult kontrollitud ja need on tunnistatud vabaks taimekahjustajatest Liriomyza sativae (Blanchard) ja Nemorimyza maculosa (Malloch).

Liriomyza sativae

Nemorimyza maculosa

Liriomyza sativae

Nemorimyza maculosa

Punktis c osutatud töötluse üksikasjad tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile.“;

| d) | punkt 20 asendatakse järgmisega:









  „20. | Liigi Solanum tuberosum L. mahapanekuks ettenähtud mugulad | 0701 10 00 | Kolmandad riigid | Ametlik kinnitus, et mugulad






  a) | on pärit riigist, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega tunnistanud vabaks taimekahjustajatest Meloidogyne chitwoodi Golden et al., Meloidogyne enterolobii Yang & Eisenback ja Meloidogyne fallax Karssen,
  või |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

d)

punkt 20 asendatakse järgmisega:

„20.

Liigi Solanum tuberosum L. mahapanekuks ettenähtud mugulad

Solanum tuberosum

0701 10 00

Kolmandad riigid

Ametlik kinnitus, et mugulad

a)

on pärit riigist, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega tunnistanud vabaks taimekahjustajatest Meloidogyne chitwoodi Golden et al., Meloidogyne enterolobii Yang & Eisenback ja Meloidogyne fallax Karssen,

Meloidogyne chitwoodi

et al.

Meloidogyne enterolobii

Meloidogyne fallax

või

| b) | on pärit piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajatest Meloidogyne chitwoodi Golden et al., Meloidogyne enterolobii Yang & Eisenback jaMeloidogyne fallax Karssen. Piirkonna nimi tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,
  või |
| --- | --- |

b)

on pärit piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajatest Meloidogyne chitwoodi Golden et al., Meloidogyne enterolobii Yang & Eisenback jaMeloidogyne fallax Karssen. Piirkonna nimi tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,

Meloidogyne chitwoodi

et al.

Meloidogyne enterolobii

Meloidogyne fallax

või

| c) | on pärit tootmiskohast, mis peremeeskultuuri iga-aastaste seirete põhjal või peremeestaimede asjakohasel ajal tehtud välise visuaalse kontrolli teel ning kasvukohal saagikoristuse järel lõigatud mugulate uurimisel on tunnistatud vabaks taimekahjustajatest Meloidogyne chitwoodi Golden et al. ja Meloidogyne fallax Karssen,
  või |
| --- | --- |

c)

on pärit tootmiskohast, mis peremeeskultuuri iga-aastaste seirete põhjal või peremeestaimede asjakohasel ajal tehtud välise visuaalse kontrolli teel ning kasvukohal saagikoristuse järel lõigatud mugulate uurimisel on tunnistatud vabaks taimekahjustajatest Meloidogyne chitwoodi Golden et al. ja Meloidogyne fallax Karssen,

Meloidogyne chitwoodi

et al.

Meloidogyne fallax

või

| d) | saagikoristuse järel on mugulatest võetud pistelisi proove ja kontrollitud sümptomite esinemist kas asjakohase meetodi või laboratoorse analüüsiga ning ühtlasi ka välise visuaalse kontrolli ja mugulate lõikamisega asjakohasel ajal ning kõikidel juhtudel pakendite või mahutite sulgemise ajal ning taimekahjustajate Meloidogyne chitwoodi Golden et al., Meloidogyne enterolobii Yang & Eisenback ja Meloidogyne fallax Karssen põhjustatud sümptomeid ei ole leitud.“ ; |
| --- | --- |

d)

saagikoristuse järel on mugulatest võetud pistelisi proove ja kontrollitud sümptomite esinemist kas asjakohase meetodi või laboratoorse analüüsiga ning ühtlasi ka välise visuaalse kontrolli ja mugulate lõikamisega asjakohasel ajal ning kõikidel juhtudel pakendite või mahutite sulgemise ajal ning taimekahjustajate Meloidogyne chitwoodi Golden et al., Meloidogyne enterolobii Yang & Eisenback ja Meloidogyne fallax Karssen põhjustatud sümptomeid ei ole leitud.“ ;

Meloidogyne chitwoodi

et al.

Meloidogyne enterolobii

Meloidogyne fallax

| e) | punktide 21 ja 22 vahele lisatakse järgmine punkt:









  „21.1. | Sugukondade Cucurbitaceae Juss. ja Solanaceae Juss. istutamiseks ettenähtud taimed, v.a sibulad, mugulsibulad, risoomid, õietolm, seeme, mugulad ja koekultuurist saadud taimed | ex 0602 10 90
  ex 0602 90 30
  ex 0602 90 45
  ex 0602 90 46
  ex 0602 90 48
  ex 0602 90 50
  ex 0602 90 70
  ex 0602 90 91
  ex 0602 90 99 | Kolmandad riigid | Ametlik kinnitus, et taimed






  a) | on pärit riigist, mis on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega tunnistatud vabaks taimekahjustajast Ceratothripoides claratris (Shumsher),
  või |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

e)

punktide 21 ja 22 vahele lisatakse järgmine punkt:

„21.1.

Sugukondade Cucurbitaceae Juss. ja Solanaceae Juss. istutamiseks ettenähtud taimed, v.a sibulad, mugulsibulad, risoomid, õietolm, seeme, mugulad ja koekultuurist saadud taimed

Cucurbitaceae

Solanaceae

ex 0602 10 90

ex 0602 90 30

ex 0602 90 45

ex 0602 90 46

ex 0602 90 48

ex 0602 90 50

ex 0602 90 70

ex 0602 90 91

ex 0602 90 99

Kolmandad riigid

Ametlik kinnitus, et taimed

a)

on pärit riigist, mis on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega tunnistatud vabaks taimekahjustajast Ceratothripoides claratris (Shumsher),

Ceratothripoides claratris

või

| b) | on pärit piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditegae deklareerinud vabaks taimekahjustajast Ceratothripoides claratris (Shumsher). Piirkonna nimi tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,
  või |
| --- | --- |

b)

on pärit piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditegae deklareerinud vabaks taimekahjustajast Ceratothripoides claratris (Shumsher). Piirkonna nimi tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,

Ceratothripoides claratris

või

| c) | on kogu oma eluaja kasvatatud tootmisüksuses, mis on füüsiliselt kaitstud taimekahjustaja Ceratothripoides claratris (Shumsher) sissetoomise vastu ning mida on vähemalt kolm kuud enne eksporti vähemalt ühel korral kontrollitud kõnealuse taimekahjustaja esinemise suhtes. |
| --- | --- |

c)

on kogu oma eluaja kasvatatud tootmisüksuses, mis on füüsiliselt kaitstud taimekahjustaja Ceratothripoides claratris (Shumsher) sissetoomise vastu ning mida on vähemalt kolm kuud enne eksporti vähemalt ühel korral kontrollitud kõnealuse taimekahjustaja esinemise suhtes.

Ceratothripoides claratris

21.2.

Perekondade ja liikide

Allium cepa L., Asparagus L.,

Allium cepa

Asparagus

Cynara scolymus L.,

Cynara scolymus

Citrullus lanatus (Thnb.) Matusm. & Nakai, Cucurbita L., Cucumis melo L., Cucumis sativum L., Glycine max (L.), Merr., Gossypium L., Medicago sativa, L., Persea americana Mill., Phaseolus L.,

Citrullus lanatus

Cucurbita

Cucumis melo

Cucumis sativum

Glycine max

Gossypium

Medicago sativa

Persea americana

Phaseolus

Ricinus communis L., ja Tagetes L. istutamiseks ettenähtud taimed, v.a sibulad, mugulsibulad, koekultuurist saadud taimed, risoomid, õietolm, seeme ja mugulad.

Ricinus communis

Tagetes

ex 0602 10 90

ex 0602 20 20

ex 0602 20 80

ex 0602 90 30

ex 0602 90 45

ex 0602 90 46

ex 0602 90 47

ex 0602 90 48

ex 0602 90 50

ex 0602 90 70

ex 0602 90 91

ex 0602 90 99

Boliivia, Colombia, Ecuador, Peruu ja Ameerika Ühendriigid

Ametlik kinnitus, et taimed

| a) | on pärit piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Prodiplosis longifila Gagné. Piirkonna nimi tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,
  või |
| --- | --- |

a)

on pärit piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Prodiplosis longifila Gagné. Piirkonna nimi tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,

Prodiplosis longifila

või

| b) | on kasvatatud vähemalt kahe kuu jooksul enne eksporti või, kui taimed on nooremad kui kaks kuud, siis kogu nende eluaja jooksul tootmisüksuses, mis on füüsiliselt kaitstud ja kogu taimede eluaja jooksul või vähemalt kahe viimase kuu jooksul tehtud ametlike kontrollide käigus tunnistatud vabaks taimekahjustajast Prodiplosis longifila Gagné.“; |
| --- | --- |

b)

on kasvatatud vähemalt kahe kuu jooksul enne eksporti või, kui taimed on nooremad kui kaks kuud, siis kogu nende eluaja jooksul tootmisüksuses, mis on füüsiliselt kaitstud ja kogu taimede eluaja jooksul või vähemalt kahe viimase kuu jooksul tehtud ametlike kontrollide käigus tunnistatud vabaks taimekahjustajast Prodiplosis longifila Gagné.“;

Prodiplosis longifila

| f) | punktide 24 ja 25 vahele lisatakse järgmine punkt:









  „24.1. | Liigi Euphorbia pulcherrima Willd. ning perekondade Fragaria L. ja Rubus L. istutamiseks ettenähtud taimed, v.a koekultuurist saadud taimed, õietolm ja seeme | ex 0602 10 90
  ex 0602 20 20
  ex 0602 20 80
  ex 0602 90 30
  ex 0602 90 45
  ex 0602 90 46
  ex 0602 90 47
  ex 0602 90 48
  ex 0602 90 50
  ex 0602 90 70
  ex 0602 90 91
  ex 0602 90 99 | Kolmandad riigid | Ametlik kinnitus, et taimed






  a) | on pärit riigist, mis on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega tunnistatud vabaks taimekahjustajast Eotetranychus lewisi (McGregor),
  või |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

f)

punktide 24 ja 25 vahele lisatakse järgmine punkt:

„24.1.

Liigi Euphorbia pulcherrima Willd. ning perekondade Fragaria L. ja Rubus L. istutamiseks ettenähtud taimed, v.a koekultuurist saadud taimed, õietolm ja seeme

Euphorbia pulcherrima

Fragaria

Rubus

ex 0602 10 90

ex 0602 20 20

ex 0602 20 80

ex 0602 90 30

ex 0602 90 45

ex 0602 90 46

ex 0602 90 47

ex 0602 90 48

ex 0602 90 50

ex 0602 90 70

ex 0602 90 91

ex 0602 90 99

Kolmandad riigid

Ametlik kinnitus, et taimed

a)

on pärit riigist, mis on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega tunnistatud vabaks taimekahjustajast Eotetranychus lewisi (McGregor),

Eotetranychus lewisi

või

| b) | on pärit piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditegae deklareerinud vabaks taimekahjustajast Eotetranychus lewisi (McGregor). Piirkonna nimi tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,
  või |
| --- | --- |

b)

on pärit piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditegae deklareerinud vabaks taimekahjustajast Eotetranychus lewisi (McGregor). Piirkonna nimi tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,

Eotetranychus lewisi

või

| c) | on pärit tootmiskohast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega tunnistanud vabaks taimekahjustajast Eotetranychus lewisi (McGregor).“; |
| --- | --- |

c)

on pärit tootmiskohast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega tunnistanud vabaks taimekahjustajast Eotetranychus lewisi (McGregor).“;

Eotetranychus lewisi

| g) | punkt 28 asendatakse järgmisega:









  „28. | Lõikelilled perekondadest Chrysanthemum L., Dianthus L., Gypsophila L. ja Solidago L. ning lehtköögiviljad liigist Apium graveolens L. ja perekonnast Ocimum L. | 0603 12 00 ,
  0603 14 00
  ex 0603 19 70
  0709 40 00
  ex 0709 99 10
  ex 0709 99 90
  ex 1211 90 86
  ex 1404 90 00 | Kolmandad riigid | Ametlik kinnitus, et lõikelilled ja lehtköögiviljad






  a) | on pärit riigist, mis on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega tunnistatud vabaks taimekahjustajatest Liriomyza sativae (Blanchard) ja Nemorimyza maculosa (Malloch),
  või |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

g)

punkt 28 asendatakse järgmisega:

„28.

Lõikelilled perekondadest Chrysanthemum L., Dianthus L., Gypsophila L. ja Solidago L. ning lehtköögiviljad liigist Apium graveolens L. ja perekonnast Ocimum L.

Chrysanthemum

Dianthus

Gypsophila

Solidago

Apium graveolens

Ocimum

0603 12 00 ,

0603 14 00

ex 0603 19 70

0709 40 00

ex 0709 99 10

ex 0709 99 90

ex 1211 90 86

ex 1404 90 00

Kolmandad riigid

Ametlik kinnitus, et lõikelilled ja lehtköögiviljad

a)

on pärit riigist, mis on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega tunnistatud vabaks taimekahjustajatest Liriomyza sativae (Blanchard) ja Nemorimyza maculosa (Malloch),

Liriomyza sativae

Nemorimyza maculosa

või

| b) | on vahetult enne eksporti läbinud ametliku kontrolli ja need tunnistati vabaks taimekahjustajatest Liriomyza sativae (Blanchard) ja Nemorimyza maculosa (Malloch).“; |
| --- | --- |

b)

on vahetult enne eksporti läbinud ametliku kontrolli ja need tunnistati vabaks taimekahjustajatest Liriomyza sativae (Blanchard) ja Nemorimyza maculosa (Malloch).“;

Liriomyza sativae

Nemorimyza maculosa

| h) | punkt 29 asendatakse järgmisega:









  „29. | Lõikelilled sugukonnast Orchidaceae | 0603 13 00 | Kolmandad riigid, v.a Tai | Ametlik kinnitus, et lõikelilled






  a) | on pärit riigist, mis on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega tunnistatud vabaks taimekahjustajast Thrips palmi Karny,
  või |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

h)

punkt 29 asendatakse järgmisega:

„29.

Lõikelilled sugukonnast Orchidaceae

Orchidaceae

0603 13 00

Kolmandad riigid, v.a Tai

Ametlik kinnitus, et lõikelilled

a)

on pärit riigist, mis on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega tunnistatud vabaks taimekahjustajast Thrips palmi Karny,

Thrips palmi

või

| b) | on vahetult enne eksporti läbinud ametliku kontrolli ja tunnistatud vabaks taimekahjustajast Thrips palmi Karny. |
| --- | --- |

b)

on vahetult enne eksporti läbinud ametliku kontrolli ja tunnistatud vabaks taimekahjustajast Thrips palmi Karny.

Thrips palmi

29.1.

Lõikelilled sugukonnast Orchidaceae

Orchidaceae

0603 13 00

Tai

Ametlik kinnitus, et lõikelilled

| a) | on toodetud tootmiskohas, mis on ekspordile eelnenud kolme kuu jooksul vähemalt kord kuus tehtud ametlike kontrollide käigus tunnistatud vabaks taimekahjustajast Thrips palmi Karny,
  või |
| --- | --- |

a)

on toodetud tootmiskohas, mis on ekspordile eelnenud kolme kuu jooksul vähemalt kord kuus tehtud ametlike kontrollide käigus tunnistatud vabaks taimekahjustajast Thrips palmi Karny,

Thrips palmi

või

| b) | on läbinud fumigatsiooni, et tagada taimekahjustaja Thrips palmi Karny puudumine, ja töötluse üksikasjad on märgitud fütosanitaarsertifikaadile.“; |
| --- | --- |

b)

on läbinud fumigatsiooni, et tagada taimekahjustaja Thrips palmi Karny puudumine, ja töötluse üksikasjad on märgitud fütosanitaarsertifikaadile.“;

Thrips palmi

| i) | punktide 30 ja 31 vahele lisatakse järgmine punkt:









  „30.1. | Perekondade ja liikide Diospyros kaki L., Ficus carica L., Hedera helix L., Laurus nobilis L., Magnolia L., Malus Mill., Melia L., Mespilus germanica L., Parthenocissus Planch., Prunus L., Psidium guajava L., Punica granatum L., Pyracantha M. Roem., Pyrus L., Rosa L. istutamiseks ettenähtud taimed, v.a seeme, õietolm ja koekultuurist saadud taimed | ex 0602 10 90
  ex 0602 20 20
  ex 0602 20 80
  ex 0602 40 00
  ex 0602 90 41
  ex 0602 90 45
  ex 0602 90 46
  ex 0602 90 47
  ex 0602 90 48
  ex 0602 90 50
  ex 0602 90 70
  ex 0602 90 91
  ex 0602 90 99 | Austraalia, Bangladesh, Bhutan, Brunei, Kambodža, Hiina, Eswatini, Guam, India, Indoneesia, Iraan, Jaapan, Keenia, Laos, Malaisia, Mauritius, Mikroneesia, Montenegro, Nigeeria, Põhja-Korea, Põhja-Mariaanid, Pakistan, Belau, Paapua Uus-Guinea, Filipiinid, Réunion, Lõuna-Aafrika, Lõuna-Korea, Sri Lanka, Taiwan, Tansaania, Tai, Uganda, Vietnam ja Ameerika Ühendriigid | Ametlik kinnitus, et taimed






  a) | on pärit piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Aleurocanthus spiniferus (Quaintance). Piirkonna nimi tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,
  või |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

i)

punktide 30 ja 31 vahele lisatakse järgmine punkt:

„30.1.

Perekondade ja liikide Diospyros kaki L., Ficus carica L., Hedera helix L., Laurus nobilis L., Magnolia L., Malus Mill., Melia L., Mespilus germanica L., Parthenocissus Planch., Prunus L., Psidium guajava L., Punica granatum L., Pyracantha M. Roem., Pyrus L., Rosa L. istutamiseks ettenähtud taimed, v.a seeme, õietolm ja koekultuurist saadud taimed

Diospyros kaki

Ficus carica

Hedera helix

Laurus nobilis

Magnolia

Malus

Melia

Mespilus germanica

Parthenocissus

Prunus

Psidium guajava

Punica granatum

Pyracantha

Pyrus

Rosa

ex 0602 10 90

ex 0602 20 20

ex 0602 20 80

ex 0602 40 00

ex 0602 90 41

ex 0602 90 45

ex 0602 90 46

ex 0602 90 47

ex 0602 90 48

ex 0602 90 50

ex 0602 90 70

ex 0602 90 91

ex 0602 90 99

Austraalia, Bangladesh, Bhutan, Brunei, Kambodža, Hiina, Eswatini, Guam, India, Indoneesia, Iraan, Jaapan, Keenia, Laos, Malaisia, Mauritius, Mikroneesia, Montenegro, Nigeeria, Põhja-Korea, Põhja-Mariaanid, Pakistan, Belau, Paapua Uus-Guinea, Filipiinid, Réunion, Lõuna-Aafrika, Lõuna-Korea, Sri Lanka, Taiwan, Tansaania, Tai, Uganda, Vietnam ja Ameerika Ühendriigid

Ametlik kinnitus, et taimed

a)

on pärit piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Aleurocanthus spiniferus (Quaintance). Piirkonna nimi tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,

Aleurocanthus spiniferus

või

| b) | on kasvatatud tootmiskohas, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Aleurocanthus spiniferus (Quaintance), ning






  i) | kus on viimasel ekspordile eelnenud aastal tehtud asjakohasel ajal ametlikke kontrolle
  ja |
| --- | --- | --- |

b)

on kasvatatud tootmiskohas, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Aleurocanthus spiniferus (Quaintance), ning

Aleurocanthus spiniferus

i)

kus on viimasel ekspordile eelnenud aastal tehtud asjakohasel ajal ametlikke kontrolle

ja

| ii) | taimi on enne vedu käideldud ja pakendatud viisil, millega välditakse nende saastumist pärast tootmiskohast väljavedu, |
| --- | --- |

ii)

taimi on enne vedu käideldud ja pakendatud viisil, millega välditakse nende saastumist pärast tootmiskohast väljavedu,

või

| c) | on läbinud tõhusa töötluse, et tagada taimekahjustaja Aleurocanthus spiniferus (Quaintance) puudumine, ja taimed on enne eksporti tunnistatud vabaks kõnealusest taimekahjustajast.“; |
| --- | --- |

c)

on läbinud tõhusa töötluse, et tagada taimekahjustaja Aleurocanthus spiniferus (Quaintance) puudumine, ja taimed on enne eksporti tunnistatud vabaks kõnealusest taimekahjustajast.“;

Aleurocanthus spiniferus

| j) | punktis 31 esimeses veerus „Taimed, taimsed saadused ja muud objektid“ asendatakse tekst järgmisega:

  „Okaspuud (klass Pinopsida), v.a viljad ja seeme“; |
| --- | --- |

j)

punktis 31 esimeses veerus „Taimed, taimsed saadused ja muud objektid“ asendatakse tekst järgmisega:

„Okaspuud (klass Pinopsida), v.a viljad ja seeme“;

Pinopsida

| k) | punkt 32 asendatakse järgmisega:









  „32. | „Üle 3 m pikkused okaspuud (Pinopsida), v.a viljad ja seeme | ex 0602 20 80 ex 0602 90 41 ex 0602 90 47 ex 0602 90 50 ex 0602 90 99 ex 0604 20 20 ex 0604 20 40 ex 1404 90 00 | Kolmandad riigid, v.a Albaania, Andorra, Armeenia, Aserbaidžaan, Valgevene, Bosnia ja Hertsegoviina, Kanaari saared, Fääri saared, Gruusia, Island, Liechtenstein, Moldova, Monaco, Montenegro, Põhja-Makedoonia, Norra, Venemaa (ainult järgmised osad: Keskföderaalringkond (Tsentralny federalny okrug), Loode föderaalringkond (Severo-Zapadny federalny okrug), Lõuna föderaalringkond (Yuzhny federalny okrug), Põhja-Kaukaasia föderaalringkond (Severo-Kavkazsky federalny okrug) ja Volga föderaalringkond (Privolzhsky federalny okrug)), San Marino, Serbia, Šveits, Türgi, Ühnedkuningriik (1) ja Ukraina | Ametlik kinnitus, et taimed on kasvatatud tootmiskohas, mis on vaba taimekahjustajast Scolytinae spp. (mitte-Euroopa).“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

k)

punkt 32 asendatakse järgmisega:

„32.

„Üle 3 m pikkused okaspuud (Pinopsida), v.a viljad ja seeme

Pinopsida

ex 0602 20 80 ex 0602 90 41 ex 0602 90 47 ex 0602 90 50 ex 0602 90 99 ex 0604 20 20 ex 0604 20 40 ex 1404 90 00

Kolmandad riigid, v.a Albaania, Andorra, Armeenia, Aserbaidžaan, Valgevene, Bosnia ja Hertsegoviina, Kanaari saared, Fääri saared, Gruusia, Island, Liechtenstein, Moldova, Monaco, Montenegro, Põhja-Makedoonia, Norra, Venemaa (ainult järgmised osad: Keskföderaalringkond (Tsentralny federalny okrug), Loode föderaalringkond (Severo-Zapadny federalny okrug), Lõuna föderaalringkond (Yuzhny federalny okrug), Põhja-Kaukaasia föderaalringkond (Severo-Kavkazsky federalny okrug) ja Volga föderaalringkond (Privolzhsky federalny okrug)), San Marino, Serbia, Šveits, Türgi, Ühnedkuningriik (1) ja Ukraina

1

Ametlik kinnitus, et taimed on kasvatatud tootmiskohas, mis on vaba taimekahjustajast Scolytinae spp. (mitte-Euroopa).“;

Scolytinae

| l) | pärast punkti 32 tehakse järgmised muudatused:






  i) | lisatakse punkt 32.1:









  „32.1. | Perekondade ja liikide Acacia Mill., Acer buergerianum Miq., Acer macrophyllum Pursh, Acer negundo L., Acer palmatum Thunb., Acer paxii Franch., Acer pseudoplatanus L., Aesculus californica (Spach) Nutt., Ailanthus altissima (Mill.) Swingle, Albizia falcate Backer ex Merr., Albizia julibrissin Durazz., Alectryon excelsus Gärtn., Alnus rhombifolia Nutt., Archontophoenix cunninghamiana H. Wendl. & Drude , Artocarpus integer (Thunb.) Merr., Azadirachta indica A. Juss., Baccharis salicina Torr. & A.Gray, Bauhinia variegata L., Brachychiton discolor F.Muell., Brachychiton populneus R.Br., Camellia semiserrata C.W.Chi, Camellia sinensis (L.) Kuntze, Canarium commune L., Castanospermum australe A.Cunningham & C.Fraser, Cercidium floridum Benth. ex A.Gray, Cercidium sonorae Rose & I.M.Johnst., Cocculus laurifolius DC., Combretum kraussii Hochst., Cupaniopsis anacardioides (A.Rich.) Radlk., Dombeya cacuminum Hochr., Erythrina corallodendron L., Erythrina coralloides Moc. & Sessé ex DC., Erythrina falcata Benth., Erythrina fusca Lour., Eucalyptus ficifolia F.Müll., Fagus crenata Blume, Ficus L., Gleditsia triacanthos L., Hevea brasiliensis (Willd. ex A.Juss) Muell.Arg., Howea forsteriana (F.Müller) Becc., Ilex cornuta Lindl. & Paxton, Inga vera Willd., Jacaranda mimosifolia D.Don, Koelreuteria bipinnata Franch., Liquidambar styraciflua L., Magnolia grandiflora L., Magnolia virginiana L., Mimosa bracaatinga Hoehne, Morus alba L., Parkinsonia aculeata L., Persea americana Mill., Pithecellobium lobatum Benth., Platanus x hispanica Mill. ex Münchh., Platanus mexicana Torr., Platanus occidentalis L., Platanus orientalis L., Platanus racemosa Nutt., Podalyria calyptrata Willd., Populus fremontii S.Watson, Populus nigra L., Populus trichocarpa Torr. & A.Gray ex Hook., Prosopis articulata S.Watson, Protium serratum Engl., Psoralea pinnata L., Pterocarya stenoptera C.DC., Quercus agrifolia Née, Quercus calliprinos Webb., Quercus chrysolepis Liebm, Quercus engelmannii Greene, Quercus ithaburensis Dence., Quercus lobata Née, Quercus palustris Marshall, Quercus robur L., Quercus suber L., Ricinus communis L., Salix alba L., Salix babylonica L., Salix gooddingii C.R.Ball, Salix laevigata Bebb, Salix mucronata Thnb., Shorea robusta C.F.Gaertn., Spathodea campanulata P.Beauv., Spondias dulcis Parkinson, Tamarix ramosissima Kar. ex Boiss., Virgilia oroboides subsp. ferrugine B.-E.van Wyk, Wisteria floribunda (Willd.) DC. ja Xylosma avilae Sleumer istutamiseks ettenähtud taimed, v.a koekultuurist saadud taimed, õietolm ja seeme | ex 0602 10 90
  ex 0602 20 20
  ex 0602 20 80
  ex 0602 90 41
  ex 0602 90 45
  ex 0602 90 46
  ex 0602 90 47
  ex 0602 90 48
  ex 0602 90 50
  ex 0602 90 70
  ex 0602 90 91
  ex 0602 90 99 | Kolmandad riigid | Ametlik kinnitus, et taimed






  a) | taimede läbimõõt varre alumises osas on alla 2 cm
  või |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

l)

pärast punkti 32 tehakse järgmised muudatused:

i)

lisatakse punkt 32.1:

„32.1.

Perekondade ja liikide Acacia Mill., Acer buergerianum Miq., Acer macrophyllum Pursh, Acer negundo L., Acer palmatum Thunb., Acer paxii Franch., Acer pseudoplatanus L., Aesculus californica (Spach) Nutt., Ailanthus altissima (Mill.) Swingle, Albizia falcate Backer ex Merr., Albizia julibrissin Durazz., Alectryon excelsus Gärtn., Alnus rhombifolia Nutt., Archontophoenix cunninghamiana H. Wendl. & Drude , Artocarpus integer (Thunb.) Merr., Azadirachta indica A. Juss., Baccharis salicina Torr. & A.Gray, Bauhinia variegata L., Brachychiton discolor F.Muell., Brachychiton populneus R.Br., Camellia semiserrata C.W.Chi, Camellia sinensis (L.) Kuntze, Canarium commune L., Castanospermum australe A.Cunningham & C.Fraser, Cercidium floridum Benth. ex A.Gray, Cercidium sonorae Rose & I.M.Johnst., Cocculus laurifolius DC., Combretum kraussii Hochst., Cupaniopsis anacardioides (A.Rich.) Radlk., Dombeya cacuminum Hochr., Erythrina corallodendron L., Erythrina coralloides Moc. & Sessé ex DC., Erythrina falcata Benth., Erythrina fusca Lour., Eucalyptus ficifolia F.Müll., Fagus crenata Blume, Ficus L., Gleditsia triacanthos L., Hevea brasiliensis (Willd. ex A.Juss) Muell.Arg., Howea forsteriana (F.Müller) Becc., Ilex cornuta Lindl. & Paxton, Inga vera Willd., Jacaranda mimosifolia D.Don, Koelreuteria bipinnata Franch., Liquidambar styraciflua L., Magnolia grandiflora L., Magnolia virginiana L., Mimosa bracaatinga Hoehne, Morus alba L., Parkinsonia aculeata L., Persea americana Mill., Pithecellobium lobatum Benth., Platanus x hispanica Mill. ex Münchh., Platanus mexicana Torr., Platanus occidentalis L., Platanus orientalis L., Platanus racemosa Nutt., Podalyria calyptrata Willd., Populus fremontii S.Watson, Populus nigra L., Populus trichocarpa Torr. & A.Gray ex Hook., Prosopis articulata S.Watson, Protium serratum Engl., Psoralea pinnata L., Pterocarya stenoptera C.DC., Quercus agrifolia Née, Quercus calliprinos Webb., Quercus chrysolepis Liebm, Quercus engelmannii Greene, Quercus ithaburensis Dence., Quercus lobata Née, Quercus palustris Marshall, Quercus robur L., Quercus suber L., Ricinus communis L., Salix alba L., Salix babylonica L., Salix gooddingii C.R.Ball, Salix laevigata Bebb, Salix mucronata Thnb., Shorea robusta C.F.Gaertn., Spathodea campanulata P.Beauv., Spondias dulcis Parkinson, Tamarix ramosissima Kar. ex Boiss., Virgilia oroboides subsp. ferrugine B.-E.van Wyk, Wisteria floribunda (Willd.) DC. ja Xylosma avilae Sleumer istutamiseks ettenähtud taimed, v.a koekultuurist saadud taimed, õietolm ja seeme

Acacia

Acer buergerianum

Acer macrophyllum

Acer negundo

Acer palmatum

Acer paxii

Acer pseudoplatanus

Aesculus californica

Ailanthus altissima

Albizia falcate

Albizia julibrissin

Alectryon excelsus Gärtn.

Alnus rhombifolia

Archontophoenix cunninghamiana

Artocarpus integer

Azadirachta indica

Baccharis salicina

Bauhinia variegata

Brachychiton discolor

Brachychiton populneus

Camellia semiserrata

Camellia sinensis

Canarium commune

Castanospermum australe

Cercidium floridum

Cercidium sonorae

Cocculus laurifolius

Combretum kraussii

Cupaniopsis anacardioides

Dombeya cacuminum

Erythrina corallodendron

Erythrina coralloides

Erythrina falcata

Erythrina fusca

Eucalyptus ficifolia

Fagus crenata

Ficus

Gleditsia triacanthos

Hevea brasiliensis

Howea forsteriana

Ilex cornuta

Inga vera

Jacaranda mimosifolia

Koelreuteria bipinnata

Liquidambar styraciflua

Magnolia grandiflora

Magnolia virginiana

Mimosa bracaatinga

Morus alba

Parkinsonia aculeata

Persea americana

Pithecellobium lobatum

Platanus x hispanica

Platanus mexicana

Platanus occidentalis

Platanus orientalis

Platanus racemosa

Podalyria calyptrata

Populus fremontii

Populus nigra

Populus trichocarpa

Prosopis articulata

Protium serratum

Psoralea pinnata

Pterocarya stenoptera

Quercus agrifolia

Quercus calliprinos

Quercus chrysolepis

Quercus engelmannii

Quercus ithaburensis

Quercus lobata

Quercus palustris

Quercus robur

Quercus suber

Ricinus communis

Salix alba

Salix babylonica

Salix gooddingii

, Salix laevigata

Salix mucronata

Shorea robusta

Spathodea campanulata

Spondias dulcis

Tamarix ramosissima

Virgilia oroboides

ferrugine

Wisteria floribunda

Xylosma avilae

ex 0602 10 90

ex 0602 20 20

ex 0602 20 80

ex 0602 90 41

ex 0602 90 45

ex 0602 90 46

ex 0602 90 47

ex 0602 90 48

ex 0602 90 50

ex 0602 90 70

ex 0602 90 91

ex 0602 90 99

Kolmandad riigid

Ametlik kinnitus, et taimed

a)

taimede läbimõõt varre alumises osas on alla 2 cm

või

| b) | taimed on pärit riigist, mis on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega tunnistatud vabaks taimekahjustajast Euwallacea fornicatus sensu lato,
  või |
| --- | --- |

b)

taimed on pärit riigist, mis on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega tunnistatud vabaks taimekahjustajast Euwallacea fornicatus sensu lato,

Euwallacea fornicatus sensu lato

või

| c) | taimed on pärit piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Euwallacea fornicatus sensu lato. Piirkonna nimi tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,
  või |
| --- | --- |

c)

taimed on pärit piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Euwallacea fornicatus sensu lato. Piirkonna nimi tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,

Euwallacea fornicatus sensu lato

või

| d) | taimed on kasvatatud






  i) | vähemalt ekspordieelse kuue kuu jooksul tootmisüksuses, mis on füüsiliselt kaitstud taimekahjustaja Euwallacea fornicatus sensu lato sissetoomise eest ning mida on asjakohasel ajal ametlikult kontrollitud ja mis on tunnistatud nimetatud taimekahjustajast vabaks ja seda on kinnitatud vähemalt püüniste abil, mida kontrollitakse vähemalt iga nelja nädala järel, sealhulgas vahetult enne eksporti,
  või |
| --- | --- | --- |

d)

taimed on kasvatatud

i)

vähemalt ekspordieelse kuue kuu jooksul tootmisüksuses, mis on füüsiliselt kaitstud taimekahjustaja Euwallacea fornicatus sensu lato sissetoomise eest ning mida on asjakohasel ajal ametlikult kontrollitud ja mis on tunnistatud nimetatud taimekahjustajast vabaks ja seda on kinnitatud vähemalt püüniste abil, mida kontrollitakse vähemalt iga nelja nädala järel, sealhulgas vahetult enne eksporti,

Euwallacea fornicatus sensu lato

või

| ii) | on kasvatatud tootmiskohas, mis on viimase tervikliku vegetatsioonitsükli algusest alates tunnistatud vabaks taimekahjustajast Euwallacea fornicatus sensu lato, mida on kinnitatud vähemalt püüniste abil vähemalt iga nelja nädala järel tehtud ametlike kontrollidega; juhul kui on tekkinud kahtlus, et tootmiskohas esineb kõnealune taimekahjustaja, on selle kõrvaldamiseks kasutatud asjakohast tõrjet; on kehtestatud 1 km laiune ümbritsev tsoon, mida jälgitakse asjakohasel ajal taimekahjustaja Euwallacea fornicatus sensu lato suhtes ning kus taimekahjustaja avastamise korral tuleks need taimed viivitamata välja juurida ja hävitada,
  ja
  taimede saadetisi on vahetult enne eksporti ametlikult kontrollitud, et teha kindlaks kõnealuse taimekahjustaja esinemine, eelkõige taimede vartes ja okstes, ning vajaduse korral on rakendatud destruktiivset proovivõtumeetodit. Proovi suurus peab olema selline, et 99 % usaldusväärsusega oleks võimalik tuvastada vähemalt 1 % saastumist.“; |
| --- | --- |

ii)

on kasvatatud tootmiskohas, mis on viimase tervikliku vegetatsioonitsükli algusest alates tunnistatud vabaks taimekahjustajast Euwallacea fornicatus sensu lato, mida on kinnitatud vähemalt püüniste abil vähemalt iga nelja nädala järel tehtud ametlike kontrollidega; juhul kui on tekkinud kahtlus, et tootmiskohas esineb kõnealune taimekahjustaja, on selle kõrvaldamiseks kasutatud asjakohast tõrjet; on kehtestatud 1 km laiune ümbritsev tsoon, mida jälgitakse asjakohasel ajal taimekahjustaja Euwallacea fornicatus sensu lato suhtes ning kus taimekahjustaja avastamise korral tuleks need taimed viivitamata välja juurida ja hävitada,

Euwallacea fornicatus sensu lato

Euwallacea fornicatus sensu lato

ja

taimede saadetisi on vahetult enne eksporti ametlikult kontrollitud, et teha kindlaks kõnealuse taimekahjustaja esinemine, eelkõige taimede vartes ja okstes, ning vajaduse korral on rakendatud destruktiivset proovivõtumeetodit. Proovi suurus peab olema selline, et 99 % usaldusväärsusega oleks võimalik tuvastada vähemalt 1 % saastumist.“;

| ii) | lisatakse punktid 32.2–32.7:









  „32.2. | Perekondade ja liikide Artocarpus chaplasha Roxb., Artocarpus heterophyllus, Artocarpus integer (Thunb.) Merr., Alnus formosana Makino, Bombax malabaricum DC.,

  Broussonetia papyrifera (L.) Vent., Broussonetia kazinoki Siebold, Cajanus cajan (L.) Huth, Camellia oleifera C.Abel, Castanea Mill.,

  Celtis sinensis Pers., Cinnamomum camphora (L.) J.Presl,

  Cunninghamia lanceolata (Lamb.) Hook., Dalbergia L.f., Eriobotrya japonica (Thunb.) Lindl., Ficus carica L., Ficus hispida L.f., Ficus infectoria Willd., Ficus retusa L., Juglans regia L., Maclura tricuspidata Carrière, Melia azedarach L., Morus L., Populus L., Robinia pseudoacacia L., Salix L., Sapium sebiferum (L.) Roxb., Schima superba Gardner & Champ., Sophora japonica L., Trema amboinense (Willd.) Blume, Trema orientale (L.) Blume, Ulmus L., Vernicia fordii (Hemsl.) Airy Shaw, ja Xylosma G.Forst. istutamiseks ettenähtud taimed, v.a koekultuurist saadud taimed, õietolm ja seeme | ex 0602 10 90
  ex 0602 20 20
  ex 0602 20 80
  ex 0602 90 41
  ex 0602 90 45
  ex 0602 90 46
  ex 0602 90 47
  ex 0602 90 48
  ex 0602 90 50
  ex 0602 90 70
  ex 0602 90 91
  ex 0602 90 99 | Afganistan, Bahrein, Bangladesh, Bhutan, Brunei, Kambodža, Hiina, India, Indoneesia, Iraan, Iraak, Jaapan, Jordaania, Kasahstan, Kuveit, Kõrgõzstan, Laos, Liibanon, Malaisia, Maldiivid, Mongoolia, Myanmar/Birma, Nepal, Põhja-Korea, Omaan, Pakistan, Filipiinid, Katar, Venemaa (ainult järgmised osad: Kaug-Ida föderaalringkond (Dalnevostochny federalny okrug), Siberi föderaalpiirkond (Sibirsky federalny okrug) ja Uurali föderaalringkond (Uralsky federalny okrug)), Saudi Araabia, Singapur, Lõuna-Korea, Sri Lanka, Süüria, Tadžikistan, Tai, Ida-Timor, Türkmenistan, Araabia Ühendemiraadid, Usbekistan, Vietnam ja Jeemen | Ametlik kinnitus, et taimed






  a) | taimede läbimõõt varre alumises osas on alla 1 cm
  või |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

ii)

lisatakse punktid 32.2–32.7:

„32.2.

Perekondade ja liikide Artocarpus chaplasha Roxb., Artocarpus heterophyllus, Artocarpus integer (Thunb.) Merr., Alnus formosana Makino, Bombax malabaricum DC.,

Artocarpus chaplasha

, Artocarpus heterophyllus, Artocarpus integer

Alnus formosana

Bombax malabaricum

Broussonetia papyrifera (L.) Vent., Broussonetia kazinoki Siebold, Cajanus cajan (L.) Huth, Camellia oleifera C.Abel, Castanea Mill.,

Broussonetia papyrifera

Broussonetia kazinoki

Cajanus cajan

Camellia oleifera

Castanea

Celtis sinensis Pers., Cinnamomum camphora (L.) J.Presl,

Celtis sinensis

Cinnamomum camphora

Cunninghamia lanceolata (Lamb.) Hook., Dalbergia L.f., Eriobotrya japonica (Thunb.) Lindl., Ficus carica L., Ficus hispida L.f., Ficus infectoria Willd., Ficus retusa L., Juglans regia L., Maclura tricuspidata Carrière, Melia azedarach L., Morus L., Populus L., Robinia pseudoacacia L., Salix L., Sapium sebiferum (L.) Roxb., Schima superba Gardner & Champ., Sophora japonica L., Trema amboinense (Willd.) Blume, Trema orientale (L.) Blume, Ulmus L., Vernicia fordii (Hemsl.) Airy Shaw, ja Xylosma G.Forst. istutamiseks ettenähtud taimed, v.a koekultuurist saadud taimed, õietolm ja seeme

Cunninghamia lanceolata

Dalbergia

Eriobotrya japonica

Ficus carica

Ficus hispida

Ficus infectoria

Ficus retusa

Juglans regia

Maclura tricuspidata

Melia azedarach

Morus

Populus

Robinia pseudoacacia

Salix

Sapium sebiferum

Schima superba

Sophora japonica

Trema amboinense

Trema orientale

Ulmus

Vernicia fordii

Xylosma

ex 0602 10 90

ex 0602 20 20

ex 0602 20 80

ex 0602 90 41

ex 0602 90 45

ex 0602 90 46

ex 0602 90 47

ex 0602 90 48

ex 0602 90 50

ex 0602 90 70

ex 0602 90 91

ex 0602 90 99

Afganistan, Bahrein, Bangladesh, Bhutan, Brunei, Kambodža, Hiina, India, Indoneesia, Iraan, Iraak, Jaapan, Jordaania, Kasahstan, Kuveit, Kõrgõzstan, Laos, Liibanon, Malaisia, Maldiivid, Mongoolia, Myanmar/Birma, Nepal, Põhja-Korea, Omaan, Pakistan, Filipiinid, Katar, Venemaa (ainult järgmised osad: Kaug-Ida föderaalringkond (Dalnevostochny federalny okrug), Siberi föderaalpiirkond (Sibirsky federalny okrug) ja Uurali föderaalringkond (Uralsky federalny okrug)), Saudi Araabia, Singapur, Lõuna-Korea, Sri Lanka, Süüria, Tadžikistan, Tai, Ida-Timor, Türkmenistan, Araabia Ühendemiraadid, Usbekistan, Vietnam ja Jeemen

Ametlik kinnitus, et taimed

a)

taimede läbimõõt varre alumises osas on alla 1 cm

või

| b) | taimed on pärit riigist, mis on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega tunnistatud vabaks taimekahjustajast Apriona germari (Hope),
  või |
| --- | --- |

b)

taimed on pärit riigist, mis on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega tunnistatud vabaks taimekahjustajast Apriona germari (Hope),

Apriona germari

või

| c) | taimed on kogu oma eluaja kasvatatud piirkonnas, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Apriona germari (Hope). Piirkonna nimi tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,
  või |
| --- | --- |

c)

taimed on kogu oma eluaja kasvatatud piirkonnas, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Apriona germari (Hope). Piirkonna nimi tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,

Apriona germari

või

| d) | taimed on kogu eluaja või vähemalt kaks aastat enne eksporti kasvatatud tootmiskohas, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Apriona germari (Hope)
  ja






  i) | kus on igal aastal tehtud kaks ametlikku kontrolli taimekahjustaja Apriona germari (Hope) tunnuste avastamiseks kõige asjakohasemal ajal ning ei ole avastatud märke kõnealusest taimekahjustajast,
  ja |
| --- | --- | --- |

d)

taimed on kogu eluaja või vähemalt kaks aastat enne eksporti kasvatatud tootmiskohas, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Apriona germari (Hope)

Apriona germari

ja

i)

kus on igal aastal tehtud kaks ametlikku kontrolli taimekahjustaja Apriona germari (Hope) tunnuste avastamiseks kõige asjakohasemal ajal ning ei ole avastatud märke kõnealusest taimekahjustajast,

Apriona germari

ja

| ii) | kus on tehtud asjakohast ennetustõrjet ja mida ümbritseb vähemalt 2 000  m laiune puhvertsoon, kus on igal aastal asjakohasel ajal tehtud ametlike vaatlustega kinnitatud, et seal ei esine taimekahjustajat Apriona germari (Hope),
  ja |
| --- | --- |

ii)

kus on tehtud asjakohast ennetustõrjet ja mida ümbritseb vähemalt 2 000  m laiune puhvertsoon, kus on igal aastal asjakohasel ajal tehtud ametlike vaatlustega kinnitatud, et seal ei esine taimekahjustajat Apriona germari (Hope),

Apriona germari

ja

| iii) | taimi on vahetult enne eksporti kontrollitud Apriona germari (Hope) esinemise suhtes, eelkõige taimede vartes; vajaduse korral tuleb selle kontrolli puhul kasutada destruktiivset proovivõtumeetodit, |
| --- | --- |

iii)

taimi on vahetult enne eksporti kontrollitud Apriona germari (Hope) esinemise suhtes, eelkõige taimede vartes; vajaduse korral tuleb selle kontrolli puhul kasutada destruktiivset proovivõtumeetodit,

Apriona germari

või

| e) | taimed on kogu eluaja või vähemalt kaks aastat enne eksporti kasvatatud tootmisüksuses, mis on füüsiliselt kaitstud taimekahjustaja Apriona germari (Hope) sissetoomise eest
  ja
  mida on vahetult enne eksporti kontrollitud Apriona germari (Hope) esinemise suhtes, eelkõige taimede vartes; vajaduse korral tuleb selle kontrolli puhul kasutada destruktiivset proovivõtumeetodit. |
| --- | --- |

e)

taimed on kogu eluaja või vähemalt kaks aastat enne eksporti kasvatatud tootmisüksuses, mis on füüsiliselt kaitstud taimekahjustaja Apriona germari (Hope) sissetoomise eest

Apriona germari

ja

mida on vahetult enne eksporti kontrollitud Apriona germari (Hope) esinemise suhtes, eelkõige taimede vartes; vajaduse korral tuleb selle kontrolli puhul kasutada destruktiivset proovivõtumeetodit.

Apriona germari

32.3.

Perekondade ja liikide Caesalpinia japonica Siebold & Zucc., Camellia sinensis (L.) Kuntze, Celtis sinensis Pers., Cercis chinensis Bunge, Chaenomeles sinensis (Thouin) Koehne, Cinnamomum camphora (L.) J.Presl, Cornus kousa Bürger ex Hanse, Crataegus cordata Aiton, Debregeasia edulis (Siebold & Zucc.) Wedd., Diospyros kaki L., Eriobotrya japonica (Thunb.) Lindl., Enkianthus perulatus (Miq.) C.K.Schneid., Fagus crenata Blume, Ficus carica L., Firmiana simplex (L.) W.Wight, Gleditsia japonica Miq., Hovenia dulcis Thunb., Lagerstroemia indica L., Morus L., Platanus x hispanica Mill. ex Münchh., Platycarya strobilacea Siebold & Zucc., Populus L., Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc., Pterocarya stenoptera C.DC., Punica granatum L., Robinia pseudoacacia L., Salix L., Spiraea thunbergii Siebold ex Blume, Ulmus parvifolia Jacq., Villebrunea pedunculata Shirai, ja Zelkova serrata (Thunb.) Makino istutamiseks ettenähtud taimed, v.a koekultuurist saadud taimed, õietolm ja seeme

Caesalpinia japonica

Camellia sinensis

Celtis sinensis

Cercis chinensis

Chaenomeles sinensis

Cinnamomum camphora

Cornus kousa

Crataegus cordata

Debregeasia edulis

Diospyros kaki

Eriobotrya japonica

Enkianthus perulatus

Fagus crenata

Ficus carica

Firmiana simplex

Gleditsia japonica

Hovenia dulcis

Lagerstroemia indica

Morus

Platanus x hispanica

Platycarya strobilacea

Populus

Pterocarya rhoifolia

Pterocarya stenoptera

Punica granatum

Robinia pseudoacacia

Salix

Spiraea thunbergii

Ulmus parvifolia

Villebrunea pedunculata

Zelkova serrata

ex 0602 10 90

ex 0602 20 20

ex 0602 20 80

ex 0602 90 41

ex 0602 90 45

ex 0602 90 46

ex 0602 90 47

ex 0602 90 48

ex 0602 90 50

ex 0602 90 70

ex 0602 90 91

ex 0602 90 99

Afganistan, Bahrein, Bangladesh, Bhutan, Brunei, Kambodža, Hiina, India, Indoneesia, Iraan, Iraak, Jaapan, Jordaania,

Kasahstan, Kuveit, Kõrgõzstan, Laos, Liibanon, Malaisia, Maldiivid, Mongoolia, Myanmar/Birma, Nepal, Põhja-Korea, Omaan, Pakistan, Filipiinid, Katar, Venemaa (ainult järgmised osad: Kaug-Ida föderaalringkond (Dalnevostochny federalny okrug), Siberi föderaalpiirkond (Sibirsky federalny okrug) ja Uurali föderaalringkond (Uralsky federalny okrug)), Saudi Araabia, Singapur, Lõuna-Korea, Sri Lanka, Süüria, Tadžikistan, Tai, Ida-Timor, Türkmenistan, Araabia Ühendemiraadid, Usbekistan, Vietnam ja Jeemen

Ametlik kinnitus, et taimed

| a) | taimede läbimõõt varre alumises osas on alla 1 cm
  või |
| --- | --- |

a)

taimede läbimõõt varre alumises osas on alla 1 cm

või

| b) | taimed on pärit riigist, mis on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega tunnistatud vabaks taimekahjustajast Apriona rugicollis Chevrolat,
  või |
| --- | --- |

b)

taimed on pärit riigist, mis on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega tunnistatud vabaks taimekahjustajast Apriona rugicollis Chevrolat,

Apriona rugicollis

või

| c) | taimed on kogu oma eluaja kasvatatud piirkonnas, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Apriona rugicollis Chevrolat. Piirkonna nimi tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,
  või |
| --- | --- |

c)

taimed on kogu oma eluaja kasvatatud piirkonnas, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Apriona rugicollis Chevrolat. Piirkonna nimi tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,

Apriona rugicollis

või

| d) | taimed on kogu eluaja või vähemalt kaks aastat enne eksporti kasvatatud tootmiskohas, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Apriona rugicollis Chevrolat
  ja






  i) | kus on igal aastal tehtud kaks ametlikku kontrolli taimekahjustaja Apriona rugicollis Chevrolat tunnuste avastamiseks kõige asjakohasemal ajal ning ei ole avastatud märke kõnealusest taimekahjustajast
  ja |
| --- | --- | --- |

d)

taimed on kogu eluaja või vähemalt kaks aastat enne eksporti kasvatatud tootmiskohas, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Apriona rugicollis Chevrolat

Apriona rugicollis

ja

i)

kus on igal aastal tehtud kaks ametlikku kontrolli taimekahjustaja Apriona rugicollis Chevrolat tunnuste avastamiseks kõige asjakohasemal ajal ning ei ole avastatud märke kõnealusest taimekahjustajast

Apriona rugicollis

ja

| ii) | kus on tehtud asjakohast ennetustõrjet ja mida ümbritseb vähemalt 2 000  m laiune puhvertsoon, kus igal aastal asjakohasel ajal tehtud ametlike vaatlustega on kinnitatud, et seal ei esine taimekahjustajat Apriona rugicollis Chevrolat,
  ja |
| --- | --- |

ii)

kus on tehtud asjakohast ennetustõrjet ja mida ümbritseb vähemalt 2 000  m laiune puhvertsoon, kus igal aastal asjakohasel ajal tehtud ametlike vaatlustega on kinnitatud, et seal ei esine taimekahjustajat Apriona rugicollis Chevrolat,

Apriona rugicollis

ja

| iii) | taimi on vahetult enne eksporti kontrollitud Apriona rugicollis Chevrolat esinemise suhtes, eelkõige taimede vartes; vajaduse korral tuleb selle kontrolli puhul kasutada destruktiivset proovivõtumeetodit, |
| --- | --- |

iii)

taimi on vahetult enne eksporti kontrollitud Apriona rugicollis Chevrolat esinemise suhtes, eelkõige taimede vartes; vajaduse korral tuleb selle kontrolli puhul kasutada destruktiivset proovivõtumeetodit,

Apriona rugicollis

või

| e) | taimed on kogu eluaja või vähemalt kaks aastat enne eksporti kasvatatud tootmisüksuses, mis on füüsiliselt kaitstud taimekahjustaja Apriona rugicollis Chevrolat sissetoomise eest.
  ja
  taimi on vahetult enne eksporti kontrollitud Apriona rugicollis Chevrolat esinemise suhtes, eelkõige taimede vartes; vajaduse korral tuleb selle kontrolli puhul kasutada destruktiivset proovivõtumeetodit. |
| --- | --- |

e)

taimed on kogu eluaja või vähemalt kaks aastat enne eksporti kasvatatud tootmisüksuses, mis on füüsiliselt kaitstud taimekahjustaja Apriona rugicollis Chevrolat sissetoomise eest.

Apriona rugicollis

ja

taimi on vahetult enne eksporti kontrollitud Apriona rugicollis Chevrolat esinemise suhtes, eelkõige taimede vartes; vajaduse korral tuleb selle kontrolli puhul kasutada destruktiivset proovivõtumeetodit.

Apriona rugicollis

32.4.

Perekondade ja liikide Debregeasia hypoleuca (Hochst. ex Steud.) Wedd., Ficus L., Maclura pomifera (Raf.) C.K.Schneid., Morus L., Populus L. ja Salix L. istutamiseks ettenähtud taimed, v.a koekultuurist saadud taimed, õietolm ja seeme

Debregeasia hypoleuca

Ficus

Maclura pomifera

Morus

Populus

Salix

ex 0602 10 90

ex 0602 20 20

ex 0602 20 80

ex 0602 90 41

ex 0602 90 45

ex 0602 90 46

ex 0602 90 47

ex 0602 90 48

ex 0602 90 50

ex 0602 90 70

ex 0602 90 91

ex 0602 90 99

Afganistan, Bahrein, Bangladesh, Bhutan, Brunei, Kambodža, Hiina, India, Indoneesia, Iraan, Iraak, Jaapan, Jordaania, Kasahstan, Kuveit, Kõrgõzstan, Laos, Liibanon, Malaisia, Maldiivid, Moldaavia, Mongoolia, Myanmar/Birma, Nepal, Põhja-Korea, Omaan, Pakistan, Filipiinid, Katar, Venemaa (ainult järgmised osad: Kaug-Ida föderaalringkond (Dalnevostochny federalny okrug), Siberi föderaalpiirkond (Sibirsky federalny okrug) ja Uurali föderaalringkond (Uralsky federalny okrug)), Saudi Araabia, Singapur, Lõuna-Korea, Sri Lanka, Süüria, Tadžikistan, Tai, Ida-Timor, Türkmenistan, Araabia Ühendemiraadid, Usbekistan, Vietnam ja Jeemen

Ametlik kinnitus, et taimed

| a) | taimede läbimõõt varre alumises osas on alla 1 cm
  või |
| --- | --- |

a)

taimede läbimõõt varre alumises osas on alla 1 cm

või

| b) | taimed on pärit riigist, mis on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega tunnistatud vabaks taimekahjustajast Apriona cinerea Chevrolat,
  või |
| --- | --- |

b)

taimed on pärit riigist, mis on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega tunnistatud vabaks taimekahjustajast Apriona cinerea Chevrolat,

Apriona cinerea

või

| c) | taimed on kogu oma eluaja kasvatatud piirkonnas, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Apriona rugicollis Chevrolat. Piirkonna nimi tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,
  või |
| --- | --- |

c)

taimed on kogu oma eluaja kasvatatud piirkonnas, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Apriona rugicollis Chevrolat. Piirkonna nimi tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,

Apriona rugicollis

või

| d) | taimed on kogu eluaja või vähemalt kaks aastat enne eksporti kasvatatud tootmiskohas, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Apriona cinerea Chevrolat
  ja






  i) | kus on igal aastal tehtud kaks ametlikku kontrolli taimekahjustaja Apriona cinerea Chevrolat tunnuste avastamiseks kõige asjakohasemal ajal ning ei ole avastatud märke kõnealusest taimekahjustajast
  ja |
| --- | --- | --- |

d)

taimed on kogu eluaja või vähemalt kaks aastat enne eksporti kasvatatud tootmiskohas, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Apriona cinerea Chevrolat

Apriona cinerea

ja

i)

kus on igal aastal tehtud kaks ametlikku kontrolli taimekahjustaja Apriona cinerea Chevrolat tunnuste avastamiseks kõige asjakohasemal ajal ning ei ole avastatud märke kõnealusest taimekahjustajast

Apriona cinerea

ja

| ii) | kus on tehtud asjakohast ennetustõrjet ja mida ümbritseb vähemalt 2 000  m laiune puhvertsoon, kus igal aastal asjakohasel ajal tehtud ametlike vaatlustega on kinnitatud, et seal ei esine taimekahjustajat Apriona cinerea Chevrolat,
  ja |
| --- | --- |

ii)

kus on tehtud asjakohast ennetustõrjet ja mida ümbritseb vähemalt 2 000  m laiune puhvertsoon, kus igal aastal asjakohasel ajal tehtud ametlike vaatlustega on kinnitatud, et seal ei esine taimekahjustajat Apriona cinerea Chevrolat,

Apriona cinerea

ja

| iii) | taimi on vahetult enne eksporti kontrollitud Apriona cinerea Chevrolat esinemise suhtes, eelkõige taimede vartes; vajaduse korral tuleb selle kontrolli puhul kasutada destruktiivset proovivõtumeetodit, |
| --- | --- |

iii)

taimi on vahetult enne eksporti kontrollitud Apriona cinerea Chevrolat esinemise suhtes, eelkõige taimede vartes; vajaduse korral tuleb selle kontrolli puhul kasutada destruktiivset proovivõtumeetodit,

Apriona cinerea

või

| e) | taimed on kogu eluaja või vähemalt kaks aastat enne eksporti kasvatatud tootmisüksuses, mis on füüsiliselt kaitstud taimekahjustaja Apriona cinerea Chevrolat sissetoomise eest.
  ja
  taimi on vahetult enne eksporti kontrollitud Apriona cinerea Chevrolat esinemise suhtes, eelkõige taimede vartes; vajaduse korral tuleb selle kontrolli puhul kasutada destruktiivset proovivõtumeetodit. |
| --- | --- |

e)

taimed on kogu eluaja või vähemalt kaks aastat enne eksporti kasvatatud tootmisüksuses, mis on füüsiliselt kaitstud taimekahjustaja Apriona cinerea Chevrolat sissetoomise eest.

Apriona cinerea

ja

taimi on vahetult enne eksporti kontrollitud Apriona cinerea Chevrolat esinemise suhtes, eelkõige taimede vartes; vajaduse korral tuleb selle kontrolli puhul kasutada destruktiivset proovivõtumeetodit.

Apriona cinerea

32.5.

Perekondade ja liikide Acer macrophyllum Pursh, Acer pseudoplatanus L., Adiantum aleuticum (Rupr.) Paris, Adiantum jordanii C. Muell., Aesculus californica (Spach) Nutt., Aesculus hippocastanum L., Arbutus menziesii Pursch., Arbutus unedo L., Arctostaphylos Adans, Calluna vulgaris (L.) Hull, Camellia L., Castanea sativa Mill., Fagus sylvatica L., Frangula californica (Eschsch.) Gray, Frangula purshiana (DC.) Cooper, Fraxinus excelsior L., Griselinia littoralis (Raoul), Hamamelis virginiana L., Heteromeles arbutifolia (Lindley) M. Roemer, Kalmia latifolia L., Larix decidua Mill., Larix kaempferi (Lamb.) Carrière, Larix × eurolepis A. Henry Laurus nobilis L., Leucothoe D. Don, Lithocarpus densiflorus (Hook. & Arn.) Rehd., Lonicera hispidula (Lindl.) Dougl. ex Torr.&Gray, Magnolia L., Michelia doltsopa Buch.-Ham. ex DC., Nothofagus obliqua (Mirbel) Blume, Osmanthus heterophyllus (G. Don) P. S. Green, Parrotia persica (DC) C.A. Meyer, Photinia x fraseri Dress, Pieris D. Don, Pseudotsuga menziesii (Mirbel) Franco, Quercus L., Rhododendron L. (v.a Rhododendron simsii Planch.), Rosa gymnocarpa Nutt., Salix caprea L., Sequoia sempervirens (Lamb. ex D. Don) Endl., Syringa vulgaris L., Taxus L., Trientalis latifolia (Hook.), Umbellularia californica (Hook. & Arn.) Nutt., Vaccinium L. ja Viburnum L. taimed, v.a viljad, õietolm ja seeme

Acer macrophyllum

Acer pseudoplatanus

Adiantum aleuticum

Adiantum jordanii

Aesculus californica

Aesculus hippocastanum

Arbutus menziesii

Arbutus unedo

Arctostaphylos

Calluna vulgaris

Camellia

Castanea sativa

Fagus sylvatica

Frangula californica

Frangula purshiana

Fraxinus excelsior

Griselinia littoralis

Hamamelis virginiana

Heteromeles arbutifolia

Kalmia latifolia

Larix decidua

Larix kaempferi

Larix × eurolepis

Laurus nobilis

Leucothoe

Lithocarpus densiflorus

Lonicera hispidula

Magnolia

Michelia doltsopa

Nothofagus obliqua

Osmanthus heterophyllus

Parrotia persica

Photinia x fraseri

Pieris

Pseudotsuga menziesii

Quercus

Rhododendron

Rhododendron simsii

Rosa gymnocarpa

Salix caprea

Sequoia sempervirens

Syringa vulgaris

Taxus

Trientalis latifolia

Umbellularia californica

Vaccinium

Viburnum

ex 0602 10 90

ex 0602 20 20

ex 0602 20 80

ex 0602 30 00

ex 0602 90 41

ex 0602 90 45

ex 0602 90 46

ex 0602 90 47

ex 0602 90 48

ex 0602 90 50

ex 0602 90 70

ex 0602 90 91

ex 0602 90 99

ex 0603 19 70

ex 0604 20 40

ex 0604 20 90

ex 0604 90 91

ex 1401 90 00

ex 1404 90 00

Kanada, Ühendkuningriik (2), Ameerika Ühendriigid, Vietnam

2

Ametlik kinnitus, et

| a) | taimed on pärit piirkondadest, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Phytophthora ramorum (mitte-ELi isolaadid) Werres, De Cock & Man in 't Veld. Piirkonna nimi tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,
  või |
| --- | --- |

a)

taimed on pärit piirkondadest, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Phytophthora ramorum (mitte-ELi isolaadid) Werres, De Cock & Man in 't Veld. Piirkonna nimi tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,

Phytophthora ramorum

või

| b) | tootmiskohas ei ole ametlike kontrollide käigus ega ühegi kahtlase sümptomi laboratoorsel uuringul viimase tervikliku kasvuperioodi algusest alates täheldatud vastuvõtlikel taimedel märke taimekahjustaja Phytophthora ramorum (mitte-ELi isolaadid) Werres, De Cock & Man in 't Veld esinemisest
  ja
  esindavat osa taimedest on enne vedu kontrollitud taimekahjustaja Phytophthora ramorum (mitte-ELi isolaadid) Werres, De Cock & Man in 't Veld suhtes ja tunnistatud vabaks kõnealusest taimekahjustajast. |
| --- | --- |

b)

tootmiskohas ei ole ametlike kontrollide käigus ega ühegi kahtlase sümptomi laboratoorsel uuringul viimase tervikliku kasvuperioodi algusest alates täheldatud vastuvõtlikel taimedel märke taimekahjustaja Phytophthora ramorum (mitte-ELi isolaadid) Werres, De Cock & Man in 't Veld esinemisest

Phytophthora ramorum

ja

esindavat osa taimedest on enne vedu kontrollitud taimekahjustaja Phytophthora ramorum (mitte-ELi isolaadid) Werres, De Cock & Man in 't Veld suhtes ja tunnistatud vabaks kõnealusest taimekahjustajast.

Phytophthora ramorum

32.6.

Perekondade Acer L., Betula L., Elaeagnus L., Fraxinus L., Gleditsia L., Juglans L., Malus Mill., Morus L., Platanus L., Populus L., Prunus L., Pyrus L., Quercus L., Robinia L., Salix L. ja Ulmus L. istutamiseks ettenähtud taimed, v.a pookoksad, pistikud, koekultuurist saadud taimed, õietolm ja seeme

Acer

, Betula

, Elaeagnus

, Fraxinus

, Gleditsia

, Juglans

, Malus

, Morus

, Platanus

, Populus

, Prunus

, Pyrus

, Quercus

, Robinia

, Salix

Ulmus

ex 0602 10 90

ex 0602 20 20

ex 0602 20 80

ex 0602 90 41

ex 0602 90 45

ex 0602 90 46

ex 0602 90 47

ex 0602 90 48

ex 0602 90 50

ex 0602 90 70

ex 0602 90 91

ex 0602 90 99

Afganistan, India,

Iraan, Kõrgõzstan, Pakistan, Tadžikistan, Türkmenistan ja Usbekistan

Ametlik kinnitus, et taimed

| a) | taimede läbimõõt varre alumises osas on alla 9 cm
  või |
| --- | --- |

a)

taimede läbimõõt varre alumises osas on alla 9 cm

või

| b) | taimed on kogu oma eluaja kasvatatud piirkonnas, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Trirachys sartus Solsky. Piirkonna nimi tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,
  või |
| --- | --- |

b)

taimed on kogu oma eluaja kasvatatud piirkonnas, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Trirachys sartus Solsky. Piirkonna nimi tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,

Trirachys sartus

või

| c) | taimed on kogu eluaja või vähemalt kaks aastat enne eksporti kasvatatud tootmisüksuses, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega tunnistanud vabaks taimekahjustajast Trirachys sartus Solsky, ning kus taimed on kasvatatud






  i) | tootmisüksuses, mis on füüsiliselt kaitstud taimekahjustaja Trirachys sartus Solsky sissetoomise eest ning mida on vähemalt üks kord aastas kõnealuse taimekahjustaja avastamiseks asjakohasel ajal kontrollitud, et leida märke selle taimekahjustaja esinemisest,
  või |
| --- | --- | --- |

c)

taimed on kogu eluaja või vähemalt kaks aastat enne eksporti kasvatatud tootmisüksuses, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega tunnistanud vabaks taimekahjustajast Trirachys sartus Solsky, ning kus taimed on kasvatatud

Trirachys sartus

i)

tootmisüksuses, mis on füüsiliselt kaitstud taimekahjustaja Trirachys sartus Solsky sissetoomise eest ning mida on vähemalt üks kord aastas kõnealuse taimekahjustaja avastamiseks asjakohasel ajal kontrollitud, et leida märke selle taimekahjustaja esinemisest,

Trirachys sartus

või

| ii) | tootmisüksuses, kus on tehtud asjakohast ennetustõrjet ja mida on vähemalt kaks kord aastas taimekahjustaja Trirachys sartus Solsky avastamiseks asjakohasel ajal kontrollitud, et leida märke selle taimekahjustaja esinemisest, ning mis on ümbritsetud vähemalt 500 m laiuse puhvertsooniga, kus kõnealuste ametlike vaatluste käigus kinnitati taimekahjustaja Trirachys sartus Solsky puudumine,
  ning vahetult enne eksporti on taimi kontrollitud taimekahjustaja Trirachys sartus Solsky esinemise suhtes, eelkõige taimede vartes, ning vajaduse korral kasutati destruktiivset proovivõtumeetodit, ning ei täheldatud märke Trirachys sartus Solsky esinemisest.“ |
| --- | --- |

ii)

tootmisüksuses, kus on tehtud asjakohast ennetustõrjet ja mida on vähemalt kaks kord aastas taimekahjustaja Trirachys sartus Solsky avastamiseks asjakohasel ajal kontrollitud, et leida märke selle taimekahjustaja esinemisest, ning mis on ümbritsetud vähemalt 500 m laiuse puhvertsooniga, kus kõnealuste ametlike vaatluste käigus kinnitati taimekahjustaja Trirachys sartus Solsky puudumine,

Trirachys sartus

Trirachys sartus

ning vahetult enne eksporti on taimi kontrollitud taimekahjustaja Trirachys sartus Solsky esinemise suhtes, eelkõige taimede vartes, ning vajaduse korral kasutati destruktiivset proovivõtumeetodit, ning ei täheldatud märke Trirachys sartus Solsky esinemisest.“

Trirachys sartus

Trirachys sartus

32.7.

Perekondade Castanea Mill., Castanopsis (D. Don) Spach ja Quercus L. istutamiseks ettenähtud taimed, v.a koekultuuridest saadud taimed, õietolm ja seeme

Castanea

Castanopsis

Quercus

ex 0602 10 90

ex 0602 20 20

ex 0602 20 80

ex 0602 90 41

ex 0602 90 45

ex 0602 90 46

ex 0602 90 47

ex 0602 90 48

ex 0602 90 50

ex 0602 90 70

ex 0602 90 91

ex 0602 90 99

Hiina, Põhja-Korea, Lõuna-Korea, Venemaa, Taiwan ja Vietnam

Ametlik kinnitus, et taimed

| a) | taimede läbimõõt varre alumises osas on alla 9 cm
  või |
| --- | --- |

a)

taimede läbimõõt varre alumises osas on alla 9 cm

või

| b) | taimed on kogu oma eluaja kasvatatud piirkonnas, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Massicus raddei (Blessig). Piirkonna nimi tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,
  või |
| --- | --- |

b)

taimed on kogu oma eluaja kasvatatud piirkonnas, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Massicus raddei (Blessig). Piirkonna nimi tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,

Massicus raddei

või

| c) | taimed on kogu eluaja või vähemalt kaks aastat enne eksporti kasvatatud tootmisüksuses, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega tunnistanud vabaks taimekahjustajast Massicus raddei (Blessig), ning kus taimed on kasvatatud






  i) | tootmisüksuses, mis on füüsiliselt kaitstud taimekahjustaja Massicus raddei (Blessig) sissetoomise eest ning mida on vähemalt üks kord aastas kõnealuse taimekahjustaja avastamiseks asjakohasel ajal kontrollitud, et leida märke selle taimekahjustaja esinemisest,
  või |
| --- | --- | --- |

c)

taimed on kogu eluaja või vähemalt kaks aastat enne eksporti kasvatatud tootmisüksuses, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega tunnistanud vabaks taimekahjustajast Massicus raddei (Blessig), ning kus taimed on kasvatatud

Massicus raddei

i)

tootmisüksuses, mis on füüsiliselt kaitstud taimekahjustaja Massicus raddei (Blessig) sissetoomise eest ning mida on vähemalt üks kord aastas kõnealuse taimekahjustaja avastamiseks asjakohasel ajal kontrollitud, et leida märke selle taimekahjustaja esinemisest,

Massicus raddei

või

| ii) | tootmisüksuses, kus on tehtud asjakohast ennetustõrjet ja mida on vähemalt kaks kord aastas taimekahjustaja Massicus raddei (Blessig) avastamiseks asjakohasel ajal kontrollitud, et leida märke selle taimekahjustaja esinemisest, ning mis on ümbritsetud vähemalt 2 000 m laiuse puhvertsooniga, kus ametlike vaatluste käigus kinnitati taimekahjustajaMassicus raddei (Blessig) puudumine,
  ning vahetult enne eksporti on taimi kontrollitud taimekahjustaja Massicus raddei (Blessig) esinemise suhtes, eelkõige taimede vartes, ning vajaduse korral kasutati destruktiivset proovivõtumeetodit, ning ei täheldatud märke Massicus raddei (Blessig) esinemisest. |
| --- | --- |

ii)

tootmisüksuses, kus on tehtud asjakohast ennetustõrjet ja mida on vähemalt kaks kord aastas taimekahjustaja Massicus raddei (Blessig) avastamiseks asjakohasel ajal kontrollitud, et leida märke selle taimekahjustaja esinemisest, ning mis on ümbritsetud vähemalt 2 000 m laiuse puhvertsooniga, kus ametlike vaatluste käigus kinnitati taimekahjustajaMassicus raddei (Blessig) puudumine,

Massicus raddei

Massicus raddei

ning vahetult enne eksporti on taimi kontrollitud taimekahjustaja Massicus raddei (Blessig) esinemise suhtes, eelkõige taimede vartes, ning vajaduse korral kasutati destruktiivset proovivõtumeetodit, ning ei täheldatud märke Massicus raddei (Blessig) esinemisest.

Massicus raddei

Massicus raddei

| m) | punkt 36 asendatakse järgmisega:









  „36. | Perekondade ja liikide Chionanthus virginicus L., Fraxinus L., Juglans ailantifolia Carr., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch. ja Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc. taimed, v.a viljad ja seeme | ex 0602 10 90
  ex 0602 20 20
  ex 0602 20 80
  ex 0602 90 41
  ex 0602 90 45
  ex 0602 90 46
  ex 0602 90 48
  ex 0602 90 50
  ex 0602 90 70
  ex 0602 90 99
  ex 0604 20 90
  ex 1404 90 00 | Valgevene, Kanada, Hiina, Jaapan, Mongoolia, Põhja-Korea, Venemaa, Lõuna-Korea, Taiwan, Ukraina ja Ameerika Ühendriigid | Ametlik kinnitus, et taimed on pärit piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Agrilus planipennis Fairmaire ning mis asub vähemalt 100 km kaugusel lähimast sellisest piirkonnast, kus kõnealuse taimekahjustaja esinemine on ametlikult kinnitatud; piirkonna nimi on märgitud fütosanitaarsertifikaadile ning asjaomase kolmanda riigi taimekaitseorganisatsioon on kõnealusest taimekahjustajast vabast staatusest eelnevalt kirjalikult komisjonile teatanud.“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

m)

punkt 36 asendatakse järgmisega:

„36.

Perekondade ja liikide Chionanthus virginicus L., Fraxinus L., Juglans ailantifolia Carr., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch. ja Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc. taimed, v.a viljad ja seeme

Chionanthus virginicus

Fraxinus

Juglans ailantifolia

Juglans mandshurica

Ulmus davidiana

Pterocarya rhoifolia

ex 0602 10 90

ex 0602 20 20

ex 0602 20 80

ex 0602 90 41

ex 0602 90 45

ex 0602 90 46

ex 0602 90 48

ex 0602 90 50

ex 0602 90 70

ex 0602 90 99

ex 0604 20 90

ex 1404 90 00

Valgevene, Kanada, Hiina, Jaapan, Mongoolia, Põhja-Korea, Venemaa, Lõuna-Korea, Taiwan, Ukraina ja Ameerika Ühendriigid

Ametlik kinnitus, et taimed on pärit piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Agrilus planipennis Fairmaire ning mis asub vähemalt 100 km kaugusel lähimast sellisest piirkonnast, kus kõnealuse taimekahjustaja esinemine on ametlikult kinnitatud; piirkonna nimi on märgitud fütosanitaarsertifikaadile ning asjaomase kolmanda riigi taimekaitseorganisatsioon on kõnealusest taimekahjustajast vabast staatusest eelnevalt kirjalikult komisjonile teatanud.“;

Agrilus planipennis

| n) | punktis 45 kolmandas veerus „Päritolu“ asendatakse tekst „mitte-Euroopa viirusi, viroide ja fütoplasmasid“ ja neljandas veerus „Erinõuded“ asendatakse tekst „mitte-Euroopa viiruste, viroidide ja fütoplasmade“ vastavalt järgmiste tekstidega: „II lisa A osa punktis 22 nimetatud mitte-Euroopa viirusi, viroide ja fütoplasmasid“ ning „II lisa A osa punktis 22 nimetatud mitte-Euroopa viiruste, viroidide ja fütoplasmade“; |
| --- | --- |

n)

punktis 45 kolmandas veerus „Päritolu“ asendatakse tekst „mitte-Euroopa viirusi, viroide ja fütoplasmasid“ ja neljandas veerus „Erinõuded“ asendatakse tekst „mitte-Euroopa viiruste, viroidide ja fütoplasmade“ vastavalt järgmiste tekstidega: „II lisa A osa punktis 22 nimetatud mitte-Euroopa viirusi, viroide ja fütoplasmasid“ ning „II lisa A osa punktis 22 nimetatud mitte-Euroopa viiruste, viroidide ja fütoplasmade“;

| o) | punktis 49 kolmandas veerus „Päritolu“ ja neljandas veerus „Erinõuded“ asendatakse tekst „Strawberry witches’ broom phytoplasma“ järgmisega: „Candidatus Phytoplasma australiense Davis et al. (referenttüvi), Candidatus Phytoplasma fraxini (referenttüvi) Griffiths et al. ja Candidatus Phytoplasma hispanicum (referenttüvi) Davis et al.“; |
| --- | --- |

o)

punktis 49 kolmandas veerus „Päritolu“ ja neljandas veerus „Erinõuded“ asendatakse tekst „Strawberry witches’ broom phytoplasma“ järgmisega: „Candidatus Phytoplasma australiense Davis et al. (referenttüvi), Candidatus Phytoplasma fraxini (referenttüvi) Griffiths et al. ja Candidatus Phytoplasma hispanicum (referenttüvi) Davis et al.“;

Candidatus Phytoplasma australiense

et al.

Candidatus Phytoplasma fraxini

et al.

Candidatus Phytoplasma hispanicum

et al.

| p) | punkt 56 asendatakse järgmisega:









  „56. | Liikide Cryptocoryne sp., Hygrophila sp. ja Vallisneria sp. istutamiseks ettenähtud taimed, v.a õietolm ja seeme | ex 0602 10 90
  ex 0602 90 50
  ex 0602 90 70
  ex 0602 90 99 | Kolmandad riigid, v.a Šveits | Ametlik kinnitus, et juurtest võetud esindusproovi on analüüsitud vähemalt ümarusside suhtes, kasutades taimekahjustajate avastamiseks asjakohaseid meetodeid, ja need on analüüside põhjal tunnistatud ümarussidest vabaks.“; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

p)

punkt 56 asendatakse järgmisega:

„56.

Liikide Cryptocoryne sp., Hygrophila sp. ja Vallisneria sp. istutamiseks ettenähtud taimed, v.a õietolm ja seeme

Cryptocoryne

Hygrophila

Vallisneria

ex 0602 10 90

ex 0602 90 50

ex 0602 90 70

ex 0602 90 99

Kolmandad riigid, v.a Šveits

Ametlik kinnitus, et juurtest võetud esindusproovi on analüüsitud vähemalt ümarusside suhtes, kasutades taimekahjustajate avastamiseks asjakohaseid meetodeid, ja need on analüüside põhjal tunnistatud ümarussidest vabaks.“;

| q) | punkt 61 asendatakse järgmisega:









  „61. | Perekondade Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf. ja nende hübriidide, Mangifera L. ja Prunus L. viljad | ex 0804 50 00
  0805 10 22
  0805 10 24
  0805 10 28
  ex 0805 10 80
  ex 0805 21 10
  ex 0805 21 90
  ex 0805 22 00
  ex 0805 29 00
  ex 0805 40 00
  ex 0805 50 10
  ex 0805 50 90
  ex 0805 90 00
  0809 10 00
  0809 21 00
  0809 29 00
  0809 30 10
  0809 30 90
  0809 40 05
  0809 40 90 | Kolmandad riigid | Ametlik kinnitus, et






  a) | viljad on pärit riigist, mis on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega tunnistatud vabaks II lisa A osa tabeli 3 punktis 77 nimetatud sugukonna Tephritidae taimekahjustajatest, mille suhtes kõnealused viljad on teadaolevalt vastuvõtlikud, tingimusel et asjaomase kolmanda riigi taimekaitseorganisatsioon on sellest taimekahjustajast vabast staatusest eelnevalt kirjalikult komisjonile teatanud,
  või |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

q)

punkt 61 asendatakse järgmisega:

„61.

Perekondade Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf. ja nende hübriidide, Mangifera L. ja Prunus L. viljad

Citrus

Fortunella

Poncirus

Mangifera

Prunus

ex 0804 50 00

0805 10 22

0805 10 24

0805 10 28

ex 0805 10 80

ex 0805 21 10

ex 0805 21 90

ex 0805 22 00

ex 0805 29 00

ex 0805 40 00

ex 0805 50 10

ex 0805 50 90

ex 0805 90 00

0809 10 00

0809 21 00

0809 29 00

0809 30 10

0809 30 90

0809 40 05

0809 40 90

Kolmandad riigid

Ametlik kinnitus, et

a)

viljad on pärit riigist, mis on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega tunnistatud vabaks II lisa A osa tabeli 3 punktis 77 nimetatud sugukonna Tephritidae taimekahjustajatest, mille suhtes kõnealused viljad on teadaolevalt vastuvõtlikud, tingimusel et asjaomase kolmanda riigi taimekaitseorganisatsioon on sellest taimekahjustajast vabast staatusest eelnevalt kirjalikult komisjonile teatanud,

Tephritidae

või

| b) | viljad on pärit piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks II lisa A osa tabeli 3 punktis 77 nimetatud sugukonna Tephritidae taimekahjustajatest, mille suhtes kõnealused viljad on teadaolevalt vastuvõtlikud, ning mille nimi on märgitud fütosanitaarsertifikaadile, ning asjaomase kolmanda riigi taimekaitseorganisatsioon on sellest taimekahjustajast vabast staatusest eelnevalt kirjalikult komisjonile teatanud,
  või |
| --- | --- |

b)

viljad on pärit piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks II lisa A osa tabeli 3 punktis 77 nimetatud sugukonna Tephritidae taimekahjustajatest, mille suhtes kõnealused viljad on teadaolevalt vastuvõtlikud, ning mille nimi on märgitud fütosanitaarsertifikaadile, ning asjaomase kolmanda riigi taimekaitseorganisatsioon on sellest taimekahjustajast vabast staatusest eelnevalt kirjalikult komisjonile teatanud,

Tephritidae

või

| c) | tootmiskohas või selle vahetus läheduses ei ole viimase täieliku kasvuperioodi algusest alates kolm kuud enne koristusaja algust vähemalt kord kuus tehtud ametlike kontrollide käigus täheldatud mingeid märke II lisa A osa tabeli 3 punktis 77 nimetatud sugukonna Tephritidae taimekahjustajatest, mille suhtes kõnealused viljad on teadaolevalt vastuvõtlikud, ning ühelgi vastavast tootmiskohast koristatud viljal ei ole asjakohase ametlike kontrollide käigus leitud märke kõnealusest taimekahjustajast, ning teave jälgitavuse kohta on märgitud fütosanitaarsertifikaadile,
  või |
| --- | --- |

c)

tootmiskohas või selle vahetus läheduses ei ole viimase täieliku kasvuperioodi algusest alates kolm kuud enne koristusaja algust vähemalt kord kuus tehtud ametlike kontrollide käigus täheldatud mingeid märke II lisa A osa tabeli 3 punktis 77 nimetatud sugukonna Tephritidae taimekahjustajatest, mille suhtes kõnealused viljad on teadaolevalt vastuvõtlikud, ning ühelgi vastavast tootmiskohast koristatud viljal ei ole asjakohase ametlike kontrollide käigus leitud märke kõnealusest taimekahjustajast, ning teave jälgitavuse kohta on märgitud fütosanitaarsertifikaadile,

Tephritidae

või

| d) | viljade suhtes on rakendatud tõhusat süsteemset lähenemisviisis või need on läbinud tõhusa koristusjärgse töötluse, tagamaks, et need on vabad II lisa A osa tabeli 3 punktis 77 nimetatud sugukonna Tephritidae taimekahjustajatest, mille suhtes kõnealused viljad on teadaolevalt vastuvõtlikud, ning süsteemse lähenemisviisi kasutamine või töötlusmeetodi üksikasjad on märgitud fütosanitaarsertifikaadile, ning asjaomase kolmanda riigi taimekaitseorganisatsioon on süsteemsest lähenemisviisist eelnevalt kirjalikult komisjonile teatanud.“; |
| --- | --- |

d)

viljade suhtes on rakendatud tõhusat süsteemset lähenemisviisis või need on läbinud tõhusa koristusjärgse töötluse, tagamaks, et need on vabad II lisa A osa tabeli 3 punktis 77 nimetatud sugukonna Tephritidae taimekahjustajatest, mille suhtes kõnealused viljad on teadaolevalt vastuvõtlikud, ning süsteemse lähenemisviisi kasutamine või töötlusmeetodi üksikasjad on märgitud fütosanitaarsertifikaadile, ning asjaomase kolmanda riigi taimekaitseorganisatsioon on süsteemsest lähenemisviisist eelnevalt kirjalikult komisjonile teatanud.“;

Tephritidae

| r) | punkt 67 asendatakse järgmisega:









  „67. | Sugukonna Solanaceae viljad | 0702 00 00
  0709 30 00
  0709 60 10
  0709 60 91
  0709 60 95
  0709 60 99
  ex 0709 99 90
  ex 0810 90 75 | Austraalia, Põhja- ja Lõuna-Ameerika ning Uus-Meremaa | Ametlik kinnitus, et viljad on pärit






  a) | riigist, mis on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega tunnistatud vabaks taimekahjustajast Bactericera cockerelli (Sulc.), tingimusel et asjaomase kolmanda riigi taimekaitseorganisatsioon on sellest taimekahjustajast vabast staatusest eelnevalt kirjalikult komisjonile teatanud,
  või |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

r)

punkt 67 asendatakse järgmisega:

„67.

Sugukonna Solanaceae viljad

Solanaceae

0702 00 00

0709 30 00

0709 60 10

0709 60 91

0709 60 95

0709 60 99

ex 0709 99 90

ex 0810 90 75

Austraalia, Põhja- ja Lõuna-Ameerika ning Uus-Meremaa

Ametlik kinnitus, et viljad on pärit

a)

riigist, mis on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega tunnistatud vabaks taimekahjustajast Bactericera cockerelli (Sulc.), tingimusel et asjaomase kolmanda riigi taimekaitseorganisatsioon on sellest taimekahjustajast vabast staatusest eelnevalt kirjalikult komisjonile teatanud,

Bactericera cockerelli

või

| b) | piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on vastavalt asjaomastele rahvusvahelistele fütosanitaarmeetmete standarditele deklareerinud vabaks taimekahjustajast Bactericera cockerelli (Sulc.) ja mille nimi on märgitud fütosanitaarsertifikaadile, tingimusel et asjaomase kolmanda riigi taimekaitseorganisatsioon on sellest taimekahjustajast vabast staatusest eelnevalt kirjalikult komisjonile teatanud,
  või |
| --- | --- |

b)

piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on vastavalt asjaomastele rahvusvahelistele fütosanitaarmeetmete standarditele deklareerinud vabaks taimekahjustajast Bactericera cockerelli (Sulc.) ja mille nimi on märgitud fütosanitaarsertifikaadile, tingimusel et asjaomase kolmanda riigi taimekaitseorganisatsioon on sellest taimekahjustajast vabast staatusest eelnevalt kirjalikult komisjonile teatanud,

Bactericera cockerelli

või

| c) | tootmiskohast (sh selle vahetus läheduses), kus on ekspordile eelnenud viimase kolme kuu jooksul tehtud ametlikud kontrollid ja vaatlused taimekahjustaja Bactericera cockerelli (Sulc.) esinemise suhtes ning mis on läbinud tõhusa töötluse, tagamaks kõnealusest taimekahjustajast vaba olemise, ning viljade esindavaid proove on enne eksporti analüüsitud ja teave jälgitavuse kohta on märgitud fütosanitaarsertifikaadile,
  või |
| --- | --- |

c)

tootmiskohast (sh selle vahetus läheduses), kus on ekspordile eelnenud viimase kolme kuu jooksul tehtud ametlikud kontrollid ja vaatlused taimekahjustaja Bactericera cockerelli (Sulc.) esinemise suhtes ning mis on läbinud tõhusa töötluse, tagamaks kõnealusest taimekahjustajast vaba olemise, ning viljade esindavaid proove on enne eksporti analüüsitud ja teave jälgitavuse kohta on märgitud fütosanitaarsertifikaadile,

Bactericera cockerelli

või

| d) | putukate eest kaitstud tootmisüksusest, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on ekspordile eelnenud kolme kuu jooksul tehtud ametlike kontrollide ja vaatluste põhjal deklareerinud vabaks taimekahjustajast Bactericera cockerelli (Sulc.), ja teave jälgitavuse kohta on märgitud fütosanitaarsertifikaadile.“; |
| --- | --- |

d)

putukate eest kaitstud tootmisüksusest, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on ekspordile eelnenud kolme kuu jooksul tehtud ametlike kontrollide ja vaatluste põhjal deklareerinud vabaks taimekahjustajast Bactericera cockerelli (Sulc.), ja teave jälgitavuse kohta on märgitud fütosanitaarsertifikaadile.“;

Bactericera cockerelli

| s) | punktide 68 ja 69 vahele lisatakse järgmine punkt:









  „68.1. | Perekonna Capsicum L. ja liigi Solanum lycopersicum L. viljad | 0702 00 00
  0709 60 10
  0709 60 91
  0709 60 95
  0709 60 99
  ex 0709 99 90 | Boliivia, Colombia, Ecuador, Peruu ja Ameerika Ühendriigid | Ametlik kinnitus, et viljad






  a) | on pärit piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Prodiplosis longifila Gagné ja see on märgitud fütosanitaarsertifikaadile, tingimusel et asjaomase kolmanda riigi taimekaitseorganisatsioon on sellest taimekahjustajast vabast staatusest eelnevalt kirjalikult komisjonile teatanud,
  või |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

s)

punktide 68 ja 69 vahele lisatakse järgmine punkt:

„68.1.

Perekonna Capsicum L. ja liigi Solanum lycopersicum L. viljad

Capsicum

Solanum lycopersicum

0702 00 00

0709 60 10

0709 60 91

0709 60 95

0709 60 99

ex 0709 99 90

Boliivia, Colombia, Ecuador, Peruu ja Ameerika Ühendriigid

Ametlik kinnitus, et viljad

a)

on pärit piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Prodiplosis longifila Gagné ja see on märgitud fütosanitaarsertifikaadile, tingimusel et asjaomase kolmanda riigi taimekaitseorganisatsioon on sellest taimekahjustajast vabast staatusest eelnevalt kirjalikult komisjonile teatanud,

Prodiplosis longifila

või

| b) | on pärit tootmiskohast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Prodiplosis longifila Gagné, ning tootmiskohas on kasvuperioodil asjakohastel aegadel tehtud kontrolle ja vaatlusi, sealhulgas on kontrollitud viljade esindavat valimit ning tõendatud, et viljad on vabad taimekahjustajast Prodiplosis longifila Gagné, ja teave jälgitavuse kohta on märgitud fütosanitaarsertifikaadile,
  või |
| --- | --- |

b)

on pärit tootmiskohast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Prodiplosis longifila Gagné, ning tootmiskohas on kasvuperioodil asjakohastel aegadel tehtud kontrolle ja vaatlusi, sealhulgas on kontrollitud viljade esindavat valimit ning tõendatud, et viljad on vabad taimekahjustajast Prodiplosis longifila Gagné, ja teave jälgitavuse kohta on märgitud fütosanitaarsertifikaadile,

Prodiplosis longifila

Prodiplosis longifila

või

| c) | on pärit tootmisüksusest, mis on füüsiliselt kaitstud taimekahjustaja Prodiplosis longifila Gagné sissetoomise vastu ning mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on ekspordile eelnenud kahe kuu jooksul tehtud ametlike kontrollide käigus tunnistanud vabaks taimekahjustajast Prodiplosis longifila Gagné, ning teave jälgitavuse kohta on märgitud fütosanitaarsertifikaadile,
  või |
| --- | --- |

c)

on pärit tootmisüksusest, mis on füüsiliselt kaitstud taimekahjustaja Prodiplosis longifila Gagné sissetoomise vastu ning mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on ekspordile eelnenud kahe kuu jooksul tehtud ametlike kontrollide käigus tunnistanud vabaks taimekahjustajast Prodiplosis longifila Gagné, ning teave jälgitavuse kohta on märgitud fütosanitaarsertifikaadile,

Prodiplosis longifila

Prodiplosis longifila

või

| d) | nende suhtes on rakendatud tõhusat süsteemset lähenemisviisi või need on läbinud tõhusa koristusjärgse töötluse, et tagada taimekahjustaja Prodiplosis longifila Gagné puudumine, ning süsteemse lähenemisviisi kasutamine või töötlusmeetodi üksikasjad on märgitud fütosanitaarsertifikaadile ning asjaomase kolmanda riigi taimekaitseorganisatsioon on süsteemsest lähenemisviisist või koristusjärgsest töötlusmeetodist eelnevalt kirjalikult komisjonile teatanud,
  ja
  teave jälgitavuse kohta on märgitud fütosanitaarsertifikaadile.“; |
| --- | --- |

d)

nende suhtes on rakendatud tõhusat süsteemset lähenemisviisi või need on läbinud tõhusa koristusjärgse töötluse, et tagada taimekahjustaja Prodiplosis longifila Gagné puudumine, ning süsteemse lähenemisviisi kasutamine või töötlusmeetodi üksikasjad on märgitud fütosanitaarsertifikaadile ning asjaomase kolmanda riigi taimekaitseorganisatsioon on süsteemsest lähenemisviisist või koristusjärgsest töötlusmeetodist eelnevalt kirjalikult komisjonile teatanud,

Prodiplosis longifila

ja

teave jälgitavuse kohta on märgitud fütosanitaarsertifikaadile.“;

| t) | punkt 71 asendatakse järgmisega:









  „71. | Perekonna Momordica L. viljad | ex 0709 99 90 | Kolmandad riigid | Ametlik kinnitus, et viljad on pärit






  a) | riigist, mis on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega tunnistatud vabaks taimekahjustajast Thrips palmi Karny, tingimusel et asjaomase kolmanda riigi taimekaitseorganisatsioon on sellest taimekahjustajast vabast staatusest eelnevalt kirjalikult komisjonile teatanud,
  või |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

t)

punkt 71 asendatakse järgmisega:

„71.

Perekonna Momordica L. viljad

Momordica

ex 0709 99 90

Kolmandad riigid

Ametlik kinnitus, et viljad on pärit

a)

riigist, mis on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega tunnistatud vabaks taimekahjustajast Thrips palmi Karny, tingimusel et asjaomase kolmanda riigi taimekaitseorganisatsioon on sellest taimekahjustajast vabast staatusest eelnevalt kirjalikult komisjonile teatanud,

Thrips palmi

või

| b) | piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on vastavalt asjaomastele rahvusvahelistele fütosanitaarmeetmete standarditele deklareerinud vabaks taimekahjustajast Thrips palmi Karny ja mille nimi on märgitud fütosanitaarsertifikaadile, tingimusel et asjaomase kolmanda riigi taimekaitseorganisatsioon on sellest taimekahjustajast vabast staatusest eelnevalt kirjalikult komisjonile teatanud.“; |
| --- | --- |

b)

piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on vastavalt asjaomastele rahvusvahelistele fütosanitaarmeetmete standarditele deklareerinud vabaks taimekahjustajast Thrips palmi Karny ja mille nimi on märgitud fütosanitaarsertifikaadile, tingimusel et asjaomase kolmanda riigi taimekaitseorganisatsioon on sellest taimekahjustajast vabast staatusest eelnevalt kirjalikult komisjonile teatanud.“;

Thrips palmi

| u) | punktide 72 ja 73 vahele lisatakse järgmine punkt:









  „72.1. | Perekondade Capsicum L. ja Solanum L. viljad | 0702 00 00
  0709 30 00
  0709 60 10
  0709 60 91
  0709 60 95
  0709 60 99 | Alžeeria, Angola, Benin
  Botswana, Burkina Faso, Burundi, Kamerun, Cabo Verde, Kesk-Aafrika Vabariik, Tšaad, Komoorid, Kongo, Côte d'Ivoire, Djibouti, Egiptus, Ekvatoriaal-Guinea, Eritrea, Eswatini, Etioopia, Gabon, Gambia, Ghana, Guinea, Guinea-Bissau, Keenia, Lesotho, Libeeria, Liibüa, Madagaskar, Malawi, Mali, Mauritaania, Mauritius, Mayotte, Maroko, Mosambiik, Namiibia
  Niger, Nigeeria, Réunion, Rwanda, São Tomé ja Príncipe, Senegal, Seišellid, Sierra Leone, Somaalia, Lõuna-Aafrika, Lõuna-Sudaan, Sudaan, Tansaania, Kongo Demokraatlik Vabariik, Togo, Tuneesia, Uganda, Sambia, Zimbabwe
  Afganistan, Bahrein, Bangladesh, Bhutan, Brunei, Kambodža, Hiina, India, Indoneesia, Iraan, Iraak, Jaapan, Jordaania, Kasahstan, Kuveit, Kõrgõzstan, Laos, Liibanon, Malaisia, Maldiivid, Mongoolia, Myanmar/Birma, Nepal, Põhja-Korea, Omaan, Pakistan, Filipiinid, Katar, Venemaa (ainult järgmised osad: Kaug-Ida föderaalringkond (Dalnevostochny federalny okrug), Siberi föderaalpiirkond (Sibirsky federalny okrug) ja Uurali föderaalringkond (Uralsky federalny okrug)), Saudi Araabia, Singapur, Lõuna-Korea, Sri Lanka, Süüria, Tadžikistan, Tai, Ida-Timor, Türkmenistan, Araabia Ühendemiraadid, Usbekistan, Vietnam ja Jeemen | Ametlik kinnitus, et






  a) | viljad on pärit riigist, mis on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega tunnistatud vabaks taimekahjustajast Bactrocera latifrons (Hendel), tingimusel et asjaomase kolmanda riigi taimekaitseorganisatsioon on sellest taimekahjustajast vabast staatusest eelnevalt kirjalikult komisjonile teatanud,
  või |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

u)

punktide 72 ja 73 vahele lisatakse järgmine punkt:

„72.1.

Perekondade Capsicum L. ja Solanum L. viljad

Capsicum

Solanum

0702 00 00

0709 30 00

0709 60 10

0709 60 91

0709 60 95

0709 60 99

Alžeeria, Angola, Benin

Botswana, Burkina Faso, Burundi, Kamerun, Cabo Verde, Kesk-Aafrika Vabariik, Tšaad, Komoorid, Kongo, Côte d'Ivoire, Djibouti, Egiptus, Ekvatoriaal-Guinea, Eritrea, Eswatini, Etioopia, Gabon, Gambia, Ghana, Guinea, Guinea-Bissau, Keenia, Lesotho, Libeeria, Liibüa, Madagaskar, Malawi, Mali, Mauritaania, Mauritius, Mayotte, Maroko, Mosambiik, Namiibia

Niger, Nigeeria, Réunion, Rwanda, São Tomé ja Príncipe, Senegal, Seišellid, Sierra Leone, Somaalia, Lõuna-Aafrika, Lõuna-Sudaan, Sudaan, Tansaania, Kongo Demokraatlik Vabariik, Togo, Tuneesia, Uganda, Sambia, Zimbabwe

Afganistan, Bahrein, Bangladesh, Bhutan, Brunei, Kambodža, Hiina, India, Indoneesia, Iraan, Iraak, Jaapan, Jordaania, Kasahstan, Kuveit, Kõrgõzstan, Laos, Liibanon, Malaisia, Maldiivid, Mongoolia, Myanmar/Birma, Nepal, Põhja-Korea, Omaan, Pakistan, Filipiinid, Katar, Venemaa (ainult järgmised osad: Kaug-Ida föderaalringkond (Dalnevostochny federalny okrug), Siberi föderaalpiirkond (Sibirsky federalny okrug) ja Uurali föderaalringkond (Uralsky federalny okrug)), Saudi Araabia, Singapur, Lõuna-Korea, Sri Lanka, Süüria, Tadžikistan, Tai, Ida-Timor, Türkmenistan, Araabia Ühendemiraadid, Usbekistan, Vietnam ja Jeemen

Ametlik kinnitus, et

a)

viljad on pärit riigist, mis on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega tunnistatud vabaks taimekahjustajast Bactrocera latifrons (Hendel), tingimusel et asjaomase kolmanda riigi taimekaitseorganisatsioon on sellest taimekahjustajast vabast staatusest eelnevalt kirjalikult komisjonile teatanud,

Bactrocera latifrons

või

| b) | viljad on pärit piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on vastavalt asjaomastele rahvusvahelistele fütosanitaarmeetmete standarditele deklareerinud vabaks taimekahjustajast Bactrocera latifrons (Hendel) ja mille nimi on märgitud fütosanitaarsertifikaadile, tingimusel et asjaomase kolmanda riigi taimekaitseorganisatsioon on sellest taimekahjustajast vabast staatusest eelnevalt kirjalikult komisjonile teatanud,
  või |
| --- | --- |

b)

viljad on pärit piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on vastavalt asjaomastele rahvusvahelistele fütosanitaarmeetmete standarditele deklareerinud vabaks taimekahjustajast Bactrocera latifrons (Hendel) ja mille nimi on märgitud fütosanitaarsertifikaadile, tingimusel et asjaomase kolmanda riigi taimekaitseorganisatsioon on sellest taimekahjustajast vabast staatusest eelnevalt kirjalikult komisjonile teatanud,

Bactrocera latifrons

või

| c) | tootmiskohas või selle vahetus läheduses ei ole viimase täieliku kasvuperioodi algusest alates kolm kuud enne koristusaja algust vähemalt kord kuus tehtud ametlike kontrollide käigus täheldatud märke taimekahjustajast Bactrocera latifrons (Hendel), mille suhtes kõnealused viljad on teadaolevalt vastuvõtlikud, ning ühelgi vastavast tootmiskohast koristatud viljal ei ole asjakohase ametlike kontrollide käigus leitud märke kõnealusest taimekahjustajast,
  ja
  teave jälgitavuse kohta on märgitud fütosanitaarsertifikaadile,
  või |
| --- | --- |

c)

tootmiskohas või selle vahetus läheduses ei ole viimase täieliku kasvuperioodi algusest alates kolm kuud enne koristusaja algust vähemalt kord kuus tehtud ametlike kontrollide käigus täheldatud märke taimekahjustajast Bactrocera latifrons (Hendel), mille suhtes kõnealused viljad on teadaolevalt vastuvõtlikud, ning ühelgi vastavast tootmiskohast koristatud viljal ei ole asjakohase ametlike kontrollide käigus leitud märke kõnealusest taimekahjustajast,

Bactrocera latifrons

ja

teave jälgitavuse kohta on märgitud fütosanitaarsertifikaadile,

või

| d) | viljade suhtes on rakendatud süsteemset lähenemisviisi või need on läbinud tõhusa koristusjärgse töötluse, et tagada taimekahjustaja Bactrocera latifrons (Hendel) puudumine, ning
  süsteemse lähenemisviisi kasutamine või töötlusmeetodi üksikasjad on märgitud fütosanitaarsertifikaadile, ning asjaomase kolmanda riigi taimekaitseorganisatsioon on süsteemsest lähenemisviisist või koristusjärgsest töötlusmeetodist eelnevalt kirjalikult komisjonile teatanud. |
| --- | --- |

d)

viljade suhtes on rakendatud süsteemset lähenemisviisi või need on läbinud tõhusa koristusjärgse töötluse, et tagada taimekahjustaja Bactrocera latifrons (Hendel) puudumine, ning

Bactrocera latifrons

süsteemse lähenemisviisi kasutamine või töötlusmeetodi üksikasjad on märgitud fütosanitaarsertifikaadile, ning asjaomase kolmanda riigi taimekaitseorganisatsioon on süsteemsest lähenemisviisist või koristusjärgsest töötlusmeetodist eelnevalt kirjalikult komisjonile teatanud.

72.2.

Perekonna Annona L. ja liigi Carica papaya L. viljad

Annona

Carica papaya

ex 0810 90 75

0807 20 00

Alžeeria, Angola, Benin

Botswana, Burkina Faso, Burundi, Kamerun, Cabo Verde, Kesk-Aafrika Vabariik, Tšaad, Komoorid, Kongo, Côte d'Ivoire, Djibouti, Egiptus, Ekvatoriaal-Guinea, Eritrea, Eswatini, Etioopia, Gabon, Gambia, Ghana, Guinea, Guinea-Bissau, Keenia, Lesotho, Libeeria, Liibüa, Madagaskar, Malawi, Mali, Mauritaania, Mauritius, Mayotte, Maroko, Mosambiik, Namiibia

Niger, Nigeeria, Réunion, Rwanda, São Tomé ja Príncipe, Senegal, Seišellid, Sierra Leone, Somaalia, Lõuna-Aafrika, Lõuna-Sudaan, Sudaan, Tansaania, Kongo Demokraatlik Vabariik, Togo, Tuneesia, Uganda, Sambia, Zimbabwe

Afganistan, Bahrein, Bangladesh, Bhutan, Brunei, Kambodža, Hiina, India, Indoneesia, Iraan, Iraak, Jaapan,

Jordaania, Kasahstan, Kuveit, Kõrgõzstan, Liibanon,

Laos,

Malaisia, Maldiivid, Mongoolia, Myanmar/Birma, Nepal, Põhja-Korea, Omaan, Pakistan, Filipiinid, Katar, Venemaa (ainult järgmised osad: Kaug-Ida föderaalringkond (Dalnevostochny federalny okrug), Siberi föderaalpiirkond (Sibirsky federalny okrug) ja Uurali föderaalringkond (Uralsky federalny okrug)), Saudi Araabia, Singapur, Lõuna-Korea, Sri Lanka, Süüria, Tadžikistan, Tai, Ida-Timor, Türkmenistan, Araabia Ühendemiraadid, Usbekistan, Vietnam ja Jeemen

Ametlik kinnitus, et

| a) | viljad on pärit riigist, mis on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega tunnistatud vabaks taimekahjustajast Bactrocera dorsalis (Hendel), tingimusel et asjaomase kolmanda riigi taimekaitseorganisatsioon on sellest taimekahjustajast vabast staatusest eelnevalt kirjalikult komisjonile teatanud,
  või |
| --- | --- |

a)

viljad on pärit riigist, mis on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega tunnistatud vabaks taimekahjustajast Bactrocera dorsalis (Hendel), tingimusel et asjaomase kolmanda riigi taimekaitseorganisatsioon on sellest taimekahjustajast vabast staatusest eelnevalt kirjalikult komisjonile teatanud,

Bactrocera dorsalis

või

| b) | viljad on pärit piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on vastavalt asjaomastele rahvusvahelistele fütosanitaarmeetmete standarditele deklareerinud vabaks taimekahjustajast Bactrocera dorsalis (Hendel) ja mille nimi on märgitud fütosanitaarsertifikaadile, tingimusel et asjaomase kolmanda riigi taimekaitseorganisatsioon on sellest taimekahjustajast vabast staatusest eelnevalt kirjalikult komisjonile teatanud,
  või |
| --- | --- |

b)

viljad on pärit piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on vastavalt asjaomastele rahvusvahelistele fütosanitaarmeetmete standarditele deklareerinud vabaks taimekahjustajast Bactrocera dorsalis (Hendel) ja mille nimi on märgitud fütosanitaarsertifikaadile, tingimusel et asjaomase kolmanda riigi taimekaitseorganisatsioon on sellest taimekahjustajast vabast staatusest eelnevalt kirjalikult komisjonile teatanud,

Bactrocera dorsalis

või

| c) | tootmiskohas või selle vahetus läheduses ei ole viimase täieliku kasvuperioodi algusest alates kolm kuud enne koristusaja algust vähemalt kord kuus tehtud ametlike kontrollide käigus täheldatud märke taimekahjustajast Bactrocera dorsalis (Hendel), mille suhtes kõnealused viljad on teadaolevalt vastuvõtlikud, ning ühelgi vastavast tootmiskohast koristatud viljal ei ole asjakohase ametlike kontrollide käigus leitud märke kõnealusest taimekahjustajast,
  ja
  teave jälgitavuse kohta on märgitud fütosanitaarsertifikaadile,
  või |
| --- | --- |

c)

tootmiskohas või selle vahetus läheduses ei ole viimase täieliku kasvuperioodi algusest alates kolm kuud enne koristusaja algust vähemalt kord kuus tehtud ametlike kontrollide käigus täheldatud märke taimekahjustajast Bactrocera dorsalis (Hendel), mille suhtes kõnealused viljad on teadaolevalt vastuvõtlikud, ning ühelgi vastavast tootmiskohast koristatud viljal ei ole asjakohase ametlike kontrollide käigus leitud märke kõnealusest taimekahjustajast,

Bactrocera dorsalis

ja

teave jälgitavuse kohta on märgitud fütosanitaarsertifikaadile,

või

| d) | viljade suhtes on rakendatud süsteemset lähenemisviisi või need on läbinud tõhusa koristusjärgse töötluse, et tagada taimekahjustaja Bactrocera dorsalis (Hendel) puudumine, ning
  süsteemse lähenemisviisi kasutamine või töötlusmeetodi üksikasjad on märgitud fütosanitaarsertifikaadile, ning asjaomase kolmanda riigi taimekaitseorganisatsioon on süsteemsest lähenemisviisist või koristusjärgsest töötlusmeetodist eelnevalt kirjalikult komisjonile teatanud. |
| --- | --- |

d)

viljade suhtes on rakendatud süsteemset lähenemisviisi või need on läbinud tõhusa koristusjärgse töötluse, et tagada taimekahjustaja Bactrocera dorsalis (Hendel) puudumine, ning

Bactrocera dorsalis

süsteemse lähenemisviisi kasutamine või töötlusmeetodi üksikasjad on märgitud fütosanitaarsertifikaadile, ning asjaomase kolmanda riigi taimekaitseorganisatsioon on süsteemsest lähenemisviisist või koristusjärgsest töötlusmeetodist eelnevalt kirjalikult komisjonile teatanud.

72.3.

Liigi Psidium guajava L. viljad

Psidium guajava

ex 0804 50 00

Alžeeria, Angola, Benin

Botswana, Burkina Faso, Burundi, Kamerun, Cabo Verde, Kesk-Aafrika Vabariik, Tšaad, Komoorid, Kongo, Côte d'Ivoire, Djibouti, Egiptus, Ekvatoriaal-Guinea, Eritrea, Eswatini, Etioopia, Gabon, Gambia, Ghana, Guinea, Guinea-Bissau, Keenia, Lesotho, Libeeria, Liibüa, Madagaskar, Malawi, Mali, Mauritaania, Mauritius, Mayotte, Maroko, Mosambiik, Namiibia

Niger, Nigeeria, Réunion, Rwanda, São Tomé ja Príncipe, Senegal, Seišellid, Sierra Leone, Somaalia, Lõuna-Aafrika, Lõuna-Sudaan, Sudaan, Tansaania, Kongo Demokraatlik Vabariik, Togo, Tuneesia, Uganda, Sambia, Zimbabwe

Afganistan, Bahrein, Bangladesh, Bhutan, Brunei, Kambodža, Hiina, India, Indoneesia, Iraan, Iraak, Jaapan,

Jordaania, Kasahstan, Kuveit, Kõrgõzstan,

Laos,

Liibanon, Malaisia, Maldiivid, Mongoolia, Myanmar/Birma, Nepal, Põhja-Korea, Omaan, Pakistan, Filipiinid, Katar, Venemaa (ainult järgmised osad: Kaug-Ida föderaalringkond (Dalnevostochny federalny okrug), Siberi föderaalpiirkond (Sibirsky federalny okrug) ja Uurali föderaalringkond (Uralsky federalny okrug)), Saudi Araabia, Singapur, Lõuna-Korea, Sri Lanka, Süüria, Tadžikistan, Tai, Ida-Timor, Türkmenistan, Araabia Ühendemiraadid, Usbekistan, Vietnam ja Jeemen

Ametlik kinnitus, et

| a) | viljad on pärit riigist, mis on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega tunnistatud vabaks taimekahjustajatest Bactrocera dorsalis (Hendel) ja Bactrocera zonata (Saunders), tingimusel et asjaomase kolmanda riigi taimekaitseorganisatsioon on sellest taimekahjustajast vabast staatusest eelnevalt kirjalikult komisjonile teatanud,
  või |
| --- | --- |

a)

viljad on pärit riigist, mis on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega tunnistatud vabaks taimekahjustajatest Bactrocera dorsalis (Hendel) ja Bactrocera zonata (Saunders), tingimusel et asjaomase kolmanda riigi taimekaitseorganisatsioon on sellest taimekahjustajast vabast staatusest eelnevalt kirjalikult komisjonile teatanud,

Bactrocera dorsalis

Bactrocera zonata

või

| b) | viljad on pärit piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajatest Bactrocera dorsalis (Hendel) ja Bactrocera zonata (Saunders) ja mille nimi on märgitud fütosanitaarsertifikaadile, tingimusel et asjaomase kolmanda riigi taimekaitseorganisatsioon on sellest taimekahjustajast vabast staatusest eelnevalt kirjalikult komisjonile teatanud,
  või |
| --- | --- |

b)

viljad on pärit piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajatest Bactrocera dorsalis (Hendel) ja Bactrocera zonata (Saunders) ja mille nimi on märgitud fütosanitaarsertifikaadile, tingimusel et asjaomase kolmanda riigi taimekaitseorganisatsioon on sellest taimekahjustajast vabast staatusest eelnevalt kirjalikult komisjonile teatanud,

või

| c) | tootmiskohas või selle vahetus läheduses ei ole viimase täieliku kasvuperioodi algusest alates kolm kuud enne koristusaja algust vähemalt kord kuus tehtud ametlike kontrollide käigus täheldatud märke taimekahjustajatest Bactrocera dorsalis (Hendel) ja Bactrocera zonata (Saunders), mille suhtes kõnealused viljad on teadaolevalt vastuvõtlikud, ning ühelgi vastavast tootmiskohast koristatud viljal ei ole asjakohase ametlike kontrollide käigus leitud märke kõnealusest taimekahjustajast,
  ja
  teave jälgitavuse kohta on märgitud fütosanitaarsertifikaadile,
  või |
| --- | --- |

c)

tootmiskohas või selle vahetus läheduses ei ole viimase täieliku kasvuperioodi algusest alates kolm kuud enne koristusaja algust vähemalt kord kuus tehtud ametlike kontrollide käigus täheldatud märke taimekahjustajatest Bactrocera dorsalis (Hendel) ja Bactrocera zonata (Saunders), mille suhtes kõnealused viljad on teadaolevalt vastuvõtlikud, ning ühelgi vastavast tootmiskohast koristatud viljal ei ole asjakohase ametlike kontrollide käigus leitud märke kõnealusest taimekahjustajast,

Bactrocera dorsalis

Bactrocera zonata

ja

teave jälgitavuse kohta on märgitud fütosanitaarsertifikaadile,

või

| d) | viljade suhtes on rakendatud tõhusat süsteemset lähenemisviisi või need on läbinud tõhusa koristusjärgse töötluse, et tagada taimekahjustajate Bactrocera dorsalis (Hendel) ja Bactrocera zonata (Saunders) puudumine, ning süsteemse lähenemisviisi kasutamine või töötlusmeetodi üksikasjad on märgitud fütosanitaarsertifikaadile, tingimusel et asjaomase kolmanda riigi taimekaitseorganisatsioon on süsteemsest lähenemisviisist või koristusjärgsest töötlusmeetodist eelnevalt kirjalikult komisjonile teatanud.“; |
| --- | --- |

d)

viljade suhtes on rakendatud tõhusat süsteemset lähenemisviisi või need on läbinud tõhusa koristusjärgse töötluse, et tagada taimekahjustajate Bactrocera dorsalis (Hendel) ja Bactrocera zonata (Saunders) puudumine, ning süsteemse lähenemisviisi kasutamine või töötlusmeetodi üksikasjad on märgitud fütosanitaarsertifikaadile, tingimusel et asjaomase kolmanda riigi taimekaitseorganisatsioon on süsteemsest lähenemisviisist või koristusjärgsest töötlusmeetodist eelnevalt kirjalikult komisjonile teatanud.“;

Bactrocera dorsalis

Bactrocera zonata

| v) | punkt 73 asendatakse järgmisega:









  „73. | Liigi Zea mays L. seeme | 0712 90 11
  1005 10 13
  1005 10 15
  1005 10 18
  1005 10 90 | Kolmandad riigid | Ametlik kinnitus, et






  a) | seeme on pärit riigist, mis on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega tunnistatud vabaks taimekahjustajast Pantoea stewartii subsp. stewartii (Smith) Mergaert, Verdonck & Kersters,
  või |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

v)

punkt 73 asendatakse järgmisega:

„73.

Liigi Zea mays L. seeme

Zea mays

0712 90 11

1005 10 13

1005 10 15

1005 10 18

1005 10 90

Kolmandad riigid

Ametlik kinnitus, et

a)

seeme on pärit riigist, mis on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega tunnistatud vabaks taimekahjustajast Pantoea stewartii subsp. stewartii (Smith) Mergaert, Verdonck & Kersters,

Pantoea stewartii

stewartii

või

| b) | seeme on pärit piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Pantoea stewartii subsp. stewartii (Smith) Mergaert, Verdonck & Kersters ja mille nimi on märgitud fütosanitaarsertifikaadile,
  või |
| --- | --- |

b)

seeme on pärit piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Pantoea stewartii subsp. stewartii (Smith) Mergaert, Verdonck & Kersters ja mille nimi on märgitud fütosanitaarsertifikaadile,

Pantoea stewartii

stewartii

või

| c) | seemne esindavat proovi on analüüsitud ja see on tunnistatud vabaks taimekahjustajast Pantoea stewartii subsp. stewartii (Smith) Mergaert, Verdonck & Kersters. Kontrollitava proovi suurus peab olema selline, et 99 % usaldusväärsusega oleks võimalik tuvastada vähemalt 0,5 % saastumist. Seemnepartii puhul, milles on vähem kui 8 000 seemet, on analüüsitud partiist 10 % suurust esindavat proovi ja see on tunnistatud vabaks taimekahjustajast Pantoea stewartii subsp. stewartii (Smith) Mergaert, Verdonck & Kersters.“; |
| --- | --- |

c)

seemne esindavat proovi on analüüsitud ja see on tunnistatud vabaks taimekahjustajast Pantoea stewartii subsp. stewartii (Smith) Mergaert, Verdonck & Kersters. Kontrollitava proovi suurus peab olema selline, et 99 % usaldusväärsusega oleks võimalik tuvastada vähemalt 0,5 % saastumist. Seemnepartii puhul, milles on vähem kui 8 000 seemet, on analüüsitud partiist 10 % suurust esindavat proovi ja see on tunnistatud vabaks taimekahjustajast Pantoea stewartii subsp. stewartii (Smith) Mergaert, Verdonck & Kersters.“;

Pantoea stewartii

stewartii

Pantoea stewartii

stewartii

| w) | punkti 76 muudetakse järgmiselt:






  i) | veerus „Taimed, taimsed saadused ja muud objektid“ asendatakse sõnad „Okaspuude (Pinales)“ sõnadega „Okaspuude (Pinopsida)“; |
| --- | --- | --- |

w)

punkti 76 muudetakse järgmiselt:

i)

veerus „Taimed, taimsed saadused ja muud objektid“ asendatakse sõnad „Okaspuude (Pinales)“ sõnadega „Okaspuude (Pinopsida)“;

Pinales

Pinopsida

| ii) | teises veerus „CN-koodid“ lisatakse koodi ex 4416 00 00 ette kood ex 4409 10 18; |
| --- | --- |

ii)

teises veerus „CN-koodid“ lisatakse koodi ex 4416 00 00 ette kood ex 4409 10 18;

| x) | punktis 77 asendatakse veerus „Taimed, taimsed saadused ja muud objektid“ sõnad „Okaspuude (Pinales)“ sõnadega „Okaspuude (Pinopsida)“; |
| --- | --- |

x)

punktis 77 asendatakse veerus „Taimed, taimsed saadused ja muud objektid“ sõnad „Okaspuude (Pinales)“ sõnadega „Okaspuude (Pinopsida)“;

Pinales

Pinopsida

| y) | punktis 78 lisatakse teises veerus „CN-koodid“ koodi ex 4416 00 00 ette kood ex 4409 10 18; |
| --- | --- |

y)

punktis 78 lisatakse teises veerus „CN-koodid“ koodi ex 4416 00 00 ette kood ex 4409 10 18;

| z) | punkti 79 muudetakse järgmiselt:






  i) | veerus „Taimed, taimsed saadused ja muud objektid“ asendatakse sõnad „Okaspuude (Pinales)“ sõnadega „Okaspuude (Pinopsida)“; |
| --- | --- | --- |

z)

punkti 79 muudetakse järgmiselt:

i)

veerus „Taimed, taimsed saadused ja muud objektid“ asendatakse sõnad „Okaspuude (Pinales)“ sõnadega „Okaspuude (Pinopsida)“;

Pinales

Pinopsida

| ii) | teises veerus „CN-koodid“ lisatakse koodi ex 4416 00 00 ette kood ex 4409 10 18; |
| --- | --- |

ii)

teises veerus „CN-koodid“ lisatakse koodi ex 4416 00 00 ette kood ex 4409 10 18;

| iii) | veerus „Erinõuded“ asendatakse sõnad „Scolytidae spp. (mitte-Euroopa)“ sõnadega „Scolytinae spp. (mitte-Euroopa)“; |
| --- | --- |

iii)

veerus „Erinõuded“ asendatakse sõnad „Scolytidae spp. (mitte-Euroopa)“ sõnadega „Scolytinae spp. (mitte-Euroopa)“;

Scolytidae

Scolytinae

| aa) | punkti 80 muudetakse järgmiselt:






  i) | veerus „Taimed, taimsed saadused ja muud objektid“ asendatakse sõnad „Okaspuude (Pinales)“ sõnadega „Okaspuude (Pinopsida)“; |
| --- | --- | --- |

aa)

punkti 80 muudetakse järgmiselt:

i)

veerus „Taimed, taimsed saadused ja muud objektid“ asendatakse sõnad „Okaspuude (Pinales)“ sõnadega „Okaspuude (Pinopsida)“;

Pinales

Pinopsida

| ii) | teises veerus „CN-koodid“ lisatakse koodi ex 4416 00 00 ette kood ex 4409 10 18; |
| --- | --- |

ii)

teises veerus „CN-koodid“ lisatakse koodi ex 4416 00 00 ette kood ex 4409 10 18;

| bb) | punkti 81 muudetakse järgmiselt:






  i) | veerus „Taimed, taimsed saadused ja muud objektid“ asendatakse sõnad „Okaspuude (Pinales)“ sõnadega „Okaspuude (Pinopsida)“; |
| --- | --- | --- |

bb)

punkti 81 muudetakse järgmiselt:

i)

veerus „Taimed, taimsed saadused ja muud objektid“ asendatakse sõnad „Okaspuude (Pinales)“ sõnadega „Okaspuude (Pinopsida)“;

Pinales

Pinopsida

| ii) | veerus „Erinõuded“ asendatakse sõnad „Scolytidae spp. (mitte-Euroopa)“ sõnadega „Scolytinae spp. (mitte-Euroopa)“; |
| --- | --- |

ii)

veerus „Erinõuded“ asendatakse sõnad „Scolytidae spp. (mitte-Euroopa)“ sõnadega „Scolytinae spp. (mitte-Euroopa)“;

Scolytidae

Scolytinae

| cc) | punktis 82 asendatakse veerus „Taimed, taimsed saadused ja muud objektid“ sõnad „Okaspuude (Pinales)“ sõnadega „Okaspuude (Pinopsida)“; |
| --- | --- |

cc)

punktis 82 asendatakse veerus „Taimed, taimsed saadused ja muud objektid“ sõnad „Okaspuude (Pinales)“ sõnadega „Okaspuude (Pinopsida)“;

Pinales

Pinopsida

| dd) | punktid 87, 88 ja 89 asendatakse järgmisega:









  „87. | Perekondade ja liikide Chionanthus virginicus L., Fraxinus L., Juglans ailantifolia Carr., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch. ja Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc. puit, muul kujul kui:






  — | täielikult või osaliselt kõnealustest puudest saadud pilpad, tükikesed, saepuru, laastud, puidujäätmed ja -jäägid; |
| --- | --- | --- | --- |

dd)

punktid 87, 88 ja 89 asendatakse järgmisega:

„87.

Perekondade ja liikide Chionanthus virginicus L., Fraxinus L., Juglans ailantifolia Carr., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch. ja Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc. puit, muul kujul kui:

Chionanthus virginicus

Fraxinus

Juglans ailantifolia

Juglans mandshurica

Ulmus davidiana

Pterocarya rhoifolia

—

täielikult või osaliselt kõnealustest puudest saadud pilpad, tükikesed, saepuru, laastud, puidujäätmed ja -jäägid;

| — | puidust pakkematerjal pakkekarpide, -kastide, latt- ja korvpakendite, pakketrumlite ja muude samalaadsete pakenditena; puitalused, äärtega puitalused ja muud kaubaalused, kaubaaluste puidust ääred, pakkimispuit, olenemata sellest, kas seda tegelikult kasutatakse mitmesuguste kaupade veol, v.a puidusaadetiste koostamiseks kasutatud puitpakend, mis on valmistatud sama liiki ja kvaliteediga puidust, kui on saadetises, ja vastab samadele liidu fütosanitaarnõuetele kui saadetises olev puit,
  kuid sealhulgas puit, millel ei ole säilinud looduslikku kumerat pinda, ning mööbel ja muud töötlemata puidust valmistatud tooted |
| --- | --- |

—

puidust pakkematerjal pakkekarpide, -kastide, latt- ja korvpakendite, pakketrumlite ja muude samalaadsete pakenditena; puitalused, äärtega puitalused ja muud kaubaalused, kaubaaluste puidust ääred, pakkimispuit, olenemata sellest, kas seda tegelikult kasutatakse mitmesuguste kaupade veol, v.a puidusaadetiste koostamiseks kasutatud puitpakend, mis on valmistatud sama liiki ja kvaliteediga puidust, kui on saadetises, ja vastab samadele liidu fütosanitaarnõuetele kui saadetises olev puit,

kuid sealhulgas puit, millel ei ole säilinud looduslikku kumerat pinda, ning mööbel ja muud töötlemata puidust valmistatud tooted

ex 4401 12 00

ex 4403 12 00

ex 4403 99 00

ex 4404 20 00

ex 4406 12 00

ex 4406 92 00

4407 95 10

4407 95 91

4407 95 99

ex 4407 99 27

ex 4407 99 40

ex 4407 99 90

ex 4408 90 15

ex 4408 90 35

ex 4408 90 85

ex 4408 90 95

ex 4409 29 10

ex 4409 29 91

ex 4409 29 99

ex 4416 00 00

ex 9406 10 00

Valgevene, Kanada, Hiina, Jaapan, Mongoolia, Põhja-Korea, Venemaa, Lõuna-Korea, Taiwan, Ukraina ja Ameerika Ühendriigid

Ametlik kinnitus, et

| a) | puit on pärit piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Agrilus planipennis Fairmaire ning mis asub vähemalt 100 km kaugusel lähimast sellisest piirkonnast, kus kõnealuse taimekahjustaja esinemine on ametlikult kinnitatud; piirkonna nimi on märgitud fütosanitaarsertifikaadile ning asjaomase kolmanda riigi taimekaitseorganisatsioon on kõnealusest taimekahjustajast vabast staatusest eelnevalt kirjalikult komisjonile teatanud,
  või |
| --- | --- |

a)

puit on pärit piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Agrilus planipennis Fairmaire ning mis asub vähemalt 100 km kaugusel lähimast sellisest piirkonnast, kus kõnealuse taimekahjustaja esinemine on ametlikult kinnitatud; piirkonna nimi on märgitud fütosanitaarsertifikaadile ning asjaomase kolmanda riigi taimekaitseorganisatsioon on kõnealusest taimekahjustajast vabast staatusest eelnevalt kirjalikult komisjonile teatanud,

Agrilus planipennis

või

| b) | koor ja vähemalt 2,5 cm välimisest maltspuidust on eemaldatud üksuses, mille on volitanud ja mille üle teostab järelevalvet riiklik taimekaitseorganisatsioon,
  või |
| --- | --- |

b)

koor ja vähemalt 2,5 cm välimisest maltspuidust on eemaldatud üksuses, mille on volitanud ja mille üle teostab järelevalvet riiklik taimekaitseorganisatsioon,

või

| c) | puit on läbinud kiiritamise ioniseeriva kiirgusega ja saanud minimaalse neeldumisdoosi 1 kGy kogu puidu ulatuses. |
| --- | --- |

c)

puit on läbinud kiiritamise ioniseeriva kiirgusega ja saanud minimaalse neeldumisdoosi 1 kGy kogu puidu ulatuses.

88.

Täielikult või osaliselt perekondadest ja liikidest Chionanthus virginicus L., Fraxinus L., Juglans ailantifolia Carr., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch. ja Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc. saadud puit pilbaste, tükikeste, saepuru, laastude ja puidujäätmete- ja jääkidena

Chionanthus virginicus

Fraxinus

Juglans ailantifolia

Juglans mandshurica

Ulmus davidiana

Pterocarya rhoifolia

ex 4401 22 90

ex 4401 40 10

ex 4401 40 90

ex 4404 20 00

Valgevene, Kanada, Hiina, Jaapan, Mongoolia, Põhja-Korea, Venemaa, Lõuna-Korea, Taiwan, Ukraina ja Ameerika Ühendriigid

Ametlik kinnitus, et puit on pärit piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Agrilus planipennis Fairmaire ning mis asub vähemalt 100 km kaugusel lähimast sellisest piirkonnast, kus kõnealuse taimekahjustaja esinemine on ametlikult kinnitatud; piirkonna nimi on märgitud fütosanitaarsertifikaadile ning asjaomase kolmanda riigi taimekaitseorganisatsioon on kõnealusest taimekahjustajast vabast staatusest eelnevalt kirjalikult komisjonile teatanud.

Agrilus planipennis

89.

Perekondade ja liikide Chionanthus virginicus L., Fraxinus L., Juglans ailantifolia Carr., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch. ja Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc. eraldatud koor ja koorest valmistatud tooted

Chionanthus virginicus

Fraxinus

Juglans ailantifolia

Juglans mandshurica

Ulmus davidiana

Pterocarya rhoifolia

ex 1404 90 00

ex 4401 40 90

Valgevene, Kanada, Hiina, Jaapan, Mongoolia, Põhja-Korea, Venemaa, Lõuna-Korea, Taiwan, Ukraina ja Ameerika Ühendriigid

Ametlik kinnitus, et koor on pärit piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Agrilus planipennis Fairmaire ning mis asub vähemalt 100 km kaugusel lähimast sellisest piirkonnast, kus kõnealuse taimekahjustaja esinemine on ametlikult kinnitatud; piirkonna nimi on märgitud fütosanitaarsertifikaadile ning asjaomase kolmanda riigi taimekaitseorganisatsioon on kõnealusest taimekahjustajast vabast staatusest eelnevalt kirjalikult komisjonile teatanud.“;

Agrilus planipennis

| ee) | punktides 91, 93, 97, 99 ja 101 asendatakse teises veerus „CN-koodid“ kood ex 4401 22 00 koodiga ex 4401 22 90; |
| --- | --- |

ee)

punktides 91, 93, 97, 99 ja 101 asendatakse teises veerus „CN-koodid“ kood ex 4401 22 00 koodiga ex 4401 22 90;

| ff) | lisatakse järgmised punktid:









  „102. | Järgmiste perekondade ja liikide puit: Acacia Mill., Acer buergerianum Miq., Acer macrophyllum Pursh, Acer negundo L., Acer palmatum Thunb., Acer paxii Franch., Acer pseudoplatanus L., Aesculus californica (Spach) Nutt., Ailanthus altissima (Mill.) Swingle, Albizia falcate Backer ex Merr., Albizia julibrissin Durazz., Alectryon excelsus Gärtn., Alnus rhombifolia Nutt., Archontophoenix cunninghamiana H. Wendl. & Drude , Artocarpus integer (Thunb.) Merr., Azadirachta indica A. Juss., Baccharis salicina Torr. & A.Gray, Bauhinia variegata L., Brachychiton discolor F.Muell., Brachychiton populneus R.Br., Camellia semiserrata C.W.Chi, Camellia sinensis (L.) Kuntze, Canarium commune L., Castanospermum australe A.Cunningham & C.Fraser, Cercidium floridum Benth. ex A.Gray, Cercidium sonorae Rose & I.M.Johnst., Cocculus laurifolius DC., Combretum kraussii Hochst., Cupaniopsis anacardioides (A.Rich.) Radlk., Dombeya cacuminum Hochr., Erythrina corallodendron L., Erythrina coralloides Moc. & Sessé ex DC., Erythrina falcata Benth., Erythrina fusca Lour., Eucalyptus ficifolia F.Müll., Fagus crenata Blume, Ficus L., Gleditsia triacanthos L., Hevea brasiliensis (Willd. ex A.Juss) Muell.Arg., Howea forsteriana (F.Müller) Becc., Ilex cornuta Lindl. & Paxton, Inga vera Willd., Jacaranda mimosifolia D.Don, Koelreuteria bipinnata Franch., Liquidambar styraciflua L., Magnolia grandiflora L., Magnolia virginiana L., Mimosa bracaatinga Hoehne, Morus alba L., Parkinsonia aculeata L., Persea americana Mill., Pithecellobium lobatum Benth., Platanus x hispanica Mill. ex Münchh., Platanus mexicana Torr., Platanus occidentalis L., Platanus orientalis L., Platanus racemosa Nutt., Podalyria calyptrata Willd., Populus fremontii S.Watson, Populus nigra L., Populus trichocarpa Torr. & A.Gray ex Hook., Prosopis articulata S.Watson, Protium serratum Engl., Psoralea pinnata L., Pterocarya stenoptera C.DC., Quercus agrifolia Née, Quercus calliprinos Webb., Quercus chrysolepis Liebm, Quercus engelmannii Greene, Quercus ithaburensis Dence. Quercus lobata Née, Quercus palustris Marshall, Quercus robur L., Quercus suber L., Ricinus communis L., Salix alba L., Salix babylonica L., Salix gooddingii C.R.Ball, Salix laevigata Bebb, Salix mucronata Thnb., Shorea robusta C.F.Gaertn., Spathodea campanulata P.Beauv., Spondias dulcis Parkinson, Tamarix ramosissima Kar. ex Boiss., Virgilia oroboides subsp. ferrugine B.-E.van Wyk, Wisteria floribunda (Willd.) DC. ja Xylosma avilae Sleumer,
  muul kujul kui:






  — | täielikult või osaliselt kõnealustest taimedest saadud pilpad, saepuru, laastud ja puidujäätmed; |
| --- | --- | --- | --- |

ff)

lisatakse järgmised punktid:

„102.

Järgmiste perekondade ja liikide puit: Acacia Mill., Acer buergerianum Miq., Acer macrophyllum Pursh, Acer negundo L., Acer palmatum Thunb., Acer paxii Franch., Acer pseudoplatanus L., Aesculus californica (Spach) Nutt., Ailanthus altissima (Mill.) Swingle, Albizia falcate Backer ex Merr., Albizia julibrissin Durazz., Alectryon excelsus Gärtn., Alnus rhombifolia Nutt., Archontophoenix cunninghamiana H. Wendl. & Drude , Artocarpus integer (Thunb.) Merr., Azadirachta indica A. Juss., Baccharis salicina Torr. & A.Gray, Bauhinia variegata L., Brachychiton discolor F.Muell., Brachychiton populneus R.Br., Camellia semiserrata C.W.Chi, Camellia sinensis (L.) Kuntze, Canarium commune L., Castanospermum australe A.Cunningham & C.Fraser, Cercidium floridum Benth. ex A.Gray, Cercidium sonorae Rose & I.M.Johnst., Cocculus laurifolius DC., Combretum kraussii Hochst., Cupaniopsis anacardioides (A.Rich.) Radlk., Dombeya cacuminum Hochr., Erythrina corallodendron L., Erythrina coralloides Moc. & Sessé ex DC., Erythrina falcata Benth., Erythrina fusca Lour., Eucalyptus ficifolia F.Müll., Fagus crenata Blume, Ficus L., Gleditsia triacanthos L., Hevea brasiliensis (Willd. ex A.Juss) Muell.Arg., Howea forsteriana (F.Müller) Becc., Ilex cornuta Lindl. & Paxton, Inga vera Willd., Jacaranda mimosifolia D.Don, Koelreuteria bipinnata Franch., Liquidambar styraciflua L., Magnolia grandiflora L., Magnolia virginiana L., Mimosa bracaatinga Hoehne, Morus alba L., Parkinsonia aculeata L., Persea americana Mill., Pithecellobium lobatum Benth., Platanus x hispanica Mill. ex Münchh., Platanus mexicana Torr., Platanus occidentalis L., Platanus orientalis L., Platanus racemosa Nutt., Podalyria calyptrata Willd., Populus fremontii S.Watson, Populus nigra L., Populus trichocarpa Torr. & A.Gray ex Hook., Prosopis articulata S.Watson, Protium serratum Engl., Psoralea pinnata L., Pterocarya stenoptera C.DC., Quercus agrifolia Née, Quercus calliprinos Webb., Quercus chrysolepis Liebm, Quercus engelmannii Greene, Quercus ithaburensis Dence. Quercus lobata Née, Quercus palustris Marshall, Quercus robur L., Quercus suber L., Ricinus communis L., Salix alba L., Salix babylonica L., Salix gooddingii C.R.Ball, Salix laevigata Bebb, Salix mucronata Thnb., Shorea robusta C.F.Gaertn., Spathodea campanulata P.Beauv., Spondias dulcis Parkinson, Tamarix ramosissima Kar. ex Boiss., Virgilia oroboides subsp. ferrugine B.-E.van Wyk, Wisteria floribunda (Willd.) DC. ja Xylosma avilae Sleumer,

Acacia

Acer buergerianum

Acer macrophyllum

Acer negundo

Acer palmatum

Acer paxii

Acer pseudoplatanus

Aesculus californica

Ailanthus altissima

Albizia falcate

Albizia julibrissin

Alectryon excelsus

Alnus rhombifolia

Archontophoenix cunninghamiana

Artocarpus integer

Azadirachta indica

Baccharis salicina

Bauhinia variegata

Brachychiton discolor

Brachychiton populneus

Camellia semiserrata

Camellia sinensis

Canarium commune

Castanospermum australe

Cercidium floridum

Cercidium sonorae

Cocculus laurifolius

Combretum kraussii

Cupaniopsis anacardioides

Dombeya cacuminum

Erythrina corallodendron

Erythrina coralloides

Erythrina falcata

Erythrina fusca

Eucalyptus ficifolia

Fagus crenata

Ficus

Gleditsia triacanthos

Hevea brasiliensis

Howea forsteriana

Ilex cornuta

Inga vera

Jacaranda mimosifolia

Koelreuteria bipinnata

Liquidambar styraciflua

Magnolia grandiflora

Magnolia virginiana

Mimosa bracaatinga

Morus alba

Parkinsonia aculeata

Persea americana

Pithecellobium lobatum

Platanus x hispanica

Platanus mexicana

Platanus occidentalis

Platanus orientalis

Platanus racemosa

Podalyria calyptrata

Populus fremontii

Populus nigra

Populus trichocarpa

Prosopis articulata

Protium serratum

Psoralea pinnata

Pterocarya stenoptera

Quercus agrifolia

Quercus calliprinos

Quercus chrysolepis

Quercus engelmannii

Quercus ithaburensis

Quercus lobata

Quercus palustris

Quercus robur

Quercus suber

Ricinus communis

Salix alba

Salix babylonica

Salix gooddingii

, Salix laevigata

Salix mucronata

Shorea robusta

Spathodea campanulata

Spondias dulcis

Tamarix ramosissima

Virgilia oroboides

ferrugine

Wisteria floribunda

Xylosma avilae

muul kujul kui:

—

täielikult või osaliselt kõnealustest taimedest saadud pilpad, saepuru, laastud ja puidujäätmed;

| — | puidust pakkematerjal pakkekarpide, -kastide, latt- ja korvpakendite, pakketrumlite ja muude samalaadsete pakenditena; puitalused, äärtega puitalused ja muud kaubaalused, kaubaaluste puidust ääred, pakkimispuit, olenemata sellest, kas seda tegelikult kasutatakse mitmesuguste kaupade veol, v.a puidusaadetiste koostamiseks kasutatud puitpakend, mis on valmistatud sama liiki ja kvaliteediga puidust, kui on saadetises, ja vastab samadele liidu fütosanitaarnõuetele kui saadetises olev puit, |
| --- | --- |

—

puidust pakkematerjal pakkekarpide, -kastide, latt- ja korvpakendite, pakketrumlite ja muude samalaadsete pakenditena; puitalused, äärtega puitalused ja muud kaubaalused, kaubaaluste puidust ääred, pakkimispuit, olenemata sellest, kas seda tegelikult kasutatakse mitmesuguste kaupade veol, v.a puidusaadetiste koostamiseks kasutatud puitpakend, mis on valmistatud sama liiki ja kvaliteediga puidust, kui on saadetises, ja vastab samadele liidu fütosanitaarnõuetele kui saadetises olev puit,

kuid kaasa arvatud puit, millel ei ole säilinud looduslikku kumerat pinda.

ex 4401 12 00

ex 4403 12 00

4403 91 00

4403 93 00

4403 97 00

4403 98 00

ex 4403 99 00

ex 4404 20 00

ex 4406 12 00

ex 4406 92 00

4407 91 15

4407 91 31

4407 91 39

4407 91 90

4407 92 00

4407 93 10

4407 93 91

4407 93 99

4407 97 10

4407 97 91

4407 97 99

ex 4407 99 27

ex 4407 99 40

ex 4407 99 90

ex 4408 90 15

ex 4408 90 35

ex 4408 90 85

ex 4408 90 95

ex 4409 29 91

ex 4409 29 99

ex 4416 00 00

ex 9406 10 00

Kolmandad riigid

Ametlik kinnitus, et puit

| a) | on pärit riigist, mis on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega tunnistatud vabaks taimekahjustajast Euwallacea fornicatus sensu lato,
  või |
| --- | --- |

a)

on pärit riigist, mis on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega tunnistatud vabaks taimekahjustajast Euwallacea fornicatus sensu lato,

Euwallacea fornicatus sensu lato

või

| b) | on pärit piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Euwallacea fornicatus sensu lato. Piirkonna nimi tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,
  või |
| --- | --- |

b)

on pärit piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Euwallacea fornicatus sensu lato. Piirkonna nimi tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,

Euwallacea fornicatus sensu lato

või

| c) | on läbinud asjakohase kuumtöötluse miinimumtemperatuuril 56 °C vähemalt 30 järjestikuse minuti jooksul kogu puidu läbilõike ulatuses, et tagada taimekahjustaja Euwallacea fornicatus sensu lato puudumine, ning see töötlus tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,
  või |
| --- | --- |

c)

on läbinud asjakohase kuumtöötluse miinimumtemperatuuril 56 °C vähemalt 30 järjestikuse minuti jooksul kogu puidu läbilõike ulatuses, et tagada taimekahjustaja Euwallacea fornicatus sensu lato puudumine, ning see töötlus tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,

Euwallacea fornicatus sensu lato

või

| d) | on asjakohase aja jooksul ja asjakohasel temperatuuril kuivatis kuivatatud kuni niiskusesisalduseni alla 20 % kuivaine massist ning puidul või puidu pakendil (olenevalt kasutusviisist) on märge „Kiln-dried“, „KD“ või muu rahvusvaheliselt tunnustatud märge. |
| --- | --- |

d)

on asjakohase aja jooksul ja asjakohasel temperatuuril kuivatis kuivatatud kuni niiskusesisalduseni alla 20 % kuivaine massist ning puidul või puidu pakendil (olenevalt kasutusviisist) on märge „Kiln-dried“, „KD“ või muu rahvusvaheliselt tunnustatud märge.

103.

Perekondade ja liikide Artocarpus chaplasha Roxb., Artocarpus heterophyllus Lam., Artocarpus integer (Thunb.) Merr., Alnus formosana Makino, Bombax malabaricum DC., Broussonetia papyrifera (L.) Vent., Broussonetia kazinoki Siebold, Cajanus cajan (L.) Huth, Camellia oleifera C.Abel, Castanea Mill., Celtis sinensis Pers., Cinnamomum camphora (L.) J.Presl, Citrus L., Cunninghamia lanceolata (Lamb.) Hook., Dalbergia L.f., Eriobotrya japonica (Thunb.) Lindl., Ficus carica L., Ficus hispida L.f., Ficus infectoria Willd., Ficus retusa L., Juglans regia L., Maclura tricuspidata Carrière, Malus Mill., Melia azedarach L., Morus L., Populus L., Prunus pseudocerasus, Pyrus spp., Robinia pseudoacacia L., Salix L., Sapium sebiferum (L.) Roxb., Schima superba Gardner & Champ., Sophora japonica L., Trema amboinense (Willd.) Blume, Trema orientale (L.) Blume, Ulmus L., Vernicia fordii (Hemsl.) Airy Shaw ja Xylosma G.Forst. puit, muul kujul:

Artocarpus chaplasha

, Artocarpus heterophyllus

Artocarpus integer

Alnus formosana

, Bombax malabaricum

, Broussonetia papyrifera

, Broussonetia kazinoki

, Cajanus cajan

, Camellia oleifera

, Castanea

, Celtis sinensis

, Cinnamomum camphora

, Citrus

, Cunninghamia lanceolata

, Dalbergia

Eriobotrya japonica

, Ficus carica

, Ficus hispida

, Ficus infectoria

Ficus retusa

Juglans regia

Maclura tricuspidata

Malus

Melia azedarach

Morus

Populus

Prunus pseudocerasus, Pyrus

Robinia pseudoacacia

Salix

Sapium sebiferum

Schima superba

Sophora japonica

Trema amboinense

, Trema orientale

Ulmus

Vernicia fordii

Xylosma

| — | täielikult või osaliselt kõnealustest taimedest saadud pilpad, saepuru, laastud ja puidujäätmed; |
| --- | --- |

—

täielikult või osaliselt kõnealustest taimedest saadud pilpad, saepuru, laastud ja puidujäätmed;

| — | puidust pakkematerjal pakkekarpide, -kastide, latt- ja korvpakendite, pakketrumlite ja muude samalaadsete pakenditena; puitalused, äärtega puitalused ja muud kaubaalused, kaubaaluste puidust ääred, pakkimispuit, olenemata sellest, kas seda tegelikult kasutatakse mitmesuguste kaupade veol, v.a puidusaadetiste koostamiseks kasutatud puitpakend, mis on valmistatud sama liiki ja kvaliteediga puidust, kui on saadetises, ja vastab samadele liidu fütosanitaarnõuetele kui saadetises olev puit,
  kuid kaasa arvatud puit, millel ei ole säilinud looduslikku kumerat pinda. |
| --- | --- |

—

puidust pakkematerjal pakkekarpide, -kastide, latt- ja korvpakendite, pakketrumlite ja muude samalaadsete pakenditena; puitalused, äärtega puitalused ja muud kaubaalused, kaubaaluste puidust ääred, pakkimispuit, olenemata sellest, kas seda tegelikult kasutatakse mitmesuguste kaupade veol, v.a puidusaadetiste koostamiseks kasutatud puitpakend, mis on valmistatud sama liiki ja kvaliteediga puidust, kui on saadetises, ja vastab samadele liidu fütosanitaarnõuetele kui saadetises olev puit,

kuid kaasa arvatud puit, millel ei ole säilinud looduslikku kumerat pinda.

ex 4401 12 00

ex 4403 12 00

4403 97 00

ex 4403 99 00

ex 4404 20 00

ex 4406 12 00

ex 4406 92 00

4407 93 10

4407 93 91

4407 93 99

4407 94 10

4407 94 91

4407 94 99

4407 97 10

4407 97 91

4407 97 99

ex 4407 99 27

ex 4407 99 40

ex 4407 99 90

ex 4408 90 15

ex 4408 90 35

ex 4408 90 85

ex 4408 90 95

ex 4409 29 91

ex 4409 29 99

ex 4416 00 00

ex 9406 10 00

Afganistan, Bahrein, Bangladesh, Bhutan, Brunei, Kambodža, Hiina, India, Indoneesia, Iraan, Iraak, Jaapan, Jordaania, Kasahstan, Kuveit, Kõrgõzstan,

Laos,

Liibanon, Malaisia, Maldiivid, Mongoolia, Myanmar/Birma, Nepal, Põhja-Korea, Omaan, Pakistan, Filipiinid, Katar, Venemaa (ainult järgmised osad: Kaug-Ida föderaalringkond (Dalnevostochny federalny okrug), Siberi föderaalpiirkond (Sibirsky federalny okrug) ja Uurali föderaalringkond (Uralsky federalny okrug)), Saudi Araabia, Singapur, Lõuna-Korea, Sri Lanka, Süüria, Tadžikistan, Tai, Ida-Timor, Türkmenistan, Araabia Ühendemiraadid, Usbekistan, Vietnam ja Jeemen

Ametlik kinnitus, et puit

| a) | on pärit riigist, mis on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega tunnistatud vabaks taimekahjustajast Apriona germari (Hope),
  või |
| --- | --- |

a)

on pärit riigist, mis on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega tunnistatud vabaks taimekahjustajast Apriona germari (Hope),

Apriona germari

või

| b) | on pärit piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Apriona germari (Hope). Piirkonna nimi tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,
  või |
| --- | --- |

b)

on pärit piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Apriona germari (Hope). Piirkonna nimi tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,

Apriona germari

või

| c) | on läbinud asjakohase kuumtöötluse miinimumtemperatuuril 56 °C vähemalt 30 järjestikuse minuti jooksul kogu puidu läbilõike ulatuses ning see tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,
  või |
| --- | --- |

c)

on läbinud asjakohase kuumtöötluse miinimumtemperatuuril 56 °C vähemalt 30 järjestikuse minuti jooksul kogu puidu läbilõike ulatuses ning see tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,

või

| d) | on läbinud asjakohase kiiritamise ioniseeriva kiirgusega, et saavutada minimaalne neeldumisdoos 1 kGy kogu puidu ulatuses,
  või |
| --- | --- |

d)

on läbinud asjakohase kiiritamise ioniseeriva kiirgusega, et saavutada minimaalne neeldumisdoos 1 kGy kogu puidu ulatuses,

või

| e) | on kooreta ja selle suurim läbimõõt ei ole üle 20 cm ning on läbinud fumigeerimise sulfurüülfluoriidiga vastavalt asjakohastele rahvusvahelisele fütosanitaarmeetmete standardile. |
| --- | --- |

e)

on kooreta ja selle suurim läbimõõt ei ole üle 20 cm ning on läbinud fumigeerimise sulfurüülfluoriidiga vastavalt asjakohastele rahvusvahelisele fütosanitaarmeetmete standardile.

104.

Täielikult või osaliselt perekondadest ja liikidest Artocarpus chaplasha Roxb.,, Artocarpus heterophyllus Lam., Artocarpus integer (Thunb.) Merr., Alnus formosana Makino, Bombax malabaricum DC., Broussonetia papyrifera (L.) Vent., Broussonetia kazinoki Siebold, Cajanus cajan (L.) Huth, Camellia oleifera C.Abel, Castanea Mill., Celtis sinensis Pers., Cinnamomum camphora (L.) J.Presl, Citrus spp., Cunninghamia lanceolata (Lamb.) Hook., Dalbergia L.f., Eriobotrya japonica (Thunb.) Lindl., Ficus carica L., Ficus hispida L.f., Ficus infectoria Willd., Ficus retusa L., Juglans regia L., Maclura tricuspidata Carrière, Malus Mill., Melia azedarach L., Morus L., Populus L., Prunus pseudocerasus, Pyrus spp., Robinia pseudoacacia L., Salix L., Sapium sebiferum (L.) Roxb., Schima superba Gardner & Champ., Sophora japonica L., Trema amboinense (Willd.) Blume, Trema orientale (L.) Blume, Ulmus L., Vernicia fordii (Hemsl.) Airy Shaw ja Xylosma G.Forst. saadud puit pilbaste ja puidujäätmetena

Artocarpus chaplasha

, Artocarpus heterophyllus

Artocarpus integer

Alnus formosana

, Bombax malabaricum

, Broussonetia papyrifera

, Broussonetia kazinoki

, Cajanus cajan

, Camellia oleifera

, Castanea

, Celtis sinensis

, Cinnamomum camphora

, Citrus spp., Cunninghamia lanceolata

, Dalbergia

Eriobotrya japonica

, Ficus carica

Ficus hispida

, Ficus infectoria

Ficus retusa

Juglans regia

Maclura tricuspidata

Malus

Melia azedarach

Morus

Populus

Prunus pseudocerasus, Pyrus

Robinia pseudoacacia

Salix

Sapium sebiferum

Schima superba

Sophora japonica

Trema amboinense

, Trema orientale

Ulmus

Vernicia fordii

Xylosma

ex 4401 22 90

ex 4401 40 90

Afganistan, Bahrein, Bangladesh, Bhutan, Brunei, Kambodža, Hiina, India, Indoneesia, Iraan, Iraak, Jaapan, Jordaania, Kasahstan, Kuveit,

Kõrgõzstan, Laos,

Liibanon, Malaisia, Maldiivid, Mongoolia, Myanmar/Birma, Nepal, Põhja-Korea, Omaan, Pakistan, Filipiinid, Katar, Venemaa (ainult järgmised osad: Kaug-Ida föderaalringkond (Dalnevostochny federalny okrug), Siberi föderaalpiirkond (Sibirsky federalny okrug) ja Uurali föderaalringkond (Uralsky federalny okrug)), Saudi Araabia, Singapur, Lõuna-Korea, Sri Lanka, Süüria, Tadžikistan, Tai, Ida-Timor, Türkmenistan, Araabia Ühendemiraadid, Usbekistan, Vietnam ja Jeemen

Ametlik kinnitus, et puit

| a) | on pärit riigist, mis on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega tunnistatud vabaks taimekahjustajast Apriona germari (Hope),
  või |
| --- | --- |

a)

on pärit riigist, mis on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega tunnistatud vabaks taimekahjustajast Apriona germari (Hope),

Apriona germari

või

| b) | on pärit piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Apriona germari (Hope). Piirkonna nimi tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,
  või |
| --- | --- |

b)

on pärit piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Apriona germari (Hope). Piirkonna nimi tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,

Apriona germari

või

| c) | on tükeldatud kuni 2,5 cm paksuse ja laiusega tükkideks
  või |
| --- | --- |

c)

on tükeldatud kuni 2,5 cm paksuse ja laiusega tükkideks

või

| d) | on läbinud asjakohase kuumtöötluse miinimumtemperatuuril 56 °C vähemalt 30 järjestikuse minuti jooksul kogu puidu läbilõike ulatuses ning see tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile. |
| --- | --- |

d)

on läbinud asjakohase kuumtöötluse miinimumtemperatuuril 56 °C vähemalt 30 järjestikuse minuti jooksul kogu puidu läbilõike ulatuses ning see tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile.

105.

Perekondade ja liikide Caesalpinia japonica Siebold & Zucc., Camellia sinensis (L.) Kuntze, Celtis sinensis Pers., Cercis chinensis Bunge, Chaenomeles sinensis (Thouin) Koehne, Cinnamomum camphora (L.) J.Presl, Citrus spp., Cornus kousa Bürger ex Hanse, Crataegus cordata Aiton, Debregeasia edulis (Siebold & Zucc.) Wedd., Diospyros kaki L., Eriobotrya japonica (Thunb.) Lindl., Enkianthus perulatus (Miq.) C.K.Schneid., Fagus crenata Blume, Ficus carica L., Firmiana simplex (L.) W.Wight, Gleditsia japonica Miq., Hovenia dulcis Thunb., Lagerstroemia indica L., Malus pumila Mill., Morus L., Platanus x hispanica Mill. ex Münchh., Platycarya strobilacea Siebold & Zucc., Populus L., Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc., Pterocarya stenoptera C.DC., Punica granatum L., Pyrus pyrifolia (Burm.f.) Nakai, Robinia pseudoacacia L., Salix L., Spiraea thunbergii Siebold ex Blume, Ulmus parvifolia Jacq., Villebrunea pedunculata Shirai, ja Zelkova serrata (Thunb.) Makino puit, muul kujul kui:

Caesalpinia japonica

Camellia sinensis

Celtis sinensis

, Cercis chinensis

Chaenomeles sinensis

Cinnamomum camphora

, Citrus

Cornus kousa

Crataegus cordata

Debregeasia edulis

Diospyros kaki

Eriobotrya japonica

, Enkianthus perulatus

Fagus crenata

, Ficus carica

Firmiana simplex

Gleditsia japonica

Hovenia dulcis

Lagerstroemia indica

Malus pumila

Morus

Platanus x hispanica

Platycarya strobilacea

Populus

Pterocarya rhoifolia

, Pterocarya stenoptera

Punica granatum

Pyrus pyrifolia

, Robinia pseudoacacia

Salix

Spiraea thunbergii

Ulmus parvifolia

Villebrunea pedunculata

Zelkova serrata

| — | täielikult või osaliselt kõnealustest taimedest saadud pilpad, saepuru, laastud ja puidujäätmed; |
| --- | --- |

—

täielikult või osaliselt kõnealustest taimedest saadud pilpad, saepuru, laastud ja puidujäätmed;

| — | puidust pakkematerjal pakkekarpide, -kastide, latt- ja korvpakendite, pakketrumlite ja muude samalaadsete pakenditena; puitalused, äärtega puitalused ja muud kaubaalused, kaubaaluste puidust ääred, pakkimispuit, olenemata sellest, kas seda tegelikult kasutatakse mitmesuguste kaupade veol, v.a puidusaadetiste koostamiseks kasutatud puitpakend, mis on valmistatud sama liiki ja kvaliteediga puidust, kui on saadetises, ja vastab samadele liidu fütosanitaarnõuetele kui saadetises olev puit,
  kuid kaasa arvatud puit, millel ei ole säilinud looduslikku kumerat pinda. |
| --- | --- |

—

puidust pakkematerjal pakkekarpide, -kastide, latt- ja korvpakendite, pakketrumlite ja muude samalaadsete pakenditena; puitalused, äärtega puitalused ja muud kaubaalused, kaubaaluste puidust ääred, pakkimispuit, olenemata sellest, kas seda tegelikult kasutatakse mitmesuguste kaupade veol, v.a puidusaadetiste koostamiseks kasutatud puitpakend, mis on valmistatud sama liiki ja kvaliteediga puidust, kui on saadetises, ja vastab samadele liidu fütosanitaarnõuetele kui saadetises olev puit,

kuid kaasa arvatud puit, millel ei ole säilinud looduslikku kumerat pinda.

ex 4401 12 00

ex 4403 12 00

4403 97 00

4403 93 00

ex 4403 99 00

ex 4404 20 00

ex 4406 12 00

ex 4406 92 00

4407 92 00

4407 93 10

4407 93 91

4407 93 99

4407 97 10

4407 97 91

4407 97 99

ex 4407 99 27

ex 4407 99 40

ex 4407 99 90

ex 4408 90 15

ex 4408 90 35

ex 4408 90 85

ex 4408 90 95

ex 4409 29 91

ex 4409 29 99

ex 4416 00 00

ex 9406 10 00

Afganistan, Bahrein, Bangladesh, Bhutan, Brunei, Kambodža, Hiina, India, Indoneesia, Iraan, Iraak, Jaapan, Jordaania, Kasahstan, Kuveit,

Kõrgõzstan, Laos, Liibanon, Malaisia, Maldiivid, Mongoolia, Myanmar/Birma, Nepal, Põhja-Korea, Omaan, Pakistan, Filipiinid, Katar, Venemaa (ainult järgmised osad: Kaug-Ida föderaalringkond (Dalnevostochny federalny okrug), Siberi föderaalpiirkond (Sibirsky federalny okrug) ja Uurali föderaalringkond (Uralsky federalny okrug)), Saudi Araabia, Singapur, Lõuna-Korea, Sri Lanka, Süüria, Tadžikistan, Tai, Ida-Timor, Türkmenistan, Araabia Ühendemiraadid, Usbekistan, Vietnam ja Jeemen

Ametlik kinnitus, et puit

| a) | on pärit riigist, mis on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega tunnistatud vabaks taimekahjustajast Apriona rugicollis Chevrolat,
  või |
| --- | --- |

a)

on pärit riigist, mis on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega tunnistatud vabaks taimekahjustajast Apriona rugicollis Chevrolat,

Apriona rugicollis

või

| b) | on pärit piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Apriona rugicollis Chevrolat. Piirkonna nimi tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,
  või |
| --- | --- |

b)

on pärit piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Apriona rugicollis Chevrolat. Piirkonna nimi tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,

Apriona rugicollis

või

| c) | on läbinud asjakohase kuumtöötluse miinimumtemperatuuril 56 °C vähemalt 30 järjestikuse minuti jooksul kogu puidu läbilõike ulatuses ning see tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,
  või |
| --- | --- |

c)

on läbinud asjakohase kuumtöötluse miinimumtemperatuuril 56 °C vähemalt 30 järjestikuse minuti jooksul kogu puidu läbilõike ulatuses ning see tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,

või

| d) | on läbinud asjakohase kiiritamise ioniseeriva kiirgusega, et saavutada minimaalne neeldumisdoos 1 kGy kogu puidu ulatuses,
  või |
| --- | --- |

d)

on läbinud asjakohase kiiritamise ioniseeriva kiirgusega, et saavutada minimaalne neeldumisdoos 1 kGy kogu puidu ulatuses,

või

| e) | on kooreta ja selle suurim läbimõõt ei ole üle 20 cm ning on läbinud fumigeerimise sulfurüülfluoriidiga vastavalt asjakohastele rahvusvahelisele fütosanitaarmeetmete standardile. |
| --- | --- |

e)

on kooreta ja selle suurim läbimõõt ei ole üle 20 cm ning on läbinud fumigeerimise sulfurüülfluoriidiga vastavalt asjakohastele rahvusvahelisele fütosanitaarmeetmete standardile.

106.

Täielikult või osaliselt perekondadest ja liikidest Caesalpinia japonica Siebold & Zucc., Camellia sinensis (L.) Kuntze, Celtis sinensis Pers., Cercis chinensis Bunge, Chaenomeles sinensis (Thouin) Koehne, Cinnamomum camphora (L.) J.Presl, Citrus spp., Cornus kousa Bürger ex Hanse, Crataegus cordata Aiton, Debregeasia edulis (Siebold & Zucc.) Wedd., Diospyros kaki L., Eriobotrya japonica (Thunb.) Lindl., Enkianthus perulatus (Miq.) C.K.Schneid., Fagus crenata Blume, Ficus carica L., Firmiana simplex (L.) W.Wight, Gleditsia japonica Miq., Hovenia dulcis Thunb., Lagerstroemia indica L., Malus pumila Mill., Morus L., Platanus x hispanica Mill. ex Münchh., Platycarya strobilacea Siebold & Zucc., Populus L., Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc., Pterocarya stenoptera C.DC., Punica granatum L., Pyrus pyrifolia (Burm.f.) Nakai, Robinia pseudoacacia L., Salix L., Spiraea thunbergii Siebold ex Blume, Ulmus parvifolia Jacq., Villebrunea pedunculata Shirai, ja Zelkova serrata (Thunb.) Makino saadud puit pilbaste ja puidujäätmetena

Caesalpinia japonica

Camellia sinensis

Celtis sinensis

, Cercis chinensis

Chaenomeles sinensis

Cinnamomum camphora

, Citrus

Cornus kousa

Crataegus cordata

Debregeasia edulis

Diospyros kaki

Eriobotrya japonica

, Enkianthus perulatus

Fagus crenata

, Ficus carica

, Firmiana simplex

Gleditsia japonica

Hovenia dulcis

Lagerstroemia indica

Malus pumila

, Morus

Platanus x hispanica

Platycarya strobilacea

Populus

Pterocarya rhoifolia

Pterocarya stenoptera

Punica granatum

Pyrus pyrifolia

, Robinia pseudoacacia

Salix

Spiraea thunbergii

Ulmus parvifolia

Villebrunea pedunculata

Zelkova serrata

ex 4401 22 90

ex 4401 40 90

Afganistan, Bahrein, Bangladesh, Bhutan, Brunei, Kambodža, Hiina, India, Indoneesia, Iraan, Iraak, Jaapan, Jordaania, Kasahstan, Kuveit, Kõrgõzstan, Laos, Liibanon, Malaisia, Maldiivid, Mongoolia, Myanmar/Birma, Nepal, Põhja-Korea, Omaan, Pakistan, Filipiinid, Katar, Venemaa (ainult järgmised osad: Kaug-Ida föderaalringkond (Dalnevostochny federalny okrug), Siberi föderaalpiirkond (Sibirsky federalny okrug) ja Uurali föderaalringkond (Uralsky federalny okrug)), Saudi Araabia, Singapur, Lõuna-Korea, Sri Lanka, Süüria, Tadžikistan, Tai, Ida-Timor, Türkmenistan, Araabia Ühendemiraadid, Usbekistan, Vietnam ja Jeemen

Ametlik kinnitus, et puit

| a) | on pärit riigist, mis on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega tunnistatud vabaks taimekahjustajast Apriona rugicollis Chevrolat,
  või |
| --- | --- |

a)

on pärit riigist, mis on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega tunnistatud vabaks taimekahjustajast Apriona rugicollis Chevrolat,

Apriona rugicollis

või

| b) | on pärit piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Apriona rugicollis Chevrolat. Piirkonna nimi tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,
  või |
| --- | --- |

b)

on pärit piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Apriona rugicollis Chevrolat. Piirkonna nimi tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,

Apriona rugicollis

või

| c) | on tükeldatud kuni 2,5 cm paksuse ja laiusega tükkideks
  või |
| --- | --- |

c)

on tükeldatud kuni 2,5 cm paksuse ja laiusega tükkideks

või

| d) | on läbinud asjakohase kuumtöötluse miinimumtemperatuuril 56 °C vähemalt 30 järjestikuse minuti jooksul kogu puidu läbilõike ulatuses ning see tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile. |
| --- | --- |

d)

on läbinud asjakohase kuumtöötluse miinimumtemperatuuril 56 °C vähemalt 30 järjestikuse minuti jooksul kogu puidu läbilõike ulatuses ning see tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile.

107.

Perekondade ja liikide Debregeasia hypoleuca (Hochst. ex Steud.) Wedd., Ficus L., Maclura pomifera(Raf.) C.K.Schneid., Malus domestica(Suckow) Borkh., Morus L., Populus L., Prunus spp., Pyrus spp. ja Salix L. puit, muul kujul kui:

Debregeasia hypoleuca

Ficus

Maclura pomifera

Malus domestica

Morus

Populus

Prunus

Pyrus

Salix

| — | täielikult või osaliselt kõnealustest taimedest saadud pilpad, saepuru, laastud ja puidujäätmed; |
| --- | --- |

—

täielikult või osaliselt kõnealustest taimedest saadud pilpad, saepuru, laastud ja puidujäätmed;

| — | puidust pakkematerjal pakkekarpide, -kastide, latt- ja korvpakendite, pakketrumlite ja muude samalaadsete pakenditena; puitalused, äärtega puitalused ja muud kaubaalused, kaubaaluste puidust ääred, pakkimispuit, olenemata sellest, kas seda tegelikult kasutatakse mitmesuguste kaupade veol, v.a puidusaadetiste koostamiseks kasutatud puitpakend, mis on valmistatud sama liiki ja kvaliteediga puidust, kui on saadetises, ja vastab samadele liidu fütosanitaarnõuetele kui saadetises olev puit,
  kuid kaasa arvatud puit, millel ei ole säilinud looduslikku kumerat pinda. |
| --- | --- |

—

puidust pakkematerjal pakkekarpide, -kastide, latt- ja korvpakendite, pakketrumlite ja muude samalaadsete pakenditena; puitalused, äärtega puitalused ja muud kaubaalused, kaubaaluste puidust ääred, pakkimispuit, olenemata sellest, kas seda tegelikult kasutatakse mitmesuguste kaupade veol, v.a puidusaadetiste koostamiseks kasutatud puitpakend, mis on valmistatud sama liiki ja kvaliteediga puidust, kui on saadetises, ja vastab samadele liidu fütosanitaarnõuetele kui saadetises olev puit,

kuid kaasa arvatud puit, millel ei ole säilinud looduslikku kumerat pinda.

ex 4401 12 00

ex 4403 12 00

4403 97 00

ex 4403 99 00

ex 4404 20 00

ex 4406 12 00

ex 4406 92 00

4407 93 10

4407 93 91

4407 93 99

4407 94 10

4407 94 91

4407 94 99

4407 97 10

4407 97 91

4407 97 99

ex 4407 99 27

ex 4407 99 40

ex 4407 99 90

ex 4408 90 15

ex 4408 90 35

ex 4408 90 85

ex 4408 90 95

ex 4409 29 91

ex 4409 29 99

ex 4416 00 00

ex 9406 10 00

Afganistan, Bahrein, Bangladesh, Bhutan, Brunei, Kambodža, Hiina, India, Indoneesia, Iraan, Iraak, Jaapan, Jordaania, Kasahstan, Kuveit, Kõrgõzstan, Laos, Liibanon, Malaisia, Maldiivid, Mongoolia, Myanmar/Birma, Nepal, Põhja-Korea, Omaan, Pakistan, Filipiinid, Katar, Venemaa (ainult järgmised osad: Kaug-Ida föderaalringkond (Dalnevostochny federalny okrug), Siberi föderaalpiirkond (Sibirsky federalny okrug) ja Uurali föderaalringkond (Uralsky federalny okrug)), Saudi Araabia, Singapur, Lõuna-Korea, Sri Lanka, Süüria, Tadžikistan, Tai, Ida-Timor, Türkmenistan, Araabia Ühendemiraadid, Usbekistan, Vietnam ja Jeemen

Ametlik kinnitus, et puit

| a) | on pärit riigist, mis on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega tunnistatud vabaks taimekahjustajast Apriona cinerea Chevrolat,
  või |
| --- | --- |

a)

on pärit riigist, mis on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega tunnistatud vabaks taimekahjustajast Apriona cinerea Chevrolat,

Apriona cinerea

või

| b) | on pärit piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Apriona cinerea Chevrolat. Piirkonna nimi tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,
  või |
| --- | --- |

b)

on pärit piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Apriona cinerea Chevrolat. Piirkonna nimi tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,

Apriona cinerea

või

| c) | on läbinud asjakohase kuumtöötluse miinimumtemperatuuril 56 °C vähemalt 30 järjestikuse minuti jooksul kogu puidu läbilõike ulatuses ning see tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,
  või |
| --- | --- |

c)

on läbinud asjakohase kuumtöötluse miinimumtemperatuuril 56 °C vähemalt 30 järjestikuse minuti jooksul kogu puidu läbilõike ulatuses ning see tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,

või

| d) | on läbinud asjakohase kiiritamise ioniseeriva kiirgusega, et saavutada minimaalne neeldumisdoos 1 kGy kogu puidu ulatuses,
  või |
| --- | --- |

d)

on läbinud asjakohase kiiritamise ioniseeriva kiirgusega, et saavutada minimaalne neeldumisdoos 1 kGy kogu puidu ulatuses,

või

| e) | on kooreta ja selle suurim läbimõõt ei ole üle 20 cm ning on läbinud fumigeerimise sulfurüülfluoriidiga vastavalt asjakohastele rahvusvahelisele fütosanitaarmeetmete standardile. |
| --- | --- |

e)

on kooreta ja selle suurim läbimõõt ei ole üle 20 cm ning on läbinud fumigeerimise sulfurüülfluoriidiga vastavalt asjakohastele rahvusvahelisele fütosanitaarmeetmete standardile.

108.

Täielikult või osaliselt perekondadest ja liikidestDebregeasia hypoleuca (Hochst. ex Steud.) Wedd., Ficus L., Maclura pomífera (Raf.) C.K.Schneid., Malus domestica ( Suckow) Borkh., Morus L., Populus L., Prunus spp., Pyrus spp. ja Salix L. saadud puit pilbaste ja puidujäätmetena

Debregeasia hypoleuca

Ficus

Maclura pomífera

Malus domestica

, Morus

Populus

Prunus

Pyrus

Salix

ex 4401 22 90

ex 4401 40 90

Afganistan, Bahrein, Bangladesh, Bhutan, Brunei, Kambodža, Hiina, India, Indoneesia, Iraan, Iraak, Jaapan, Jordaania, Kasahstan, Kuveit, Kõrgõzstan, Laos, Liibanon, Malaisia, Maldiivid, Mongoolia, Myanmar/Birma, Nepal, Põhja-Korea, Omaan, Pakistan, Filipiinid, Katar, Venemaa (ainult järgmised osad: Kaug-Ida föderaalringkond (Dalnevostochny federalny okrug), Siberi föderaalpiirkond (Sibirsky federalny okrug) ja Uurali föderaalringkond (Uralsky federalny okrug)), Saudi Araabia, Singapur, Lõuna-Korea, Sri Lanka, Süüria, Tadžikistan, Tai, Ida-Timor, Türkmenistan, Araabia Ühendemiraadid, Usbekistan, Vietnam ja Jeemen

Ametlik kinnitus, et puit

| a) | on pärit riigist, mis on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega tunnistatud vabaks taimekahjustajast Apriona cinerea Chevrolat,
  või |
| --- | --- |

a)

on pärit riigist, mis on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega tunnistatud vabaks taimekahjustajast Apriona cinerea Chevrolat,

Apriona cinerea

või

| b) | on pärit piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Apriona cinerea Chevrolat. Piirkonna nimi tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,
  või |
| --- | --- |

b)

on pärit piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Apriona cinerea Chevrolat. Piirkonna nimi tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,

Apriona cinerea

või

| c) | on tükeldatud kuni 2,5 cm paksuse ja laiusega tükkideks
  või |
| --- | --- |

c)

on tükeldatud kuni 2,5 cm paksuse ja laiusega tükkideks

või

| d) | on läbinud asjakohase kuumtöötluse miinimumtemperatuuril 56 °C vähemalt 30 järjestikuse minuti jooksul kogu puidu läbilõike ulatuses ning see tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile. |
| --- | --- |

d)

on läbinud asjakohase kuumtöötluse miinimumtemperatuuril 56 °C vähemalt 30 järjestikuse minuti jooksul kogu puidu läbilõike ulatuses ning see tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile.

109.

Perekondade Acer L., Betula L., Elaeagnus L., Fraxinus L., Gleditsia L., Juglans L., Malus Mill., Morus L., Platanus L., Populus L., Prunus L., Pyrus L., Quercus L., Robinia L., Salix L., or Ulmus L. puit, muul kujul kui:

Acer

, Betula

, Elaeagnus

, Fraxinus

, Gleditsia

, Juglans

, Malus

, Morus

, Platanus

, Populus

, Prunus

, Pyrus

, Quercus

, Robinia

, Salix

Ulmus

| — | täielikult või osaliselt kõnealustest puudest saadud pilpad, tükikesed, saepuru, laastud, puidujäätmed ja -jäägid; |
| --- | --- |

—

täielikult või osaliselt kõnealustest puudest saadud pilpad, tükikesed, saepuru, laastud, puidujäätmed ja -jäägid;

| — | puidust pakkematerjal pakkekarpide, -kastide, latt- ja korvpakendite, pakketrumlite ja muude samalaadsete pakenditena; puitalused, äärtega puitalused ja muud kaubaalused, kaubaaluste puidust ääred, pakkimispuit, olenemata sellest, kas seda tegelikult kasutatakse mitmesuguste kaupade veol, v.a puidusaadetiste koostamiseks kasutatud puitpakend, mis on valmistatud sama liiki ja kvaliteediga puidust, kui on saadetises, ja vastab samadele liidu fütosanitaarnõuetele kui saadetises olev puit,
  kuid kaasa arvatud puit, millel ei ole säilinud looduslikku kumerat pinda. |
| --- | --- |

—

puidust pakkematerjal pakkekarpide, -kastide, latt- ja korvpakendite, pakketrumlite ja muude samalaadsete pakenditena; puitalused, äärtega puitalused ja muud kaubaalused, kaubaaluste puidust ääred, pakkimispuit, olenemata sellest, kas seda tegelikult kasutatakse mitmesuguste kaupade veol, v.a puidusaadetiste koostamiseks kasutatud puitpakend, mis on valmistatud sama liiki ja kvaliteediga puidust, kui on saadetises, ja vastab samadele liidu fütosanitaarnõuetele kui saadetises olev puit,

kuid kaasa arvatud puit, millel ei ole säilinud looduslikku kumerat pinda.

ex 4401 12 00

ex 4403 12 00

4403 91 00

4403 95 10

4403 95 90

4403 96 00

4403 97 00

ex 4403 99 00

ex 4404 20 00

ex 4406 12 00

ex 4406 92 00

4407 91 15

4407 91 31

4407 91 39

4407 91 90

4407 93 10

4407 93 91

4407 93 99

4407 94 10

4407 94 91

4407 94 99

4407 95 10

4407 95 91

4407 95 99

4407 96 10

4407 96 91

4407 96 99

4407 97 10

4407 97 91

4407 97 99

ex 4407 99 27

ex 4407 99 40

ex 4407 99 90

ex 4408 90 15

ex 4408 90 35

ex 4408 90 85

ex 4408 90 95

ex 4409 29 91

ex 4409 29 99

ex 4416 00 00

ex 9406 10 00

Afganistan, India,

Iraan, Kõrgõzstan, Pakistan, Tadžikistan, Türkmenistan ja Usbekistan

Ametlik kinnitus, et puit

| a) | on pärit piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Trirachys sartus Solsky. Piirkonna nimi tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,
  või |
| --- | --- |

a)

on pärit piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Trirachys sartus Solsky. Piirkonna nimi tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,

Trirachys sartus

või

| b) | on läbinud asjakohase kuumtöötluse miinimumtemperatuuril 56 °C vähemalt 30 järjestikuse minuti jooksul kogu puidu läbilõike ulatuses ning see tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,
  või |
| --- | --- |

b)

on läbinud asjakohase kuumtöötluse miinimumtemperatuuril 56 °C vähemalt 30 järjestikuse minuti jooksul kogu puidu läbilõike ulatuses ning see tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,

või

| c) | on läbinud kiiritamise ioniseeriva kiirgusega ja saanud minimaalse neeldumisdoosi 1 kGy kogu puidu ulatuses
  või |
| --- | --- |

c)

on läbinud kiiritamise ioniseeriva kiirgusega ja saanud minimaalse neeldumisdoosi 1 kGy kogu puidu ulatuses

või

| d) | on kooreta ja selle suurim läbimõõt ei ole üle 20 cm ning on läbinud fumigeerimise sulfurüülfluoriidiga vastavalt asjakohastele rahvusvahelisele fütosanitaarmeetmete standardile. |
| --- | --- |

d)

on kooreta ja selle suurim läbimõõt ei ole üle 20 cm ning on läbinud fumigeerimise sulfurüülfluoriidiga vastavalt asjakohastele rahvusvahelisele fütosanitaarmeetmete standardile.

110.

Täielikult või osaliselt perekondadest Acer L., Betula L., Elaeagnus L., Fraxinus L., Gleditsia L., Juglans L., Malus Mill., Morus L., Platanus L., Populus L., Prunus L., Pyrus L., Quercus L., Robinia L., Salix L., or Ulmus L. saadud puit pilbaste, tükikeste, laastude, puidujäätmete ja -jääkidena

Acer

, Betula

, Elaeagnus

, Fraxinus

, Gleditsia

, Juglans

, Malus

, Morus

, Platanus

, Populus

, Prunus

, Pyrus

, Quercus

, Robinia

, Salix

Ulmus

ex 4401 22 90

ex 4401 40 90

Afganistan, India,

Iraan, Kõrgõzstan, Pakistan, Tadžikistan, Türkmenistan ja Usbekistan

Ametlik kinnitus, et puit

| a) | on pärit piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Trirachys sartus Solsky. Piirkonna nimi tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,
  või |
| --- | --- |

a)

on pärit piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Trirachys sartus Solsky. Piirkonna nimi tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,

Trirachys sartus

või

| b) | on tükeldatud kuni 2,5 cm paksuse ja laiusega tükkideks
  või |
| --- | --- |

b)

on tükeldatud kuni 2,5 cm paksuse ja laiusega tükkideks

või

| c) | on läbinud asjakohase kuumtöötluse miinimumtemperatuuril 56 °C vähemalt 30 järjestikuse minuti jooksul kogu puidu läbilõike ulatuses ning see tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile. |
| --- | --- |

c)

on läbinud asjakohase kuumtöötluse miinimumtemperatuuril 56 °C vähemalt 30 järjestikuse minuti jooksul kogu puidu läbilõike ulatuses ning see tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile.

111.

Liikide Acer macrophyllum Pursh, Aesculus californica (Spach) Nutt., Lithocarpus densiflorus (Hook. & Arn.) puit, muul kujul kui:

Acer macrophyllum

Aesculus californica

Lithocarpus densiflorus

| — | puidust pakkematerjal pakkekarpide, -kastide, latt- ja korvpakendite, pakketrumlite ja muude samalaadsete pakenditena; puitalused, äärtega puitalused ja muud kaubaalused, kaubaaluste puidust ääred, pakkimispuit, olenemata sellest, kas seda tegelikult kasutatakse mitmesuguste kaupade veol, v.a puidusaadetiste koostamiseks kasutatud puitpakend, mis on valmistatud sama liiki ja kvaliteediga puidust, kui on saadetises, ja vastab samadele liidu fütosanitaarnõuetele kui saadetises olev puit, kuid kaasa arvatud puit, millel ei ole säilinud looduslikku kumerat pinda. |
| --- | --- |

—

puidust pakkematerjal pakkekarpide, -kastide, latt- ja korvpakendite, pakketrumlite ja muude samalaadsete pakenditena; puitalused, äärtega puitalused ja muud kaubaalused, kaubaaluste puidust ääred, pakkimispuit, olenemata sellest, kas seda tegelikult kasutatakse mitmesuguste kaupade veol, v.a puidusaadetiste koostamiseks kasutatud puitpakend, mis on valmistatud sama liiki ja kvaliteediga puidust, kui on saadetises, ja vastab samadele liidu fütosanitaarnõuetele kui saadetises olev puit, kuid kaasa arvatud puit, millel ei ole säilinud looduslikku kumerat pinda.

ex 4401 11 00

ex 4401 12 00

ex 4401 21 00

ex 4401 22 90

ex 4401 40 90

ex 4403 11 00

ex 4403 12 00

4403 91 00

ex 4403 99 00

ex 4404 20 00

ex 4406 12 00

ex 4406 92 00

4407 91 15

4407 91 31

4407 91 39

4407 91 90

4407 93 10

4407 93 91

4407 93 99

ex 4407 99 27

ex 4407 99 40

ex 4407 99 90

ex 4408 90 15

ex 4408 90 35

ex 4408 90 85

ex 4408 90 95

ex 4409 29 91

ex 4409 29 99

ex 4416 00 00

ex 9406 10 00

Kanada, Ühendkuningriik (3), Ameerika Ühendriigid, Vietnam

3

Ametlik kinnitus, et puit

| a) | on pärit piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Phytophthora ramorum (mitte-ELi isolaadid) Werres, De Cock & Man in 't Veld. Piirkonna nimi tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,
  või |
| --- | --- |

a)

on pärit piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Phytophthora ramorum (mitte-ELi isolaadid) Werres, De Cock & Man in 't Veld. Piirkonna nimi tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,

Phytophthora ramorum

või

| b) | on kooritud ja






  i) | on kumera pinna täielikuks eemaldamiseks kanditud
  või |
| --- | --- | --- |

b)

on kooritud ja

i)

on kumera pinna täielikuks eemaldamiseks kanditud

või

| ii) | puidu niiskusesisaldus ei ületa 20 % kuivaine massist
  või |
| --- | --- |

ii)

puidu niiskusesisaldus ei ületa 20 % kuivaine massist

või

| iii) | puit on desinfitseeritud asjakohase kuuma õhu või kuuma veega töötlemisega |
| --- | --- |

iii)

puit on desinfitseeritud asjakohase kuuma õhu või kuuma veega töötlemisega

või

| c) | on saetud puidu (puukoorejääkidega või ilma) puhul asjakohase aja jooksul ja asjakohasel temperatuuril kuivatis kuivatatud kuni niiskusesisalduseni alla 20 % kuivaine massist ning puidul või puidu pakendil (olenevalt kasutusviisist) on märge „Kiln-dried“, „KD“ või muu rahvusvaheliselt tunnustatud märge. |
| --- | --- |

c)

on saetud puidu (puukoorejääkidega või ilma) puhul asjakohase aja jooksul ja asjakohasel temperatuuril kuivatis kuivatatud kuni niiskusesisalduseni alla 20 % kuivaine massist ning puidul või puidu pakendil (olenevalt kasutusviisist) on märge „Kiln-dried“, „KD“ või muu rahvusvaheliselt tunnustatud märge.

112.

Perekondade Castanea Mill., Castanopsis (D. Don) Spach jaQuercus L. puit, muul kujul kui:

Castanea

, Castanopsis

Quercus

| — | täielikult või osaliselt kõnealustest taimedest saadud pilpad, saepuru ja laastud; |
| --- | --- |

—

täielikult või osaliselt kõnealustest taimedest saadud pilpad, saepuru ja laastud;

| — | puidust pakkematerjal pakkekarpide, -kastide, latt- ja korvpakendite, pakketrumlite ja muude samalaadsete pakenditena; puitalused, äärtega puitalused ja muud kaubaalused, kaubaaluste puidust ääred, pakkimispuit, olenemata sellest, kas seda tegelikult kasutatakse mitmesuguste kaupade veol, v.a puidusaadetiste koostamiseks kasutatud puitpakend, mis on valmistatud sama liiki ja kvaliteediga puidust, kui on saadetises, ja vastab samadele liidu fütosanitaarnõuetele kui saadetises olev puit, kuid kaasa arvatud puit, millel ei ole säilinud looduslikku kumerat pinda. |
| --- | --- |

—

puidust pakkematerjal pakkekarpide, -kastide, latt- ja korvpakendite, pakketrumlite ja muude samalaadsete pakenditena; puitalused, äärtega puitalused ja muud kaubaalused, kaubaaluste puidust ääred, pakkimispuit, olenemata sellest, kas seda tegelikult kasutatakse mitmesuguste kaupade veol, v.a puidusaadetiste koostamiseks kasutatud puitpakend, mis on valmistatud sama liiki ja kvaliteediga puidust, kui on saadetises, ja vastab samadele liidu fütosanitaarnõuetele kui saadetises olev puit, kuid kaasa arvatud puit, millel ei ole säilinud looduslikku kumerat pinda.

ex 4401 12 00

ex 4401 40 90

ex 4403 12 00

4403 91 00

ex 4403 99 00

ex 4404 20 00

ex 4406 12 00

ex 4406 92 00

4407 91 15

4407 91 31

4407 91 39

4407 91 90

ex 4407 99 27

ex 4407 99 40

ex 4407 99 90

ex 4408 90 15

ex 4408 90 35

ex 4408 90 85

ex 4408 90 95

ex 4409 29 91

ex 4409 29 99

ex 4416 00 00

ex 9406 10 00

Hiina, Põhja-Korea, Lõuna-Korea, Venemaa, Taiwan ja Vietnam

Ametlik kinnitus, et puit

| a) | on pärit piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Massicus raddei (Blessig). Piirkonna nimi tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,
  või |
| --- | --- |

a)

on pärit piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Massicus raddei (Blessig). Piirkonna nimi tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,

Massicus raddei

või

| b) | on läbinud asjakohase kuumtöötluse miinimumtemperatuuril 56 °C vähemalt 30 järjestikuse minuti jooksul kogu puidu läbilõike ulatuses ning see tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile
  või |
| --- | --- |

b)

on läbinud asjakohase kuumtöötluse miinimumtemperatuuril 56 °C vähemalt 30 järjestikuse minuti jooksul kogu puidu läbilõike ulatuses ning see tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile

või

| c) | on läbinud asjakohase kiiritamise ioniseeriva kiirgusega, et saavutada minimaalne neeldumisdoos 1 kGy kogu puidu ulatuses
  või |
| --- | --- |

c)

on läbinud asjakohase kiiritamise ioniseeriva kiirgusega, et saavutada minimaalne neeldumisdoos 1 kGy kogu puidu ulatuses

või

| d) | on kooreta ja selle suurim läbimõõt ei ole üle 20 cm ning on läbinud fumigeerimise sulfurüülfluoriidiga vastavalt asjakohastele rahvusvahelisele fütosanitaarmeetmete standardile. |
| --- | --- |

d)

on kooreta ja selle suurim läbimõõt ei ole üle 20 cm ning on läbinud fumigeerimise sulfurüülfluoriidiga vastavalt asjakohastele rahvusvahelisele fütosanitaarmeetmete standardile.

113.

Täielikult või osaliselt perekondadest Castanea Mill., Castaniopsis (D. Don) Spach ja Quercus L. saadud puit pilbastena

Castanea

, Castaniopsis

Quercus

ex 4401 22 90

Hiina, Põhja-Korea, Lõuna-Korea, Venemaa, Taiwan ja Vietnam

Ametlik kinnitus, et puit

| a) | on pärit piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Massicus raddei (Blessig). Piirkonna nimi tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,
  või |
| --- | --- |

a)

on pärit piirkonnast, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Massicus raddei (Blessig). Piirkonna nimi tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile,

Massicus raddei

või

| b) | on tükeldatud kuni 2,5 cm paksuse ja laiusega tükkideks
  või |
| --- | --- |

b)

on tükeldatud kuni 2,5 cm paksuse ja laiusega tükkideks

või

| c) | on läbinud asjakohase kuumtöötluse miinimumtemperatuuril 56 °C vähemalt 30 järjestikuse minuti jooksul kogu pilbaste läbilõike ulatuses ning see tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile. |
| --- | --- |

c)

on läbinud asjakohase kuumtöötluse miinimumtemperatuuril 56 °C vähemalt 30 järjestikuse minuti jooksul kogu pilbaste läbilõike ulatuses ning see tuleb märkida fütosanitaarsertifikaadile.

| 7) | VIII lisa muudetakse järgmiselt:






  (a) | punktide 2 ja 3 vahele lisatakse järgmine punkt:







  „2.1. | Istutamiseks ettenähtud taimed koos kasvusubstraadiga, v.a koekultuurist saadud taimed ja veetaimed | Ametlik kinnitus, et taimed






  a) | on pärit piirkonnast, mille pädev asutus on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Popillia japonica Newman,
  või |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

7)

VIII lisa muudetakse järgmiselt:

(a)

punktide 2 ja 3 vahele lisatakse järgmine punkt:

„2.1.

Istutamiseks ettenähtud taimed koos kasvusubstraadiga, v.a koekultuurist saadud taimed ja veetaimed

Ametlik kinnitus, et taimed

a)

on pärit piirkonnast, mille pädev asutus on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Popillia japonica Newman,

Popillia japonica

või

| b) | on kasvanud tootmiskohas, mis on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega tunnistatud vabaks taimekahjustajast Popillia japonica Newman:






  i) | mida on taimekahjustaja Popillia japonica Newman avastamiseks asjakohasel ajal ametlikult kontrollitud igal aastal ja vähemalt korra kuus kolme kuu jooksul enne vedu, et leida märke kõnealuse taimekahjustaja esinemisest, kontrollides vähemalt visuaalselt kõiki taimi, sealhulgas umbrohtu, ning võttes proove taimede kasvusubstraadist,
  ja |
| --- | --- | --- |

b)

on kasvanud tootmiskohas, mis on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega tunnistatud vabaks taimekahjustajast Popillia japonica Newman:

Popillia japonica

i)

mida on taimekahjustaja Popillia japonica Newman avastamiseks asjakohasel ajal ametlikult kontrollitud igal aastal ja vähemalt korra kuus kolme kuu jooksul enne vedu, et leida märke kõnealuse taimekahjustaja esinemisest, kontrollides vähemalt visuaalselt kõiki taimi, sealhulgas umbrohtu, ning võttes proove taimede kasvusubstraadist,

Popillia japonica

ja

| ii) | mis on ümbritsetud vähemalt 100 m laiuse puhvertsooniga, kus igal aastal asjakohasel ajal tehtud ametlikud vaatlused on kinnitanud taimekahjustaja Popillia japonica Newman puudumist,
  ja |
| --- | --- |

ii)

mis on ümbritsetud vähemalt 100 m laiuse puhvertsooniga, kus igal aastal asjakohasel ajal tehtud ametlikud vaatlused on kinnitanud taimekahjustaja Popillia japonica Newman puudumist,

Popillia japonica

ja

| iii) | enne vedu on taimi ja nende kasvusubstraati ametlikult kontrollitud, mis hõlmab proovi võtmist kasvusubstraadist, ning need on tunnistanud vabaks taimekahjustajast Popillia japonica Newman,
  ja |
| --- | --- |

iii)

enne vedu on taimi ja nende kasvusubstraati ametlikult kontrollitud, mis hõlmab proovi võtmist kasvusubstraadist, ning need on tunnistanud vabaks taimekahjustajast Popillia japonica Newman,

Popillia japonica

ja

| iv) | taimi






  — | on käideldud ja pakendatud või transporditud viisil, millega välditakse nende saastumist taimekahjustajaga Popillia japonica Newman pärast tootmiskohast väljavedu,
  või |
| --- | --- | --- |

iv)

taimi

—

on käideldud ja pakendatud või transporditud viisil, millega välditakse nende saastumist taimekahjustajaga Popillia japonica Newman pärast tootmiskohast väljavedu,

Popillia japonica

või

| — | on veetud väljaspool taimekahjustaja Popillia japonica Newman lendlusaega, |
| --- | --- |

—

on veetud väljaspool taimekahjustaja Popillia japonica Newman lendlusaega,

Popillia japonica

või

| c) | on kogu oma eluaja kasvatatud tootmisüksuses, mis on füüsiliselt kaitstud Popillia japonica Newman sissetoomise eest, ning taimi






  — | on käideldud ja pakendatud või transporditud viisil, millega välditakse nende saastumist taimekahjustajaga Popilllia japonica Newman pärast tootmisüksusest väljavedu,
  või |
| --- | --- | --- |

c)

on kogu oma eluaja kasvatatud tootmisüksuses, mis on füüsiliselt kaitstud Popillia japonica Newman sissetoomise eest, ning taimi

Popillia japonica

—

on käideldud ja pakendatud või transporditud viisil, millega välditakse nende saastumist taimekahjustajaga Popilllia japonica Newman pärast tootmisüksusest väljavedu,

Popilllia japonica

või

| — | on veetud väljaspool taimekahjustaja Popillia japonica Newman lendlusaega, |
| --- | --- |

—

on veetud väljaspool taimekahjustaja Popillia japonica Newman lendlusaega,

Popillia japonica

või

| d) | on kogu oma eluaja kasvatatud tootmisüksuses,






  i) | mis on pädeva asutuse poolt spetsiaalselt heaks kiidetud taimekahjustajast Popillia japonica Newman vabade taimede tootmiseks
  ja |
| --- | --- | --- |

d)

on kogu oma eluaja kasvatatud tootmisüksuses,

i)

mis on pädeva asutuse poolt spetsiaalselt heaks kiidetud taimekahjustajast Popillia japonica Newman vabade taimede tootmiseks

Popillia japonica

ja

| ii) | kus kasvusubstraati on asjakohaste mehaaniliste meetmete või muude töötluste abil hoitud vabana taimekahjustajast Popillia japonica Newman
  ja |
| --- | --- |

ii)

kus kasvusubstraati on asjakohaste mehaaniliste meetmete või muude töötluste abil hoitud vabana taimekahjustajast Popillia japonica Newman

Popillia japonica

ja

| iii) | kus taimede puhul on kasutatud asjakohaseid meetmeid, et tagada taimekahjustaja Popillia japonica Newman puudumine,
  ja |
| --- | --- |

iii)

kus taimede puhul on kasutatud asjakohaseid meetmeid, et tagada taimekahjustaja Popillia japonica Newman puudumine,

Popillia japonica

ja

| iv) | enne vedu on taimi ja nende kasvusubstraati ametlikult kontrollitud, võttes sealhulgas proovi kasvusubstraadist, ning need on tunnistanud vabaks taimekahjustajast Popillia japonica Newman,
  ja |
| --- | --- |

iv)

enne vedu on taimi ja nende kasvusubstraati ametlikult kontrollitud, võttes sealhulgas proovi kasvusubstraadist, ning need on tunnistanud vabaks taimekahjustajast Popillia japonica Newman,

Popillia japonica

ja

| v) | taimi






  — | on käideldud ja pakendatud või transporditud viisil, millega välditakse nende saastumist taimekahjustajaga Popillia japonica Newman pärast tootmisüksusest väljavedu,
  või |
| --- | --- | --- |

v)

taimi

—

on käideldud ja pakendatud või transporditud viisil, millega välditakse nende saastumist taimekahjustajaga Popillia japonica Newman pärast tootmisüksusest väljavedu,

Popillia japonica

või

| — | on veetud väljaspool taimekahjustaja Popillia japonica Newman lendlusaega.“; |
| --- | --- |

—

on veetud väljaspool taimekahjustaja Popillia japonica Newman lendlusaega.“;

Popillia japonica

| (b) | punkt 4 asendatakse järgmisega:







  „4. | Perekonna Solanum L. võsundeid või mugulaid moodustavate liikide või nende hübriidide istutamiseks ettenähtud taimed, v.a sellised liigi Solanum tuberosum L. mugulad, mida on nimetatud punktis 5, 6, 7, 8 või 9, ning v.a kultuuride säilitusmaterjal, mida hoitakse geenipankades või geneetilistes kollektsioonides, ja v.a punktis 21 nimetatud liigi Solanum tuberosum L. seeme | Ametlik kinnitus, et taimi on hoitud karantiini tingimustes ja need on tunnistatud laboratoorse kontrolli põhjal vabaks liidu karantiinsetest taimekahjustajatest.
  Laboratoorset kontrolli






  a) | teevad asjaomase pädeva asutuse järelevalve all nimetatud asutuse või mõne muu ametlikult heakskiidetud asutuse töötajad, kes on saanud teadusalase väljaõppe; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(b)

punkt 4 asendatakse järgmisega:

„4.

Perekonna Solanum L. võsundeid või mugulaid moodustavate liikide või nende hübriidide istutamiseks ettenähtud taimed, v.a sellised liigi Solanum tuberosum L. mugulad, mida on nimetatud punktis 5, 6, 7, 8 või 9, ning v.a kultuuride säilitusmaterjal, mida hoitakse geenipankades või geneetilistes kollektsioonides, ja v.a punktis 21 nimetatud liigi Solanum tuberosum L. seeme

Solanum

Solanum tuberosum

Solanum tuberosum

Ametlik kinnitus, et taimi on hoitud karantiini tingimustes ja need on tunnistatud laboratoorse kontrolli põhjal vabaks liidu karantiinsetest taimekahjustajatest.

Laboratoorset kontrolli

a)

teevad asjaomase pädeva asutuse järelevalve all nimetatud asutuse või mõne muu ametlikult heakskiidetud asutuse töötajad, kes on saanud teadusalase väljaõppe;

| b) | tehakse kohas, mis on varustatud asjakohaste seadmetega, et isoleerida liidu karantiinsed taimekahjustajad ning säilitada materjali, sh indikaatortaimi viisil, mis välistab liidu karantiinsete taimekahjustajate leviku ohu; |
| --- | --- |

b)

tehakse kohas, mis on varustatud asjakohaste seadmetega, et isoleerida liidu karantiinsed taimekahjustajad ning säilitada materjali, sh indikaatortaimi viisil, mis välistab liidu karantiinsete taimekahjustajate leviku ohu;

| c) | tehakse iga materjaliühiku puhul:






  i) | kindlate ajavahemike järel visuaalse kontrolli abil, võttes arvesse materjali liiki ja selle kasvufaasi kontrolliprogrammi jooksul, vähemalt ühe täieliku kasvuperioodi vältel kõigi liidu karantiinsete taimekahjustajate põhjustatud sümptomite suhtes; |
| --- | --- | --- |

c)

tehakse iga materjaliühiku puhul:

i)

kindlate ajavahemike järel visuaalse kontrolli abil, võttes arvesse materjali liiki ja selle kasvufaasi kontrolliprogrammi jooksul, vähemalt ühe täieliku kasvuperioodi vältel kõigi liidu karantiinsete taimekahjustajate põhjustatud sümptomite suhtes;

| ii) | laboratoorse kontrolli abil kõikide kartulite puhul vähemalt järgmiste suhtes:






  — | Andean potato latent virus, |
| --- | --- | --- |

ii)

laboratoorse kontrolli abil kõikide kartulite puhul vähemalt järgmiste suhtes:

—

Andean potato latent virus,

| — | Andean potato mottle virus, |
| --- | --- |

—

Andean potato mottle virus,

| — | Potato black ringspot virus, |
| --- | --- |

—

Potato black ringspot virus,

| — | kartuliviirus T,






  — | kartuliviiruste S ja X mitte-ELi isolaadid ning kartuli keerdlehisuse viirus, |
| --- | --- | --- |

—

kartuliviirus T,

—

kartuliviiruste S ja X mitte-ELi isolaadid ning kartuli keerdlehisuse viirus,

| — | Clavibacter sepedonicus (Spieckermann & Kottho) Nouioui et al., |
| --- | --- |

—

Clavibacter sepedonicus (Spieckermann & Kottho) Nouioui et al.,

Clavibacter sepedonicus

et al.

| — | Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. emend. Safni et al.; Ralstonia pseudosolanacearum Safni et al., Ralstonia syzigii subsp. celebensis Safni et al. ja Ralstonia syzigii subsp. indonesiensis Safni et al.; |
| --- | --- |

—

Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. emend. Safni et al.; Ralstonia pseudosolanacearum Safni et al., Ralstonia syzigii subsp. celebensis Safni et al. ja Ralstonia syzigii subsp. indonesiensis Safni et al.;

Ralstonia solanacearum

et al.

et al.

Ralstonia pseudosolanacearum

et al.

Ralstonia syzigii

celebensis

et al.

Ralstonia syzigii

indonesiensis

et al.

| iii) | liigi Solanum tuberosum L. mugulate puhul, v.a punktis 21 nimetatud, vähemalt kõikide eespool loetletud viiruste ja viroidide suhtes, v.a viirus Andean potato mottle virus ning kartuliviiruste S ja X mitte-ELi isolaadid ning kartuli keerdlehisuse viirus; |
| --- | --- |

iii)

liigi Solanum tuberosum L. mugulate puhul, v.a punktis 21 nimetatud, vähemalt kõikide eespool loetletud viiruste ja viroidide suhtes, v.a viirus Andean potato mottle virus ning kartuliviiruste S ja X mitte-ELi isolaadid ning kartuli keerdlehisuse viirus;

Solanum tuberosum

| d) | tehakse nii, et see hõlmab ka asjakohast kontrolli kõikide visuaalse vaatluse käigus täheldatud sümptomite suhtes, et teha kindlaks neid sümptomeid põhjustavad liidu karantiinsed taimekahjustajad.“; |
| --- | --- |

d)

tehakse nii, et see hõlmab ka asjakohast kontrolli kõikide visuaalse vaatluse käigus täheldatud sümptomite suhtes, et teha kindlaks neid sümptomeid põhjustavad liidu karantiinsed taimekahjustajad.“;

| (c) | punktide 17 ja 18 vahele lisatakse järgmine punkt:







  „17.1. | Perekondade ja liikide Diospyros kaki L., Ficus carica L., Hedera helix L., Laurus nobilis L., Magnolia L., Malus Mill., Melia L., Mespilus germanica L., Parthenocissus Planch., Prunus L., Psidium guajava L., Punica granatum L., Pyracantha M. Roem., Pyrus L., Rosa L. istutamiseks ettenähtud taimed, v.a seeme, õietolm ja koekultuurist saadud taimed | Ametlik kinnitus, et taimed






  a) | on pärit piirkonnast, mille pädev asutus on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Aleurocanthus spiniferus (Quaintance),
  või |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(c)

punktide 17 ja 18 vahele lisatakse järgmine punkt:

„17.1.

Perekondade ja liikide Diospyros kaki L., Ficus carica L., Hedera helix L., Laurus nobilis L., Magnolia L., Malus Mill., Melia L., Mespilus germanica L., Parthenocissus Planch., Prunus L., Psidium guajava L., Punica granatum L., Pyracantha M. Roem., Pyrus L., Rosa L. istutamiseks ettenähtud taimed, v.a seeme, õietolm ja koekultuurist saadud taimed

Diospyros kaki

Ficus carica

Hedera helix

Laurus nobilis

Magnolia

Malus

Melia

Mespilus germanica

Parthenocissus

Prunus

Psidium guajava

Punica granatum

Pyracantha

Pyrus

Rosa

Ametlik kinnitus, et taimed

a)

on pärit piirkonnast, mille pädev asutus on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Aleurocanthus spiniferus (Quaintance),

Aleurocanthus spiniferus

või

| b) | on kasvanud tootmiskohas, mis on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega tunnistatud vabaks taimekahjustajast Aleurocanthus spiniferus (Quaintance) ning taimi on käideldud ja pakendatud viisil, millega välditakse nende saastumist pärast tootmiskohast väljaviimist,
  või |
| --- | --- |

b)

on kasvanud tootmiskohas, mis on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega tunnistatud vabaks taimekahjustajast Aleurocanthus spiniferus (Quaintance) ning taimi on käideldud ja pakendatud viisil, millega välditakse nende saastumist pärast tootmiskohast väljaviimist,

Aleurocanthus spiniferus

või

| c) | on läbinud tõhusa töötluse, et tagada taimekahjustaja Aleurocanthus spiniferus (Quaintance) puudumine, ja taimed on enne vedu tunnistatud vabaks kõnealusest taimekahjustajast.“; |
| --- | --- |

c)

on läbinud tõhusa töötluse, et tagada taimekahjustaja Aleurocanthus spiniferus (Quaintance) puudumine, ja taimed on enne vedu tunnistatud vabaks kõnealusest taimekahjustajast.“;

Aleurocanthus spiniferus

| (d) | punktide 18 ja 19 vahele lisatakse järgmine punkt:







  „18.1. | Perekondade Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf. ja nende hübriididide istutamiseks ettenähtud taimed, v.a seeme, õietolm ja koekultuurist saadud taimed | Ametlik kinnitus, et taimed






  a) | on pärit piirkonnast, mille pädev asutus on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Toxoptera citricida (Kirkaldy),
  või |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(d)

punktide 18 ja 19 vahele lisatakse järgmine punkt:

„18.1.

Perekondade Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf. ja nende hübriididide istutamiseks ettenähtud taimed, v.a seeme, õietolm ja koekultuurist saadud taimed

Citrus

Fortunella

Poncirus

Ametlik kinnitus, et taimed

a)

on pärit piirkonnast, mille pädev asutus on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Toxoptera citricida (Kirkaldy),

Toxoptera citricida

või

| b) | on kasvanud tootmiskohas, mis on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega tunnistatud vabaks taimekahjustajast Toxoptera citricida (Kirkaldy) ning taimi on käideldud ja pakendatud viisil, millega välditakse nende saastumist pärast tootmiskohast väljaviimist.“; |
| --- | --- |

b)

on kasvanud tootmiskohas, mis on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega tunnistatud vabaks taimekahjustajast Toxoptera citricida (Kirkaldy) ning taimi on käideldud ja pakendatud viisil, millega välditakse nende saastumist pärast tootmiskohast väljaviimist.“;

Toxoptera citricida

| (e) | punkt 19 asendatakse järgmisega:







  „19. | Perekonna Vitis L. istutamiseks ettenähtud taimed, v.a seeme | Ametlik kinnitus, et istutamiseks ettenähtud taimed






  a) | on pärit piirkonnast, mis on teadaolevalt vaba fütoplasmast Grapevine flavescence dorée phytoplasma,
  või |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(e)

punkt 19 asendatakse järgmisega:

„19.

Perekonna Vitis L. istutamiseks ettenähtud taimed, v.a seeme

Vitis

Ametlik kinnitus, et istutamiseks ettenähtud taimed

a)

on pärit piirkonnast, mis on teadaolevalt vaba fütoplasmast Grapevine flavescence dorée phytoplasma,

või

| b) | on pärit tootmisüksusest, kus






  i) | ei ole viimase täieliku kasvuperioodi algusest alates täheldatud tootmisüksuses ega seda ümbritsevas tsoonis 20 m raadiuses perekonnal Vitis L. fütoplasma Grapevine flavescence dorée phytoplasma põhjustatud sümptomeid. Paljundamiseks kasutatud taimede puhul ei ole kahe viimase täieliku kasvuperioodi algusest alates täheldatud perekonnal Vitis L. pookokste tootmisüksuses ja seda ümbritsevas tsoonis 20 m raadiuses või pookealuste tootmisüksuses ja seda ümbritsevas tsoonis 40 m raadiuses fütoplasma Grapevine flavescence dorée phytoplasma põhjustatud sümptomeid, ning |
| --- | --- | --- |

b)

on pärit tootmisüksusest, kus

i)

ei ole viimase täieliku kasvuperioodi algusest alates täheldatud tootmisüksuses ega seda ümbritsevas tsoonis 20 m raadiuses perekonnal Vitis L. fütoplasma Grapevine flavescence dorée phytoplasma põhjustatud sümptomeid. Paljundamiseks kasutatud taimede puhul ei ole kahe viimase täieliku kasvuperioodi algusest alates täheldatud perekonnal Vitis L. pookokste tootmisüksuses ja seda ümbritsevas tsoonis 20 m raadiuses või pookealuste tootmisüksuses ja seda ümbritsevas tsoonis 40 m raadiuses fütoplasma Grapevine flavescence dorée phytoplasma põhjustatud sümptomeid, ning

Vitis

Vitis

| ii) | toimub siirutajate seire ja piirkondades, kus esineb siirutajaid, kasutatakse asjakohast töötlust taimekahjustaja Grapevine flavescence dorée phytoplasma siirutajate tõrjeks, ning |
| --- | --- |

ii)

toimub siirutajate seire ja piirkondades, kus esineb siirutajaid, kasutatakse asjakohast töötlust taimekahjustaja Grapevine flavescence dorée phytoplasma siirutajate tõrjeks, ning

| iii) | tootmisüksust ümbritsevas tsoonis 20 m raadiuses on perekonna Vitis L. mahajäetud taimed välja juuritud |
| --- | --- |

iii)

tootmisüksust ümbritsevas tsoonis 20 m raadiuses on perekonna Vitis L. mahajäetud taimed välja juuritud

Vitis

või

| c) | on läbinud kuuma veega töötlemise vastavalt rahvusvahelistele standarditele.“; |
| --- | --- |

c)

on läbinud kuuma veega töötlemise vastavalt rahvusvahelistele standarditele.“;

| (f) | punkt 25 asendatakse järgmisega:







  „25. | Perekondade Juglans L. ja Pterocarya Kunth puidust pakkematerjal pakkekarpide, -kastide, pakk-kastide, trumlite ja sarnaste pakendite, kaubaaluste, kõrgendustega kaubaaluste ja muude laadimislaudade, kaubaaluste kraede ja pakkimispuiduna olenemata sellest, kas seda tegelikult kasutatakse mitmesuguste kaupade transportimiseks, v.a toorpuit paksusega kuni 6 mm, töödeldud puit, mis on toodetud liimimise, kuumutamise ja pressimisega, ning puidusaadetiste toestamiseks kasutatud tugipuit, mis on valmistatud sama liiki ja sama kvaliteediga puidust, kui on saadetises, ja vastab samadele liidu fütosanitaarnõuetele kui saadetises olev puit. | Puidust pakkematerjal






  a) | on pärit piirkonnast, mille pädevad asutused on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Geosmithia morbida Kolarík, Freeland, Utley & Tisserat ja selle siirutajast Pityophthorus juglandis Blackman,
  või |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(f)

punkt 25 asendatakse järgmisega:

„25.

Perekondade Juglans L. ja Pterocarya Kunth puidust pakkematerjal pakkekarpide, -kastide, pakk-kastide, trumlite ja sarnaste pakendite, kaubaaluste, kõrgendustega kaubaaluste ja muude laadimislaudade, kaubaaluste kraede ja pakkimispuiduna olenemata sellest, kas seda tegelikult kasutatakse mitmesuguste kaupade transportimiseks, v.a toorpuit paksusega kuni 6 mm, töödeldud puit, mis on toodetud liimimise, kuumutamise ja pressimisega, ning puidusaadetiste toestamiseks kasutatud tugipuit, mis on valmistatud sama liiki ja sama kvaliteediga puidust, kui on saadetises, ja vastab samadele liidu fütosanitaarnõuetele kui saadetises olev puit.

Juglans

Pterocarya

Puidust pakkematerjal

a)

on pärit piirkonnast, mille pädevad asutused on kooskõlas fütosanitaarmeetmeid käsitlevate asjakohaste rahvusvaheliste standarditega deklareerinud vabaks taimekahjustajast Geosmithia morbida Kolarík, Freeland, Utley & Tisserat ja selle siirutajast Pityophthorus juglandis Blackman,

Geosmithia morbida

Pityophthorus juglandis

või

| b) | on valmistatud kooritud puidust, nagu see on määratletud FAO rahvusvahelise fütosanitaarmeetmete standardi nr 15 „Puidust pakkematerjali reguleerimine rahvusvahelises kaubanduses“ I lisas, ning i) see on läbinud ühe kõnealuse standardi I lisas heakskiidetud töötluse ja ii) sellel on kõnealuse rahvusvahelise standardi II lisa kohane märk, mis näitab, et puidust pakkematerjal on läbinud heakskiidetud fütosanitaartöötluse kooskõlas kõnealuse standardiga.“; |
| --- | --- |

b)

on valmistatud kooritud puidust, nagu see on määratletud FAO rahvusvahelise fütosanitaarmeetmete standardi nr 15 „Puidust pakkematerjali reguleerimine rahvusvahelises kaubanduses“ I lisas, ning i) see on läbinud ühe kõnealuse standardi I lisas heakskiidetud töötluse ja ii) sellel on kõnealuse rahvusvahelise standardi II lisa kohane märk, mis näitab, et puidust pakkematerjal on läbinud heakskiidetud fütosanitaartöötluse kooskõlas kõnealuse standardiga.“;

| (g) | lisatakse järgmised punktid:







  „26. | Perekondade ja liikide Chionanthus virginicus L., Fraxinus L., Juglans ailantifolia Carr., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch. ja Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc. taimed, v.a viljad ja seeme | Taimed on pärit piirkonnast, mis on teadaolevalt vaba taimekahjustajast Agrilus planipennis Fairmaire ja asub vähemalt 100 km kaugusel sellisest lähimast piirkonnast, kus taimekahjustaja Agrilus planipennis Fairmaire esinemine on ametlikult kinnitatud. |
| --- | --- | --- | --- |
| 27. | Perekondade ja liikide Chionanthus virginicus L., Fraxinus L., Juglans ailantifolia Carr., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch. ja Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc. puit, mis on pärit piirkonnast, mis asub vähemalt 100 km kaugusel sellisest lähimast piirkonnast, kus taimekahjustaja Agrilus planipennis Fairmaire esinemine on ametlikult kinnitatud, ning muul kujul kui:






  — | täielikult või osaliselt kõnealustest puudest saadud pilpad, tükikesed, saepuru, laastud, puidujäätmed ja -jäägid; |

(g)

lisatakse järgmised punktid:

„26.

Perekondade ja liikide Chionanthus virginicus L., Fraxinus L., Juglans ailantifolia Carr., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch. ja Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc. taimed, v.a viljad ja seeme

Chionanthus virginicus

Fraxinus

Juglans ailantifolia

Juglans mandshurica

Ulmus davidiana

Pterocarya rhoifolia

Taimed on pärit piirkonnast, mis on teadaolevalt vaba taimekahjustajast Agrilus planipennis Fairmaire ja asub vähemalt 100 km kaugusel sellisest lähimast piirkonnast, kus taimekahjustaja Agrilus planipennis Fairmaire esinemine on ametlikult kinnitatud.

Agrilus planipennis

Agrilus planipennis

27.

Perekondade ja liikide Chionanthus virginicus L., Fraxinus L., Juglans ailantifolia Carr., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch. ja Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc. puit, mis on pärit piirkonnast, mis asub vähemalt 100 km kaugusel sellisest lähimast piirkonnast, kus taimekahjustaja Agrilus planipennis Fairmaire esinemine on ametlikult kinnitatud, ning muul kujul kui:

Chionanthus virginicus

Fraxinus

Juglans ailantifolia

Juglans mandshurica

Ulmus davidiana

Pterocarya rhoifolia

Agrilus planipennis

—

täielikult või osaliselt kõnealustest puudest saadud pilpad, tükikesed, saepuru, laastud, puidujäätmed ja -jäägid;

| — | puidust pakkematerjal pakkekarpide, -kastide, latt- ja korvpakendite, pakketrumlite ja muude samalaadsete pakenditena; puitalused, äärtega puitalused ja muud kaubaalused, kaubaaluste puidust ääred, pakkimispuit, olenemata sellest, kas seda tegelikult kasutatakse mitmesuguste kaupade veol, v.a puidusaadetiste koostamiseks kasutatud puitpakend, mis on valmistatud sama liiki ja kvaliteediga puidust, kui on saadetises, ja vastab samadele liidu fütosanitaarnõuetele kui saadetises olev puit,
  kuid sealhulgas puit, millel ei ole säilinud looduslikku kumerat pinda, ning mööbel ja muud töötlemata puidust valmistatud tooted |
| --- | --- |

—

puidust pakkematerjal pakkekarpide, -kastide, latt- ja korvpakendite, pakketrumlite ja muude samalaadsete pakenditena; puitalused, äärtega puitalused ja muud kaubaalused, kaubaaluste puidust ääred, pakkimispuit, olenemata sellest, kas seda tegelikult kasutatakse mitmesuguste kaupade veol, v.a puidusaadetiste koostamiseks kasutatud puitpakend, mis on valmistatud sama liiki ja kvaliteediga puidust, kui on saadetises, ja vastab samadele liidu fütosanitaarnõuetele kui saadetises olev puit,

kuid sealhulgas puit, millel ei ole säilinud looduslikku kumerat pinda, ning mööbel ja muud töötlemata puidust valmistatud tooted

Ametlik kinnitus, et

| a) | koor ja vähemalt 2,5 cm välimisest maltspuidust on eemaldatud üksuses, mille on volitanud ja mille üle teostab järelevalvet riiklik taimekaitseorganisatsioon,
  või |
| --- | --- |

a)

koor ja vähemalt 2,5 cm välimisest maltspuidust on eemaldatud üksuses, mille on volitanud ja mille üle teostab järelevalvet riiklik taimekaitseorganisatsioon,

või

| b) | puit on läbinud kiiritamise ioniseeriva kiirgusega ja saanud minimaalse neeldumisdoosi 1 kGy kogu puidu ulatuses. |
| --- | --- |

b)

puit on läbinud kiiritamise ioniseeriva kiirgusega ja saanud minimaalse neeldumisdoosi 1 kGy kogu puidu ulatuses.

28.

Täielikult või osaliselt perekondadest ja liikidest Chionanthus virginicus L., Fraxinus L., Juglans ailantifolia Carr., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch. ja Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc. saadud puit pilbaste, tükikeste, saepuru, laastude ja puidujäätmete- ja jääkidena

Chionanthus virginicus

Fraxinus

Juglans ailantifolia

Juglans mandshurica

Ulmus davidiana

Pterocarya rhoifolia

Puit on pärit piirkonnast, mis on teadaolevalt vaba taimekahjustajast Agrilus planipennis Fairmaire ja asub vähemalt 100 km kaugusel sellisest lähimast piirkonnast, kus taimekahjustaja Agrilus planipennis Fairmaire esinemine on ametlikult kinnitatud.

Agrilus planipennis

Agrilus planipennis

29.

Perekondade ja liikide Chionanthus virginicus L., Fraxinus L., Juglans ailantifolia Carr., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch. ja Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc. eraldatud koor ja koorest valmistatud tooted

Chionanthus virginicus

Fraxinus

Juglans ailantifolia

Juglans mandshurica

Ulmus davidiana

Pterocarya rhoifolia

Koor on pärit piirkonnast, mis on teadaolevalt vaba taimekahjustajast Agrilus planipennis Fairmaire ja asub vähemalt 100 km kaugusel sellisest lähimast piirkonnast, kus taimekahjustaja Agrilus planipennis Fairmaire esinemine on ametlikult kinnitatud.“

Agrilus planipennis

Agrilus planipennis

| 8) | X lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punktide 3 ja 4 vahele lisatakse järgmine punkt:









  „3.1. | Istutamiseks ettenähtud rohttaimed, v.a sibulad, mugulsibulad, taimed sugukonnast Gramineae, risoomid, seeme ja mugulad | ex 0602 10 90
  0602 90 20
  ex 0602 90 30
  ex 0602 90 50
  ex 0602 90 70
  ex 0602 90 91
  ex 0602 90 99
  ex 0704 10 00
  ex 0704 90 10
  ex 0704 90 90
  ex 0705 11 00
  ex 0705 19 00
  ex 0705 21 00
  ex 0705 29 00
  ex 0706 90 10
  ex 0709 40 00
  ex 0709 99 10
  ex 0910 99 31
  ex 0910 99 33 | Ametlik kinnitus, et






  a) | taimed on pärit piirkonnast, mis on teadaolevalt vaba taimekahjustajatest Liriomyza bryoniae (Kaltenbach), Liriomyza huidobrensis (Blanchard) ja Liriomyza trifolii (Burgess),
  või |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

8)

X lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punktide 3 ja 4 vahele lisatakse järgmine punkt:

„3.1.

Istutamiseks ettenähtud rohttaimed, v.a sibulad, mugulsibulad, taimed sugukonnast Gramineae, risoomid, seeme ja mugulad

Gramineae

ex 0602 10 90

0602 90 20

ex 0602 90 30

ex 0602 90 50

ex 0602 90 70

ex 0602 90 91

ex 0602 90 99

ex 0704 10 00

ex 0704 90 10

ex 0704 90 90

ex 0705 11 00

ex 0705 19 00

ex 0705 21 00

ex 0705 29 00

ex 0706 90 10

ex 0709 40 00

ex 0709 99 10

ex 0910 99 31

ex 0910 99 33

Ametlik kinnitus, et

a)

taimed on pärit piirkonnast, mis on teadaolevalt vaba taimekahjustajatest Liriomyza bryoniae (Kaltenbach), Liriomyza huidobrensis (Blanchard) ja Liriomyza trifolii (Burgess),

Liriomyza bryoniae

Liriomyza huidobrensis

Liriomyza trifolii

või

| b) | tootmiskohas ei ole kolm kuud enne tootmiskohast väljavedu vähemalt kord kuus tehtud ametlike kontrollide käigus täheldatud märke taimekahjustajatest Liriomyza bryoniae (Kaltenbach), Liriomyza huidobrensis (Blanchard) ja Liriomyza trifolii (Burgess),
  või |
| --- | --- |

b)

tootmiskohas ei ole kolm kuud enne tootmiskohast väljavedu vähemalt kord kuus tehtud ametlike kontrollide käigus täheldatud märke taimekahjustajatest Liriomyza bryoniae (Kaltenbach), Liriomyza huidobrensis (Blanchard) ja Liriomyza trifolii (Burgess),

Liriomyza bryoniae

Liriomyza huidobrensis

Liriomyza trifolii

või

| c) | taimi on vahetult enne turustamist ametlikult kontrollitud ja need tunnistati vabaks taimekahjustajatest Liriomyza bryoniae (Kaltenbach),Liriomyza huidobrensis (Blanchard) ja Liriomyza trifolii (Burgess) ning taimedele on tehtud asjakohane töötlus kõnealuste taimekahjustajate vastu
  või |
| --- | --- |

c)

taimi on vahetult enne turustamist ametlikult kontrollitud ja need tunnistati vabaks taimekahjustajatest Liriomyza bryoniae (Kaltenbach),Liriomyza huidobrensis (Blanchard) ja Liriomyza trifolii (Burgess) ning taimedele on tehtud asjakohane töötlus kõnealuste taimekahjustajate vastu

Liriomyza bryoniae

Liriomyza huidobrensis

Liriomyza trifolii

või

| d) | taimed on saadud materjalist, mis on vaba taimekahjustajatest Liriomyza bryoniae (Kaltenbach), Liriomyza huidobrensis (Blanchard) ja Liriomyza trifolii (Burgess); on kasvatatud steriilses substraadis steriilsetes tingimustes, mis välistavad võimaluse saastuda taimekahjustajatega Liriomyza bryoniae (Kaltenbach),Liriomyza huidobrensis (Blanchard) ja Liriomyza trifolii (Burgess); ning taimi veetakse läbipaistvates konteinerites steriilsetes tingimustes. |
| --- | --- |

d)

taimed on saadud materjalist, mis on vaba taimekahjustajatest Liriomyza bryoniae (Kaltenbach), Liriomyza huidobrensis (Blanchard) ja Liriomyza trifolii (Burgess); on kasvatatud steriilses substraadis steriilsetes tingimustes, mis välistavad võimaluse saastuda taimekahjustajatega Liriomyza bryoniae (Kaltenbach),Liriomyza huidobrensis (Blanchard) ja Liriomyza trifolii (Burgess); ning taimi veetakse läbipaistvates konteinerites steriilsetes tingimustes.

Liriomyza bryoniae

Liriomyza huidobrensis

Liriomyza trifolii

Liriomyza bryoniae

Liriomyza huidobrensis

Liriomyza trifolii

| a) | Iirimaa |
| --- | --- |

a)

Iirimaa

| b) | Ühendkuningriik (Põhja-Iirimaa)“; |
| --- | --- |

b)

Ühendkuningriik (Põhja-Iirimaa)“;

| b) | punktis 4 asendatakse teises veerus kood 0706 90 30 koodiga 0706 90 10; |
| --- | --- |

b)

punktis 4 asendatakse teises veerus kood 0706 90 30 koodiga 0706 90 10;

| c) | punktis 14 jäetakse esimeses veerus välja sõnad „Ficus L.“; |
| --- | --- |

c)

punktis 14 jäetakse esimeses veerus välja sõnad „Ficus L.“;

Ficus

| d) | punktis 15 asendatakse kolmandas veerus sõnad „Gremmeniella abiedina“ sõnadega „Gremmeniella abietina“; |
| --- | --- |

d)

punktis 15 asendatakse kolmandas veerus sõnad „Gremmeniella abiedina“ sõnadega „Gremmeniella abietina“;

Gremmeniella abiedina

Gremmeniella abietina

| e) | punktides 22–28 jäetakse esimeses veerus välja sõnad „v.a viljad ja seeme“; |
| --- | --- |

e)

punktides 22–28 jäetakse esimeses veerus välja sõnad „v.a viljad ja seeme“;

| f) | punktide 31 ja 32 vahele lisatakse järgmine punkt:









  „31.1. | Lõikelilled ja lehtköögiviljad liigist Apium graveolens L. ja perekonnast Ocimum L. | 0603 12 00
  0603 14 00
  ex 0603 19 70
  0709 40 00
  ex 0709 99 90 | Ametlik kinnitus, et






  a) | taimed on pärit piirkonnast, mis on teadaolevalt vaba taimekahjustajatest Liriomyza bryoniae (Kaltenbach), Liriomyza huidobrensis (Blanchard) ja Liriomyza trifolii (Burgess),
  või |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

f)

punktide 31 ja 32 vahele lisatakse järgmine punkt:

„31.1.

Lõikelilled ja lehtköögiviljad liigist Apium graveolens L. ja perekonnast Ocimum L.

Apium graveolens

Ocimum

0603 12 00

0603 14 00

ex 0603 19 70

0709 40 00

ex 0709 99 90

Ametlik kinnitus, et

a)

taimed on pärit piirkonnast, mis on teadaolevalt vaba taimekahjustajatest Liriomyza bryoniae (Kaltenbach), Liriomyza huidobrensis (Blanchard) ja Liriomyza trifolii (Burgess),

Liriomyza bryoniae

Liriomyza huidobrensis

Liriomyza trifolii

või

| b) | taimi on vahetult enne turustamist ametlikult kontrollitud ja need tunnistati vabaks taimekahjustajatest Liriomyza bryoniae (Kaltenbach), Liriomyza huidobrensis (Blanchard) ja Liriomyza trifolii (Burgess). |
| --- | --- |

b)

taimi on vahetult enne turustamist ametlikult kontrollitud ja need tunnistati vabaks taimekahjustajatest Liriomyza bryoniae (Kaltenbach), Liriomyza huidobrensis (Blanchard) ja Liriomyza trifolii (Burgess).

Liriomyza bryoniae

Liriomyza huidobrensis

Liriomyza trifolii

| a) | Iirimaa |
| --- | --- |

a)

Iirimaa

| b) | Ühendkuningriik (Põhja-Iirimaa)“; |
| --- | --- |

b)

Ühendkuningriik (Põhja-Iirimaa)“;

| g) | punkt 35 jäetakse välja; |
| --- | --- |

g)

punkt 35 jäetakse välja;

| h) | punktides 39–44 asendatakse veerus „Taimed, taimsed saadused ja muud objektid“ sõnad „Okaspuude (Pinales) puit“ sõnadega „Okaspuude (Pinopsida) puit“; |
| --- | --- |

h)

punktides 39–44 asendatakse veerus „Taimed, taimsed saadused ja muud objektid“ sõnad „Okaspuude (Pinales) puit“ sõnadega „Okaspuude (Pinopsida) puit“;

Pinales

Pinopsida

| i) | punktides 46–51 asendatakse veerus „Taimed, taimsed saadused ja muud objektid“ sõnad „Okaspuude (Pinales) eraldatud koor“ sõnadega „Okaspuude (Pinopsida) eraldatud koor“. |
| --- | --- |

i)

punktides 46–51 asendatakse veerus „Taimed, taimsed saadused ja muud objektid“ sõnad „Okaspuude (Pinales) eraldatud koor“ sõnadega „Okaspuude (Pinopsida) eraldatud koor“.

Pinales

Pinopsida

| 9) | XI lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | A osa muudetakse järgmiselt:






  i) | punkti 2 „Üldkategooriad“ muudetakse järgmiselt:






  — | teises veerus lisatakse 16. elemendi „
  0602 90 99
  “ järele, teise kande („Muud elustaimed (sh nende juured), pistikud ja pookoksad; v.a seeneniidistik“) ja kolmanda kande („Sibul, šalott, küüslauk, porrulauk jm laugud, värsked, istutamiseks“) vahele järgmine tekst:






  — | „Värsked samblad: |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

9)

XI lisa muudetakse järgmiselt:

a)

A osa muudetakse järgmiselt:

i)

punkti 2 „Üldkategooriad“ muudetakse järgmiselt:

—

teises veerus lisatakse 16. elemendi „
  0602 90 99
  “ järele, teise kande („Muud elustaimed (sh nende juured), pistikud ja pookoksad; v.a seeneniidistik“) ja kolmanda kande („Sibul, šalott, küüslauk, porrulauk jm laugud, värsked, istutamiseks“) vahele järgmine tekst:

—

„Värsked samblad:

| — | ex 0604 20 19

  “; |
| --- | --- |

—

ex 0604 20 19

  “;

ex 0604 20 19

| — | kolmas rida „Liikide Cryptocoryne sp., ... taimed“ jäetakse välja; |
| --- | --- |

—

kolmas rida „Liikide Cryptocoryne sp., ... taimed“ jäetakse välja;

Cryptocoryne

| ii) | punkti 3 „Järgmiste taimede osad, v.a viljad ja seemned“ muudetakse järgmiselt:






  — | kolmanda rea „
  Convolvulus L., Ipomoea L., ...“ teises veerus lisatakse koodi ex 0604 20 90 ja kande „Mujal nimetamata taimsed tooted, värsked“ vahele järgmine tekst:






  — | „Muu köögivili, värske või jahutatud:


  ex 0709 99 90

  “; |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

punkti 3 „Järgmiste taimede osad, v.a viljad ja seemned“ muudetakse järgmiselt:

—

kolmanda rea „
  Convolvulus L., Ipomoea L., ...“ teises veerus lisatakse koodi ex 0604 20 90 ja kande „Mujal nimetamata taimsed tooted, värsked“ vahele järgmine tekst:

Convolvulus

Ipomoea

—

„Muu köögivili, värske või jahutatud:

ex 0709 99 90

  “;

ex 0709 99 90

| — | neljanda rea „Liikide Apium graveolens L., ... lehtköögiviljad“ teises veerus jäetakse pärast koodi ex 0709 99 90 välja tekst „(sh seemned ja viljad)“; |
| --- | --- |

—

neljanda rea „Liikide Apium graveolens L., ... lehtköögiviljad“ teises veerus jäetakse pärast koodi ex 0709 99 90 välja tekst „(sh seemned ja viljad)“;

Apium graveolens

| — | kuuenda rea „Okaspuud (Pinales)“ esimeses ja teises veerus asendatakse tekst „Okaspuud (Pinales)“ tekstiga „Okaspuud (Pinopsida)“; |
| --- | --- |

—

kuuenda rea „Okaspuud (Pinales)“ esimeses ja teises veerus asendatakse tekst „Okaspuud (Pinales)“ tekstiga „Okaspuud (Pinopsida)“;

Pinales

Pinales

Pinopsida

| — | seitsmenda rea „
  Castanea Mill., ...
  “ esimeses veerus asendatakse tekst „
  Dendranthema (DC.) Des Moul.“ tekstiga „
  Chrysanthemum L.“; |
| --- | --- |

—

seitsmenda rea „
  Castanea Mill., ...
  “ esimeses veerus asendatakse tekst „
  Dendranthema (DC.) Des Moul.“ tekstiga „
  Chrysanthemum L.“;

Castanea

., ...

Dendranthema

Chrysanthemum

| — | üheteistkümnes rida „
  Fraxinus L., ...“ asendatakse järgmisega:








  „Chionanthus virginicus L., Fraxinus L., Juglans L., Pterocarya Kunth ja Ulmus davidiana Planch. | Taimelehed, oksad ja muud taimeosad (õiteta ja õienuppudeta) lillekimpude valmistamiseks ja kaunistuseks, värsked: | ex 0604 20 90 |
| --- | --- | --- | --- |

—

üheteistkümnes rida „
  Fraxinus L., ...“ asendatakse järgmisega:

Fraxinus

„Chionanthus virginicus L., Fraxinus L., Juglans L., Pterocarya Kunth ja Ulmus davidiana Planch.

Taimelehed, oksad ja muud taimeosad (õiteta ja õienuppudeta) lillekimpude valmistamiseks ja kaunistuseks, värsked:

ex 0604 20 90

Mujal nimetamata taimsed tooted, värsked:

| | ex 1404 90 00 |
| --- | --- |

ex 1404 90 00

Valgevene, Kanada, Hiina, Jaapan, Mongoolia, Põhja-Korea, Venemaa, Lõuna-Korea, Taiwan, Ukraina ja Ameerika Ühendriigid“

| — | kolmeteistkümnenda rea „
  Acer macrophyllum Pursh, ...“ kolmandas veerus asendatakse sõnad „Ameerika Ühendriigid“ sõnadega „Kanada, Ühendkuningriik (1), Ameerika Ühendriigid ja Vietnam






  (1) | Vastavalt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingule, eriti Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli artikli 5 lõikele 4 koostoimes kõnealuse protokolli 2. lisaga, ei hõlma käesolevas lisas olevad viited Ühendkuningriigile Põhja-Iirimaad.“; |
| --- | --- | --- |

—

kolmeteistkümnenda rea „
  Acer macrophyllum Pursh, ...“ kolmandas veerus asendatakse sõnad „Ameerika Ühendriigid“ sõnadega „Kanada, Ühendkuningriik (1), Ameerika Ühendriigid ja Vietnam

Acer macrophyllum

1

(1)

1

Vastavalt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingule, eriti Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli artikli 5 lõikele 4 koostoimes kõnealuse protokolli 2. lisaga, ei hõlma käesolevas lisas olevad viited Ühendkuningriigile Põhja-Iirimaad.“;

| iii) | punkti 5 „Järgmiste taimede viljad“ muudetakse järgmiselt:






  — | pealkiri asendatakse pealkirjaga „Järgmiste taimede viljad botaanilises tähenduses, purustamata:“; |
| --- | --- | --- |

iii)

punkti 5 „Järgmiste taimede viljad“ muudetakse järgmiselt:

—

pealkiri asendatakse pealkirjaga „Järgmiste taimede viljad botaanilises tähenduses, purustamata:“;

| — | teise rea „
  Actinidia Lindl., ...“ teises veerus asendatakse koodi 0806 10 90 järel tekst „Melonid (k.a arbuusid) ja papaiad, värsked või jahutatud:“ tekstiga „Papaiad, värsked või jahutatud:“; |
| --- | --- |

—

teise rea „
  Actinidia Lindl., ...“ teises veerus asendatakse koodi 0806 10 90 järel tekst „Melonid (k.a arbuusid) ja papaiad, värsked või jahutatud:“ tekstiga „Papaiad, värsked või jahutatud:“;

Actinidia

| iv) | punkti 8 „Seemned“ muudetakse järgmiselt:






  — | esimest rida „
  Brassicaceae, ...
  “ muudetakse järgmiselt:






  — | teise veeru seitsmendas kandes „Terasorgo, seemneks“ asendatakse kood 1007 90 00 koodiga „
  1007 10 90
  “; |
| --- | --- | --- | --- |

iv)

punkti 8 „Seemned“ muudetakse järgmiselt:

—

esimest rida „
  Brassicaceae, ...
  “ muudetakse järgmiselt:

Brassicaceae, ...

—

teise veeru seitsmendas kandes „Terasorgo, seemneks“ asendatakse kood 1007 90 00 koodiga „
  1007 10 90
  “;

| — | teise veeru kaheksateistkümnendas kandes „Raihein ...“ asendatakse kood 1205 25 90 koodiga „

  1209 25 90

  “; |
| --- | --- |

—

teise veeru kaheksateistkümnendas kandes „Raihein ...“ asendatakse kood 1205 25 90 koodiga „

  1209 25 90

  “;

1209 25 90

| — | kolmandat rida „
  Citrus L., ...“ muudetakse järgmiselt:






  — | esimeses veerus asendatakse sõnad „
  Phaseolus cocineus sp. L.“ sõnadega „
  Phaseolus coccineus L.“; |
| --- | --- | --- |

—

kolmandat rida „
  Citrus L., ...“ muudetakse järgmiselt:

Citrus

—

esimeses veerus asendatakse sõnad „
  Phaseolus cocineus sp. L.“ sõnadega „
  Phaseolus coccineus L.“;

Phaseolus cocineus

Phaseolus coccineus

| — | teises veerus lisatakse koodi ex 0709 99 60 ja teksti „– aedoad (Phaseolus spp.), seemneks:“ vahele järgmine tekst:






  „– – – | suhkrumaisi (Zea mays var.saccharata) hübriidid, seemneks:






  — | 0712 90 11

  “
  ; |
| --- | --- | --- | --- |

—

teises veerus lisatakse koodi ex 0709 99 60 ja teksti „– aedoad (Phaseolus spp.), seemneks:“ vahele järgmine tekst:

Phaseolus

„– – –

suhkrumaisi (Zea mays var.saccharata) hübriidid, seemneks:

Zea mays

saccharata

—

0712 90 11

  “
  ;

0712 90 11

| v) | punkti 11 „Eraldatud koor“ muudetakse järgmiselt:






  — | esimeses reas asendatakse sõnad „Okaspuud (Pinales)“ sõnadega „Okaspuud (Pinopsida)“; |
| --- | --- | --- |

v)

punkti 11 „Eraldatud koor“ muudetakse järgmiselt:

—

esimeses reas asendatakse sõnad „Okaspuud (Pinales)“ sõnadega „Okaspuud (Pinopsida)“;

Pinales

Pinopsida

| — | kolmas rida „
  Fraxinus L., ...“ asendatakse järgmisega:








  „Chionanthus virginicus L., Fraxinus L., Juglans L., Pterocarya Kunth ja Ulmus davidiana Planch. | Mujal nimetamata, koorest saadud taimsed tooted: | ex 1404 90 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

kolmas rida „
  Fraxinus L., ...“ asendatakse järgmisega:

Fraxinus

„Chionanthus virginicus L., Fraxinus L., Juglans L., Pterocarya Kunth ja Ulmus davidiana Planch.

Mujal nimetamata, koorest saadud taimsed tooted:

ex 1404 90 00

Küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vm kujul; puitlaastud ja -pilpad; saepuru ja puidujäätmed, aglomeeritud pakkudeks, brikettideks, graanuliteks vms või aglomeerimata:

| — | puidujäätmed ja -jäägid, aglomeerimata:






  — | ex 4401 40 90 |
| --- | --- | --- |

—

puidujäätmed ja -jäägid, aglomeerimata:

—

ex 4401 40 90

Valgevene, Kanada, Hiina, Jaapan, Mongoolia, Põhja-Korea, Venemaa, Lõuna-Korea, Taiwan, Ukraina ja Ameerika Ühendriigid“

| — | viimase rea „
  Acer macrophyllum Pursh, ...“ kolmandas veerus asendatakse sõnad „Ameerika Ühendriigid“ sõnadega „Kanada, Ameerika Ühendriigid, Vietnam“; |
| --- | --- |

—

viimase rea „
  Acer macrophyllum Pursh, ...“ kolmandas veerus asendatakse sõnad „Ameerika Ühendriigid“ sõnadega „Kanada, Ameerika Ühendriigid, Vietnam“;

Acer macrophyllum

| vi) | punkt 12 „Puit, kui:“ asendatakse järgmisega:













  „12. | Puit, kui:






  a) | seda käsitatakse taimse saadusena määruse (EL) 2016/2031 artikli 2 punkti 2 tähenduses,
  ja |
| --- | --- | --- | --- |

vi)

punkt 12 „Puit, kui:“ asendatakse järgmisega:

„12.

Puit, kui:

Puit

a)

seda käsitatakse taimse saadusena määruse (EL) 2016/2031 artikli 2 punkti 2 tähenduses,

ja

| b) | see on täielikult või osaliselt saadud ühest allpool kirjeldatud sugukonnast, perekonnast või liigist, v.a puidust pakkematerjal:
  ja |
| --- | --- |

b)

see on täielikult või osaliselt saadud ühest allpool kirjeldatud sugukonnast, perekonnast või liigist, v.a puidust pakkematerjal:

ja

| c) | see kuulub vastava CN-koodi alla ja vastab ühele järgmistest määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa II osa kohastest, keskmises veerus esitatud kirjeldustest: |
| --- | --- |

c)

see kuulub vastava CN-koodi alla ja vastab ühele järgmistest määruse (EMÜ) nr 2658/87 I lisa II osa kohastest, keskmises veerus esitatud kirjeldustest:

Quercus L., k.a puit, millel ei ole säilinud looduslikku kumerat pinda, v.a puit, mis vastab CN-koodi 4416 00 00 kirjeldusele, ja juhul kui on dokumentaalsed tõendid selle kohta, et puidu töötlemisel või valmistamisel on kasutatud kuumtöötlust miinimumtemperatuuril 176 °C 20 minuti jooksul.

Quercus

Küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vm kujul; puitlaastud ja -pilpad; saepuru ja puidujäätmed, aglomeeritud pakkudeks, brikettideks, graanuliteks vms või aglomeerimata:

| — | küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vm kujul:






  – – | lehtpuit:






  — | ex 4401 12 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vm kujul:

– –

lehtpuit:

—

ex 4401 12 00

ex 4401 12 00

| — | puitlaastud ja -pilpad:






  – – | lehtpuidust:






  – – – | muud (kui eukalüptist (Eucalyptus spp.)):






  — | ex 4401 22 90 |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

puitlaastud ja -pilpad:

– –

lehtpuidust:

– – –

muud (kui eukalüptist (Eucalyptus spp.)):

Eucalyptus

—

ex 4401 22 90

ex 4401 22 90

| — | saepuru, puidujäätmed ja -jäägid, aglomeerimata:






  – – | saepuru:






  — | ex 4401 40 10 |
| --- | --- | --- | --- |

—

saepuru, puidujäätmed ja -jäägid, aglomeerimata:

– –

saepuru:

—

ex 4401 40 10

ex 4401 40 10

| – – | puidujäätmed ja -jäägid (v.a saepuru):






  — | ex 4401 40 90 |
| --- | --- | --- |

– –

puidujäätmed ja -jäägid (v.a saepuru):

—

ex 4401 40 90

ex 4401 40 90

Töötlemata puit, kooritud või koorimata, kantimata või jämedalt kanditud:

| — | värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud:






  – – | lehtpuit:






  — | ex 4403 12 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud:

– –

lehtpuit:

—

ex 4403 12 00

ex 4403 12 00

Töötlemata puit, kooritud või koorimata, kantimata või jämedalt kanditud:

| — | muud kui värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud:






  – – | tamm (Quercus spp.):






  — | 4403 91 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

muud kui värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud:

– –

tamm (Quercus spp.):

Quercus

—

4403 91 00

4403 91 00

Lõhestatud teibad; pikuti saagimata vaiad, tulbad ja aiateibad, teritatud otstega:

| — | lehtpuidust:






  — | ex 4404 20 00 |
| --- | --- | --- |

—

lehtpuidust:

—

ex 4404 20 00

ex 4404 20 00

Raudteede ja trammiteede lehtpuidust puitliiprid:

| — | immutamata






  — | ex 4406 12 00 |
| --- | --- | --- |

—

immutamata

—

ex 4406 12 00

ex 4406 12 00

| — | muud (kui immutamata)






  — | ex 4406 92 00 |
| --- | --- | --- |

—

muud (kui immutamata)

—

ex 4406 92 00

ex 4406 92 00

Pikikiudu saetud või lõhestatud, spoonihööveldatud või -kooritud puit, hööveldatud, lihvitud, pikijätkatud või mitte, paksusega üle 6 mm:

| – – | tamm (Quercus spp.): | 4407 91 15 |
| --- | --- | --- |

– –

tamm (Quercus spp.):

Quercus

4407 91 15

4407 91 15

| | 4407 91 31 |
| --- | --- |

4407 91 31

4407 91 31

| | 4407 91 39 |
| --- | --- |

4407 91 39

4407 91 39

| | 4407 91 90 |
| --- | --- |

4407 91 90

4407 91 90

Spoon vineerimiseks (k.a spoonihööveldatud kihtpuitmaterjal), vineeri ja samalaadse kihtpuitmaterjali valmistamiseks ning muu pikuti saetud, spoonihööveldatud või kooritud puit, hööveldatud, lihvitud, servjätkatud, pikijätkatud või mitte, paksusega kuni 6 mm: – muud:

| | ex 4408 90 15 |
| --- | --- |

ex 4408 90 15

ex 4408 90 15

| | ex 4408 90 35 |
| --- | --- |

ex 4408 90 35

ex 4408 90 35

| | ex 4408 90 85 |
| --- | --- |

ex 4408 90 85

ex 4408 90 85

| | ex 4408 90 95 |
| --- | --- |

ex 4408 90 95

ex 4408 90 95

Puit pidevprofiiliga (keeled, sooned, punnid, kald- või ümarservad, V-punnid, helmestus, lekaalprofiil vms) ühel või mitmel küljel, otsal või serval (sealhulgas kokku ühendamata parketilipid ja -liistud) hööveldatud või hööveldamata, lihvitud või lihvimata, pikijätkatud või mitte:

| – – – | lehtpuidust, muu: | ex 4409 29 91 |
| --- | --- | --- |

– – –

lehtpuidust, muu:

ex 4409 29 91

ex 4409 29 91

| | ex 4409 29 99 |
| --- | --- |

ex 4409 29 99

ex 4409 29 99

Vaadid, pütid, tõrred, tünnid jm puidust püttsepatooted ja nende puitosad, sh tünnilauad:

| | ex 4416 00 00 |
| --- | --- |

ex 4416 00 00

ex 4416 00 00

Kokkupandavad puitehitised:

| | ex 9406 10 00 |
| --- | --- |

ex 9406 10 00

ex 9406 10 00

Kanada, Ameerika Ühendriigid, Vietnam

– liigist Platanus L., sh puit, millel ei ole säilinud looduslikult kumerat pinda

Platanus

Küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vm kujul; puitlaastud ja -pilpad; saepuru ja puidujäätmed, aglomeeritud pakkudeks, brikettideks, graanuliteks vms või aglomeerimata:

| — | küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vm kujul:






  – – | lehtpuit:






  — | ex 4401 12 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vm kujul:

– –

lehtpuit:

—

ex 4401 12 00

ex 4401 12 00

| — | puitlaastud ja -pilpad:






  – – | lehtpuit:






  – – – | muud (kui eukalüptist (Eucalyptus spp.)):






  — | ex 4401 22 90 |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

puitlaastud ja -pilpad:

– –

lehtpuit:

– – –

muud (kui eukalüptist (Eucalyptus spp.)):

Eucalyptus

—

ex 4401 22 90

ex 4401 22 90

| — | saepuru, puidujäätmed ja -jäägid, aglomeerimata:






  – – | saepuru:






  — | ex 4401 40 10 |
| --- | --- | --- | --- |

—

saepuru, puidujäätmed ja -jäägid, aglomeerimata:

– –

saepuru:

—

ex 4401 40 10

ex 4401 40 10

| – – | puidujäätmed ja -jäägid (v.a saepuru):






  — | ex 4401 40 90 |
| --- | --- | --- |

– –

puidujäätmed ja -jäägid (v.a saepuru):

—

ex 4401 40 90

ex 4401 40 90

Töötlemata puit, kooritud või koorimata, kantimata või jämedalt kanditud:

| — | värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud:






  – – | lehtpuit:






  — | ex 4403 12 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud:

– –

lehtpuit:

—

ex 4403 12 00

ex 4403 12 00

Töötlemata puit, kooritud või koorimata, kantimata või jämedalt kanditud:

| — | muud kui värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud:






  — | ex 4403 99 00 |
| --- | --- | --- |

—

muud kui värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud:

—

ex 4403 99 00

ex 4403 99 00

Lõhestatud teibad; pikuti saagimata vaiad, tulbad ja aiateibad, teritatud otstega:

| — | lehtpuidust:






  — | ex 4404 20 00 |
| --- | --- | --- |

—

lehtpuidust:

—

ex 4404 20 00

ex 4404 20 00

Raudteede ja trammiteede lehtpuidust puitliiprid:

| — | immutamata






  — | ex 4406 12 00 |
| --- | --- | --- |

—

immutamata

—

ex 4406 12 00

ex 4406 12 00

| — | muud (kui immutamata)






  — | ex 4406 92 00 |
| --- | --- | --- |

—

muud (kui immutamata)

—

ex 4406 92 00

ex 4406 92 00

Pikikiudu saetud või lõhestatud, spoonihööveldatud või -kooritud puit, hööveldatud, lihvitud, pikijätkatud või mitte, paksusega üle 6 mm:

| | ex 4407 99 27 |
| --- | --- |

ex 4407 99 27

ex 4407 99 27

| | ex 4407 99 40 |
| --- | --- |

ex 4407 99 40

ex 4407 99 40

| | ex 4407 99 90 |
| --- | --- |

ex 4407 99 90

ex 4407 99 90

Spoon vineerimiseks (k.a spoonihööveldatud kihtpuitmaterjal), vineeri ja samalaadse kihtpuitmaterjali valmistamiseks ning muu pikuti saetud, spoonihööveldatud või kooritud puit, hööveldatud, lihvitud, servjätkatud, pikijätkatud või mitte, paksusega kuni 6 mm:

| | ex 4408 90 15 |
| --- | --- |

ex 4408 90 15

ex 4408 90 15

| | ex 4408 90 35 |
| --- | --- |

ex 4408 90 35

ex 4408 90 35

| | ex 4408 90 85 |
| --- | --- |

ex 4408 90 85

ex 4408 90 85

| | ex 4408 90 95 |
| --- | --- |

ex 4408 90 95

ex 4408 90 95

Puit pidevprofiiliga (keeled, sooned, punnid, kald- või ümarservad, V-punnid, helmestus, lekaalprofiil vms) ühel või mitmel küljel, otsal või serval (sealhulgas kokku ühendamata parketilipid ja -liistud) hööveldatud või hööveldamata, lihvitud või lihvimata, pikijätkatud või mitte:

| – – – | lehtpuidust, muu: | ex 4409 29 91 |
| --- | --- | --- |

– – –

lehtpuidust, muu:

ex 4409 29 91

ex 4409 29 91

| | ex 4409 29 99 |
| --- | --- |

ex 4409 29 99

ex 4409 29 99

Vaadid, pütid, tõrred, tünnid jm puidust püttsepatooted ja nende puitosad, sh tünnilauad:

| | ex 4416 00 00 |
| --- | --- |

ex 4416 00 00

ex 4416 00 00

Kokkupandavad puitehitised:

| | ex 9406 10 00 |
| --- | --- |

ex 9406 10 00

ex 9406 10 00

Albaania, Armeenia, Šveits, Türgi või Ameerika Ühendriigid

Populus L., sealhulgas puit, millel ei ole säilinud looduslikult kumerat pinda

Populus

Küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vm kujul; puitlaastud ja -pilpad; saepuru ja puidujäätmed, aglomeeritud pakkudeks, brikettideks, graanuliteks vms või aglomeerimata:

| — | küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vm kujul:






  – – | lehtpuit:






  — | ex 4401 12 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vm kujul:

– –

lehtpuit:

—

ex 4401 12 00

ex 4401 12 00

| — | puitlaastud ja -pilpad:






  – – | lehtpuit:






  – – – | muud (kui eukalüptist (Eucalyptus spp.)):






  — | ex 4401 22 90 |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

puitlaastud ja -pilpad:

– –

lehtpuit:

– – –

muud (kui eukalüptist (Eucalyptus spp.)):

Eucalyptus

—

ex 4401 22 90

ex 4401 22 90

| — | saepuru, puidujäätmed ja -jäägid, aglomeerimata:






  – – | saepuru:






  — | ex 4401 40 10 |
| --- | --- | --- | --- |

—

saepuru, puidujäätmed ja -jäägid, aglomeerimata:

– –

saepuru:

—

ex 4401 40 10

ex 4401 40 10

| – – | puidujäätmed ja -jäägid (v.a saepuru):






  — | ex 4401 40 90 |
| --- | --- | --- |

– –

puidujäätmed ja -jäägid (v.a saepuru):

—

ex 4401 40 90

ex 4401 40 90

Töötlemata puit, kooritud või koorimata, kantimata või jämedalt kanditud:

| — | värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud:






  – – | lehtpuit:






  — | ex 4403 12 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud:

– –

lehtpuit:

—

ex 4403 12 00

ex 4403 12 00

Töötlemata puit, kooritud või koorimata, kantimata või jämedalt kanditud:

| — | muud kui värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud:






  – – | pappel ja haab (Populus spp.):






  — | 4403 97 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

muud kui värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud:

– –

pappel ja haab (Populus spp.):

Populus

—

4403 97 00

4403 97 00

Lõhestatud teibad; pikuti saagimata vaiad, tulbad ja aiateibad, teritatud otstega:

| — | lehtpuidust:






  — | ex 4404 20 00 |
| --- | --- | --- |

—

lehtpuidust:

—

ex 4404 20 00

ex 4404 20 00

Raudteede ja trammiteede lehtpuidust puitliiprid:

| — | immutamata






  — | ex 4406 12 00 |
| --- | --- | --- |

—

immutamata

—

ex 4406 12 00

ex 4406 12 00

| — | muud (kui immutamata)






  — | ex 4406 92 00 |
| --- | --- | --- |

—

muud (kui immutamata)

—

ex 4406 92 00

ex 4406 92 00

Pikikiudu saetud või lõhestatud, spoonihööveldatud või -kooritud puit, hööveldatud, lihvitud, pikijätkatud või mitte, paksusega üle 6 mm:

| – – | pappel ja haab (Populus spp.): | 4407 97 10 |
| --- | --- | --- |

– –

pappel ja haab (Populus spp.):

Populus

4407 97 10

4407 97 10

| | 4407 97 91 |
| --- | --- |

4407 97 91

4407 97 91

| | 4407 97 99 |
| --- | --- |

4407 97 99

4407 97 99

Spoon vineerimiseks (k.a spoonihööveldatud kihtpuitmaterjal), vineeri ja samalaadse kihtpuitmaterjali valmistamiseks ning muu pikuti saetud, spoonihööveldatud või kooritud puit, hööveldatud, lihvitud, servjätkatud, pikijätkatud või mitte, paksusega kuni 6 mm:

| | ex 4408 90 15 |
| --- | --- |

ex 4408 90 15

ex 4408 90 15

| | ex 4408 90 35 |
| --- | --- |

ex 4408 90 35

ex 4408 90 35

| | ex 4408 90 85 |
| --- | --- |

ex 4408 90 85

ex 4408 90 85

| | ex 4408 90 95 |
| --- | --- |

ex 4408 90 95

ex 4408 90 95

Puit pidevprofiiliga (keeled, sooned, punnid, kald- või ümarservad, V-punnid, helmestus, lekaalprofiil vms) ühel või mitmel küljel, otsal või serval (sealhulgas kokku ühendamata parketilipid ja -liistud) hööveldatud või hööveldamata, lihvitud või lihvimata, pikijätkatud või mitte:

| – – – | lehtpuidust, muu: | ex 4409 29 91 |
| --- | --- | --- |

– – –

lehtpuidust, muu:

ex 4409 29 91

ex 4409 29 91

| | ex 4409 29 99 |
| --- | --- |

ex 4409 29 99

ex 4409 29 99

Vaadid, pütid, tõrred, tünnid jm puidust püttsepatooted ja nende puitosad, sh tünnilauad:

| | ex 4416 00 00 |
| --- | --- |

ex 4416 00 00

ex 4416 00 00

Kokkupandavad puitehitised:

| | ex 9406 10 00 |
| --- | --- |

ex 9406 10 00

ex 9406 10 00

Põhja- ja Lõuna-Ameerika

Acer saccharum Marsh., sealhulgas puit, millel ei ole säilinud looduslikult kumerat pinda

Acer saccharum

Küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vm kujul; puitlaastud ja -pilpad; saepuru ja puidujäätmed, aglomeeritud pakkudeks, brikettideks, graanuliteks vms või aglomeerimata:

| — | küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vm kujul:






  – – | lehtpuit:






  — | ex 4401 12 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vm kujul:

– –

lehtpuit:

—

ex 4401 12 00

ex 4401 12 00

| — | puitlaastud ja -pilpad:






  – – | lehtpuit:






  – – – | muud (kui eukalüptist (Eucalyptus spp.)):






  — | ex 4401 22 90 |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

puitlaastud ja -pilpad:

– –

lehtpuit:

– – –

muud (kui eukalüptist (Eucalyptus spp.)):

Eucalyptus

—

ex 4401 22 90

ex 4401 22 90

| — | saepuru, puidujäätmed ja -jäägid, aglomeerimata:






  – – | saepuru:






  — | ex 4401 40 10 |
| --- | --- | --- | --- |

—

saepuru, puidujäätmed ja -jäägid, aglomeerimata:

– –

saepuru:

—

ex 4401 40 10

ex 4401 40 10

| – – | puidujäätmed ja -jäägid (v.a saepuru):






  — | ex 4401 40 90 |
| --- | --- | --- |

– –

puidujäätmed ja -jäägid (v.a saepuru):

—

ex 4401 40 90

ex 4401 40 90

Töötlemata puit, kooritud või koorimata, kantimata või jämedalt kanditud:

| — | värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud:






  – – | lehtpuit:






  — | ex 4403 12 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud:

– –

lehtpuit:

—

ex 4403 12 00

ex 4403 12 00

Töötlemata puit, kooritud või koorimata, kantimata või jämedalt kanditud:

| — | muud kui värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud:






  — | ex 4403 99 00 |
| --- | --- | --- |

—

muud kui värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud:

—

ex 4403 99 00

ex 4403 99 00

Lõhestatud teibad; pikuti saagimata vaiad, tulbad ja aiateibad, teritatud otstega:

| — | lehtpuidust:






  — | ex 4404 20 00 |
| --- | --- | --- |

—

lehtpuidust:

—

ex 4404 20 00

ex 4404 20 00

Raudteede ja trammiteede lehtpuidust puitliiprid:

| — | immutamata






  — | ex 4406 12 00 |
| --- | --- | --- |

—

immutamata

—

ex 4406 12 00

ex 4406 12 00

| — | muud (kui immutamata)






  — | ex 4406 92 00 |
| --- | --- | --- |

—

muud (kui immutamata)

—

ex 4406 92 00

ex 4406 92 00

Pikikiudu saetud või lõhestatud, spoonihööveldatud või -kooritud puit, hööveldatud, lihvitud, pikijätkatud või mitte, paksusega üle 6 mm:

| – – | vaher (Acer spp.): | 4407 93 10 |
| --- | --- | --- |

– –

vaher (Acer spp.):

Acer

4407 93 10

4407 93 10

| | 4407 93 91 |
| --- | --- |

4407 93 91

4407 93 91

| | 4407 93 99 |
| --- | --- |

4407 93 99

4407 93 99

Spoon vineerimiseks (k.a spoonihööveldatud kihtpuitmaterjal), vineeri ja samalaadse kihtpuitmaterjali valmistamiseks ning muu pikuti saetud, spoonihööveldatud või kooritud puit, hööveldatud, lihvitud, servjätkatud, pikijätkatud või mitte, paksusega kuni 6 mm:

| | ex 4408 90 15 |
| --- | --- |

ex 4408 90 15

ex 4408 90 15

| | ex 4408 90 35 |
| --- | --- |

ex 4408 90 35

ex 4408 90 35

| | ex 4408 90 85 |
| --- | --- |

ex 4408 90 85

ex 4408 90 85

| | ex 4408 90 95 |
| --- | --- |

ex 4408 90 95

ex 4408 90 95

Puit pidevprofiiliga (keeled, sooned, punnid, kald- või ümarservad, V-punnid, helmestus, lekaalprofiil vms) ühel või mitmel küljel, otsal või serval (sealhulgas kokku ühendamata parketilipid ja -liistud) hööveldatud või hööveldamata, lihvitud või lihvimata, pikijätkatud või mitte:

| – – – | lehtpuidust, muu: | ex 4409 29 91 |
| --- | --- | --- |

– – –

lehtpuidust, muu:

ex 4409 29 91

ex 4409 29 91

| | ex 4409 29 99 |
| --- | --- |

ex 4409 29 99

ex 4409 29 99

Vaadid, pütid, tõrred, tünnid jm puidust püttsepatooted ja nende puitosad, sh tünnilauad:

| | ex 4416 00 00 |
| --- | --- |

ex 4416 00 00

ex 4416 00 00

Kokkupandavad puitehitised:

| | ex 9406 10 00 |
| --- | --- |

ex 9406 10 00

ex 9406 10 00

Ameerika Ühendriigid ja Kanada

Okaspuud (Pinopsida), k.a puit, millel ei ole säilinud looduslik kumer pind

Pinopsida

Küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vm kujul; puitlaastud ja -pilpad; saepuru ja puidujäätmed, aglomeeritud pakkudeks, brikettideks, graanuliteks vms või aglomeerimata:

| — | küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vm kujul:






  – – | okaspuit






  — | 4401 11 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vm kujul:

– –

okaspuit

—

4401 11 00

4401 11 00

| — | puitlaastud ja -pilpad:






  – – | okaspuit






  — | 4401 21 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

puitlaastud ja -pilpad:

– –

okaspuit

—

4401 21 00

4401 21 00

| — | saepuru, puidujäätmed ja -jäägid, aglomeerimata:






  – – | saepuru:






  — | ex 4401 40 10 |
| --- | --- | --- | --- |

—

saepuru, puidujäätmed ja -jäägid, aglomeerimata:

– –

saepuru:

—

ex 4401 40 10

ex 4401 40 10

| – – | puidujäätmed ja -jäägid (v.a saepuru):






  — | ex 4401 40 90 |
| --- | --- | --- |

– –

puidujäätmed ja -jäägid (v.a saepuru):

—

ex 4401 40 90

ex 4401 40 90

Töötlemata puit, kooritud või koorimata, kantimata või jämedalt kanditud:

| — | värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud:






  – – | okaspuit:






  — | 4403 11 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud:

– –

okaspuit:

—

4403 11 00

4403 11 00

Töötlemata puit, kooritud või koorimata, kantimata või jämedalt kanditud:

| — | okaspuit, muu kui värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud:






  – – | mänd (Pinus spp.):






  — | ex 4403 21 10 |
| --- | --- | --- | --- |

—

okaspuit, muu kui värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud:

– –

mänd (Pinus spp.):

Pinus

—

ex 4403 21 10

ex 4403 21 10

| — | ex 4403 21 90 |
| --- | --- |

—

ex 4403 21 90

ex 4403 21 90

| — | ex 4403 22 00 |
| --- | --- |

—

ex 4403 22 00

ex 4403 22 00

| – – | nulg (Abies spp.) ja kuusk (Picea spp.):






  — | ex 4403 23 10 |
| --- | --- | --- |

– –

nulg (Abies spp.) ja kuusk (Picea spp.):

Abies

Picea

—

ex 4403 23 10

ex 4403 23 10

| — | ex 4403 23 90 |
| --- | --- |

—

ex 4403 23 90

ex 4403 23 90

| — | ex 4403 24 00 |
| --- | --- |

—

ex 4403 24 00

ex 4403 24 00

| – – | muud, okaspuidust:






  — | ex 4403 25 10 |
| --- | --- | --- |

– –

muud, okaspuidust:

—

ex 4403 25 10

ex 4403 25 10

| — | ex 4403 25 90 |
| --- | --- |

—

ex 4403 25 90

ex 4403 25 90

| — | ex 4403 26 00 |
| --- | --- |

—

ex 4403 26 00

ex 4403 26 00

Lõhestatud teibad; pikuti saagimata vaiad, tulbad ja aiateibad, teritatud otstega:

| — | okaspuidust:






  — | ex 4404 10 00 |
| --- | --- | --- |

—

okaspuidust:

—

ex 4404 10 00

ex 4404 10 00

Raudteede ja trammiteede lehtpuidust puitliiprid:

| — | immutamata:






  — | 4406 11 00 |
| --- | --- | --- |

—

immutamata:

—

4406 11 00

4406 11 00

| — | muud (kui immutamata):






  — | 4406 91 00 |
| --- | --- | --- |

—

muud (kui immutamata):

—

4406 91 00

4406 91 00

Pikikiudu saetud või lõhestatud, spoonihööveldatud või -kooritud puit, hööveldatud, lihvitud, pikijätkatud või mitte, paksusega üle 6 mm:

| — | okaspuit:






  – – | mänd (Pinus spp.):






  — | 4407 11 10 |
| --- | --- | --- | --- |

—

okaspuit:

– –

mänd (Pinus spp.):

Pinus

—

4407 11 10

4407 11 10

| — | 4407 11 20 |
| --- | --- |

—

4407 11 20

4407 11 20

| — | 4407 11 90 |
| --- | --- |

—

4407 11 90

4407 11 90

| – – | nulg (Abies spp.) ja kuusk (Picea spp.):






  — | 4407 12 10 |
| --- | --- | --- |

– –

nulg (Abies spp.) ja kuusk (Picea spp.):

Abies

Picea

—

4407 12 10

4407 12 10

| — | 4407 12 20 |
| --- | --- |

—

4407 12 20

4407 12 20

| — | 4407 12 90 |
| --- | --- |

—

4407 12 90

4407 12 90

| – – | muud, okaspuidust:






  — | 4407 19 10 |
| --- | --- | --- |

– –

muud, okaspuidust:

—

4407 19 10

4407 19 10

| — | 4407 19 20 |
| --- | --- |

—

4407 19 20

4407 19 20

| — | 4407 19 90 |
| --- | --- |

—

4407 19 90

4407 19 90

Spoon vineerimiseks (k.a spoonihööveldatud kihtpuitmaterjal), vineeri ja samalaadse kihtpuitmaterjali valmistamiseks ning muu pikuti saetud, spoonihööveldatud või kooritud puit, hööveldatud, lihvitud, servjätkatud, pikijätkatud või mitte, paksusega kuni 6 mm:

| — | okaspuidust:






  — | 4408 10 15 |
| --- | --- | --- |

—

okaspuidust:

—

4408 10 15

4408 10 15

| — | 4408 10 91 |
| --- | --- |

—

4408 10 91

4408 10 91

| — | 4408 10 98 |
| --- | --- |

—

4408 10 98

4408 10 98

Puit pidevprofiiliga (keeled, sooned, punnid, kald- või ümarservad, V-punnid, helmestus, lekaalprofiil vms) ühel või mitmel küljel, otsal või serval (sealhulgas kokku ühendamata parketilipid ja -liistud) hööveldatud või hööveldamata, lihvitud või lihvimata, pikijätkatud või mitte:

| – – – | Okaspuidust, muu: | ex 4409 10 18 |
| --- | --- | --- |

– – –

Okaspuidust, muu:

ex 4409 10 18

ex 4409 10 18

Vaadid, pütid, tõrred, tünnid jm puidust püttsepatooted ja nende puitosad, sh tünnilauad:

| | ex 4416 00 00 |
| --- | --- |

ex 4416 00 00

ex 4416 00 00

Kokkupandavad puitehitised:

| | ex 9406 10 00 |
| --- | --- |

ex 9406 10 00

ex 9406 10 00

Kasahstan, Venemaa ja Türgi ning muud kolmandad riigid, v.a Albaania, Andorra, Armeenia, Aserbaidžaan, Valgevene, Bosnia ja Hertsegoviina, Kanaari saared, Fääri saared, Gruusia, Island, Liechtenstein, Moldova, Monaco, Montenegro, Põhja-Makedoonia, Norra, San Marino, Serbia, Šveits, Ukraina ja Ühendkuningriik (4)

4

Chionanthus virginicus L., Fraxinus L., Juglans L., Pterocarya Kunth ja Ulmus davidiana Planch., sealhulgas puit, millel ei ole säilinud looduslik kumer pind

Chionanthus virginicus

Fraxinus

Juglans

Pterocarya

Ulmus davidiana

Küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vm kujul; puitlaastud ja -pilpad; saepuru ja puidujäätmed, aglomeeritud pakkudeks, brikettideks, graanuliteks vms või aglomeerimata:

| — | küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vm kujul:






  – – | lehtpuit:






  — | ex 4401 12 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vm kujul:

– –

lehtpuit:

—

ex 4401 12 00

ex 4401 12 00

| — | puitlaastud ja -pilpad:






  – – | lehtpuit:






  – – – | muud (kui eukalüptist (Eucalyptus spp.)):






  — | ex 4401 22 90 |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

puitlaastud ja -pilpad:

– –

lehtpuit:

– – –

muud (kui eukalüptist (Eucalyptus spp.)):

Eucalyptus

—

ex 4401 22 90

ex 4401 22 90

| — | saepuru, puidujäätmed ja -jäägid, aglomeerimata:






  – – | saepuru:






  — | ex 4401 40 10 |
| --- | --- | --- | --- |

—

saepuru, puidujäätmed ja -jäägid, aglomeerimata:

– –

saepuru:

—

ex 4401 40 10

ex 4401 40 10

| – – | puidujäätmed ja -jäägid (v.a saepuru):






  — | ex 4401 40 90 |
| --- | --- | --- |

– –

puidujäätmed ja -jäägid (v.a saepuru):

—

ex 4401 40 90

ex 4401 40 90

Töötlemata puit, kooritud või koorimata, kantimata või jämedalt kanditud:

| — | värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud:






  – – | lehtpuit:






  — | ex 4403 12 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud:

– –

lehtpuit:

—

ex 4403 12 00

ex 4403 12 00

Töötlemata puit, kooritud või koorimata, kantimata või jämedalt kanditud:

| — | muud kui värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud:






  — | ex 4403 99 00 |
| --- | --- | --- |

—

muud kui värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud:

—

ex 4403 99 00

ex 4403 99 00

Lõhestatud teibad; pikuti saagimata vaiad, tulbad ja aiateibad, teritatud otstega:

| — | lehtpuidust:






  — | ex 4404 20 00 |
| --- | --- | --- |

—

lehtpuidust:

—

ex 4404 20 00

ex 4404 20 00

Raudteede ja trammiteede lehtpuidust puitliiprid:

| — | immutamata:






  — | ex 4406 12 00 |
| --- | --- | --- |

—

immutamata:

—

ex 4406 12 00

ex 4406 12 00

| — | muud (kui immutamata):






  — | ex 4406 92 00 |
| --- | --- | --- |

—

muud (kui immutamata):

—

ex 4406 92 00

ex 4406 92 00

Pikikiudu saetud või lõhestatud, spoonihööveldatud või -kooritud puit, hööveldatud, lihvitud, pikijätkatud või mitte, paksusega üle 6 mm:

| – – | saar (Fraxinus spp.): | 4407 95 10 |
| --- | --- | --- |

– –

saar (Fraxinus spp.):

Fraxinus

4407 95 10

4407 95 10

| | 4407 95 91 |
| --- | --- |

4407 95 91

4407 95 91

| | 4407 95 99 |
| --- | --- |

4407 95 99

4407 95 99

| – – | muud: | ex 4407 99 27 |
| --- | --- | --- |

– –

muud:

ex 4407 99 27

ex 4407 99 27

| | ex 4407 99 40 |
| --- | --- |

ex 4407 99 40

ex 4407 99 40

| | ex 4407 99 90 |
| --- | --- |

ex 4407 99 90

ex 4407 99 90

Spoon vineerimiseks (k.a spoonihööveldatud kihtpuitmaterjal), vineeri ja samalaadse kihtpuitmaterjali valmistamiseks ning muu pikuti saetud, spoonihööveldatud või kooritud puit, hööveldatud, lihvitud, servjätkatud, pikijätkatud või mitte, paksusega kuni 6 mm:

| | ex 4408 90 15 |
| --- | --- |

ex 4408 90 15

ex 4408 90 15

| | ex 4408 90 35 |
| --- | --- |

ex 4408 90 35

ex 4408 90 35

| | ex 4408 90 85 |
| --- | --- |

ex 4408 90 85

ex 4408 90 85

| | ex 4408 90 95 |
| --- | --- |

ex 4408 90 95

ex 4408 90 95

Puit pidevprofiiliga (keeled, sooned, punnid, kald- või ümarservad, V-punnid, helmestus, lekaalprofiil vms) ühel või mitmel küljel, otsal või serval (sealhulgas kokku ühendamata parketilipid ja -liistud) hööveldatud või hööveldamata, lihvitud või lihvimata, pikijätkatud või mitte:

| – – – | lehtpuidust, muu: | ex 4409 29 91 |
| --- | --- | --- |

– – –

lehtpuidust, muu:

ex 4409 29 91

ex 4409 29 91

| | ex 4409 29 99 |
| --- | --- |

ex 4409 29 99

ex 4409 29 99

Vaadid, pütid, tõrred, tünnid jm puidust püttsepatooted ja nende puitosad, sh tünnilauad:

| | ex 4416 00 00 |
| --- | --- |

ex 4416 00 00

ex 4416 00 00

Kokkupandavad puitehitised:

| | ex 9406 10 00 |
| --- | --- |

ex 9406 10 00

ex 9406 10 00

Valgevene, Kanada, Hiina, Jaapan, Mongoolia, Põhja-Korea, Venemaa, Lõuna-Korea, Taiwan, Ukraina ja Ameerika Ühendriigid

Betula L., sealhulgas puit, millel ei ole säilinud looduslikult kumerat pinda

Betula

Küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vm kujul; puitlaastud ja -pilpad; saepuru ja puidujäätmed, aglomeeritud pakkudeks, brikettideks, graanuliteks vms või aglomeerimata:

| — | küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vm kujul:






  – – | lehtpuit:






  — | ex 4401 12 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vm kujul:

– –

lehtpuit:

—

ex 4401 12 00

ex 4401 12 00

| — | puitlaastud ja -pilpad:






  – – | lehtpuit:






  – – – | muud (kui eukalüptist (Eucalyptus spp.)):






  — | ex 4401 22 90 |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

puitlaastud ja -pilpad:

– –

lehtpuit:

– – –

muud (kui eukalüptist (Eucalyptus spp.)):

Eucalyptus

—

ex 4401 22 90

ex 4401 22 90

| — | saepuru, puidujäätmed ja -jäägid, aglomeerimata:






  – – | saepuru:






  — | ex 4401 40 10 |
| --- | --- | --- | --- |

—

saepuru, puidujäätmed ja -jäägid, aglomeerimata:

– –

saepuru:

—

ex 4401 40 10

ex 4401 40 10

| – – | puidujäätmed ja -jäägid (v.a saepuru):






  — | ex 4401 40 90 |
| --- | --- | --- |

– –

puidujäätmed ja -jäägid (v.a saepuru):

—

ex 4401 40 90

ex 4401 40 90

Töötlemata puit, kooritud või koorimata, kantimata või jämedalt kanditud:

| — | värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud:






  – – | lehtpuit:






  — | ex 4403 12 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud:

– –

lehtpuit:

—

ex 4403 12 00

ex 4403 12 00

Töötlemata puit, kooritud või koorimata, kantimata või jämedalt kanditud:

| — | muud kui värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud:






  – – | kask (Betula spp.):






  — | 4403 95 10 |
| --- | --- | --- | --- |

—

muud kui värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud:

– –

kask (Betula spp.):

Betula

—

4403 95 10

4403 95 10

| — | 4403 95 90 |
| --- | --- |

—

4403 95 90

4403 95 90

| — | 4403 96 00 |
| --- | --- |

—

4403 96 00

4403 96 00

Lõhestatud teibad; pikuti saagimata vaiad, tulbad ja aiateibad, teritatud otstega:

| — | lehtpuidust:






  — | ex 4404 20 00 |
| --- | --- | --- |

—

lehtpuidust:

—

ex 4404 20 00

ex 4404 20 00

Raudteede ja trammiteede lehtpuidust puitliiprid:

| — | immutamata:






  — | ex 4406 12 00 |
| --- | --- | --- |

—

immutamata:

—

ex 4406 12 00

ex 4406 12 00

| — | muud (kui immutamata):






  — | ex 4406 92 00 |
| --- | --- | --- |

—

muud (kui immutamata):

—

ex 4406 92 00

ex 4406 92 00

Pikikiudu saetud või lõhestatud, spoonihööveldatud või -kooritud puit, hööveldatud, lihvitud, pikijätkatud või mitte, paksusega üle 6 mm:

| – – | kask (Betula spp.): | 4407 96 10 |
| --- | --- | --- |

– –

kask (Betula spp.):

Betula

4407 96 10

4407 96 10

| | 4407 96 91 |
| --- | --- |

4407 96 91

4407 96 91

| | 4407 96 99 |
| --- | --- |

4407 96 99

4407 96 99

Spoon vineerimiseks (k.a spoonihööveldatud kihtpuitmaterjal), vineeri ja samalaadse kihtpuitmaterjali valmistamiseks ning muu pikuti saetud, spoonihööveldatud või kooritud puit, hööveldatud, lihvitud, servjätkatud, pikijätkatud või mitte, paksusega kuni 6 mm:

| | ex 4408 90 15 |
| --- | --- |

ex 4408 90 15

ex 4408 90 15

| | ex 4408 90 35 |
| --- | --- |

ex 4408 90 35

ex 4408 90 35

| | ex 4408 90 85 |
| --- | --- |

ex 4408 90 85

ex 4408 90 85

| | ex 4408 90 95 |
| --- | --- |

ex 4408 90 95

ex 4408 90 95

Puit pidevprofiiliga (keeled, sooned, punnid, kald- või ümarservad, V-punnid, helmestus, lekaalprofiil vms) ühel või mitmel küljel, otsal või serval (sealhulgas kokku ühendamata parketilipid ja -liistud) hööveldatud või hööveldamata, lihvitud või lihvimata, pikijätkatud või mitte:

| – – – | lehtpuidust, muu: | ex 4409 29 91 |
| --- | --- | --- |

– – –

lehtpuidust, muu:

ex 4409 29 91

ex 4409 29 91

| | ex 4409 29 99 |
| --- | --- |

ex 4409 29 99

ex 4409 29 99

Vaadid, pütid, tõrred, tünnid jm puidust püttsepatooted ja nende puitosad, sh tünnilauad:

| | ex 4416 00 00 |
| --- | --- |

ex 4416 00 00

ex 4416 00 00

Kokkupandavad puitehitised:

| | ex 9406 10 00 |
| --- | --- |

ex 9406 10 00

ex 9406 10 00

Kanada ja Ameerika Ühendriigid

Amelanchier Medik., Aronia Medik., Cotoneaster Medik., Crataegus L., Cydonia Mill., Malus Mill., Pyracantha M. Roem., Pyrus L. ja Sorbus L., sealhulgas puit, millel ei ole säilinud looduslik kumer pind, v.a saepuru ja laastud

Amelanchier

Aronia

Cotoneaster

Crataegus

Cydonia

Malus

Pyracantha

Pyrus

Sorbus

Küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vm kujul; puitlaastud ja -pilpad; saepuru ja puidujäätmed, aglomeeritud pakkudeks, brikettideks, graanuliteks vms või aglomeerimata:

| — | küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vm kujul:






  – – | lehtpuit:






  — | ex 4401 12 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vm kujul:

– –

lehtpuit:

—

ex 4401 12 00

ex 4401 12 00

| — | puitlaastud ja -pilpad:






  – – | lehtpuit:






  – – – | muud (kui eukalüptist (Eucalyptus spp.)):






  — | ex 4401 22 90 |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

puitlaastud ja -pilpad:

– –

lehtpuit:

– – –

muud (kui eukalüptist (Eucalyptus spp.)):

Eucalyptus

—

ex 4401 22 90

ex 4401 22 90

| – – | puidujäätmed ja -jäägid (v.a saepuru):






  — | ex 4401 40 90 |
| --- | --- | --- |

– –

puidujäätmed ja -jäägid (v.a saepuru):

—

ex 4401 40 90

ex 4401 40 90

Töötlemata puit, kooritud või koorimata, kantimata või jämedalt kanditud:

| — | värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud:






  – – | lehtpuit:






  — | ex 4403 12 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud:

– –

lehtpuit:

—

ex 4403 12 00

ex 4403 12 00

Töötlemata puit, kooritud või koorimata, kantimata või jämedalt kanditud:

| — | muud kui värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud:






  — | ex 4403 99 00 |
| --- | --- | --- |

—

muud kui värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud:

—

ex 4403 99 00

ex 4403 99 00

Lõhestatud teibad; pikuti saagimata vaiad, tulbad ja aiateibad, teritatud otstega:

| — | lehtpuidust:






  — | ex 4404 20 00 |
| --- | --- | --- |

—

lehtpuidust:

—

ex 4404 20 00

ex 4404 20 00

Raudteede ja trammiteede lehtpuidust puitliiprid:

| — | immutamata:






  — | ex 4406 12 00 |
| --- | --- | --- |

—

immutamata:

—

ex 4406 12 00

ex 4406 12 00

| — | muud (kui immutamata):






  — | ex 4406 92 00 |
| --- | --- | --- |

—

muud (kui immutamata):

—

ex 4406 92 00

ex 4406 92 00

Pikikiudu saetud või lõhestatud, spoonihööveldatud või -kooritud puit, hööveldatud, lihvitud, pikijätkatud või mitte, paksusega üle 6 mm:

| | ex 4407 99 27 |
| --- | --- |

ex 4407 99 27

ex 4407 99 27

| | ex 4407 99 40 |
| --- | --- |

ex 4407 99 40

ex 4407 99 40

| | ex 4407 99 90 |
| --- | --- |

ex 4407 99 90

ex 4407 99 90

Spoon vineerimiseks (k.a spoonihööveldatud kihtpuitmaterjal), vineeri ja samalaadse kihtpuitmaterjali valmistamiseks ning muu pikuti saetud, spoonihööveldatud või kooritud puit, hööveldatud, lihvitud, servjätkatud, pikijätkatud või mitte, paksusega kuni 6 mm:

| | ex 4408 90 15 |
| --- | --- |

ex 4408 90 15

ex 4408 90 15

| | ex 4408 90 35 |
| --- | --- |

ex 4408 90 35

ex 4408 90 35

| | ex 4408 90 85 |
| --- | --- |

ex 4408 90 85

ex 4408 90 85

| | ex 4408 90 95 |
| --- | --- |

ex 4408 90 95

ex 4408 90 95

Puit pidevprofiiliga (keeled, sooned, punnid, kald- või ümarservad, V-punnid, helmestus, lekaalprofiil vms) ühel või mitmel küljel, otsal või serval (sealhulgas kokku ühendamata parketilipid ja -liistud) hööveldatud või hööveldamata, lihvitud või lihvimata, pikijätkatud või mitte:

| – – – | lehtpuidust, muu: | ex 4409 29 91 |
| --- | --- | --- |

– – –

lehtpuidust, muu:

ex 4409 29 91

ex 4409 29 91

| | ex 4409 29 99 |
| --- | --- |

ex 4409 29 99

ex 4409 29 99

Vaadid, pütid, tõrred, tünnid jm puidust püttsepatooted ja nende puitosad, sh tünnilauad:

| | ex 4416 00 00 |
| --- | --- |

ex 4416 00 00

ex 4416 00 00

Kokkupandavad puitehitised:

| | ex 9406 10 00 |
| --- | --- |

ex 9406 10 00

ex 9406 10 00

Kanada ja Ameerika Ühendriigid

Prunus L., sealhulgas puit, millel ei ole säilinud looduslikult kumerat pinda

Prunus

Küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vm kujul; puitlaastud ja -pilpad; saepuru ja puidujäätmed, aglomeeritud pakkudeks, brikettideks, graanuliteks vms või aglomeerimata:

| — | küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vm kujul:






  – – | lehtpuit:






  — | ex 4401 12 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vm kujul:

– –

lehtpuit:

—

ex 4401 12 00

ex 4401 12 00

| — | puitlaastud ja -pilpad:






  – – | lehtpuit:






  – – – | muud (kui eukalüptist (Eucalyptus spp.)):






  — | ex 4401 22 90 |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

puitlaastud ja -pilpad:

– –

lehtpuit:

– – –

muud (kui eukalüptist (Eucalyptus spp.)):

Eucalyptus

—

ex 4401 22 90

ex 4401 22 90

| — | saepuru, puidujäätmed ja -jäägid, aglomeerimata:






  – – | saepuru:






  — | ex 4401 40 10 |
| --- | --- | --- | --- |

—

saepuru, puidujäätmed ja -jäägid, aglomeerimata:

– –

saepuru:

—

ex 4401 40 10

ex 4401 40 10

| – – | puidujäätmed ja -jäägid (v.a saepuru):






  — | ex 4401 40 90 |
| --- | --- | --- |

– –

puidujäätmed ja -jäägid (v.a saepuru):

—

ex 4401 40 90

ex 4401 40 90

Töötlemata puit, kooritud või koorimata, kantimata või jämedalt kanditud:

| — | värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud:






  – – | lehtpuit:






  — | ex 4403 12 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud:

– –

lehtpuit:

—

ex 4403 12 00

ex 4403 12 00

Töötlemata puit, kooritud või koorimata, kantimata või jämedalt kanditud:

| — | muud kui värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud:






  — | ex 4403 99 00 |
| --- | --- | --- |

—

muud kui värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud:

—

ex 4403 99 00

ex 4403 99 00

Lõhestatud teibad; pikuti saagimata vaiad, tulbad ja aiateibad, teritatud otstega:

| — | lehtpuidust:






  — | ex 4404 20 00 |
| --- | --- | --- |

—

lehtpuidust:

—

ex 4404 20 00

ex 4404 20 00

Raudteede ja trammiteede lehtpuidust puitliiprid:

| — | immutamata:






  — | ex 4406 12 00 |
| --- | --- | --- |

—

immutamata:

—

ex 4406 12 00

ex 4406 12 00

| — | muud (kui immutamata):






  — | ex 4406 92 00 |
| --- | --- | --- |

—

muud (kui immutamata):

—

ex 4406 92 00

ex 4406 92 00

Pikikiudu saetud või lõhestatud, spoonihööveldatud või -kooritud puit, hööveldatud, lihvitud, pikijätkatud või mitte, paksusega üle 6 mm:

| – – | kirsipuu (Prunus spp.): | 4407 94 10 |
| --- | --- | --- |

– –

kirsipuu (Prunus spp.):

Prunus

4407 94 10

4407 94 10

| | 4407 94 91 |
| --- | --- |

4407 94 91

4407 94 91

| | 4407 94 99 |
| --- | --- |

4407 94 99

4407 94 99

| – – | muud: | ex 4407 99 27 |
| --- | --- | --- |

– –

muud:

ex 4407 99 27

ex 4407 99 27

| | ex 4407 99 40 |
| --- | --- |

ex 4407 99 40

ex 4407 99 40

| | ex 4407 99 90 |
| --- | --- |

ex 4407 99 90

ex 4407 99 90

Spoon vineerimiseks (k.a spoonihööveldatud kihtpuitmaterjal), vineeri ja samalaadse kihtpuitmaterjali valmistamiseks ning muu pikuti saetud, spoonihööveldatud või kooritud puit, hööveldatud, lihvitud, servjätkatud, pikijätkatud või mitte, paksusega kuni 6 mm:

| | ex 4408 90 15 |
| --- | --- |

ex 4408 90 15

ex 4408 90 15

| | ex 4408 90 35 |
| --- | --- |

ex 4408 90 35

ex 4408 90 35

| | ex 4408 90 85 |
| --- | --- |

ex 4408 90 85

ex 4408 90 85

| | ex 4408 90 95 |
| --- | --- |

ex 4408 90 95

ex 4408 90 95

Puit pidevprofiiliga (keeled, sooned, punnid, kald- või ümarservad, V-punnid, helmestus, lekaalprofiil vms) ühel või mitmel küljel, otsal või serval (sealhulgas kokku ühendamata parketilipid ja -liistud) hööveldatud või hööveldamata, lihvitud või lihvimata, pikijätkatud või mitte:

| – – – | lehtpuidust, muu: | ex 4409 29 91 |
| --- | --- | --- |

– – –

lehtpuidust, muu:

ex 4409 29 91

ex 4409 29 91

| | ex 4409 29 99 |
| --- | --- |

ex 4409 29 99

ex 4409 29 99

Vaadid, pütid, tõrred, tünnid jm puidust püttsepatooted ja nende puitosad, sh tünnilauad:

| | ex 4416 00 00 |
| --- | --- |

ex 4416 00 00

ex 4416 00 00

Kokkupandavad puitehitised:

| | ex 9406 10 00 |
| --- | --- |

ex 9406 10 00

ex 9406 10 00

Kanada, Hiina, Jaapan, Mongoolia, Põhja-Korea, Lõuna-Korea, Ameerika Ühendriigid, Vietnam või muu kolmas riik, kus teadaolevalt esineb taimekahjustajat Aromia bungii

Aromia bungii

Acer L., Aesculus L., Alnus L., Betula L., Carpinus L., Cercidiphyllum Siebold & Zucc., Corylus L., Fagus L., Fraxinus L., Koelreuteria Laxm., Platanus L., Populus L., Salix L., Tilia L. ja Ulmus L., sealhulgas puit, millel ei ole säilinud looduslik kumer pind

Acer

Aesculus

Alnus

Betula

Carpinus

Cercidiphyllum

Corylus

Fagus

Fraxinus

Koelreuteria

Platanus

Populus

Salix

Tilia

Ulmus

Küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vm kujul; puitlaastud ja -pilpad; saepuru ja puidujäätmed, aglomeeritud pakkudeks, brikettideks, graanuliteks vms või aglomeerimata:

| — | küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vm kujul:






  – – | lehtpuit:






  — | ex 4401 12 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vm kujul:

– –

lehtpuit:

—

ex 4401 12 00

ex 4401 12 00

| — | puitlaastud ja -pilpad:






  – – | lehtpuit:






  – – – | muud (kui eukalüptist (Eucalyptus spp.)):






  — | ex 4401 22 90 |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

puitlaastud ja -pilpad:

– –

lehtpuit:

– – –

muud (kui eukalüptist (Eucalyptus spp.)):

Eucalyptus

—

ex 4401 22 90

ex 4401 22 90

| — | saepuru, puidujäätmed ja -jäägid, aglomeerimata:






  – – | saepuru:






  — | ex 4401 40 10 |
| --- | --- | --- | --- |

—

saepuru, puidujäätmed ja -jäägid, aglomeerimata:

– –

saepuru:

—

ex 4401 40 10

ex 4401 40 10

| – – | puidujäätmed ja -jäägid (v.a saepuru):






  — | ex 4401 40 90 |
| --- | --- | --- |

– –

puidujäätmed ja -jäägid (v.a saepuru):

—

ex 4401 40 90

ex 4401 40 90

Töötlemata puit, kooritud või koorimata, kantimata või jämedalt kanditud:

| — | värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud:






  – – | lehtpuit:






  — | ex 4403 12 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud:

– –

lehtpuit:

—

ex 4403 12 00

ex 4403 12 00

Töötlemata puit, kooritud või koorimata, kantimata või jämedalt kanditud:

| — | muud kui värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud:






  – – | pöök (Fagus spp.):






  — | 4403 93 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

muud kui värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud:

– –

pöök (Fagus spp.):

Fagus

—

4403 93 00

4403 93 00

| — | 4403 94 00 |
| --- | --- |

—

4403 94 00

4403 94 00

| – – | kask (Betula spp.):






  — | 4403 95 10 |
| --- | --- | --- |

– –

kask (Betula spp.):

Betula

—

4403 95 10

4403 95 10

| — | 4403 95 90 |
| --- | --- |

—

4403 95 90

4403 95 90

| — | 4403 96 00 |
| --- | --- |

—

4403 96 00

4403 96 00

| – – | pappel ja haab (Populus spp.):






  — | 4403 97 00 |
| --- | --- | --- |

– –

pappel ja haab (Populus spp.):

Populus

—

4403 97 00

4403 97 00

| – – | muud:






  — | ex 4403 99 00 |
| --- | --- | --- |

– –

muud:

—

ex 4403 99 00

ex 4403 99 00

Lõhestatud teibad; pikuti saagimata vaiad, tulbad ja aiateibad, teritatud otstega:

| — | lehtpuidust:






  — | ex 4404 20 00 |
| --- | --- | --- |

—

lehtpuidust:

—

ex 4404 20 00

ex 4404 20 00

Raudteede ja trammiteede lehtpuidust puitliiprid:

| — | immutamata:






  — | ex 4406 12 00 |
| --- | --- | --- |

—

immutamata:

—

ex 4406 12 00

ex 4406 12 00

| — | muud (kui immutamata):






  — | ex 4406 92 00 |
| --- | --- | --- |

—

muud (kui immutamata):

—

ex 4406 92 00

ex 4406 92 00

Pikikiudu saetud või lõhestatud, spoonihööveldatud või -kooritud puit, hööveldatud, lihvitud, pikijätkatud või mitte, paksusega üle 6 mm:

| – – | pöök (Fagus spp.): | 4407 92 00 |
| --- | --- | --- |

– –

pöök (Fagus spp.):

Fagus

4407 92 00

4407 92 00

| – – | vaher (Acer spp.): | 4407 93 10 |
| --- | --- | --- |

– –

vaher (Acer spp.):

Acer

4407 93 10

4407 93 10

| | 4407 93 91 |
| --- | --- |

4407 93 91

4407 93 91

| | 4407 93 99 |
| --- | --- |

4407 93 99

4407 93 99

| – – | saar (Fraxinus spp.): | 4407 95 10 |
| --- | --- | --- |

– –

saar (Fraxinus spp.):

Fraxinus

4407 95 10

4407 95 10

| | 4407 95 91 |
| --- | --- |

4407 95 91

4407 95 91

| | 4407 95 99 |
| --- | --- |

4407 95 99

4407 95 99

| – – | kask (Betula spp.): | 4407 96 10 |
| --- | --- | --- |

– –

kask (Betula spp.):

Betula

4407 96 10

4407 96 10

| | 4407 96 91 |
| --- | --- |

4407 96 91

4407 96 91

| | 4407 96 99 |
| --- | --- |

4407 96 99

4407 96 99

| – – | pappel ja haab (Populus spp.): | 4407 97 10 |
| --- | --- | --- |

– –

pappel ja haab (Populus spp.):

Populus

4407 97 10

4407 97 10

| | 4407 97 91 |
| --- | --- |

4407 97 91

4407 97 91

| | 4407 97 99 |
| --- | --- |

4407 97 99

4407 97 99

| – – | muud: | 4407 99 27 |
| --- | --- | --- |

– –

muud:

4407 99 27

4407 99 27

| | 4407 99 40 |
| --- | --- |

4407 99 40

4407 99 40

| | 4407 99 90 |
| --- | --- |

4407 99 90

4407 99 90

Spoon vineerimiseks (k.a spoonihööveldatud kihtpuitmaterjal), vineeri ja samalaadse kihtpuitmaterjali valmistamiseks ning muu pikuti saetud, spoonihööveldatud või kooritud puit, hööveldatud, lihvitud, servjätkatud, pikijätkatud või mitte, paksusega kuni 6 mm:

| | ex 4408 90 15 |
| --- | --- |

ex 4408 90 15

ex 4408 90 15

| | ex 4408 90 35 |
| --- | --- |

ex 4408 90 35

ex 4408 90 35

| | ex 4408 90 85 |
| --- | --- |

ex 4408 90 85

ex 4408 90 85

| | ex 4408 90 95 |
| --- | --- |

ex 4408 90 95

ex 4408 90 95

Puit pidevprofiiliga (keeled, sooned, punnid, kald- või ümarservad, V-punnid, helmestus, lekaalprofiil vms) ühel või mitmel küljel, otsal või serval (sealhulgas kokku ühendamata parketilipid ja -liistud) hööveldatud või hööveldamata, lihvitud või lihvimata, pikijätkatud või mitte:

| – – – | lehtpuidust, muu: | ex 4409 29 91 |
| --- | --- | --- |

– – –

lehtpuidust, muu:

ex 4409 29 91

ex 4409 29 91

| | ex 4409 29 99 |
| --- | --- |

ex 4409 29 99

ex 4409 29 99

Vaadid, pütid, tõrred, tünnid jm puidust püttsepatooted ja nende puitosad, sh tünnilauad:

| | ex 4416 00 00 |
| --- | --- |

ex 4416 00 00

ex 4416 00 00

Kokkupandavad puitehitised:

| | ex 9406 10 00 |
| --- | --- |

ex 9406 10 00

ex 9406 10 00

Kolmandad riigid, kus teadaolevalt esineb taimekahjustajat Anoplophora glabripennis

Anoplophora glabripennis

Acer macrophyllum Pursh, Aesculus californica (Spach) Nutt., Lithocarpus densiflorus (Hook. & Arn.) Rehd., Quercus L. ja Taxus brevifolia Nutt.

Acer macrophyllum

Aesculus californica

Lithocarpus densiflorus

Quercus

Taxus brevifolia

Küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vm kujul; puitlaastud ja -pilpad; saepuru ja puidujäätmed, aglomeeritud pakkudeks, brikettideks, graanuliteks vms või aglomeerimata:

| — | küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vm kujul:






  – – | okaspuidust:






  — | ex 4401 11 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vm kujul:

– –

okaspuidust:

—

ex 4401 11 00

ex 4401 11 00

| – – | lehtpuit:






  — | ex 4401 12 00 |
| --- | --- | --- |

– –

lehtpuit:

—

ex 4401 12 00

ex 4401 12 00

| — | puitlaastud ja -pilpad:






  – – | okaspuit:






  — | ex 4401 21 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

puitlaastud ja -pilpad:

– –

okaspuit:

—

ex 4401 21 00

ex 4401 21 00

| – – | lehtpuit:






  – – – | muud (kui eukalüptist (Eucalyptus spp.)):






  — | ex 4401 22 90 |
| --- | --- | --- | --- |

– –

lehtpuit:

– – –

muud (kui eukalüptist (Eucalyptus spp.)):

Eucalyptus

—

ex 4401 22 90

ex 4401 22 90

| — | saepuru, puidujäätmed ja -jäägid, aglomeerimata:






  – – | saepuru:






  — | ex 4401 40 10 |
| --- | --- | --- | --- |

—

saepuru, puidujäätmed ja -jäägid, aglomeerimata:

– –

saepuru:

—

ex 4401 40 10

ex 4401 40 10

| – – | puidujäätmed ja -jäägid (v.a saepuru):






  — | ex 4401 40 90 |
| --- | --- | --- |

– –

puidujäätmed ja -jäägid (v.a saepuru):

—

ex 4401 40 90

ex 4401 40 90

Töötlemata puit, kooritud või koorimata, kantimata või jämedalt kanditud:

| — | värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud:






  – – | okaspuit:






  — | ex 4403 11 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud:

– –

okaspuit:

—

ex 4403 11 00

ex 4403 11 00

| – – | lehtpuit:






  — | ex 4403 12 00 |
| --- | --- | --- |

– –

lehtpuit:

—

ex 4403 12 00

ex 4403 12 00

Töötlemata puit, kooritud või koorimata, kantimata või jämedalt kanditud:

| — | muud kui värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud:






  – – | muud, okaspuidust:






  — | ex 4403 25 10 |
| --- | --- | --- | --- |

—

muud kui värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud:

– –

muud, okaspuidust:

—

ex 4403 25 10

ex 4403 25 10

| — | ex 4403 25 90 |
| --- | --- |

—

ex 4403 25 90

ex 4403 25 90

| — | ex 4403 26 00 |
| --- | --- |

—

ex 4403 26 00

ex 4403 26 00

Töötlemata puit, kooritud või koorimata, kantimata või jämedalt kanditud:

| — | muud kui värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud:






  – – | muud, lehtpuidust:






  — | ex 4403 99 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

muud kui värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud:

– –

muud, lehtpuidust:

—

ex 4403 99 00

ex 4403 99 00

Lõhestatud teibad; pikuti saagimata vaiad, tulbad ja aiateibad, teritatud otstega:

| — | okaspuidust:






  — | ex 4404 10 00 |
| --- | --- | --- |

—

okaspuidust:

—

ex 4404 10 00

ex 4404 10 00

| — | lehtpuidust:






  — | ex 4404 20 00 |
| --- | --- | --- |

—

lehtpuidust:

—

ex 4404 20 00

ex 4404 20 00

Raudteede ja trammiteede puitliiprid

| — | immutamata:






  – – | okaspuit:






  — | ex 4406 11 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

immutamata:

– –

okaspuit:

—

ex 4406 11 00

ex 4406 11 00

| – – | lehtpuit:






  — | ex 4406 12 00 |
| --- | --- | --- |

– –

lehtpuit:

—

ex 4406 12 00

ex 4406 12 00

| — | muud (kui immutamata):






  – – | okaspuit:






  — | ex 4406 91 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

muud (kui immutamata):

– –

okaspuit:

—

ex 4406 91 00

ex 4406 91 00

| – – | lehtpuidust:






  — | ex 4406 92 00 |
| --- | --- | --- |

– –

lehtpuidust:

—

ex 4406 92 00

ex 4406 92 00

Pikikiudu saetud või lõhestatud, spoonihööveldatud või -kooritud puit, hööveldatud, lihvitud, pikijätkatud või mitte, paksusega üle 6 mm:

| – – | okaspuidust: | ex 4407 19 10 |
| --- | --- | --- |

– –

okaspuidust:

ex 4407 19 10

ex 4407 19 10

| | ex 4407 19 20 |
| --- | --- |

ex 4407 19 20

ex 4407 19 20

| | ex 4407 19 90 |
| --- | --- |

ex 4407 19 90

ex 4407 19 90

| – – | vaher (Acer spp.): | 4407 93 10 |
| --- | --- | --- |

– –

vaher (Acer spp.):

Acer

4407 93 10

4407 93 10

| | 4407 93 91 |
| --- | --- |

4407 93 91

4407 93 91

| | 4407 93 99 |
| --- | --- |

4407 93 99

4407 93 99

| – – | muud: | ex 4407 99 27 |
| --- | --- | --- |

– –

muud:

ex 4407 99 27

ex 4407 99 27

| | ex 4407 99 40 |
| --- | --- |

ex 4407 99 40

ex 4407 99 40

| | ex 4407 99 90 |
| --- | --- |

ex 4407 99 90

ex 4407 99 90

Spoon vineerimiseks (k.a spoonihööveldatud kihtpuitmaterjal), vineeri ja samalaadse kihtpuitmaterjali valmistamiseks ning muu pikuti saetud, spoonihööveldatud või kooritud puit, hööveldatud, lihvitud, servjätkatud, pikijätkatud või mitte, paksusega kuni 6 mm:

| — | okaspuidust:






  — | ex 4408 10 15 |
| --- | --- | --- |

—

okaspuidust:

—

ex 4408 10 15

ex 4408 10 15

| — | ex 4408 10 91 |
| --- | --- |

—

ex 4408 10 91

ex 4408 10 91

| — | ex 4408 10 98 |
| --- | --- |

—

ex 4408 10 98

ex 4408 10 98

| — | muud:






  — | ex 4408 90 15 |
| --- | --- | --- |

—

muud:

—

ex 4408 90 15

ex 4408 90 15

| — | ex 4408 90 35 |
| --- | --- |

—

ex 4408 90 35

ex 4408 90 35

| — | ex 4408 90 85 |
| --- | --- |

—

ex 4408 90 85

ex 4408 90 85

| — | ex 4408 90 95 |
| --- | --- |

—

ex 4408 90 95

ex 4408 90 95

Puit pidevprofiiliga (keeled, sooned, punnid, kald- või ümarservad, V-punnid, helmestus, lekaalprofiil vms) ühel või mitmel küljel, otsal või serval (sealhulgas kokku ühendamata parketilipid ja -liistud) hööveldatud või hööveldamata, lihvitud või lihvimata, pikijätkatud või mitte:

| – – – | lehtpuidust, muu: | ex 4409 29 91 |
| --- | --- | --- |

– – –

lehtpuidust, muu:

ex 4409 29 91

ex 4409 29 91

| | ex 4409 29 99 |
| --- | --- |

ex 4409 29 99

ex 4409 29 99

Vaadid, pütid, tõrred, tünnid jm puidust püttsepatooted ja nende puitosad, sh tünnilauad:

| | ex 4416 00 00 |
| --- | --- |

ex 4416 00 00

ex 4416 00 00

Kokkupandavad puitehitised:

| | ex 9406 10 00 |
| --- | --- |

ex 9406 10 00

ex 9406 10 00

Kanada, Ühendkuningriik (4), Ameerika Ühendriigid, Vietnam

4

Artocarpus chaplasha Roxb., Artocarpus heterophyllus Lam., Artocarpus integer (Thunb.) Merr., Alnus formosana Makino, Bombax malabaricum DC., Broussonetia papyrifera (L.) Vent., Broussonetia kazinoki Siebold, Caesalpinia japonica Siebold & Zucc., Cajanus cajan (L.) Huth, Camellia sinensis (L.) Kuntze, Camellia oleífera C.Abel, Castanea Mill., Celtis sinensis Pers., Cercis chinensis Bunge, Chaenomeles sinensis (Thouin) Koehne, Cinnamomum camphora (L.) J.Presl, Citrus L., Cornus kousa Bürger ex Hanse, Crataegus cordata Aiton, Cunninghamia lanceolata (Lamb.) Hook., Dalbergia L.f., Debregeasia edulis (Siebold & Zucc.) Wedd., Debregeasia hypoleuca (Hochst. ex Steud.) Wedd., Diospyros kaki L., Enkianthus perulatus (Miq.) C.K.Schneid., Eriobotrya japonica (Thunb.) Lindl., Fagus crenata Blume, Ficus L., Firmiana simplex (L.) W.Wight, Gleditsia japonica Miq., Hovenia dulcis Thunb., Juglans regia L., Lagerstroemia indica L., Maclura tricuspidata Carrière, Maclura pomifera (Raf.) C.K.Schneid., Malus Mill., Melia azedarach L., Morus L., Platanus x hispanica Mill. ex Münchh., Platycarya strobilaceae Siebold & Zucc., Populus L., Prunus spp, Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc., Pterocarya stenoptera C.DC., Punica granatum L., Pyrus spp., Robinia pseudoacacia L., Salix L., Sapium sebiferum (L.) Roxb., Schima superba Gardner & Champ., Sophora japonica L., Spiraea thunbergii Siebold ex Blume, Trema amboinensis (Willd.) Blume, Trema orientale (L.) Blume, Ulmus L., Vernicia fordii (Hemsl.) Airy Shaw, Villebrunea pedunculata Shirai, Xylosma G.Forst. ja Zelkova serrata (Thunb.) Makino

Artocarpus chaplasha

, Artocarpus heterophyllus

Artocarpus integer

, Alnus formosana

, Bombax malabaricum

, Broussonetia papyrifera

, Broussonetia kazinoki

, Caesalpinia japonica

, Cajanus cajan

, Camellia sinensis

, Camellia oleífera

, Castanea

, Celtis sinensis

, Cercis chinensis

, Chaenomeles sinensis

Cinnamomum camphora

Citrus

Cornus kousa

Crataegus cordata

Cunninghamia lanceolata

Dalbergia

, Debregeasia edulis

Debregeasia hypoleuca

Diospyros kaki

Enkianthus perulatus

Eriobotrya japonica

Fagus crenata

Ficus

Firmiana simplex

Gleditsia japonica

Hovenia dulcis

Juglans regia

Lagerstroemia indica

Maclura tricuspidata

Maclura pomifera

Malus

Melia azedarach

Morus

Platanus x hispanica

Platycarya strobilaceae

Populus

Prunus

Pterocarya rhoifolia

Pterocarya stenoptera

Punica granatum

Pyrus

Robinia pseudoacacia

Salix

Sapium sebiferum

Schima superba

Sophora japonica

Spiraea thunbergii

Trema amboinensis

Trema orientale

Ulmus

Vernicia fordii

Villebrunea pedunculata

Xylosma

Zelkova serrata

Küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vm kujul; puitlaastud ja -pilpad; saepuru ja puidujäätmed, aglomeeritud pakkudeks, brikettideks, graanuliteks vms või aglomeerimata:

| — | küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vm kujul:






  – – | lehtpuit:






  — | ex 4401 12 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vm kujul:

– –

lehtpuit:

—

ex 4401 12 00

ex 4401 12 00

| — | puitlaastud ja -pilpad:






  – – | lehtpuit:






  – – – | muud (kui eukalüptist (Eucalyptus spp.)):






  — | ex 4401 22 90 |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

puitlaastud ja -pilpad:

– –

lehtpuit:

– – –

muud (kui eukalüptist (Eucalyptus spp.)):

Eucalyptus

—

ex 4401 22 90

ex 4401 22 90

| — | saepuru, puidujäätmed ja -jäägid, aglomeerimata:






  – – | saepuru:






  — | ex 4401 40 10 |
| --- | --- | --- | --- |

—

saepuru, puidujäätmed ja -jäägid, aglomeerimata:

– –

saepuru:

—

ex 4401 40 10

ex 4401 40 10

| – – | puidujäätmed ja -jäägid (v.a saepuru):






  — | ex 4401 40 90 |
| --- | --- | --- |

– –

puidujäätmed ja -jäägid (v.a saepuru):

—

ex 4401 40 90

ex 4401 40 90

Töötlemata puit, kooritud või koorimata, kantimata või jämedalt kanditud:

| — | värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud:






  – – | lehtpuit:






  — | ex 4403 12 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud:

– –

lehtpuit:

—

ex 4403 12 00

ex 4403 12 00

Töötlemata puit, kooritud või koorimata, kantimata või jämedalt kanditud:

| — | muud kui värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud:






  – – | pöök (Fagus spp.):






  — | ex 4403 93 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

muud kui värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud:

– –

pöök (Fagus spp.):

Fagus

—

ex 4403 93 00

ex 4403 93 00

| — | ex 4403 94 00 |
| --- | --- |

—

ex 4403 94 00

ex 4403 94 00

| – – | pappel ja haab (Populus spp.):






  — | ex 4403 97 00 |
| --- | --- | --- |

– –

pappel ja haab (Populus spp.):

Populus

—

ex 4403 97 00

ex 4403 97 00

| – – | muud:






  — | ex 4403 99 00 |
| --- | --- | --- |

– –

muud:

—

ex 4403 99 00

ex 4403 99 00

Lõhestatud teibad; pikuti saagimata vaiad, tulbad ja aiateibad, teritatud otstega:

| — | lehtpuidust:






  — | ex 4404 20 00 |
| --- | --- | --- |

—

lehtpuidust:

—

ex 4404 20 00

ex 4404 20 00

Raudteede ja trammiteede puitliiprid

| — | immutamata:






  – – | lehtpuit:






  — | ex 4406 12 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

immutamata:

– –

lehtpuit:

—

ex 4406 12 00

ex 4406 12 00

| — | muud (kui immutamata):






  – – | lehtpuit






  — | ex 4406 92 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

muud (kui immutamata):

– –

lehtpuit

—

ex 4406 92 00

ex 4406 92 00

Pikikiudu saetud või lõhestatud, spoonihööveldatud või -kooritud puit, hööveldatud, lihvitud, pikijätkatud või mitte, paksusega üle 6 mm:

| — | muu (kui okaspuit või troopiline puit):






  – – | pöök (Fagus spp.):






  — | ex 4407 92 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

muu (kui okaspuit või troopiline puit):

– –

pöök (Fagus spp.):

Fagus

—

ex 4407 92 00

ex 4407 92 00

| – – | kirsipuu (Prunus spp.):






  – – – | hööveldatud; pikijätkatud, hööveldatud või hööveldamata, lihvitud või lihvimata:






  — | ex 4407 94 10 |
| --- | --- | --- | --- |

– –

kirsipuu (Prunus spp.):

Prunus

– – –

hööveldatud; pikijätkatud, hööveldatud või hööveldamata, lihvitud või lihvimata:

—

ex 4407 94 10

ex 4407 94 10

| – – | – muud:






  — | ex 4407 94 91 |
| --- | --- | --- |

– –

– muud:

—

ex 4407 94 91

ex 4407 94 91

| — | ex 4407 94 99 |
| --- | --- |

—

ex 4407 94 99

ex 4407 94 99

| – – | pappel ja haab (Populus spp.):






  – – – | hööveldatud; pikijätkatud, hööveldatud või hööveldamata, lihvitud või lihvimata:






  — | ex 4407 97 10 |
| --- | --- | --- | --- |

– –

pappel ja haab (Populus spp.):

Populus

– – –

hööveldatud; pikijätkatud, hööveldatud või hööveldamata, lihvitud või lihvimata:

—

ex 4407 97 10

ex 4407 97 10

| – – | – muud:






  — | ex 4407 97 91 |
| --- | --- | --- |

– –

– muud:

—

ex 4407 97 91

ex 4407 97 91

| — | ex 4407 97 99 |
| --- | --- |

—

ex 4407 97 99

ex 4407 97 99

| – – | muud:






  – – – | hööveldatud; pikijätkatud, hööveldatud või hööveldamata, lihvitud või lihvimata:






  — | ex 4407 99 27 |
| --- | --- | --- | --- |

– –

muud:

– – –

hööveldatud; pikijätkatud, hööveldatud või hööveldamata, lihvitud või lihvimata:

—

ex 4407 99 27

ex 4407 99 27

| – – | – muud:






  — | ex 4407 99 40 |
| --- | --- | --- |

– –

– muud:

—

ex 4407 99 40

ex 4407 99 40

| — | ex 4407 99 90 |
| --- | --- |

—

ex 4407 99 90

ex 4407 99 90

Spoon vineerimiseks (k.a spoonihööveldatud kihtpuitmaterjal), vineeri ja samalaadse kihtpuitmaterjali valmistamiseks ning muu pikuti saetud, spoonihööveldatud või kooritud puit, hööveldatud, lihvitud, servjätkatud, pikijätkatud või mitte, paksusega kuni 6 mm:

| — | muu (kui okaspuit või troopiline puit):






  – – | hööveldatud; lihvitud; pikijätkatud, hööveldatud või hööveldamata, lihvitud või lihvimata:






  — | ex 4408 90 15 |
| --- | --- | --- | --- |

—

muu (kui okaspuit või troopiline puit):

– –

hööveldatud; lihvitud; pikijätkatud, hööveldatud või hööveldamata, lihvitud või lihvimata:

—

ex 4408 90 15

ex 4408 90 15

| – – | muud:






  — | ex 4408 90 35 |
| --- | --- | --- |

– –

muud:

—

ex 4408 90 35

ex 4408 90 35

| — | ex 4408 90 85 |
| --- | --- |

—

ex 4408 90 85

ex 4408 90 85

| — | ex 4408 90 95 |
| --- | --- |

—

ex 4408 90 95

ex 4408 90 95

Puit pidevprofiiliga (keeled, sooned, punnid, kald- või ümarservad, V-punnid, helmestus, lekaalprofiil vms) ühel või mitmel küljel, otsal või serval (sealhulgas kokku ühendamata parketilipid ja -liistud) hööveldatud või hööveldamata, lihvitud või lihvimata, pikijätkatud või mitte:

| — | lehtpuidust:






  – – | muu (kui bambus või troopiline puit):






  – – – | muu (kui raamliistud maalidele, fotodele, peeglitele jms):






  — | ex 4409 29 91 |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

lehtpuidust:

– –

muu (kui bambus või troopiline puit):

– – –

muu (kui raamliistud maalidele, fotodele, peeglitele jms):

—

ex 4409 29 91

ex 4409 29 91

| — | ex 4409 29 99 |
| --- | --- |

—

ex 4409 29 99

ex 4409 29 99

Vaadid, pütid, tõrred, tünnid jm puidust püttsepatooted ja nende puitosad, sh tünnilauad:

| | ex 4416 00 00 |
| --- | --- |

ex 4416 00 00

ex 4416 00 00

Kokkupandavad puitehitised:

| | ex 9406 10 00 |
| --- | --- |

ex 9406 10 00

ex 9406 10 00

Afganistan, Bahrein, Bangladesh, Bhutan, Brunei, Kambodža, Hiina, India, Indoneesia, Iraan, Iraak, Jaapan,

Jordaania, Kasahstan, Kuveit, Kõrgõzstan, Laos, Liibanon, Malaisia, Maldiivid, Mongoolia, Myanmar/Birma, Nepal, Põhja-Korea, Omaan, Pakistan, Filipiinid, Katar, Venemaa (ainult järgmised osad: Kaug-Ida föderaalringkond (Dalnevostochny federalny okrug), Siberi föderaalpiirkond (Sibirsky federalny okrug) ja Uurali föderaalringkond (Uralsky federalny okrug)), Saudi Araabia, Singapur, Lõuna-Korea, Sri Lanka, Süüria, Tadžikistan, Tai, Ida-Timor, Türkmenistan, Araabia Ühendemiraadid, Usbekistan, Vietnam ja Jeemen

Acer L., Betula L., Elaeagnus L., Fraxinus L., Gleditsia L., Juglans L., Malus Mill., Morus L., Platanus L., Populus L., Prunus L., Pyrus L., Quercus L., Robinia L., Salix L. ja Ulmus L., sealhulgas puit, millel ei ole säilinud looduslikku kumerat pinda, kuid v.a saepuru ja laastud

Acer

Betula

Elaeagnus

Fraxinus

Gleditsia

Juglans

Malus

Morus

Platanus

Populus

Prunus

Pyrus

Quercus

Robinia

Salix

Ulmus

Küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vm kujul; puitlaastud ja -pilpad; saepuru ja puidujäätmed, aglomeeritud pakkudeks, brikettideks, graanuliteks vms või aglomeerimata:

| — | küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vm kujul:






  – – | lehtpuit:






  — | ex 4401 12 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vm kujul:

– –

lehtpuit:

—

ex 4401 12 00

ex 4401 12 00

| — | puitlaastud ja -pilpad:






  – – | lehtpuit:






  – – – | muud (kui eukalüptist (Eucalyptus spp.)):






  — | ex 4401 22 90 |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

puitlaastud ja -pilpad:

– –

lehtpuit:

– – –

muud (kui eukalüptist (Eucalyptus spp.)):

Eucalyptus

—

ex 4401 22 90

ex 4401 22 90

| — | saepuru, puidujäätmed ja -jäägid, aglomeerimata:






  – – | puidujäätmed ja -jäägid (v.a saepuru):






  — | ex 4401 40 90 |
| --- | --- | --- | --- |

—

saepuru, puidujäätmed ja -jäägid, aglomeerimata:

– –

puidujäätmed ja -jäägid (v.a saepuru):

—

ex 4401 40 90

ex 4401 40 90

Töötlemata puit, kooritud või koorimata, kantimata või jämedalt kanditud:

| — | värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud:






  – – | lehtpuit:






  — | ex 4403 12 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud:

– –

lehtpuit:

—

ex 4403 12 00

ex 4403 12 00

Töötlemata puit, kooritud või koorimata, kantimata või jämedalt kanditud:

| — | muud kui värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud:






  – – | tamm (Quercus spp.):






  — | 4403 91 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

muud kui värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud:

– –

tamm (Quercus spp.):

Quercus

—

4403 91 00

4403 91 00

| – – | kask (Betula spp.):






  — | 4403 95 10 |
| --- | --- | --- |

– –

kask (Betula spp.):

Betula

—

4403 95 10

4403 95 10

| — | 4403 95 90 |
| --- | --- |

—

4403 95 90

4403 95 90

| — | 4403 96 00 |
| --- | --- |

—

4403 96 00

4403 96 00

| – – | pappel ja haab (Populus spp.):






  — | 4403 97 00 |
| --- | --- | --- |

– –

pappel ja haab (Populus spp.):

Populus

—

4403 97 00

4403 97 00

| – – | muu (kui Quercus, Betula, Populus):






  — | ex 4403 99 00 |
| --- | --- | --- |

– –

muu (kui Quercus, Betula, Populus):

Quercus

Betula

Populus

—

ex 4403 99 00

ex 4403 99 00

Lõhestatud teibad; pikuti saagimata vaiad, tulbad ja aiateibad, teritatud otstega:

| — | lehtpuidust:






  — | ex 4404 20 00 |
| --- | --- | --- |

—

lehtpuidust:

—

ex 4404 20 00

ex 4404 20 00

Raudteede ja trammiteede puitliiprid

| — | immutamata:






  – – | lehtpuit:






  — | ex 4406 12 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

immutamata:

– –

lehtpuit:

—

ex 4406 12 00

ex 4406 12 00

| — | muud (kui immutamata):






  – – | lehtpuit:






  — | ex 4406 92 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

muud (kui immutamata):

– –

lehtpuit:

—

ex 4406 92 00

ex 4406 92 00

Pikikiudu saetud või lõhestatud, spoonihööveldatud või -kooritud puit, hööveldatud, lihvitud, pikijätkatud või mitte, paksusega üle 6 mm:

| – – | tamm (Quercus spp.): | 4407 91 15 |
| --- | --- | --- |

– –

tamm (Quercus spp.):

Quercus

4407 91 15

4407 91 15

| | 4407 91 31 |
| --- | --- |

4407 91 31

4407 91 31

| | 4407 91 39 |
| --- | --- |

4407 91 39

4407 91 39

| | 4407 91 90 |
| --- | --- |

4407 91 90

4407 91 90

| – – | vaher (Acer spp.): | 4407 93 10 |
| --- | --- | --- |

– –

vaher (Acer spp.):

Acer

4407 93 10

4407 93 10

| | 4407 93 91 |
| --- | --- |

4407 93 91

4407 93 91

| | 4407 93 99 |
| --- | --- |

4407 93 99

4407 93 99

| – – | kirsipuu (Prunus spp.): | 4407 94 10 |
| --- | --- | --- |

– –

kirsipuu (Prunus spp.):

Prunus

4407 94 10

4407 94 10

| | 4407 94 91 |
| --- | --- |

4407 94 91

4407 94 91

| | 4407 94 99 |
| --- | --- |

4407 94 99

4407 94 99

| – – | saar (Fraxinus spp.): | 4407 95 10 |
| --- | --- | --- |

– –

saar (Fraxinus spp.):

Fraxinus

4407 95 10

4407 95 10

| | 4407 95 91 |
| --- | --- |

4407 95 91

4407 95 91

| | 4407 95 99 |
| --- | --- |

4407 95 99

4407 95 99

| – – | kask (Betula spp.): | 4407 96 10 |
| --- | --- | --- |

– –

kask (Betula spp.):

Betula

4407 96 10

4407 96 10

| | 4407 96 91 |
| --- | --- |

4407 96 91

4407 96 91

| | 4407 96 99 |
| --- | --- |

4407 96 99

4407 96 99

| – – | pappel ja haab (Populus spp.): | 4407 97 10 |
| --- | --- | --- |

– –

pappel ja haab (Populus spp.):

Populus

4407 97 10

4407 97 10

| | 4407 97 91 |
| --- | --- |

4407 97 91

4407 97 91

| | 4407 97 99 |
| --- | --- |

4407 97 99

4407 97 99

| – – | muud:






  – – – | hööveldatud; pikijätkatud, hööveldatud või hööveldamata, lihvitud või lihvimata: | ex 4407 99 27 |
| --- | --- | --- | --- |

– –

muud:

– – –

hööveldatud; pikijätkatud, hööveldatud või hööveldamata, lihvitud või lihvimata:

ex 4407 99 27

ex 4407 99 27

| – – | – muud: | ex 4407 99 40 |
| --- | --- | --- |

– –

– muud:

ex 4407 99 40

ex 4407 99 40

| | ex 4407 99 90 |
| --- | --- |

ex 4407 99 90

ex 4407 99 90

Spoon vineerimiseks (k.a spoonihööveldatud kihtpuitmaterjal), vineeri ja samalaadse kihtpuitmaterjali valmistamiseks ning muu pikuti saetud, spoonihööveldatud või kooritud puit, hööveldatud, lihvitud, servjätkatud, pikijätkatud või mitte, paksusega kuni 6 mm:

| — | muu (kui okaspuit või troopiline puit):






  – – | hööveldatud; lihvitud; pikijätkatud, hööveldatud või hööveldamata, lihvitud või lihvimata:






  — | ex 4408 90 15 |
| --- | --- | --- | --- |

—

muu (kui okaspuit või troopiline puit):

– –

hööveldatud; lihvitud; pikijätkatud, hööveldatud või hööveldamata, lihvitud või lihvimata:

—

ex 4408 90 15

ex 4408 90 15

| – – | muud:






  — | ex 4408 90 35 |
| --- | --- | --- |

– –

muud:

—

ex 4408 90 35

ex 4408 90 35

| — | ex 4408 90 85 |
| --- | --- |

—

ex 4408 90 85

ex 4408 90 85

| — | ex 4408 90 95 |
| --- | --- |

—

ex 4408 90 95

ex 4408 90 95

Puit pidevprofiiliga (keeled, sooned, punnid, kald- või ümarservad, V-punnid, helmestus, lekaalprofiil vms) ühel või mitmel küljel, otsal või serval (sealhulgas kokku ühendamata parketilipid ja -liistud) hööveldatud või hööveldamata, lihvitud või lihvimata, pikijätkatud või mitte:

| — | lehtpuidust:






  – – | muu (kui bambus või troopiline puit):






  – – – | muu (kui raamliistud maalidele, fotodele, peeglitele jms):






  — | ex 4409 29 91 |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

lehtpuidust:

– –

muu (kui bambus või troopiline puit):

– – –

muu (kui raamliistud maalidele, fotodele, peeglitele jms):

—

ex 4409 29 91

ex 4409 29 91

| — | ex 4409 29 99 |
| --- | --- |

—

ex 4409 29 99

ex 4409 29 99

Vaadid, pütid, tõrred, tünnid jm puidust püttsepatooted ja nende puitosad, sh tünnilauad:

| | ex 4416 00 00 |
| --- | --- |

ex 4416 00 00

ex 4416 00 00

Kokkupandavad puitehitised:

| | ex 9406 10 00 |
| --- | --- |

ex 9406 10 00

ex 9406 10 00

Afganistan, India,

Iraan, Kõrgõzstan, Pakistan, Tadžikistan, Türkmenistan ja Usbekistan

Castanea Mill., Castanopsis (D. Don) Spach ja Quercus L. puit

Castanea

Castanopsis

Quercus

Küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vm kujul; puitlaastud ja -pilpad; saepuru ja puidujäätmed, aglomeeritud pakkudeks, brikettideks, graanuliteks vms või aglomeerimata:

| — | küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vm kujul:






  – – | lehtpuit:






  — | ex 4401 12 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vm kujul:

– –

lehtpuit:

—

ex 4401 12 00

ex 4401 12 00

| — | puitlaastud ja -pilpad:






  – – | lehtpuit:






  – – – | muud (kui eukalüptist (Eucalyptus spp.)):






  — | ex 4401 22 90 |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

puitlaastud ja -pilpad:

– –

lehtpuit:

– – –

muud (kui eukalüptist (Eucalyptus spp.)):

Eucalyptus

—

ex 4401 22 90

ex 4401 22 90

| — | saepuru, puidujäätmed ja -jäägid, aglomeerimata:






  – – | saepuru:






  — | ex 4401 40 10 |
| --- | --- | --- | --- |

—

saepuru, puidujäätmed ja -jäägid, aglomeerimata:

– –

saepuru:

—

ex 4401 40 10

ex 4401 40 10

| – – | puidujäätmed ja -jäägid (v.a saepuru):






  — | ex 4401 40 90 |
| --- | --- | --- |

– –

puidujäätmed ja -jäägid (v.a saepuru):

—

ex 4401 40 90

ex 4401 40 90

Töötlemata puit, kooritud või koorimata, kantimata või jämedalt kanditud:

| — | värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud:






  – – | lehtpuit:






  — | ex 4403 12 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud:

– –

lehtpuit:

—

ex 4403 12 00

ex 4403 12 00

Töötlemata puit, kooritud või koorimata, kantimata või jämedalt kanditud:

| — | muud kui värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud:






  – – | tamm (Quercus spp.):






  — | 4403 91 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

muud kui värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud:

– –

tamm (Quercus spp.):

Quercus

—

4403 91 00

4403 91 00

| – – | muud:






  — | ex 4403 99 00 |
| --- | --- | --- |

– –

muud:

—

ex 4403 99 00

ex 4403 99 00

Lõhestatud teibad; pikuti saagimata vaiad, tulbad ja aiateibad, teritatud otstega:

| — | lehtpuidust:






  — | ex 4404 20 00 |
| --- | --- | --- |

—

lehtpuidust:

—

ex 4404 20 00

ex 4404 20 00

Raudteede ja trammiteede puitliiprid

| — | immutamata:






  – – | lehtpuit:






  — | ex 4406 12 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

immutamata:

– –

lehtpuit:

—

ex 4406 12 00

ex 4406 12 00

| — | muud (kui immutamata):






  – – | lehtpuit:






  — | ex 4406 92 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

muud (kui immutamata):

– –

lehtpuit:

—

ex 4406 92 00

ex 4406 92 00

Pikikiudu saetud või lõhestatud, spoonihööveldatud või -kooritud puit, hööveldatud, lihvitud, pikijätkatud või mitte, paksusega üle 6 mm:

| – – | tamm (Quercus spp.):






  – – – | lihvitud; pikijätkatud, hööveldatud või hööveldamata, lihvitud või lihvimata: | 4407 91 15 |
| --- | --- | --- | --- |

– –

tamm (Quercus spp.):

Quercus

– – –

lihvitud; pikijätkatud, hööveldatud või hööveldamata, lihvitud või lihvimata:

4407 91 15

4407 91 15

| – – | – muud: | 4407 91 31 |
| --- | --- | --- |

– –

– muud:

4407 91 31

4407 91 31

| | 4407 91 39 |
| --- | --- |

4407 91 39

4407 91 39

| | 4407 91 90 |
| --- | --- |

4407 91 90

4407 91 90

| – – | muud:






  – – – | hööveldatud; pikijätkatud, hööveldatud või hööveldamata, lihvitud või lihvimata: | ex 4407 99 27 |
| --- | --- | --- | --- |

– –

muud:

– – –

hööveldatud; pikijätkatud, hööveldatud või hööveldamata, lihvitud või lihvimata:

ex 4407 99 27

ex 4407 99 27

| – – | – muud: | ex 4407 99 40 |
| --- | --- | --- |

– –

– muud:

ex 4407 99 40

ex 4407 99 40

| | ex 4407 99 90 |
| --- | --- |

ex 4407 99 90

ex 4407 99 90

Spoon vineerimiseks (k.a spoonihööveldatud kihtpuitmaterjal), vineeri ja samalaadse kihtpuitmaterjali valmistamiseks ning muu pikuti saetud, spoonihööveldatud või kooritud puit, hööveldatud, lihvitud, servjätkatud, pikijätkatud või mitte, paksusega kuni 6 mm:

| — | muu (kui okaspuit või troopiline puit):






  – – | hööveldatud; lihvitud; pikijätkatud, hööveldatud või hööveldamata, lihvitud või lihvimata:






  — | ex 4408 90 15 |
| --- | --- | --- | --- |

—

muu (kui okaspuit või troopiline puit):

– –

hööveldatud; lihvitud; pikijätkatud, hööveldatud või hööveldamata, lihvitud või lihvimata:

—

ex 4408 90 15

ex 4408 90 15

| – – | muud:






  — | ex 4408 90 35 |
| --- | --- | --- |

– –

muud:

—

ex 4408 90 35

ex 4408 90 35

| — | ex 4408 90 85 |
| --- | --- |

—

ex 4408 90 85

ex 4408 90 85

| — | ex 4408 90 95 |
| --- | --- |

—

ex 4408 90 95

ex 4408 90 95

Puit pidevprofiiliga (keeled, sooned, punnid, kald- või ümarservad, V-punnid, helmestus, lekaalprofiil vms) ühel või mitmel küljel, otsal või serval (sealhulgas kokku ühendamata parketilipid ja -liistud) hööveldatud või hööveldamata, lihvitud või lihvimata, pikijätkatud või mitte:

| — | lehtpuidust:






  – – | muu (kui bambus või troopiline puit):






  – – – | muu (kui raamliistud maalidele, fotodele, peeglitele jms):






  — | ex 4409 29 91 |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

lehtpuidust:

– –

muu (kui bambus või troopiline puit):

– – –

muu (kui raamliistud maalidele, fotodele, peeglitele jms):

—

ex 4409 29 91

ex 4409 29 91

| — | ex 4409 29 99 |
| --- | --- |

—

ex 4409 29 99

ex 4409 29 99

Vaadid, pütid, tõrred, tünnid jm puidust püttsepatooted ja nende puitosad, sh tünnilauad:

| | ex 4416 00 00 |
| --- | --- |

ex 4416 00 00

ex 4416 00 00

Kokkupandavad puitehitised:

| | ex 9406 10 00 |
| --- | --- |

ex 9406 10 00

ex 9406 10 00

Hiina, Põhja-Korea, Lõuna-Korea, Venemaa, Taiwan ja Vietnam

Puit järgmistest perekondadest ja liikidest: Acacia Mill., Acer buergerianum Miq., Acer macrophyllum Pursh, Acer negundo L., Acer palmatum Thunb., Acer paxii Franch., Acer pseudoplatanus L., Aesculus californica (Spach) Nutt., Ailanthus altissima (Mill.) Swingle, Albizia falcate Backer ex Merr., Albizia julibrissin Durazz., Alectryon excelsus Gärtn., Alnus rhombifolia Nutt., Archontophoenix cunninghamiana H. Wendl. & Drude, Artocarpus integer (Thunb.) Merr., Azadirachta indica A. Juss., Baccharis salicina Torr. & A.Gray, Bauhinia variegata L., Brachychiton discolor F.Muell., Brachychiton populneus R.Br., Camellia semiserrata C.W.Chi, Camellia sinensis (L.) Kuntze, Canarium commune L., Castanospermum australe A.Cunningham & C.Fraser, Cercidium floridum Benth. ex A.Gray, Cercidium sonorae Rose & I.M.Johnst., Cocculus laurifolius DC., Combretum kraussii Hochst., Cupaniopsis anacardioides (A.Rich.) Radlk., Dombeya cacuminum Hochr., Erythrina corallodendron L., Erythrina coralloides Moc. & Sessé ex DC., Erythrina falcata Benth., Erythrina fusca Lour., Eucalyptus ficifolia F.Müll., Fagus crenata Blume, Ficus L., Gleditsia triacanthos L., Hevea brasiliensis (Willd. ex A.Juss) Muell.Arg., Howea forsteriana (F.Müller) Becc., Ilex cornuta Lindl. & Paxton, Inga vera Willd., Jacaranda mimosifolia D.Don, Koelreuteria bipinnata Franch., Liquidambar styraciflua L., Magnolia grandiflora L., Magnolia virginiana L., Mimosa bracaatinga Hoehne, Morus alba L., Parkinsonia aculeata L., Persea americana Mill., Pithecellobium lobatum Benth., Platanus x hispanica Mill. ex Münchh., Platanus mexicana Torr., Platanus occidentalis L., Platanus orientalis L., Platanus racemosa Nutt., Podalyria calyptrata Willd., Populus fremontii S.Watson, Populus nigra L., Populus trichocarpa Torr. & A.Gray ex Hook., Prosopis articulata S.Watson, Protium serratum Engl., Psoralea pinnata L., Pterocarya stenoptera C.DC., Quercus agrifolia Née, Quercus calliprinos Webb., Quercus chrysolepis Liebm, Quercus engelmannii Greene, Quercus ithaburensis Dence, Quercus lobata Née, Quercus palustris Marshall, Quercus robur L., Quercus suber L., Ricinus communis L., Salix alba L., Salix babylonica L., Salix gooddingii C.R.Ball, Salix laevigata Bebb, Salix mucronata Thnb., Shorea robusta C.F.Gaertn., Spathodea campanulata P.Beauv., Spondias dulcis Parkinson, Tamarix ramosissima Kar. ex Boiss., Virgilia oroboides subsp. ferrugine B.-E.van Wyk, Wisteria floribunda (Willd.) DC. ja Xylosma avilae Sleumer

Acacia

Acer buergerianum

Acer macrophyllum

Acer negundo

Acer palmatum

Acer paxii

Acer pseudoplatanus

Aesculus californica

Ailanthus altissima

Albizia falcate

Albizia julibrissin

Alectryon excelsus Gärtn.

Alnus rhombifolia

Archontophoenix cunninghamiana

Artocarpus integer

Azadirachta indica

Baccharis salicina

Bauhinia variegata

Brachychiton discolor

Brachychiton populneus

Camellia semiserrata

Camellia sinensis

Canarium commune

Castanospermum australe

Cercidium floridum

Cercidium sonorae

Cocculus laurifolius

Combretum kraussii

Cupaniopsis anacardioides

Dombeya cacuminum

Erythrina corallodendron

Erythrina coralloides

Erythrina falcata

Erythrina fusca

Eucalyptus ficifolia

Fagus crenata

Ficus

Gleditsia triacanthos

Hevea brasiliensis

Howea forsteriana

Ilex cornuta

Inga vera

Jacaranda mimosifolia

Koelreuteria bipinnata

Liquidambar styraciflua

Magnolia grandiflora

Magnolia virginiana

Mimosa bracaatinga

Morus alba

Parkinsonia aculeata

Persea americana

Pithecellobium lobatum

Platanus x hispanica

Platanus mexicana

Platanus occidentalis

Platanus orientalis

Platanus racemosa

Podalyria calyptrata

Populus fremontii

Populus nigra

Populus trichocarpa

Prosopis articulata

Protium serratum

Psoralea pinnata

Pterocarya stenoptera

Quercus agrifolia

Quercus calliprinos

Quercus chrysolepis

Quercus engelmannii

Quercus ithaburensis

Quercus lobata

Quercus palustris

Quercus robur

Quercus suber

Ricinus communis

Salix alba

Salix babylonica

Salix gooddingii

Salix laevigata

Salix mucronata

Shorea robusta

Spathodea campanulata

Spondias dulcis

Tamarix ramosissima

Virgilia oroboides

ferrugine

Wisteria floribunda

Xylosma avilae

Küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vm kujul; puitlaastud ja -pilpad; saepuru ja puidujäätmed, aglomeeritud pakkudeks, brikettideks, graanuliteks vms või aglomeerimata:

| — | küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vm kujul:






  – – | lehtpuit:






  — | ex 4401 12 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

küttepuit palkidena, halgudena, okstena, haokubudena vm kujul:

– –

lehtpuit:

—

ex 4401 12 00

ex 4401 12 00

| — | puitlaastud ja -pilpad:






  – – | lehtpuit:






  — | ex 4401 22 10 |
| --- | --- | --- | --- |

—

puitlaastud ja -pilpad:

– –

lehtpuit:

—

ex 4401 22 10

ex 4401 22 10

| — | ex 4401 22 90 |
| --- | --- |

—

ex 4401 22 90

ex 4401 22 90

| — | saepuru, puidujäätmed ja -jäägid, aglomeerimata:






  – – | puidujäätmed ja -jäägid (v.a saepuru):






  — | ex 4401 40 90 |
| --- | --- | --- | --- |

—

saepuru, puidujäätmed ja -jäägid, aglomeerimata:

– –

puidujäätmed ja -jäägid (v.a saepuru):

—

ex 4401 40 90

ex 4401 40 90

Töötlemata puit, kooritud või koorimata, kantimata või jämedalt kanditud:

| — | värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud:






  – – | lehtpuit:






  — | ex 4403 12 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud:

– –

lehtpuit:

—

ex 4403 12 00

ex 4403 12 00

Töötlemata puit, kooritud või koorimata, kantimata või jämedalt kanditud:

| — | muud kui värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud:






  – – | tamm (Quercus spp.):






  — | 4403 91 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

muud kui värvi, peitsi, kreosoodi vm säilitusainetega kaetud või immutatud:

– –

tamm (Quercus spp.):

Quercus

—

4403 91 00

4403 91 00

| – – | pöök (Fagus spp.):






  — | 4403 92 00 |
| --- | --- | --- |

– –

pöök (Fagus spp.):

Fagus

—

4403 92 00

4403 92 00

| – – | pappel ja haab (Populus spp.):






  — | 4403 97 00 |
| --- | --- | --- |

– –

pappel ja haab (Populus spp.):

Populus

—

4403 97 00

4403 97 00

| – – | eukalüpt (Eucalyptus spp.):






  — | 4403 98 00 |
| --- | --- | --- |

– –

eukalüpt (Eucalyptus spp.):

Eucalyptus

—

4403 98 00

4403 98 00

| – – | muud:






  — | ex 4403 99 00 |
| --- | --- | --- |

– –

muud:

—

ex 4403 99 00

ex 4403 99 00

Lõhestatud teibad; pikuti saagimata vaiad, tulbad ja aiateibad, teritatud otstega:

| — | lehtpuidust:






  — | ex 4404 20 00 |
| --- | --- | --- |

—

lehtpuidust:

—

ex 4404 20 00

ex 4404 20 00

Raudteede ja trammiteede puitliiprid

| — | immutamata:






  – – | lehtpuit:






  — | ex 4406 12 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

immutamata:

– –

lehtpuit:

—

ex 4406 12 00

ex 4406 12 00

| — | muud (kui immutamata):






  – – | lehtpuit:






  — | ex 4406 92 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

muud (kui immutamata):

– –

lehtpuit:

—

ex 4406 92 00

ex 4406 92 00

Pikikiudu saetud või lõhestatud, spoonihööveldatud või -kooritud puit, hööveldatud, lihvitud, pikijätkatud või mitte, paksusega üle 6 mm:

| – – | tamm (Quercus spp.): | 4407 91 15 |
| --- | --- | --- |

– –

tamm (Quercus spp.):

Quercus

4407 91 15

4407 91 15

| | 4407 91 31 |
| --- | --- |

4407 91 31

4407 91 31

| | 4407 91 39 |
| --- | --- |

4407 91 39

4407 91 39

| | 4407 91 90 |
| --- | --- |

4407 91 90

4407 91 90

| – – | pöök (Fagus spp.): | 4407 92 00 |
| --- | --- | --- |

– –

pöök (Fagus spp.):

Fagus

4407 92 00

4407 92 00

| – – | vaher (Acer spp.): | 4407 93 10 |
| --- | --- | --- |

– –

vaher (Acer spp.):

Acer

4407 93 10

4407 93 10

| | 4407 93 91 |
| --- | --- |

4407 93 91

4407 93 91

| | 4407 93 99 |
| --- | --- |

4407 93 99

4407 93 99

| – – | pappel ja haab (Populus spp.): | 4407 97 10 |
| --- | --- | --- |

– –

pappel ja haab (Populus spp.):

Populus

4407 97 10

4407 97 10

| | 4407 97 91 |
| --- | --- |

4407 97 91

4407 97 91

| | 4407 97 99 |
| --- | --- |

4407 97 99

4407 97 99

| – – | muud:






  – – – | hööveldatud; pikijätkatud, hööveldatud või hööveldamata, lihvitud või lihvimata: | ex 4407 99 27 |
| --- | --- | --- | --- |

– –

muud:

– – –

hööveldatud; pikijätkatud, hööveldatud või hööveldamata, lihvitud või lihvimata:

ex 4407 99 27

ex 4407 99 27

| – – | – muud: | ex 4407 99 40 |
| --- | --- | --- |

– –

– muud:

ex 4407 99 40

ex 4407 99 40

| | ex 4407 99 90 |
| --- | --- |

ex 4407 99 90

ex 4407 99 90

Spoon vineerimiseks (k.a spoonihööveldatud kihtpuitmaterjal), vineeri ja samalaadse kihtpuitmaterjali valmistamiseks ning muu pikuti saetud, spoonihööveldatud või kooritud puit, hööveldatud, lihvitud, servjätkatud, pikijätkatud või mitte, paksusega kuni 6 mm:

| — | muu (kui okaspuit või troopiline puit):






  – – | hööveldatud; lihvitud; pikijätkatud, hööveldatud või hööveldamata, lihvitud või lihvimata:






  — | ex 4408 90 15 |
| --- | --- | --- | --- |

—

muu (kui okaspuit või troopiline puit):

– –

hööveldatud; lihvitud; pikijätkatud, hööveldatud või hööveldamata, lihvitud või lihvimata:

—

ex 4408 90 15

ex 4408 90 15

| – – | muud:






  — | ex 4408 90 35 |
| --- | --- | --- |

– –

muud:

—

ex 4408 90 35

ex 4408 90 35

| — | ex 4408 90 85 |
| --- | --- |

—

ex 4408 90 85

ex 4408 90 85

| — | ex 4408 90 95 |
| --- | --- |

—

ex 4408 90 95

ex 4408 90 95

Puit pidevprofiiliga (keeled, sooned, punnid, kald- või ümarservad, V-punnid, helmestus, lekaalprofiil vms) ühel või mitmel küljel, otsal või serval (sealhulgas kokku ühendamata parketilipid ja -liistud) hööveldatud või hööveldamata, lihvitud või lihvimata, pikijätkatud või mitte:

| — | lehtpuidust:






  – – | muu (kui bambus või troopiline puit):






  – – – | muu (kui raamliistud maalidele, fotodele, peeglitele jms):






  — | ex 4409 29 91 |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

lehtpuidust:

– –

muu (kui bambus või troopiline puit):

– – –

muu (kui raamliistud maalidele, fotodele, peeglitele jms):

—

ex 4409 29 91

ex 4409 29 91

| — | ex 4409 29 99 |
| --- | --- |

—

ex 4409 29 99

ex 4409 29 99

Vaadid, pütid, tõrred, tünnid jm puidust püttsepatooted ja nende puitosad, sh tünnilauad:

| | ex 4416 00 00 |
| --- | --- |

ex 4416 00 00

ex 4416 00 00

Kokkupandavad puitehitised:

| | ex 9406 10 00 |
| --- | --- |

ex 9406 10 00

Kolmandad riigid

| b) | B osa muudetakse järgmiselt:






  i) | pealkiri asendatakse järgmisega:

  „Loetelu sellistest taimedest koos nende vastavate kolmandate päritolu- või lähteriikidega, mille sissetoomisel liidu territooriumile nõutakse vastavalt määruse (EL) 2016/2031 artiklile 73 fütosanitaarsertifikaate“; |
| --- | --- | --- |

b)

B osa muudetakse järgmiselt:

i)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„Loetelu sellistest taimedest koos nende vastavate kolmandate päritolu- või lähteriikidega, mille sissetoomisel liidu territooriumile nõutakse vastavalt määruse (EL) 2016/2031 artiklile 73 fütosanitaarsertifikaate“;

| ii) | teises veerus lisatakse teises kandes („Lõikelilled ja lillepungad ...“) kande pealkirja ja koodi 0603 15 00 vahele järgmine kood: | „
  0603 11 00
  “; |
| --- | --- | --- |

ii)

teises veerus lisatakse teises kandes („Lõikelilled ja lillepungad ...“) kande pealkirja ja koodi 0603 15 00 vahele järgmine kood:

„
  0603 11 00
  “;

| iii) | kolmandas kandes („Taimelehed, oksad ja ...“) asendatakse kande pealkiri järgmisega:

  „Taimelehed, oksad ja muud taimeosad (õiteta ja õienuppudeta) ning heintaimed, samblad, v.a samblikud, lillekimpude valmistamiseks ja kaunistuseks, värsked:“; |
| --- | --- |

iii)

kolmandas kandes („Taimelehed, oksad ja ...“) asendatakse kande pealkiri järgmisega:

„Taimelehed, oksad ja muud taimeosad (õiteta ja õienuppudeta) ning heintaimed, samblad, v.a samblikud, lillekimpude valmistamiseks ja kaunistuseks, värsked:“;

| iv) | viiendas kandes („Kapsas, ...“) lisatakse koodide 0704 10 00 ja 0704 90 10 vahele järgmine kood: | „
  0704 20 00
  “; |
| --- | --- | --- |

iv)

viiendas kandes („Kapsas, ...“) lisatakse koodide 0704 10 00 ja 0704 90 10 vahele järgmine kood:

„
  0704 20 00
  “;

| v) | üheteistkümnendas kandes („Brasiilia pähklid ...“) asendatakse kande pealkiri järgmisega:

  „Brasiilia pähklid ja kašupähklid, terved, värsked rohelises kestas, ka seemneks:“; |
| --- | --- |

v)

üheteistkümnendas kandes („Brasiilia pähklid ...“) asendatakse kande pealkiri järgmisega:

„Brasiilia pähklid ja kašupähklid, terved, värsked rohelises kestas, ka seemneks:“;

| vi) | kaheteistkümnendas kandes („Muud pähklid, ...“) asendatakse kande pealkiri järgmisega:

  „Muud pähklid, terved, värsked rohelises kestas, ka seemneks:“; |
| --- | --- |

vi)

kaheteistkümnendas kandes („Muud pähklid, ...“) asendatakse kande pealkiri järgmisega:

„Muud pähklid, terved, värsked rohelises kestas, ka seemneks:“;

| vii) | kande „Loorberilehed, värsked: ex 0910 99 50“ järele lisatakse järgmine tekst:

  „Nisu ja meslin, seemneks: | 1001 11 00 |
| --- | --- | --- |

vii)

kande „Loorberilehed, värsked: ex 0910 99 50“ järele lisatakse järgmine tekst:

„Nisu ja meslin, seemneks:

1001 11 00

1001 11 00

| | 1001 91 10 |
| --- | --- |

1001 91 10

1001 91 10

| | 1001 91 20 |
| --- | --- |

1001 91 20

1001 91 20

| | 1001 91 90 |
| --- | --- |

1001 91 90

1001 91 90

Rukis, seemneks:

| | 1002 10 00

  “; |
| --- | --- |

1002 10 00

  “;

1002 10 00

| viii) | kandes „Tatar, hirss ja kanaari paelrohi, muu teravili, seemneks:“ lisatakse koodide ex 1008 50 00 ja ex 1008 90 00 vahele järgmine kood: | „
  ex 1008 60 00
  “. |
| --- | --- | --- |

viii)

kandes „Tatar, hirss ja kanaari paelrohi, muu teravili, seemneks:“ lisatakse koodide ex 1008 50 00 ja ex 1008 90 00 vahele järgmine kood:

„
  ex 1008 60 00
  “.

| 10) | XII lisa muudetakse järgmiselt:






  (a) | punktis 4 jäetakse välja kolmas rida; |
| --- | --- | --- |

10)

XII lisa muudetakse järgmiselt:

(a)

punktis 4 jäetakse välja kolmas rida;

| (b) | punktis 6 asendatakse sõnad „Okaspuud (Pinales)“ sõnadega „Okaspuud (Pinopsida)“. |
| --- | --- |

(b)

punktis 6 asendatakse sõnad „Okaspuud (Pinales)“ sõnadega „Okaspuud (Pinopsida)“.

Pinales

Pinopsida

| 11) | XIII lisa muudetakse järgmiselt:






  (a) | punktide 4 ja 5 vahele lisatakse järgmine punkt:






  „4.1 | Puit perekondadest ja liikidest Chionanthus virginicus L., Fraxinus L., Juglans ailantifolia Carr., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch. ja Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc., millele on osutatud VIII lisa punktis 27.“; |
| --- | --- | --- | --- |

11)

XIII lisa muudetakse järgmiselt:

(a)

punktide 4 ja 5 vahele lisatakse järgmine punkt:

„4.1

Puit perekondadest ja liikidest Chionanthus virginicus L., Fraxinus L., Juglans ailantifolia Carr., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch. ja Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc., millele on osutatud VIII lisa punktis 27.“;

Chionanthus virginicus

Fraxinus

Juglans ailantifolia

Juglans mandshurica

Ulmus davidiana

Pterocarya rhoifolia

| (b) | punktid 10 ja 11 asendatakse järgmisega:






  „10. | Seeme, kui selle vedu toimub direktiivi 98/56/EÜ kohaldamisalas ja mille kohta on vastavalt määruse (EL) 2016/2031 artikli 37 lõikele 2 loetletud IV lisas konkreetsed reguleeritud mittekarantiinsed taimekahjustajad:






  — | Allium L., |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

punktid 10 ja 11 asendatakse järgmisega:

„10.

Seeme, kui selle vedu toimub direktiivi 98/56/EÜ kohaldamisalas ja mille kohta on vastavalt määruse (EL) 2016/2031 artikli 37 lõikele 2 loetletud IV lisas konkreetsed reguleeritud mittekarantiinsed taimekahjustajad:

—

Allium L.,

Allium

| — | Capsicum annuum L., |
| --- | --- |

—

Capsicum annuum L.,

Capsicum annuum

| — | Helianthus annuus L. |
| --- | --- |

—

Helianthus annuus L.

Helianthus annuus

| 11. | Seeme, kui selle vedu toimub direktiivide 98/56/EÜ või 2008/90/EÜ kohaldamisalas ja mille kohta on vastavalt määruse (EL) 2016/2031 artikli 37 lõikele 2 loetletud IV lisas konkreetsed reguleeritud mittekarantiinsed taimekahjustajad:






  — | Prunus armeniaca L. |
| --- | --- | --- |

11.

Seeme, kui selle vedu toimub direktiivide 98/56/EÜ või 2008/90/EÜ kohaldamisalas ja mille kohta on vastavalt määruse (EL) 2016/2031 artikli 37 lõikele 2 loetletud IV lisas konkreetsed reguleeritud mittekarantiinsed taimekahjustajad:

—

Prunus armeniaca L.

Prunus armeniaca

| — | Prunus cerasus L., |
| --- | --- |

—

Prunus cerasus L.,

Prunus cerasus

| — | Prunus domestica L., |
| --- | --- |

—

Prunus domestica L.,

Prunus domestica

| — | Prunus dulcis (Mill.) D. A. Webb, |
| --- | --- |

—

Prunus dulcis (Mill.) D. A. Webb,

Prunus dulcis

| — | Prunus persica (L.) Batsch, |
| --- | --- |

—

Prunus persica (L.) Batsch,

Prunus persica

| — | Prunus salicina Lindley.“; |
| --- | --- |

—

Prunus salicina Lindley.“;

Prunus salicina

| (c) | lisatakse järgmine punkt:






  „12. | Seeme, kui selle vedu toimub direktiivide 98/56/EÜ, 1999/105/EÜ või 2008/90/EÜ kohaldamisalas ja mille kohta on vastavalt määruse (EL) 2016/2031 artikli 37 lõikele 2 loetletud IV lisas konkreetsed reguleeritud mittekarantiinsed taimekahjustajad:






  — | Prunus avium L.“ |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

lisatakse järgmine punkt:

„12.

Seeme, kui selle vedu toimub direktiivide 98/56/EÜ, 1999/105/EÜ või 2008/90/EÜ kohaldamisalas ja mille kohta on vastavalt määruse (EL) 2016/2031 artikli 37 lõikele 2 loetletud IV lisas konkreetsed reguleeritud mittekarantiinsed taimekahjustajad:

—

Prunus avium L.“

Prunus avium

| 12) | XIV lisa muudetakse järgmiselt:






  (a) | punkt 1 asendatakse järgmisega:

  „Perekondade Abies Mill., Larix Mill., Picea A. Dietr., Pinus L. ja Pseudotsuga Carr. taimed, v.a seeme.“; |
| --- | --- | --- |

12)

XIV lisa muudetakse järgmiselt:

(a)

punkt 1 asendatakse järgmisega:

„Perekondade Abies Mill., Larix Mill., Picea A. Dietr., Pinus L. ja Pseudotsuga Carr. taimed, v.a seeme.“;

Abies

Larix

Picea

Pinus

Pseudotsuga

| (b) | punktis 2 jäetakse välja sõnad „Ficus L.,“ ja „Platanus L.“; |
| --- | --- |

(b)

punktis 2 jäetakse välja sõnad „Ficus L.,“ ja „Platanus L.“;

Ficus

Platanus

| (c) | punkt 3 asendatakse järgmisega:






  „3. | Perekondade ja liikide Amelanchier Med., Castanea Mill., Chaenomeles Lindl., Cotoneaster Ehrh., Crataegus L., Cydonia Mill., Eriobotrya Lindl., Eucalyptus L'Herit., Malus Mill., Mespilus L., Photinia davidiana (Dcne.) Cardot, Pyracantha Roem., Pyrus L., Sorbus L. ja Vitis L. taimed, v.a viljad ja seeme.“; |
| --- | --- | --- |

(c)

punkt 3 asendatakse järgmisega:

„3.

Perekondade ja liikide Amelanchier Med., Castanea Mill., Chaenomeles Lindl., Cotoneaster Ehrh., Crataegus L., Cydonia Mill., Eriobotrya Lindl., Eucalyptus L'Herit., Malus Mill., Mespilus L., Photinia davidiana (Dcne.) Cardot, Pyracantha Roem., Pyrus L., Sorbus L. ja Vitis L. taimed, v.a viljad ja seeme.“;

Amelanchier

Castanea

Chaenomeles

Cotoneaster

Crataegus

Cydonia

Eriobotrya

Eucalyptus

Malus

Mespilus

Photinia davidiana

Pyracantha

Pyrus

Sorbus

Vitis

| (d) | punkt 9 asendatakse järgmisega:






  „9. | Perekondade ja liikide Beta vulgaris L., Castanea Mill., Gossypium L. ja Mangifera L. seeme.“; |
| --- | --- | --- |

(d)

punkt 9 asendatakse järgmisega:

„9.

Perekondade ja liikide Beta vulgaris L., Castanea Mill., Gossypium L. ja Mangifera L. seeme.“;

Beta vulgaris

Castanea

Gossypium

Mangifera

| (e) | punkti 11 alapunkti b esimeses taandes asendatakse sõnad „okaspuudest (Coniferales)“ sõnadega „okaspuudest (Pinopsida)“; |
| --- | --- |

(e)

punkti 11 alapunkti b esimeses taandes asendatakse sõnad „okaspuudest (Coniferales)“ sõnadega „okaspuudest (Pinopsida)“;

Coniferales

Pinopsida

| (f) | punktis 12 asendatakse sõnad „okaspuude (Pinales)“ sõnadega „okaspuude (Pinopsida)“. |
| --- | --- |

(f)

punktis 12 asendatakse sõnad „okaspuude (Pinales)“ sõnadega „okaspuude (Pinopsida)“.

Pinales

Pinopsida

---

(1)  Vastavalt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingule, eriti Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli artikli 5 lõikele 4 koostoimes kõnealuse protokolli 2. lisaga, ei hõlma käesolevas lisas olevad viited Ühendkuningriigile Põhja-Iirimaad.“;

1

(2)  Vastavalt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingule, eriti Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli artikli 5 lõikele 4 koostoimes kõnealuse protokolli 2. lisaga, ei hõlma käesolevas lisas olevad viited Ühendkuningriigile Põhja-Iirimaad.“;

2

(3)  Vastavalt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingule, eriti Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli artikli 5 lõikele 4 koostoimes kõnealuse protokolli 2. lisaga, ei hõlma käesolevas lisas olevad viited Ühendkuningriigile Põhja-Iirimaad.“

3

(4)  Vastavalt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingule, eriti Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli artikli 5 lõikele 4 koostoimes kõnealuse protokolli 2. lisaga, ei hõlma käesolevas lisas olevad viited Ühendkuningriigile Põhja-Iirimaad.“;

4

---

| 22.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 458/284 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 458/284

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/2286,

16. detsember 2021,

milles käsitletakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2018/1091 (mis käsitleb integreeritud põllumajandusstatistikat) vaatlusaasta 2023 kohta esitatavate andmete muutujate loendit ja nende kirjeldusi ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni määrus (EÜ) nr 1200/2009

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL) 2018/1091, mis käsitleb integreeritud statistikat põllumajanduslike majapidamiste kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 1166/2008 ja (EL) nr 1337/2011, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 4 ja artikli 8 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) 2018/1091 nähakse ette nii põllumajanduslike majapidamiste statistika Euroopa raamistik kui ka struktuuriteabe integreerimine teabega tootmisviiside, maaelu arengu meetmete, põllumajanduse keskkonnaaspektide ja muu kohta. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) 2018/1091 nähakse ette nii põllumajanduslike majapidamiste statistika Euroopa raamistik kui ka struktuuriteabe integreerimine teabega tootmisviiside, maaelu arengu meetmete, põllumajanduse keskkonnaaspektide ja muu kohta.

| (2) | Komisjon peaks vastavalt määruse (EL) 2018/1091 artikli 5 lõikele 4 võtma vaatlusaasta 2023 kohta vastu rakendusakti, milles täpsustatakse määruse III lisas loetletud struktuuriandmete põhimuutujatega seotud muutujate kirjeldused. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon peaks vastavalt määruse (EL) 2018/1091 artikli 5 lõikele 4 võtma vaatlusaasta 2023 kohta vastu rakendusakti, milles täpsustatakse määruse III lisas loetletud struktuuriandmete põhimuutujatega seotud muutujate kirjeldused.

| (3) | Vastavalt määruse (EL) 2018/1091 artikli 8 lõikele 1 peaks komisjon loetlema ja kirjeldama vaatlusaasta 2023 kohta kogutavad muutujad, mis vastavad määruse IV lisas osutatud järgmiste moodulite teemadele ja alamteemadele: „Tööjõud ja muu tulutoov tegevus“, „Maaelu areng“, „Niisutus“, „Mullaharimistavad“, „Masinad ja seadmed“ ja „Viljapuuaiad“. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EL) 2018/1091 artikli 8 lõikele 1 peaks komisjon loetlema ja kirjeldama vaatlusaasta 2023 kohta kogutavad muutujad, mis vastavad määruse IV lisas osutatud järgmiste moodulite teemadele ja alamteemadele: „Tööjõud ja muu tulutoov tegevus“, „Maaelu areng“, „Niisutus“, „Mullaharimistavad“, „Masinad ja seadmed“ ja „Viljapuuaiad“.

| (4) | Komisjoni määrus (EÜ) nr 1200/2009 (2) on pärast määruse (EL) 2018/1091 vastuvõtmist aegunud ning õiguskindluse huvides tuleks see kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1200/2009 (2) on pärast määruse (EL) 2018/1091 vastuvõtmist aegunud ning õiguskindluse huvides tuleks see kehtetuks tunnistada.

| (5) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 223/2009 (3) artikli 7 alusel asutatud Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 223/2009 (3) artikli 7 alusel asutatud Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määruse (EL) 2018/1091 III lisas loetletud põhiliste struktuuriandmete muutujate kirjeldus on sätestatud käesoleva määruse I lisas.

2.   Iga mooduli teemade ja alamteemade muutujate loend on sätestatud käesoleva määruse II lisas.

3.   Iga käesoleva määruse II lisas loetletud mooduli teema ja alamteema puhul liikmesriikide poolt kasutatavate muutujate kirjeldused on esitatud käesoleva määruse III lisas.

Artikkel 2

Määrus (EÜ) nr 1200/2009 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 16. detsember 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 200, 7.8.2018, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 30. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1200/2009, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1166/2008, mis käsitleb põllumajanduslike majapidamiste struktuuriuuringuid ja põllumajanduslike tootmismeetodite uuringut, loomühikute koefitsientide ja karakteristikute määratluste osas (ELT L 329, 15.12.2009, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 223/2009 Euroopa statistika kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1101/2008 (konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta), nõukogu määruse (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta) ja nõukogu otsuse 89/382/EMÜ, Euratom (millega luuakse Euroopa ühenduste statistikaprogrammi komitee) kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 87, 31.3.2009, lk 164).

3

---

I LISA

Määruse (EL) 2018/1091 III lisas loetletud ja põhiliste struktuuriandmete jaoks kasutatavate muutujate kirjeldus

| I. | ÜLDMUUTUJAD |
| --- | --- |

I.

ÜLDMUUTUJAD

Uuringu andmed

CGNR 001

–

Põllumajandusliku majapidamise tunnus

Põllumajandusliku majapidamise kordumatu tunnus on andmete edastamisel kasutatav numbriline identifitseerimistunnus.

Põllumajandusliku majapidamise asukoht

Põllumajandusliku majapidamise asukoht on seal, kus toimub tema põhiline põllumajanduslik tegevus.

CGNR 002

–

Geograafiline asukoht

Põllumajandusliku majapidamise asukoha INSPIRE statistiliste üksuste ruutvõrgu 1 km ruudu kood üleeuroopaliseks kasutamiseks (1). Seda koodi kasutatakse üksnes andmete edastamisel.

Andmete levitamiseks kasutatakse lisaks tavapärastele tabelikujuliste andmete aimatavuse kontrolli mehhanismidele 1 km ruutvõrku üksnes juhul, kui ruutvõrgus on rohkem kui 10 põllumajanduslikku majapidamist; kui see tingimus ei ole täidetud, kasutatakse vastavalt vajadusele pesastatud 5 km, 10 km või suuremaid ruutvõrke.

CGNR 003

–

NUTS 3 piirkond

Selle NUTS 3 (2)piirkonna kood (vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1059/2003) (3), milles majapidamine asub.

CGNR 004

–

Põllumajanduslikku majapidamist mõjutavad looduslikust eripärast tingitud piirangud vastavalt määrusele (EL) nr 1305/2013

Teave looduslikust eripärast tingitud piirangutega alade kohta tuleb esitada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 (4) artikliga 32 või vajaduse korral kõige uuemate õigusaktidega.

| L | – | põllumajanduslik majapidamine asub piirkonnas, v. a mägipiirkonnad, mida mõjutavad olulised looduslikust eripärast tingitud piirangud |
| --- | --- | --- |
| M | – | põllumajanduslik majapidamine asub mägipiirkonnas |
| O | – | põllumajanduslik majapidamine asub muus piirkonnas, mida mõjutavad konkreetsest eripärast tingitud piirangud |
| N | – | põllumajanduslik majapidamine ei asu piirkonnas, mida mõjutavad looduslikust eripärast tingitud piirangud |

L

–

põllumajanduslik majapidamine asub piirkonnas, v. a mägipiirkonnad, mida mõjutavad olulised looduslikust eripärast tingitud piirangud

M

–

põllumajanduslik majapidamine asub mägipiirkonnas

O

–

põllumajanduslik majapidamine asub muus piirkonnas, mida mõjutavad konkreetsest eripärast tingitud piirangud

N

–

põllumajanduslik majapidamine ei asu piirkonnas, mida mõjutavad looduslikust eripärast tingitud piirangud

Põllumajandusliku majapidamise õiguslik vorm

Põllumajandusliku majapidamise õiguslik vorm sõltub majapidamise valdaja seisundist.

Põllumajandusliku majapidamise eest vastutab õiguslikult ja majanduslikult:

CGNR 005

–

Iseseisva põllumajandusliku majapidamise puhul füüsiline isik, kes on ainuvaldaja

Füüsiline isik, kes on sellise põllumajandusliku majapidamise ainuvaldaja, mis ei ole ühise juhtimise kaudu ega muul sellisel viisil seotud ühegi teise valdaja põllumajandusliku majapidamisega.

Põllumajanduslikke majapidamisi, mis vastavad sellele tingimusele, nimetatakse
  ainuvaldajaga põllumajanduslikeks majapidamisteks.

CGNR 006

–

–

Kui jah, siis kas valdaja on ka põllumajandusliku majapidamise juht?

CGNR 007

–

–

–

Kui ei, siis kas põllumajandusliku majapidamise juht on valdaja pereliige?

CGNR 008

–

–

–

–

Kui jah, siis kas põllumajandusliku majapidamise juht on valdaja abikaasa?

CGNR 009

–

Ühisomand

Füüsilised isikud, kes on sellise põllumajandusliku majapidamise ainuvaldajad, mis ei ole seotud ühegi teise valdaja põllumajandusliku majapidamisega, ning kes valdavad ja juhivad põllumajanduslikku majapidamist ühiselt.

CGNR 010

–

Kaks või enam füüsilist isikut, kes on osanikud, kuna tegemist on põllumajanduslike majapidamiste ühendusega

Majapidamiste ühenduse osanikud on füüsilised isikud, kes omavad, rendivad või juhivad muul viisil ühiselt põllumajanduslikku majapidamist või kes juhivad ühiselt oma isiklikke majapidamisi, justkui oleks tegemist ühe majapidamisega. Koostöö aluseks peab olema seadus või kirjalik leping.

CGNR 011

–

Juriidiline isik

Muu õigussubjekt kui füüsiline isik, kellel on üksikisiku õigused ja kohustused, nt õigus olla kohtuasjades hagejaks ja kostjaks (üldine iseseisev õigusvõime).

CGNR 012

–

–

Kui jah, siis kas põllumajanduslik majapidamine kuulub ettevõtete kontserni?

Ettevõtete kontsern on õiguslike ja/või finantssidemetega seotud ettevõtete ühendus, mida juhib kontserni pea.

Ettevõte on juriidiliste üksuste väikseim rühm, mis moodustab kaupu või teenuseid tootva organisatsioonilise üksuse, mis on oma otsuste tegemisel teatavas ulatuses sõltumatu, eriti käibevahendite paigutamise suhtes. Ettevõte tegutseb ühel või enamal alal ühes või mitmes kohas. Ettevõtte võib moodustada ka ainult üks juriidiline üksus.

CGNR 013

–

Põllumajanduslik majapidamine on ühismaa üksus

Andmete kogumise ja talletamise kontekstis on „ühismaa põllumajandusüksus“ üksus, mis koosneb kasutatavast põllumajandusmaast, mida kasutavad ühiste õiguste alusel muud põllumajanduslikud majapidamised.

CGNR 014

–

Valdaja saab põllumajandusliku majapidamise maale või loomadele ELi toetust, olles seetõttu ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga (IACS) hõlmatud

Valdaja on aktiivne põllumajandustootja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1307/2013 (5) artikli 9 või vajaduse korral kõige uuemate õigusaktide tähenduses, ja tema toetusetaotlus on heaks kiidetud.

CGNR 015

–

Valdaja on noor põllumajandustootja või uus osaleja põllumajanduslikus tootmises, kes on viimase kolme aasta jooksul saanud sel eesmärgil ühise põllumajanduspoliitika raames rahalist toetust

Rahaline toetus võib osutada otsetoetustele määruse (EL) nr 1307/2013 artiklite 50 ja 51 tähenduses või artikli 19 lõike 1 punkti a alapunkti i või vajaduse korral kõige uuemate õigusaktide alusel maaelu arengu programmidest antavale abile – määruse (EL) nr 1305/2013 toetus põllumajanduslikku tegevust alustavatele noortele põllumajandustootjatele.

Põllumajandusliku majapidamise juht

Põllumajandusliku majapidamise juht on põllumajandusliku majapidamise rahaasjade ning tootmistöö igapäevase korraldamise eest vastutav füüsiline isik.

Põllumajandustöö
  on igasugune majapidamises tehtav töö, mis on seotud kas

| i) | määruse (EL) 2018/1091 artikli 2 punktis a määratletud tegevuste; |
| --- | --- |

i)

määruse (EL) 2018/1091 artikli 2 punktis a määratletud tegevuste;

| ii) | tootmisvahendite hoolduse või |
| --- | --- |

ii)

tootmisvahendite hoolduse või

| iii) | nimetatud tootmistegevustest vahetult tulenevate tegevustega. |
| --- | --- |

iii)

nimetatud tootmistegevustest vahetult tulenevate tegevustega.

Põllumajanduslikus majapidamises
  põllumajandustööle kulunud aeg
  on põllumajandustööle tegelikult kulunud aeg selles põllumajanduslikus majapidamises (siia alla ei kuulu töö valdaja või juhi kodumajapidamises).

Aasta tööühik (ATÜ)
  on täistööaja ekvivalent, st töötundide arv kokku, mis on jagatud täistööajaga töötaja aasta keskmise töötundide arvuga vastavas riigis.

Täistööaeg
  on töölepinguid reguleerivate siseriiklike normide alusel nõutav minimaalne tööaeg. Kui siseriiklikes normides pole ette nähtud töötundide arvu aasta kohta, loetakse miinimumiks 1800 tundi (225 kaheksatunnist tööpäeva).

CGNR 016

–

Sünniaasta

Põllumajandusliku majapidamise juhi sünniaasta

CGNR 017

–

Sugu

Põllumajandusliku majapidamise juhi sugu:

| M | – | mees |
| --- | --- | --- |
| F | – | naine |

M

–

mees

F

–

naine

CGNR 018

–

Põllumajandustöö põllumajanduslikus majapidamises (v.a majapidamistööd)

Põllumajandusliku majapidamise juhi tehtava põllumajandustöö aasta tööühikute protsendirühm (6).

CGNR 019

–

Põllumajandusliku majapidamise juhina klassifitseerimise aasta

Aasta, mil põllumajandusliku majapidamise juht asus oma ülesandeid täitma.

CGNR 020

–

Põllumajandusliku majapidamise juhi põllumajanduslik väljaõpe

Juhi kõrgeim põllumajandusliku hariduse tase:

| PRACT | – | üksnes praktiline põllumajanduslik kogemus, kui juht on saanud oma kogemuse praktilise tööga põllumajanduslikus majapidamises; |
| --- | --- | --- |
| BASIC | – | põllumajanduslik baaskoolitus, kui juht on läbinud põllumajanduskooli ja/või teatavatele valdkondadele (s.h aiandus, viinamarjakasvatus, metsamajandus, kalakasvatus, veterinaaria, põllumajandustehnoloogia jms) spetsialiseerunud koolitusasutuse; baaskoolituse alla loetakse ka põllumajandusalane õppepraktika; |
| FULL | – | täielik põllumajanduslik koolitus, kui juht on läbinud mingi pärast kohustuslikku kooliharidust vähemalt kaheaastasele täiskoormusega koolitusele vastava väljaõppe, mis on läbitud põllumajanduskoolis, ülikoolis või muus kõrgkoolis, mis annab hariduse põllumajanduse, aianduse, viinamarjakasvatuse, metsamajanduse, kalakasvatuse, veterinaaria, põllumajandustehnoloogia vms alal. |

PRACT

–

üksnes praktiline põllumajanduslik kogemus, kui juht on saanud oma kogemuse praktilise tööga põllumajanduslikus majapidamises;

BASIC

–

põllumajanduslik baaskoolitus, kui juht on läbinud põllumajanduskooli ja/või teatavatele valdkondadele (s.h aiandus, viinamarjakasvatus, metsamajandus, kalakasvatus, veterinaaria, põllumajandustehnoloogia jms) spetsialiseerunud koolitusasutuse; baaskoolituse alla loetakse ka põllumajandusalane õppepraktika;

FULL

–

täielik põllumajanduslik koolitus, kui juht on läbinud mingi pärast kohustuslikku kooliharidust vähemalt kaheaastasele täiskoormusega koolitusele vastava väljaõppe, mis on läbitud põllumajanduskoolis, ülikoolis või muus kõrgkoolis, mis annab hariduse põllumajanduse, aianduse, viinamarjakasvatuse, metsamajanduse, kalakasvatuse, veterinaaria, põllumajandustehnoloogia vms alal.

CGNR 021

–

Põllumajandusliku majapidamise juhi kutsekoolitus viimase 12 kuu jooksul

Kui juht on läbinud kutsekoolituse, koolitaja või koolitusasutuse pakutava koolitusmeetme või -tegevuse, mille peamiseks eesmärgiks on põllumajandustegevuse või konkreetse põllumajandusliku majapidamise tegevusega otseselt seotud oskuste omandamine või olemasolevate oskuste arendamine või täiendamine.

Valduse vorm, mille alusel valdaja põllumajandusmaad kasutab

Valduse vorm sõltub olukorrast vaatlusaastasse langeval vaatluspäeval.

CGNR 022

–

Põllumajanduslik tootmine oma maal

Põllumajandusliku majapidamise poolt haritava põllumajandusmaa pindala hektarites, mis on valdaja omanduses või mida ta kasutab kasutusvaldajana või pärandatava pikaajalise rendiõigusega rentnikuna või muude sarnaste tingimuste alusel.

CGNR 023

–

Põllumajanduslik tootmine renditud maal

Põllumajandusliku majapidamise poolt haritava põllumajandusmaa pindala hektarites, mida põllumajanduslik majapidamine rendib eelnevalt kindlaksmääratud renditasu eest (sularahas, loonustasuna või muul viisil) ja mille kohta on sõlmitud (kirjalik või suuline) rendileping. Kasutatav põllumajandusmaa loetakse ainult ühe põllumajandusliku majapidamise kasutuses olevaks. Kui kasutatav põllumajandusmaa on vaatlusaastal renditud rohkem kui ühele põllumajanduslikule majapidamisele, loetakse see tavaliselt selle majapidamise kasutuses olevaks, kes kasutab seda vaatluspäeval või kes on seda vaatlusaastal kõige kauem kasutanud.

CGNR 024

–

Loonusrendisuhe või valdus muul alusel

Kasutatava põllumajandusmaa pindala hektarites, mida:

| a) | kasutatakse loonusrendilepingu alusel, s.o mida maaomanik ning põllumajandusmaa loonusrentnik harivad üheskoos kirjaliku või suulise loonusrendilepingu alusel. Loonusrendilepingu alusel kasutatava maa toodang (kas majanduslik või füüsiline) jagatakse nende osapoolte vahel kokkulepitud tingimustel; |
| --- | --- |

a)

kasutatakse loonusrendilepingu alusel, s.o mida maaomanik ning põllumajandusmaa loonusrentnik harivad üheskoos kirjaliku või suulise loonusrendilepingu alusel. Loonusrendilepingu alusel kasutatava maa toodang (kas majanduslik või füüsiline) jagatakse nende osapoolte vahel kokkulepitud tingimustel;

| b) | kasutatakse muude valdusvormide alusel, mida ei ole märgitud muude eeltoodud kategooriate all. |
| --- | --- |

b)

kasutatakse muude valdusvormide alusel, mida ei ole märgitud muude eeltoodud kategooriate all.

CGNR 025

–

Ühismaa

Põllumajandusliku majapidamise poolt kasutatava põllumajandusmaa pindala hektarites, mis ei kuulu otseselt sellele majapidamisele, st mille suhtes kehtivad ühised õigused.

CGNR 026

–

Mahepõllumajandus

Põllumajanduslik majapidamine tegeleb tootmisega, mille puhul kasutatakse tootmismeetodeid, mis on vastavad i) nõukogu määruses (EÜ) nr 834/2007 (7)või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2018/848 (8) või vajaduse korral kõige uuemates õigusaktides ning ii) mahepõllundust käsitlevates asjakohastes siseriiklikes õigusaktides sätestatud standarditele ja eeskirjadele.

CGNR 027

–

Põllumajandusliku majapidamise kogu kasutatav põllumajandusmaa, millel kasutatakse mahepõllumajandusliku tootmise meetodeid, mis on sertifitseeritud vastavalt riiklikele või Euroopa Liidu eeskirjadele

Põllumajandusliku majapidamise poolt kasutatava põllumajandusmaa pindala hektarites, mille puhul tootmine vastab majapidamise tasandil täielikult i) määruses (EÜ) nr 834/2007 või Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2018/848 või vajaduse korral kõige uuemates õigusaktides ning ii) mahepõllundustootmise sertifitseerimist käsitlevates asjakohastes siseriiklikes õigusaktides sätestatud mahepõllumajandusliku tootmise põhimõtetele.

CGNR 028

–

Põllumajandusliku majapidamise kogu kasutatav põllumajandusmaa, mille puhul minnakse üle mahetootmisele, mille meetodid peavad olema sertifitseeritud vastavalt riiklikele või Euroopa Liidu eeskirjadele

Majapidamise poolt kasutatava põllumajandusmaa pindala hektarites, mille puhul kasutatakse üleminekuajal mittemahepõllumajanduslikult tootmiselt mahepõllumajanduslikule tootmisele kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul mahepõllumajanduslikke meetodeid, nagu on sätestatud i) määruses (EÜ) nr 834/2007 või määruses (EL) 2018/848 või vajaduse korral kõige uuemates õigusaktides ning ii) mahepõllundustootmise sertifitseerimist käsitlevates asjakohastes siseriiklikes rakendussätetes.

CGNR 029

–

Osalemine muudes keskkonnaalastes sertifitseerimiskavades

Põllumajanduslik majapidamine osaleb riiklikes või piirkondlikes keskkonnaalastes sertifitseerimiskavades, nagu need, millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 43 lõikes 2 ja lõike 3 punktis b või IX lisas (ühise põllumajanduspoliitika keskkonnasäästlikumaks muutmise toetusele vastavad praegused sertifitseerimiskavad) või vajaduse korral kõige uuemates õigusaktides, ning toetusetaotlus on heaks kiidetud.

| II.   MAA MUUTUJAD

  Põllumajandusliku majapidamise kogu maa
  koosneb kasutatavast põllumajandusmaast (põllumaa, püsirohumaa, püsikultuuride all olev maa ja koduaiad) ja muust maast (kasutamata põllumajandusmaa, metsamaa ja mujal nimetamata muu maa).


  Kõigi liikide
  maa
  kokku nimetatakse
  põhimaaks
  ja see tähendab maatüki/maatükkide füüsilist pindala, olenemata sellest, kas viljelusaastal kasvatati seal vaid üht või mitut kultuuri. Üheaastaste kultuuride puhul vastab põhimaa külvipinnale; püsikultuuride puhul on põhimaa kogu istutusala; järjestikuliste kultuuride puhul vastab
  põhimaa
  aasta põhikultuuri pindalale maatükil; samaaegselt kasvatavate kultuuride puhul vastab see pindalale, millel kultuurid koos kasvavad. Sel moel on iga maatükk loetletud vaid üks kord.


  Põhikultuur
  on see, mille majanduslik väärtus on suurim. Kui toodangu väärtuse alusel ei ole võimalik põhikultuuri määrata, siis on põhikultuuriks see, mis kasvab maatükil pikima aja jooksul kõigist vaatlusaasta jooksul koristatavatest kultuuridest.


  Kasutatav põllumajandusmaa
  on kasutuses olev kogu maa-ala, mis hõlmab põllumajandusliku majapidamise poolt kasutatavat põllumaad, püsirohumaad ning püsikultuuride ja koduaedade all olevat maad, olenemata omandivormist.


  Külvikord
  on konkreetsel põllul kultuuride plaanijärgne asendamine igal järgneval aastal nii, et üks liik ei kasvaks samal põllul ilma teatud vaheajata. Külvikorra puhul vahetatakse kultuure tavaliselt igal aastal, kuid on võimalik ka mitmeaastaste kultuuridega külvikord.


  Avamaa
  ja
  klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all olevad pinnad
  tuleb teatada eraldi.


  Maa muutujate puhul esitatakse maa kasutusviisi andmed vaatlusaasta kohta. |
| --- |
| CLND 001 | – | Kasutatav põllumajandusmaa (KPM)

  Kasutatav põllumajandusmaa hektarites |
| CLND 002 | – | – | Põllumaa

  Korrapäraselt haritava maa (küntav või viljeletav maa), tavaliselt külvikorrasüsteemiga hõlmatud maa pindala hektarites. |
| CLND 003 | – | – | – | Teravili terade (sh seemne) saamiseks

  Kuivalt koristatavate teraviljade (sõltumata kasutusalast) all oleva maa pindala hektarites. |
| CLND 004 | – | – | – | – | Pehme nisu ja speltanisu

  Maa pindala hektarites, kus kasvab Triticum aestivum L. emend. Fiori et Paol., Triticum spelta L. ja Triticum monococcum L. |
| CLND 005 | – | – | – | – | Kõva nisu

  Maa pindala hektarites, kus kasvab Triticum durum Desf. |
| CLND 006 | – | – | – | – | Rukis ja taliviljasegud (meslin)

  Maa pindala hektarites, kus kasvavad rukis (Secale cereale L.), ükskõik, millal külvatud, rukki ja teiste sügisel või talvel külvatavate põllukultuuride segud (meslin). |
| CLND 007 | – | – | – | – | Oder

  Maa pindala hektarites, kus kasvab oder (Hordeum vulgare L.). |
| CLND 008 | – | – | – | – | Kaer ja suviviljasegud (segavili, v.a meslin)

  Maa pindala hektarites, kus kasvab oder (Avena sativa L.) ja muude sellised suviviljad, mida kasvatatakse seguna ja koristatakse kuivalt, sh seemneks. |
| CLND 009 | – | – | – | – | Maisiterad ja maisitõlvikusegu

  Maa pindala hektarites, kus kasvab mais (Zea mays L.), mida koristatakse terade, seemne või maisitõlvikusegu saamiseks. |
| CLND 010 | – | – | – | – | Tritikale

  Maa pindala hektarites, kus kasvab tritikale (x Triticosecale Wittmack). |
| CLND 011 | – | – | – | – | Sorgo

  Maa pindala hektarites, kus kasvab sorgo (Sorghum bicolor (L.) Conrad Moench või Sorghum sudanense (Piper) Stapf.). |
| CLND 012 | – | – | – | – | Mujal nimetamata muu teravili (tatar, hirss, kanaari paelrohi jms)

  Maa pindala hektarites, kus kasvab mujal nimetamata kuivalt koristatav teravili, näiteks hirss (Panicum miliaceum L.), tatar (Fagopyrum esculentum Mill.), kanaari paelrohi (Phalaris canariensis L.) ja muud mujal nimetamata teraviljad. |
| CLND 013 | – | – | – | – | Riis

  Maa pindala hektarites, kus kasvab riis (Oryza sativa L.). |
| CLND 014 | – | – | – | Terade saamiseks kasvatatavad kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed (sh seemned ning teravilja ja kaunviljade segud)

  Maa pindala hektarites, kus kasvavad kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed terade saamiseks, sõltumata kasutusalast. |
| CLND 015 | – | – | – | – | Põldherned, oad ja maguslupiin

  Maa pindala hektarites, kus kasvab kuivalt koristatav põldhernes (Pisum sativum L. convar. sativum või Pisum sativum L. convar. arvense L. või convar. speciosum), pluss maa pindala hektarites, kus kasvavad igat liiki kuivalt koristatavad põld- või silmoad (Vicia faba L. (partim)), pluss maa pindala hektarites, kus kasvavad igat liiki maguslupiinid (Lupinus sp.), mida koristatakse kuivalt terade, sh seemne saamiseks, sõltumata kasutusalast. |
| CLND 016 | – | – | – | Rühvelkultuurid

  Maa pindala hektarites, kus kasvavad juurte, mugulate või varre pärast kasvatatavad kultuurid. Siia ei kuulu mh sellised juur-, mugul- ja sibulviljad, nagu porgandid, peedid ja kaalikad. |
| CLND 017 | – | – | – | – | Kartul (sh seemnekartul)

  Maa pindala hektarites, kus kasvab kartul (Solanum tuberosum L.). |
| CLND 018 | – | – | – | – | Suhkrupeet (v.a seeme)

  Maa pindala hektarites, kus kasvab suhkrutööstusele ja alkoholi tootmiseks mõeldud suhkrupeet (Beta vulgaris L.). |
| CLND 019 | – | – | – | – | Mujal nimetamata muud rühvelkultuurid

  Maa pindala hektarites, kus kasvab söödapeet (Beta vulgaris L.) ja Brassicae sugukonda kuuluvad taimed, mis on mõeldud sööda valmistamiseks, olenemata sellest, kas söödaks kasutatakse taime juuri või varsi, ning muud taimed, mida kasvatatakse peamiselt nende juurte kasutamiseks söödana ja mida ei ole mujal nimetatud. |
| CLND 020 | – | – | – | Tehnilised kultuurid

  Maa pindala hektarites, kus kasvavad tehnilised kultuurid, mida tavaliselt ei müüda otsetarbimiseks, kuna neid on vaja enne lõppkasutust tööstuslikult töödelda. |
| CLND 021 | – | – | – | – | Õliseemned

  Maa pindala hektarites, kus kasvavad raps (Brassica napus L.) ja rüps (Brassica rapa L. var. oleifera (Lam.)), päevalilleseemned (Helianthus annus L.), soja (Glycine max (L.) Merril), linaseemned (Linum usitatissimum L.), sinep (Sinapis alba L.), unimagun (Papaver somniferum L.), värvisafloor (Carthamus tinctorius L.), seesamiseemned (Sesamum indicum L.), söödav lõikhein (Cyperus esculentus L.), maapähklid (Arachis hypogea L.), õli tootmiseks kasvatatav kõrvits (Cucurbita pepo var. styriaca) ja kanep (Cannabis sativa L.), mida kasvatatakse õli tootmiseks, ja mida koristatakse kuivalt, v.a puuvillaseemned (Gossypium spp.). |
| CLND 022 | – | – | – | – | – | Rapsi- ja rüpsiseemned

  Maa pindala hektarites, kus kasvavad raps (Brassica napus L.) ja rüps (Brassica rapa L. var. oleifera (Lam.)), mida kasvatatakse õli ja proteiini tootmiseks, ja mida koristatakse kuivalt. |
| CLND 023 | – | – | – | – | – | Päevalilleseemned

  Maa pindala hektarites, kus kasvavad päevalilled (Helianthus annuus L.), mida koristatakse kuivalt. |
| CLND 024 | – | – | – | – | – | Soja

  Maa pindala hektarites, kus kasvab soja (Glycine max L. Merril), mida koristatakse kuivalt nii õli kui ka proteiini saamiseks. |
| CLND 025 | – | – | – | – | – | Linaseemned (õlilina)

  Maa pindala hektarites, kus kasvavad linaseemne (Linum usitatissimum L.) peamiselt õli valmistamiseks kasvatatavad sordid, mida koristatakse kuivalt. |
| CLND 026 | – | – | – | – | – | Mujal nimetamata muud õliseemnekultuurid

  Maa pindala hektarites, kus kasvavad mujal nimetamata muud taimed, mida kasvatatakse peamiselt õlisisalduse pärast ja koristatakse kuivalt (v.a puuvillaseemned). |
| CLND 027 | – | – | – | – | Kiutaimed

  Maa pindala hektarites, kus kasvavad kiulina (Linum usitatissimum L), harilik kanep (Cannabis sativa L.), puuvill (Gossypium spp.), džuut (Corchorus capsularis L.), manillakanep (Musa textilis Née), kanephibisk (Hibiscus cannabinus L.) ja sisal (Agave sisalana Perrine). |
| CLND 028 | – | – | – | – | – | Kiulina

  Maa pindala hektarites, kus kasvavad kiulina (Linum usitatissimum L.), peamiselt kiu tootmiseks kasvatatavad sordid. |
| CLND 029 | – | – | – | – | – | Harilik kanep

  Maa pindala hektarites, kus kasvab tavaline kanep (Cannabis sativa L.), mida kasvatatakse varte pärast. |
| CLND 030 | – | – | – | – | – | Puuvill

  Maa pindala hektarites, kus kasvab puuvill (Gossypium spp.), mida kasvatatakse kiu ja/või õliseemnete tootmiseks. |
| CLND 031 | – | – | – | – | – | Mujal nimetamata muud kiutaimed

  Maa pindala hektarites, kus kasvatatakse peamiselt kiu saamiseks mujal nimetamata muid taimi, nagu džuut (Corchorus capsularis L.), manillakanep (Musa textilis Née), sisal (Agave sisalana Perrine), ja kanephibisk (Hibiscus cannabinus L.). |
| CLND 032 | – | – | – | – | Tubakas

  Maa pindala hektarites, kus kasvab tubakas (Cannabis sativa L.), mida kasvatatakse lehtede pärast. |
| CLND 033 | – | – | – | – | Humal

  Maa pindala hektarites, kus kasvab humal (Humulus lupulus L.), mida kasvatatakse humalakäbide pärast. |
| CLND 034 | – | – | – | – | Aromaatsed, ravim- ja maitsetaimed

  Maa pindala hektarites, kus kasvavad aromaatsed, ravim- ja maitsetaimed, mida kasvatatakse ravimi- ja parfüümitööstuse või inimkasutuse jaoks. |
| CLND 035 | – | – | – | – | Mujal nimetamata energiakultuurid

  Maa pindala hektarites, kus kasvavad mujal nimetamata energiakultuurid, mida kasutatakse eranditult taastuvenergia tootmiseks, ja mida kasvatatakse põllumaal. |
| CLND 036 | – | – | – | – | Mujal nimetamata muud tehnilised kultuurid

  Maa pindala hektarites, kus kasvavad mujal nimetamata muud tehnilised kultuurid. |
| CLND 037 | – | – | – | Põllumaalt haljalt koristatud taimed

  Maa pindala hektarites, kus kasvavad põllumajanduskultuurid, mida koristatakse haljalt ja mis on mõeldud peamiselt loomasöödaks või taastuvenergia tootmiseks, eelkõige teravili, kõrrelised, liblikõielised taimed, tehnilised kultuurid ja muud põllumajanduskultuurid, mida koristatakse või kasutatakse haljalt. |
| CLND 038 | – | – | – | – | Lühiajaline rohumaa ja karjamaa

  Maa pindala hektarites, kus kasvavad tavapärases külvikorrasüsteemis kasvatatavad karjatamiseks mõeldud heintaimed, hein või silo, mida kasvatatakse vähemalt üks ning tavaliselt kõige enam viis viljelusaastat ja mida külvatakse heina või heinasegudena. |
| CLND 039 | – | – | – | – | Haljalt koristatud liblikõielised taimed

  Maa pindala hektarites, kus kasvavad liblikõielised taimed, mida kasvatatakse peamiselt söödaks või energia tootmiseks ja koristatakse haljalt terve taimena.
  Siia kuuluvad segud, mis koosnevad valdavalt liblikõielistest kultuuridest (tavaliselt > 80 %) ja heintaimedest ning mida koristatakse haljalt või kuiva heinana. |
| CLND 040 | – | – | – | – | Haljasmais

  Maa pindala hektarites, kus kasvab igasugune silo saamiseks kasvatatav mais (Zea mays L.), mida ei koristata terade saamiseks (terve maisitõlvik, terve taim või selle osa). |
| CLND 041 | – | – | – | – | Muu haljalt koristatav teravili (v.a haljasmais)

  Maa pindala hektarites, kus kasvavad kõik teraviljad (v.a mais), mida kasvatatakse peamiselt söödaks või taastuvenergia tootmiseks (biomassi tootmine) ja koristatakse haljalt terve taimena. |
| CLND 042 | – | – | – | – | Põllumaalt haljalt koristatud muud taimed, mujal nimetamata

  Maa pindala hektarites, kus kasvavad muud ühe- või mitmeaastased (vähem kui viieaastased) põllukultuurid, mida kasvatatakse peamiselt loomasöödaks ja koristatakse haljalt. Siia kuuluvad ka kõik ülejäänud mujal nimetamata põllukultuurid, kui põhisaak on hävinud, kuid jääke saab siiski kasutada (söödaks või taastuvenergia tootmiseks). |
| CLND 043 | – | – | – | Värsked köögiviljad (sh melonid ja arbuusid) ja maasikad

  Maa pindala hektarites, kus kasvavad kõik ristõielised, leht- või varsköögiviljad, köögiviljad, mida kasvatatakse juurte, mugulate või sibula pärast, värsked kaunviljad või muud köögiviljad, mida koristatakse värskelt (mitte kuivalt), ja maasikad, mida kasvatatakse põllumaal külvikorra alusel vaheldumisi muude põllumajandus- või aiakultuuridega. |
| CLND 044 | – | – | – | – | Värsked köögiviljad (sh melonid ja arbuusid) ja maasikad, mida kasvatatakse külvikorra alusel vaheldumisi muude aiakultuuridega (köögiviljakasvatus)

  Maa pindala hektarites, kus kasvavad värsked köögiviljad, melonid ja maasikad, mida kasvatatakse viljelusmaal külvikorra alusel vaheldumisi teiste aiakultuuridega. |
| CLND 045 | – | – | – | – | Värsked köögiviljad (sh melonid ja arbuusid) ja maasikad, mida kasvatatakse külvikorra alusel vaheldumisi muude kui aiakultuuridega (põllul)

  Maa pindala hektarites, kus kasvavad värsked köögiviljad, melonid ja maasikad, mida kasvatatakse viljelusmaal külvikorra alusel vaheldumisi teiste põllumajanduskultuuridega. |
| CLND 046 | – | – | – | Lilled ja dekoratiivtaimed (v.a puukoolid)

  Maa pindala hektarites, kus kasvavad igasugused lilled ja dekoratiivtaimed, mis on mõeldud müügiks lõikelilledena (nt roosid, nelgid, orhideed, krüsanteemid, lõikeroheline ja muud lõiketooted), potitaimede, istikute ning rõdulillede ja -taimedena (nt rododendronid, asalead, begooniad, geraaniumid, lemmalts, muud poti-, istik- ja rõdutaimed) ning sibul- ja varremugullillede ning muude dekoratiivtaimedena (tulbid, hüatsindid, orhideed, nartsissid ja muud). |
| CLND 047 | – | – | – | Seemned ja seemikud

  Maa pindala hektarites, kus kasvavad juurtaimede seemned (v.a kartul ja muud taimed, mille puhul kasutatakse juuri ka seemneks), söödakultuurid, kõrrelised, tehnilised kultuurid (v.a õliseemned) ning köögiviljade ja lillede seemned ja seemikud. |
| CLND 048 | – | – | – | Mujal nimetamata muud põllumaakultuurid

  Maa pindala hektarites, kus kasvavad mujal nimetamata muud põllumaakultuurid. |
| CLND 049 | – | – | – | Kesa

  Kogu külvikorrasüsteemis kasutatav või heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis (GAEC) (9) hoitav haritud või harimata põllumaa pindala hektarites, millelt ei kavatseta viljelusaasta jooksul saaki koristada. Kesa peamine tunnus on see, et maa on jäetud tavaliselt terveks viljelusaastaks puhkama. Kesa võib olla:






  i) | tühi maa, kus ei kasva mingeid põllumajanduskultuure; või |

II.   MAA MUUTUJAD

Põllumajandusliku majapidamise kogu maa
  koosneb kasutatavast põllumajandusmaast (põllumaa, püsirohumaa, püsikultuuride all olev maa ja koduaiad) ja muust maast (kasutamata põllumajandusmaa, metsamaa ja mujal nimetamata muu maa).

Kõigi liikide
  maa
  kokku nimetatakse
  põhimaaks
  ja see tähendab maatüki/maatükkide füüsilist pindala, olenemata sellest, kas viljelusaastal kasvatati seal vaid üht või mitut kultuuri. Üheaastaste kultuuride puhul vastab põhimaa külvipinnale; püsikultuuride puhul on põhimaa kogu istutusala; järjestikuliste kultuuride puhul vastab
  põhimaa
  aasta põhikultuuri pindalale maatükil; samaaegselt kasvatavate kultuuride puhul vastab see pindalale, millel kultuurid koos kasvavad. Sel moel on iga maatükk loetletud vaid üks kord.

Põhikultuur
  on see, mille majanduslik väärtus on suurim. Kui toodangu väärtuse alusel ei ole võimalik põhikultuuri määrata, siis on põhikultuuriks see, mis kasvab maatükil pikima aja jooksul kõigist vaatlusaasta jooksul koristatavatest kultuuridest.

Kasutatav põllumajandusmaa
  on kasutuses olev kogu maa-ala, mis hõlmab põllumajandusliku majapidamise poolt kasutatavat põllumaad, püsirohumaad ning püsikultuuride ja koduaedade all olevat maad, olenemata omandivormist.

Külvikord
  on konkreetsel põllul kultuuride plaanijärgne asendamine igal järgneval aastal nii, et üks liik ei kasvaks samal põllul ilma teatud vaheajata. Külvikorra puhul vahetatakse kultuure tavaliselt igal aastal, kuid on võimalik ka mitmeaastaste kultuuridega külvikord.

Avamaa
  ja
  klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all olevad pinnad
  tuleb teatada eraldi.

Maa muutujate puhul esitatakse maa kasutusviisi andmed vaatlusaasta kohta.

CLND 001

–

Kasutatav põllumajandusmaa (KPM)

Kasutatav põllumajandusmaa hektarites

CLND 002

–

–

Põllumaa

Korrapäraselt haritava maa (küntav või viljeletav maa), tavaliselt külvikorrasüsteemiga hõlmatud maa pindala hektarites.

CLND 003

–

–

–

Teravili terade (sh seemne) saamiseks

Kuivalt koristatavate teraviljade (sõltumata kasutusalast) all oleva maa pindala hektarites.

CLND 004

–

–

–

–

Pehme nisu ja speltanisu

Maa pindala hektarites, kus kasvab Triticum aestivum L. emend. Fiori et Paol., Triticum spelta L. ja Triticum monococcum L.

CLND 005

–

–

–

–

Kõva nisu

Maa pindala hektarites, kus kasvab Triticum durum Desf.

CLND 006

–

–

–

–

Rukis ja taliviljasegud (meslin)

Maa pindala hektarites, kus kasvavad rukis (Secale cereale L.), ükskõik, millal külvatud, rukki ja teiste sügisel või talvel külvatavate põllukultuuride segud (meslin).

CLND 007

–

–

–

–

Oder

Maa pindala hektarites, kus kasvab oder (Hordeum vulgare L.).

CLND 008

–

–

–

–

Kaer ja suviviljasegud (segavili, v.a meslin)

Maa pindala hektarites, kus kasvab oder (Avena sativa L.) ja muude sellised suviviljad, mida kasvatatakse seguna ja koristatakse kuivalt, sh seemneks.

CLND 009

–

–

–

–

Maisiterad ja maisitõlvikusegu

Maa pindala hektarites, kus kasvab mais (Zea mays L.), mida koristatakse terade, seemne või maisitõlvikusegu saamiseks.

CLND 010

–

–

–

–

Tritikale

Maa pindala hektarites, kus kasvab tritikale (x Triticosecale Wittmack).

CLND 011

–

–

–

–

Sorgo

Maa pindala hektarites, kus kasvab sorgo (Sorghum bicolor (L.) Conrad Moench või Sorghum sudanense (Piper) Stapf.).

CLND 012

–

–

–

–

Mujal nimetamata muu teravili (tatar, hirss, kanaari paelrohi jms)

Maa pindala hektarites, kus kasvab mujal nimetamata kuivalt koristatav teravili, näiteks hirss (Panicum miliaceum L.), tatar (Fagopyrum esculentum Mill.), kanaari paelrohi (Phalaris canariensis L.) ja muud mujal nimetamata teraviljad.

CLND 013

–

–

–

–

Riis

Maa pindala hektarites, kus kasvab riis (Oryza sativa L.).

CLND 014

–

–

–

Terade saamiseks kasvatatavad kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed (sh seemned ning teravilja ja kaunviljade segud)

Maa pindala hektarites, kus kasvavad kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed terade saamiseks, sõltumata kasutusalast.

CLND 015

–

–

–

–

Põldherned, oad ja maguslupiin

Maa pindala hektarites, kus kasvab kuivalt koristatav põldhernes (Pisum sativum L. convar. sativum või Pisum sativum L. convar. arvense L. või convar. speciosum), pluss maa pindala hektarites, kus kasvavad igat liiki kuivalt koristatavad põld- või silmoad (Vicia faba L. (partim)), pluss maa pindala hektarites, kus kasvavad igat liiki maguslupiinid (Lupinus sp.), mida koristatakse kuivalt terade, sh seemne saamiseks, sõltumata kasutusalast.

CLND 016

–

–

–

Rühvelkultuurid

Maa pindala hektarites, kus kasvavad juurte, mugulate või varre pärast kasvatatavad kultuurid. Siia ei kuulu mh sellised juur-, mugul- ja sibulviljad, nagu porgandid, peedid ja kaalikad.

CLND 017

–

–

–

–

Kartul (sh seemnekartul)

Maa pindala hektarites, kus kasvab kartul (Solanum tuberosum L.).

CLND 018

–

–

–

–

Suhkrupeet (v.a seeme)

Maa pindala hektarites, kus kasvab suhkrutööstusele ja alkoholi tootmiseks mõeldud suhkrupeet (Beta vulgaris L.).

CLND 019

–

–

–

–

Mujal nimetamata muud rühvelkultuurid

Maa pindala hektarites, kus kasvab söödapeet (Beta vulgaris L.) ja Brassicae sugukonda kuuluvad taimed, mis on mõeldud sööda valmistamiseks, olenemata sellest, kas söödaks kasutatakse taime juuri või varsi, ning muud taimed, mida kasvatatakse peamiselt nende juurte kasutamiseks söödana ja mida ei ole mujal nimetatud.

CLND 020

–

–

–

Tehnilised kultuurid

Maa pindala hektarites, kus kasvavad tehnilised kultuurid, mida tavaliselt ei müüda otsetarbimiseks, kuna neid on vaja enne lõppkasutust tööstuslikult töödelda.

CLND 021

–

–

–

–

Õliseemned

Maa pindala hektarites, kus kasvavad raps (Brassica napus L.) ja rüps (Brassica rapa L. var. oleifera (Lam.)), päevalilleseemned (Helianthus annus L.), soja (Glycine max (L.) Merril), linaseemned (Linum usitatissimum L.), sinep (Sinapis alba L.), unimagun (Papaver somniferum L.), värvisafloor (Carthamus tinctorius L.), seesamiseemned (Sesamum indicum L.), söödav lõikhein (Cyperus esculentus L.), maapähklid (Arachis hypogea L.), õli tootmiseks kasvatatav kõrvits (Cucurbita pepo var. styriaca) ja kanep (Cannabis sativa L.), mida kasvatatakse õli tootmiseks, ja mida koristatakse kuivalt, v.a puuvillaseemned (Gossypium spp.).

CLND 022

–

–

–

–

–

Rapsi- ja rüpsiseemned

Maa pindala hektarites, kus kasvavad raps (Brassica napus L.) ja rüps (Brassica rapa L. var. oleifera (Lam.)), mida kasvatatakse õli ja proteiini tootmiseks, ja mida koristatakse kuivalt.

CLND 023

–

–

–

–

–

Päevalilleseemned

Maa pindala hektarites, kus kasvavad päevalilled (Helianthus annuus L.), mida koristatakse kuivalt.

CLND 024

–

–

–

–

–

Soja

Maa pindala hektarites, kus kasvab soja (Glycine max L. Merril), mida koristatakse kuivalt nii õli kui ka proteiini saamiseks.

CLND 025

–

–

–

–

–

Linaseemned (õlilina)

Maa pindala hektarites, kus kasvavad linaseemne (Linum usitatissimum L.) peamiselt õli valmistamiseks kasvatatavad sordid, mida koristatakse kuivalt.

CLND 026

–

–

–

–

–

Mujal nimetamata muud õliseemnekultuurid

Maa pindala hektarites, kus kasvavad mujal nimetamata muud taimed, mida kasvatatakse peamiselt õlisisalduse pärast ja koristatakse kuivalt (v.a puuvillaseemned).

CLND 027

–

–

–

–

Kiutaimed

Maa pindala hektarites, kus kasvavad kiulina (Linum usitatissimum L), harilik kanep (Cannabis sativa L.), puuvill (Gossypium spp.), džuut (Corchorus capsularis L.), manillakanep (Musa textilis Née), kanephibisk (Hibiscus cannabinus L.) ja sisal (Agave sisalana Perrine).

CLND 028

–

–

–

–

–

Kiulina

Maa pindala hektarites, kus kasvavad kiulina (Linum usitatissimum L.), peamiselt kiu tootmiseks kasvatatavad sordid.

CLND 029

–

–

–

–

–

Harilik kanep

Maa pindala hektarites, kus kasvab tavaline kanep (Cannabis sativa L.), mida kasvatatakse varte pärast.

CLND 030

–

–

–

–

–

Puuvill

Maa pindala hektarites, kus kasvab puuvill (Gossypium spp.), mida kasvatatakse kiu ja/või õliseemnete tootmiseks.

CLND 031

–

–

–

–

–

Mujal nimetamata muud kiutaimed

Maa pindala hektarites, kus kasvatatakse peamiselt kiu saamiseks mujal nimetamata muid taimi, nagu džuut (Corchorus capsularis L.), manillakanep (Musa textilis Née), sisal (Agave sisalana Perrine), ja kanephibisk (Hibiscus cannabinus L.).

CLND 032

–

–

–

–

Tubakas

Maa pindala hektarites, kus kasvab tubakas (Cannabis sativa L.), mida kasvatatakse lehtede pärast.

CLND 033

–

–

–

–

Humal

Maa pindala hektarites, kus kasvab humal (Humulus lupulus L.), mida kasvatatakse humalakäbide pärast.

CLND 034

–

–

–

–

Aromaatsed, ravim- ja maitsetaimed

Maa pindala hektarites, kus kasvavad aromaatsed, ravim- ja maitsetaimed, mida kasvatatakse ravimi- ja parfüümitööstuse või inimkasutuse jaoks.

CLND 035

–

–

–

–

Mujal nimetamata energiakultuurid

Maa pindala hektarites, kus kasvavad mujal nimetamata energiakultuurid, mida kasutatakse eranditult taastuvenergia tootmiseks, ja mida kasvatatakse põllumaal.

CLND 036

–

–

–

–

Mujal nimetamata muud tehnilised kultuurid

Maa pindala hektarites, kus kasvavad mujal nimetamata muud tehnilised kultuurid.

CLND 037

–

–

–

Põllumaalt haljalt koristatud taimed

Maa pindala hektarites, kus kasvavad põllumajanduskultuurid, mida koristatakse haljalt ja mis on mõeldud peamiselt loomasöödaks või taastuvenergia tootmiseks, eelkõige teravili, kõrrelised, liblikõielised taimed, tehnilised kultuurid ja muud põllumajanduskultuurid, mida koristatakse või kasutatakse haljalt.

CLND 038

–

–

–

–

Lühiajaline rohumaa ja karjamaa

Maa pindala hektarites, kus kasvavad tavapärases külvikorrasüsteemis kasvatatavad karjatamiseks mõeldud heintaimed, hein või silo, mida kasvatatakse vähemalt üks ning tavaliselt kõige enam viis viljelusaastat ja mida külvatakse heina või heinasegudena.

CLND 039

–

–

–

–

Haljalt koristatud liblikõielised taimed

Maa pindala hektarites, kus kasvavad liblikõielised taimed, mida kasvatatakse peamiselt söödaks või energia tootmiseks ja koristatakse haljalt terve taimena.

Siia kuuluvad segud, mis koosnevad valdavalt liblikõielistest kultuuridest (tavaliselt > 80 %) ja heintaimedest ning mida koristatakse haljalt või kuiva heinana.

CLND 040

–

–

–

–

Haljasmais

Maa pindala hektarites, kus kasvab igasugune silo saamiseks kasvatatav mais (Zea mays L.), mida ei koristata terade saamiseks (terve maisitõlvik, terve taim või selle osa).

CLND 041

–

–

–

–

Muu haljalt koristatav teravili (v.a haljasmais)

Maa pindala hektarites, kus kasvavad kõik teraviljad (v.a mais), mida kasvatatakse peamiselt söödaks või taastuvenergia tootmiseks (biomassi tootmine) ja koristatakse haljalt terve taimena.

CLND 042

–

–

–

–

Põllumaalt haljalt koristatud muud taimed, mujal nimetamata

Maa pindala hektarites, kus kasvavad muud ühe- või mitmeaastased (vähem kui viieaastased) põllukultuurid, mida kasvatatakse peamiselt loomasöödaks ja koristatakse haljalt. Siia kuuluvad ka kõik ülejäänud mujal nimetamata põllukultuurid, kui põhisaak on hävinud, kuid jääke saab siiski kasutada (söödaks või taastuvenergia tootmiseks).

CLND 043

–

–

–

Värsked köögiviljad (sh melonid ja arbuusid) ja maasikad

Maa pindala hektarites, kus kasvavad kõik ristõielised, leht- või varsköögiviljad, köögiviljad, mida kasvatatakse juurte, mugulate või sibula pärast, värsked kaunviljad või muud köögiviljad, mida koristatakse värskelt (mitte kuivalt), ja maasikad, mida kasvatatakse põllumaal külvikorra alusel vaheldumisi muude põllumajandus- või aiakultuuridega.

CLND 044

–

–

–

–

Värsked köögiviljad (sh melonid ja arbuusid) ja maasikad, mida kasvatatakse külvikorra alusel vaheldumisi muude aiakultuuridega (köögiviljakasvatus)

Maa pindala hektarites, kus kasvavad värsked köögiviljad, melonid ja maasikad, mida kasvatatakse viljelusmaal külvikorra alusel vaheldumisi teiste aiakultuuridega.

CLND 045

–

–

–

–

Värsked köögiviljad (sh melonid ja arbuusid) ja maasikad, mida kasvatatakse külvikorra alusel vaheldumisi muude kui aiakultuuridega (põllul)

Maa pindala hektarites, kus kasvavad värsked köögiviljad, melonid ja maasikad, mida kasvatatakse viljelusmaal külvikorra alusel vaheldumisi teiste põllumajanduskultuuridega.

CLND 046

–

–

–

Lilled ja dekoratiivtaimed (v.a puukoolid)

Maa pindala hektarites, kus kasvavad igasugused lilled ja dekoratiivtaimed, mis on mõeldud müügiks lõikelilledena (nt roosid, nelgid, orhideed, krüsanteemid, lõikeroheline ja muud lõiketooted), potitaimede, istikute ning rõdulillede ja -taimedena (nt rododendronid, asalead, begooniad, geraaniumid, lemmalts, muud poti-, istik- ja rõdutaimed) ning sibul- ja varremugullillede ning muude dekoratiivtaimedena (tulbid, hüatsindid, orhideed, nartsissid ja muud).

CLND 047

–

–

–

Seemned ja seemikud

Maa pindala hektarites, kus kasvavad juurtaimede seemned (v.a kartul ja muud taimed, mille puhul kasutatakse juuri ka seemneks), söödakultuurid, kõrrelised, tehnilised kultuurid (v.a õliseemned) ning köögiviljade ja lillede seemned ja seemikud.

CLND 048

–

–

–

Mujal nimetamata muud põllumaakultuurid

Maa pindala hektarites, kus kasvavad mujal nimetamata muud põllumaakultuurid.

CLND 049

–

–

–

Kesa

Kogu külvikorrasüsteemis kasutatav või heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis (GAEC) (9) hoitav haritud või harimata põllumaa pindala hektarites, millelt ei kavatseta viljelusaasta jooksul saaki koristada. Kesa peamine tunnus on see, et maa on jäetud tavaliselt terveks viljelusaastaks puhkama. Kesa võib olla:

i)

tühi maa, kus ei kasva mingeid põllumajanduskultuure; või

| ii) | maa, kus kasvab vabalt looduslik taimestik, mida kasutatakse loomade söötmiseks või mis küntakse sisse; või |
| --- | --- |

ii)

maa, kus kasvab vabalt looduslik taimestik, mida kasutatakse loomade söötmiseks või mis küntakse sisse; või

| iii) | maa, mida kasutatakse ainult haljasväetise tootmiseks (haljaskesa). |
| --- | --- |

iii)

maa, mida kasutatakse ainult haljasväetise tootmiseks (haljaskesa).

CLND 050

–

–

Püsirohumaa

Maa pindala hektarites, mida kasutatakse püsivalt (mitu aastat järjest, tavaliselt viis aastat või kauem) kõrreliste söödataimede, sööda- või energiakultuuride kasvatamiseks harimise (külvamise) läbi või looduslikul (isekülvamise) teel ning mis ei ole hõlmatud põllumajandusliku majapidamise külvikorrasüsteemiga.

Kõnealust rohumaad võib kasutada karjamaana, silo ja heina tegemiseks või taastuvenergia tootmiseks.

CLND 051

–

–

–

Karjamaa ja heinamaa, v.a hooldamata karjamaa

Hea või keskmise kvaliteediga pinnasel püsikarjamaa pindala hektarites, mida saab tavaliselt kasutada intensiivseks karjatamiseks.

CLND 052

–

–

–

Hooldamata karjamaa

Tavaliselt madala kvaliteediga pinnasel väikese saagiga püsirohumaa pindala hektarites, nt mägisel maal ja suurtel kõrgustel, mille kvaliteeti ei ole tavaliselt väetamise, harimise, uuesti istutamise või kuivendamise teel parandatud. Neid alasid saab tavaliselt kasutada ainult ekstensiivseks karjatamiseks, tavaliselt neid kas ei niideta või niidetakse ekstensiivselt, sest seal ei saa loomi karjatada suure tihedusega.

CLND 053

–

–

–

Püsirohumaa, mida ei kasutata enam tootmise eesmärgil ja mis vastab toetuse saamise tingimustele.

Püsirohumaade ja heinamaade pindala hektarites, mida ei kasutata enam tootmise eesmärgil ja mida hoitakse karjatamiseks või harimiseks sobilikus seisukorras ilma tavapärasest erinevaid põllumajandusmeetodeid või -masinaid vajava ettevalmistava tegevuseta, nagu on ette nähtud määruses (EL) nr 1307/2013 või vajaduse korral kõige uuemates õigusaktides, ning mis vastavad rahalise toetuse saamise kriteeriumidele.

CLND 054

–

–

Püsikultuurid (sealhulgas noored istandused ja istandused, mida ajutiselt tootmises ei kasutata, v.a ainult oma tarbeks tootmine)

Maa pindala hektarites, kus kasvavad kõik viljapuud, tsitrused, pähklipuud, marjad, viinapuud, oliivipuud ja kõik muud püsikultuurid inimtoiduks (nt tee, kohv või jaanikaunad) või muuks otstarbeks (nt puukoolid, jõulupuud või punumiseks või põimimiseks kasutatavad taimed, nagu rotang või bambus).

CLND 055

–

–

–

Puuviljad, marjad ja pähklid (v.a tsitrusviljad, viinamarjad ja maasikad)

Õunviljade, luuviljade, pähklite ning troopilise ja subtroopilise kliimavööndi puuviljade aedade pindala hektarites.

CLND 056

–

–

–

–

Õunviljad

Õunviljade, nagu õunte (Malus spp.), pirnide (Pyrus spp.), küdooniate (Cydonia oblonga Mill.) või astelpihlaka (Mespilus germanica, L.) aedade pindala hektarites.

CLND 057

–

–

–

–

Luuviljad

Luuviljade, nagu virsikute ja nektariinide (Prunus persica (L.) Batch), aprikooside (Prunus armeniaca L. ja muud), magus- ja hapukirsside (Prunus avium L., P. cerasus), ploomide (Prunus domestica L. ja muud) ja muude mujal nimetamata luuviljade, nagu laukapuu (Prunus spinosa L.) või nisperode/jaapani villpöörise viljade (Eriobotrya japonica (Thunb.) Lindl.) aedade pindala hektarites.

CLND 058

–

–

–

–

Lähistroopika- ja troopikavöötme puuviljad

Maa pindala hektarites, kus kasvatatakse kõiki subtroopilise ja troopilise kliimavööndi puuvilju, nagu kiivid (Actinidia chinensis Planch.), avokaadod (Persea americana Mill.) või banaanid (Musa spp.).

CLND 059

–

–

–

–

Marjad (v.a maasikad)

Maa pindala hektarites, kus kasvatatakse kõiki marju, nagu mustad sõstrad (Ribes nigrum L.), punased sõstrad (Ribes rubrum L.), vaarikad (Rubus idaeus L.) või mustikad (Vaccinium corymbosum L.).

CLND 060

–

–

–

–

Pähklid

Maa pindala hektarites, kus kasvatatakse kõiki pähklipuid: kreeka pähklid, sarapuupähklid, kastanid ja muud pähklid.

CLND 061

–

–

–

Tsitrusviljad

Maa pindala hektarites, kus kasvatatakse tsitrusvilju (Citrus spp.): apelsinid, väikesed tsitrusviljad, sidrunid, laimid, pomelid, greibid ja muud tsitrusviljad.

CLND 062

–

–

–

Viinamarjad

Maa pindala hektarites, kus kasvatatakse viinamarju (Vitis vinifera L.)

CLND 063

–

–

–

–

Veiniviinamarjad

Maa pindala hektarites, kus kasvatatakse viinamarjasorte, mida kasvatatakse mahla, viinamarjavirde ja veini tootmiseks.

CLND 064

–

–

–

–

–

Kaitstud päritolunimetusega veinide viinamarjad

Maa pindala hektarites, kus kasvatatakse viinamarjasorte, mida kasvatatakse tavaliselt kaitstud päritolunimetusega veinide tootmiseks, mis vastavad i) komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2019/33 (10) või vajaduse korral kõige uuemates õigusaktides ning ii) asjakohastes siseriiklikes õigusaktides sätestatud nõuetele.

CLND 065

–

–

–

–

–

Kaitstud geograafilise tähisega veinide viinamarjad

Maa pindala hektarites, kus kasvatatakse viinamarjasorte, mida kasvatatakse tavaliselt kaitstud geograafilise tähisega veinide tootmiseks, mis vastavad i) komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2019/33 või vajaduse korral kõige uuemates õigusaktides ja ii) asjakohastes siseriiklikes õigusaktides sätestatud nõuetele.

CLND 066

–

–

–

–

–

Mujal nimetamata muude veinide (ilma kaitstud päritolunimetuse või geograafilise tähiseta) viinamarjad

Maa pindala hektarites, kus kasvatatakse viinamarjasorte, mida kasvatatakse muude kui PDO ja PGI veinide tootmiseks.

CLND 067

–

–

–

–

Lauaviinamarjad

Maa pindala hektarites, kus kasvatatakse viinamarjasorte, mida kasvatatakse värskete viinamarjade tootmiseks.

CLND 068

–

–

–

–

Rosinaviinamarjad

Maa pindala hektarites, kus kasvatatakse viinamarjasorte, mida kasvatatakse rosinate tootmiseks.

CLND 069

–

–

–

Oliivid

Maa pindala hektarites, kus kasvatatakse oliivipuid (Olea europea L.) oliivide tootmiseks.

CLND 070

–

–

–

Puukoolid

Puukoolide pindala hektarites, kus kasvatatakse noori puittaimi avamaal hilisema ümberistutamise jaoks.

CLND 071

–

–

–

Muud püsikultuurid, sealhulgas muud püsikultuurid inimtoiduks

Maa pindala hektarites, kus kasvatatakse mujal nimetamata püsikultuure ja kasutatavale põllumajandusmaale jõulupuudeks istutatud puid.

CLND 072

–

–

–

–

Jõulupuud

Maa pindala hektarites, kuhu on tulunduse eesmärgil põllumajandusmaale, s.o mitte metsamaale, istutatud jõulupuid. Jõulupuuistandused, mida enam ei hooldata, ja mus kuuluvad metsamaa alla, siia ei kuulu.

CLND 073

–

–

Koduaiad

Maa pindala hektarites, kus kasvatatakse mh köögivilju, rühvelkultuure ja püsikultuure, mis on mõeldud põllumajandusliku majapidamise valdaja ja tema kodumajapidamise tarbeks, mis on tavaliselt ülejäänud põllumajandusmaast äratuntavalt eraldatud.

CLND 074

–

Muu põllumajandusmaa

Kasutamata põllumajandusmaa (põllumajandusmaa, mida ei harita enam majanduslikel, sotsiaalsetel vm põhjustel ning mis ei ole külvikorrasüsteemiga hõlmatud), metsamaa ja muu maa (hoonete, taluõue, teede, tiikide, kivimurdude, kaljude jms all olev maa, viljatu maa) pindala hektarites.

CLND 075

–

–

Kasutamata põllumajandusmaa

Maa pindala hektarites, mida on varem kasutatud põllumajandusmaana, kuid mida vaatlusaastal enam ei harita ning mis ei ole külvikorrasüsteemiga hõlmatud, st maa, mida ei kasutata põllumajanduslikult.

Sellise maa võib uuesti harimisse võtta, kasutades selleks põllumajanduslikus majapidamises tavapäraselt olemasolevaid vahendeid.

CLND 076

–

–

Metsamaa

Puude või metsapõõsastega kaetud alade, sh metsamaadel asuvate papli- ja muude selliste puude istanduste ning väljaspool ning metsamaal põllumajandusliku majapidamise enda tarbeks kasvatatavate metsapuukoolide, samuti metsas asuvate objektide (metsateed, metsamaterjali hoidlad jne) pindala hektarites.

CLND 077

–

–

–

Lühikese raieringiga madalmetsad

Metsamaade pindala hektarites, mida kasutatakse metsapuude kasvatamiseks ning mille raiering ei ületa 20 aastat.

Raiering
  on puude külvamise/istutamise ja metsaraie vahele jääv ajavahemik; raide alla ei kuulu tavapärane hooldustegevus, nagu harvendamine.

CLND 078

–

–

Muu maa (hoonete, karjaaia, teede, tiikide jms all olev tootmiseks mittekasutatav maa)

Maa pindala hektarites, mis on osa põllumajanduslikule majapidamisele kuuluvast kogu maa-alast, kuid mis ei ole ei kasutatud põllumajandusmaa, kasutamata põllumajandusmaa ega ka metsamaa, nagu hoonete (v.a juhul, kui neid kasutatakse seente kasvatamiseks), taluõue, teede, tiikide, kivimurdude, kaljude all olev maa või viljatu maa.

Põllumajandusliku majapidamise eriotstarbeline maa

CLND 079

–

–

Kultuurseened

Kultuurseente kasvatamiseks kasutatav ala hektarites spetsiaalselt selleks otstarbeks ehitatud või kohandatud hoonetes ning maa-alustes ruumides, koobastes ja keldrites.

CLND 080

–

Kasutatav põllumajandusmaa klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all

Maa pindala hektarites, kus kasvatatakse põllukultuure, mis on terve kasvuaja või suurema osa sellest kasvuhoones või paikse või teisaldatava kõrge katte all (klaasist või jäigast või painduvast plastist). Need alad ei tohi sisalduda eespool nimetatud muutujates (mis käivad üksnes avamaa kohta).

CLND 081

–

–

Köögivili, sh melonid, arbuusid ja maasikad klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all

Maa pindala hektarites, kus kasvavad kõik ristõielised, leht- või varsköögiviljad, köögiviljad, mida kasvatatakse juurte, mugulate või sibula pärast, värsked kaunviljad või muud köögiviljad, mida koristatakse värskelt (mitte kuivalt), ja maasikad, mida kasvatatakse klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all.

CLND 082

–

–

Lilled ja dekoratiivtaimed (v.a puukoolid) klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all

Maa pindala hektarites, kus klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all kasvavad igasugused lilled ja dekoratiivtaimed, mis on mõeldud müügiks lõikelilledena (nt roosid, nelgid, orhideed, krüsanteemid, lõikeroheline ja muud lõiketooted), potitaimede, istikute ning rõdulillede ja -taimedena (nt rododendronid, asalead, begooniad, geraaniumid, lemmalts või muud poti-, istik- ja rõdutaimed) ning sibul- ja varremugullillede ning muude dekoratiivtaimedena (tulbid, hüatsindid, orhideed, nartsissid ja muud).

CLND 083

–

–

Muud põllukultuurid klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all

Muude põllukultuuride klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all kasvatamiseks kasutatava põllumaa pindala hektarites.

CLND 084

–

–

Püsikultuurid klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all

Püsikultuuride klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all kasvatamiseks kasutatava põllumaa pindala hektarites.

CLND 085

–

–

Mujal nimetamata muu KPM klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all

Muu kasutatava põllumajandusmaa pindala hektarites, mida kasutatakse klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all kasvatamiseks.

Mahepõllumajandus

Põllumajanduslikul majapidamisel on maad, kus kasutatakse mahepõllumajanduslikke tootmismeetodeid, mis on vastavad i) määruses (EÜ) nr 834/2007 või määruses (EL) 2018/848 või vajaduse korral kõige uuemates õigusaktides ning ii) mahepõllundust käsitlevates asjakohastes siseriiklikes õigusaktides sätestatud standarditele ja eeskirjadele, sh üleminekuperioodil.

Põllumajanduskultuurid on määratletud põhijaotises „II. MAA MUUTUJAD“.

CLND 086

–

Mahepõllumajanduseks kasutatav põllumajandusmaa (v.a koduaiad)

CLND 087

–

–

Mahepõllumajanduseks kasutatav avamaa

CLND 088

–

–

–

Mahepõllumajanduslike meetoditega avamaal kasvatatav teravili terade (sh seemne) saamiseks

CLND 089

–

–

–

–

Mahepõllumajanduslike meetoditega avamaal kasvatatav pehme nisu ja speltanisu

CLND 090

–

–

–

–

Mahepõllumajanduslike meetoditega avamaal kasvatatav kõva nisu

CLND 091

–

–

–

Mahepõllumajanduslike meetoditega terade saamiseks avamaal kasvatatavad kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed (sh seemned ning teravilja ja kaunviljade segud)

CLND 092

–

–

–

Mahepõllumajanduslike meetoditega avamaal kasvatatavad rühvelkultuurid

CLND 093

–

–

–

–

Mahepõllumajanduslike meetoditega avamaal kasvatatav kartul (sh seemnekartul)

CLND 094

–

–

–

–

Mahepõllumajanduslike meetoditega avamaal kasvatatav suhkrupeet (v.a seeme)

CLND 095

–

–

–

Mahepõllumajanduslike meetoditega avamaal kasvatatavad tehnilised kultuurid

CLND 096

–

–

–

–

Mahepõllumajanduslike meetoditega avamaal kasvatatavad õliseemned

CLND 097

–

–

–

–

–

Mahepõllumajanduslike meetoditega avamaal kasvatatav soja

CLND 098

–

–

–

Mahepõllumajanduslike meetoditega avamaal kasvatatavad põllumaalt haljalt koristatavad taimed

CLND 099

–

–

–

–

Mahepõllumajanduslike meetoditega avamaal viljeldav lühiajaline rohumaa ja karjamaa

CLND 100

–

–

–

–

Mahepõllumajanduslike meetoditega avamaal kasvatatavad haljalt koristatavad liblikõielised taimed

CLND 101

–

–

–

Mahepõllumajanduslike meetoditega avamaal kasvatatavad värsked köögiviljad (sh melonid ja arbuusid) ja maasikad

CLND 102

–

–

–

Mahepõllumajanduslike meetoditega avamaal kasvatatavad seemned ja seemikud

CLND 103

–

–

Mahepõllumajanduslike meetoditega peetav püsirohumaa avamaal

CLND 104

–

–

–

Mahepõllumajanduslike meetoditega avamaal viljeldav karjamaa ja heinamaa, v.a looduslikud rohumaad

CLND 105

–

–

–

Mahepõllumajanduslike meetoditega avamaal peetav hooldamata karjamaa

CLND 106

–

–

Mahepõllumajanduslike meetoditega avamaal kasvatatavad püsikultuurid (sealhulgas noored istandused ja istandused, mida ajutiselt tootmises ei kasutata, v.a ainult oma tarbeks tootmine)

CLND 107

–

–

–

Mahepõllumajanduslike meetoditega avamaal kasvatatavad puuviljad, marjad ja pähklid (v.a tsitrusviljad, viinamarjad ja maasikad)

CLND 108

–

–

–

Mahepõllumajanduslike meetoditega avamaal kasvatatavad tsitrusviljad

CLND 109

–

–

–

Mahepõllumajanduslike meetoditega avamaal kasvatatavad veiniviinamarjad

CLND 110

–

–

–

Mahepõllumajanduslike meetoditega avamaal kasvatatavad oliivid

CLND 111

–

Mahepõllumajanduslike meetoditega kasvatatav köögivili, sh melonid, arbuusid ja maasikad klaaskatte või sisseminekuvõimalusega kõrge katte all

Niisutatav haritav avamaa

CLND 112

–

Kogu niisutatav maa

Kasutatava põllumajandusmaa maksimaalne kogupindala hektarites, mida oleks võimalik vaatlusaastal põllumajanduslikus majapidamises tavapäraselt olemasolevate seadmete ja veekogusega niisutada.

| III.   PÕLLUMAJANDUSLOOMADE MUUTUJAD

  Need loomad ei pea tingimata olema valdaja omandis. Loomad võivad viibida põllumajandusliku majapidamise territooriumil (põllumajandusliku majapidamise kasutataval põllumajandusmaal või hoonetes) või väljaspool seda (ühiskarjamaadel või rände vahepeatusel jne).


  Põllumajandusloomade muutujate puhul määrab iga liikmesriik kindlaks vaatlusaastasse langeva ühise vaatluspäeva. |
| --- |
| | | Veised


  Liikidesse Bos taurus ja Bubalus kuuluvad koduloomad, k.a hübriidid, nagu beefalo. |
| CLVS 001 | – | – | Alla 1 aasta vanused veised

  Alla 1 aasta vanuste pullide ja lehmade arv. |
| CLVS 002 | – | – | Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused veised

  Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanuste veiste arv. |
| CLVS 003 | – | – | – | Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused pullid

  Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanuste pullide arv. |
| CLVS 004 | – | – | – | Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused mullikad

  Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanuste mullikate arv. |
| | | | Vähemalt kahe aasta vanused veised |
| CLVS 005 | – | – | – | Vähemalt kaheaastased pullid

  Vähemalt kahe aasta vanuste pullide arv. |
| CLVS 006 | – | – | – | Vähemalt kahe aasta vanused emased veised

  Vähemalt kahe aasta vanuste lehmade arv. |
| CLVS 007 | – | – | – | – | Vähemalt kaheaastased mullikad

  Vähemalt kahe aasta vanuste poegimata emaste veiste arv. |
| CLVS 008 | – | – | – | – | Lehmad

  Üldjuhul vähemalt kahe aasta vanuste poeginud lehmade arv. |
| CLVS 009 | – | – | – | – | – | Piimalehmad

  Poeginud lehmade arv (sh alla kahe aasta vanused), keda nende tõu või eriomaduste tõttu peetakse ainult või peamiselt piima tootmiseks, mis on mõeldud inimtoiduks ja piimatoodete valmistamiseks. |
| CLVS 010 | – | – | – | – | – | Muud kui piimalehmad

  Poeginud lehmade arv (sh alla kahe aasta vanused), keda nende tõu või eriomaduste tõttu peetakse ainult või peamiselt vasikate tootmiseks ja kelle piim ei ole mõeldud inimtoiduks või piimatoodete valmistamiseks. |
| CLVS 011 | – | – | – | – | – | Pühvellehmad

  Poeginud pühvellehmade (Bubalus bubalis, L.) arv (sh alla kahe aasta vanused). |
| | Lambad ja kitsed |
| CLVS 012 | – | Lambad (igas vanuses)

  Liiki Ovis aries L. kuuluvate koduloomade arv. |
| CLVS 013 | – | – | Uted

  Uttede ja paaritatud utetallede arv, sõltumata sellest, kas tegu on piima- või lihaloomadega. |
| CLVS 014 | – | – | Muud lambad

  Kõigi lammaste arv, v.a uted. |
| CLVS 015 | – | Kitsed (igas vanuses)

  Alamliiki Capra aegagrus hircus L. kuuluvate koduloomade arv. |
| CLVS 016 | – | – | Emakitsed

  Poeginud ja paaritatud kitsede arv. |
| CLVS 017 | – | – | Muud kitsed

  Kõigi kitsede arv, v.a emakitsed. |
| | | Sead


  Liiki Sus scrofa domesticus Erxleben kuuluvad koduloomad. |
| CLVS 018 | – | – | Põrsad eluskaaluga alla 20 kg

  Alla 20 kg eluskaaluga põrsaste arv. |
| CLVS 019 | – | – | Suguemised eluskaaluga vähemalt 50 kg

  Järglaste saamiseks mõeldud emiste arv, kaaluga vähemalt 50 kg, olenemata sellest, kas nad on poeginud või mitte. |
| CLVS 020 | – | – | Muud sead

  Mujal nimetamata sigade arv. |
| | | Kodulinnud


  Kanad (Gallus L.), kalkunid (Meleagris spp.), pardid (Anas spp. ja Cairina moschata L.), haned (Anser domesticus L.), jaanalinnud (Struthio camelus L.) ja muud mujal nimetamata kodulinnud, nagu vutid (Coturnix spp.), faasanid (Phasianus spp.), pärlkanad (Numida meleagris domestica L.) ja tuvid (Columbinae spp.). Siia ei kuulu aga jahipidamiseks ja mitte liha/munade tootmiseks suletud tingimustes kasvatatavad linnud. |
| CLVS 021 | – | – | Broilerid

  Liiki Gallus L. kuuluvate kodulindude arv, keda peetakse liha tootmiseks. |
| CLVS 022 | – | – | Munakanad

  Liiki Gallus L. kuuluvate munemisikka jõudnud kodulindude arv, keda peetakse munade tootmiseks. |
| CLVS 023 | – | Muud kodulinnud

  Broilerite ja munakanade all nimetamata kodulindude arv. Siia ei kuulu tibud. |
| CLVS 024 | – | – | Kalkunid

  Liiki Meleagris kuuluvate kodulindude arv. |
| CLVS 025 | – | – | Pardid

  Liikidesse Anas ja Cairina moschata L. kuuluvate kodulindude arv. |
| CLVS 026 | – | – | Haned

  Liiki Anser domesticus L. kuuluvate kodulindude arv. |
| CLVS 027 | – | – | Jaanalinnud

  Jaanalindude (Struthio camelus L.) arv. |
| CLVS 028 | – | – | Mujal nimetamata muud kodulinnud

  Mujal nimetamata muude kodulindude arv. |
| | | Küülikud


  Liiki Oryctolagus kuuluvad koduloomad. |
| CLVS 029 | – | – | Emaküülikud

  Liha tootmiseks kasvatatavate poeginud emaküülikute (Oryctolagus spp.) arv. |
| CLVS 030 | – | Mesilased

  Mee tootmiseks peetavate mesilastega (Apis mellifera L.) tarude arv. |
| CLVS 031 | – | Hirved

  Selliste liha tootmiseks kasvatatavate loomade olemasolu, nagu punahirved (Cervus elaphus L.), tähnikhirved (Cervus nippon Temminck), põhjapõdrad (Rangifer tarandus L.) või kabehirved (Dama dama L.). |
| CLVS 032 | – | Karusloomad

  Selliste karusnaha tootmiseks kasvatatavate loomade olemasolu, nagu naaritsad (Neovison vison Schreber), tuhkrud (Mustela putorius L.), rebased (Vulpes spp. ja muud), kährikud ehk kährikkoerad (Nyctereutes spp.) või tšintšiljad (Chinchilla spp.). |
| CLVS 033 | – | Mujal nimetamata põllumajandusloomad

  Käesolevas jaotises esitatakse mujal nimetamata tootmisloomade olemasolu. |
| Loomakasvatuses kasutatavad mahepõllumajanduslikud tootmismeetodid


  Põllumajanduslikul majapidamisel on loomi, kelle puhul kasutatakse põllumajanduslikke meetodeid, mis vastavad i) määruses (EÜ) nr 834/2007 või määruses (EL) 2018/848 või vajaduse korral uuemates õigusaktides ning ii) mahepõllundust käsitlevates asjakohastes siseriiklikes õigusaktides sätestatud standarditele ja eeskirjadele, sh üleminekuperioodil.


  Loomad on määratletud põhijaotises „III. PÕLLUMAJANDUSLOOMADE MUUTUJAD“. |
| CLVS 034 | – | Mahepõllumajanduslikult kasvatatavad veised

  Mahepõllumajanduslikult kasvatatavate veiste arv. |
| CLVS 035 | – | – | – | – | – | Mahepõllumajanduslikult kasvatatavad piimalehmad

  Mahepõllumajanduslikult kasvatatavate piimalehmade arv. |
| CLVS 036 | – | – | – | – | – | Mahepõllumajanduslikult kasvatatavad muud kui piimalehmad

  Mahepõllumajanduslikult kasvatatavate muude kui piimalehmade arv. |
| CLVS 037 | – | – | – | – | – | Mahepõllumajanduslikult kasvatatavad pühvellehmad

  Mahepõllumajanduslikult kasvatatavate pühvellehmade arv. |
| CLVS 038 | – | Mahepõllumajanduslikult kasvatatavad lambad (igas vanuses)

  Mahepõllumajanduslikult kasvatatavate lammaste arv. |
| CLVS 039 | – | Mahepõllumajanduslikult kasvatatavad kitsed (igas vanuses)

  Mahepõllumajanduslikult kasvatatavate kitsede arv. |
| CLVS 040 | – | Mahepõllumajanduslikult kasvatatavad sead

  Mahepõllumajanduslikult kasvatatavate sigade arv. |
| CLVS 041 | – | Mahepõllumajanduslikult kasvatatavad kodulinnud

  Mahepõllumajanduslikult kasvatatavate kodulindude arv. |
| CLVS 042 | – | – | Mahepõllumajanduslikult kasvatatavad broilerid

  Mahepõllumajanduslikult kasvatatavate broilerite arv. |
| CLVS 043 | – | – | Mahepõllumajanduslikult kasvatatavad munakanad

  Mahepõllumajanduslikult kasvatatavate munakanade arv. |

III.   PÕLLUMAJANDUSLOOMADE MUUTUJAD

Need loomad ei pea tingimata olema valdaja omandis. Loomad võivad viibida põllumajandusliku majapidamise territooriumil (põllumajandusliku majapidamise kasutataval põllumajandusmaal või hoonetes) või väljaspool seda (ühiskarjamaadel või rände vahepeatusel jne).

Põllumajandusloomade muutujate puhul määrab iga liikmesriik kindlaks vaatlusaastasse langeva ühise vaatluspäeva.

Veised

Liikidesse Bos taurus ja Bubalus kuuluvad koduloomad, k.a hübriidid, nagu beefalo.

CLVS 001

–

–

Alla 1 aasta vanused veised

Alla 1 aasta vanuste pullide ja lehmade arv.

CLVS 002

–

–

Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused veised

Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanuste veiste arv.

CLVS 003

–

–

–

Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused pullid

Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanuste pullide arv.

CLVS 004

–

–

–

Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanused mullikad

Vähemalt ühe, kuid alla kahe aasta vanuste mullikate arv.

Vähemalt kahe aasta vanused veised

CLVS 005

–

–

–

Vähemalt kaheaastased pullid

Vähemalt kahe aasta vanuste pullide arv.

CLVS 006

–

–

–

Vähemalt kahe aasta vanused emased veised

Vähemalt kahe aasta vanuste lehmade arv.

CLVS 007

–

–

–

–

Vähemalt kaheaastased mullikad

Vähemalt kahe aasta vanuste poegimata emaste veiste arv.

CLVS 008

–

–

–

–

Lehmad

Üldjuhul vähemalt kahe aasta vanuste poeginud lehmade arv.

CLVS 009

–

–

–

–

–

Piimalehmad

Poeginud lehmade arv (sh alla kahe aasta vanused), keda nende tõu või eriomaduste tõttu peetakse ainult või peamiselt piima tootmiseks, mis on mõeldud inimtoiduks ja piimatoodete valmistamiseks.

CLVS 010

–

–

–

–

–

Muud kui piimalehmad

Poeginud lehmade arv (sh alla kahe aasta vanused), keda nende tõu või eriomaduste tõttu peetakse ainult või peamiselt vasikate tootmiseks ja kelle piim ei ole mõeldud inimtoiduks või piimatoodete valmistamiseks.

CLVS 011

–

–

–

–

–

Pühvellehmad

Poeginud pühvellehmade (Bubalus bubalis, L.) arv (sh alla kahe aasta vanused).

Lambad ja kitsed

CLVS 012

–

Lambad (igas vanuses)

Liiki Ovis aries L. kuuluvate koduloomade arv.

CLVS 013

–

–

Uted

Uttede ja paaritatud utetallede arv, sõltumata sellest, kas tegu on piima- või lihaloomadega.

CLVS 014

–

–

Muud lambad

Kõigi lammaste arv, v.a uted.

CLVS 015

–

Kitsed (igas vanuses)

Alamliiki Capra aegagrus hircus L. kuuluvate koduloomade arv.

CLVS 016

–

–

Emakitsed

Poeginud ja paaritatud kitsede arv.

CLVS 017

–

–

Muud kitsed

Kõigi kitsede arv, v.a emakitsed.

Sead

Liiki Sus scrofa domesticus Erxleben kuuluvad koduloomad.

CLVS 018

–

–

Põrsad eluskaaluga alla 20 kg

Alla 20 kg eluskaaluga põrsaste arv.

CLVS 019

–

–

Suguemised eluskaaluga vähemalt 50 kg

Järglaste saamiseks mõeldud emiste arv, kaaluga vähemalt 50 kg, olenemata sellest, kas nad on poeginud või mitte.

CLVS 020

–

–

Muud sead

Mujal nimetamata sigade arv.

Kodulinnud

Kanad (Gallus L.), kalkunid (Meleagris spp.), pardid (Anas spp. ja Cairina moschata L.), haned (Anser domesticus L.), jaanalinnud (Struthio camelus L.) ja muud mujal nimetamata kodulinnud, nagu vutid (Coturnix spp.), faasanid (Phasianus spp.), pärlkanad (Numida meleagris domestica L.) ja tuvid (Columbinae spp.). Siia ei kuulu aga jahipidamiseks ja mitte liha/munade tootmiseks suletud tingimustes kasvatatavad linnud.

CLVS 021

–

–

Broilerid

Liiki Gallus L. kuuluvate kodulindude arv, keda peetakse liha tootmiseks.

CLVS 022

–

–

Munakanad

Liiki Gallus L. kuuluvate munemisikka jõudnud kodulindude arv, keda peetakse munade tootmiseks.

CLVS 023

–

Muud kodulinnud

Broilerite ja munakanade all nimetamata kodulindude arv. Siia ei kuulu tibud.

CLVS 024

–

–

Kalkunid

Liiki Meleagris kuuluvate kodulindude arv.

CLVS 025

–

–

Pardid

Liikidesse Anas ja Cairina moschata L. kuuluvate kodulindude arv.

CLVS 026

–

–

Haned

Liiki Anser domesticus L. kuuluvate kodulindude arv.

CLVS 027

–

–

Jaanalinnud

Jaanalindude (Struthio camelus L.) arv.

CLVS 028

–

–

Mujal nimetamata muud kodulinnud

Mujal nimetamata muude kodulindude arv.

Küülikud

Liiki Oryctolagus kuuluvad koduloomad.

CLVS 029

–

–

Emaküülikud

Liha tootmiseks kasvatatavate poeginud emaküülikute (Oryctolagus spp.) arv.

CLVS 030

–

Mesilased

Mee tootmiseks peetavate mesilastega (Apis mellifera L.) tarude arv.

CLVS 031

–

Hirved

Selliste liha tootmiseks kasvatatavate loomade olemasolu, nagu punahirved (Cervus elaphus L.), tähnikhirved (Cervus nippon Temminck), põhjapõdrad (Rangifer tarandus L.) või kabehirved (Dama dama L.).

CLVS 032

–

Karusloomad

Selliste karusnaha tootmiseks kasvatatavate loomade olemasolu, nagu naaritsad (Neovison vison Schreber), tuhkrud (Mustela putorius L.), rebased (Vulpes spp. ja muud), kährikud ehk kährikkoerad (Nyctereutes spp.) või tšintšiljad (Chinchilla spp.).

CLVS 033

–

Mujal nimetamata põllumajandusloomad

Käesolevas jaotises esitatakse mujal nimetamata tootmisloomade olemasolu.

Loomakasvatuses kasutatavad mahepõllumajanduslikud tootmismeetodid

Põllumajanduslikul majapidamisel on loomi, kelle puhul kasutatakse põllumajanduslikke meetodeid, mis vastavad i) määruses (EÜ) nr 834/2007 või määruses (EL) 2018/848 või vajaduse korral uuemates õigusaktides ning ii) mahepõllundust käsitlevates asjakohastes siseriiklikes õigusaktides sätestatud standarditele ja eeskirjadele, sh üleminekuperioodil.

Loomad on määratletud põhijaotises „III. PÕLLUMAJANDUSLOOMADE MUUTUJAD“.

CLVS 034

–

Mahepõllumajanduslikult kasvatatavad veised

Mahepõllumajanduslikult kasvatatavate veiste arv.

CLVS 035

–

–

–

–

–

Mahepõllumajanduslikult kasvatatavad piimalehmad

Mahepõllumajanduslikult kasvatatavate piimalehmade arv.

CLVS 036

–

–

–

–

–

Mahepõllumajanduslikult kasvatatavad muud kui piimalehmad

Mahepõllumajanduslikult kasvatatavate muude kui piimalehmade arv.

CLVS 037

–

–

–

–

–

Mahepõllumajanduslikult kasvatatavad pühvellehmad

Mahepõllumajanduslikult kasvatatavate pühvellehmade arv.

CLVS 038

–

Mahepõllumajanduslikult kasvatatavad lambad (igas vanuses)

Mahepõllumajanduslikult kasvatatavate lammaste arv.

CLVS 039

–

Mahepõllumajanduslikult kasvatatavad kitsed (igas vanuses)

Mahepõllumajanduslikult kasvatatavate kitsede arv.

CLVS 040

–

Mahepõllumajanduslikult kasvatatavad sead

Mahepõllumajanduslikult kasvatatavate sigade arv.

CLVS 041

–

Mahepõllumajanduslikult kasvatatavad kodulinnud

Mahepõllumajanduslikult kasvatatavate kodulindude arv.

CLVS 042

–

–

Mahepõllumajanduslikult kasvatatavad broilerid

Mahepõllumajanduslikult kasvatatavate broilerite arv.

CLVS 043

–

–

Mahepõllumajanduslikult kasvatatavad munakanad

Mahepõllumajanduslikult kasvatatavate munakanade arv.

---

(1)  Komisjoni 23. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1089/2010 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/2/EÜ seoses ruumiandmekogumite ja -teenuste ristkasutatavusega) II lisa (ELT L 323, 8.12.2010, lk 11).

(2)  NUTS: ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus.

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS) (ELT L 154, 21.6.2003, lk 1).

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 487).

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 637/2008 ja (EÜ) nr 73/2009 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 608).

(6)  Aasta tööühiku (ATÜ) 2. protsendirühm: (> 0 – < 25), (≥ 25 – < 50), (≥ 50 – < 75), (≥ 75 – < 100), (100).

(7)  Nõukogu 28. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 834/2007 mahepõllumajandusliku tootmise ning mahepõllumajanduslike toodete märgistamise ja määruse (EMÜ) nr 2092/91 kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 189, 20.7.2007, lk 1).

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrus (EL) 2018/848, mis käsitleb mahepõllumajanduslikku tootmist ja mahepõllumajanduslike toodete märgistamist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 834/2007 (ELT L 150, 14.6.2018, lk 1).

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1306/2013 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008) (ELT L 347, 20.12.2013, lk 549) artikkel 94 ja II lisa.

(10)  Komisjoni 17. oktoobri 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/33, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1308/2013 veinisektori kaitstud päritolunimetuste, geograafiliste tähiste ja traditsiooniliste nimetuste kaitsetaotluste, vastuväite esitamise menetluse, kasutuspiirangute, tootespetsifikaatide muutmise, tühistamise ning märgistamise ja esitlusviisi osas (ELT L 9, 11.1.2019, lk 2).

---

II LISA

Muutujate loend moodulite kaupa

MOODUL 1.   TÖÖJÕUD JA MUU TULUTOOV TEGEVUS

| Muutujad | Ühik/liik |
| --- | --- |
| Teema: põllumajandusliku majapidamise juhtimine | |
| | Alamteemad: valdaja ja sooline tasakaal | |
| MLFO 001 | – | Valdaja sugu | mees/naine |
| MLFO 002 | – | Sünniaasta | Aasta |
| | Alamteema: tööjõusisend | |
| MLFO 003 | – | Valdaja põllumajandustöö põllumajanduslikus majapidamises | ATÜ 1. rühm (1) |
| | Alamteema: ohutusmeetmed, sh põllumajandusliku majapidamise ohutuskava | |
| MLFO 004 | – | Põllumajandusliku majapidamise ohutuskava | jah/ei |
| Teema: peretööjõud | |
| | Alamteemad: tööjõusisend, töös osalejate arv ja sooline tasakaal | |
| MLFO 005 | – | Põllumajandustööd tegevad meessoost pereliikmed | ATÜ 2. rühma (2) kuuluvate isikute arv |
| MLFO 006 | – | Põllumajandustööd tegevad naissoost pereliikmed | ATÜ 2. rühma (2) kuuluvate isikute arv |
| Teema: pereväline tööjõud | |
| | Alamteemad: tööjõusisend, palgatud töötajate arv ja sooline tasakaal | |
| | | Põllumajanduslikus majapidamises alaliselt töötavad perevälised isikud | |
| MLFO 007 | – | – | Põllumajanduslikus majapidamises alaliselt töötavad perevälised meessoost isikud | ATÜ 2. rühma (2) kuuluvate isikute arv |
| MLFO 008 | – | – | Põllumajanduslikus majapidamises alaliselt töötavad perevälised naissoost isikud | ATÜ 2. rühma (2) kuuluvate isikute arv |
| | Alamteema: põllumajandusliku majapidamise ajutised töötajad | |
| MLFO 009 | – | Ajutised perevälised töötajad: mehed ja naised | Täistööpäevad |
| | Alamteema: lepinguliste töötajate tööjõusisend | |
| MLFO 010 | – | Isikud, kes ei tööta otseselt põllumajanduslikus majapidamises, ja kes ei sisaldu eelnimetatud kategooriates. | Täistööpäevad |
| Teema: põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoov tegevus | |
| | Alamteema: tegevuse liigid | |
| MLFO 011 | – | Tervishoiu-, sotsiaal- või haridusteenuste osutamine | jah/ei |
| MLFO 012 | – | Turism, majutus ja muud vaba aja veetmisega seotud tegevused | jah/ei |
| MLFO 013 | – | Käsitöö | jah/ei |
| MLFO 014 | – | Põllumajandussaaduste töötlemine | jah/ei |
| MLFO 015 | – | Taastuvenergia tootmine | jah/ei |
| MLFO 016 | – | Puidu töötlemine | jah/ei |
| MLFO 017 | – | Vesiviljelus | jah/ei |
| | | Lepinguline töö (kasutades põllumajandusliku majapidamise tootmisseadmeid) | |
| MLFO 018 | – | – | Põllumajanduslik lepinguline töö | jah/ei |
| MLFO 019 | – | – | Mittepõllumajanduslik lepinguline töö | jah/ei |
| MLFO 020 | – | Metsandus | jah/ei |
| MLFO 021 | – | Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud mujal nimetamata muu tulutoov tegevus | jah/ei |
| | Alamteema: tähtsus põllumajanduslikule majapidamisele | |
| MLFO 022 | – | Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoova tegevuse osatähtsus põllumajandusliku majapidamise lõpptoodangus. | Protsendivahemikud (3) |
| | Alamteema: tööjõusisend | |
| MLFO 023 | – | Kas valdaja tegeleb muu tulutoova tegevusega, mis on põllumajandusliku majapidamisega seotud. | M/S/N (4) |
| MLFO 024 | – | Põllumajanduslikus majapidamises töötavad pereliikmed, kes tegelevad põhitegevusena muu tulutoova tegevusega, mis on põllumajandusliku majapidamisega seotud. | Isikute arv |
| MLFO 025 | – | Põllumajanduslikus majapidamises töötavad pereliikmed, kes tegelevad kõrvaltegevusena muu tulutoova tegevusega, mis on põllumajandusliku majapidamisega seotud. | Isikute arv |
| MLFO 026 | – | Põllumajanduslikus majapidamises alaliselt töötav pereväline tööjõud, kes tegeleb põhitegevusena muu tulutoova tegevusega, mis on põllumajandusliku majapidamisega seotud. | Isikute arv |
| MLFO 027 | – | Põllumajanduslikus majapidamises alaliselt töötav pereväline tööjõud, kes tegeleb kõrvaltegevusena muu tulutoova tegevusega, mis on põllumajandusliku majapidamisega seotud. | Isikute arv |
| Teema: muu tulutoov tegevus, mis ei ole otseselt seotud põllumajandusliku majapidamisega | |
| | Alamteema: tööjõusisend | |
| MLFO 028 | – | Ainuvaldaja, kes on ühtlasi ainuvalduses oleva põllumajandusliku majapidamise juht, kes tegeleb põhitegevusena muu tulutoova tegevusega, mis ei ole põllumajandusliku majapidamisega seotud. | M/S/N (4) |
| MLFO 029 | – | Ainuvaldaja (kes on ühtlasi ainuvalduses oleva põllumajandusliku majapidamise juht) pereliikmed, kes tegelevad põhitegevusena muu tulutoova tegevusega, mis ei ole põllumajandusliku majapidamisega seotud. | Isikute arv |
| MLFO 030 | – | Ainuvaldaja (kes on ühtlasi ainuvalduses oleva põllumajandusliku majapidamise juht) pereliikmed, kes tegelevad kõrvaltegevusena muu tulutoova tegevusega, mis ei ole põllumajandusliku majapidamisega seotud. | Isikute arv |

Muutujad

Ühik/liik

Teema: põllumajandusliku majapidamise juhtimine

Alamteemad: valdaja ja sooline tasakaal

MLFO 001

–

Valdaja sugu

mees/naine

MLFO 002

–

Sünniaasta

Aasta

Alamteema: tööjõusisend

MLFO 003

–

Valdaja põllumajandustöö põllumajanduslikus majapidamises

ATÜ 1. rühm (1)

Alamteema: ohutusmeetmed, sh põllumajandusliku majapidamise ohutuskava

MLFO 004

–

Põllumajandusliku majapidamise ohutuskava

jah/ei

Teema: peretööjõud

Alamteemad: tööjõusisend, töös osalejate arv ja sooline tasakaal

MLFO 005

–

Põllumajandustööd tegevad meessoost pereliikmed

ATÜ 2. rühma (2) kuuluvate isikute arv

MLFO 006

–

Põllumajandustööd tegevad naissoost pereliikmed

ATÜ 2. rühma (2) kuuluvate isikute arv

Teema: pereväline tööjõud

Alamteemad: tööjõusisend, palgatud töötajate arv ja sooline tasakaal

Põllumajanduslikus majapidamises alaliselt töötavad perevälised isikud

MLFO 007

–

–

Põllumajanduslikus majapidamises alaliselt töötavad perevälised meessoost isikud

ATÜ 2. rühma (2) kuuluvate isikute arv

MLFO 008

–

–

Põllumajanduslikus majapidamises alaliselt töötavad perevälised naissoost isikud

ATÜ 2. rühma (2) kuuluvate isikute arv

Alamteema: põllumajandusliku majapidamise ajutised töötajad

MLFO 009

–

Ajutised perevälised töötajad: mehed ja naised

Täistööpäevad

Alamteema: lepinguliste töötajate tööjõusisend

MLFO 010

–

Isikud, kes ei tööta otseselt põllumajanduslikus majapidamises, ja kes ei sisaldu eelnimetatud kategooriates.

Täistööpäevad

Teema: põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoov tegevus

Alamteema: tegevuse liigid

MLFO 011

–

Tervishoiu-, sotsiaal- või haridusteenuste osutamine

jah/ei

MLFO 012

–

Turism, majutus ja muud vaba aja veetmisega seotud tegevused

jah/ei

MLFO 013

–

Käsitöö

jah/ei

MLFO 014

–

Põllumajandussaaduste töötlemine

jah/ei

MLFO 015

–

Taastuvenergia tootmine

jah/ei

MLFO 016

–

Puidu töötlemine

jah/ei

MLFO 017

–

Vesiviljelus

jah/ei

Lepinguline töö (kasutades põllumajandusliku majapidamise tootmisseadmeid)

MLFO 018

–

–

Põllumajanduslik lepinguline töö

jah/ei

MLFO 019

–

–

Mittepõllumajanduslik lepinguline töö

jah/ei

MLFO 020

–

Metsandus

jah/ei

MLFO 021

–

Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud mujal nimetamata muu tulutoov tegevus

jah/ei

Alamteema: tähtsus põllumajanduslikule majapidamisele

MLFO 022

–

Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoova tegevuse osatähtsus põllumajandusliku majapidamise lõpptoodangus.

Protsendivahemikud (3)

Alamteema: tööjõusisend

MLFO 023

–

Kas valdaja tegeleb muu tulutoova tegevusega, mis on põllumajandusliku majapidamisega seotud.

M/S/N (4)

MLFO 024

–

Põllumajanduslikus majapidamises töötavad pereliikmed, kes tegelevad põhitegevusena muu tulutoova tegevusega, mis on põllumajandusliku majapidamisega seotud.

Isikute arv

MLFO 025

–

Põllumajanduslikus majapidamises töötavad pereliikmed, kes tegelevad kõrvaltegevusena muu tulutoova tegevusega, mis on põllumajandusliku majapidamisega seotud.

Isikute arv

MLFO 026

–

Põllumajanduslikus majapidamises alaliselt töötav pereväline tööjõud, kes tegeleb põhitegevusena muu tulutoova tegevusega, mis on põllumajandusliku majapidamisega seotud.

Isikute arv

MLFO 027

–

Põllumajanduslikus majapidamises alaliselt töötav pereväline tööjõud, kes tegeleb kõrvaltegevusena muu tulutoova tegevusega, mis on põllumajandusliku majapidamisega seotud.

Isikute arv

Teema: muu tulutoov tegevus, mis ei ole otseselt seotud põllumajandusliku majapidamisega

Alamteema: tööjõusisend

MLFO 028

–

Ainuvaldaja, kes on ühtlasi ainuvalduses oleva põllumajandusliku majapidamise juht, kes tegeleb põhitegevusena muu tulutoova tegevusega, mis ei ole põllumajandusliku majapidamisega seotud.

M/S/N (4)

MLFO 029

–

Ainuvaldaja (kes on ühtlasi ainuvalduses oleva põllumajandusliku majapidamise juht) pereliikmed, kes tegelevad põhitegevusena muu tulutoova tegevusega, mis ei ole põllumajandusliku majapidamisega seotud.

Isikute arv

MLFO 030

–

Ainuvaldaja (kes on ühtlasi ainuvalduses oleva põllumajandusliku majapidamise juht) pereliikmed, kes tegelevad kõrvaltegevusena muu tulutoova tegevusega, mis ei ole põllumajandusliku majapidamisega seotud.

Isikute arv

MOODUL 2.   MAAELU ARENG

| Muutujad | Ühik/liik |
| --- | --- |
| Teema: maaelu arengu meetmetest toetust saavad põllumajanduslikud majapidamised | |
| MRDV 001 | – | Nõustamisteenused, põllumajandusliku majapidamise juhtimis- ja asendusteenused | jah/ei |
| MRDV 002 | – | Põllumajandustoodete ja toiduainete kvaliteedikavad | jah/ei |
| MRDV 003 | – | Investeeringud materiaalsesse varasse | jah/ei |
| MRDV 004 | – | Loodusõnnetuses ja katastroofides kahjustunud põllumajandusliku tootmise potentsiaali taastamine ning asjakohaste ennetusmeetmete kasutuselevõtmine | jah/ei |
| | | Põllumajandusliku majapidamise ja äritegevuse arendamine | |
| MRDV 005 | – | – | Äriettevõtte asutamise toetus noortele põllumajandustootjatele | jah/ei |
| MRDV 006 | – | – | Äriettevõtte asutamise toetus väikeste põllumajanduslike majapidamiste arendamiseks | jah/ei |
| MRDV 007 | – | – | Täiendavad riiklikud otsetoetused Horvaatias | jah/ei |
| MRDV 008 | – | Investeeringud metsaala arengusse ja metsade elujõulisuse parandamisse | jah/ei |
| | | Põllumajanduse keskkonna- ja kliimatoetused | |
| MRDV 009 | – | – | Põllumajanduse keskkonna- ja kliimameede | jah/ei |
| MRDV 010 | – | – | Metsakeskkonna- ja kliimateenused ning metsakaitse | jah/ei |
| MRDV 011 | – | Mahepõllumajandus | jah/ei |
| MRDV 012 | – | Natura 2000 ja veepoliitika raamdirektiivi kohased toetused | jah/ei |
| MRDV 013 | – | Toetused looduslikust või muust eripärast tingitud piirangutega aladele | jah/ei |
| MRDV 014 | – | Loomade heaolu | jah/ei |
| MRDV 015 | – | Riskijuhtimine | jah/ei |

Muutujad

Ühik/liik

Teema: maaelu arengu meetmetest toetust saavad põllumajanduslikud majapidamised

MRDV 001

–

Nõustamisteenused, põllumajandusliku majapidamise juhtimis- ja asendusteenused

jah/ei

MRDV 002

–

Põllumajandustoodete ja toiduainete kvaliteedikavad

jah/ei

MRDV 003

–

Investeeringud materiaalsesse varasse

jah/ei

MRDV 004

–

Loodusõnnetuses ja katastroofides kahjustunud põllumajandusliku tootmise potentsiaali taastamine ning asjakohaste ennetusmeetmete kasutuselevõtmine

jah/ei

Põllumajandusliku majapidamise ja äritegevuse arendamine

MRDV 005

–

–

Äriettevõtte asutamise toetus noortele põllumajandustootjatele

jah/ei

MRDV 006

–

–

Äriettevõtte asutamise toetus väikeste põllumajanduslike majapidamiste arendamiseks

jah/ei

MRDV 007

–

–

Täiendavad riiklikud otsetoetused Horvaatias

jah/ei

MRDV 008

–

Investeeringud metsaala arengusse ja metsade elujõulisuse parandamisse

jah/ei

Põllumajanduse keskkonna- ja kliimatoetused

MRDV 009

–

–

Põllumajanduse keskkonna- ja kliimameede

jah/ei

MRDV 010

–

–

Metsakeskkonna- ja kliimateenused ning metsakaitse

jah/ei

MRDV 011

–

Mahepõllumajandus

jah/ei

MRDV 012

–

Natura 2000 ja veepoliitika raamdirektiivi kohased toetused

jah/ei

MRDV 013

–

Toetused looduslikust või muust eripärast tingitud piirangutega aladele

jah/ei

MRDV 014

–

Loomade heaolu

jah/ei

MRDV 015

–

Riskijuhtimine

jah/ei

MOODUL 3.   NIISUTUS

| Muutujad | Ühik/liik |
| --- | --- |
| Teema: niisutustavad | |
| | Alamteema: niisutuse kättesaadavus | |
| MIRR 001 | – | Viimase 3 aasta jooksul niisutatud keskmine kasutatav ava-põllumajandusmaa | ha |
| MIRR 002 | – | Kasutatav ava-põllumajandusmaa kokku | ha |
| MIRR 003 | – | Vee kogus | Kuupmeetrid |
| | Alamteema: niisutusmeetodid | |
| MIRR 004 | – | Pinnaniisutus | ha |
| MIRR 005 | – | Vihmutus | ha |
| MIRR 006 | – | Tilkkastmine | ha |
| | Alamteema: niisutusvee allikad | |
| MIRR 007 | – | Majapidamise territooriumi põhjavesi | jah/ei |
| MIRR 008 | – | Majapidamise territooriumi ja väljaspoolne pinnavesi | jah/ei |
| MIRR 009 | – | Väljaspool majapidamise territooriumi asuva veevarustusvõrgu vesi | jah/ei |
| MIRR 010 | | Töödeldud reovesi | jah/ei |
| MIRR 011 | – | Muu vesi | jah/ei |
| MIRR 012 | | Niisutusvee maksetingimused | Kood |
| | Alamteema: niisutusseadmete tehnilised näitajad | |
| MIRR 013 | | Reservuaarid | jah/ei |
| MIRR 014 | | Niisutussüsteemi hooldusolek | Kood |
| MIRR 015 | | Pumbajaam | jah/ei |
| MIRR 016 | – | Veemõõdu süsteem | Kood |
| MIRR 017 | – | Niisutuskontroller | Kood |
| MIRR 018 | – | Kastmisväetamissüsteem | jah/ei |
| Teema: 12-kuulise ajavahemiku jooksul niisutatud kultuurid | |
| | Alamteema: terade saamiseks kasvatatav teravili | |
| MIRR 019 | – | Terade (sh seemne) saamiseks kasvatatav teravili, v.a maisiterad, maisitõlvikusegu ja riis | ha |
| MIRR 020 | – | Maisiterad ja maisitõlvikusegu | ha |
| | Alamteema: terade saamiseks kasvatatavad kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed | |
| MIRR 021 | – | Terade saamiseks kasvatatavad kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed (sh seemned ning teravilja ja kaunviljade segud) | ha |
| | Alamteema: rühvelkultuurid | |
| MIRR 022 | – | Kartul (sh seemnekartul) | ha |
| MIRR 023 | – | Suhkrupeet (v.a seeme) | ha |
| | Alamteema: tehnilised kultuurid | |
| MIRR 024 | – | Rapsi- ja rüpsiseemned | ha |
| MIRR 025 | – | Päevalilleseemned | ha |
| MIRR 026 | – | Kiutaimed | ha |
| | Alamteema: põllumaalt haljalt koristatud taimed | |
| MIRR 027 | | Põllumaalt haljalt koristatavad taimed | ha |
| | Alamteema: muud põllukultuurid | |
| MIRR 028 | – | Värsked köögiviljad (sh melonid ja arbuusid) ja maasikad, mida kasvatatakse külvikorra alusel vaheldumisi muude kui aiakultuuridega (põllul) | ha |
| MIRR 029 | – | Muud niisutatavad kultuurid ava-põllumaal | ha |
| | Alamteema: püsirohumaa | |
| MIRR 030 | – | Püsirohumaa | ha |
| | Alamteema: püsikultuurid | |
| MIRR 031 | – | Puuviljad, marjad ja pähklid (v.a tsitrusviljad, viinamarjad ja maasikad) | ha |
| MIRR 032 | – | Tsitrusviljad | ha |
| MIRR 033 | | Oliivid | ha |
| MIRR 034 | | Viinamarjaistandused | ha |

Muutujad

Ühik/liik

Teema: niisutustavad

Alamteema: niisutuse kättesaadavus

MIRR 001

–

Viimase 3 aasta jooksul niisutatud keskmine kasutatav ava-põllumajandusmaa

ha

MIRR 002

–

Kasutatav ava-põllumajandusmaa kokku

ha

MIRR 003

–

Vee kogus

Kuupmeetrid

Alamteema: niisutusmeetodid

MIRR 004

–

Pinnaniisutus

ha

MIRR 005

–

Vihmutus

ha

MIRR 006

–

Tilkkastmine

ha

Alamteema: niisutusvee allikad

MIRR 007

–

Majapidamise territooriumi põhjavesi

jah/ei

MIRR 008

–

Majapidamise territooriumi ja väljaspoolne pinnavesi

jah/ei

MIRR 009

–

Väljaspool majapidamise territooriumi asuva veevarustusvõrgu vesi

jah/ei

MIRR 010

Töödeldud reovesi

jah/ei

MIRR 011

–

Muu vesi

jah/ei

MIRR 012

Niisutusvee maksetingimused

Kood

Alamteema: niisutusseadmete tehnilised näitajad

MIRR 013

Reservuaarid

jah/ei

MIRR 014

Niisutussüsteemi hooldusolek

Kood

MIRR 015

Pumbajaam

jah/ei

MIRR 016

–

Veemõõdu süsteem

Kood

MIRR 017

–

Niisutuskontroller

Kood

MIRR 018

–

Kastmisväetamissüsteem

jah/ei

Teema: 12-kuulise ajavahemiku jooksul niisutatud kultuurid

Alamteema: terade saamiseks kasvatatav teravili

MIRR 019

–

Terade (sh seemne) saamiseks kasvatatav teravili, v.a maisiterad, maisitõlvikusegu ja riis

ha

MIRR 020

–

Maisiterad ja maisitõlvikusegu

ha

Alamteema: terade saamiseks kasvatatavad kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed

MIRR 021

–

Terade saamiseks kasvatatavad kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed (sh seemned ning teravilja ja kaunviljade segud)

ha

Alamteema: rühvelkultuurid

MIRR 022

–

Kartul (sh seemnekartul)

ha

MIRR 023

–

Suhkrupeet (v.a seeme)

ha

Alamteema: tehnilised kultuurid

MIRR 024

–

Rapsi- ja rüpsiseemned

ha

MIRR 025

–

Päevalilleseemned

ha

MIRR 026

–

Kiutaimed

ha

Alamteema: põllumaalt haljalt koristatud taimed

MIRR 027

Põllumaalt haljalt koristatavad taimed

ha

Alamteema: muud põllukultuurid

MIRR 028

–

Värsked köögiviljad (sh melonid ja arbuusid) ja maasikad, mida kasvatatakse külvikorra alusel vaheldumisi muude kui aiakultuuridega (põllul)

ha

MIRR 029

–

Muud niisutatavad kultuurid ava-põllumaal

ha

Alamteema: püsirohumaa

MIRR 030

–

Püsirohumaa

ha

Alamteema: püsikultuurid

MIRR 031

–

Puuviljad, marjad ja pähklid (v.a tsitrusviljad, viinamarjad ja maasikad)

ha

MIRR 032

–

Tsitrusviljad

ha

MIRR 033

Oliivid

ha

MIRR 034

Viinamarjaistandused

ha

MOODUL 4.   MULLAHARIMISTAVAD

| Muutujad | Ühik/liik |
| --- | --- |
| Teema: avamaa mullaharimistavad | |
| MSMP 001 | | Kuivendamine põllumajanduslikus majapidamises | ha |
| | Alamteema: mullaharimismeetodid | |
| MSMP 002 | – | Tavapärane mullaharimine | ha |
| MSMP 003 | – | Konserveeriv mullaharimine | ha |
| MSMP 004 | – | Otsekülv | ha |
| | Alamteema: pinnakate põllumaal | |
| MSMP 005 | – | Pinnakate: tavaline talivili | ha |
| MSMP 006 | – | Pinnakate: püüdekultuur, eelvili või vahekultuur põllumaal | ha |
| MSMP 007 | – | Pinnakate: taimejäägid ja/või multš | ha |
| MSMP 008 | – | Pinnakate: põhikultuuri järel katmata pinnas | ha |
| | Alamteema: põllumaa külvikord | |
| MSMP 009 | – | Külvikorraga põllumaa osatähtsus | Protsent |
| | Alamteema: ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala | |
| MSMP 010 | – | Terrassid | ha |
| MSMP 011 | – | Põlluservad või puhverribad | ha |
| MSMP 012 | – | Lineaarsed elemendid: hekid ja puuderead | ha |
| MSMP 013 | – | Lineaarsed elemendid: kivimüürid | ha |
| MSMP 014 | – | Agrometsandus | ha |

Muutujad

Ühik/liik

Teema: avamaa mullaharimistavad

MSMP 001

Kuivendamine põllumajanduslikus majapidamises

ha

Alamteema: mullaharimismeetodid

MSMP 002

–

Tavapärane mullaharimine

ha

MSMP 003

–

Konserveeriv mullaharimine

ha

MSMP 004

–

Otsekülv

ha

Alamteema: pinnakate põllumaal

MSMP 005

–

Pinnakate: tavaline talivili

ha

MSMP 006

–

Pinnakate: püüdekultuur, eelvili või vahekultuur põllumaal

ha

MSMP 007

–

Pinnakate: taimejäägid ja/või multš

ha

MSMP 008

–

Pinnakate: põhikultuuri järel katmata pinnas

ha

Alamteema: põllumaa külvikord

MSMP 009

–

Külvikorraga põllumaa osatähtsus

Protsent

Alamteema: ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala

MSMP 010

–

Terrassid

ha

MSMP 011

–

Põlluservad või puhverribad

ha

MSMP 012

–

Lineaarsed elemendid: hekid ja puuderead

ha

MSMP 013

–

Lineaarsed elemendid: kivimüürid

ha

MSMP 014

–

Agrometsandus

ha

MOODUL 5.   MASINAD JA SEADMED

| Muutujad | Ühik/liik |
| --- | --- |
| Teema: seadmed | |
| | Alamteema: internetiseadmed | |
| MMEQ 001 | – | Juurdepääs internetile | jah/ei |
| MMEQ 002 | – | Juhtimisinfosüsteemide kasutamine | jah/ei |
| | Alamteema: põhilised masinad | |
| | | Oma masinad | |
| MMEQ 003 | – | – | Põllumajanduslikule majapidamisele kuuluvate <= 40 kW traktorite arv | Arv |
| MMEQ 004 | – | – | Põllumajanduslikule majapidamisele kuuluvate > 40 kW ja <= 60 kW traktorite arv | Arv |
| MMEQ 005 | – | – | Põllumajanduslikule majapidamisele kuuluvate > 60 kW ja <= 100 kW traktorite arv | Arv |
| MMEQ 006 | – | – | Põllumajanduslikule majapidamisele kuuluvate > 100 kW traktorite arv | Arv |
| MMEQ 007 | – | – | Maaharimismasinad | jah/ei |
| MMEQ 008 | – | – | Külvikud ja istutusmasinad | jah/ei |
| MMEQ 009 | – | – | Väetiselaoturid, pulverisaatorid või -pihustid | jah/ei |
| MMEQ 010 | – | – | Taimekaitsevahendite levitamisseadmed | jah/ei |
| MMEQ 011 | – | – | – | Vaatlusperioodil taimekaitsevahendite levitamiseks kasutatud horisontaalpoomiga pihustid ning viljapuuaedade, viinamarjaistanduste või muude püsikultuuride pihustid on varustatud madala riskiga düüsidega. | Kood |
| MMEQ 012 | – | Teraviljakombainid | jah/ei |
| MMEQ 013 | – | Muud täielikult mehhaniseeritud kombainid | jah/ei |
| | | | |
| | | Masinad, mida kasutavad mitu põllumajanduslikku majapidamist |
| MMEQ 014 | – | – | Traktorid | jah/ei |
| MMEQ 015 | – | – | Kultivaatorid, adrad, külvikud, pulverisaatorid, pihustid, taimekaitsevahendite või väetiste levitamisseadmed | jah/ei |
| MMEQ 016 | – | – | Teraviljakombainid | jah/ei |
| MMEQ 017 | – | – | Muud täielikult mehhaniseeritud kombainid | jah/ei |
| | Alamteema: täppispõllumajanduse kasutamine | |
| MMEQ 018 | – | Robotid | jah/ei |
| MMEQ 019 | – | – | Robotid taimekaitsevahendite levitamiseks | jah/ei |
| MMEQ 020 | – | – | Taimekaitsevahendite ribapihustamine | jah/ei |
| MMEQ 021 | – | Täppisviljelus | jah/ei |
| MMEQ 022 | – | Kultuuride täppisseire | jah/ei |
| MMEQ 023 | – | Pinnase analüüs | jah/ei |
| | Alamteema: masinad loomakasvatuse jaoks | |
| MMEQ 024 | – | Loomade heaolu ja tervise kontroll | jah/ei |
| MMEQ 025 | – | Sööda peenesti-segisti | jah/ei |
| MMEQ 026 | – | Automaatsed söötmissüsteemid | jah/ei |
| MMEQ 027 | – | Lauda sisekliima automaatne reguleerimine | jah/ei |
| MMEQ 028 | – | Lüpsirobotid | jah/ei |
| | Alamteema: põllumajandustoodete ladustamine | |
| MMEQ 029 | – | Seemnete (teravilja, õliseemnete ja kaunviljade) ladustamine | kuupmeetrid |
| MMEQ 030 | – | Juurte, mugulate ja sibulate ladustamine | jah/ei |
| MMEQ 031 | – | Juur- ja puuvilja ladustamine | jah/ei |
| MMEQ 032 | – | Külmsäilitus | kuupmeetrid |
| Teema: seadmed | |
| | Alamteema: põllumajanduslikes majapidamistes taastuvenergia tootmiseks kasutatavad seadmed | |
| MMEQ 033 | – | Tuul | jah/ei |
| MMEQ 034 | – | Biomass | jah/ei |
| MMEQ 035 | – | – | Biomassist saadav biogaas | jah/ei |
| MMEQ 036 | – | Päikeseenergia (termiline energia) | jah/ei |
| MMEQ 037 | – | Päikeseenergia (fotogalvaaniline energia) | jah/ei |
| MMEQ 038 | – | Hüdroenergia | jah/ei |
| MMEQ 039 | – | Muud allikad | jah/ei |

Muutujad

Ühik/liik

Teema: seadmed

Alamteema: internetiseadmed

MMEQ 001

–

Juurdepääs internetile

jah/ei

MMEQ 002

–

Juhtimisinfosüsteemide kasutamine

jah/ei

Alamteema: põhilised masinad

Oma masinad

MMEQ 003

–

–

Põllumajanduslikule majapidamisele kuuluvate <= 40 kW traktorite arv

Arv

MMEQ 004

–

–

Põllumajanduslikule majapidamisele kuuluvate > 40 kW ja <= 60 kW traktorite arv

Arv

MMEQ 005

–

–

Põllumajanduslikule majapidamisele kuuluvate > 60 kW ja <= 100 kW traktorite arv

Arv

MMEQ 006

–

–

Põllumajanduslikule majapidamisele kuuluvate > 100 kW traktorite arv

Arv

MMEQ 007

–

–

Maaharimismasinad

jah/ei

MMEQ 008

–

–

Külvikud ja istutusmasinad

jah/ei

MMEQ 009

–

–

Väetiselaoturid, pulverisaatorid või -pihustid

jah/ei

MMEQ 010

–

–

Taimekaitsevahendite levitamisseadmed

jah/ei

MMEQ 011

–

–

–

Vaatlusperioodil taimekaitsevahendite levitamiseks kasutatud horisontaalpoomiga pihustid ning viljapuuaedade, viinamarjaistanduste või muude püsikultuuride pihustid on varustatud madala riskiga düüsidega.

Kood

MMEQ 012

–

Teraviljakombainid

jah/ei

MMEQ 013

–

Muud täielikult mehhaniseeritud kombainid

jah/ei

Masinad, mida kasutavad mitu põllumajanduslikku majapidamist

MMEQ 014

–

–

Traktorid

jah/ei

MMEQ 015

–

–

Kultivaatorid, adrad, külvikud, pulverisaatorid, pihustid, taimekaitsevahendite või väetiste levitamisseadmed

jah/ei

MMEQ 016

–

–

Teraviljakombainid

jah/ei

MMEQ 017

–

–

Muud täielikult mehhaniseeritud kombainid

jah/ei

Alamteema: täppispõllumajanduse kasutamine

MMEQ 018

–

Robotid

jah/ei

MMEQ 019

–

–

Robotid taimekaitsevahendite levitamiseks

jah/ei

MMEQ 020

–

–

Taimekaitsevahendite ribapihustamine

jah/ei

MMEQ 021

–

Täppisviljelus

jah/ei

MMEQ 022

–

Kultuuride täppisseire

jah/ei

MMEQ 023

–

Pinnase analüüs

jah/ei

Alamteema: masinad loomakasvatuse jaoks

MMEQ 024

–

Loomade heaolu ja tervise kontroll

jah/ei

MMEQ 025

–

Sööda peenesti-segisti

jah/ei

MMEQ 026

–

Automaatsed söötmissüsteemid

jah/ei

MMEQ 027

–

Lauda sisekliima automaatne reguleerimine

jah/ei

MMEQ 028

–

Lüpsirobotid

jah/ei

Alamteema: põllumajandustoodete ladustamine

MMEQ 029

–

Seemnete (teravilja, õliseemnete ja kaunviljade) ladustamine

kuupmeetrid

MMEQ 030

–

Juurte, mugulate ja sibulate ladustamine

jah/ei

MMEQ 031

–

Juur- ja puuvilja ladustamine

jah/ei

MMEQ 032

–

Külmsäilitus

kuupmeetrid

Teema: seadmed

Alamteema: põllumajanduslikes majapidamistes taastuvenergia tootmiseks kasutatavad seadmed

MMEQ 033

–

Tuul

jah/ei

MMEQ 034

–

Biomass

jah/ei

MMEQ 035

–

–

Biomassist saadav biogaas

jah/ei

MMEQ 036

–

Päikeseenergia (termiline energia)

jah/ei

MMEQ 037

–

Päikeseenergia (fotogalvaaniline energia)

jah/ei

MMEQ 038

–

Hüdroenergia

jah/ei

MMEQ 039

–

Muud allikad

jah/ei

MOODUL 6.   VILJAPUUAIAD

| Muutujad | Ühik/liik |
| --- | --- |
| Teema: õunviljad | |
| | Alamteema: õunad: pindala istanduse vanuse alusel | |
| MORC 001 | – | Õunad | ha |
| MORC 002 | – | – | Õunad vanuseklassis < 5 aasta | ha |
| MORC 003 | – | – | Õunad vanuseklassis 5–14 aastat | ha |
| MORC 004 | – | – | Õunad vanuseklassis 15–24 aastat | ha |
| MORC 005 | – | – | Õunad vanuseklassis >= 25 aasta | ha |
| | Alamteema: õunad: pindala puude istutustiheduse alusel | |
| MORC 006 | – | – | Õunad istutustihedusega < 400 puu hektaril | ha |
| MORC 007 | – | – | Õunad istutustihedusega 400–1 599 puud hektaril | ha |
| MORC 008 | – | – | Õunad istutustihedusega 1 600 –3 199 puud hektaril | ha |
| MORC 009 | – | – | Õunad istutustihedusega >= 3 200 puud hektaril | ha |
| | Alamteema: pirnid: pindala istanduse vanuse alusel | |
| MORC 010 | – | Pirnid | ha |
| MORC 011 | – | – | Pirnid vanuseklassis < 5 aasta | ha |
| MORC 012 | – | – | Pirnid vanuseklassis 5–14 aastat | ha |
| MORC 013 | – | – | Pirnid vanuseklassis 15–24 aastat | ha |
| MORC 014 | – | – | Pirnid vanuseklassis >= 25 aasta | ha |
| | Alamteema: pirnid: pindala puude istutustiheduse alusel | |
| MORC 015 | – | – | Pirnid istutustihedusega < 400 puu hektaril | ha |
| MORC 016 | – | – | Pirnid istutustihedusega 400–1 599 puud hektaril | ha |
| MORC 017 | – | – | Pirnid istutustihedusega 1 600 –3 199 puud hektaril | ha |
| MORC 018 | – | – | Pirnid istutustihedusega >= 3 200 puud hektaril | ha |
| Teema: luuviljad | |
| | Alamteema: virsikud: pindala istanduse vanuse alusel | |
| MORC 019 | – | Virsikud | ha |
| MORC 020 | – | – | Virsikud vanuseklassis < 5 aasta | ha |
| MORC 021 | – | – | Virsikud vanuseklassis 5–14 aastat | ha |
| MORC 022 | – | – | Virsikud vanuseklassis >= 15 aasta | ha |
| | Alamteema: virsikud: pindala puude istutustiheduse alusel | |
| MORC 023 | – | – | Virsikud istutustihedusega < 600 puu hektaril | ha |
| MORC 024 | – | – | Virsikud istutustihedusega 600–1 199 puud hektaril | ha |
| MORC 025 | – | – | Virsikud istutustihedusega >= 1 200 puud hektaril | ha |
| | Alamteema: nektariinid: pindala istanduse vanuse alusel | |
| MORC 026 | – | Nektariinid | ha |
| MORC 027 | – | – | Nektariinid vanuseklassis < 5 aasta | ha |
| MORC 028 | – | – | Nektariinid vanuseklassis 5–14 aastat | ha |
| MORC 029 | – | – | Nektariinid vanuseklassis >= 15 aasta | ha |
| | Alamteema: nektariinid: pindala puude istutustiheduse alusel | |
| MORC 030 | – | – | Nektariinid istutustihedusega < 600 puu hektaril | ha |
| MORC 031 | – | – | Nektariinid istutustihedusega 600–1 199 puud hektaril | ha |
| MORC 032 | – | – | Nektariinid istutustihedusega >= 1 200 puud hektaril | ha |
| | Alamteema: aprikoosid: pindala istanduse vanuse alusel | |
| MORC 033 | – | Aprikoosid | ha |
| MORC 034 | – | – | Aprikoosid vanuseklassis < 5 aasta | ha |
| MORC 035 | – | – | Aprikoosid vanuseklassis 5–14 aastat | ha |
| MORC 036 | – | – | Aprikoosid vanuseklassis >= 15 aasta | ha |
| | Alamteema: aprikoosid: pindala puude istutustiheduse alusel | |
| MORC 037 | – | – | Aprikoosid istutustihedusega < 600 puu hektaril | ha |
| MORC 038 | – | – | Aprikoosid istutustihedusega 600–1 199 puud hektaril | ha |
| MORC 039 | – | – | Aprikoosid istutustihedusega >= 1 200 puud hektaril | ha |
| Teema: tsitrusviljad | |
| | Alamteema: apelsinid: pindala istanduse vanuse alusel | |
| MORC 040 | – | Nabaapelsinid | ha |
| MORC 041 | – | – | Nabaapelsinid vanuseklassis < 5 aasta | ha |
| MORC 042 | – | – | Nabaapelsinid vanuseklassis 5–14 aastat | ha |
| MORC 043 | – | – | Nabaapelsinid vanuseklassis 15–24 aastat | ha |
| MORC 044 | – | – | Nabaapelsinid vanuseklassis >= 25 aasta | ha |
| MORC 045 | – | Harilikud apelsinid | ha |
| MORC 046 | – | – | Harilikud apelsinid vanuseklassis < 5 aasta | ha |
| MORC 047 | – | – | Harilikud apelsinid vanuseklassis 5–14 aastat | ha |
| MORC 048 | – | – | Harilikud apelsinid vanuseklassis 15–24 aastat | ha |
| MORC 049 | – | – | Harilikud apelsinid vanuseklassis < 25 aasta | ha |
| MORC 050 | – | Veriapelsinid | ha |
| MORC 051 | – | – | Veriapelsinid vanuseklassis < 5 aasta | ha |
| MORC 052 | – | – | Veriapelsinid vanuseklassis 5–14 aastat | ha |
| MORC 053 | – | – | Veriapelsinid vanuseklassis 15–24 aastat | ha |
| MORC 054 | – | – | Veriapelsinid vanuseklassis >= 25 aasta | ha |
| MORC 055 | – | Muud mujal nimetamata apelsinid | ha |
| MORC 056 | – | – | Muud apelsinid vanuseklassis < 5 aasta | ha |
| MORC 057 | – | – | Muud apelsinid vanuseklassis 5–14 aastat | ha |
| MORC 058 | – | – | Muud apelsinid vanuseklassis 15–24 aastat | ha |
| MORC 059 | – | – | Muud apelsinid vanuseklassis >= 25 aasta | ha |
| | Alamteema: apelsinid: pindala puude istutustiheduse alusel | |
| | | Nabaapelsinid | |
| MORC 060 | – | – | Nabaapelsinid istutustihedusega < 250 puu hektaril | ha |
| MORC 061 | – | – | Nabaapelsinid istutustihedusega 250–499 puud hektaril | ha |
| MORC 062 | – | – | Nabaapelsinid istutustihedusega 500–749 puud hektaril | ha |
| MORC 063 | – | – | Nabaapelsinid istutustihedusega >= 750 puu hektaril | ha |
| | | Harilikud apelsinid | |
| MORC 064 | – | – | Harilikud apelsinid istutustihedusega < 250 puu hektaril | ha |
| MORC 065 | – | – | Harilikud apelsinid istutustihedusega 250–499 puud hektaril | ha |
| MORC 066 | – | – | Harilikud apelsinid istutustihedusega 500–749 puud hektaril | ha |
| MORC 067 | – | – | Harilikud apelsinid istutustihedusega < 750 puu hektaril | ha |
| | | Veriapelsinid | |
| MORC 068 | – | – | Veriapelsinid istutustihedusega < 250 puu hektaril | ha |
| MORC 069 | – | – | Veriapelsinid istutustihedusega 250–499 puud hektaril | ha |
| MORC 070 | – | – | Veriapelsinid istutustihedusega 500–749 puud hektaril | ha |
| MORC 071 | – | – | Veriapelsinid istutustihedusega >= 750 puu hektaril | ha |
| | | Muud mujal nimetamata apelsinid | |
| MORC 072 | – | – | Muud apelsinid istutustihedusega < 250 puu hektaril | ha |
| MORC 073 | – | – | Muud apelsinid istutustihedusega 250–499 puud hektaril | ha |
| MORC 074 | – | – | Muud apelsinid istutustihedusega 500–749 puud hektaril | ha |
| MORC 075 | – | – | Muud apelsinid istutustihedusega >= 750 puu hektaril | ha |
| | Alamteema: väikeseviljalised tsitrused: pindala istanduse vanuse alusel | |
| MORC 076 | – | Satsumad | ha |
| MORC 077 | – | – | Satsumad vanuseklassis < 5 aasta | ha |
| MORC 078 | – | – | Satsumad vanuseklassis 5–14 aastat | ha |
| MORC 079 | – | – | Satsumad vanuseklassis 15–24 aastat | ha |
| MORC 080 | – | – | Satsumad vanuseklassis >= 25 aasta | ha |
| MORC 081 | – | Klementiinid | ha |
| MORC 082 | – | – | Klementiinid vanuseklassis < 5 aasta | ha |
| MORC 083 | – | – | Klementiinid vanuseklassis 5–14 aastat | ha |
| MORC 084 | – | – | Klementiinid vanuseklassis 15–24 aastat | ha |
| MORC 085 | – | – | Klementiinid vanuseklassis >= 25 aasta | ha |
| MORC 086 | – | Muud mujal nimetamata väikeseviljalised tsitrused (sh hübriidid) | ha |
| MORC 087 | – | – | Muud väikeseviljalised tsitrused (sh hübriidid) vanuseklassis < 5 aasta | ha |
| MORC 088 | – | – | Muud väikeseviljalised tsitrused (sh hübriidid) vanuseklassis 5–14 aastat | ha |
| MORC 089 | – | – | Muud väikeseviljalised tsitrused (sh hübriidid) vanuseklassis 15–24 aastat | ha |
| MORC 090 | – | – | Muud väikeseviljalised tsitrused (sh hübriidid) vanuseklassis >= 25 aasta | ha |
| | Alamteema: väikeseviljalised tsitrused: pindala puude istutustiheduse alusel | |
| | | Satsumad | |
| MORC 091 | – | – | Satsumad istutustihedusega < 250 puu hektaril | ha |
| MORC 092 | – | – | Satsumad istutustihedusega 250–499 puud hektaril | ha |
| MORC 093 | – | – | Satsumad istutustihedusega 500–749 puud hektaril | ha |
| MORC 094 | – | – | Satsumad istutustihedusega >= 750 puu hektaril | ha |
| | | Klementiinid | |
| MORC 095 | – | – | Klementiinid istutustihedusega < 250 puu hektaril | ha |
| MORC 096 | – | – | Klementiinid istutustihedusega 250–499 puud hektaril | ha |
| MORC 097 | – | – | Klementiinid istutustihedusega 500–749 puud hektaril | ha |
| MORC 098 | – | – | Klementiinid istutustihedusega >= 750 puu hektaril | ha |
| | | Muud mujal nimetamata väikeseviljalised tsitrused (sh hübriidid) | |
| MORC 099 | – | – | Muud väikeseviljalised tsitrused (sh hübriidid) istutustihedusega < 250 puu hektaril | ha |
| MORC 100 | – | – | Muud väikeseviljalised tsitrused (sh hübriidid) istutustihedusega 250–499 puud hektaril | ha |
| MORC 101 | – | – | Muud väikeseviljalised tsitrused (sh hübriidid) istutustihedusega 500–749 puud hektaril | ha |
| MORC 102 | – | – | Muud väikeseviljalised tsitrused (sh hübriidid) istutustihedusega >= 750 puu hektaril | ha |
| | Alamteema: sidrunid: pindala istanduse vanuse alusel | |
| MORC 103 | – | Sidrunid | ha |
| MORC 104 | – | – | Sidrunid vanuseklassis < 5 aasta | ha |
| MORC 105 | – | – | Sidrunid vanuseklassis 5–14 aastat | ha |
| MORC 106 | – | – | Sidrunid vanuseklassis 15–24 aastat | ha |
| MORC 107 | – | – | Sidrunid vanuseklassis >= 25 aasta | ha |
| | Alamteema: sidrunid: pindala puude istutustiheduse alusel | |
| MORC 108 | – | – | Sidrunid istutustihedusega < 250 puu hektaril | ha |
| MORC 109 | – | – | Sidrunid istutustihedusega 250–499 puud hektaril | ha |
| MORC 110 | – | – | Sidrunid istutustihedusega 500–749 puud hektaril | ha |
| MORC 111 | – | – | Sidrunid istutustihedusega >= 750 puu hektaril | ha |
| Teema: oliivid | |
| | Alamteema: oliivid: pindala istanduse vanuse alusel | |
| MORC 112 | – | Lauaoliivid | ha |
| MORC 113 | – | – | Lauaoliivid vanuseklassis < 5 aasta | ha |
| MORC 114 | – | – | Lauaoliivid vanuseklassis 5–11 aastat | ha |
| MORC 115 | – | – | Lauaoliivid vanuseklassis 12–49 aastat | ha |
| MORC 116 | – | – | Lauaoliivid vanuseklassis >= 50 aasta | ha |
| MORC 117 | – | Õlioliivid | ha |
| MORC 118 | – | – | Õlioliivid vanuseklassis < 5 aasta | ha |
| MORC 119 | – | – | Õlioliivid vanuseklassis 5–11 aastat | ha |
| MORC 120 | – | – | Õlioliivid vanuseklassis 12–49 aastat | ha |
| MORC 121 | – | – | Õlioliivid vanuseklassis >= 50 aasta | ha |
| | Alamteema: oliivid: pindala puude istutustiheduse alusel | |
| | | Lauaoliivid | |
| MORC 122 | – | – | Lauaoliivid istutustihedusega < 140 puu hektaril | ha |
| MORC 123 | – | – | Lauaoliivid istutustihedusega 140–399 puud hektaril | ha |
| MORC 124 | – | – | Lauaoliivid istutustihedusega >= 400 puu hektaril | ha |
| | | Õlioliivid | |
| MORC 125 | – | – | Õlioliivid istutustihedusega < 140 puu hektaril | ha |
| MORC 126 | – | – | Õlioliivid istutustihedusega 140–399 puud hektaril | ha |
| MORC 127 | – | – | Õlioliivid istutustihedusega 400–699 puud hektaril | ha |
| MORC 128 | | | Õlioliivid istutustihedusega 700–1499 puud hektaril | ha |
| MORC 129 | | | Õlioliivid istutustihedusega >= 1 500 puu hektaril | ha |
| Teema: laua- ja rosinaviinamarjad | |
| | Alamteema: lauaviinamarjad: pindala istanduse vanuse alusel | |
| MORC 130 | – | Lauaviinamarjad | ha |
| MORC 131 | – | – | Lauaviinamarjad vanuseklassis < 3 aasta | ha |
| MORC 132 | – | – | Lauaviinamarjad vanuseklassis 3–9 aastat | ha |
| MORC 133 | – | – | Lauaviinamarjad vanuseklassis 10–19 aastat | ha |
| MORC 134 | – | – | Lauaviinamarjad vanuseklassis 20–49 aastat | ha |
| MORC 135 | – | – | Lauaviinamarjad vanuseklassis >= 50 aasta | ha |
| | Alamteema: lauaviinamarjad: pindala viinapuude istutustiheduse alusel | |
| MORC 136 | – | – | Lauaviinamarjad istutustihedusega < 1 000 taime hektaril | ha |
| MORC 137 | – | – | Lauaviinamarjad istutustihedusega 1 000 –1 499 taime hektaril | ha |
| MORC 138 | – | – | Lauaviinamarjad istutustihedusega >= 1 500 taime hektaril | ha |
| | Alamteema: rosinaviinamarjad: pindala istanduse vanuse alusel | |
| MORC 139 | – | Rosinaviinamarjad | ha |
| MORC 140 | – | – | Rosinaviinamarjad vanuseklassis < 3 aasta | ha |
| MORC 141 | – | – | Rosinaviinamarjad vanuseklassis 3–9 aastat | ha |
| MORC 142 | – | – | Rosinaviinamarjad vanuseklassis 10–19 aastat | ha |
| MORC 143 | – | – | Rosinaviinamarjad vanuseklassis 20–49 aastat | ha |
| MORC 144 | – | – | Rosinaviinamarjad vanuseklassis >= 50 aasta | ha |
| | Alamteema: rosinaviinamarjad: pindala viinapuude istutustiheduse alusel | |
| MORC 145 | – | – | Rosinaviinamarjad istutustihedusega < 1 000 taime hektaril | ha |
| MORC 146 | – | – | Rosinaviinamarjad istutustihedusega 1 000 –1 499 taime hektaril | ha |
| MORC 147 | – | – | Rosinaviinamarjad istutustihedusega >= 1 500 taime hektaril | ha |

Muutujad

Ühik/liik

Teema: õunviljad

Alamteema: õunad: pindala istanduse vanuse alusel

MORC 001

–

Õunad

ha

MORC 002

–

–

Õunad vanuseklassis < 5 aasta

ha

MORC 003

–

–

Õunad vanuseklassis 5–14 aastat

ha

MORC 004

–

–

Õunad vanuseklassis 15–24 aastat

ha

MORC 005

–

–

Õunad vanuseklassis >= 25 aasta

ha

Alamteema: õunad: pindala puude istutustiheduse alusel

MORC 006

–

–

Õunad istutustihedusega < 400 puu hektaril

ha

MORC 007

–

–

Õunad istutustihedusega 400–1 599 puud hektaril

ha

MORC 008

–

–

Õunad istutustihedusega 1 600 –3 199 puud hektaril

ha

MORC 009

–

–

Õunad istutustihedusega >= 3 200 puud hektaril

ha

Alamteema: pirnid: pindala istanduse vanuse alusel

MORC 010

–

Pirnid

ha

MORC 011

–

–

Pirnid vanuseklassis < 5 aasta

ha

MORC 012

–

–

Pirnid vanuseklassis 5–14 aastat

ha

MORC 013

–

–

Pirnid vanuseklassis 15–24 aastat

ha

MORC 014

–

–

Pirnid vanuseklassis >= 25 aasta

ha

Alamteema: pirnid: pindala puude istutustiheduse alusel

MORC 015

–

–

Pirnid istutustihedusega < 400 puu hektaril

ha

MORC 016

–

–

Pirnid istutustihedusega 400–1 599 puud hektaril

ha

MORC 017

–

–

Pirnid istutustihedusega 1 600 –3 199 puud hektaril

ha

MORC 018

–

–

Pirnid istutustihedusega >= 3 200 puud hektaril

ha

Teema: luuviljad

Alamteema: virsikud: pindala istanduse vanuse alusel

MORC 019

–

Virsikud

ha

MORC 020

–

–

Virsikud vanuseklassis < 5 aasta

ha

MORC 021

–

–

Virsikud vanuseklassis 5–14 aastat

ha

MORC 022

–

–

Virsikud vanuseklassis >= 15 aasta

ha

Alamteema: virsikud: pindala puude istutustiheduse alusel

MORC 023

–

–

Virsikud istutustihedusega < 600 puu hektaril

ha

MORC 024

–

–

Virsikud istutustihedusega 600–1 199 puud hektaril

ha

MORC 025

–

–

Virsikud istutustihedusega >= 1 200 puud hektaril

ha

Alamteema: nektariinid: pindala istanduse vanuse alusel

MORC 026

–

Nektariinid

ha

MORC 027

–

–

Nektariinid vanuseklassis < 5 aasta

ha

MORC 028

–

–

Nektariinid vanuseklassis 5–14 aastat

ha

MORC 029

–

–

Nektariinid vanuseklassis >= 15 aasta

ha

Alamteema: nektariinid: pindala puude istutustiheduse alusel

MORC 030

–

–

Nektariinid istutustihedusega < 600 puu hektaril

ha

MORC 031

–

–

Nektariinid istutustihedusega 600–1 199 puud hektaril

ha

MORC 032

–

–

Nektariinid istutustihedusega >= 1 200 puud hektaril

ha

Alamteema: aprikoosid: pindala istanduse vanuse alusel

MORC 033

–

Aprikoosid

ha

MORC 034

–

–

Aprikoosid vanuseklassis < 5 aasta

ha

MORC 035

–

–

Aprikoosid vanuseklassis 5–14 aastat

ha

MORC 036

–

–

Aprikoosid vanuseklassis >= 15 aasta

ha

Alamteema: aprikoosid: pindala puude istutustiheduse alusel

MORC 037

–

–

Aprikoosid istutustihedusega < 600 puu hektaril

ha

MORC 038

–

–

Aprikoosid istutustihedusega 600–1 199 puud hektaril

ha

MORC 039

–

–

Aprikoosid istutustihedusega >= 1 200 puud hektaril

ha

Teema: tsitrusviljad

Alamteema: apelsinid: pindala istanduse vanuse alusel

MORC 040

–

Nabaapelsinid

ha

MORC 041

–

–

Nabaapelsinid vanuseklassis < 5 aasta

ha

MORC 042

–

–

Nabaapelsinid vanuseklassis 5–14 aastat

ha

MORC 043

–

–

Nabaapelsinid vanuseklassis 15–24 aastat

ha

MORC 044

–

–

Nabaapelsinid vanuseklassis >= 25 aasta

ha

MORC 045

–

Harilikud apelsinid

ha

MORC 046

–

–

Harilikud apelsinid vanuseklassis < 5 aasta

ha

MORC 047

–

–

Harilikud apelsinid vanuseklassis 5–14 aastat

ha

MORC 048

–

–

Harilikud apelsinid vanuseklassis 15–24 aastat

ha

MORC 049

–

–

Harilikud apelsinid vanuseklassis < 25 aasta

ha

MORC 050

–

Veriapelsinid

ha

MORC 051

–

–

Veriapelsinid vanuseklassis < 5 aasta

ha

MORC 052

–

–

Veriapelsinid vanuseklassis 5–14 aastat

ha

MORC 053

–

–

Veriapelsinid vanuseklassis 15–24 aastat

ha

MORC 054

–

–

Veriapelsinid vanuseklassis >= 25 aasta

ha

MORC 055

–

Muud mujal nimetamata apelsinid

ha

MORC 056

–

–

Muud apelsinid vanuseklassis < 5 aasta

ha

MORC 057

–

–

Muud apelsinid vanuseklassis 5–14 aastat

ha

MORC 058

–

–

Muud apelsinid vanuseklassis 15–24 aastat

ha

MORC 059

–

–

Muud apelsinid vanuseklassis >= 25 aasta

ha

Alamteema: apelsinid: pindala puude istutustiheduse alusel

Nabaapelsinid

MORC 060

–

–

Nabaapelsinid istutustihedusega < 250 puu hektaril

ha

MORC 061

–

–

Nabaapelsinid istutustihedusega 250–499 puud hektaril

ha

MORC 062

–

–

Nabaapelsinid istutustihedusega 500–749 puud hektaril

ha

MORC 063

–

–

Nabaapelsinid istutustihedusega >= 750 puu hektaril

ha

Harilikud apelsinid

MORC 064

–

–

Harilikud apelsinid istutustihedusega < 250 puu hektaril

ha

MORC 065

–

–

Harilikud apelsinid istutustihedusega 250–499 puud hektaril

ha

MORC 066

–

–

Harilikud apelsinid istutustihedusega 500–749 puud hektaril

ha

MORC 067

–

–

Harilikud apelsinid istutustihedusega < 750 puu hektaril

ha

Veriapelsinid

MORC 068

–

–

Veriapelsinid istutustihedusega < 250 puu hektaril

ha

MORC 069

–

–

Veriapelsinid istutustihedusega 250–499 puud hektaril

ha

MORC 070

–

–

Veriapelsinid istutustihedusega 500–749 puud hektaril

ha

MORC 071

–

–

Veriapelsinid istutustihedusega >= 750 puu hektaril

ha

Muud mujal nimetamata apelsinid

MORC 072

–

–

Muud apelsinid istutustihedusega < 250 puu hektaril

ha

MORC 073

–

–

Muud apelsinid istutustihedusega 250–499 puud hektaril

ha

MORC 074

–

–

Muud apelsinid istutustihedusega 500–749 puud hektaril

ha

MORC 075

–

–

Muud apelsinid istutustihedusega >= 750 puu hektaril

ha

Alamteema: väikeseviljalised tsitrused: pindala istanduse vanuse alusel

MORC 076

–

Satsumad

ha

MORC 077

–

–

Satsumad vanuseklassis < 5 aasta

ha

MORC 078

–

–

Satsumad vanuseklassis 5–14 aastat

ha

MORC 079

–

–

Satsumad vanuseklassis 15–24 aastat

ha

MORC 080

–

–

Satsumad vanuseklassis >= 25 aasta

ha

MORC 081

–

Klementiinid

ha

MORC 082

–

–

Klementiinid vanuseklassis < 5 aasta

ha

MORC 083

–

–

Klementiinid vanuseklassis 5–14 aastat

ha

MORC 084

–

–

Klementiinid vanuseklassis 15–24 aastat

ha

MORC 085

–

–

Klementiinid vanuseklassis >= 25 aasta

ha

MORC 086

–

Muud mujal nimetamata väikeseviljalised tsitrused (sh hübriidid)

ha

MORC 087

–

–

Muud väikeseviljalised tsitrused (sh hübriidid) vanuseklassis < 5 aasta

ha

MORC 088

–

–

Muud väikeseviljalised tsitrused (sh hübriidid) vanuseklassis 5–14 aastat

ha

MORC 089

–

–

Muud väikeseviljalised tsitrused (sh hübriidid) vanuseklassis 15–24 aastat

ha

MORC 090

–

–

Muud väikeseviljalised tsitrused (sh hübriidid) vanuseklassis >= 25 aasta

ha

Alamteema: väikeseviljalised tsitrused: pindala puude istutustiheduse alusel

Satsumad

MORC 091

–

–

Satsumad istutustihedusega < 250 puu hektaril

ha

MORC 092

–

–

Satsumad istutustihedusega 250–499 puud hektaril

ha

MORC 093

–

–

Satsumad istutustihedusega 500–749 puud hektaril

ha

MORC 094

–

–

Satsumad istutustihedusega >= 750 puu hektaril

ha

Klementiinid

MORC 095

–

–

Klementiinid istutustihedusega < 250 puu hektaril

ha

MORC 096

–

–

Klementiinid istutustihedusega 250–499 puud hektaril

ha

MORC 097

–

–

Klementiinid istutustihedusega 500–749 puud hektaril

ha

MORC 098

–

–

Klementiinid istutustihedusega >= 750 puu hektaril

ha

Muud mujal nimetamata väikeseviljalised tsitrused (sh hübriidid)

MORC 099

–

–

Muud väikeseviljalised tsitrused (sh hübriidid) istutustihedusega < 250 puu hektaril

ha

MORC 100

–

–

Muud väikeseviljalised tsitrused (sh hübriidid) istutustihedusega 250–499 puud hektaril

ha

MORC 101

–

–

Muud väikeseviljalised tsitrused (sh hübriidid) istutustihedusega 500–749 puud hektaril

ha

MORC 102

–

–

Muud väikeseviljalised tsitrused (sh hübriidid) istutustihedusega >= 750 puu hektaril

ha

Alamteema: sidrunid: pindala istanduse vanuse alusel

MORC 103

–

Sidrunid

ha

MORC 104

–

–

Sidrunid vanuseklassis < 5 aasta

ha

MORC 105

–

–

Sidrunid vanuseklassis 5–14 aastat

ha

MORC 106

–

–

Sidrunid vanuseklassis 15–24 aastat

ha

MORC 107

–

–

Sidrunid vanuseklassis >= 25 aasta

ha

Alamteema: sidrunid: pindala puude istutustiheduse alusel

MORC 108

–

–

Sidrunid istutustihedusega < 250 puu hektaril

ha

MORC 109

–

–

Sidrunid istutustihedusega 250–499 puud hektaril

ha

MORC 110

–

–

Sidrunid istutustihedusega 500–749 puud hektaril

ha

MORC 111

–

–

Sidrunid istutustihedusega >= 750 puu hektaril

ha

Teema: oliivid

Alamteema: oliivid: pindala istanduse vanuse alusel

MORC 112

–

Lauaoliivid

ha

MORC 113

–

–

Lauaoliivid vanuseklassis < 5 aasta

ha

MORC 114

–

–

Lauaoliivid vanuseklassis 5–11 aastat

ha

MORC 115

–

–

Lauaoliivid vanuseklassis 12–49 aastat

ha

MORC 116

–

–

Lauaoliivid vanuseklassis >= 50 aasta

ha

MORC 117

–

Õlioliivid

ha

MORC 118

–

–

Õlioliivid vanuseklassis < 5 aasta

ha

MORC 119

–

–

Õlioliivid vanuseklassis 5–11 aastat

ha

MORC 120

–

–

Õlioliivid vanuseklassis 12–49 aastat

ha

MORC 121

–

–

Õlioliivid vanuseklassis >= 50 aasta

ha

Alamteema: oliivid: pindala puude istutustiheduse alusel

Lauaoliivid

MORC 122

–

–

Lauaoliivid istutustihedusega < 140 puu hektaril

ha

MORC 123

–

–

Lauaoliivid istutustihedusega 140–399 puud hektaril

ha

MORC 124

–

–

Lauaoliivid istutustihedusega >= 400 puu hektaril

ha

Õlioliivid

MORC 125

–

–

Õlioliivid istutustihedusega < 140 puu hektaril

ha

MORC 126

–

–

Õlioliivid istutustihedusega 140–399 puud hektaril

ha

MORC 127

–

–

Õlioliivid istutustihedusega 400–699 puud hektaril

ha

MORC 128

Õlioliivid istutustihedusega 700–1499 puud hektaril

ha

MORC 129

Õlioliivid istutustihedusega >= 1 500 puu hektaril

ha

Teema: laua- ja rosinaviinamarjad

Alamteema: lauaviinamarjad: pindala istanduse vanuse alusel

MORC 130

–

Lauaviinamarjad

ha

MORC 131

–

–

Lauaviinamarjad vanuseklassis < 3 aasta

ha

MORC 132

–

–

Lauaviinamarjad vanuseklassis 3–9 aastat

ha

MORC 133

–

–

Lauaviinamarjad vanuseklassis 10–19 aastat

ha

MORC 134

–

–

Lauaviinamarjad vanuseklassis 20–49 aastat

ha

MORC 135

–

–

Lauaviinamarjad vanuseklassis >= 50 aasta

ha

Alamteema: lauaviinamarjad: pindala viinapuude istutustiheduse alusel

MORC 136

–

–

Lauaviinamarjad istutustihedusega < 1 000 taime hektaril

ha

MORC 137

–

–

Lauaviinamarjad istutustihedusega 1 000 –1 499 taime hektaril

ha

MORC 138

–

–

Lauaviinamarjad istutustihedusega >= 1 500 taime hektaril

ha

Alamteema: rosinaviinamarjad: pindala istanduse vanuse alusel

MORC 139

–

Rosinaviinamarjad

ha

MORC 140

–

–

Rosinaviinamarjad vanuseklassis < 3 aasta

ha

MORC 141

–

–

Rosinaviinamarjad vanuseklassis 3–9 aastat

ha

MORC 142

–

–

Rosinaviinamarjad vanuseklassis 10–19 aastat

ha

MORC 143

–

–

Rosinaviinamarjad vanuseklassis 20–49 aastat

ha

MORC 144

–

–

Rosinaviinamarjad vanuseklassis >= 50 aasta

ha

Alamteema: rosinaviinamarjad: pindala viinapuude istutustiheduse alusel

MORC 145

–

–

Rosinaviinamarjad istutustihedusega < 1 000 taime hektaril

ha

MORC 146

–

–

Rosinaviinamarjad istutustihedusega 1 000 –1 499 taime hektaril

ha

MORC 147

–

–

Rosinaviinamarjad istutustihedusega >= 1 500 taime hektaril

ha

---

(1)  Aasta tööühiku (ATÜ) 1. protsendirühm: (0), (> 0 – < 25), (≥ 25 – < 50), (≥ 50 – < 75), (≥ 75 – < 100), (100).

(2)  Aasta tööühiku (ATÜ) 2. protsendirühm: (> 0 – < 25), (≥ 25 – < 50), (≥ 50 – < 75), (≥ 75 – < 100), (100).

(3)  Põllumajandusliku majapidamise lõpptoodangu protsendivahemikud: (≥ 0 – ≤ 10), (> 10 – ≤ 50), (> 50 – < 100).

(4)  M — põhitegevus, S — kõrvaltegevus, N — ei ole kaasatud.

---

III LISA

Käesoleva määruse II lisas loetletud ja mooduliandmete jaoks kasutatavate muutujate kirjeldus

MOODUL 1.   TÖÖJÕUD JA MUU TULUTOOV TEGEVUS

| TÖÖJÕUMUUTUJATE KIRJELDUS |
| --- |
| Tööjõu muutujate puhul määrab iga liikmesriik kindlaks 12-kuulise vaatlusperioodi, mis lõpeb vaatlusaastasse langeval vaatluspäeval. |
| Valdaja


  Valdaja
  on füüsiline isik (või majapidamiste ühenduse korral valitud füüsiline isik), kelle kasuks ja nimel majapidamine tegutseb ning kes on majapidamise eest juriidiliselt ja majanduslikult vastutav. Kui valdaja on juriidiline isik, siis tema kohta andmeid ei koguta.


  Põllumajandustööd
  on määratletud I lisas „I. ÜLDMUUTUJAD“ |
| Teema: põllumajandusliku majapidamise juhtimine |
| | Alamteemad: valdaja ja sooline tasakaal |
| MLFO 001 | – | Valdaja sugu

  Valdaja sugu
  M – mees
  F – naine |
| MLFO 002 | – | Sünniaasta

  Valdaja sünniaasta |
| | Alamteema: tööjõusisend |
| MLFO 003 | – | Valdaja põllumajandustöö põllumajanduslikus majapidamises

  Põllumajandustöö aasta tööühikute protsendirühm, mida valdaja teeb põllumajanduslikus majapidamises (v.a majapidamistööd). |
| | Alamteema: ohutusmeetmed, sh põllumajandusliku majapidamise ohutuskava |
| MLFO 004 | – | Põllumajandusliku majapidamise ohutuskava

  Põllumajanduslik majapidamine on viinud tööga seotud ohtude vähendamiseks läbi töökoha riskihindamise, mille tulemuseks on kirjalik dokument (nt „põllumajandusliku majapidamise ohutuskava“). |
| Teema: peretööjõud |
| | Alamteemad: tööjõusisend, töös osalejate arv ja sooline tasakaal |
| | Põllumajandustööd tegevad pereliikmed


  Selles jaotises arvestatakse üksnes ainuvaldajaga majapidamisi, sest majapidamiste ühendusi ja juriidilisi isikuid ei loeta peretööjõudu omavaks.


  Põllumajandustööd (v.a majapidamistööd) tegevate
  pereliikmete
  hulka kuuluvad valdaja abikaasa või tunnustatud elukaaslane, üleneva või alaneva liini sugulased ning valdaja ja tema abikaasa või tunnustatud elukaaslane, vennad ja õed. Kui see on asjakohane, siis kuulub siia ka põllumajandusliku majapidamise juht, kes on valdaja pereliige. |
| MLFO 005 | – | Põllumajandustööd tegevad meessoost pereliikmed

  Meessoost pereliikmete arv aasta tööühikute protsendirühma kohta |
| MLFO 006 | – | Põllumajandustööd tegevad naissoost pereliikmed

  Naissoost pereliikmete arv aasta tööühikute protsendirühma kohta |
| Teema: pereväline tööjõud |
| | Alamteemad: tööjõusisend, palgatud töötajate arv ja sooline tasakaal |
| | | Põllumajanduslikus majapidamises alaliselt töötavad perevälised isikud


  Alaliselt põllumajanduslikus majapidamises hõivatud tööjõud
  on need isikud, peale valdaja ja tema pereliikmete, kes tegid põllumajanduslikus majapidamises põllumajandustöid iga nädal vaatluspäevale eelneva 12 kuu jooksul, sõltumata töönädala kestusest ja sellest, kas nad said mingit töötasu (töötasu, kasumiosa või muid maksed, v.a loonustasu). See hõlmab ka neid isikuid, kes ei saanud järgmistel põhjustel töötada kogu perioodi vältel:








  i) | spetsialiseerunud põllumajandusliku majapidamiste eriliste tootmistingimuste tõttu või |

TÖÖJÕUMUUTUJATE KIRJELDUS

Tööjõu muutujate puhul määrab iga liikmesriik kindlaks 12-kuulise vaatlusperioodi, mis lõpeb vaatlusaastasse langeval vaatluspäeval.

Valdaja

Valdaja
  on füüsiline isik (või majapidamiste ühenduse korral valitud füüsiline isik), kelle kasuks ja nimel majapidamine tegutseb ning kes on majapidamise eest juriidiliselt ja majanduslikult vastutav. Kui valdaja on juriidiline isik, siis tema kohta andmeid ei koguta.

Põllumajandustööd
  on määratletud I lisas „I. ÜLDMUUTUJAD“

Teema: põllumajandusliku majapidamise juhtimine

Alamteemad: valdaja ja sooline tasakaal

MLFO 001

–

Valdaja sugu

Valdaja sugu

M – mees

F – naine

MLFO 002

–

Sünniaasta

Valdaja sünniaasta

Alamteema: tööjõusisend

MLFO 003

–

Valdaja põllumajandustöö põllumajanduslikus majapidamises

Põllumajandustöö aasta tööühikute protsendirühm, mida valdaja teeb põllumajanduslikus majapidamises (v.a majapidamistööd).

Alamteema: ohutusmeetmed, sh põllumajandusliku majapidamise ohutuskava

MLFO 004

–

Põllumajandusliku majapidamise ohutuskava

Põllumajanduslik majapidamine on viinud tööga seotud ohtude vähendamiseks läbi töökoha riskihindamise, mille tulemuseks on kirjalik dokument (nt „põllumajandusliku majapidamise ohutuskava“).

Teema: peretööjõud

Alamteemad: tööjõusisend, töös osalejate arv ja sooline tasakaal

Põllumajandustööd tegevad pereliikmed

Selles jaotises arvestatakse üksnes ainuvaldajaga majapidamisi, sest majapidamiste ühendusi ja juriidilisi isikuid ei loeta peretööjõudu omavaks.

Põllumajandustööd (v.a majapidamistööd) tegevate
  pereliikmete
  hulka kuuluvad valdaja abikaasa või tunnustatud elukaaslane, üleneva või alaneva liini sugulased ning valdaja ja tema abikaasa või tunnustatud elukaaslane, vennad ja õed. Kui see on asjakohane, siis kuulub siia ka põllumajandusliku majapidamise juht, kes on valdaja pereliige.

MLFO 005

–

Põllumajandustööd tegevad meessoost pereliikmed

Meessoost pereliikmete arv aasta tööühikute protsendirühma kohta

MLFO 006

–

Põllumajandustööd tegevad naissoost pereliikmed

Naissoost pereliikmete arv aasta tööühikute protsendirühma kohta

Teema: pereväline tööjõud

Alamteemad: tööjõusisend, palgatud töötajate arv ja sooline tasakaal

Põllumajanduslikus majapidamises alaliselt töötavad perevälised isikud

Alaliselt põllumajanduslikus majapidamises hõivatud tööjõud
  on need isikud, peale valdaja ja tema pereliikmete, kes tegid põllumajanduslikus majapidamises põllumajandustöid iga nädal vaatluspäevale eelneva 12 kuu jooksul, sõltumata töönädala kestusest ja sellest, kas nad said mingit töötasu (töötasu, kasumiosa või muid maksed, v.a loonustasu). See hõlmab ka neid isikuid, kes ei saanud järgmistel põhjustel töötada kogu perioodi vältel:

i)

spetsialiseerunud põllumajandusliku majapidamiste eriliste tootmistingimuste tõttu või

| ii) | töölt puudumine puhkuse, sõjaväeteenistuse, haiguse, õnnetusjuhtumi või surma tõttu või |
| --- | --- |

ii)

töölt puudumine puhkuse, sõjaväeteenistuse, haiguse, õnnetusjuhtumi või surma tõttu või

| iii) | põllumajanduslikus majapidamises töö alustamise või lõpetamise tõttu või |
| --- | --- |

iii)

põllumajanduslikus majapidamises töö alustamise või lõpetamise tõttu või

| iv) | kogu põllumajandusliku majapidamise töö seiskumise tõttu õnnetuse (üleujutus, tulekahju jms) tagajärjel. |
| --- | --- |

iv)

kogu põllumajandusliku majapidamise töö seiskumise tõttu õnnetuse (üleujutus, tulekahju jms) tagajärjel.

MLFO 007

–

–

Põllumajanduslikus majapidamises alaliselt töötavad perevälised meessoost isikud

Meessoost perevälise tööjõu arv aasta tööühikute protsendirühma kohta.

MLFO 008

–

–

Põllumajanduslikus majapidamises alaliselt töötavad perevälised naissoost isikud

Naissoost perevälise tööjõu arv aasta tööühikute protsendirühma kohta.

Alamteema: põllumajandusliku majapidamise ajutised töötajad

Ajutiselt kasutatav pereväline tööjõud
  on töötajad, kes ei töötanud vaatluspäevale eelneva 12 kuu jooksul igal nädalal põllumajanduslikus majapidamises muul põhjustel kui neil, mis on loetletud eelmise jaotise „alaline pereväline tööjõud“ all.

Perevälise ajutise tööjõu tööpäevade
  hulka arvestatakse iga päev, mil töötajale maksti palka või tasu (töötasu, kasumit või muid väljamakseid, sh loonustasu) täistööpäeva eest ning mille jooksul tehti tööd, mida tavaliselt teeb täiskohaga põllumajandustöötaja. Tööpäevade hulka ei loeta puhkuse- ja haiguspäevi.

MLFO 009

–

Ajutised töötajad väljastpoolt perekonda: mees- ja naissoost

Põllumajandusliku majapidamise ajutiste töötajate täistööpäevad kokku.

Detailne teema: lepinguliste töötajate tööjõusisend

MLFO 010

–

Isikud, kes ei tööta otseselt põllumajanduslikus majapidamises, ja kes ei sisaldu eelnimetatud kategooriates

Täistööpäevad kokku, mille tegid põllumajanduslikus majapidamises isikud, kes ei tööta otseselt põllumajanduslikus majapidamises (nt kolmandate isikute teenistuses olevad alltöövõtjad).

Teema: muu tulutoov tegevus, mis on otseselt seotud põllumajandusliku majapidamisega

Andmed
  muu tulutoova tegevuse
  kohta märgitakse:

| i) | ainuvaldajaga majapidamiste valdajate ja majapidamiste ühenduste puhul; |
| --- | --- |

i)

ainuvaldajaga majapidamiste valdajate ja majapidamiste ühenduste puhul;

| ii) | ainuvaldajaga majapidamiste valdajate pereliikmete puhul

  ning põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoova tegevuse puhul, samuti |
| --- | --- |

ii)

ainuvaldajaga majapidamiste valdajate pereliikmete puhul

| iii) | põllumajanduslikus majapidamises alaliselt töötava perevälise tööjõu puhul. |
| --- | --- |

iii)

põllumajanduslikus majapidamises alaliselt töötava perevälise tööjõu puhul.

Muu tulutoova tegevuse kohta ei koguta teavet juriidiliste isikute puhul.

Põllumajandusliku majapidamisega
  otseselt seotud muu tulutoov tegevus
  on muu tulutoov tegevus:

| a) | põllumajanduslikus majapidamises või |
| --- | --- |

a)

põllumajanduslikus majapidamises või

| b) | väljaspool põllumajanduslikku majapidamist. |
| --- | --- |

b)

väljaspool põllumajanduslikku majapidamist.

Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoov tegevus
  tähendab tegevust, mille käigus kasutatakse põllumajandusliku majapidamise vahendeid (maa, hooned, seadmed vms) või tooteid. Sellesse kategooriasse kuuluvad mittepõllumajanduslik töö ja põllumajandustöö teiste põllumajanduslike majapidamiste heaks. Siia ei kuulu finantsinvesteeringud. Siia ei kuulu ka maa rentimine mitmesugusteks tegevusteks, milles ise ei osaleta.

Alamteema: tegevuse liigid

MLFO 011

–

Tervishoiu-, sotsiaal- või haridusteenuste osutamine

Mis tahes tegevuste olemasolu, mis on seotud tervishoiu-, sotsiaal- või haridusteenuste osutamisega ja/või sotsiaalvaldkonnaga seotud äritegevusega, kus kasutatakse põllumajandusliku majapidamise vahendeid või esmatooteid.

MLFO 012

–

Turism, majutus ja muud vaba aja veetmisega seotud tegevused

Mis tahes turismi, majutusteenuste, turistidele või teistele rühmadele majapidamise tutvustamise, spordi ja puhketegevusega jne seotud tegevuste olemasolu, mille käigus kasutatakse põllumajandusliku majapidamise maad, hooneid vm ressursse.

MLFO 013

–

Käsitöö

Käsitöötoodete olemasolu, mis on valmistatud põllumajanduslikus majapidamises kas valdaja või tema pereliikmete või perevälise tööjõu poolt, sõltumata sellest, kuidas neid tooteid müüakse.

MLFO 014

–

Põllumajandussaaduste töötlemise sektor

Põllumajanduslike esmatoodete töötlemise olemasolu kõrvaltoodeteks põllumajanduslikus majapidamises, sõltumata sellest, kas toormaterjal on kohapeal toodetud või mujalt ostetud.

MLFO 015

–

Taastuvenergia tootmine

Turustamise eesmärgil taastuvenergia (k.a biogaasi, biokütuse või elektrienergia) tootmise olemasolu tuuleturbiinide või muude seadmete abil või põllumajanduslikust toorainest. Siia ei kuulu põllumajandusliku majapidamise oma tarbeks toodetud taastuvenergia.

MLFO 016

–

Puidu töötlemine

Toorpuidu töötlemise olemasolu põllumajanduslikus majapidamises turustamise eesmärgil (puidu saagimine jms).

MLFO 017

–

Vesiviljelus

Kalade, vähkide jms tootmise olemasolu põllumajanduslikus majapidamises. Siia ei kuulu üksnes kalapüügiga seotud tegevused.

Lepinguline töö (kasutades põllumajandusliku majapidamise tootmisseadmeid)

Majapidamise seadmeid kasutades tehtud lepinguline töö, mille puhul eristatakse tegevusi põllumajandussektoris ja väljaspool seda.

MLFO 018

–

–

Põllumajanduslik lepinguline töö

Põllumajandussektorisse kuuluva allhanketöö olemasolu.

MLFO 019

–

–

Mittepõllumajanduslik lepinguline töö

Põllumajandussektori välise töö olemasolu (nt lumekoristus, transporditööd, maastikuhooldus, põllumajandus- ja keskkonnateenused jms).

MLFO 020

–

Metsandus

Metsatöö olemasolu, milleks kasutatakse põllumajandusliku majapidamise tööjõudu, masinaid ja seadmeid, mida tavaliselt rakendatakse põllumajanduses.

MLFO 021

–

Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud mujal nimetamata muu tulutoov tegevus

Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud mujal nimetamata muu tulutoova tegevuse olemasolu.

Alamteema: tähtsus põllumajanduslikule majapidamisele

MLFO 022

–

Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoova tegevuse osatähtsus põllumajandusliku majapidamise lõpptoodangus

Põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoova tegevuse protsendirühm põllumajandusliku majapidamise lõpptoodangus. Majapidamisega otseselt seotud muu tulutoova tegevuse osakaal põllumajandusliku majapidamise lõpptoodangust arvutatakse põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud muu tulutoova tegevuse käibe osana põllumajandusliku majapidamise kogukäibest ja määruse (EL) nr 1307/2013 või vajaduse korral kõige uuemate õigusaktide kohastest põllumajandusliku majapidamise otsetoetustest.

Image 1

Alamteema: tööjõusisend

Käesolevat jaotist kohaldatakse:

| i) | inuvaldajaga majapidamiste valdajate ja majapidamiste ühenduste puhul; |
| --- | --- |

i)

inuvaldajaga majapidamiste valdajate ja majapidamiste ühenduste puhul;

| ii) | ainuvaldajaga majapidamiste valdajate pereliikmete puhul ning |
| --- | --- |

ii)

ainuvaldajaga majapidamiste valdajate pereliikmete puhul ning

| iii) | õllumajanduslikus majapidamises alaliselt töötavate pereväliste isikute puhul. |
| --- | --- |

iii)

õllumajanduslikus majapidamises alaliselt töötavate pereväliste isikute puhul.

Juriidiliste isikute puhul teavet ei koguta.

MLFO 023

–

Kas valdaja tegeleb muu tulutoova tegevusega, mis on põllumajandusliku majapidamisega seotud

Ainuvaldajaga majapidamiste või majapidamiste ühenduste valdajal on muid põllumajandusliku majapidamisega otseselt seotud tulutoovaid tegevusi:

M – põhitegevus

S – kõrvaltegevus

N – ei ole kaasatud

Nende tegevustega võidakse tegeleda kas põllumajanduslikus majapidamises (mittepõllumajanduslik töö põllumajanduslikus majapidamises) või väljaspool seda.

MLFO 024

–

Põllumajanduslikus majapidamises töötavad pereliikmed, kes tegelevad põhitegevusena muu tulutoova tegevusega, mis on põllumajandusliku majapidamisega seotud

Pereliikmete arv, kes tegelevad põhitegevusena muu tulutoova tegevusega, mis on otseselt seotud põllumajandusliku majapidamisega.

MLFO 025

–

Põllumajanduslikus majapidamises töötavad pereliikmed, kes tegelevad kõrvaltegevusena muu tulutoova tegevusega, mis on põllumajandusliku majapidamisega seotud

Pereliikmete arv, kes tegelevad kõrvaltegevusena muu tulutoova tegevusega, mis on otseselt seotud põllumajandusliku majapidamisega.

MLFO 026

–

Põllumajanduslikus majapidamises alaliselt töötav pereväline tööjõud, kes tegeleb põhitegevusena muu tulutoova tegevusega, mis on põllumajandusliku majapidamisega seotud.

Ainuvaldajaga majapidamistes või majapidamiste ühendustes töötavate pereväliste isikute arv, kes tegelevad põhitegevusena muu tulutoova tegevusega, mis on otseselt seotud põllumajandusliku majapidamisega.

MLFO 027

–

Põllumajanduslikus majapidamises alaliselt töötav pereväline tööjõud, kes tegeleb kõrvaltegevusena muu tulutoova tegevusega, mis on põllumajandusliku majapidamisega seotud.

Ainuvaldajaga majapidamistes või majapidamiste ühendustes töötavate pereväliste isikute arv, kes tegelevad kõrvaltegevusena muu tulutoova tegevusega, mis on otseselt seotud põllumajandusliku majapidamisega.

Üldteema: muu tulutoov tegevus, mis ei ole otseselt seotud põllumajandusliku majapidamisega

See tähendab mittepõllumajanduslikku tööd põllumajanduslikus majapidamises ja väljaspool seda. Siia kuuluvad kõik tegevused, mida tehakse tasu eest (töötasu, kasum või muu väljamakse, sh loonustasu, sõltuvalt osutatud teenusest), peale:

| i) | õllumajandustöö põllumajanduslikus majapidamises ning |
| --- | --- |

i)

õllumajandustöö põllumajanduslikus majapidamises ning

| ii) | valdaja muu tulutoov tegevus, mis on otseselt seotud põllumajandusliku majapidamisega. |
| --- | --- |

ii)

valdaja muu tulutoov tegevus, mis on otseselt seotud põllumajandusliku majapidamisega.

Muu tulutoov tegevus, mis ei ole seotud
  põllumajandusliku majapidamisega, on muu tulutoov tegevus:

| a) | õllumajanduslikus majapidamises (mittepõllumajanduslik töö põllumajanduslikus majapidamises) või |
| --- | --- |

a)

õllumajanduslikus majapidamises (mittepõllumajanduslik töö põllumajanduslikus majapidamises) või

| b) | äljaspool põllumajanduslikku majapidamist. |
| --- | --- |

b)

äljaspool põllumajanduslikku majapidamist.

Alamteema: tööjõusisend

MLFO 028

–

Ainuvaldaja, kes on ühtlasi ainuvalduses oleva põllumajandusliku majapidamise juht, kes tegeleb põhitegevusena muu tulutoova tegevusega, mis ei ole põllumajandusliku majapidamisega seotud

Valdaja tegeleb muu tulutoova tegevusega, mis ei ole otseselt seotud põllumajandusliku majapidamisega:

M – põhitegevus

S – kõrvaltegevus

N – ei ole kaasatud

Nende tegevustega võidakse tegeleda kas põllumajanduslikus majapidamises (mittepõllumajanduslik töö põllumajanduslikus majapidamises) või väljaspool seda.

MLFO 029

–

Ainuvaldaja (kes on ühtlasi ainuvalduses oleva põllumajandusliku majapidamise juht) pereliikmed, kes tegelevad põhitegevusena muu tulutoova tegevusega, mis ei ole põllumajandusliku majapidamisega seotud

Pereliikmete arv, kes tegelevad põhitegevusena tulutoova tegevusega, mis ei ole põllumajandusliku majapidamisega seotud.

MLFO 030

–

Ainuvaldaja (kes on ühtlasi ainuvalduses oleva põllumajandusliku majapidamise juht) pereliikmed, kes tegelevad kõrvaltegevusena muu tulutoova tegevusega, mis ei ole põllumajandusliku majapidamisega seotud.

Pereliikmete arv, kes tegelevad kõrvaltegevusena tulutoova tegevusega, mis ei ole põllumajandusliku majapidamisega seotud.

MOODUL 2.   MAAELU ARENG

| MAAELU ARENGU MUUTUJATE KIRJELDUS |
| --- |
| Individuaalsetes põllumajanduslikes majapidamistes võetud maaelu arengu meetmete muutujate puhul on vaatlusperioodiks kolmeaastane periood, mis lõpeb vaatlusaasta 31. detsembril. |
| Teema: maaelu arengu meetmetest toetust saavad põllumajanduslikud majapidamised


  Põllumajanduslik majapidamine on saanud vastavalt kõige uuemates õigusaktides sätestatud standarditele ja eeskirjadele viimase 3 aasta jooksul toetust määruse (EL) nr 1305/2013 III jaotise 1. peatükis sätestatud maaelu arengu meetmetest, sõltumata sellest, kas makse on tehtud vaatlusperioodil või mitte, kui seoses sellise meetmega on tehtud positiivne otsus (nt toetuse saamise taotlus on heaks kiidetud). |
| MRDV 001 | – | Nõustamisteenused, põllumajandusliku majapidamise juhtimis- ja asendusteenused

  Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 15. |
| MRDV 002 | – | Põllumajandustoodete ja toiduainete kvaliteedikavad

  Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 16. |
| MRDV 003 | – | Investeeringud materiaalsesse varasse

  Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 17. |
| MRDV 004 | – | Loodusõnnetuses ja katastroofides kahjustunud põllumajandusliku tootmise potentsiaali taastamine ning asjakohaste ennetusmeetmete kasutuselevõtmine

  Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 18. |
| | | Põllumajandusliku majapidamise ja äritegevuse arendamine


  Maaelu arengu meetmed vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 19 ja Horvaatia puhul ka vastavalt nimetatud määruse artiklile 40. |
| MRDV 005 | – | – | Äriettevõtte asutamise toetus noortele põllumajandustootjatele

  Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 19 lõike 1 punkti a alapunktile i. |
| MRDV 006 | – | – | Äriettevõtte asutamise toetus väikeste põllumajanduslike majapidamiste arendamiseks

  Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 19 lõike 1 punkti a alapunktile iii. |
| MRDV 007 | – | – | Täiendavad riiklikud otsetoetused Horvaatias

  Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 40. |
| MRDV 008 | – | Investeeringud metsaala arengusse ja metsade elujõulisuse parandamisse

  Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 21. |
| | | Põllumajanduse keskkonna- ja kliimatoetused |
| MRDV 009 | – | – | Põllumajanduse keskkonna- ja kliimameede

  Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 28. |
| MRDV 010 | – | – | Metsakeskkonna- ja kliimateenused ning metsakaitse

  Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 34. |
| MRDV 011 | – | Mahepõllumajandus

  Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 29. |
| MRDV 012 | – | Natura 2000 ja veepoliitika raamdirektiivi kohased toetused

  Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 30. |
| MRDV 013 | – | Toetused looduslikust või muust eripärast tingitud piirangutega aladele

  Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 31. |
| MRDV 014 | – | Loomade heaolu

  Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 33. |
| MRDV 015 | – | Riskijuhtimine

  Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 36. |

MAAELU ARENGU MUUTUJATE KIRJELDUS

Individuaalsetes põllumajanduslikes majapidamistes võetud maaelu arengu meetmete muutujate puhul on vaatlusperioodiks kolmeaastane periood, mis lõpeb vaatlusaasta 31. detsembril.

Teema: maaelu arengu meetmetest toetust saavad põllumajanduslikud majapidamised

Põllumajanduslik majapidamine on saanud vastavalt kõige uuemates õigusaktides sätestatud standarditele ja eeskirjadele viimase 3 aasta jooksul toetust määruse (EL) nr 1305/2013 III jaotise 1. peatükis sätestatud maaelu arengu meetmetest, sõltumata sellest, kas makse on tehtud vaatlusperioodil või mitte, kui seoses sellise meetmega on tehtud positiivne otsus (nt toetuse saamise taotlus on heaks kiidetud).

MRDV 001

–

Nõustamisteenused, põllumajandusliku majapidamise juhtimis- ja asendusteenused

Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 15.

MRDV 002

–

Põllumajandustoodete ja toiduainete kvaliteedikavad

Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 16.

MRDV 003

–

Investeeringud materiaalsesse varasse

Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 17.

MRDV 004

–

Loodusõnnetuses ja katastroofides kahjustunud põllumajandusliku tootmise potentsiaali taastamine ning asjakohaste ennetusmeetmete kasutuselevõtmine

Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 18.

Põllumajandusliku majapidamise ja äritegevuse arendamine

Maaelu arengu meetmed vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 19 ja Horvaatia puhul ka vastavalt nimetatud määruse artiklile 40.

MRDV 005

–

–

Äriettevõtte asutamise toetus noortele põllumajandustootjatele

Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 19 lõike 1 punkti a alapunktile i.

MRDV 006

–

–

Äriettevõtte asutamise toetus väikeste põllumajanduslike majapidamiste arendamiseks

Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 19 lõike 1 punkti a alapunktile iii.

MRDV 007

–

–

Täiendavad riiklikud otsetoetused Horvaatias

Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 40.

MRDV 008

–

Investeeringud metsaala arengusse ja metsade elujõulisuse parandamisse

Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 21.

Põllumajanduse keskkonna- ja kliimatoetused

MRDV 009

–

–

Põllumajanduse keskkonna- ja kliimameede

Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 28.

MRDV 010

–

–

Metsakeskkonna- ja kliimateenused ning metsakaitse

Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 34.

MRDV 011

–

Mahepõllumajandus

Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 29.

MRDV 012

–

Natura 2000 ja veepoliitika raamdirektiivi kohased toetused

Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 30.

MRDV 013

–

Toetused looduslikust või muust eripärast tingitud piirangutega aladele

Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 31.

MRDV 014

–

Loomade heaolu

Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 33.

MRDV 015

–

Riskijuhtimine

Põllumajanduslik majapidamine on kasutanud maaelu arengu meetmeid vastavalt määruse (EL) nr 1305/2013 artiklile 36.

MOODUL 3.   NIISUTUS

| NIISUTUSEGA SEOTUD MUUTUJATE KIRJELDUS |
| --- |
| Niisutuse muutujate puhul on vaatlusperioodiks 12-kuuline ajavahemik, mis lõpeb vaatlusaastal ja mille määrab kindlaks iga liikmesriik selliselt, et see kataks vastavad tootmistsüklid.


  Liikmesriigid, kus alla 2 % kasutatavast põllumajandusmaast on niisutatav ja kus ei ole selliseid NUTS 2. tasandi piirkondi, kus vähemalt 5 % kasutatavast põllumajandusmaast on niisutatav, on vabastatud mooduli „Niisutus“ andmete kogumisest. |
| Teema: niisutustavad |
| | Alamteema: niisutuse kättesaadavus |
| MIRR 001 | – | Viimase 3 aasta jooksul niisutatud keskmine kasutatav ava-põllumajandusmaa |
| MIRR 002 | – | Niisutatud kasutatav ava-põllumajandusmaa kokku

  Kultuuride all olev maa-ala, mida on vaatlusperioodi ajal vähemalt üks kord tegelikult niisutatud. |
| MIRR 003 | – | Vee kogus

  Vaatlusperioodil niisutamiseks kasutatud vee kogus kuupmeetrites. |
| | Alamteema: niisutusmeetodid |
| MIRR 004 | – | Pinnaniisutus

  Pinnaniisutusega niisutatav maa-ala hektarites. Pinnaniisutus on süsteem, mille puhul maa on osaliselt või täielikult veega kaetud, sõltumata vee transpordiviisist allikast põllule, mis võib olla gravitatsiooniline või pumpa kasutades. See hõlmab käsitsi kastmist ämbrite või kastekannudega. See hõlmab ka osaliselt juhitavat niisutamist (veevoolu juhtimine kultuuride kastmiseks (niisutamine üleujutamise teel) või kohandatud tasandikele (veehaldusviis märgaladel ja sisemaistes orupõhjades, taimekasvatus üleujutuse taandumisel)) |
| MIRR 005 | – | Vihmutus

  Vihmutitega (tuntud ka pealtkastmise süsteemina) niisutatav maa-ala hektarites. See on süsteem, mille puhul surve all vesi juhitakse kultuuride kastmiseks torustike kaudu vihma imiteerivatesse düüsidesse. |
| MIRR 006 | – | Tilkkastmine

  Tilkkastmisega niisutatav maa-ala hektarites. Tilkkastmine seisneb selles, et madala survega vett jaotatakse torustike kaudu kindlaksmääratud skeemi kohaselt otse taime juure mõjualale. See hõlmab mikro-vihmutust ja barbotöörniisutust. |
| | Alamteema: niisutusvee allikad


  Märkige kõik põllumajanduslikus majapidamises kasutatavad niisutusallikad. Vaheallikate puhul märkida ainult kõige esmasem allikas.


  Põhjavesi
  on maa all põhjaveekihtides olev vesi, mis tavaliselt pumbatakse kaevudest.


  Pinnavesi
  on vesi, mis asub maapinnal, näiteks jõgedes, ojades, tiikides, järvedes, märgaladel või ookeanides. |
| MIRR 007 | – | Majapidamise territooriumi põhjavesi

  Põhjavee allikas asub põllumajanduslikus majapidamises |
| MIRR 008 | – | Majapidamise territooriumi ja väljaspoolne pinnavesi

  Veeallikas on pinnavesi sõltumata sellest, kas see asub põllumajanduslikus majapidamises või väljaspool seda |
| MIRR 009 | – | Väljaspool majapidamise territooriumi asuva veevarustusvõrgu vesi

  Vesi saadakse avalikust veevarustusvõrgust |
| MIRR 010 | | Töödeldud reovesi

  Vesi on läbinud reoveekäitluse |
| MIRR 011 | – | Muu vesi

  Põllumajanduslikus majapidamises niisutuseks kasutatava vee muud, mujal nimetamata allikad (nt kogutud vihmavesi) |
| MIRR 012 | | Niisutusvee maksetingimused


  Valige vaid üks järgmistest:







  — | Ei maksnud vee eest |

NIISUTUSEGA SEOTUD MUUTUJATE KIRJELDUS

Niisutuse muutujate puhul on vaatlusperioodiks 12-kuuline ajavahemik, mis lõpeb vaatlusaastal ja mille määrab kindlaks iga liikmesriik selliselt, et see kataks vastavad tootmistsüklid.

Liikmesriigid, kus alla 2 % kasutatavast põllumajandusmaast on niisutatav ja kus ei ole selliseid NUTS 2. tasandi piirkondi, kus vähemalt 5 % kasutatavast põllumajandusmaast on niisutatav, on vabastatud mooduli „Niisutus“ andmete kogumisest.

Teema: niisutustavad

Alamteema: niisutuse kättesaadavus

MIRR 001

–

Viimase 3 aasta jooksul niisutatud keskmine kasutatav ava-põllumajandusmaa

MIRR 002

–

Niisutatud kasutatav ava-põllumajandusmaa kokku

Kultuuride all olev maa-ala, mida on vaatlusperioodi ajal vähemalt üks kord tegelikult niisutatud.

MIRR 003

–

Vee kogus

Vaatlusperioodil niisutamiseks kasutatud vee kogus kuupmeetrites.

Alamteema: niisutusmeetodid

MIRR 004

–

Pinnaniisutus

Pinnaniisutusega niisutatav maa-ala hektarites. Pinnaniisutus on süsteem, mille puhul maa on osaliselt või täielikult veega kaetud, sõltumata vee transpordiviisist allikast põllule, mis võib olla gravitatsiooniline või pumpa kasutades. See hõlmab käsitsi kastmist ämbrite või kastekannudega. See hõlmab ka osaliselt juhitavat niisutamist (veevoolu juhtimine kultuuride kastmiseks (niisutamine üleujutamise teel) või kohandatud tasandikele (veehaldusviis märgaladel ja sisemaistes orupõhjades, taimekasvatus üleujutuse taandumisel))

MIRR 005

–

Vihmutus

Vihmutitega (tuntud ka pealtkastmise süsteemina) niisutatav maa-ala hektarites. See on süsteem, mille puhul surve all vesi juhitakse kultuuride kastmiseks torustike kaudu vihma imiteerivatesse düüsidesse.

MIRR 006

–

Tilkkastmine

Tilkkastmisega niisutatav maa-ala hektarites. Tilkkastmine seisneb selles, et madala survega vett jaotatakse torustike kaudu kindlaksmääratud skeemi kohaselt otse taime juure mõjualale. See hõlmab mikro-vihmutust ja barbotöörniisutust.

Alamteema: niisutusvee allikad

Märkige kõik põllumajanduslikus majapidamises kasutatavad niisutusallikad. Vaheallikate puhul märkida ainult kõige esmasem allikas.

Põhjavesi
  on maa all põhjaveekihtides olev vesi, mis tavaliselt pumbatakse kaevudest.

Pinnavesi
  on vesi, mis asub maapinnal, näiteks jõgedes, ojades, tiikides, järvedes, märgaladel või ookeanides.

MIRR 007

–

Majapidamise territooriumi põhjavesi

Põhjavee allikas asub põllumajanduslikus majapidamises

MIRR 008

–

Majapidamise territooriumi ja väljaspoolne pinnavesi

Veeallikas on pinnavesi sõltumata sellest, kas see asub põllumajanduslikus majapidamises või väljaspool seda

MIRR 009

–

Väljaspool majapidamise territooriumi asuva veevarustusvõrgu vesi

Vesi saadakse avalikust veevarustusvõrgust

MIRR 010

Töödeldud reovesi

Vesi on läbinud reoveekäitluse

MIRR 011

–

Muu vesi

Põllumajanduslikus majapidamises niisutuseks kasutatava vee muud, mujal nimetamata allikad (nt kogutud vihmavesi)

MIRR 012

Niisutusvee maksetingimused

Valige vaid üks järgmistest:

—

Ei maksnud vee eest

| — | Maksime tasu niisutatava maa pindala alusel |
| --- | --- |

—

Maksime tasu niisutatava maa pindala alusel

| — | Maksime tasu vee mahu alusel |
| --- | --- |

—

Maksime tasu vee mahu alusel

| — | Muu, mujal nimetamata maksetingimus |
| --- | --- |

—

Muu, mujal nimetamata maksetingimus

Alamteema: niisutusseadmete tehnilised näitajad

MIRR 013

Reservuaarid

Põllumajanduslikus majapidamises on veehoidla, mida vaatlusperioodil kasutati.

MIRR 014

Niisutussüsteemi hooldusolek

Viimase kolme aasta jooksul põllumajanduslik majapidamine:

| — | ei hooldanud ei niisutussüsteemi ega veevarustusvõrku |
| --- | --- |

—

ei hooldanud ei niisutussüsteemi ega veevarustusvõrku

| — | teostas vaid niisutussüsteemi (sh veevarustusvõrgu) korralist iga-aastast hooldust |
| --- | --- |

—

teostas vaid niisutussüsteemi (sh veevarustusvõrgu) korralist iga-aastast hooldust

| — | teostas niisutussüsteemi (sh veevarustusvõrgu) olulisi parandus- või taastamistöid |
| --- | --- |

—

teostas niisutussüsteemi (sh veevarustusvõrgu) olulisi parandus- või taastamistöid

MIRR 015

Pumbajaam

Põllumajanduslikus majapidamises on pumbajaam, kas tsentrifugaalne (maapealne), süvakaevu turbiin, sukelpump, propellerpump või muu (mujal nimetamata).

MIRR 016

–

Veemõõdu süsteem

Valige vaid üks järgmistest:

| — | Ülevoolupais või renn (käsitsimõõtmine) |
| --- | --- |

—

Ülevoolupais või renn (käsitsimõõtmine)

| — | Automaatsüsteem |
| --- | --- |

—

Automaatsüsteem

| — | Mõlemad |
| --- | --- |

—

Mõlemad

| — | Puuduvad |
| --- | --- |

—

Puuduvad

MIRR 017

–

Niisutuskontroller

Valige vaid üks järgmistest:

| — | Käsitsijuhitav |
| --- | --- |

—

Käsitsijuhitav

| — | Automaatne |
| --- | --- |

—

Automaatne

| — | Täppisniisutus (koos pinnaseniiskuse anduritega või ilma) |
| --- | --- |

—

Täppisniisutus (koos pinnaseniiskuse anduritega või ilma)

| — | Kombineeritud meetodid |
| --- | --- |

—

Kombineeritud meetodid

| — | Puuduvad |
| --- | --- |

—

Puuduvad

MIRR 018

–

Kastmisväetamissüsteem

Kastmisväetamissüsteemi olemasolu põllumajanduslikus majapidamises väetiste ja lisaainete lisamiseks niisutussüsteemi.

Teema: 12-kuulise ajavahemiku jooksul niisutatud kultuurid

Viimase 12 kuu jooksul niisutatud avaala. Hõlmab niisutusmeetodeid, mida käsitletakse jaotistes MIRR004, MIRR005 ja MIRR006.

Alamteema: terade saamiseks kasvatatav teravili

MIRR 019

–

Terade (sh seemne) saamiseks kasvatatav teravili, v.a maisiterad, maisitõlvikusegu ja riis

Niisutatav pindala hektarites, kus kasvatatakse terade (sh seemne) saamiseks teravilja (v.a teramais, maisitõlvikusegu ja riis)

MIRR 020

–

Maisiterad ja maisitõlvikusegu

Niisutatav pindala hektarites, kus kasvatatakse teramaisi ja maisitõlvikusegu

Alamteema: terade saamiseks kasvatatavad kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed

MIRR 021

–

Terade saamiseks kasvatatavad kuivatatud kaunviljad ja valgurikkad taimed (sh seemned ning teravilja ja kaunviljade segud)

Niisutatav pindala hektarites, kus kasvatatakse terade saamiseks kasvatatavaid kuivatatud kaunvilju ja valgurikkaid taimi (sh seemned ning teravilja ja kaunviljade segud)

Alamteema: rühvelkultuurid

MIRR 022

–

Kartul (sh seemnekartul)

Niisutatav pindala hektarites, kus kasvatatakse kartuleid (sh seemnekartulid)

MIRR 023

–

Suhkrupeet (v.a seeme)

Niisutatav pindala hektarites, kus kasvatatakse suhkrupeeti (v.a seeme)

Alamteema: tehnilised kultuurid

MIRR 024

–

Rapsi- ja rüpsiseemned

Niisutatav pindala hektarites, kus kasvatatakse rapsi ja rüpsi

MIRR 025

–

Päevalilleseemned

Niisutatav pindala hektarites, kus kasvatatakse päevalilli

MIRR 026

–

Kiutaimed

Niisutatav pindala hektarites, kus kasvatatakse kiutaimeid

Alamteema: põllumaalt haljalt koristatud taimed

MIRR 027

Põllumaalt haljalt koristatavad taimed

Niisutatav pindala hektarites, kus kasvatatakse põllumaalt haljalt koristatavaid taimi

Alamteema: muud põllukultuurid

MIRR 028

–

Värsked köögiviljad (sh melonid ja arbuusid) ja maasikad, mida kasvatatakse külvikorra alusel vaheldumisi muude kui aiakultuuridega (põllul)

Niisutatav pindala hektarites, kus kasvatatakse värskeid köögivilju (sh melonid ja arbuusid) ja maasikaid külvikorra alusel vaheldumisi muude kui aiakultuuridega (põllul)

MIRR 029

–

Muud niisutatavad kultuurid ava-põllumaal

Niisutatav pindala hektarites, kus kasvatatakse muid niisutatavaid kultuure ava-põllumaal

Alamteema: püsirohumaa

MIRR 030

–

Püsirohumaa

Niisutatud püsirohumaa hektarites

Alamteema: püsikultuurid

MIRR 031

–

Puuviljad, marjad ja pähklid (v.a tsitrusviljad, viinamarjad ja maasikad)

Puuviljade, marjade ja pähklite (v.a tsitrusviljad, viinamarjad ja maasikad) niisutatav kasvuala hektarites

MIRR 032

–

Tsitrusviljad

Tsitrusviljade niisutatav kasvuala hektarites

MIRR 033

Oliivid

Oliivide niisutatav kasvuala hektarites

MIRR 034

Viinamarjaistandused

Niisutatavad viinamarjaistandused hektarites

MOODUL 4.   MULLAHARIMISTAVAD

| MULLAHARIMISTAVADE MUUTUJATE KIRJELDUS |
| --- |
| Mullaharimistavade muutujate puhul on vaatlusperioodiks 12-kuuline ajavahemik, mis lõpeb vaatlusaastal ja mille määrab kindlaks iga liikmesriik selliselt, et see kataks vastavad tootmistsüklid. |
| Teema: avamaa mullaharimistavad |
| MSMP 001 | | Kuivendamine põllumajanduslikus majapidamises

  Põllumajandusliku majapidamise maa pindala hektarites, kus toimub üleujutamise vältimiseks kuivendamine, üleliigse pinnavee või põhjavee kunstlik eemaldamine pinna- või maa-aluste kanalite abil. See ei hõlma liigvee loomulikku valgumist järvedesse, soodesse ja jõgedesse. |
| | Alamteema: mullaharimismeetodid |
| MSMP 002 | – | Tavapärane mullaharimine

  Põllumaa pindala hektarites, mida haritakse traditsiooniliselt – pinnase ümberpööramise ja taimejääkide matmisega. |
| MSMP 003 | – | Konserveeriv mullaharimine

  Põllumaa pindala hektarites, kus pinnase ümberpööramist ei toimu. Taimejääkide osa üldjuhul ei maeta. |
| MSMP 004 | – | Otsekülv

  Põllumaa pindala hektarites, kus saagikoristuse ja külvamise vahelisel ajal mullaharimist ei toimu. |
| | Alamteema: pinnakate põllumajandusmaal |
| MSMP 005 | – | Pinnakate: tavaline talivili

  Põllumaa pindala hektarites, millele külvatakse põllukultuure sügisel ja kus need kasvavad talve jooksul. |
| MSMP 006 | – | Pinnakate: püüdekultuur, eelvili või haljasväetistaimed

  Põllumaa pindala hektarites, millele külvatakse taimi spetsiaalselt erosiooni, viljakuse, mulla kvaliteedi, vee, umbrohu, kahjurite, haiguste, bioloogilise mitmekesisuse ja eluslooduse ohjamiseks saagikoristuse ja külvi vahelisel ajal talvel või muudel perioodidel, mil maa oleks muidu tühi. |
| MSMP 007 | – | Pinnakate: taimejäägid ja/või multš

  Põllumaa pindala hektarites, mis on talvel kaetud taimejääkidega ja eelmise viljelushooaja koristusjäätmetega ja/või multšiga kaetud maa (hõre katmine loodusliku materjaliga, nagu metsavaris, niidetud rohi, õled, puulehed, lõikamisjäägid, puukoor või saepuru, või kunstliku materjaliga, nagu paber või sünteetilised kiud). |
| MSMP 008 | | Pinnakate: põhikultuuri järel katmata pinnas

  Põllumaa pindala hektarites, mida pärast saagikoristust küntakse või muul viisil haritakse ning mida ei külvata ega kaeta talveks taimejääkidega, mis jääb katmata kuni külvieelsete või külvitoiminguteni. |
| | Alamteema: põllumaa külvikord |
| MSMP 009 | – | Külvikorraga põllumaa osatähtsus

  Külvikorraga põllumaa osakaal kogu põllumaast |
| | Alamteema: ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala


  Viitab ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-aladele määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 46 sätete või vajaduse korral kõige uuemate õigusaktide alusel. |
| MSMP 010 | – | Terrassid

  Terrasside pindala hektarites |
| MSMP 011 | – | Põlluservad või puhverribad

  Põlluservad või puhverribad hektarites |
| MSMP 012 | – | Lineaarsed elemendid: hekid ja puuderead

  Hekid ja puuderead hektarites |
| MSMP 013 | – | Lineaarsed elemendid: kivimüürid

  Kivimüürid hektarites |
| MSMP 014 | – | Agrometsandus

  Agrometsanduse hektarid |

MULLAHARIMISTAVADE MUUTUJATE KIRJELDUS

Mullaharimistavade muutujate puhul on vaatlusperioodiks 12-kuuline ajavahemik, mis lõpeb vaatlusaastal ja mille määrab kindlaks iga liikmesriik selliselt, et see kataks vastavad tootmistsüklid.

Teema: avamaa mullaharimistavad

MSMP 001

Kuivendamine põllumajanduslikus majapidamises

Põllumajandusliku majapidamise maa pindala hektarites, kus toimub üleujutamise vältimiseks kuivendamine, üleliigse pinnavee või põhjavee kunstlik eemaldamine pinna- või maa-aluste kanalite abil. See ei hõlma liigvee loomulikku valgumist järvedesse, soodesse ja jõgedesse.

Alamteema: mullaharimismeetodid

MSMP 002

–

Tavapärane mullaharimine

Põllumaa pindala hektarites, mida haritakse traditsiooniliselt – pinnase ümberpööramise ja taimejääkide matmisega.

MSMP 003

–

Konserveeriv mullaharimine

Põllumaa pindala hektarites, kus pinnase ümberpööramist ei toimu. Taimejääkide osa üldjuhul ei maeta.

MSMP 004

–

Otsekülv

Põllumaa pindala hektarites, kus saagikoristuse ja külvamise vahelisel ajal mullaharimist ei toimu.

Alamteema: pinnakate põllumajandusmaal

MSMP 005

–

Pinnakate: tavaline talivili

Põllumaa pindala hektarites, millele külvatakse põllukultuure sügisel ja kus need kasvavad talve jooksul.

MSMP 006

–

Pinnakate: püüdekultuur, eelvili või haljasväetistaimed

Põllumaa pindala hektarites, millele külvatakse taimi spetsiaalselt erosiooni, viljakuse, mulla kvaliteedi, vee, umbrohu, kahjurite, haiguste, bioloogilise mitmekesisuse ja eluslooduse ohjamiseks saagikoristuse ja külvi vahelisel ajal talvel või muudel perioodidel, mil maa oleks muidu tühi.

MSMP 007

–

Pinnakate: taimejäägid ja/või multš

Põllumaa pindala hektarites, mis on talvel kaetud taimejääkidega ja eelmise viljelushooaja koristusjäätmetega ja/või multšiga kaetud maa (hõre katmine loodusliku materjaliga, nagu metsavaris, niidetud rohi, õled, puulehed, lõikamisjäägid, puukoor või saepuru, või kunstliku materjaliga, nagu paber või sünteetilised kiud).

MSMP 008

Pinnakate: põhikultuuri järel katmata pinnas

Põllumaa pindala hektarites, mida pärast saagikoristust küntakse või muul viisil haritakse ning mida ei külvata ega kaeta talveks taimejääkidega, mis jääb katmata kuni külvieelsete või külvitoiminguteni.

Alamteema: põllumaa külvikord

MSMP 009

–

Külvikorraga põllumaa osatähtsus

Külvikorraga põllumaa osakaal kogu põllumaast

Alamteema: ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-ala

Viitab ökoloogilise kasutuseesmärgiga maa-aladele määruse (EL) nr 1307/2013 artikli 46 sätete või vajaduse korral kõige uuemate õigusaktide alusel.

MSMP 010

–

Terrassid

Terrasside pindala hektarites

MSMP 011

–

Põlluservad või puhverribad

Põlluservad või puhverribad hektarites

MSMP 012

–

Lineaarsed elemendid: hekid ja puuderead

Hekid ja puuderead hektarites

MSMP 013

–

Lineaarsed elemendid: kivimüürid

Kivimüürid hektarites

MSMP 014

–

Agrometsandus

Agrometsanduse hektarid

MOODUL 5.   MASINAD JA SEADMED

| MASINATE JA SEADMETE MUUTUJATE KIRJELDUS |
| --- |
| Masinate ja seadmete muutujate puhul määrab iga liikmesriik kindlaks vaatlusaastasse langeva ühise vaatluspäeva. |
| Teema: seadmed |
| | Alamteema: internetiseadmed |
| MMEQ 001 | – | Juurdepääs internetile

  Põllumajanduslikul majapidamisel on juurdepääs internetile |
| MMEQ 002 | – | Juhtimisinfosüsteemide kasutamine

  Põllumajanduslik majapidamine kasutab juhtimisinfosüsteeme otsuste tegemise abivahendina kas oma arvutis või veebipõhise süsteemi kaudu. See hõlmab selliseid vahendeid nagu digitaalne põlluraamat või digitaalne tõuraamat, kuid ei piirdu nendega. |
| | Alamteema: põhilised masinad


  Tähendab masinaid, mis kuuluvad valdajale või põllumajanduslikule majapidamisele, põllumajandustootjate ühistule, jaamade masinaid, alltöövõtja masinaid (juhiga või juhita). Välja arvatud masinad, mida vaatlusaastal ei kasutatud. |
| | | Oma masinad


  Tähendab põllumajandustootjale või põllumajanduslikule majapidamisele kuuluvaid masinaid, mida põllumajanduslik majapidamine kasutas uuringu vaatluspäevale eelneva 12 kuu jooksul ja mis on vaatluspäeval põllumajandusliku majapidamise ainuomand.


  Välja arvatud lühiajaliselt renditud masinad, nagu tunni- või päevarent, põllumajandustootjate ühistutele, rendifirmadele või alltöövõtjatele kuuluvad masinad. |
| MMEQ 003 | | | Põllumajanduslikule majapidamisele kuuluvate <= 40 kW traktorite arv |
| MMEQ 004 | | | Põllumajanduslikule majapidamisele kuuluvate > 40 kW ja <= 60 kW traktorite arv |
| MMEQ 005 | | | Põllumajanduslikule majapidamisele kuuluvate > 60 kW ja <= 100 kW traktorite arv |
| MMEQ 006 | | | Põllumajanduslikule majapidamisele kuuluvate > 100 kW traktorite arv |
| MMEQ 007 | – | – | Maaharimismasinad

  Põllumajanduslikul majapidamisel on maaharimismasinad, nagu






  — | Hõlmader |

MASINATE JA SEADMETE MUUTUJATE KIRJELDUS

Masinate ja seadmete muutujate puhul määrab iga liikmesriik kindlaks vaatlusaastasse langeva ühise vaatluspäeva.

Teema: seadmed

Alamteema: internetiseadmed

MMEQ 001

–

Juurdepääs internetile

Põllumajanduslikul majapidamisel on juurdepääs internetile

MMEQ 002

–

Juhtimisinfosüsteemide kasutamine

Põllumajanduslik majapidamine kasutab juhtimisinfosüsteeme otsuste tegemise abivahendina kas oma arvutis või veebipõhise süsteemi kaudu. See hõlmab selliseid vahendeid nagu digitaalne põlluraamat või digitaalne tõuraamat, kuid ei piirdu nendega.

Alamteema: põhilised masinad

Tähendab masinaid, mis kuuluvad valdajale või põllumajanduslikule majapidamisele, põllumajandustootjate ühistule, jaamade masinaid, alltöövõtja masinaid (juhiga või juhita). Välja arvatud masinad, mida vaatlusaastal ei kasutatud.

Oma masinad

Tähendab põllumajandustootjale või põllumajanduslikule majapidamisele kuuluvaid masinaid, mida põllumajanduslik majapidamine kasutas uuringu vaatluspäevale eelneva 12 kuu jooksul ja mis on vaatluspäeval põllumajandusliku majapidamise ainuomand.

Välja arvatud lühiajaliselt renditud masinad, nagu tunni- või päevarent, põllumajandustootjate ühistutele, rendifirmadele või alltöövõtjatele kuuluvad masinad.

MMEQ 003

Põllumajanduslikule majapidamisele kuuluvate <= 40 kW traktorite arv

MMEQ 004

Põllumajanduslikule majapidamisele kuuluvate > 40 kW ja <= 60 kW traktorite arv

MMEQ 005

Põllumajanduslikule majapidamisele kuuluvate > 60 kW ja <= 100 kW traktorite arv

MMEQ 006

Põllumajanduslikule majapidamisele kuuluvate > 100 kW traktorite arv

MMEQ 007

–

–

Maaharimismasinad

Põllumajanduslikul majapidamisel on maaharimismasinad, nagu

—

Hõlmader

| — | Kultivaator |
| --- | --- |

—

Kultivaator

| — | Mullafrees |
| --- | --- |

—

Mullafrees

| — | Tüükultivaator |
| --- | --- |

—

Tüükultivaator

| — | Äke |
| --- | --- |

—

Äke

| — | Ribasharimisfrees |
| --- | --- |

—

Ribasharimisfrees

| — | Ketasrõngasrull |
| --- | --- |

—

Ketasrõngasrull

| — | Muu |
| --- | --- |

—

Muu

MMEQ 008

–

–

Külvikud ja istutusmasinad

Põllumajanduslikul majapidamisel on külvikud ja istutusmasinad, nagu

| — | Hüdrokülvik |
| --- | --- |

—

Hüdrokülvik

| — | Külvik |
| --- | --- |

—

Külvik

| — | Istutusmasin |
| --- | --- |

—

Istutusmasin

| — | Muu |
| --- | --- |

—

Muu

MMEQ 009

–

–

Väetiste laoturid, pulverisaatorid või pihustid

Põllumajanduslikul majapidamisel on virtsa või väetiste levitamiseks laoturid, pulverisaatorid või pihustid (v.a lennukid ja droonid), nagu

| — | Tahke mineraalväetise laoturid |
| --- | --- |

—

Tahke mineraalväetise laoturid

| — | Tahesõnniku laoturid |
| --- | --- |

—

Tahesõnniku laoturid

| — | Virtsa/läga laotaja (lohisvoolik) |
| --- | --- |

—

Virtsa/läga laotaja (lohisvoolik)

| — | Virtsa/läga laotaja (lohisking) |
| --- | --- |

—

Virtsa/läga laotaja (lohisking)

| — | Virtsasisesti (madal/avalõhedega) |
| --- | --- |

—

Virtsasisesti (madal/avalõhedega)

| — | Virtsasisesti (sügav/sulglõhedega) |
| --- | --- |

—

Virtsasisesti (sügav/sulglõhedega)

| — | Madalsurvepihustid |
| --- | --- |

—

Madalsurvepihustid

| — | Kõrgsurvepihustid |
| --- | --- |

—

Kõrgsurvepihustid

| — | Muu |
| --- | --- |

—

Muu

MMEQ 010

–

–

Taimekaitsevahendite levitamisseadmed

Põllumajanduslikul majapidamisel on taimekaitsevahendite levitamiseks üks või mitu järgnevast (v.a lennukid ja droonid)

| — | Horisontaalpoomiga pihustid, mis on varustatud madala riskiga düüsidega |
| --- | --- |

—

Horisontaalpoomiga pihustid, mis on varustatud madala riskiga düüsidega

| — | Horisontaalpoomiga pihustid, mis ei ole varustatud madala riskiga düüsidega |
| --- | --- |

—

Horisontaalpoomiga pihustid, mis ei ole varustatud madala riskiga düüsidega

| — | Viljapuuaedade, viinamarjaistanduste või muude püsikultuuride pihustid |
| --- | --- |

—

Viljapuuaedade, viinamarjaistanduste või muude püsikultuuride pihustid

| — | Muu |
| --- | --- |

—

Muu

MMEQ 011

–

–

–

Kas vaatlusperioodil kasutatud horisontaalpoomiga pihustid ning viljapuuaedade, viinamarjaistanduste või muude püsikultuuride pihustid on varustatud madala riskiga düüsidega?

| — | Jah, kõik |
| --- | --- |

—

Jah, kõik

| — | Ei, ainult mõned |
| --- | --- |

—

Ei, ainult mõned

| — | Ei, mitte ükski |
| --- | --- |

—

Ei, mitte ükski

MMEQ 012

–

–

Teraviljakombainid

Põllumajanduslikul majapidamisel on teraviljakombaine.

MMEQ 013

–

–

Muud täielikult mehhaniseeritud kombainid

Põllumajanduslikul majapidamisel on muid täielikult mehhaniseeritud kombaine, nagu:

| — | Puuvillakoristusmasin |
| --- | --- |

—

Puuvillakoristusmasin

| — | Kartulikombain |
| --- | --- |

—

Kartulikombain

| — | Porgandikoristusmasin |
| --- | --- |

—

Porgandikoristusmasin

| — | Suhkrupeedikombain |
| --- | --- |

—

Suhkrupeedikombain

| — | Köögiviljade (herned, oad jne) korjamismasinad |
| --- | --- |

—

Köögiviljade (herned, oad jne) korjamismasinad

| — | Puuviljade korjamise platvormid |
| --- | --- |

—

Puuviljade korjamise platvormid

| — | Sööda- või silokombain |
| --- | --- |

—

Sööda- või silokombain

| — | Heinapress |
| --- | --- |

—

Heinapress

| — | Viinamarjakoristusmasin |
| --- | --- |

—

Viinamarjakoristusmasin

| — | Oliivikorjamisnasin |
| --- | --- |

—

Oliivikorjamisnasin

Masinad, mida kasutavad mitu põllumajanduslikku majapidamist

Need on mootorsõidukid ja masinad, mida põllumajanduslik majapidamine kasutas uuringu vaatluspäevale eelnenud 12 kuu jooksul, kuid mis kuuluvad teisele põllumajanduslikule majapidamisele (nt kasutati vastastikuse abi korras või renditi masinarendi sündikaadilt) või ühistule või ühiselt kahele või enamale põllumajanduslikule majapidamisele või masinate ühiskasutamiseks loodud ettevõttele või vastavat põllumajandusteenust osutavale ettevõttele.

MMEQ 014

–

–

Traktorid

MMEQ 015

–

–

Kultivaatorid, adrad, külvikud, pulverisaatorid, pihustid, taimekaitsevahendite või väetiste levitamisseadmed

MMEQ 016

–

–

Teraviljakombainid

MMEQ 017

–

–

Muud täielikult mehhaniseeritud kombainid

Alamteema: täppispõllumajanduse kasutamine

MMEQ 018

–

Robotid

Põllumajanduslik majapidamine omab, rendib või kasutab roboteid, nagu:

| — | Isejuhtivad masinad |
| --- | --- |

—

Isejuhtivad masinad

| — | Marjakorjerobotid |
| --- | --- |

—

Marjakorjerobotid

| — | Väga täpsed RTK-GPS’i põhised seadmed (1 cm täpsusega) |
| --- | --- |

—

Väga täpsed RTK-GPS’i põhised seadmed (1 cm täpsusega)

| — | Muu |
| --- | --- |

—

Muu

MMEQ 019

–

–

Robotid taimekaitsevahendite levitamiseks

Põllumajanduslik majapidamine omab, rendib või kasutab taimekaitsevahendite levitamisel GPS-seadmeid

MMEQ 020

–

–

Taimekaitsevahendite ribapihustamine

Põllumajanduslik majapidamine omab, rendib või kasutab taimekaitsevahendite ribapihustamisseadmeid

MMEQ 021

–

Täppisviljelus

Põllumajanduslik majapidamine kasutab täppisviljelusmeetodeid üheks või mitmeks järgmistest eesmärkidest

| — | Väetamine |
| --- | --- |

—

Väetamine

| — | Taimekaitse |
| --- | --- |

—

Taimekaitse

| — | Umbrohutõrje |
| --- | --- |

—

Umbrohutõrje

| — | Külvamine |
| --- | --- |

—

Külvamine

| — | Istutamine |
| --- | --- |

—

Istutamine

| — | Muu |
| --- | --- |

—

Muu

MMEQ 022

–

Kultuuride täppisseire

Põllumajanduslik majapidamine seirab põllukultuure ühe või mitmega järgmistest

| — | Ilmajaamad |
| --- | --- |

—

Ilmajaamad

| — | Digitaalne kaardistamine (pinnase kvaliteet, saagikus, taimkatte normaliseeritud vaheindeks) |
| --- | --- |

—

Digitaalne kaardistamine (pinnase kvaliteet, saagikus, taimkatte normaliseeritud vaheindeks)

| — | Pinnase skaneerimine |
| --- | --- |

—

Pinnase skaneerimine

| — | Saagikuse seire andurid |
| --- | --- |

—

Saagikuse seire andurid

| — | Muu |
| --- | --- |

—

Muu

MMEQ 023

–

Pinnase analüüs

Põllumajanduslik majapidamine võttis vaatlusperioodil analüüsiks pinnaseproove

Alamteema: masinad loomakasvatuse jaoks

MMEQ 024

Loomade heaolu ja tervise kontroll

Põllumajanduslik majapidamine seirab loomi ühe või mitmega järgmistest

| — | Kaameraseire |
| --- | --- |

—

Kaameraseire

| — | Heliseire |
| --- | --- |

—

Heliseire

| — | Hoiatussüsteemid |
| --- | --- |

—

Hoiatussüsteemid

| — | Liikumisandurid |
| --- | --- |

—

Liikumisandurid

| — | Loomade jälgimisseadmed |
| --- | --- |

—

Loomade jälgimisseadmed

| — | Tervisekontroll (nt temperatuuri, kaalu, lonkamise või udarapõletiku seire) |
| --- | --- |

—

Tervisekontroll (nt temperatuuri, kaalu, lonkamise või udarapõletiku seire)

| — | Toitumise registreerimine |
| --- | --- |

—

Toitumise registreerimine

| — | Joomise registreerimine |
| --- | --- |

—

Joomise registreerimine

| — | Muu |
| --- | --- |

—

Muu

MMEQ 025

–

Sööda peenesti-segisti

Põllumajanduslik majapidamine omab, rendib või kasutab loomasööda peenesteid-segisteid.

MMEQ 026

Automaatsed söötmissüsteemid

Põllumajanduslik majapidamine omab, rendib või kasutab loomade automaatseid söötmissüsteeme.

MMEQ 027

–

Lauda sisekliima automaatne reguleerimine

Põllumajanduslik majapidamine kasutab laudakliima automaatset reguleerimist.

MMEQ 028

–

Lüpsirobotid

Põllumajanduslik majapidamine omab, rendib või kasutab lüpsiroboteid.

Alamteema: põllumajandustoodete ladustamine

MMEQ 029

–

Seemnete (teravilja, õliseemnete ja kaunviljade) ladustamine

Teravilja, õliseemnete ja kaunviljade hoidla maht kuupmeetrites

MMEQ 030

–

Juurte, mugulate ja sibulate ladustamine

Põllumajanduslikul majapidamisel on juurviljade, mugulate ja sibulate hoidla

MMEQ 031

–

Puu- ja köögivilja ladustamine

Põllumajanduslikul majapidamisel on puu- ja köögiviljade kuivladu (v.a külmiklaod)

MMEQ 032

–

Külmsäilitus

Külmikladude maht kuupmeetrites (sõltumata sellest, kas need on mõeldud köögiviljade, puuviljade, lillede, liha ja lihatoodete, piima ja piimatoodete või munade jaoks)

Teema: seadmed

Alamteema: põllumajanduslikes majapidamistes taastuvenergia tootmiseks kasutatavad seadmed

MMEQ 033

–

Tuul

Põllumajanduslik majapidamine kasutab energia tootmiseks tuulegeneraatoreid

MMEQ 034

–

Biomass

Põllumajanduslik majapidamine kasutab energia tootmiseks biomassi

MMEQ 035

–

–

Biomassist saadav biogaas

Põllumajanduslik majapidamine kasutab energia tootmiseks biomassist pärit biogaasi

MMEQ 036

–

Päikeseenergia (termiline energia)

Põllumajanduslik majapidamine kasutab termilise energia tootmiseks päikesepaneele

MMEQ 037

–

Päikeseenergia (fotogalvaaniline energia)

Põllumajanduslik majapidamine kasutab fotogalvaanilise energia tootmiseks päikesepaneele

MMEQ 038

–

Hüdroenergia

Põllumajanduslik majapidamine kasutab energia tootmiseks hüdroturbiine

MMEQ 039

–

Muud allikad

Põllumajanduslik majapidamine toodab taastuvenergiat muudest, mujal nimetamata allikatest

MOODUL 6.   VILJAPUUAIAD

| VILJAPUUAEDADE MUUTUJATE KIRJELDUS |
| --- |
| Maa muutujate puhul esitatakse maa kasutusviisi andmed vaatlusaasta kohta. Samalt maatükilt koristatavate järjestikuste põllukultuuride puhul osutab maakasutusviis põllukultuurile, mis on koristatud vaatlusaastal, olenemata sellest, millal asjaomane põllukultuur on külvatud.


  Mooduli „Viljapuuaiad“ andmeid asjaomase põllumajanduskultuuri kohta peavad koguma liikmesriigid, kus mõnda määruse (EL) 2018/1091 IV lisa mooduli „Viljapuuaiad“ alamteemade all nimetatud põllumajanduskultuuri toodetakse ainult või peamiselt turu jaoks vähemalt 1 000 hektaril. |
| Teema: õunviljad |
| | Alamteema: õunad: pindala istanduse vanuse alusel |
| MORC 001 | – | Õunad

  Õunaistandused hektarites |
| MORC 002 | – | – | Õunad vanuseklassis < 5 aasta

  Õunaistandused hektarites, vanuseklassis < 5 aasta |
| MORC 003 | – | – | Õunad vanuseklassis 5–14 aastat

  Õunaistandused hektarites, vanuseklassis 5–14 aastat |
| MORC 004 | – | – | Õunad vanuseklassis 15–24 aastat

  Õunaistandused hektarites, vanuseklassis 15–24 aastat |
| MORC 005 | – | – | Õunad vanuseklassis >= 25 aasta

  Õunaistandused hektarites, vanuseklassis >= 25 aasta |
| | Alamteema: õunad: pindala puude istutustiheduse alusel |
| MORC 006 | – | – | Õunad istutustihedusega < 400 puu hektaril

  Õunaistandused hektarites, istutustihedusega < 400 puu hektaril |
| MORC 007 | – | – | Õunad istutustihedusega 400–1 599 puud hektaril

  Õunaistandused hektarites, istutustihedusega 400–1 599 puud hektaril |
| MORC 008 | – | – | Õunad istutustihedusega 1 600 –3 199 puud hektaril

  Õunaistandused hektarites, istutustihedusega 1 600 –3 199 puud hektaril |
| MORC 009 | – | – | Õunad istutustihedusega >= 3 200 puud hektaril

  Õunaistandused hektarites, istutustihedusega >= 3 200 puu hektaril |
| | Alamteema: pirnid: pindala istanduse vanuse alusel |
| MORC 010 | – | Pirnid

  Pirniistandused hektarites |
| MORC 011 | – | – | Pirnid vanuseklassis < 5 aasta

  Pirniistandused hektarites, vanuseklassis < 5 aasta |
| MORC 012 | – | – | Pirnid vanuseklassis 5–14 aastat

  Pirniistandused hektarites, vanuseklassis 5–14 aastat |
| MORC 013 | – | – | Pirnid vanuseklassis 15–24 aastat

  Pirniistandused hektarites, vanuseklassis 15–24 aastat |
| MORC 014 | – | – | Pirnid vanuseklassis >= 25 aasta

  Pirniistandused hektarites, vanuseklassis >= 25 aasta |
| | Alamteema: pirnid: pindala puude istutustiheduse alusel |
| MORC 015 | – | – | Pirnid istutustihedusega < 400 puu hektaril

  Pirniistandused hektarites, istutustihedusega < 400 puu hektaril |
| MORC 016 | – | – | Pirnid istutustihedusega 400–1 599 puud hektaril

  Pirniistandused hektarites, istutustihedusega 400–1 599 puud hektaril |
| MORC 017 | – | – | Pirnid istutustihedusega 1 600 –3 199 puud hektaril

  Pirniistandused hektarites, istutustihedusega 1 600 –3 199 puud hektaril |
| MORC 018 | – | – | Pirnid istutustihedusega >= 3 200 puud hektaril

  Pirniistandused hektarites, istutustihedusega >= 3 200 puu hektaril |
| Teema: luuviljad |
| | Alamteema: virsikud: pindala istanduse vanuse alusel |
| MORC 019 | – | Virsikud

  Virsikuistandused hektarites |
| MORC 020 | – | – | Virsikud vanuseklassis < 5 aasta

  Virsikuistandused hektarites, vanuseklassis < 5 aasta |
| MORC 021 | – | – | Virsikud vanuseklassis 5–14 aastat

  Virsikuistandused hektarites, vanuseklassis 5–14 aastat |
| MORC 022 | – | – | Virsikud vanuseklassis >= 15 aasta

  Virsikuistandused hektarites, vanuseklassis >= 15 aasta |
| | Alamteema: virsikud: pindala puude istutustiheduse alusel |
| MORC 023 | – | – | Virsikud istutustihedusega < 600 puu hektaril

  Virsikuistandused hektarites, istutustihedusega < 600 puu hektaril |
| MORC 024 | – | – | Virsikud istutustihedusega 600–1 199 puud hektaril

  Virsikuistandused hektarites, istutustihedusega 600–1 199 puud hektaril |
| MORC 025 | – | – | Virsikud istutustihedusega >= 1 200 puud hektaril

  Virsikuistandused hektarites, istutustihedusega >= 1 200 puu hektaril |
| | Alamteema: nektariinid: pindala istanduse vanuse alusel |
| MORC 026 | – | Nektariinid

  Nektariiniistandused hektarites |
| MORC 027 | – | – | Nektariinid vanuseklassis < 5 aasta

  Nektariiniistandused hektarites, vanuseklassis < 5 aasta |
| MORC 028 | – | – | Nektariinid vanuseklassis 5–14 aastat

  Nektariiniistandused hektarites, vanuseklassis 5–14 aastat |
| MORC 029 | – | – | Nektariinid vanuseklassis >= 15 aasta

  Nektariiniistandused hektarites, vanuseklassis >= 15 aasta |
| | Alamteema: nektariinid: pindala puude istutustiheduse alusel |
| MORC 030 | – | – | Nektariinid istutustihedusega < 600 puu hektaril

  Nektariiniistandused hektarites, istutustihedusega < 600 puu hektaril |
| MORC 031 | – | – | Nektariinid istutustihedusega 600–1 199 puud hektaril

  Nektariiniistandused hektarites, istutustihedusega 600–1 199 puud hektaril |
| MORC 032 | – | – | Nektariinid istutustihedusega >= 1 200 puud hektaril

  Nektariiniistandused hektarites, istutustihedusega >= 1 200 puu hektaril |
| | Alamteema: aprikoosid: pindala istanduse vanuse alusel |
| MORC 033 | – | Aprikoosid

  Aprikoosiistandused hektarites |
| MORC 034 | – | – | Aprikoosid vanuseklassis < 5 aasta

  Aprikoosiistandused hektarites, vanuseklassis < 5 aasta |
| MORC 035 | – | – | Aprikoosid vanuseklassis 5–14 aastat

  Aprikoosiistandused hektarites, vanuseklassis 5–14 aastat |
| MORC 036 | – | – | Aprikoosid vanuseklassis >= 15 aasta

  Aprikoosiistandused hektarites, vanuseklassis >= 15 aasta |
| | Alamteema: aprikoosid: pindala puude istutustiheduse alusel |
| MORC 037 | – | – | Aprikoosid istutustihedusega < 600 puu hektaril

  Aprikoosiistandused hektarites, istutustihedusega < 600 puu hektaril |
| MORC 038 | – | – | Aprikoosid istutustihedusega 600–1 199 puud hektaril

  Aprikoosiistandused hektarites, istutustihedusega 600–1 199 puud hektaril |
| MORC 039 | – | – | Aprikoosid istutustihedusega >= 1 200 puud hektaril

  Aprikoosiistandused hektarites, istutustihedusega >= 1 200 puu hektaril |
| Teema: tsitrusviljad |
| | Alamteema: apelsinid: pindala istanduse vanuse alusel |
| MORC 040 | – | Nabaapelsinid

  Nabaapelsiniistandused hektarites |
| MORC 041 | – | – | Nabaapelsinid vanuseklassis < 5 aasta

  Nabaapelsiniistandused hektarites, vanuseklassis < 5 aasta |
| MORC 042 | – | – | Nabaapelsinid vanuseklassis 5–14 aastat

  Nabaapelsiniistandused hektarites, vanuseklassis 5–14 aastat |
| MORC 043 | – | – | Nabaapelsinid vanuseklassis 15–24 aastat

  Nabaapelsiniistandused hektarites, vanuseklassis 15–24 aastat |
| MORC 044 | – | – | Nabaapelsinid vanuseklassis >= 25 aasta

  Nabaapelsiniistandused hektarites, vanuseklassis >= 25 aasta |
| MORC 045 | – | Harilikud apelsinid

  Harilike apelsinide istandused hektarites |
| MORC 046 | – | – | Harilikud apelsinid vanuseklassis < 5 aasta

  Harilike apelsinide istandused hektarites, vanuseklassis < 5 aasta |
| MORC 047 | – | – | Harilikud apelsinid vanuseklassis 5–14 aastat

  Harilike apelsinide istandused hektarites, vanuseklassis 5–14 aastat |
| MORC 048 | – | – | Harilikud apelsinid vanuseklassis 15–24 aastat

  Harilike apelsinide istandused hektarites, vanuseklassis 15–24 aastat |
| MORC 049 | – | – | Harilikud apelsinid vanuseklassis < 25 aasta

  Harilike apelsinide istandused hektarites, vanuseklassis >= 25 aasta |
| MORC 050 | – | Veriapelsinid

  Veriapelsiniistandused hektarites |
| MORC 051 | – | – | Veriapelsinid vanuseklassis < 5 aasta

  Veriapelsiniistandused hektarites, vanuseklassis < 5 aasta |
| MORC 052 | – | – | Veriapelsinid vanuseklassis 5–14 aastat

  Veriapelsiniistandused hektarites, vanuseklassis 5–14 aastat |
| MORC 053 | – | – | Veriapelsinid vanuseklassis 15–24 aastat

  Veriapelsiniistandused hektarites, vanuseklassis 15–24 aastat |
| MORC 054 | – | – | Veriapelsinid vanuseklassis >= 25 aasta

  Veriapelsiniistandused hektarites, vanuseklassis >= 25 aasta |
| MORC 055 | – | Muud mujal nimetamata apelsinid

  Muude mujal nimetamata apelsinide istandused hektarites |
| MORC 056 | – | – | Muud apelsinid vanuseklassis < 5 aasta

  Muude mujal nimetamata apelsinide istandused hektarites, vanuseklassis < 5 aasta |
| MORC 057 | – | – | Muud apelsinid vanuseklassis 5–14 aastat

  Muude mujal nimetamata apelsinide istandused hektarites, vanuseklassis 5–14 aastat |
| MORC 058 | – | – | Muud apelsinid vanuseklassis 15–24 aastat

  Muude mujal nimetamata apelsinide istandused hektarites, vanuseklassis 15–24 aastat |
| MORC 059 | – | – | Muud apelsinid vanuseklassis >= 25 aasta

  Muude mujal nimetamata apelsinide istandused hektarites, vanuseklassis >= 25 aasta |
| | Alamteema: apelsinid: pindala puude istutustiheduse alusel |
| | | Nabaapelsinid |
| MORC 060 | – | – | Nabaapelsinid istutustihedusega < 250 puu hektaril

  Nabaapelsiniistandused hektarites, istutustihedusega < 250 puu hektaril |
| MORC 061 | – | – | Nabaapelsinid istutustihedusega 250–499 puud hektaril

  Nabaapelsiniistandused hektarites, istutustihedusega 250–499 puud hektaril |
| MORC 062 | – | – | Nabaapelsinid istutustihedusega 500–749 puud hektaril

  Nabaapelsiniistandused hektarites, istutustihedusega 500–749 puud hektaril |
| MORC 063 | – | – | Nabaapelsinid istutustihedusega >= 750 puu hektaril

  Nabaapelsiniistandused hektarites, istutustihedusega >= 750 puu hektaril |
| | | Harilikud apelsinid |
| MORC 064 | – | – | Harilikud apelsinid istutustihedusega < 250 puu hektaril

  Harilike apelsinide istandused hektarites, istutustihedusega < 250 puu hektaril |
| MORC 065 | – | – | Harilikud apelsinid istutustihedusega 250–499 puud hektaril

  Harilike apelsinide istandused hektarites, istutustihedusega 250–499 puud hektaril |
| MORC 066 | – | – | Harilikud apelsinid istutustihedusega 500–749 puud hektaril

  Harilike apelsinide istandused hektarites, istutustihedusega 500–749 puud hektaril |
| MORC 067 | – | – | Harilikud apelsinid istutustihedusega < 750 puu hektaril

  Harilike apelsinide istandused hektarites, istutustihedusega >= 750 puu hektaril |
| | | Veriapelsinid |
| MORC 068 | – | – | Veriapelsinid istutustihedusega < 250 puu hektaril

  Veriapelsiniistandused hektarites, istutustihedusega < 250 puu hektaril |
| MORC 069 | – | – | Veriapelsinid istutustihedusega 250–499 puud hektaril

  Veriapelsiniistandused hektarites, istutustihedusega 250–499 puud hektaril |
| MORC 070 | – | – | Veriapelsinid istutustihedusega 500–749 puud hektaril

  Veriapelsiniistandused hektarites, istutustihedusega 500–749 puud hektaril |
| MORC 071 | – | – | Veriapelsinid istutustihedusega >= 750 puu hektaril

  Veriapelsiniistandused hektarites, istutustihedusega >= 750 puu hektaril |
| | | Muud mujal nimetamata apelsinid |
| MORC 072 | – | – | Muud apelsinid istutustihedusega < 250 puu hektaril

  Muude apelsinide istandused hektarites, istutustihedusega < 250 puu hektaril |
| MORC 073 | – | – | Muud apelsinid istutustihedusega 250–499 puud hektaril

  Muude apelsinide istandused hektarites, istutustihedusega 250–499 puud hektaril |
| MORC 074 | – | – | Muud apelsinid istutustihedusega 500–749 puud hektaril

  Muude apelsinide istandused hektarites, istutustihedusega 500–749 puud hektaril |
| MORC 075 | – | – | Muud apelsinid istutustihedusega >= 750 puu hektaril

  Muude apelsinide istandused hektarites, istutustihedusega >= 750 puu hektaril |
| | Alamteema: väikeseviljalised tsitrused: pindala istanduse vanuse alusel |
| MORC 076 | – | Satsumad

  Satsumaistandused hektarites |
| MORC 077 | – | – | Satsumad vanuseklassis < 5 aasta

  Satsumaistandused hektarites, vanuseklassis < 5 aasta |
| MORC 078 | – | – | Satsumad vanuseklassis 5–14 aastat

  Satsumaistandused hektarites, vanuseklassis 5–14 aastat |
| MORC 079 | – | – | Satsumad vanuseklassis 15–24 aastat

  Satsumaistandused hektarites, vanuseklassis 15–24 aastat |
| MORC 080 | – | – | Satsumad vanuseklassis >= 25 aasta

  Satsumaistandused hektarites, vanuseklassis >= 25 aasta |
| MORC 081 | – | Klementiinid

  Klementiiniistandused hektarites |
| MORC 082 | – | – | Klementiinid vanuseklassis < 5 aasta

  Klementiiniistandused hektarites, vanuseklassis < 5 aasta |
| MORC 083 | – | – | Klementiinid vanuseklassis 5–14 aastat

  Klementiiniistandused hektarites, vanuseklassis 5–14 aastat |
| MORC 084 | – | – | Klementiinid vanuseklassis 15–24 aastat

  Klementiiniistandused hektarites, vanuseklassis 15–24 aastat |
| MORC 085 | – | – | Klementiinid vanuseklassis >= 25 aasta

  Klementiiniistandused hektarites, vanuseklassis < 25 aasta |
| MORC 086 | – | Muud mujal nimetamata väikeseviljalised tsitrused (sh hübriidid)

  Muude mujal nimetamata väikeseviljaliste tsitruste (sh hübriidid) istandused hektarites |
| MORC 087 | – | – | Muud väikeseviljalised tsitrused (sh hübriidid) vanuseklassis < 5 aasta

  Muude mujal nimetamata väikeseviljaliste tsitruste (sh hübriidid) istandused, vanuseklassis < 5 aasta |
| MORC 088 | – | – | Muud väikeseviljalised tsitrused (sh hübriidid) vanuseklassis 5–14 aastat

  Muude mujal nimetamata väikeseviljaliste tsitruste (sh hübriidid) istandused, vanuseklassis 5–14 aastat |
| MORC 089 | – | – | Muud väikeseviljalised tsitrused (sh hübriidid) vanuseklassis 15–24 aastat

  Muude mujal nimetamata väikeseviljaliste tsitruste (sh hübriidid) istandused, vanuseklassis 15–24 aastat |
| MORC 090 | – | – | Muud väikeseviljalised tsitrused (sh hübriidid) vanuseklassis >= 25 aasta

  Muude mujal nimetamata väikeseviljaliste tsitruste (sh hübriidid) istandused, vanuseklassis >= 25 aasta |
| | Alamteema: väikeseviljalised tsitrused: pindala puude istutustiheduse alusel |
| | | Satsumad |
| MORC 091 | – | – | Satsumad istutustihedusega < 250 puu hektaril

  Satsumaistandused hektarites, istutustihedusega < 250 puu hektaril |
| MORC 092 | – | – | Satsumad istutustihedusega 250–499 puud hektaril

  Satsumaistandused hektarites, istutustihedusega 250–499 puud hektaril |
| MORC 093 | – | – | Satsumad istutustihedusega 500–749 puud hektaril

  Satsumaistandused hektarites, istutustihedusega 500–749 puud hektaril |
| MORC 094 | – | – | Satsumad istutustihedusega >= 750 puu hektaril

  Satsumaistandused hektarites, istutustihedusega >= 750 puu hektaril |
| | | Klementiinid |
| MORC 095 | – | – | Klementiinid istutustihedusega < 250 puu hektaril

  Klementiiniistandused hektarites, istutustihedusega < 250 puu hektaril |
| MORC 096 | – | – | Klementiinid istutustihedusega 250–499 puud hektaril

  Klementiiniistandused hektarites, istutustihedusega 250–499 puud hektaril |
| MORC 097 | – | – | Klementiinid istutustihedusega 500–749 puud hektaril

  Klementiiniistandused hektarites, istutustihedusega 500–749 puud hektaril |
| MORC 098 | – | – | Klementiinid istutustihedusega >= 750 puu hektaril

  Klementiiniistandused hektarites, istutustihedusega >= 750 puu hektaril |
| | | Muud mujal nimetamata väikeseviljalised tsitrused (sh hübriidid) |
| MORC 099 | – | – | Muud väikeseviljalised tsitrused (sh hübriidid) istutustihedusega < 250 puu hektaril

  Muude mujal nimetamata väikeseviljaliste tsitruste (sh hübriidid) istandused, istutustihedusega < 250 puu hektaril |
| MORC 100 | – | – | Muud väikeseviljalised tsitrused (sh hübriidid) istutustihedusega 250–499 puud hektaril

  Muude mujal nimetamata väikeseviljaliste tsitruste (sh hübriidid) istandused, istutustihedusega 250–499 puud hektaril |
| MORC 101 | – | – | Muud väikeseviljalised tsitrused (sh hübriidid) istutustihedusega 500–749 puud hektaril

  Muude mujal nimetamata väikeseviljaliste tsitruste (sh hübriidid) istandused, istutustihedusega 500–749 puud hektaril |
| MORC 102 | – | – | Muud väikeseviljalised tsitrused (sh hübriidid) istutustihedusega >= 750 puu hektaril

  Muude mujal nimetamata väikeseviljaliste tsitruste (sh hübriidid) istandused, istutustihedusega >= 750 puu hektaril |
| | Alamteema: sidrunid: pindala istanduse vanuse alusel |
| MORC 103 | – | Sidrunid

  Kollaste sidrunite ja hapude laimide istandused hektarites |
| MORC 104 | – | – | Sidrunid vanuseklassis < 5 aasta

  Sidruniistandused hektarites, vanuseklassis < 5 aasta |
| MORC 105 | – | – | Sidrunid vanuseklassis 5–14 aastat

  Sidruniistandused hektarites, vanuseklassis 5–14 aastat |
| MORC 106 | – | – | Sidrunid vanuseklassis 15–24 aastat

  Sidruniistandused hektarites, vanuseklassis 15–24 aastat |
| MORC 107 | – | – | Sidrunid vanuseklassis >= 25 aasta

  Sidruniistandused hektarites, vanuseklassis >= 25 aasta |
| | Alamteema: sidrunid: pindala puude istutustiheduse alusel |
| MORC 108 | – | – | Sidrunid istutustihedusega < 250 puu hektaril

  Sidruniistandused hektarites, istutustihedusega < 250 puu hektaril |
| MORC 109 | – | – | Sidrunid istutustihedusega 250–499 puud hektaril

  Sidruniistandused hektarites, istutustihedusega 250–499 puud hektaril |
| MORC 110 | – | – | Sidrunid istutustihedusega 500–749 puud hektaril

  Sidruniistandused hektarites, istutustihedusega 500–749 puud hektaril |
| MORC 111 | – | – | Sidrunid istutustihedusega >= 750 puu hektaril

  Sidruniistandused hektarites, istutustihedusega >= 750 puu hektaril |
| Teema: oliivid |
| | Alamteema: oliivid: pindala istanduse vanuse alusel |
| MORC 112 | – | Lauaoliivid

  Lauaoliivide istandused hektarites |
| MORC 113 | – | – | Lauaoliivid vanuseklassis < 5 aasta

  Lauaoliivide istandused hektarites, vanuseklassis < 5 aasta |
| MORC 114 | – | – | Lauaoliivid vanuseklassis 5–11 aastat

  Lauaoliivide istandused hektarites, vanuseklassis 5–11 aastat |
| MORC 115 | – | – | Lauaoliivid vanuseklassis 12–49 aastat

  Lauaoliivide istandused hektarites, vanuseklassis 12–49 aastat |
| MORC 116 | – | – | Lauaoliivid vanuseklassis >= 50 aasta

  Lauaoliivide istandused hektarites, vanuseklassis >= 50 aasta |
| MORC 117 | – | Õlioliivid

  Õlioliivide istandused hektarites |
| MORC 118 | – | – | Õlioliivid vanuseklassis < 5 aasta

  Õlioliivide istandused hektarites, vanuseklassis < 5 aasta |
| MORC 119 | – | – | Õlioliivid vanuseklassis 5–11 aastat

  Õlioliivide istandused hektarites, vanuseklassis 5–11 aastat |
| MORC 120 | – | – | Õlioliivid vanuseklassis 12–49 aastat

  Õlioliivide istandused hektarites, vanuseklassis 12–49 aastat |
| MORC 121 | – | – | Õlioliivid vanuseklassis >= 50 aasta

  Õlioliivide istandused hektarites, istandused, vanuseklassis >= 50 aasta |
| | Alamteema: oliivid: pindala puude istutustiheduse alusel |
| | | Lauaoliivid |
| MORC 122 | – | – | Lauaoliivid istutustihedusega < 140 puu hektaril

  Lauaoliivide istandused hektarites, istutustihedusega < 140 puu hektaril |
| MORC 123 | – | – | Lauaoliivid istutustihedusega 140–399 puud hektaril

  Lauaoliivide istandused hektarites, istutustihedusega 140–399 puud hektaril |
| MORC 124 | – | – | Lauaoliivid istutustihedusega >= 400 puu hektaril

  Lauaoliivide istandused hektarites, istutustihedusega >= 400 puu hektaril |
| | | Õlioliivid |
| MORC 125 | – | – | Õlioliivid istutustihedusega < 140 puu hektaril

  Õlioliivide istandused hektarites, istutustihedusega < 140 puu hektaril |
| MORC 126 | – | – | Õlioliivid istutustihedusega 140–399 puud hektaril

  Õlioliivide istandused hektarites, istutustihedusega 140–399 puud hektaril |
| MORC 127 | – | – | Õlioliivid istutustihedusega 400–699 puud hektaril

  Õlioliivide istandused hektarites, istutustihedusega 400–699 puud hektaril |
| MORC 128 | – | – | Õlioliivid istutustihedusega 700–1 499 puud hektaril

  Õlioliivide istandused hektarites, istutustihedusega 700–1 499 puud hektaril |
| MORC 129 | – | – | Õlioliivid istutustihedusega >= 1 500 puu hektaril

  Õlioliivide istandused hektarites, istutustihedusega >= 1 500 puu hektaril |
| Teema: laua- ja rosinaviinamarjad |
| | Alamteema: lauaviinamarjad: pindala istanduse vanuse alusel |
| MORC 130 | – | Lauaviinamarjad

  Lauaviinamarjaistandused hektarites |
| MORC 131 | – | – | Lauaviinamarjad vanuseklassis < 3 aasta

  Lauaviinamarjaistandused hektarites, vanuseklassis < 3 aasta |
| MORC 132 | – | – | Lauaviinamarjad vanuseklassis 3–9 aastat

  Lauaviinamarjaistandused hektarites, vanuseklassis 3–9 aastat |
| MORC 133 | – | – | Lauaviinamarjad vanuseklassis 10–19 aastat

  Lauaviinamarjaistandused hektarites, vanuseklassis 10–19 aastat |
| MORC 134 | – | – | Lauaviinamarjad vanuseklassis 20–49 aastat

  Lauaviinamarjaistandused hektarites, vanuseklassis 20–49 aastat |
| MORC 135 | – | – | Lauaviinamarjad vanuseklassis >= 50 aasta

  Lauaviinamarjaistandused hektarites, vanuseklassis >= 50 aasta |
| | Alamteema: lauaviinamarjad: pindala viinapuude istutustiheduse alusel |
| MORC 136 | – | – | Lauaviinamarjad istutustihedusega < 1 000 taime hektaril

  Lauaviinamarjaistandused hektarites, istutustihedusega < 1 000 taime hektaril |
| MORC 137 | – | – | Lauaviinamarjad istutustihedusega 1 000 –1 499 taime hektaril

  Lauaviinamarjaistandused hektarites, istutustihedusega 1 000 –1 499 taime hektaril |
| MORC 138 | – | – | Lauaviinamarjad istutustihedusega >= 1 500 taime hektaril

  Lauaviinamarjaistandused hektarites, istutustihedusega >= 1 500 taime hektaril |
| | Alamteema: rosinaviinamarjad: pindala istanduse vanuse alusel |
| MORC 139 | – | Rosinaviinamarjad

  Rosinaviinamarjaistandused hektarites |
| MORC 140 | – | – | Rosinaviinamarjad vanuseklassis < 3 aasta

  Rosinaviinamarjaistandused hektarites, vanuseklassis < 3 aasta |
| MORC 141 | – | – | Rosinaviinamarjad vanuseklassis 3–9 aastat

  Rosinaviinamarjaistandused hektarites, vanuseklassis 3–9 aastat |
| MORC 142 | – | – | Rosinaviinamarjad vanuseklassis 10–19 aastat

  Rosinaviinamarjaistandused hektarites, vanuseklassis 10–19 aastat |
| MORC 143 | – | – | Rosinaviinamarjad vanuseklassis 20–49 aastat

  Rosinaviinamarjaistandused hektarites, vanuseklassis 20–49 aastat |
| MORC 144 | – | – | Rosinaviinamarjad vanuseklassis >= 50 aasta

  Rosinaviinamarjaistandused hektarites, vanuseklassis >= 50 aasta |
| | Alamteema: rosinaviinamarjad: pindala viinapuude istutustiheduse alusel |
| MORC 145 | – | – | Rosinaviinamarjad istutustihedusega < 1 000 taime hektaril

  Rosinaviinamarjaistandused hektarites, istutustihedusega < 1 000 taime hektaril |
| MORC 146 | – | – | Rosinaviinamarjad istutustihedusega 1 000 –1 499 taime hektaril

  Rosinaviinamarjaistandused istutustihedusega 1 000 –1 499 taime hektaril |
| MORC 147 | – | – | Rosinaviinamarjad istutustihedusega >= 1 500 taime hektaril

  Rosinaviinamarjaistandused hektarites, istutustihedusega >= 1 500 taime hektaril |

VILJAPUUAEDADE MUUTUJATE KIRJELDUS

Maa muutujate puhul esitatakse maa kasutusviisi andmed vaatlusaasta kohta. Samalt maatükilt koristatavate järjestikuste põllukultuuride puhul osutab maakasutusviis põllukultuurile, mis on koristatud vaatlusaastal, olenemata sellest, millal asjaomane põllukultuur on külvatud.

Mooduli „Viljapuuaiad“ andmeid asjaomase põllumajanduskultuuri kohta peavad koguma liikmesriigid, kus mõnda määruse (EL) 2018/1091 IV lisa mooduli „Viljapuuaiad“ alamteemade all nimetatud põllumajanduskultuuri toodetakse ainult või peamiselt turu jaoks vähemalt 1 000 hektaril.

Teema: õunviljad

Alamteema: õunad: pindala istanduse vanuse alusel

MORC 001

–

Õunad

Õunaistandused hektarites

MORC 002

–

–

Õunad vanuseklassis < 5 aasta

Õunaistandused hektarites, vanuseklassis < 5 aasta

MORC 003

–

–

Õunad vanuseklassis 5–14 aastat

Õunaistandused hektarites, vanuseklassis 5–14 aastat

MORC 004

–

–

Õunad vanuseklassis 15–24 aastat

Õunaistandused hektarites, vanuseklassis 15–24 aastat

MORC 005

–

–

Õunad vanuseklassis >= 25 aasta

Õunaistandused hektarites, vanuseklassis >= 25 aasta

Alamteema: õunad: pindala puude istutustiheduse alusel

MORC 006

–

–

Õunad istutustihedusega < 400 puu hektaril

Õunaistandused hektarites, istutustihedusega < 400 puu hektaril

MORC 007

–

–

Õunad istutustihedusega 400–1 599 puud hektaril

Õunaistandused hektarites, istutustihedusega 400–1 599 puud hektaril

MORC 008

–

–

Õunad istutustihedusega 1 600 –3 199 puud hektaril

Õunaistandused hektarites, istutustihedusega 1 600 –3 199 puud hektaril

MORC 009

–

–

Õunad istutustihedusega >= 3 200 puud hektaril

Õunaistandused hektarites, istutustihedusega >= 3 200 puu hektaril

Alamteema: pirnid: pindala istanduse vanuse alusel

MORC 010

–

Pirnid

Pirniistandused hektarites

MORC 011

–

–

Pirnid vanuseklassis < 5 aasta

Pirniistandused hektarites, vanuseklassis < 5 aasta

MORC 012

–

–

Pirnid vanuseklassis 5–14 aastat

Pirniistandused hektarites, vanuseklassis 5–14 aastat

MORC 013

–

–

Pirnid vanuseklassis 15–24 aastat

Pirniistandused hektarites, vanuseklassis 15–24 aastat

MORC 014

–

–

Pirnid vanuseklassis >= 25 aasta

Pirniistandused hektarites, vanuseklassis >= 25 aasta

Alamteema: pirnid: pindala puude istutustiheduse alusel

MORC 015

–

–

Pirnid istutustihedusega < 400 puu hektaril

Pirniistandused hektarites, istutustihedusega < 400 puu hektaril

MORC 016

–

–

Pirnid istutustihedusega 400–1 599 puud hektaril

Pirniistandused hektarites, istutustihedusega 400–1 599 puud hektaril

MORC 017

–

–

Pirnid istutustihedusega 1 600 –3 199 puud hektaril

Pirniistandused hektarites, istutustihedusega 1 600 –3 199 puud hektaril

MORC 018

–

–

Pirnid istutustihedusega >= 3 200 puud hektaril

Pirniistandused hektarites, istutustihedusega >= 3 200 puu hektaril

Teema: luuviljad

Alamteema: virsikud: pindala istanduse vanuse alusel

MORC 019

–

Virsikud

Virsikuistandused hektarites

MORC 020

–

–

Virsikud vanuseklassis < 5 aasta

Virsikuistandused hektarites, vanuseklassis < 5 aasta

MORC 021

–

–

Virsikud vanuseklassis 5–14 aastat

Virsikuistandused hektarites, vanuseklassis 5–14 aastat

MORC 022

–

–

Virsikud vanuseklassis >= 15 aasta

Virsikuistandused hektarites, vanuseklassis >= 15 aasta

Alamteema: virsikud: pindala puude istutustiheduse alusel

MORC 023

–

–

Virsikud istutustihedusega < 600 puu hektaril

Virsikuistandused hektarites, istutustihedusega < 600 puu hektaril

MORC 024

–

–

Virsikud istutustihedusega 600–1 199 puud hektaril

Virsikuistandused hektarites, istutustihedusega 600–1 199 puud hektaril

MORC 025

–

–

Virsikud istutustihedusega >= 1 200 puud hektaril

Virsikuistandused hektarites, istutustihedusega >= 1 200 puu hektaril

Alamteema: nektariinid: pindala istanduse vanuse alusel

MORC 026

–

Nektariinid

Nektariiniistandused hektarites

MORC 027

–

–

Nektariinid vanuseklassis < 5 aasta

Nektariiniistandused hektarites, vanuseklassis < 5 aasta

MORC 028

–

–

Nektariinid vanuseklassis 5–14 aastat

Nektariiniistandused hektarites, vanuseklassis 5–14 aastat

MORC 029

–

–

Nektariinid vanuseklassis >= 15 aasta

Nektariiniistandused hektarites, vanuseklassis >= 15 aasta

Alamteema: nektariinid: pindala puude istutustiheduse alusel

MORC 030

–

–

Nektariinid istutustihedusega < 600 puu hektaril

Nektariiniistandused hektarites, istutustihedusega < 600 puu hektaril

MORC 031

–

–

Nektariinid istutustihedusega 600–1 199 puud hektaril

Nektariiniistandused hektarites, istutustihedusega 600–1 199 puud hektaril

MORC 032

–

–

Nektariinid istutustihedusega >= 1 200 puud hektaril

Nektariiniistandused hektarites, istutustihedusega >= 1 200 puu hektaril

Alamteema: aprikoosid: pindala istanduse vanuse alusel

MORC 033

–

Aprikoosid

Aprikoosiistandused hektarites

MORC 034

–

–

Aprikoosid vanuseklassis < 5 aasta

Aprikoosiistandused hektarites, vanuseklassis < 5 aasta

MORC 035

–

–

Aprikoosid vanuseklassis 5–14 aastat

Aprikoosiistandused hektarites, vanuseklassis 5–14 aastat

MORC 036

–

–

Aprikoosid vanuseklassis >= 15 aasta

Aprikoosiistandused hektarites, vanuseklassis >= 15 aasta

Alamteema: aprikoosid: pindala puude istutustiheduse alusel

MORC 037

–

–

Aprikoosid istutustihedusega < 600 puu hektaril

Aprikoosiistandused hektarites, istutustihedusega < 600 puu hektaril

MORC 038

–

–

Aprikoosid istutustihedusega 600–1 199 puud hektaril

Aprikoosiistandused hektarites, istutustihedusega 600–1 199 puud hektaril

MORC 039

–

–

Aprikoosid istutustihedusega >= 1 200 puud hektaril

Aprikoosiistandused hektarites, istutustihedusega >= 1 200 puu hektaril

Teema: tsitrusviljad

Alamteema: apelsinid: pindala istanduse vanuse alusel

MORC 040

–

Nabaapelsinid

Nabaapelsiniistandused hektarites

MORC 041

–

–

Nabaapelsinid vanuseklassis < 5 aasta

Nabaapelsiniistandused hektarites, vanuseklassis < 5 aasta

MORC 042

–

–

Nabaapelsinid vanuseklassis 5–14 aastat

Nabaapelsiniistandused hektarites, vanuseklassis 5–14 aastat

MORC 043

–

–

Nabaapelsinid vanuseklassis 15–24 aastat

Nabaapelsiniistandused hektarites, vanuseklassis 15–24 aastat

MORC 044

–

–

Nabaapelsinid vanuseklassis >= 25 aasta

Nabaapelsiniistandused hektarites, vanuseklassis >= 25 aasta

MORC 045

–

Harilikud apelsinid

Harilike apelsinide istandused hektarites

MORC 046

–

–

Harilikud apelsinid vanuseklassis < 5 aasta

Harilike apelsinide istandused hektarites, vanuseklassis < 5 aasta

MORC 047

–

–

Harilikud apelsinid vanuseklassis 5–14 aastat

Harilike apelsinide istandused hektarites, vanuseklassis 5–14 aastat

MORC 048

–

–

Harilikud apelsinid vanuseklassis 15–24 aastat

Harilike apelsinide istandused hektarites, vanuseklassis 15–24 aastat

MORC 049

–

–

Harilikud apelsinid vanuseklassis < 25 aasta

Harilike apelsinide istandused hektarites, vanuseklassis >= 25 aasta

MORC 050

–

Veriapelsinid

Veriapelsiniistandused hektarites

MORC 051

–

–

Veriapelsinid vanuseklassis < 5 aasta

Veriapelsiniistandused hektarites, vanuseklassis < 5 aasta

MORC 052

–

–

Veriapelsinid vanuseklassis 5–14 aastat

Veriapelsiniistandused hektarites, vanuseklassis 5–14 aastat

MORC 053

–

–

Veriapelsinid vanuseklassis 15–24 aastat

Veriapelsiniistandused hektarites, vanuseklassis 15–24 aastat

MORC 054

–

–

Veriapelsinid vanuseklassis >= 25 aasta

Veriapelsiniistandused hektarites, vanuseklassis >= 25 aasta

MORC 055

–

Muud mujal nimetamata apelsinid

Muude mujal nimetamata apelsinide istandused hektarites

MORC 056

–

–

Muud apelsinid vanuseklassis < 5 aasta

Muude mujal nimetamata apelsinide istandused hektarites, vanuseklassis < 5 aasta

MORC 057

–

–

Muud apelsinid vanuseklassis 5–14 aastat

Muude mujal nimetamata apelsinide istandused hektarites, vanuseklassis 5–14 aastat

MORC 058

–

–

Muud apelsinid vanuseklassis 15–24 aastat

Muude mujal nimetamata apelsinide istandused hektarites, vanuseklassis 15–24 aastat

MORC 059

–

–

Muud apelsinid vanuseklassis >= 25 aasta

Muude mujal nimetamata apelsinide istandused hektarites, vanuseklassis >= 25 aasta

Alamteema: apelsinid: pindala puude istutustiheduse alusel

Nabaapelsinid

MORC 060

–

–

Nabaapelsinid istutustihedusega < 250 puu hektaril

Nabaapelsiniistandused hektarites, istutustihedusega < 250 puu hektaril

MORC 061

–

–

Nabaapelsinid istutustihedusega 250–499 puud hektaril

Nabaapelsiniistandused hektarites, istutustihedusega 250–499 puud hektaril

MORC 062

–

–

Nabaapelsinid istutustihedusega 500–749 puud hektaril

Nabaapelsiniistandused hektarites, istutustihedusega 500–749 puud hektaril

MORC 063

–

–

Nabaapelsinid istutustihedusega >= 750 puu hektaril

Nabaapelsiniistandused hektarites, istutustihedusega >= 750 puu hektaril

Harilikud apelsinid

MORC 064

–

–

Harilikud apelsinid istutustihedusega < 250 puu hektaril

Harilike apelsinide istandused hektarites, istutustihedusega < 250 puu hektaril

MORC 065

–

–

Harilikud apelsinid istutustihedusega 250–499 puud hektaril

Harilike apelsinide istandused hektarites, istutustihedusega 250–499 puud hektaril

MORC 066

–

–

Harilikud apelsinid istutustihedusega 500–749 puud hektaril

Harilike apelsinide istandused hektarites, istutustihedusega 500–749 puud hektaril

MORC 067

–

–

Harilikud apelsinid istutustihedusega < 750 puu hektaril

Harilike apelsinide istandused hektarites, istutustihedusega >= 750 puu hektaril

Veriapelsinid

MORC 068

–

–

Veriapelsinid istutustihedusega < 250 puu hektaril

Veriapelsiniistandused hektarites, istutustihedusega < 250 puu hektaril

MORC 069

–

–

Veriapelsinid istutustihedusega 250–499 puud hektaril

Veriapelsiniistandused hektarites, istutustihedusega 250–499 puud hektaril

MORC 070

–

–

Veriapelsinid istutustihedusega 500–749 puud hektaril

Veriapelsiniistandused hektarites, istutustihedusega 500–749 puud hektaril

MORC 071

–

–

Veriapelsinid istutustihedusega >= 750 puu hektaril

Veriapelsiniistandused hektarites, istutustihedusega >= 750 puu hektaril

Muud mujal nimetamata apelsinid

MORC 072

–

–

Muud apelsinid istutustihedusega < 250 puu hektaril

Muude apelsinide istandused hektarites, istutustihedusega < 250 puu hektaril

MORC 073

–

–

Muud apelsinid istutustihedusega 250–499 puud hektaril

Muude apelsinide istandused hektarites, istutustihedusega 250–499 puud hektaril

MORC 074

–

–

Muud apelsinid istutustihedusega 500–749 puud hektaril

Muude apelsinide istandused hektarites, istutustihedusega 500–749 puud hektaril

MORC 075

–

–

Muud apelsinid istutustihedusega >= 750 puu hektaril

Muude apelsinide istandused hektarites, istutustihedusega >= 750 puu hektaril

Alamteema: väikeseviljalised tsitrused: pindala istanduse vanuse alusel

MORC 076

–

Satsumad

Satsumaistandused hektarites

MORC 077

–

–

Satsumad vanuseklassis < 5 aasta

Satsumaistandused hektarites, vanuseklassis < 5 aasta

MORC 078

–

–

Satsumad vanuseklassis 5–14 aastat

Satsumaistandused hektarites, vanuseklassis 5–14 aastat

MORC 079

–

–

Satsumad vanuseklassis 15–24 aastat

Satsumaistandused hektarites, vanuseklassis 15–24 aastat

MORC 080

–

–

Satsumad vanuseklassis >= 25 aasta

Satsumaistandused hektarites, vanuseklassis >= 25 aasta

MORC 081

–

Klementiinid

Klementiiniistandused hektarites

MORC 082

–

–

Klementiinid vanuseklassis < 5 aasta

Klementiiniistandused hektarites, vanuseklassis < 5 aasta

MORC 083

–

–

Klementiinid vanuseklassis 5–14 aastat

Klementiiniistandused hektarites, vanuseklassis 5–14 aastat

MORC 084

–

–

Klementiinid vanuseklassis 15–24 aastat

Klementiiniistandused hektarites, vanuseklassis 15–24 aastat

MORC 085

–

–

Klementiinid vanuseklassis >= 25 aasta

Klementiiniistandused hektarites, vanuseklassis < 25 aasta

MORC 086

–

Muud mujal nimetamata väikeseviljalised tsitrused (sh hübriidid)

Muude mujal nimetamata väikeseviljaliste tsitruste (sh hübriidid) istandused hektarites

MORC 087

–

–

Muud väikeseviljalised tsitrused (sh hübriidid) vanuseklassis < 5 aasta

Muude mujal nimetamata väikeseviljaliste tsitruste (sh hübriidid) istandused, vanuseklassis < 5 aasta

MORC 088

–

–

Muud väikeseviljalised tsitrused (sh hübriidid) vanuseklassis 5–14 aastat

Muude mujal nimetamata väikeseviljaliste tsitruste (sh hübriidid) istandused, vanuseklassis 5–14 aastat

MORC 089

–

–

Muud väikeseviljalised tsitrused (sh hübriidid) vanuseklassis 15–24 aastat

Muude mujal nimetamata väikeseviljaliste tsitruste (sh hübriidid) istandused, vanuseklassis 15–24 aastat

MORC 090

–

–

Muud väikeseviljalised tsitrused (sh hübriidid) vanuseklassis >= 25 aasta

Muude mujal nimetamata väikeseviljaliste tsitruste (sh hübriidid) istandused, vanuseklassis >= 25 aasta

Alamteema: väikeseviljalised tsitrused: pindala puude istutustiheduse alusel

Satsumad

MORC 091

–

–

Satsumad istutustihedusega < 250 puu hektaril

Satsumaistandused hektarites, istutustihedusega < 250 puu hektaril

MORC 092

–

–

Satsumad istutustihedusega 250–499 puud hektaril

Satsumaistandused hektarites, istutustihedusega 250–499 puud hektaril

MORC 093

–

–

Satsumad istutustihedusega 500–749 puud hektaril

Satsumaistandused hektarites, istutustihedusega 500–749 puud hektaril

MORC 094

–

–

Satsumad istutustihedusega >= 750 puu hektaril

Satsumaistandused hektarites, istutustihedusega >= 750 puu hektaril

Klementiinid

MORC 095

–

–

Klementiinid istutustihedusega < 250 puu hektaril

Klementiiniistandused hektarites, istutustihedusega < 250 puu hektaril

MORC 096

–

–

Klementiinid istutustihedusega 250–499 puud hektaril

Klementiiniistandused hektarites, istutustihedusega 250–499 puud hektaril

MORC 097

–

–

Klementiinid istutustihedusega 500–749 puud hektaril

Klementiiniistandused hektarites, istutustihedusega 500–749 puud hektaril

MORC 098

–

–

Klementiinid istutustihedusega >= 750 puu hektaril

Klementiiniistandused hektarites, istutustihedusega >= 750 puu hektaril

Muud mujal nimetamata väikeseviljalised tsitrused (sh hübriidid)

MORC 099

–

–

Muud väikeseviljalised tsitrused (sh hübriidid) istutustihedusega < 250 puu hektaril

Muude mujal nimetamata väikeseviljaliste tsitruste (sh hübriidid) istandused, istutustihedusega < 250 puu hektaril

MORC 100

–

–

Muud väikeseviljalised tsitrused (sh hübriidid) istutustihedusega 250–499 puud hektaril

Muude mujal nimetamata väikeseviljaliste tsitruste (sh hübriidid) istandused, istutustihedusega 250–499 puud hektaril

MORC 101

–

–

Muud väikeseviljalised tsitrused (sh hübriidid) istutustihedusega 500–749 puud hektaril

Muude mujal nimetamata väikeseviljaliste tsitruste (sh hübriidid) istandused, istutustihedusega 500–749 puud hektaril

MORC 102

–

–

Muud väikeseviljalised tsitrused (sh hübriidid) istutustihedusega >= 750 puu hektaril

Muude mujal nimetamata väikeseviljaliste tsitruste (sh hübriidid) istandused, istutustihedusega >= 750 puu hektaril

Alamteema: sidrunid: pindala istanduse vanuse alusel

MORC 103

–

Sidrunid

Kollaste sidrunite ja hapude laimide istandused hektarites

MORC 104

–

–

Sidrunid vanuseklassis < 5 aasta

Sidruniistandused hektarites, vanuseklassis < 5 aasta

MORC 105

–

–

Sidrunid vanuseklassis 5–14 aastat

Sidruniistandused hektarites, vanuseklassis 5–14 aastat

MORC 106

–

–

Sidrunid vanuseklassis 15–24 aastat

Sidruniistandused hektarites, vanuseklassis 15–24 aastat

MORC 107

–

–

Sidrunid vanuseklassis >= 25 aasta

Sidruniistandused hektarites, vanuseklassis >= 25 aasta

Alamteema: sidrunid: pindala puude istutustiheduse alusel

MORC 108

–

–

Sidrunid istutustihedusega < 250 puu hektaril

Sidruniistandused hektarites, istutustihedusega < 250 puu hektaril

MORC 109

–

–

Sidrunid istutustihedusega 250–499 puud hektaril

Sidruniistandused hektarites, istutustihedusega 250–499 puud hektaril

MORC 110

–

–

Sidrunid istutustihedusega 500–749 puud hektaril

Sidruniistandused hektarites, istutustihedusega 500–749 puud hektaril

MORC 111

–

–

Sidrunid istutustihedusega >= 750 puu hektaril

Sidruniistandused hektarites, istutustihedusega >= 750 puu hektaril

Teema: oliivid

Alamteema: oliivid: pindala istanduse vanuse alusel

MORC 112

–

Lauaoliivid

Lauaoliivide istandused hektarites

MORC 113

–

–

Lauaoliivid vanuseklassis < 5 aasta

Lauaoliivide istandused hektarites, vanuseklassis < 5 aasta

MORC 114

–

–

Lauaoliivid vanuseklassis 5–11 aastat

Lauaoliivide istandused hektarites, vanuseklassis 5–11 aastat

MORC 115

–

–

Lauaoliivid vanuseklassis 12–49 aastat

Lauaoliivide istandused hektarites, vanuseklassis 12–49 aastat

MORC 116

–

–

Lauaoliivid vanuseklassis >= 50 aasta

Lauaoliivide istandused hektarites, vanuseklassis >= 50 aasta

MORC 117

–

Õlioliivid

Õlioliivide istandused hektarites

MORC 118

–

–

Õlioliivid vanuseklassis < 5 aasta

Õlioliivide istandused hektarites, vanuseklassis < 5 aasta

MORC 119

–

–

Õlioliivid vanuseklassis 5–11 aastat

Õlioliivide istandused hektarites, vanuseklassis 5–11 aastat

MORC 120

–

–

Õlioliivid vanuseklassis 12–49 aastat

Õlioliivide istandused hektarites, vanuseklassis 12–49 aastat

MORC 121

–

–

Õlioliivid vanuseklassis >= 50 aasta

Õlioliivide istandused hektarites, istandused, vanuseklassis >= 50 aasta

Alamteema: oliivid: pindala puude istutustiheduse alusel

Lauaoliivid

MORC 122

–

–

Lauaoliivid istutustihedusega < 140 puu hektaril

Lauaoliivide istandused hektarites, istutustihedusega < 140 puu hektaril

MORC 123

–

–

Lauaoliivid istutustihedusega 140–399 puud hektaril

Lauaoliivide istandused hektarites, istutustihedusega 140–399 puud hektaril

MORC 124

–

–

Lauaoliivid istutustihedusega >= 400 puu hektaril

Lauaoliivide istandused hektarites, istutustihedusega >= 400 puu hektaril

Õlioliivid

MORC 125

–

–

Õlioliivid istutustihedusega < 140 puu hektaril

Õlioliivide istandused hektarites, istutustihedusega < 140 puu hektaril

MORC 126

–

–

Õlioliivid istutustihedusega 140–399 puud hektaril

Õlioliivide istandused hektarites, istutustihedusega 140–399 puud hektaril

MORC 127

–

–

Õlioliivid istutustihedusega 400–699 puud hektaril

Õlioliivide istandused hektarites, istutustihedusega 400–699 puud hektaril

MORC 128

–

–

Õlioliivid istutustihedusega 700–1 499 puud hektaril

Õlioliivide istandused hektarites, istutustihedusega 700–1 499 puud hektaril

MORC 129

–

–

Õlioliivid istutustihedusega >= 1 500 puu hektaril

Õlioliivide istandused hektarites, istutustihedusega >= 1 500 puu hektaril

Teema: laua- ja rosinaviinamarjad

Alamteema: lauaviinamarjad: pindala istanduse vanuse alusel

MORC 130

–

Lauaviinamarjad

Lauaviinamarjaistandused hektarites

MORC 131

–

–

Lauaviinamarjad vanuseklassis < 3 aasta

Lauaviinamarjaistandused hektarites, vanuseklassis < 3 aasta

MORC 132

–

–

Lauaviinamarjad vanuseklassis 3–9 aastat

Lauaviinamarjaistandused hektarites, vanuseklassis 3–9 aastat

MORC 133

–

–

Lauaviinamarjad vanuseklassis 10–19 aastat

Lauaviinamarjaistandused hektarites, vanuseklassis 10–19 aastat

MORC 134

–

–

Lauaviinamarjad vanuseklassis 20–49 aastat

Lauaviinamarjaistandused hektarites, vanuseklassis 20–49 aastat

MORC 135

–

–

Lauaviinamarjad vanuseklassis >= 50 aasta

Lauaviinamarjaistandused hektarites, vanuseklassis >= 50 aasta

Alamteema: lauaviinamarjad: pindala viinapuude istutustiheduse alusel

MORC 136

–

–

Lauaviinamarjad istutustihedusega < 1 000 taime hektaril

Lauaviinamarjaistandused hektarites, istutustihedusega < 1 000 taime hektaril

MORC 137

–

–

Lauaviinamarjad istutustihedusega 1 000 –1 499 taime hektaril

Lauaviinamarjaistandused hektarites, istutustihedusega 1 000 –1 499 taime hektaril

MORC 138

–

–

Lauaviinamarjad istutustihedusega >= 1 500 taime hektaril

Lauaviinamarjaistandused hektarites, istutustihedusega >= 1 500 taime hektaril

Alamteema: rosinaviinamarjad: pindala istanduse vanuse alusel

MORC 139

–

Rosinaviinamarjad

Rosinaviinamarjaistandused hektarites

MORC 140

–

–

Rosinaviinamarjad vanuseklassis < 3 aasta

Rosinaviinamarjaistandused hektarites, vanuseklassis < 3 aasta

MORC 141

–

–

Rosinaviinamarjad vanuseklassis 3–9 aastat

Rosinaviinamarjaistandused hektarites, vanuseklassis 3–9 aastat

MORC 142

–

–

Rosinaviinamarjad vanuseklassis 10–19 aastat

Rosinaviinamarjaistandused hektarites, vanuseklassis 10–19 aastat

MORC 143

–

–

Rosinaviinamarjad vanuseklassis 20–49 aastat

Rosinaviinamarjaistandused hektarites, vanuseklassis 20–49 aastat

MORC 144

–

–

Rosinaviinamarjad vanuseklassis >= 50 aasta

Rosinaviinamarjaistandused hektarites, vanuseklassis >= 50 aasta

Alamteema: rosinaviinamarjad: pindala viinapuude istutustiheduse alusel

MORC 145

–

–

Rosinaviinamarjad istutustihedusega < 1 000 taime hektaril

Rosinaviinamarjaistandused hektarites, istutustihedusega < 1 000 taime hektaril

MORC 146

–

–

Rosinaviinamarjad istutustihedusega 1 000 –1 499 taime hektaril

Rosinaviinamarjaistandused istutustihedusega 1 000 –1 499 taime hektaril

MORC 147

–

–

Rosinaviinamarjad istutustihedusega >= 1 500 taime hektaril

Rosinaviinamarjaistandused hektarites, istutustihedusega >= 1 500 taime hektaril

---

| 22.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 458/344 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 458/344

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/2287,

17. detsember 2021,

millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit töödeldava alumiiniumfooliumi impordi suhtes ning muudetakse rakendusmäärust (EL) 2021/2170, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit töödeldava alumiiniumfooliumi impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, (1) ning eriti selle artiklit 15 ja artikli 24 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Algatamine

Algatamine

| (1) | Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) algatas 4. detsembril 2020. aastal Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1037 (edaspidi „alusmäärus“) artikli 10 alusel subsiidiumivastase menetluse seoses Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina“, „HRV“ või „asjaomane riik“) pärit töödeldava alumiiniumfooliumi impordiga. Komisjon avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas (edaspidi „algatamisteade“) (2). |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) algatas 4. detsembril 2020. aastal Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1037 (edaspidi „alusmäärus“) artikli 10 alusel subsiidiumivastase menetluse seoses Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „Hiina“, „HRV“ või „asjaomane riik“) pärit töödeldava alumiiniumfooliumi impordiga. Komisjon avaldas algatamisteate Euroopa Liidu Teatajas (edaspidi „algatamisteade“) (2).

Euroopa Liidu Teatajas

2

| (2) | Komisjon algatas uurimise kaebuse alusel, mille esitasid 21. oktoobril 2020 kuus liidu tootjat (edaspidi „kaebuse esitajad“), kelle toodang moodustab rohkem kui 50 % liidu töödeldava alumiiniumfooliumi kogutoodangust. Kaebus sisaldas tõendeid subsideerimise ja sellest tuleneva kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena uurimise algatamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon algatas uurimise kaebuse alusel, mille esitasid 21. oktoobril 2020 kuus liidu tootjat (edaspidi „kaebuse esitajad“), kelle toodang moodustab rohkem kui 50 % liidu töödeldava alumiiniumfooliumi kogutoodangust. Kaebus sisaldas tõendeid subsideerimise ja sellest tuleneva kahju kohta, mida käsitati piisava põhjusena uurimise algatamiseks.

| (3) | Enne subsiidiumivastase menetluse algatamist teatas komisjon Hiina valitsusele, (3) et on saanud nõuetekohaselt dokumenteeritud kaebuse, ning kutsus Hiina valitsust konsultatsioonidele vastavalt alusmääruse artikli 10 lõikele 7. Konsultatsioonid toimusid 30. novembril 2020. Vastastikusele kokkuleppele siiski ei jõutud. |
| --- | --- |

(3)

Enne subsiidiumivastase menetluse algatamist teatas komisjon Hiina valitsusele, (3) et on saanud nõuetekohaselt dokumenteeritud kaebuse, ning kutsus Hiina valitsust konsultatsioonidele vastavalt alusmääruse artikli 10 lõikele 7. Konsultatsioonid toimusid 30. novembril 2020. Vastastikusele kokkuleppele siiski ei jõutud.

3

| (4) | 22. oktoobril 2020 algatas komisjon HRVst pärit sama toote suhtes eraldiseisva dumpinguvastase uurimise (edaspidi „eraldiseisev dumpinguvastane uurimine“) (4). Käesoleva subsiidiumivastase uurimise ja eraldiseisva dumpinguvastase uurimise käigus tehtud kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide analüüsid on mutatis mutandis ühesugused, kuna liidu tootmisharu määratlus, valimisse kuuluvad liidu tootjad, vaatlusalune periood ja uurimisperiood on mõlema uurimise puhul samad. |
| --- | --- |

(4)

22. oktoobril 2020 algatas komisjon HRVst pärit sama toote suhtes eraldiseisva dumpinguvastase uurimise (edaspidi „eraldiseisev dumpinguvastane uurimine“) (4). Käesoleva subsiidiumivastase uurimise ja eraldiseisva dumpinguvastase uurimise käigus tehtud kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide analüüsid on mutatis mutandis ühesugused, kuna liidu tootmisharu määratlus, valimisse kuuluvad liidu tootjad, vaatlusalune periood ja uurimisperiood on mõlema uurimise puhul samad.

4

mutatis mutandis

1.1.1.   Algatamist käsitlevad märkused

Algatamist käsitlevad märkused

| (5) | Hiina valitsus väitis enne ja pärast uurimise algatamist, et uurimist ei tohiks algatada, sest kaebus ei vasta WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 11 lõigetes 2 ja 3 ning alusmääruse artikli 10 lõikes 2 esitatud tõendamisnõuetele. Hiina valitsuse väitel puuduvad piisavad tõendid tasakaalustatavate subsiidiumide, kahju ja selle kohta, et subsideeritud impordi ja kahju vahel on põhjuslik seos. Hiina valitsus kordas oma uurimise algatamise järgselt esitatud väidetes, et mitme väidetava subsiidiumikava kohta esitatud kaebus ei sisaldanud tõendusstandardile vastamiseks piisavalt tõendeid ja et olenemata sellest, mis teave võib olla kaebuse esitajale mõistlikult kättesaadav, peab subsiidiumi, olulise kahju ning põhjusliku seose olemasolu ja olemuse kohta olema alati piisavalt tõendeid. Hiina valitsus kordas seda väidet ka pärast lõplike järelduste avalikustamist. |
| --- | --- |

(5)

Hiina valitsus väitis enne ja pärast uurimise algatamist, et uurimist ei tohiks algatada, sest kaebus ei vasta WTO subsiidiumide ja tasakaalustusmeetmete lepingu artikli 11 lõigetes 2 ja 3 ning alusmääruse artikli 10 lõikes 2 esitatud tõendamisnõuetele. Hiina valitsuse väitel puuduvad piisavad tõendid tasakaalustatavate subsiidiumide, kahju ja selle kohta, et subsideeritud impordi ja kahju vahel on põhjuslik seos. Hiina valitsus kordas oma uurimise algatamise järgselt esitatud väidetes, et mitme väidetava subsiidiumikava kohta esitatud kaebus ei sisaldanud tõendusstandardile vastamiseks piisavalt tõendeid ja et olenemata sellest, mis teave võib olla kaebuse esitajale mõistlikult kättesaadav, peab subsiidiumi, olulise kahju ning põhjusliku seose olemasolu ja olemuse kohta olema alati piisavalt tõendeid. Hiina valitsus kordas seda väidet ka pärast lõplike järelduste avalikustamist.

| (6) | Lisaks märkis Hiina valitsus oma algatamisjärgsetes väidetes ja pärast lõplike järelduste avalikustamist esitatud väidetes, et tõendite piisavust käsitlevas komisjoni märgukirjas ja subsiidiumivastastes küsimustikes mindi kaebuses esitatud väidetest kaugemale ning et komisjon oli lisanud kaebusele uurimise algatamise õigustamiseks täiendavaid tõendeid. Hiina valitsus väitis, et niisuguste asjaolude lisamisega laiendas komisjon uurimise ulatust. Täpsemalt väitis Hiina valitsus, et komisjon laiendas uurimise ulatust viidete lisamisega niisugustele dokumentidele nagu alumiiniumi käsitlev 2018. aasta aruanne, strateegia „Made in China 2025“, USA kaubandusministeeriumi 2018. aasta otsus alumiiniumtoodete kohta ning Hiina ekspordi- ja krediidikindlustuse korporatsiooni (edaspidi „Sinosure“) lisamisega uuritavate finantsasutuste nimekirja või Hiina pangandus- ja kindlustussektori regulatiivkomisjoni (edaspidi „CBIRC“) kohta teabe küsimisega. |
| --- | --- |

(6)

Lisaks märkis Hiina valitsus oma algatamisjärgsetes väidetes ja pärast lõplike järelduste avalikustamist esitatud väidetes, et tõendite piisavust käsitlevas komisjoni märgukirjas ja subsiidiumivastastes küsimustikes mindi kaebuses esitatud väidetest kaugemale ning et komisjon oli lisanud kaebusele uurimise algatamise õigustamiseks täiendavaid tõendeid. Hiina valitsus väitis, et niisuguste asjaolude lisamisega laiendas komisjon uurimise ulatust. Täpsemalt väitis Hiina valitsus, et komisjon laiendas uurimise ulatust viidete lisamisega niisugustele dokumentidele nagu alumiiniumi käsitlev 2018. aasta aruanne, strateegia „Made in China 2025“, USA kaubandusministeeriumi 2018. aasta otsus alumiiniumtoodete kohta ning Hiina ekspordi- ja krediidikindlustuse korporatsiooni (edaspidi „Sinosure“) lisamisega uuritavate finantsasutuste nimekirja või Hiina pangandus- ja kindlustussektori regulatiivkomisjoni (edaspidi „CBIRC“) kohta teabe küsimisega.

| (7) | Komisjon lükkas Hiina valitsuse väite tõendite piisavuse kohta tagasi. Tõepoolest, kaebuses esitatud tõendid hõlmasid teavet, mis oli kaebuse esitajale selles etapis mõistlikult kättesaadav. Nagu nähtub tõendusmaterjali piisavust käsitlevast märgukirjast, mis sisaldab komisjoni hinnangut kõigile komisjoni käsutuses olevatele tõenditele HRV kohta ja mille alusel komisjon uurimise algatas, oli uurimise algatamise etapis piisavalt tõendeid selle kohta, et väidetavad subsiidiumid olid olemasolu, suuruse ja laadi poolest tasakaalustatavad. Samuti sisaldas kaebus piisavalt tõendeid selle kohta, et subsideeritud import põhjustab kahju liidu tootmisharule. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon lükkas Hiina valitsuse väite tõendite piisavuse kohta tagasi. Tõepoolest, kaebuses esitatud tõendid hõlmasid teavet, mis oli kaebuse esitajale selles etapis mõistlikult kättesaadav. Nagu nähtub tõendusmaterjali piisavust käsitlevast märgukirjast, mis sisaldab komisjoni hinnangut kõigile komisjoni käsutuses olevatele tõenditele HRV kohta ja mille alusel komisjon uurimise algatas, oli uurimise algatamise etapis piisavalt tõendeid selle kohta, et väidetavad subsiidiumid olid olemasolu, suuruse ja laadi poolest tasakaalustatavad. Samuti sisaldas kaebus piisavalt tõendeid selle kohta, et subsideeritud import põhjustab kahju liidu tootmisharule.

| (8) | Komisjon lükkas tagasi ka väite uurimise kohaldamisala kohta. Tõendite piisavust käsitlev märgukiri sisaldab komisjonile kättesaadavate asjaolude, muu hulgas kaebuse esitaja poolt tõstatatud märkuste, uurimist. Kaebuses sisalduvate asjaolude analüüsimiseks ja nende kinnitamiseks kasutati tõepoolest teisi komisjonile teadaolevaid fakte vastavalt väljakujunenud tavale. Nagu algatamisteates märgitud, koostas komisjon alusmääruse artikli 10 lõigete 2 ja 3 kohaselt tõendusmaterjali piisavust käsitleva märgukirja, milles anti hinnang kõigile komisjoni käsutuses olevatele HRVd käsitlevatele tõenditele, mille põhjal komisjon algatas uurimise. Seega ei hõlma uurimine ainult kaebuses esitatud tõendeid ja süüdistusi, vaid seda saab täiendada muu komisjonile kättesaadava teabega. Lisaks võib komisjon uurimise ajal uurida kogu teavet, mis on väidetavate subsiidiumide puhul asjakohane ja ei piirdu kaebuses sisalduva teabega. See kehtib ka soodusrahastamist pakkuvatele finantsasutustele nagu Sinosure ja asjaomastele reguleerivatele asutustele nagu CBIRC. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon lükkas tagasi ka väite uurimise kohaldamisala kohta. Tõendite piisavust käsitlev märgukiri sisaldab komisjonile kättesaadavate asjaolude, muu hulgas kaebuse esitaja poolt tõstatatud märkuste, uurimist. Kaebuses sisalduvate asjaolude analüüsimiseks ja nende kinnitamiseks kasutati tõepoolest teisi komisjonile teadaolevaid fakte vastavalt väljakujunenud tavale. Nagu algatamisteates märgitud, koostas komisjon alusmääruse artikli 10 lõigete 2 ja 3 kohaselt tõendusmaterjali piisavust käsitleva märgukirja, milles anti hinnang kõigile komisjoni käsutuses olevatele HRVd käsitlevatele tõenditele, mille põhjal komisjon algatas uurimise. Seega ei hõlma uurimine ainult kaebuses esitatud tõendeid ja süüdistusi, vaid seda saab täiendada muu komisjonile kättesaadava teabega. Lisaks võib komisjon uurimise ajal uurida kogu teavet, mis on väidetavate subsiidiumide puhul asjakohane ja ei piirdu kaebuses sisalduva teabega. See kehtib ka soodusrahastamist pakkuvatele finantsasutustele nagu Sinosure ja asjaomastele reguleerivatele asutustele nagu CBIRC.

| (9) | Kuigi Hiina valitsus kordas oma väiteid tõendite piisavuse kohta ja uurimise ulatuse kohta ka pärast lõplike järelduste avalikustamist, ei esitanud ta ühtegi uut sisulist argumenti ega tõendit. Seega lükati kõnealused väited tagasi. |
| --- | --- |

(9)

Kuigi Hiina valitsus kordas oma väiteid tõendite piisavuse kohta ja uurimise ulatuse kohta ka pärast lõplike järelduste avalikustamist, ei esitanud ta ühtegi uut sisulist argumenti ega tõendit. Seega lükati kõnealused väited tagasi.

| (10) | Hiina valitsus väitis oma uurimise algatamise järgselt esitatud väidetes, et kaebuse esitaja kasutas Hiina õigusnorme valikuliselt ja tõlgendas nende seost töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharuga vääralt. Hiina valitsus märkis, et poliitikadokumendid, nagu 10.–13. viisaastakukavad, suuniskataloog struktuurimuudatuste elluviimiseks tööstuses (2005) ja mitteraudmetallide tööstuse arengukava (2016–2020), on kõigest mittesiduvad suunisdokumendid. Ühtlasi märkis Hiina valitsus, et viisaastakukavades ei ole konkreetselt töödeldavale alumiiniumfooliumile viidatud. |
| --- | --- |

(10)

Hiina valitsus väitis oma uurimise algatamise järgselt esitatud väidetes, et kaebuse esitaja kasutas Hiina õigusnorme valikuliselt ja tõlgendas nende seost töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharuga vääralt. Hiina valitsus märkis, et poliitikadokumendid, nagu 10.–13. viisaastakukavad, suuniskataloog struktuurimuudatuste elluviimiseks tööstuses (2005) ja mitteraudmetallide tööstuse arengukava (2016–2020), on kõigest mittesiduvad suunisdokumendid. Ühtlasi märkis Hiina valitsus, et viisaastakukavades ei ole konkreetselt töödeldavale alumiiniumfooliumile viidatud.

| (11) | Komisjon märkis, et Hiina valitsus ei vaidlusta selliste kavade, programmide või soovituste olemasolu, vaid üksnes seda, mil määral need on töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharule siduvad. Lisaks täheldas komisjon, et kaebuse esitaja on esitanud tõendeid selle kohta, et mitteraudmetallide tööstust, mille alla kuulub alumiinimumitööstus, mainitakse mitmes valitsuse dokumendis. Hiina valitsus ei esitanud mingeid tõendeid selle kohta, et need dokumendid ei ole vaatlusalusele tootele kohaldatavad. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon märkis, et Hiina valitsus ei vaidlusta selliste kavade, programmide või soovituste olemasolu, vaid üksnes seda, mil määral need on töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharule siduvad. Lisaks täheldas komisjon, et kaebuse esitaja on esitanud tõendeid selle kohta, et mitteraudmetallide tööstust, mille alla kuulub alumiinimumitööstus, mainitakse mitmes valitsuse dokumendis. Hiina valitsus ei esitanud mingeid tõendeid selle kohta, et need dokumendid ei ole vaatlusalusele tootele kohaldatavad.

| (12) | Samuti märkis Hiina valitsus, et riigi omanduses olevad ettevõtted, riigi omanduses olevad pangad või Sinosure ei kvalifitseeru avalik-õiguslikeks asutusteks ja et kaebuse esitaja tugines põhjendamatult ametlikele kontrollnäitajatele, nagu Hiina valitsuse omandisse kuulumine ja väidetav volitus nimetada või määrata ametisse ametnikke, et teha põhjendamatu järeldus, et kõik riigi omanduses olevad ettevõtted/riigi omanduses olevad pangad tegutsesid avalik-õiguslike asutustena. Lisaks märkis Hiina valitsus, et kaebuse esitaja tugines pankade täidetavate ülesannete olemuse ning neile antud täidesaatva võimu olemuse ja teostamise ulatuse hindamisel eelmistele komisjoni või Ameerika Ühendriikide kaubandusministeeriumi juhtumitele. Hiina valitsus väitis ka seda, et komisjoni poolt sõltumatute tootmisharude kohta tehtud varasemad järeldused ei ole kaebuses piisavaks tõendiks ning ei tõenda ühtlasi seda, et riigi omanduses olevad pangad ja Sinosure tegutsesid käesolevas uurimises avalik-õiguslike asutustena. |
| --- | --- |

(12)

Samuti märkis Hiina valitsus, et riigi omanduses olevad ettevõtted, riigi omanduses olevad pangad või Sinosure ei kvalifitseeru avalik-õiguslikeks asutusteks ja et kaebuse esitaja tugines põhjendamatult ametlikele kontrollnäitajatele, nagu Hiina valitsuse omandisse kuulumine ja väidetav volitus nimetada või määrata ametisse ametnikke, et teha põhjendamatu järeldus, et kõik riigi omanduses olevad ettevõtted/riigi omanduses olevad pangad tegutsesid avalik-õiguslike asutustena. Lisaks märkis Hiina valitsus, et kaebuse esitaja tugines pankade täidetavate ülesannete olemuse ning neile antud täidesaatva võimu olemuse ja teostamise ulatuse hindamisel eelmistele komisjoni või Ameerika Ühendriikide kaubandusministeeriumi juhtumitele. Hiina valitsus väitis ka seda, et komisjoni poolt sõltumatute tootmisharude kohta tehtud varasemad järeldused ei ole kaebuses piisavaks tõendiks ning ei tõenda ühtlasi seda, et riigi omanduses olevad pangad ja Sinosure tegutsesid käesolevas uurimises avalik-õiguslike asutustena.

| (13) | Komisjon märkis, et see Hiina valitsuse väide on seotud juba eespool mainitud väitega ning et kaebuses nimetati muu hulgas Hiina pangandusseadust, mille kuulumist Hiina õigusaktide hulka Hiina valitsus ei vaidlusta. Komisjon rõhutab, et hiljutistes ELi subsiidiumivastastes uurimistes, mis on seotud samade subsiidiumikavadega nagu need, mille suhtes kaebuses väiteid esitatakse, milles uuriti samuti seda, kas riigi omanduses olevad ettevõtted/riigi omanduses olevad pangad tegutsesid avalik-õiguslike asutustena, jõuti samale järeldusele (5). Asjaolu, et need uurimised hõlmasid töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharuga mitteseotud tootmisharusid, ei tähenda, et eespool nimetatud asutused ei kvalifitseeru avalik-õiguslikeks asutusteks. Pealegi võib tõendeid riigi omandi kohta pidada tõenditeks, mis „kalduvad tõendama või näitavad“, et üksuse näol on tegemist avalik-õigusliku asutusega, mis suudab anda rahalist toetust (6). |
| --- | --- |

(13)

Komisjon märkis, et see Hiina valitsuse väide on seotud juba eespool mainitud väitega ning et kaebuses nimetati muu hulgas Hiina pangandusseadust, mille kuulumist Hiina õigusaktide hulka Hiina valitsus ei vaidlusta. Komisjon rõhutab, et hiljutistes ELi subsiidiumivastastes uurimistes, mis on seotud samade subsiidiumikavadega nagu need, mille suhtes kaebuses väiteid esitatakse, milles uuriti samuti seda, kas riigi omanduses olevad ettevõtted/riigi omanduses olevad pangad tegutsesid avalik-õiguslike asutustena, jõuti samale järeldusele (5). Asjaolu, et need uurimised hõlmasid töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharuga mitteseotud tootmisharusid, ei tähenda, et eespool nimetatud asutused ei kvalifitseeru avalik-õiguslikeks asutusteks. Pealegi võib tõendeid riigi omandi kohta pidada tõenditeks, mis „kalduvad tõendama või näitavad“, et üksuse näol on tegemist avalik-õigusliku asutusega, mis suudab anda rahalist toetust (6).

5

6

| (14) | Uurimise algatamise järgselt esitatud väidetes teatas Hiina valitsus, et viimastel aastatel oli finantssektoris olnud märkimisväärseid muutusi ja reforme, mistõttu kaebus ei saanud tugineda varasematele oludele. Komisjon märkis siiski, et kaebuse esitaja esitas kaebuses lisatõendeid selle kohta, et subsiidiumikavad jätkuvad senimaani. Samuti meenutab komisjon, et Hiina valitsus ei esitanud tõendeid, mis oleksid väited asjaomaste kavade jätkumise kohta ümber lükanud. Seega näitasid kättesaadavad tõendid selles uurimise etapis pigem seda, et kõnealused subsiidiumikavad ei olnud oluliselt muutunud. |
| --- | --- |

(14)

Uurimise algatamise järgselt esitatud väidetes teatas Hiina valitsus, et viimastel aastatel oli finantssektoris olnud märkimisväärseid muutusi ja reforme, mistõttu kaebus ei saanud tugineda varasematele oludele. Komisjon märkis siiski, et kaebuse esitaja esitas kaebuses lisatõendeid selle kohta, et subsiidiumikavad jätkuvad senimaani. Samuti meenutab komisjon, et Hiina valitsus ei esitanud tõendeid, mis oleksid väited asjaomaste kavade jätkumise kohta ümber lükanud. Seega näitasid kättesaadavad tõendid selles uurimise etapis pigem seda, et kõnealused subsiidiumikavad ei olnud oluliselt muutunud.

| (15) | Lisaks märkis Hiina valitsus oma samas väites, et mõned suunisdokumendid, sealhulgas „Ajutised meetmed struktuurimuudatuste läbiviimiseks tööstuses“ (riiginõukogu 2005. aasta otsus nr 40) (edaspidi „otsus nr 40“) viitega „11. viisaastakukavadele“, on aegunud ega ole uurimisperioodi ajal enam kehtivad. |
| --- | --- |

(15)

Lisaks märkis Hiina valitsus oma samas väites, et mõned suunisdokumendid, sealhulgas „Ajutised meetmed struktuurimuudatuste läbiviimiseks tööstuses“ (riiginõukogu 2005. aasta otsus nr 40) (edaspidi „otsus nr 40“) viitega „11. viisaastakukavadele“, on aegunud ega ole uurimisperioodi ajal enam kehtivad.

| (16) | Otsuse nr 40 III peatükis viidatakse suuniskataloogile struktuurimuudatuste elluviimiseks tööstuses, mis hõlmab kolme liiki projekte: soodustatud projektid, piiratud projektid ja kõrvaldatud projektid. |
| --- | --- |

(16)

Otsuse nr 40 III peatükis viidatakse suuniskataloogile struktuurimuudatuste elluviimiseks tööstuses, mis hõlmab kolme liiki projekte: soodustatud projektid, piiratud projektid ja kõrvaldatud projektid.

| (17) | Komisjonile teadaolevalt kiideti tööstussektori struktuurimuudatuste suuniskataloogi viimane muudatus heaks Hiina Rahvavabariigi riikliku arengu- ja reformikomisjoni 27. augusti 2019. aasta dekreediga nr 29 ning see jõustus 1. jaanuaril 2020 (7). See uus „Tööstussektori struktuurimuudatuste suuniskataloog (2019. aasta versioon)“ võeti vastu ja jõustus uurimisperioodil. Seega oli otsuses nr 40 viidatud „Tööstussektori struktuurimuudatuste suuniskataloog“ uurimisperioodi ajal kehtiv. |
| --- | --- |

(17)

Komisjonile teadaolevalt kiideti tööstussektori struktuurimuudatuste suuniskataloogi viimane muudatus heaks Hiina Rahvavabariigi riikliku arengu- ja reformikomisjoni 27. augusti 2019. aasta dekreediga nr 29 ning see jõustus 1. jaanuaril 2020 (7). See uus „Tööstussektori struktuurimuudatuste suuniskataloog (2019. aasta versioon)“ võeti vastu ja jõustus uurimisperioodil. Seega oli otsuses nr 40 viidatud „Tööstussektori struktuurimuudatuste suuniskataloog“ uurimisperioodi ajal kehtiv.

7

| (18) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas Hiina valitsus oma väidet, et komisjon oli Hiina valitsuse kavade ja projektide rolli valesti tõlgendanud ning väitis, et need on kõigest suunisdokumendid ega ole õiguslikult siduvad. Samuti ei nõustunud ta tuginemisega eelmiste uurimiste käigus tuvastatud faktidele, samuti viidete kasutamisega komisjoni talituste 2017. aasta töödokumendist, milles käsitletakse kaubanduse kaitsemeetmete uurimise käigus tuvastatud olulisi moonutusi Hiina Rahvavabariigi majanduses, (8) mis on Hiina valitsuse arvates ebatäpne ja ei ole objektiivne, sest see on kirjutatud konkreetse eesmärgiga hõlbustada kaubanduse kaitsemeetmete uurimise algatamist. Lisaks esitas Hiina valitsus vastuväite komisjoni seisukohale, et võib põhjendatult eeldada, et õigusaktid, määrused ja valitsuse kavad on jätkuvalt kohaldatavad, kui ei ole tõendatud, et need on asendatud või kehtetuks tunnistatud. |
| --- | --- |

(18)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas Hiina valitsus oma väidet, et komisjon oli Hiina valitsuse kavade ja projektide rolli valesti tõlgendanud ning väitis, et need on kõigest suunisdokumendid ega ole õiguslikult siduvad. Samuti ei nõustunud ta tuginemisega eelmiste uurimiste käigus tuvastatud faktidele, samuti viidete kasutamisega komisjoni talituste 2017. aasta töödokumendist, milles käsitletakse kaubanduse kaitsemeetmete uurimise käigus tuvastatud olulisi moonutusi Hiina Rahvavabariigi majanduses, (8) mis on Hiina valitsuse arvates ebatäpne ja ei ole objektiivne, sest see on kirjutatud konkreetse eesmärgiga hõlbustada kaubanduse kaitsemeetmete uurimise algatamist. Lisaks esitas Hiina valitsus vastuväite komisjoni seisukohale, et võib põhjendatult eeldada, et õigusaktid, määrused ja valitsuse kavad on jätkuvalt kohaldatavad, kui ei ole tõendatud, et need on asendatud või kehtetuks tunnistatud.

8

| (19) | Esiteks märkis komisjon, et Hiina valitsus ei esitanud Hiina valitsuse kavade ja projektide üldise rolli ning nende siduva olemuse kohta ühtegi uut sisulist argumenti ega tõendit. |
| --- | --- |

(19)

Esiteks märkis komisjon, et Hiina valitsus ei esitanud Hiina valitsuse kavade ja projektide üldise rolli ning nende siduva olemuse kohta ühtegi uut sisulist argumenti ega tõendit.

| (20) | Teiseks, mis puudutab Hiinat käsitlevas aruandes sisalduva teabe kasutamist, siis asjaolu, et dokumendi väljaandmisel arvestati selle võimalikku kasutamist kaubanduse kaitsemeetmete uurimises, ei muuda selles sisalduvaid objektiivseid tõendeid iseenesest valeks või erapooletuks, nagu väidab Hiina valitsus. Lisaks märgib komisjon, et ta viitas käesolevas uurimises sellele dokumendile ainult kahel korral – ühel korral üldise sissejuhatusena viisaastakukavade süsteemile ning ühel korral planeerimisdokumentide ja soodustatud sektorite vahelise seose kindlakstegemise kontekstis. Neid viiteid kasutati koos teiste viidetega ja nende viidete kinnitamiseks kasutati teisi viiteid, sealhulgas Hiina valitsuse enda väljaantud dokumente. |
| --- | --- |

(20)

Teiseks, mis puudutab Hiinat käsitlevas aruandes sisalduva teabe kasutamist, siis asjaolu, et dokumendi väljaandmisel arvestati selle võimalikku kasutamist kaubanduse kaitsemeetmete uurimises, ei muuda selles sisalduvaid objektiivseid tõendeid iseenesest valeks või erapooletuks, nagu väidab Hiina valitsus. Lisaks märgib komisjon, et ta viitas käesolevas uurimises sellele dokumendile ainult kahel korral – ühel korral üldise sissejuhatusena viisaastakukavade süsteemile ning ühel korral planeerimisdokumentide ja soodustatud sektorite vahelise seose kindlakstegemise kontekstis. Neid viiteid kasutati koos teiste viidetega ja nende viidete kinnitamiseks kasutati teisi viiteid, sealhulgas Hiina valitsuse enda väljaantud dokumente.

| (21) | Kolmandaks on komisjon jätkuvalt seisukohal, et võib põhjendatult eeldada, et õigusaktid, määrused ja valitsuse kavad on jätkuvalt kehtivad, kuni on tõendatud, et need on asendatud või kehtetuks tunnistatud. Komisjon saatis tõepoolest uurimise osana Hiina valitsusele nimekirja viitedokumentidest, mis käsitlevad HRVs kehtivat üldist õigusraamistikku, eeskirju ja menetlusi ning samuti mõned asjaomast tootmisharu puudutavad konkreetsed dokumendid. Hiina valitsusel paluti asjaomaste dokumentide terviklus ja kehtivus läbi vaadata ning vajadusel neid ajakohastada või täiendada. Pärast Hiina valitsuselt põhjendatud vastuse ja ajakohastatud viitedokumentide saamist leidis komisjon, et võib põhjendatult eeldada, et need dokumendid, mida ei oldud asendatud ega kehtetuks tunnistatud, olid endiselt kehtivad. |
| --- | --- |

(21)

Kolmandaks on komisjon jätkuvalt seisukohal, et võib põhjendatult eeldada, et õigusaktid, määrused ja valitsuse kavad on jätkuvalt kehtivad, kuni on tõendatud, et need on asendatud või kehtetuks tunnistatud. Komisjon saatis tõepoolest uurimise osana Hiina valitsusele nimekirja viitedokumentidest, mis käsitlevad HRVs kehtivat üldist õigusraamistikku, eeskirju ja menetlusi ning samuti mõned asjaomast tootmisharu puudutavad konkreetsed dokumendid. Hiina valitsusel paluti asjaomaste dokumentide terviklus ja kehtivus läbi vaadata ning vajadusel neid ajakohastada või täiendada. Pärast Hiina valitsuselt põhjendatud vastuse ja ajakohastatud viitedokumentide saamist leidis komisjon, et võib põhjendatult eeldada, et need dokumendid, mida ei oldud asendatud ega kehtetuks tunnistatud, olid endiselt kehtivad.

| (22) | Seega lükati Hiina valitsuse väited selles küsimuses tagasi. |
| --- | --- |

(22)

Seega lükati Hiina valitsuse väited selles küsimuses tagasi.

| (23) | Uurimise algatamise järel väitis Hiina valitsus ka seda, et kaebuse esitaja ei kehtestanud tingimusi välismaise võrdlusaluse kohaldamiseks maakasutusõiguste puhul. Komisjon leidis siiski, et kaebuses esitatud väiteid toetavad hiljutised liidu subsiidiumivastased uurimised, milles tunnistati vajadust kasutada nendes küsimustes väliseid võrdlusaluseid, mis on kohandatud HRVs valitsevatele tingimustele (9). |
| --- | --- |

(23)

Uurimise algatamise järel väitis Hiina valitsus ka seda, et kaebuse esitaja ei kehtestanud tingimusi välismaise võrdlusaluse kohaldamiseks maakasutusõiguste puhul. Komisjon leidis siiski, et kaebuses esitatud väiteid toetavad hiljutised liidu subsiidiumivastased uurimised, milles tunnistati vajadust kasutada nendes küsimustes väliseid võrdlusaluseid, mis on kohandatud HRVs valitsevatele tingimustele (9).

9

| (24) | Lisaks väitis Hiina valitsus, et kaebuse esitaja nimetatud eri subsiidiumikavasid ei saanud lugeda subsiidiumiks, sest kaebuses ei esitatud nende subsiidiumide olemasolu, suuruse ja olemuse või subsiidiumi ning vaatlusaluse toote vahelise otsese seose kohta üksikasjalikke tõendeid. Hiina valitsus väitis seoses eri subsiidiumidega, et kaebuse esitaja ei esitanud tõendeid kasu ja konkreetsuse kohta. |
| --- | --- |

(24)

Lisaks väitis Hiina valitsus, et kaebuse esitaja nimetatud eri subsiidiumikavasid ei saanud lugeda subsiidiumiks, sest kaebuses ei esitatud nende subsiidiumide olemasolu, suuruse ja olemuse või subsiidiumi ning vaatlusaluse toote vahelise otsese seose kohta üksikasjalikke tõendeid. Hiina valitsus väitis seoses eri subsiidiumidega, et kaebuse esitaja ei esitanud tõendeid kasu ja konkreetsuse kohta.

| (25) | Komisjon on seisukohal, et kaebuse esitaja esitas olemasolu, suuruse, olemuse, kasu ja konkreetsuse kohta piisavad tõendid, mis olid talle mõistlikult kättesaadavad. Lisaks rõhutab komisjon, et hiljutistes ELi subsiidiumivastastes uurimistes, mis on seotud samade subsiidiumikavadega, mille suhtes kaebuses väiteid esitatakse, uuriti ka samade kavade kasu ja konkreetsust ning jõuti nendes küsimustes teistsugusele järeldusele9. Igal juhul analüüsis komisjon kaebuses esitatud tõendeid ja esitas kõigi tõendite piisavust käsitleva märgukirja asjakohaste elementide kohta oma analüüsi, mis lisati uurimise algatamisel avalikku toimikusse. Hiina valitsus kordas algatamise järel esitatud märkusi, kuid uusi tõendeid ei esitanud. |
| --- | --- |

(25)

Komisjon on seisukohal, et kaebuse esitaja esitas olemasolu, suuruse, olemuse, kasu ja konkreetsuse kohta piisavad tõendid, mis olid talle mõistlikult kättesaadavad. Lisaks rõhutab komisjon, et hiljutistes ELi subsiidiumivastastes uurimistes, mis on seotud samade subsiidiumikavadega, mille suhtes kaebuses väiteid esitatakse, uuriti ka samade kavade kasu ja konkreetsust ning jõuti nendes küsimustes teistsugusele järeldusele9. Igal juhul analüüsis komisjon kaebuses esitatud tõendeid ja esitas kõigi tõendite piisavust käsitleva märgukirja asjakohaste elementide kohta oma analüüsi, mis lisati uurimise algatamisel avalikku toimikusse. Hiina valitsus kordas algatamise järel esitatud märkusi, kuid uusi tõendeid ei esitanud.

9

| (26) | Seetõttu järeldas komisjon, et kaebuses oli esitatud piisavalt tõendeid, mis viitasid väidetavale subsideerimisele Hiina valitsuse poolt. |
| --- | --- |

(26)

Seetõttu järeldas komisjon, et kaebuses oli esitatud piisavalt tõendeid, mis viitasid väidetavale subsideerimisele Hiina valitsuse poolt.

| (27) | Hiina valitsus märkis oma uurimise algatamise järgselt esitatud väidetes, et maksuskeem, mille alusel hüvitatakse käibemaks riigisiseselt toodetud seadmete puhul, on lõpetatud. Komisjon võttis selle märkuse teadmiseks, kuid rõhutas, et käibemaksu hüvitamisega seotud maksuskeemid või imporditud seadmete imporditollimaksu- ja käibemaksuvabastus võivad tuua jätkuvalt kasu, näiteks amortisatsiooni asjaomaste seadmete kasutusaja jooksul, mis võib hõlmata uurimisperioodi. |
| --- | --- |

(27)

Hiina valitsus märkis oma uurimise algatamise järgselt esitatud väidetes, et maksuskeem, mille alusel hüvitatakse käibemaks riigisiseselt toodetud seadmete puhul, on lõpetatud. Komisjon võttis selle märkuse teadmiseks, kuid rõhutas, et käibemaksu hüvitamisega seotud maksuskeemid või imporditud seadmete imporditollimaksu- ja käibemaksuvabastus võivad tuua jätkuvalt kasu, näiteks amortisatsiooni asjaomaste seadmete kasutusaja jooksul, mis võib hõlmata uurimisperioodi.

| (28) | Uurimise algatamise järel väitis Hiina valitsus ka seda, et kaebuse esitajad jätsid vääralt kõrvale asjaolu, et liidu töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu saab kasu mitmest ELi ja liikmesriikide ametiasutuste antavast eri vormis otsesest ja kaudsest subsiidiumist, toetusest ja stiimulist ning et komisjon ei tohiks kasutada topeltstandardeid. Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas Hiina valitsus seda väidet. |
| --- | --- |

(28)

Uurimise algatamise järel väitis Hiina valitsus ka seda, et kaebuse esitajad jätsid vääralt kõrvale asjaolu, et liidu töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu saab kasu mitmest ELi ja liikmesriikide ametiasutuste antavast eri vormis otsesest ja kaudsest subsiidiumist, toetusest ja stiimulist ning et komisjon ei tohiks kasutada topeltstandardeid. Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas Hiina valitsus seda väidet.

| (29) | ELi subsiidiume käsitleva väite õigsusel ei olnud käesoleva juhtumi aluseks olevale komisjoni hinnangule mõju, kuna need ei kuulu sel otstarbel kaalutavate küsimuste hulka. |
| --- | --- |

(29)

ELi subsiidiume käsitleva väite õigsusel ei olnud käesoleva juhtumi aluseks olevale komisjoni hinnangule mõju, kuna need ei kuulu sel otstarbel kaalutavate küsimuste hulka.

1.2.   Impordi registreerimine, ajutiste meetmete kehtestamata jätmine ja edasine menetlus

Impordi registreerimine, ajutiste meetmete kehtestamata jätmine ja edasine menetlus

| (30) | Liidu tootmisharu ei esitanud alusmääruse artikli 24 lõike 5 kohast impordi registreerimistaotlust. |
| --- | --- |

(30)

Liidu tootmisharu ei esitanud alusmääruse artikli 24 lõike 5 kohast impordi registreerimistaotlust.

| (31) | Alusmääruse artikli 29a lõike 2 kohaselt teavitas komisjon 6. augustil 2021 huvitatud isikuid oma kavatsusest jätta kehtestamata ajutised tasakaalustusmeetmed ja jätkata uurimist. Ajutiste tasakaalustusmeetmete kohaldamata jätmise tõttu ei registreerinud komisjon alusmääruse artikli 24 lõike 5a alusel importi. Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe kogumist ja kontrollimist. |
| --- | --- |

(31)

Alusmääruse artikli 29a lõike 2 kohaselt teavitas komisjon 6. augustil 2021 huvitatud isikuid oma kavatsusest jätta kehtestamata ajutised tasakaalustusmeetmed ja jätkata uurimist. Ajutiste tasakaalustusmeetmete kohaldamata jätmise tõttu ei registreerinud komisjon alusmääruse artikli 24 lõike 5a alusel importi. Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe kogumist ja kontrollimist.

1.3.   Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (32) | Subsideerimise ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2019 kuni 30. juunini 2020 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2017 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“). |
| --- | --- |

(32)

Subsideerimise ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. juulist 2019 kuni 30. juunini 2020 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohast oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2017 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

| (33) | Käesoleva subsiidiumivastase uurimise ja põhjenduses 4 nimetatud eraldiseisva dumpinguvastase uurimise uurimisperiood ja vaatlusalune periood on samad. |
| --- | --- |

(33)

Käesoleva subsiidiumivastase uurimise ja põhjenduses 4 nimetatud eraldiseisva dumpinguvastase uurimise uurimisperiood ja vaatlusalune periood on samad.

1.4.   Huvitatud isikud

Huvitatud isikud

| (34) | Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon uurimise algatamisest eraldi kaebuse esitajat, Hiina valitsust, teisi teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid eksportivaid tootjaid, teadaolevaid importijaid ja kasutajaid ning kutsus neid üles uurimises osalema. |
| --- | --- |

(34)

Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks komisjoniga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon uurimise algatamisest eraldi kaebuse esitajat, Hiina valitsust, teisi teadaolevaid liidu tootjaid, teadaolevaid eksportivaid tootjaid, teadaolevaid importijaid ja kasutajaid ning kutsus neid üles uurimises osalema.

| (35) | Huvitatud isikutel oli võimalus esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. |
| --- | --- |

(35)

Huvitatud isikutel oli võimalus esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist.

| (36) | Mitu isikut taotles komisjoni talitustelt ärakuulamist. Isikutele, kes esitasid taotluse kindlaksmääratud tähtaja jooksul, anti ärakuulamise võimalus. Xiamen Xiashun Aluminium Foil Co. Ltd. taotles ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist ja ärakuulamine ärakuulamise eest vastutava ametniku juures toimus 8. aprillil 2021. |
| --- | --- |

(36)

Mitu isikut taotles komisjoni talitustelt ärakuulamist. Isikutele, kes esitasid taotluse kindlaksmääratud tähtaja jooksul, anti ärakuulamise võimalus. Xiamen Xiashun Aluminium Foil Co. Ltd. taotles ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist ja ärakuulamine ärakuulamise eest vastutava ametniku juures toimus 8. aprillil 2021.

1.5.   Valimi moodustamine

Valimi moodustamine

1.5.1.   Liidu tootjate väljavõtteline uuring

Liidu tootjate väljavõtteline uuring

| (37) | Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Valimi moodustamisel lähtus komisjon liidus toodetud samasuguse toote tootmis- ja müügimahust uurimisperioodil. Valim koosnes kolmest liidu tootjast. Valimisse kaasatud liidu tootjate arvele langes rohkem kui 50 % samasuguse toote hinnangulisest kogutoodangust ja 40 % hinnangulisest kogumüügimahust liidus. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama esialgse valimi kohta märkusi. Kuna ühtegi märkust ei esitatud, siis valim kinnitati. |
| --- | --- |

(37)

Komisjon teatas algatamisteates, et on moodustanud liidu tootjatest esialgse valimi. Valimi moodustamisel lähtus komisjon liidus toodetud samasuguse toote tootmis- ja müügimahust uurimisperioodil. Valim koosnes kolmest liidu tootjast. Valimisse kaasatud liidu tootjate arvele langes rohkem kui 50 % samasuguse toote hinnangulisest kogutoodangust ja 40 % hinnangulisest kogumüügimahust liidus. Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama esialgse valimi kohta märkusi. Kuna ühtegi märkust ei esitatud, siis valim kinnitati.

1.5.2.   Importijate väljavõtteline uuring

Importijate väljavõtteline uuring

| (38) | Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates osutatud teabe. |
| --- | --- |

(38)

Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon sõltumatutel importijatel esitada algatamisteates osutatud teabe.

| (39) | Nõutud teabe esitas kaks sõltumatut importijat, kes nõustusid enda kaasamisega valimisse. Arvestades vastuste väikest arvu, ei olnud sõltumatute importijate väljavõtteline uuring vajalik. |
| --- | --- |

(39)

Nõutud teabe esitas kaks sõltumatut importijat, kes nõustusid enda kaasamisega valimisse. Arvestades vastuste väikest arvu, ei olnud sõltumatute importijate väljavõtteline uuring vajalik.

1.5.3.   Hiina eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

Hiina eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

| (40) | Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon, et kõik Hiina eksportivad tootjad esitaksid algatamisteates osutatud teabe. Peale selle palus komisjon Hiina Rahvavabariigi esindusel teha kindlaks muud eksportivad tootjad (kui neid on), kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust. |
| --- | --- |

(40)

Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon, et kõik Hiina eksportivad tootjad esitaksid algatamisteates osutatud teabe. Peale selle palus komisjon Hiina Rahvavabariigi esindusel teha kindlaks muud eksportivad tootjad (kui neid on), kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest, ja/või võtta nendega ühendust.

| (41) | Üheksa HRV eksportivat tootjat või eksportivate tootjate kontserni esitas nõutud teabe ja oli nõus enda valimisse kaasamisega. Vastavalt alusmääruse artikli 27 lõikele 1 moodustas komisjon valimi kolmest eksportivate tootjate kontsernist, võttes aluseks suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahu, mida oli ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Nende äriühingute toodang moodustas rohkem kui 90 % vaatlusaluse toote hinnangulisest koguimpordist liitu. |
| --- | --- |

(41)

Üheksa HRV eksportivat tootjat või eksportivate tootjate kontserni esitas nõutud teabe ja oli nõus enda valimisse kaasamisega. Vastavalt alusmääruse artikli 27 lõikele 1 moodustas komisjon valimi kolmest eksportivate tootjate kontsernist, võttes aluseks suurima tüüpilise liitu suunatud ekspordi mahu, mida oli ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Nende äriühingute toodang moodustas rohkem kui 90 % vaatlusaluse toote hinnangulisest koguimpordist liitu.

| (42) | Kooskõlas alusmääruse artikli 27 lõikega 2 anti kõigile teadaolevatele asjaomastele eksportivatele tootjatele ja asjaomase riigi ametiasutustele võimalus esitada valimi moodustamise kohta märkusi. Märkusi ei esitatud. |
| --- | --- |

(42)

Kooskõlas alusmääruse artikli 27 lõikega 2 anti kõigile teadaolevatele asjaomastele eksportivatele tootjatele ja asjaomase riigi ametiasutustele võimalus esitada valimi moodustamise kohta märkusi. Märkusi ei esitatud.

| (43) | Eksportivate tootjate kontsernide valimisse kuuluvad:






  — | Nanshan Group, sh Yantai Donghai Aluminum Foil Co., Ltd; |
| --- | --- | --- |

(43)

Eksportivate tootjate kontsernide valimisse kuuluvad:

—

Nanshan Group, sh Yantai Donghai Aluminum Foil Co., Ltd;

| — | Wanshun Group, sh Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd; |
| --- | --- |

—

Wanshun Group, sh Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd;

| — | Daching Group, sh Xiamen Xiashun Aluminium Foil Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Daching Group, sh Xiamen Xiashun Aluminium Foil Co., Ltd.

1.6.   Individuaalne kontrollimine

Individuaalne kontrollimine

| (44) | Neli Hiina eksportivat tootjat, kes tagastasid väljavõttelise uuringu vormi, teatasid komisjonile oma kavatsusest taotleda individuaalset kontrollimist vastavalt alusmääruse artikli 27 lõikele 3. Komisjon oli küsimustiku menetluse algatamise kuupäeval elektrooniliselt kättesaadavaks teinud. Peale selle teavitas komisjon valimist väljajäänud eksportivaid tootjaid, et kui nad soovivad individuaalset kontrollimist, peavad nad vastama küsimustikule. Ükski neist äriühingutest küsimustikule siiski ei vastanud. Seetõttu ei olnud individuaalne kontrollimine võimalik. |
| --- | --- |

(44)

Neli Hiina eksportivat tootjat, kes tagastasid väljavõttelise uuringu vormi, teatasid komisjonile oma kavatsusest taotleda individuaalset kontrollimist vastavalt alusmääruse artikli 27 lõikele 3. Komisjon oli küsimustiku menetluse algatamise kuupäeval elektrooniliselt kättesaadavaks teinud. Peale selle teavitas komisjon valimist väljajäänud eksportivaid tootjaid, et kui nad soovivad individuaalset kontrollimist, peavad nad vastama küsimustikule. Ükski neist äriühingutest küsimustikule siiski ei vastanud. Seetõttu ei olnud individuaalne kontrollimine võimalik.

1.7.   Küsimustiku vastused ja kontrollkäigud

Küsimustiku vastused ja kontrollkäigud

| (45) | Komisjon saatis kaebuse esitajale küsimustiku ja liidu tootjatele, importijatele, kasutajatele ja Hiina eksportivatele tootjatele mõeldud küsimustikud tehti veebis kättesaadavaks uurimise algatamise päeval (10). |
| --- | --- |

(45)

Komisjon saatis kaebuse esitajale küsimustiku ja liidu tootjatele, importijatele, kasutajatele ja Hiina eksportivatele tootjatele mõeldud küsimustikud tehti veebis kättesaadavaks uurimise algatamise päeval (10).

10

| (46) | Lisaks saatis komisjon Hiina valitsusele küsimustiku, mis hõlmas eriküsimustikke Sinosure, pankade ja teiste finantsasutuste jaoks, mis andsid valimisse kaasatud tootjatele rahalisi vahendeid või ekspordikrediiti, ning kümnele peamisele valimisse kaasatud eksportivate tootjate poolt kasutatavate sisendmaterjalide tootjale ja turustajale. Paindlikuma halduskorralduse huvides paluti Hiina valitsusel kokku koguda ka nende finantsasutuste ja sisendmaterjalide tootjate või turustajate vastused ning saata need otse komisjonile. |
| --- | --- |

(46)

Lisaks saatis komisjon Hiina valitsusele küsimustiku, mis hõlmas eriküsimustikke Sinosure, pankade ja teiste finantsasutuste jaoks, mis andsid valimisse kaasatud tootjatele rahalisi vahendeid või ekspordikrediiti, ning kümnele peamisele valimisse kaasatud eksportivate tootjate poolt kasutatavate sisendmaterjalide tootjale ja turustajale. Paindlikuma halduskorralduse huvides paluti Hiina valitsusel kokku koguda ka nende finantsasutuste ja sisendmaterjalide tootjate või turustajate vastused ning saata need otse komisjonile.

| (47) | Komisjon sai Hiina valitsuselt küsimustikule vastuse, mis sisaldas küsimustiku vastust Hiina ekspordi-impordipangalt (edaspidi „EXIMi pank“) ja Sinosurelt. Kuid üheltki teiselt pangalt või finantsasutuselt või sisendmaterjalide tootjalt ja turustajalt vastust ei saadud. |
| --- | --- |

(47)

Komisjon sai Hiina valitsuselt küsimustikule vastuse, mis sisaldas küsimustiku vastust Hiina ekspordi-impordipangalt (edaspidi „EXIMi pank“) ja Sinosurelt. Kuid üheltki teiselt pangalt või finantsasutuselt või sisendmaterjalide tootjalt ja turustajalt vastust ei saadud.

| (48) | Lisaks sai komisjon küsimustiku vastused kõigilt valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate kontsernidelt, kolmelt valimisse kaasatud liidu tootjalt, üheksalt kasutajalt ja ühelt sõltumatult importijalt. |
| --- | --- |

(48)

Lisaks sai komisjon küsimustiku vastused kõigilt valimisse kaasatud Hiina eksportivate tootjate kontsernidelt, kolmelt valimisse kaasatud liidu tootjalt, üheksalt kasutajalt ja ühelt sõltumatult importijalt.

| (49) | Ilma et see oleks piiranud alusmääruse artikli 28 kohaldamist, kogus komisjon kokku ja ristkontrollis kõiki andmeid, mida pidas vajalikuks subsiidiumi, tuleneva kahju ja liidu huvi kindlakstegemiseks. COVID-19 pandeemia puhkemise ja sellega toimetulekuks võetud meetmete tõttu (edaspidi „COVID-19 teade“) (11) ei olnud komisjonil võimalik teha kontrollkäike Hiina valitsuse, valimisse kaasatud äriühingute ja koostööd tegevate importijate ning kasutajate valdustesse. Selle asemel tegi komisjon Hiina valitsuse esitatud teabe kaugmeetodil ristkontrolle, milles osalesid asjaomaste ministeeriumide ja muude valitsusasutuste ametnikud. Lisaks sellele tegi komisjon videokonverentsi teel järgmiste äriühingute kaugmeetodil ristkontrolle.






  a) | Liidu tootjad






  — | Carcano Antonio Spa, (edaspidi „Carcano“), Itaalia |
| --- | --- | --- | --- |

(49)

Ilma et see oleks piiranud alusmääruse artikli 28 kohaldamist, kogus komisjon kokku ja ristkontrollis kõiki andmeid, mida pidas vajalikuks subsiidiumi, tuleneva kahju ja liidu huvi kindlakstegemiseks. COVID-19 pandeemia puhkemise ja sellega toimetulekuks võetud meetmete tõttu (edaspidi „COVID-19 teade“) (11) ei olnud komisjonil võimalik teha kontrollkäike Hiina valitsuse, valimisse kaasatud äriühingute ja koostööd tegevate importijate ning kasutajate valdustesse. Selle asemel tegi komisjon Hiina valitsuse esitatud teabe kaugmeetodil ristkontrolle, milles osalesid asjaomaste ministeeriumide ja muude valitsusasutuste ametnikud. Lisaks sellele tegi komisjon videokonverentsi teel järgmiste äriühingute kaugmeetodil ristkontrolle.

11

a)

Liidu tootjad

—

Carcano Antonio Spa, (edaspidi „Carcano“), Itaalia

| — | Eurofoil Luxembourg S.A. (edaspidi „Eurofoil“), Luksemburg |
| --- | --- |

—

Eurofoil Luxembourg S.A. (edaspidi „Eurofoil“), Luksemburg

| — | Hydro Aluminium Rolled Products GmbH (edaspidi „Hydro“), Saksamaa |
| --- | --- |

—

Hydro Aluminium Rolled Products GmbH (edaspidi „Hydro“), Saksamaa

| b) | Kasutajad






  — | Manreal (edaspidi „Manreal“), Hispaania |
| --- | --- | --- |

b)

Kasutajad

—

Manreal (edaspidi „Manreal“), Hispaania

| — | Walki Group Oy (edaspidi „Walki“), Soome |
| --- | --- |

—

Walki Group Oy (edaspidi „Walki“), Soome

| c) | Valimisse kaasatud Hiina eksportivad tootjad






  1) | Nanshan Group:






  — | Yantai Donghai Aluminium Foil Co., Ltd. (edaspidi „Donghai Foil“) |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Valimisse kaasatud Hiina eksportivad tootjad

1)

Nanshan Group:

—

Yantai Donghai Aluminium Foil Co., Ltd. (edaspidi „Donghai Foil“)

| — | Yantai Jintai International Trade Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Yantai Jintai International Trade Co., Ltd.

| — | Longkou Nanshan Aluminium New Material Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Longkou Nanshan Aluminium New Material Co., Ltd.

| — | Longkou Nanshan Aluminum Rolling New Material Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Longkou Nanshan Aluminum Rolling New Material Co., Ltd.

| — | Shandong Nanshan Aluminium Co., Ltd. (edaspidi „Shandong Nanshan“) |
| --- | --- |

—

Shandong Nanshan Aluminium Co., Ltd. (edaspidi „Shandong Nanshan“)

| — | Nanshan Group Co., Ltd. (edaspidi „Nanshan Group Co., Ltd.“) |
| --- | --- |

—

Nanshan Group Co., Ltd. (edaspidi „Nanshan Group Co., Ltd.“)

| — | Nanshan Group Finance Co., Ltd. (edaspidi „Nanshan Finance“) |
| --- | --- |

—

Nanshan Group Finance Co., Ltd. (edaspidi „Nanshan Finance“)

| — | Longkou Donghai Alumina Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Longkou Donghai Alumina Co., Ltd

| — | Shandong Yili Electric Industry Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Shandong Yili Electric Industry Co., Ltd.

| 2) | Wanshun Group:






  — | Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd. |
| --- | --- | --- |

2)

Wanshun Group:

—

Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd.

| — | Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., (HK) Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., (HK) Ltd.

| — | Anhui Maximum Aluminium Industries Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Anhui Maximum Aluminium Industries Co., Ltd

| — | Shantou Wanshun New Material Group Co., Ltd (edaspidi „Shantou Wanshun“) |
| --- | --- |

—

Shantou Wanshun New Material Group Co., Ltd (edaspidi „Shantou Wanshun“)

| — | Jiangsu Huafeng Aluminium Industry Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Jiangsu Huafeng Aluminium Industry Co., Ltd

| 3) | Daching Group ja seotud äriühingud:






  — | Xiamen Xiashun Aluminium Foil Co. Ltd (edaspidi „Xiamen Xiashun“) |
| --- | --- | --- |

3)

Daching Group ja seotud äriühingud:

—

Xiamen Xiashun Aluminium Foil Co. Ltd (edaspidi „Xiamen Xiashun“)

| — | Xiamen Qishun Real Estate Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Xiamen Qishun Real Estate Co., Ltd

| — | Yunnan Yongshun Aluminum Co., Ltd (edaspidi „Yongshun“) |
| --- | --- |

—

Yunnan Yongshun Aluminum Co., Ltd (edaspidi „Yongshun“)

| — | Yunnan Yunlv Yongxin Metal Processing Co., Ltd (edaspidi „Yongxin“) |
| --- | --- |

—

Yunnan Yunlv Yongxin Metal Processing Co., Ltd (edaspidi „Yongxin“)

| — | Daching Enterprises Ltd. |
| --- | --- |

—

Daching Enterprises Ltd.

| (50) | Manreali puhul plaanitud kaugmeetodil ristkontrolli ei saanud temapoolse ebapiisava koostöö tõttu lõpule viia. Manreal taotles ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist ning viimane kinnitas, et kaugmeetodil ristkontrolli lõpetamine ei rikkunud Manreali kaitseõigusi. Seega ei võetud Manreali küsimustikule antud vastuseid lõplike järelduste puhul arvesse. See aga ei mõjutanud järeldusi liidu huvide kohta. Kaugmeetodil ristkontrolli katkestamisele vaatamata käsitleti seda äriühingut endiselt huvitatud isikuna ning tema poolt uurimise käigus esitatud märkusi võeti arvesse. |
| --- | --- |

(50)

Manreali puhul plaanitud kaugmeetodil ristkontrolli ei saanud temapoolse ebapiisava koostöö tõttu lõpule viia. Manreal taotles ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist ning viimane kinnitas, et kaugmeetodil ristkontrolli lõpetamine ei rikkunud Manreali kaitseõigusi. Seega ei võetud Manreali küsimustikule antud vastuseid lõplike järelduste puhul arvesse. See aga ei mõjutanud järeldusi liidu huvide kohta. Kaugmeetodil ristkontrolli katkestamisele vaatamata käsitleti seda äriühingut endiselt huvitatud isikuna ning tema poolt uurimise käigus esitatud märkusi võeti arvesse.

1.8.   Lõplike järelduste avalikustamine

Lõplike järelduste avalikustamine

| (51) | 3. novembril 2021 teavitas komisjon kõiki isikuid olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal ta kavatses kehtestada lõpliku subsiidiumivastase tollimaksu vaatlusaluse toote impordi suhtes (edaspidi „lõplike järelduste avalikustamine“). |
| --- | --- |

(51)

3. novembril 2021 teavitas komisjon kõiki isikuid olulistest faktidest ja kaalutlustest, mille põhjal ta kavatses kehtestada lõpliku subsiidiumivastase tollimaksu vaatlusaluse toote impordi suhtes (edaspidi „lõplike järelduste avalikustamine“).

| (52) | Kõikidele huvitatud isikutele anti aega märkuste esitamiseks avaldatud lõplike järelduste kohta. Huvitatud isikutel oli võimalus esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist. |
| --- | --- |

(52)

Kõikidele huvitatud isikutele anti aega märkuste esitamiseks avaldatud lõplike järelduste kohta. Huvitatud isikutel oli võimalus esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda komisjonilt ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutavalt ametnikult enda ärakuulamist.

| (53) | Selles määruses vastas komisjon subsiidiumivastases menetluses esitatud märkustele. Eraldiseisva dumpinguvastase uurimise kontekstis esitatud märkustele selle määruses ei vastatud, välja arvatud juhul, kui isikud olid sõnaselgelt märkinud, et esitatud märkused hõlmavad mõlemat menetlust. |
| --- | --- |

(53)

Selles määruses vastas komisjon subsiidiumivastases menetluses esitatud märkustele. Eraldiseisva dumpinguvastase uurimise kontekstis esitatud märkustele selle määruses ei vastatud, välja arvatud juhul, kui isikud olid sõnaselgelt märkinud, et esitatud märkused hõlmavad mõlemat menetlust.

2.   VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Vaatlusalune toode

Vaatlusalune toode

| (54) | Vaatlusalune toode on töödeldav alumiiniumfoolium paksusega alla 0,021 mm, aluskihita, valtsitud, kuid edasi töötlemata, üle 10 kg kaaluvates rullides (edaspidi „vaatlusalune toode“). |
| --- | --- |

(54)

Vaatlusalune toode on töödeldav alumiiniumfoolium paksusega alla 0,021 mm, aluskihita, valtsitud, kuid edasi töötlemata, üle 10 kg kaaluvates rullides (edaspidi „vaatlusalune toode“).

| (55) | Asjaomane toode ei hõlma järgmist:






  a) | majapidamises kasutatav alumiiniumfoolium paksusega vähemalt 0,008 mm, kuid mitte üle 0,018 mm, aluskihita, valtsitud, kuid edasi töötlemata, kuni 650 mm laiustes ja üle 10 kg kaaluvates rullides; |
| --- | --- | --- |

(55)

Asjaomane toode ei hõlma järgmist:

a)

majapidamises kasutatav alumiiniumfoolium paksusega vähemalt 0,008 mm, kuid mitte üle 0,018 mm, aluskihita, valtsitud, kuid edasi töötlemata, kuni 650 mm laiustes ja üle 10 kg kaaluvates rullides;

| b) | majapidamises kasutatav alumiiniumfoolium paksusega vähemalt 0,007 mm, kuid mitte üle 0,008 mm, mis tahes laiusega rullides, lõõmutatud või lõõmutamata; |
| --- | --- |

b)

majapidamises kasutatav alumiiniumfoolium paksusega vähemalt 0,007 mm, kuid mitte üle 0,008 mm, mis tahes laiusega rullides, lõõmutatud või lõõmutamata;

| c) | majapidamises kasutatav alumiiniumfoolium paksusega vähemalt 0,008 mm, kuid mitte üle 0,018 mm, üle 650 mm laiustes rullides, lõõmutatud või lõõmutamata; |
| --- | --- |

c)

majapidamises kasutatav alumiiniumfoolium paksusega vähemalt 0,008 mm, kuid mitte üle 0,018 mm, üle 650 mm laiustes rullides, lõõmutatud või lõõmutamata;

| d) | majapidamises kasutatav alumiiniumfoolium paksusega üle 0,018 mm, kuid mitte üle 0,021 mm, mis tahes laiusega rullides, lõõmutatud või lõõmutamata. |
| --- | --- |

d)

majapidamises kasutatav alumiiniumfoolium paksusega üle 0,018 mm, kuid mitte üle 0,021 mm, mis tahes laiusega rullides, lõõmutatud või lõõmutamata.

2.2.   Samasugune toode

Samasugune toode

| (56) | Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on samasugused põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samasugused põhilised kasutusotstarbed:






  — | vaatlusalune toode; |
| --- | --- | --- |

(56)

Uurimine näitas, et järgmistel toodetel on samasugused põhilised füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused ning samasugused põhilised kasutusotstarbed:

—

vaatlusalune toode;

| — | toode, mida toodetakse ja müüakse asjaomase riigi siseturul, ning |
| --- | --- |

—

toode, mida toodetakse ja müüakse asjaomase riigi siseturul, ning

| — | toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidu turul. |
| --- | --- |

—

toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidu turul.

| (57) | Seetõttu otsustas komisjon käsitada neid tooteid selles etapis samasuguste toodetena alusmääruse artikli 2 punkti c tähenduses. |
| --- | --- |

(57)

Seetõttu otsustas komisjon käsitada neid tooteid selles etapis samasuguste toodetena alusmääruse artikli 2 punkti c tähenduses.

2.3.   Toote määratlusega seotud väited

Toote määratlusega seotud väited

| (58) | Mitu isikut esitasid toote väljajätmise taotlused seoses järgmiste toodetega: töödeldav alumiiniumfoolium, mille paksus on alla 6 mikroni (edaspidi „alla 6 mikroni paksune töödeldav alumiiniumfoolium“) ja elektrisõidukite akude jaoks ette nähtud töödeldav alumiiniumfoolium (edaspidi „sõidukiakude töödeldav alumiiniumfoolium“). |
| --- | --- |

(58)

Mitu isikut esitasid toote väljajätmise taotlused seoses järgmiste toodetega: töödeldav alumiiniumfoolium, mille paksus on alla 6 mikroni (edaspidi „alla 6 mikroni paksune töödeldav alumiiniumfoolium“) ja elektrisõidukite akude jaoks ette nähtud töödeldav alumiiniumfoolium (edaspidi „sõidukiakude töödeldav alumiiniumfoolium“).

2.3.1.   Töödeldav alumiiniumfoolium, mille paksus on alla 6 mikroni

Töödeldav alumiiniumfoolium, mille paksus on alla 6 mikroni

| (59) | Mitu kasutajat (Walki, Gascogne ja Alupol) väitsid, et liidu tootjad ei paku alla 6 mikroni paksust töödeldavat alumiiniumfooliumi. Väidetavalt on selle tõestuseks asjaolu, et liidu tootjad ei reklaami selliseid tooteid oma veebisaitidel ja brošüürides, ning nende keeldumine selliste toodete tellimuste täitmisest. Ka ei ole liidu tootjad huvitatud alla 6 mikroni paksuse töödeldava alumiiniumfooliumi pakkumisest, kuna nende tootmisvõimsus täidetakse muude tootetellimustega, võttes arvesse ka eeldatavat nõudlust mootorsõidukiakude fooliumi järele. Liidu tootjatel ei ole võimalik pakkuda nõutavat „kaubanduslikku“ kvaliteeti, eriti poorsuse/läbilaskvuse poolest, mõõdetuna pooride maksimaalse arvuna ruutmeetri kohta. Lisaks on õhema töödeldava alumiiniumfooliumi kasutamine keskkonnasõbralikum ja sellel põhjusel tuleks see ka kohaldamisalast välja jätta. |
| --- | --- |

(59)

Mitu kasutajat (Walki, Gascogne ja Alupol) väitsid, et liidu tootjad ei paku alla 6 mikroni paksust töödeldavat alumiiniumfooliumi. Väidetavalt on selle tõestuseks asjaolu, et liidu tootjad ei reklaami selliseid tooteid oma veebisaitidel ja brošüürides, ning nende keeldumine selliste toodete tellimuste täitmisest. Ka ei ole liidu tootjad huvitatud alla 6 mikroni paksuse töödeldava alumiiniumfooliumi pakkumisest, kuna nende tootmisvõimsus täidetakse muude tootetellimustega, võttes arvesse ka eeldatavat nõudlust mootorsõidukiakude fooliumi järele. Liidu tootjatel ei ole võimalik pakkuda nõutavat „kaubanduslikku“ kvaliteeti, eriti poorsuse/läbilaskvuse poolest, mõõdetuna pooride maksimaalse arvuna ruutmeetri kohta. Lisaks on õhema töödeldava alumiiniumfooliumi kasutamine keskkonnasõbralikum ja sellel põhjusel tuleks see ka kohaldamisalast välja jätta.

| (60) | Lisaks sellele väitis Huhtamäki, et liidu tootmisharul esineb õhema töödeldava alumiiniumfooliumi puhul tarnepiiranguid. |
| --- | --- |

(60)

Lisaks sellele väitis Huhtamäki, et liidu tootmisharul esineb õhema töödeldava alumiiniumfooliumi puhul tarnepiiranguid.

| (61) | Komisjon on palunud kõigil üheksal uurimises koostööd tegeval kasutajal täpsustada, milline on nende praegune nõudlus alla 6 mikroni paksuse töödeldava alumiiniumfooliumi järele ja mis on selle allikad. Ainult üks kasutaja kinnitas, et on uurimisperioodil ostnud ühelt Hiina tootjalt alla 6 mikroni paksust töödeldavat alumiiniumfooliumi koguses, mis ületas kaubandusliku tootmise kvaliteedikünnise. Kuid isegi selle kasutaja puhul moodustab alla 6 mikroni paksune töödeldav alumiiniumfoolium tema töödeldava alumiiniumfooliumi tarbimisest väga väikese osa. Teised kasutajad nimetasid üksnes oma vastavatelt klientidelt saadud õhemat kui 6 mikroni paksust töödeldavat alumiiniumfooliumi sisaldavate toodete tellimusi, mille alusel on pärast uurimisperioodi esitatud proovitellimusi nii liidu töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharule kui ka Hiina tootjatele. |
| --- | --- |

(61)

Komisjon on palunud kõigil üheksal uurimises koostööd tegeval kasutajal täpsustada, milline on nende praegune nõudlus alla 6 mikroni paksuse töödeldava alumiiniumfooliumi järele ja mis on selle allikad. Ainult üks kasutaja kinnitas, et on uurimisperioodil ostnud ühelt Hiina tootjalt alla 6 mikroni paksust töödeldavat alumiiniumfooliumi koguses, mis ületas kaubandusliku tootmise kvaliteedikünnise. Kuid isegi selle kasutaja puhul moodustab alla 6 mikroni paksune töödeldav alumiiniumfoolium tema töödeldava alumiiniumfooliumi tarbimisest väga väikese osa. Teised kasutajad nimetasid üksnes oma vastavatelt klientidelt saadud õhemat kui 6 mikroni paksust töödeldavat alumiiniumfooliumi sisaldavate toodete tellimusi, mille alusel on pärast uurimisperioodi esitatud proovitellimusi nii liidu töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharule kui ka Hiina tootjatele.

| (62) | Vastustest ilmnes, et nõudlus alla 6 mikroni paksuse töödeldava alumiiniumfooliumi järele on tekkinud alles väga hiljuti ja on kasvav suundumus. Viimase kümne aasta jooksul on selle järele olnud teatav piiratud nõudlus, kuid ilma selge mustrita. See on kooskõlas liidu tootjate selgitustega, et ka varem on toimunud järkjärguline liikumine töödeldava alumiiniumfooliumi õhemate mõõtmete poole, alates 7–8 mikronist, mis oli varem alumine vahemik, 6 ja 6,35 mikronini, mis on muutumas paljude rakenduste puhul kehtivaks standardiks. |
| --- | --- |

(62)

Vastustest ilmnes, et nõudlus alla 6 mikroni paksuse töödeldava alumiiniumfooliumi järele on tekkinud alles väga hiljuti ja on kasvav suundumus. Viimase kümne aasta jooksul on selle järele olnud teatav piiratud nõudlus, kuid ilma selge mustrita. See on kooskõlas liidu tootjate selgitustega, et ka varem on toimunud järkjärguline liikumine töödeldava alumiiniumfooliumi õhemate mõõtmete poole, alates 7–8 mikronist, mis oli varem alumine vahemik, 6 ja 6,35 mikronini, mis on muutumas paljude rakenduste puhul kehtivaks standardiks.

| (63) | Kuigi liidu tootjate seas tehtud uuring näitas, et kui otseläbirääkimised välja arvata, ei turusta ükski neist praegu aktiivselt alla 6 mikroni paksust töödeldavat alumiiniumfooliumi, on komisjon kogunud piisavalt tõendeid selle kohta, et liidu tootjad on võimelised tootma alla 6 mikroni paksust töödeldavat alumiiniumfooliumi. See hõlmab pärast uurimisperioodi katsetoodanguna valmistatud rulle, mis katsedokumentide kohaselt vastavad ostja tehnilistele nõudmistele. Lisaks sellele sai komisjon kinnitada eri liidu tootjate alla 6 mikroni paksuse töödeldava alumiiniumfooliumi müüki kaubandusliku tootmise kogustes kümne aasta jooksul enne uurimisperioodi, olgugi et piiratud mahus. Samuti täheldas komisjon investeerimist kvaliteedikontrolli. Seetõttu järeldas komisjon, et liidu tootmisharu suudab pakkuda turunõudlusele vastavat kvaliteeti. |
| --- | --- |

(63)

Kuigi liidu tootjate seas tehtud uuring näitas, et kui otseläbirääkimised välja arvata, ei turusta ükski neist praegu aktiivselt alla 6 mikroni paksust töödeldavat alumiiniumfooliumi, on komisjon kogunud piisavalt tõendeid selle kohta, et liidu tootjad on võimelised tootma alla 6 mikroni paksust töödeldavat alumiiniumfooliumi. See hõlmab pärast uurimisperioodi katsetoodanguna valmistatud rulle, mis katsedokumentide kohaselt vastavad ostja tehnilistele nõudmistele. Lisaks sellele sai komisjon kinnitada eri liidu tootjate alla 6 mikroni paksuse töödeldava alumiiniumfooliumi müüki kaubandusliku tootmise kogustes kümne aasta jooksul enne uurimisperioodi, olgugi et piiratud mahus. Samuti täheldas komisjon investeerimist kvaliteedikontrolli. Seetõttu järeldas komisjon, et liidu tootmisharu suudab pakkuda turunõudlusele vastavat kvaliteeti.

| (64) | Teiseks piirdub alla 6 mikroni paksuse töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisvõimsus viimase etapiga, st valtspinkidega. Seetõttu on komisjon analüüsinud liidu eri tootjate tootmisvõimsust selles viimases etapis, võttes arvesse ka nõudlust muude toodete järele eri tootmisetappides. Kõigil valimisse kaasatud liidu tootjatel on piisavalt vaba tootmisvõimsust, et nad saaksid pakkuda alla 6 mikroni paksust töödeldavat alumiiniumfooliumi, isegi kui nõudlus sõidukiakude fooliumi järele tulevikus suureneb. Seetõttu ei saanud komisjon kinnitada, et kui nõudlus alla 6 mikroni paksuse töödeldava alumiiniumfooliumi järele tulevikus suureneb, tekib tarnete varustuskindluse häirete oht. |
| --- | --- |

(64)

Teiseks piirdub alla 6 mikroni paksuse töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisvõimsus viimase etapiga, st valtspinkidega. Seetõttu on komisjon analüüsinud liidu eri tootjate tootmisvõimsust selles viimases etapis, võttes arvesse ka nõudlust muude toodete järele eri tootmisetappides. Kõigil valimisse kaasatud liidu tootjatel on piisavalt vaba tootmisvõimsust, et nad saaksid pakkuda alla 6 mikroni paksust töödeldavat alumiiniumfooliumi, isegi kui nõudlus sõidukiakude fooliumi järele tulevikus suureneb. Seetõttu ei saanud komisjon kinnitada, et kui nõudlus alla 6 mikroni paksuse töödeldava alumiiniumfooliumi järele tulevikus suureneb, tekib tarnete varustuskindluse häirete oht.

| (65) | Kolmandaks tuletas komisjon seoses argumendiga, et õhema töödeldava alumiiniumfooliumi kasutamine on keskkonnasõbralikum, meelde, et tollimaksude vormis kaubanduse kaitsemeetmete kavandatud mõju ei ole teatava toote impordi takistamine, vaid selle tagamine, et kauplemine imporditud tootega toimub mittekahjustavate hindadega. Samuti tuletas komisjon meelde liidu tootjate suutlikkust toota alla 6 mikroni paksust töödeldavat alumiiniumfooliumi. |
| --- | --- |

(65)

Kolmandaks tuletas komisjon seoses argumendiga, et õhema töödeldava alumiiniumfooliumi kasutamine on keskkonnasõbralikum, meelde, et tollimaksude vormis kaubanduse kaitsemeetmete kavandatud mõju ei ole teatava toote impordi takistamine, vaid selle tagamine, et kauplemine imporditud tootega toimub mittekahjustavate hindadega. Samuti tuletas komisjon meelde liidu tootjate suutlikkust toota alla 6 mikroni paksust töödeldavat alumiiniumfooliumi.

| (66) | Viimaks, mis puudutab Huhtamäki väidet tarnepiirangu kohta, selgus uurimise käigus, et liidu tootmisharu alla 6 mikroni paksuse töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisvõimsus on tunduvalt suurem kui nõudlus. |
| --- | --- |

(66)

Viimaks, mis puudutab Huhtamäki väidet tarnepiirangu kohta, selgus uurimise käigus, et liidu tootmisharu alla 6 mikroni paksuse töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisvõimsus on tunduvalt suurem kui nõudlus.

| (67) | Eespool esitatud kaalutlusi silmas pidades lükkas komisjon tagasi taotluse arvata alla 6 mikroni paksune töödeldav alumiiniumfoolium uuritava toote määratlusest välja. |
| --- | --- |

(67)

Eespool esitatud kaalutlusi silmas pidades lükkas komisjon tagasi taotluse arvata alla 6 mikroni paksune töödeldav alumiiniumfoolium uuritava toote määratlusest välja.

| (68) | Gascogne taotles, et väited, mille ta esitas HRVst pärit sama toodet käsitlevas eraldiseisvas dumpinguvastases menetluses, lisataks sellesse subsiidiumivastasesse uurimisse. Komisjon käsitles samu väiteid juba määruse (EL) 2021/2170 põhjendustes 25–28. |
| --- | --- |

(68)

Gascogne taotles, et väited, mille ta esitas HRVst pärit sama toodet käsitlevas eraldiseisvas dumpinguvastases menetluses, lisataks sellesse subsiidiumivastasesse uurimisse. Komisjon käsitles samu väiteid juba määruse (EL) 2021/2170 põhjendustes 25–28.

| (69) | Ka Walki taotles, et eraldiseisvas dumpinguvastases uurimises esitatud väited lisataks sellesse subsiidiumivastasesse uurimisse. Sellega seoses viitab komisjon määruse (EL) 2021/2170 põhjendustes 29–32 esitatud järeldustele. |
| --- | --- |

(69)

Ka Walki taotles, et eraldiseisvas dumpinguvastases uurimises esitatud väited lisataks sellesse subsiidiumivastasesse uurimisse. Sellega seoses viitab komisjon määruse (EL) 2021/2170 põhjendustes 29–32 esitatud järeldustele.

| (70) | Lisaks selgitas Walki pärast lõplike järelduste avalikustamist ärakuulamise ajal, et pärast uurimisperioodi, 2021. aasta oktoobris, ei toimunud ikka Euroopa tootjate poolset aktiivset alla 6 mikroni paksuse töödeldava alumiiniumfooliumi müüki avatud turul. Walki esitas tõendeid, et ta ei saanud pärast uurimisperioodi jaatavat vastust oma pakkumistaotlustele alla 6 mikroni paksuse töödeldava alumiiniumfooliumi kohta, ja selgitas, et vaid üks liidu tootja oleks võimeline võtma vastu tellimusi alla 6 mikroni paksuse töödeldava alumiiniumfooliumi tootmiseks kaubanduslikes kogustes. Komisjon käsitles samu väiteid juba määruse (EL) 2021/2170 põhjenduses 28. |
| --- | --- |

(70)

Lisaks selgitas Walki pärast lõplike järelduste avalikustamist ärakuulamise ajal, et pärast uurimisperioodi, 2021. aasta oktoobris, ei toimunud ikka Euroopa tootjate poolset aktiivset alla 6 mikroni paksuse töödeldava alumiiniumfooliumi müüki avatud turul. Walki esitas tõendeid, et ta ei saanud pärast uurimisperioodi jaatavat vastust oma pakkumistaotlustele alla 6 mikroni paksuse töödeldava alumiiniumfooliumi kohta, ja selgitas, et vaid üks liidu tootja oleks võimeline võtma vastu tellimusi alla 6 mikroni paksuse töödeldava alumiiniumfooliumi tootmiseks kaubanduslikes kogustes. Komisjon käsitles samu väiteid juba määruse (EL) 2021/2170 põhjenduses 28.

2.3.2.   Töödeldav alumiiniumfoolium sõidukiakude jaoks

Töödeldav alumiiniumfoolium sõidukiakude jaoks

| (71) | Üks huvitatud isik, Xiamen, palus jätta uurimisest välja sõidukiakude alumiiniumfoolium järgmistel põhjustel:






  — | sõidukiakude alumiiniumfoolium on erineva kasutusotstarbega väga erinev toode, kuna selles kasutatakse sulameid 1050/1060/1100/3003, samas kui pakendamiseks mõeldud töödeldava alumiiniumfooliumi tootmiseks kasutatakse peamiselt sulameid 8079/8011; |
| --- | --- | --- |

(71)

Üks huvitatud isik, Xiamen, palus jätta uurimisest välja sõidukiakude alumiiniumfoolium järgmistel põhjustel:

—

sõidukiakude alumiiniumfoolium on erineva kasutusotstarbega väga erinev toode, kuna selles kasutatakse sulameid 1050/1060/1100/3003, samas kui pakendamiseks mõeldud töödeldava alumiiniumfooliumi tootmiseks kasutatakse peamiselt sulameid 8079/8011;

| — | tootmisseadmed ja -protsessid on erinevad, mille tulemusena saadakse kaks läikivat pinda, erinevalt muu töödeldava alumiiniumfooliumi tuhmist/läikivast pinnast. Sellest tulenevad ka erinevad tootmiskulud ja müügihinnad; |
| --- | --- |

—

tootmisseadmed ja -protsessid on erinevad, mille tulemusena saadakse kaks läikivat pinda, erinevalt muu töödeldava alumiiniumfooliumi tuhmist/läikivast pinnast. Sellest tulenevad ka erinevad tootmiskulud ja müügihinnad;

| — | liidu tootjad seda ei tooda ning |
| --- | --- |

—

liidu tootjad seda ei tooda ning

| — | praegu seda ELi ei ekspordita. |
| --- | --- |

—

praegu seda ELi ei ekspordita.

| (72) | Vastuseks märkis komisjon kõigepealt, et kõigil huvitatud isiku nimetatud sulamitel on ühine omadus, nimelt sisaldavad need kõik üle 98 % alumiiniumi, ja kaebus ei piirdu ühe konkreetse sulamiga. Erinevates tootevariantides erinevate sulamite kasutamine ei ole ebatavaline ja see ei sobi menetlusest kõrvalejätmise kriteeriumiks. |
| --- | --- |

(72)

Vastuseks märkis komisjon kõigepealt, et kõigil huvitatud isiku nimetatud sulamitel on ühine omadus, nimelt sisaldavad need kõik üle 98 % alumiiniumi, ja kaebus ei piirdu ühe konkreetse sulamiga. Erinevates tootevariantides erinevate sulamite kasutamine ei ole ebatavaline ja see ei sobi menetlusest kõrvalejätmise kriteeriumiks.

| (73) | Teiseks saadakse läikiv/tuhm pind töödeldava alumiiniumfooliumi kahe kihi koosvaltsimise tulemusena viimasel valtspingil, kus valtsimise ajal vastakuti asetsevad töödeldava alumiiniumfooliumi küljed muutuvad tuhmiks. Seda tootmismeetodit käsitleti kaebuses, milles öeldi selge sõnaga, et kliendi soovi korral võivad töödeldava alumiiniumfooliumi mõlemad pinnad olla läikivad. Seega ei saa töödeldava alumiiniumfooliumi kavandatud kasutusotstarve sõidukiakude fooliumina põhjendada selle tootemääratlusest väljajätmist, sest toote füüsikalised omadused on samad. Sama kehtib ka ühekihilise valtsimise suuremate kulude kohta. |
| --- | --- |

(73)

Teiseks saadakse läikiv/tuhm pind töödeldava alumiiniumfooliumi kahe kihi koosvaltsimise tulemusena viimasel valtspingil, kus valtsimise ajal vastakuti asetsevad töödeldava alumiiniumfooliumi küljed muutuvad tuhmiks. Seda tootmismeetodit käsitleti kaebuses, milles öeldi selge sõnaga, et kliendi soovi korral võivad töödeldava alumiiniumfooliumi mõlemad pinnad olla läikivad. Seega ei saa töödeldava alumiiniumfooliumi kavandatud kasutusotstarve sõidukiakude fooliumina põhjendada selle tootemääratlusest väljajätmist, sest toote füüsikalised omadused on samad. Sama kehtib ka ühekihilise valtsimise suuremate kulude kohta.

| (74) | Kolmandaks on sõidukiakude tootmine liidus alles algetapis. Komisjon kogus tõendeid, mis näitavad, et liidu tootjad valmistuvad rahuldama selle areneva turusegmendi nõudlust. Lisaks on see argument vastuolus Walki väitega alla 6 mikroni paksuse töödeldava alumiiniumfooliumi väljajätmise kohta, mille kohaselt võib liidu tootmisharu keskenduda niivõrd palju sõidukiakude fooliumile, et potentsiaalselt ei ole ta huvitatud eraldama alla 6 mikroni paksuse töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisele piisavat tootmisvõimsust. |
| --- | --- |

(74)

Kolmandaks on sõidukiakude tootmine liidus alles algetapis. Komisjon kogus tõendeid, mis näitavad, et liidu tootjad valmistuvad rahuldama selle areneva turusegmendi nõudlust. Lisaks on see argument vastuolus Walki väitega alla 6 mikroni paksuse töödeldava alumiiniumfooliumi väljajätmise kohta, mille kohaselt võib liidu tootmisharu keskenduda niivõrd palju sõidukiakude fooliumile, et potentsiaalselt ei ole ta huvitatud eraldama alla 6 mikroni paksuse töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisele piisavat tootmisvõimsust.

| (75) | Neljandaks peegeldab asjaolu, et praegu HRVst olulist eksporti ei toimu, tõsiasja, et elektrisõidukite akude tootmine ELis on alles algusjärgus ega ole seega väljajätmiseks veenev argument. |
| --- | --- |

(75)

Neljandaks peegeldab asjaolu, et praegu HRVst olulist eksporti ei toimu, tõsiasja, et elektrisõidukite akude tootmine ELis on alles algusjärgus ega ole seega väljajätmiseks veenev argument.

| (76) | Analüüs näitas, et elektrisõidukite akudes kasutamiseks mõeldud töödeldav alumiiniumfoolium on tehniliselt töödeldav alumiiniumfoolium, mis kuulub uurimise kindlaksmääratud kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

(76)

Analüüs näitas, et elektrisõidukite akudes kasutamiseks mõeldud töödeldav alumiiniumfoolium on tehniliselt töödeldav alumiiniumfoolium, mis kuulub uurimise kindlaksmääratud kohaldamisalasse.

| (77) | Eespool esitatud kaalutlusi silmas pidades lükkas komisjon tagasi taotluse arvata elektrisõidukite akudes kasutamiseks mõeldud töödeldav alumiiniumfoolium uuritava toote määratlusest välja. |
| --- | --- |

(77)

Eespool esitatud kaalutlusi silmas pidades lükkas komisjon tagasi taotluse arvata elektrisõidukite akudes kasutamiseks mõeldud töödeldav alumiiniumfoolium uuritava toote määratlusest välja.

| (78) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Xiamen Xiashun, et neli komisjoni esitatud väljajätmise tagasilükkamist toetavat väidet on vigased, ei vasta Xiamen Xiashuni esitatud väidetele ja ei sisalda sisulisi andmeid, mille alusel komisjon nende järeldusteni jõudis. Komisjon ei esitanud oma väidetes ja 23. veebruaril toimunud ärakuulamisel faktilisi tõendeid, mis vastavad Xiamen Xiashuni väljajätmise taotlusele. Kuna komisjon ei näidanud, mis tõendite alusel väljajätmine tagasi lükati, rikuti sellega Xiamen Xiashuni kaitseõigusi. Lisaks väitis Xiamen Xiashun, et asjaolu, et kaebuse esitaja esitas dumpinguvastases menetluses akude alumiiniumfooliumi väljajätmise taotlusega seotud tõendid hilinemisega, tekitab kahtlusi selle suhtes, mis tõendeid võttis komisjon subsiidiumivastases uurimises tegelikult arvesse. Xiamen Xiashu väitis, et kaebuse esitaja esitas väited 19. juulil 2021 ehk pärast märkuste esitamise tähtaega dumpinguvastase uurimise esialgses etapis ja seepärast ei tuleks neid arvesse võtta. Lisaks ei saa Xiamen Xiashun esitatud väidete liiga ulatusliku konfidentsiaalsuse tõttu esitada sisulisi vastuseid. |
| --- | --- |

(78)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Xiamen Xiashun, et neli komisjoni esitatud väljajätmise tagasilükkamist toetavat väidet on vigased, ei vasta Xiamen Xiashuni esitatud väidetele ja ei sisalda sisulisi andmeid, mille alusel komisjon nende järeldusteni jõudis. Komisjon ei esitanud oma väidetes ja 23. veebruaril toimunud ärakuulamisel faktilisi tõendeid, mis vastavad Xiamen Xiashuni väljajätmise taotlusele. Kuna komisjon ei näidanud, mis tõendite alusel väljajätmine tagasi lükati, rikuti sellega Xiamen Xiashuni kaitseõigusi. Lisaks väitis Xiamen Xiashun, et asjaolu, et kaebuse esitaja esitas dumpinguvastases menetluses akude alumiiniumfooliumi väljajätmise taotlusega seotud tõendid hilinemisega, tekitab kahtlusi selle suhtes, mis tõendeid võttis komisjon subsiidiumivastases uurimises tegelikult arvesse. Xiamen Xiashu väitis, et kaebuse esitaja esitas väited 19. juulil 2021 ehk pärast märkuste esitamise tähtaega dumpinguvastase uurimise esialgses etapis ja seepärast ei tuleks neid arvesse võtta. Lisaks ei saa Xiamen Xiashun esitatud väidete liiga ulatusliku konfidentsiaalsuse tõttu esitada sisulisi vastuseid.

| (79) | Kaebuse esitaja 19. juulil 2021 esitatud teave oli vastuseks Xiamen Xiashuni 5. juulil 2021 esitatud teabele, milles Xiamen Xiashun esitas väiteid elektrisõidukite akudes kasutamiseks mõeldud töödeldava alumiiniumfooliumi määratlusest väljaarvamiseks. Asjaomase esitatud teabe avalikku versiooni ei kärbitud liigselt. Esitatud andmete tehnilised üksikasjad koostanud äriühingu nime kärpimine, samuti nende tehnilise tootmise üksikasjade kärpimine oli vajalik selleks, et mitte avalikustada äriühingu tegevuse konfidentsiaalseid üksikasju. Seepärast lükkab komisjon tagasi väite, et ta rikkus vastavate esitatud andmete arvessevõtmisega Xiamen Xiashuni õigusi. Lisaks lükkab komisjon tagasi väite, et ta ei täpsustanud, mis tõendeid ta arvesse võttis. Komisjon võttis tingimata arvesse kõiki toimikus olevaid tõendeid. |
| --- | --- |

(79)

Kaebuse esitaja 19. juulil 2021 esitatud teave oli vastuseks Xiamen Xiashuni 5. juulil 2021 esitatud teabele, milles Xiamen Xiashun esitas väiteid elektrisõidukite akudes kasutamiseks mõeldud töödeldava alumiiniumfooliumi määratlusest väljaarvamiseks. Asjaomase esitatud teabe avalikku versiooni ei kärbitud liigselt. Esitatud andmete tehnilised üksikasjad koostanud äriühingu nime kärpimine, samuti nende tehnilise tootmise üksikasjade kärpimine oli vajalik selleks, et mitte avalikustada äriühingu tegevuse konfidentsiaalseid üksikasju. Seepärast lükkab komisjon tagasi väite, et ta rikkus vastavate esitatud andmete arvessevõtmisega Xiamen Xiashuni õigusi. Lisaks lükkab komisjon tagasi väite, et ta ei täpsustanud, mis tõendeid ta arvesse võttis. Komisjon võttis tingimata arvesse kõiki toimikus olevaid tõendeid.

| (80) | Xiamen Xiashun oli väitnud, et eri kasutusviiside ja tehniliste omaduste tõttu on elektrisõidukite akudes kasutamiseks mõeldud töödeldav alumiiniumfoolium tööstuse jaoks uus toode, isegi kui see on alumiiniumfoolium. Ent komisjon oli vastusena kõigile neile väidetele selgelt väitnud, et ka elektrisõidukite akudes kasutamiseks mõeldud töödeldaval alumiiniumfooliumil on ühised tehnilised omadused ja tootmisetapid. Xiamen Xiashuni täpsustatud tehniliste erinevuste alusel sai täpsustada üksnes töödeldava alumiiniumfooliumi eri liike, kuid need ei tõendanud seda, et elektrisõidukite akudes kasutamiseks mõeldud töödeldaval alumiiniumfooliumil ei oleks uurimisega hõlmatud tootevaliku puhul kindlaksmääratud ühiseid omadusi. Lisaks vastas komisjon väitele, et liidu tootmisharu ei suudaks toota elektrisõidukite akudes kasutamiseks mõeldud töödeldavat alumiiniumfooliumit. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(80)

Xiamen Xiashun oli väitnud, et eri kasutusviiside ja tehniliste omaduste tõttu on elektrisõidukite akudes kasutamiseks mõeldud töödeldav alumiiniumfoolium tööstuse jaoks uus toode, isegi kui see on alumiiniumfoolium. Ent komisjon oli vastusena kõigile neile väidetele selgelt väitnud, et ka elektrisõidukite akudes kasutamiseks mõeldud töödeldaval alumiiniumfooliumil on ühised tehnilised omadused ja tootmisetapid. Xiamen Xiashuni täpsustatud tehniliste erinevuste alusel sai täpsustada üksnes töödeldava alumiiniumfooliumi eri liike, kuid need ei tõendanud seda, et elektrisõidukite akudes kasutamiseks mõeldud töödeldaval alumiiniumfooliumil ei oleks uurimisega hõlmatud tootevaliku puhul kindlaksmääratud ühiseid omadusi. Lisaks vastas komisjon väitele, et liidu tootmisharu ei suudaks toota elektrisõidukite akudes kasutamiseks mõeldud töödeldavat alumiiniumfooliumit. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi.

| (81) | Xiamen Xiashun väitis, et komisjon tegi ilmselgeid hindamisvigu ning rikkus oma tegevusega hea halduse põhimõtet, sest ta ei uurinud esitatud tõendeid nõuetekohase hoolsusega ja erapooletult ega võtnud oma otsuste tegemisel nõuetekohaselt arvesse kõiki asjaomaseid tõendeid, sest ta ei esitanud sisulist kokkuvõtet liidu tootjate plaanidest suurendada oma tootmisvõimsust, et rahuldada nõudlust akufooliumi järele, ja jättis tähelepanuta Xiamen Xiashuni esitatud tõendid akufooliumi eeldatava nõudluse kohta. |
| --- | --- |

(81)

Xiamen Xiashun väitis, et komisjon tegi ilmselgeid hindamisvigu ning rikkus oma tegevusega hea halduse põhimõtet, sest ta ei uurinud esitatud tõendeid nõuetekohase hoolsusega ja erapooletult ega võtnud oma otsuste tegemisel nõuetekohaselt arvesse kõiki asjaomaseid tõendeid, sest ta ei esitanud sisulist kokkuvõtet liidu tootjate plaanidest suurendada oma tootmisvõimsust, et rahuldada nõudlust akufooliumi järele, ja jättis tähelepanuta Xiamen Xiashuni esitatud tõendid akufooliumi eeldatava nõudluse kohta.

| (82) | Xiamen Xiashun väitel olid komisjoni ütlused, et „liidu tootmisharu oluline vaba tootmisvõimsus suudab rahuldada kujuneva akufooliumituru nõudlust“, vastuolus tema väitega, et „andmed, millest on näha liidu tootjate valmistumine akufooliumi nõudluse täitmiseks, on väga konfidentsiaalsed ja neist ei saa kokkuvõtet teha, sest need projektid ei ole veel avalikud ja on seega väga tundlikud“. |
| --- | --- |

(82)

Xiamen Xiashun väitel olid komisjoni ütlused, et „liidu tootmisharu oluline vaba tootmisvõimsus suudab rahuldada kujuneva akufooliumituru nõudlust“, vastuolus tema väitega, et „andmed, millest on näha liidu tootjate valmistumine akufooliumi nõudluse täitmiseks, on väga konfidentsiaalsed ja neist ei saa kokkuvõtet teha, sest need projektid ei ole veel avalikud ja on seega väga tundlikud“.

| (83) | Samuti väitis Xiamen Xiashun, et komisjon jättis tähelepanuta tema ulatusliku ülevaate eeldatavast nõudlusest, mille aluseks on asjaolu, et osutatud on mitme akuprojekti teostamisele määramata ajal tulevikus. Xiamen Xiashun väitis, et see on omane kavandatavate projektidega seotud andmetele. |
| --- | --- |

(83)

Samuti väitis Xiamen Xiashun, et komisjon jättis tähelepanuta tema ulatusliku ülevaate eeldatavast nõudlusest, mille aluseks on asjaolu, et osutatud on mitme akuprojekti teostamisele määramata ajal tulevikus. Xiamen Xiashun väitis, et see on omane kavandatavate projektidega seotud andmetele.

| (84) | Komisjoni ütlus, et liidu tootmisharu suudab rahuldada areneva akufooliumituru nõudlust, on seotud valtspinkide üldise vaba tootmisvõimsusega. Andmed, millest nähtuvalt valmistuvad liidu tootjad rahuldama akufooliuminõudlust, on seotud liidu tootmisharu jõupingutustega suuta toota vastavalt eriomadustele, mida akutootjad nõuavad. Nendest jõupingutustest kokkuvõtte tegemisega paljastaks komisjon liidu tootjate äristrateegiad. Seega ei esine eespool esitatud väidete vahel mingit vastuolu. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(84)

Komisjoni ütlus, et liidu tootmisharu suudab rahuldada areneva akufooliumituru nõudlust, on seotud valtspinkide üldise vaba tootmisvõimsusega. Andmed, millest nähtuvalt valmistuvad liidu tootjad rahuldama akufooliuminõudlust, on seotud liidu tootmisharu jõupingutustega suuta toota vastavalt eriomadustele, mida akutootjad nõuavad. Nendest jõupingutustest kokkuvõtte tegemisega paljastaks komisjon liidu tootjate äristrateegiad. Seega ei esine eespool esitatud väidete vahel mingit vastuolu. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi.

| (85) | Hinnates eeldatava tulevase nõudluse ülevaadet, mille Xiamen Xiashun esitas avalikult saadaoleva allika põhjal, tegi komisjon vahet kavandamisetapis olevate konkreetse tähtajaga projektide ning kavandatavate projektide vahel, mille puhul ei ole teada, mis aastal neid teostama asutakse. See ei ole mitte Xiamen Xiashuni esitatud tõendite tähelepanuta jätmine, vaid põhjalik tegeliku eeldatava nõudluse analüüs. Tõepoolest, hinnang, kas liidu tootmisharu suudab rahuldada eeldatavat tulevast nõudlust, tugines asjakohaselt nendele akuprojektidele, mille teostamine toimub kavakohaselt konkreetsel aastal tulevikus. See väide lükati seega tagasi. |
| --- | --- |

(85)

Hinnates eeldatava tulevase nõudluse ülevaadet, mille Xiamen Xiashun esitas avalikult saadaoleva allika põhjal, tegi komisjon vahet kavandamisetapis olevate konkreetse tähtajaga projektide ning kavandatavate projektide vahel, mille puhul ei ole teada, mis aastal neid teostama asutakse. See ei ole mitte Xiamen Xiashuni esitatud tõendite tähelepanuta jätmine, vaid põhjalik tegeliku eeldatava nõudluse analüüs. Tõepoolest, hinnang, kas liidu tootmisharu suudab rahuldada eeldatavat tulevast nõudlust, tugines asjakohaselt nendele akuprojektidele, mille teostamine toimub kavakohaselt konkreetsel aastal tulevikus. See väide lükati seega tagasi.

2.4.   Ühendkuningriigi väljaastumine EList

Ühendkuningriigi väljaastumine EList

| (86) | Käesolev juhtum algatati Ühendkuningriigi EList väljaastumisele järgnenud üleminekuperioodil. Üleminekuperioodil oli liidu õigus Ühendkuningriigi suhtes endiselt kohaldatav. Üleminekuperiood lõppes 31. detsembril 2020. Seega ei saanud Ühendkuningriigi äriühinguid ja ühendusi alates 1. jaanuarist 2021 enam pidada käesolevas menetluses huvitatud isikuteks. Seega, kuna Ühendkuningriigi suhtes liidu õigust enam ei kohaldata, põhinevad järeldused subsiidiumi ja kahju kohta EL 27 turuandmetel. |
| --- | --- |

(86)

Käesolev juhtum algatati Ühendkuningriigi EList väljaastumisele järgnenud üleminekuperioodil. Üleminekuperioodil oli liidu õigus Ühendkuningriigi suhtes endiselt kohaldatav. Üleminekuperiood lõppes 31. detsembril 2020. Seega ei saanud Ühendkuningriigi äriühinguid ja ühendusi alates 1. jaanuarist 2021 enam pidada käesolevas menetluses huvitatud isikuteks. Seega, kuna Ühendkuningriigi suhtes liidu õigust enam ei kohaldata, põhinevad järeldused subsiidiumi ja kahju kohta EL 27 turuandmetel.

3.   SUBSIDEERIMINE

SUBSIDEERIMINE

3.1.   Sissejuhatus: valitsuse kavade, projektide ja muude dokumentide esitamine

Sissejuhatus: valitsuse kavade, projektide ja muude dokumentide esitamine

| (87) | Enne väidetava subsideerimise analüüsimist subsiidiumide või subsiidiumikavade lõikes hindas komisjon valitsuse kavasid, projekte ja muid dokumente, mis olid uuritud subsiidiumikavade analüüsi puhul asjakohased. Komisjon leidis, et kõik hinnatavad subsiidiumid ja subsiidiumikavad moodustavad osa Hiina valitsuse riiklikust kavast, mille eesmärk on edendada töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu, järgmistel põhjustel. |
| --- | --- |

(87)

Enne väidetava subsideerimise analüüsimist subsiidiumide või subsiidiumikavade lõikes hindas komisjon valitsuse kavasid, projekte ja muid dokumente, mis olid uuritud subsiidiumikavade analüüsi puhul asjakohased. Komisjon leidis, et kõik hinnatavad subsiidiumid ja subsiidiumikavad moodustavad osa Hiina valitsuse riiklikust kavast, mille eesmärk on edendada töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu, järgmistel põhjustel.

| (88) | Hiina majanduse juhtimine põhineb suurel määral keerukal planeerimissüsteemil, millega määratakse kindlaks prioriteedid ja eesmärgid, millele keskvalitsus ja kohalikud omavalitsused peavad keskenduma. Asjaomased kavad on kehtestatud kõikidel valitsemistasanditel ja need hõlmavad kõiki majandussektoreid. Kavades seatud eesmärgid on siduvad ja kõikide haldustasandite ametiasutused jälgivad nende kavade rakendamist asjaomasel madalamal valitsemistasandil. Üldiselt suunatakse HRV planeerimissüsteemi tulemusena ressursid sektoritesse, mille valitsus on kuulutanud strateegiliseks või muul viisil poliitiliselt tähtsaks, mitte ei eraldata neid kooskõlas turujõududega (12). |
| --- | --- |

(88)

Hiina majanduse juhtimine põhineb suurel määral keerukal planeerimissüsteemil, millega määratakse kindlaks prioriteedid ja eesmärgid, millele keskvalitsus ja kohalikud omavalitsused peavad keskenduma. Asjaomased kavad on kehtestatud kõikidel valitsemistasanditel ja need hõlmavad kõiki majandussektoreid. Kavades seatud eesmärgid on siduvad ja kõikide haldustasandite ametiasutused jälgivad nende kavade rakendamist asjaomasel madalamal valitsemistasandil. Üldiselt suunatakse HRV planeerimissüsteemi tulemusena ressursid sektoritesse, mille valitsus on kuulutanud strateegiliseks või muul viisil poliitiliselt tähtsaks, mitte ei eraldata neid kooskõlas turujõududega (12).

12

| (89) | Töödeldavat alumiiniumfooliumi peab HRV olulise tähtsusega tooteks, nagu on täheldatud avaliku poliitika dokumentides ja nimekirjades. Selline kategoriseerimine on väga tähtis, sest selle käigus määratakse kindlaks konkreetsed sektorid, mis saavad kasu mitmesugustest poliitika- ja kõrvalmeetmetest, et sektori arengut kiirendada (13). Töödeldav alumiiniumfoolium kuulub ühtlasi uute materjalide hulka strateegias „Made in China 2025“ (14) ja on lisatud mitmesse kavasse, direktiivi ja muusse dokumenti, mida väljastatakse nii riiklikul, piirkondlikul kui ka kohaliku omavalitsuse tasandil ning mis on üksteisega seotud. Asjaomased olulised poliitikadokumendid on näiteks järgmised kavad, projektid ja muud dokumendid. |
| --- | --- |

(89)

Töödeldavat alumiiniumfooliumi peab HRV olulise tähtsusega tooteks, nagu on täheldatud avaliku poliitika dokumentides ja nimekirjades. Selline kategoriseerimine on väga tähtis, sest selle käigus määratakse kindlaks konkreetsed sektorid, mis saavad kasu mitmesugustest poliitika- ja kõrvalmeetmetest, et sektori arengut kiirendada (13). Töödeldav alumiiniumfoolium kuulub ühtlasi uute materjalide hulka strateegias „Made in China 2025“ (14) ja on lisatud mitmesse kavasse, direktiivi ja muusse dokumenti, mida väljastatakse nii riiklikul, piirkondlikul kui ka kohaliku omavalitsuse tasandil ning mis on üksteisega seotud. Asjaomased olulised poliitikadokumendid on näiteks järgmised kavad, projektid ja muud dokumendid.

13

14

| (90) | „HRV majandusliku ja sotsiaalse arengu 10. viisaastakukava (2001–2005)“ näitab, et tööstusliku restruktureerimise ja ümberkorraldamise kiirendamise eesmärk on tööstustoodete, sealhulgas toorainetööstuse ja täpsemalt alumiiniumoksiiditööstuse arendamine (15). |
| --- | --- |

(90)

„HRV majandusliku ja sotsiaalse arengu 10. viisaastakukava (2001–2005)“ näitab, et tööstusliku restruktureerimise ja ümberkorraldamise kiirendamise eesmärk on tööstustoodete, sealhulgas toorainetööstuse ja täpsemalt alumiiniumoksiiditööstuse arendamine (15).

15

| (91) | „HRV majandusliku ja sotsiaalse arengu 11. viisaastakukavas (2006–2010)“ nõutakse alumiiniumi töötlemise arendamist ja „alumiiniumi tööstuslike ressursside ulatusliku kasutamise“ (16) edendamist. |
| --- | --- |

(91)

„HRV majandusliku ja sotsiaalse arengu 11. viisaastakukavas (2006–2010)“ nõutakse alumiiniumi töötlemise arendamist ja „alumiiniumi tööstuslike ressursside ulatusliku kasutamise“ (16) edendamist.

16

| (92) | „HRV majandusliku ja sotsiaalse arengu 12. viisaastakukava (2011–2015)“ näitab, et peamiste tootmisharude restruktureerimine peaks hõlmama sulatamise ja ehitusmaterjalide tootmisharus tehtavaid uusi edusamme teadus- ja arendustegevuses, loodusvarade lõimitud kasutamisel, energia kokkuhoidmisel ning heite vähendamisel (17). |
| --- | --- |

(92)

„HRV majandusliku ja sotsiaalse arengu 12. viisaastakukava (2011–2015)“ näitab, et peamiste tootmisharude restruktureerimine peaks hõlmama sulatamise ja ehitusmaterjalide tootmisharus tehtavaid uusi edusamme teadus- ja arendustegevuses, loodusvarade lõimitud kasutamisel, energia kokkuhoidmisel ning heite vähendamisel (17).

17

| (93) | HRV majandusliku ja sotsiaalse arengu 13. viisaastakukavas (edaspidi „13. viisaastakukava“), mis hõlmab ajavahemikku 2016–2020, esitatakse Hiina valitsuse strateegiline käsitlus tähtsamate tootmisharude parendamise ja edendamise kohta. 13. viisaastakukavas rõhutati Hiina valitsuse kavatsust tugevdada strateegiliste kõrgtehnoloogiate arendamist ja selles näidatakse, kuidas Hiina valitsus avaldab poolehoidu „tähtsamatele“ tootmisharudele, mida tuleks parendada ja edendada. Selles kavas tuuakse välja mitteraudmetallide tööstus (mille alla kuulub alumiiniumfooliumi tootmisharu) kui üks asjaomastest „peamistest“ tootmisharudest, mille jaoks tuleks täiustada teenuste toetussüsteemi, sealhulgas rahandust, maksustamist, kindlustust ja rahastamisplatvorme (18). |
| --- | --- |

(93)

HRV majandusliku ja sotsiaalse arengu 13. viisaastakukavas (edaspidi „13. viisaastakukava“), mis hõlmab ajavahemikku 2016–2020, esitatakse Hiina valitsuse strateegiline käsitlus tähtsamate tootmisharude parendamise ja edendamise kohta. 13. viisaastakukavas rõhutati Hiina valitsuse kavatsust tugevdada strateegiliste kõrgtehnoloogiate arendamist ja selles näidatakse, kuidas Hiina valitsus avaldab poolehoidu „tähtsamatele“ tootmisharudele, mida tuleks parendada ja edendada. Selles kavas tuuakse välja mitteraudmetallide tööstus (mille alla kuulub alumiiniumfooliumi tootmisharu) kui üks asjaomastest „peamistest“ tootmisharudest, mille jaoks tuleks täiustada teenuste toetussüsteemi, sealhulgas rahandust, maksustamist, kindlustust ja rahastamisplatvorme (18).

18

| (94) | Hiina riiginõukogu otsusest ajutiste meetmete kehtestamise ja rakendamise kohta struktuurimuudatuste elluviimiseks tööstuses (Guo Fa (2005) nr 40) (edaspidi „otsus nr 40“) ilmneb, et dokument „Tööstuse struktuurimuudatuste suuniskataloog“ on tähtis alus investeerimise juhtimisel ja valitsuse poolse avaliku sektori vahendite, maksu ja krediidipoliitika haldamisel. Lisaks märgitakse otsuses nr 40, et „„soodustatud“ tootmisharude projektidele võimaldatakse kooskõlas krediidipõhimõtetega krediiditoetust.“ (19). |
| --- | --- |

(94)

Hiina riiginõukogu otsusest ajutiste meetmete kehtestamise ja rakendamise kohta struktuurimuudatuste elluviimiseks tööstuses (Guo Fa (2005) nr 40) (edaspidi „otsus nr 40“) ilmneb, et dokument „Tööstuse struktuurimuudatuste suuniskataloog“ on tähtis alus investeerimise juhtimisel ja valitsuse poolse avaliku sektori vahendite, maksu ja krediidipoliitika haldamisel. Lisaks märgitakse otsuses nr 40, et „„soodustatud“ tootmisharude projektidele võimaldatakse kooskõlas krediidipõhimõtetega krediiditoetust.“ (19).

19

| (95) | Suuniskataloog struktuurimuudatuste elluviimiseks tööstuses hõlmab soodustatud tootmisharuna konkreetselt alumiiniumi ja sellealase tootmistehnoloogia arendamist (20). Seda kinnitatakse tööstussektori struktuurimuudatuste suuniskataloogis (2019. aasta versioon), mille kohaselt soodustatakse nii alumiiniumi valtstöötlemist, pakendite vaakumalumineerimist kui ka alumiiniumisulamite töötlemist. |
| --- | --- |

(95)

Suuniskataloog struktuurimuudatuste elluviimiseks tööstuses hõlmab soodustatud tootmisharuna konkreetselt alumiiniumi ja sellealase tootmistehnoloogia arendamist (20). Seda kinnitatakse tööstussektori struktuurimuudatuste suuniskataloogis (2019. aasta versioon), mille kohaselt soodustatakse nii alumiiniumi valtstöötlemist, pakendite vaakumalumineerimist kui ka alumiiniumisulamite töötlemist.

20

| (96) | Mitteraudmetallide tööstuse arengukavas (2016–2020) kirjeldatakse mitteraudmetallide tööstust kui tootmistööstuse tähtsat alust ja „tootmisvõimsuse realiseerimise“ toetajat. Lisaks tähtsustatakse alumiiniumfooliumi tootmisharu arendamist (21). |
| --- | --- |

(96)

Mitteraudmetallide tööstuse arengukavas (2016–2020) kirjeldatakse mitteraudmetallide tööstust kui tootmistööstuse tähtsat alust ja „tootmisvõimsuse realiseerimise“ toetajat. Lisaks tähtsustatakse alumiiniumfooliumi tootmisharu arendamist (21).

21

| (97) | Teates alumiiniumitööstuse struktuuri kohandamise kiirendamise suuniste kohta (2006) märgitakse, et „alumiinium on riigi majanduse arendamise tähtis tooraine.“ (22) Selles dokumendis osutatakse alumiiniumi sektori sihtotstarbelisele rahastamisele: „Vastavalt riigi makrokontrollile, tööstuspoliitikale ja krediidinõuetele eraldavad finantsasutused mõistlikke krediidivahendeid. Alumiiniumoksiidiettevõtetele ja elektrolüütilise alumiiniumi ettevõtetele, mis vastavad riigi tööstuspoliitikale, turulepääsu tingimustele ja krediidipõhimõtetele, tuleb jätkuvalt anda krediiditoetust; ettevõtjatele, kes ei järgi tööstuspoliitikat ega turulepääsu tingimusi, kes kasutavad ebatõhusat tehnoloogiat, kelle toodang on kantud keelatud kaupade nimekirja või on kõrvaldatud, ei võimaldata mis tahes krediiditoetust.“ (23). |
| --- | --- |

(97)

Teates alumiiniumitööstuse struktuuri kohandamise kiirendamise suuniste kohta (2006) märgitakse, et „alumiinium on riigi majanduse arendamise tähtis tooraine.“ (22) Selles dokumendis osutatakse alumiiniumi sektori sihtotstarbelisele rahastamisele: „Vastavalt riigi makrokontrollile, tööstuspoliitikale ja krediidinõuetele eraldavad finantsasutused mõistlikke krediidivahendeid. Alumiiniumoksiidiettevõtetele ja elektrolüütilise alumiiniumi ettevõtetele, mis vastavad riigi tööstuspoliitikale, turulepääsu tingimustele ja krediidipõhimõtetele, tuleb jätkuvalt anda krediiditoetust; ettevõtjatele, kes ei järgi tööstuspoliitikat ega turulepääsu tingimusi, kes kasutavad ebatõhusat tehnoloogiat, kelle toodang on kantud keelatud kaupade nimekirja või on kõrvaldatud, ei võimaldata mis tahes krediiditoetust.“ (23).

22

Vastavalt riigi makrokontrollile, tööstuspoliitikale ja krediidinõuetele eraldavad finantsasutused mõistlikke krediidivahendeid. Alumiiniumoksiidiettevõtetele ja elektrolüütilise alumiiniumi ettevõtetele, mis vastavad riigi tööstuspoliitikale, turulepääsu tingimustele ja krediidipõhimõtetele, tuleb jätkuvalt anda krediiditoetust; ettevõtjatele, kes ei järgi tööstuspoliitikat ega turulepääsu tingimusi, kes kasutavad ebatõhusat tehnoloogiat, kelle toodang on kantud keelatud kaupade nimekirja või on kõrvaldatud, ei võimaldata mis tahes krediiditoetust

23

| (98) | Teadus- ja tehnoloogiaministeeriumi, väliskaubanduse ministeeriumi ja kesktolliameti avaldatud Hiina kõrgtehnoloogiliste toodete kataloogis on loetletud 1 900 kõrgtehnoloogilist toodet, mis jagunevad kategooriatesse, mille suhtes kohaldatakse valitsuse soodustingimustel ekspordipoliitikat. Üks kategooriatest on nn uute materjalide kategooria, mis hõlmab töödeldavat alumiiniumfooliumi (24). |
| --- | --- |

(98)

Teadus- ja tehnoloogiaministeeriumi, väliskaubanduse ministeeriumi ja kesktolliameti avaldatud Hiina kõrgtehnoloogiliste toodete kataloogis on loetletud 1 900 kõrgtehnoloogilist toodet, mis jagunevad kategooriatesse, mille suhtes kohaldatakse valitsuse soodustingimustel ekspordipoliitikat. Üks kategooriatest on nn uute materjalide kategooria, mis hõlmab töödeldavat alumiiniumfooliumi (24).

24

| (99) | Töödeldaval alumiiniumfooliumil on strateegias „Made in China 2025“ soodustatud tootmisharuna õigus saada riigilt märkimisväärset toetust. Algatuse „Made in China 2025“ (25) ja seega ka töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu (26) toetamiseks on loodud mitu rahalist vahendit. |
| --- | --- |

(99)

Töödeldaval alumiiniumfooliumil on strateegias „Made in China 2025“ soodustatud tootmisharuna õigus saada riigilt märkimisväärset toetust. Algatuse „Made in China 2025“ (25) ja seega ka töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu (26) toetamiseks on loodud mitu rahalist vahendit.

25

26

| (100) | Lisaks tuuakse tegevuskavas „Made in China 2025“ (27) välja kümme strateegilist sektorit, mis on Hiina valitsuse jaoks võtmetähtsusega tootmisharud. See hõlmab 9. peatükis „Uusi materjale“ ja toob eesmärkidena välja järgmise: „aktiivselt arendada uusi erimaterjale nii militaar- kui tsiviilkasutuseks, kiirendada kahesuunalist tehnosiiret ja tehnoloogia ümberkujundamist ning edendada uute materjalide tööstuse arendamist militaar- ja tsiviilvaldkonnas, samuti kiirendada põhimaterjalide täiustamist“ (28). Töödeldav alumiiniumfoolium kui uute materjalide sektori osa kuulub asjaomase sektori arenguprioriteetide alla. Uute materjalide sektor saab seega kasu eelistest, mida annavad dokumendis loetletud toetusmehhanismid, muu hulgas rahalise toetuse meetmed, fiskaal- ja maksupoliitika ning riiginõukogu järelevalve ja toetus. |
| --- | --- |

(100)

Lisaks tuuakse tegevuskavas „Made in China 2025“ (27) välja kümme strateegilist sektorit, mis on Hiina valitsuse jaoks võtmetähtsusega tootmisharud. See hõlmab 9. peatükis „Uusi materjale“ ja toob eesmärkidena välja järgmise: „aktiivselt arendada uusi erimaterjale nii militaar- kui tsiviilkasutuseks, kiirendada kahesuunalist tehnosiiret ja tehnoloogia ümberkujundamist ning edendada uute materjalide tööstuse arendamist militaar- ja tsiviilvaldkonnas, samuti kiirendada põhimaterjalide täiustamist“ (28). Töödeldav alumiiniumfoolium kui uute materjalide sektori osa kuulub asjaomase sektori arenguprioriteetide alla. Uute materjalide sektor saab seega kasu eelistest, mida annavad dokumendis loetletud toetusmehhanismid, muu hulgas rahalise toetuse meetmed, fiskaal- ja maksupoliitika ning riiginõukogu järelevalve ja toetus.

27

aktiivselt arendada uusi erimaterjale nii militaar- kui tsiviilkasutuseks, kiirendada kahesuunalist tehnosiiret ja tehnoloogia ümberkujundamist ning edendada uute materjalide tööstuse arendamist militaar- ja tsiviilvaldkonnas, samuti kiirendada põhimaterjalide täiustamist

28

| (101) | Hiina valitsuse lähenemisviis, mille kohaselt määratletakse soodustatud tootmisharud ja tooted kataloogides, et eraldada vastavalt sellele vahendeid, võttes aluseks Hiina valituse poolt tootmisharule määratud strateegilise või poliitilise tähtsuse, ning kavade rakendamine ja nende üle järelevalve teostamine igal haldustasandil, on lisaks täheldatav riikliku arengu- ja reformikomisjoni 2016. aasta strateegiliste ja kujunemisjärgus toodete ja teenuste kataloogis (29). Töödeldav alumiiniumfoolium on lisatud uute materjalide alla. |
| --- | --- |

(101)

Hiina valitsuse lähenemisviis, mille kohaselt määratletakse soodustatud tootmisharud ja tooted kataloogides, et eraldada vastavalt sellele vahendeid, võttes aluseks Hiina valituse poolt tootmisharule määratud strateegilise või poliitilise tähtsuse, ning kavade rakendamine ja nende üle järelevalve teostamine igal haldustasandil, on lisaks täheldatav riikliku arengu- ja reformikomisjoni 2016. aasta strateegiliste ja kujunemisjärgus toodete ja teenuste kataloogis (29). Töödeldav alumiiniumfoolium on lisatud uute materjalide alla.

29

| (102) | Otsuse nr 40 III peatükis viidatakse tööstussektori struktuurimuudatuste suuniskataloogile, mis hõlmab kolme liiki projekte: soodustatud projektid, piiratud projektid ja kõrvaldatud projektid. Otsuse artiklis XVII märgitakse, et
  „investeerimisprojekti, mis kuulub soodustatava sisu alla, uuritakse, see kinnitatakse ning talletatakse kooskõlas asjakohaste investeerimist käsitlevate riiklike määrustega; kõik finantsasutused peavad andma krediiditoetust kooskõlas krediidipõhimõtetega; investeeringu kogusummas isiklikuks otstarbeks imporditud seadmed, v.a kaubad, mis on hõlmatud rahandusministeeriumi avaldatud dokumendiga „Riigisiseste investeerimisprojektide raames imporditud kaubad, mille suhtes ei kohaldata maksuvabastust“ (muudetud aastal 2000), võib vabastada imporditollimaksust ja impordiga seotud käibemaksust, välja arvatud juhul, kui maksust vabastamata investeerimisprojektide sisu kohta on vastu võetud uued määrused. Teised soodustatavaid tööstusprojekte käsitlevad eelistatud põhimõtted rakendatakse kooskõlas asjakohaste riiklike määrustega“. |
| --- | --- |

(102)

Otsuse nr 40 III peatükis viidatakse tööstussektori struktuurimuudatuste suuniskataloogile, mis hõlmab kolme liiki projekte: soodustatud projektid, piiratud projektid ja kõrvaldatud projektid. Otsuse artiklis XVII märgitakse, et
  „investeerimisprojekti, mis kuulub soodustatava sisu alla, uuritakse, see kinnitatakse ning talletatakse kooskõlas asjakohaste investeerimist käsitlevate riiklike määrustega; kõik finantsasutused peavad andma krediiditoetust kooskõlas krediidipõhimõtetega; investeeringu kogusummas isiklikuks otstarbeks imporditud seadmed, v.a kaubad, mis on hõlmatud rahandusministeeriumi avaldatud dokumendiga „Riigisiseste investeerimisprojektide raames imporditud kaubad, mille suhtes ei kohaldata maksuvabastust“ (muudetud aastal 2000), võib vabastada imporditollimaksust ja impordiga seotud käibemaksust, välja arvatud juhul, kui maksust vabastamata investeerimisprojektide sisu kohta on vastu võetud uued määrused. Teised soodustatavaid tööstusprojekte käsitlevad eelistatud põhimõtted rakendatakse kooskõlas asjakohaste riiklike määrustega“.

„investeerimisprojekti, mis kuulub soodustatava sisu alla, uuritakse, see kinnitatakse ning talletatakse kooskõlas asjakohaste investeerimist käsitlevate riiklike määrustega; kõik finantsasutused peavad andma krediiditoetust kooskõlas krediidipõhimõtetega; investeeringu kogusummas isiklikuks otstarbeks imporditud seadmed, v.a kaubad, mis on hõlmatud rahandusministeeriumi avaldatud dokumendiga „Riigisiseste investeerimisprojektide raames imporditud kaubad, mille suhtes ei kohaldata maksuvabastust“ (muudetud aastal 2000), võib vabastada imporditollimaksust ja impordiga seotud käibemaksust, välja arvatud juhul, kui maksust vabastamata investeerimisprojektide sisu kohta on vastu võetud uued määrused. Teised soodustatavaid tööstusprojekte käsitlevad eelistatud põhimõtted rakendatakse kooskõlas asjakohaste riiklike määrustega“.

| (103) | Sellest tulenevalt nähakse otsuses nr 40, mida tõlgendatakse koostoimes tööstussektori struktuurimuudatuste suuniskataloogiga, ette teatud projektide erikohtlemine teatud soodustatud tootmisharudes. |
| --- | --- |

(103)

Sellest tulenevalt nähakse otsuses nr 40, mida tõlgendatakse koostoimes tööstussektori struktuurimuudatuste suuniskataloogiga, ette teatud projektide erikohtlemine teatud soodustatud tootmisharudes.

| (104) | Eespool nimetatud kavasid ja programme arvesse võttes peetakse töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu seega peamiseks ja strateegiliseks tootmisharuks, mille aktiivne arendamine on Hiina valitsuse poliitiline eesmärk. Selles punktis nimetatud poliitikadokumentide alusel järeldas komisjon, et Hiina valitsus sekkub töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharusse seotud poliitika rakendamiseks ning segab töödeldava alumiiniumfooliumi sektoris vabaturujõudude toimimist, eelkõige soodustades ja toetades sektorit mitmesuguste meetmetega. |
| --- | --- |

(104)

Eespool nimetatud kavasid ja programme arvesse võttes peetakse töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu seega peamiseks ja strateegiliseks tootmisharuks, mille aktiivne arendamine on Hiina valitsuse poliitiline eesmärk. Selles punktis nimetatud poliitikadokumentide alusel järeldas komisjon, et Hiina valitsus sekkub töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharusse seotud poliitika rakendamiseks ning segab töödeldava alumiiniumfooliumi sektoris vabaturujõudude toimimist, eelkõige soodustades ja toetades sektorit mitmesuguste meetmetega.

| (105) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Hiina valitsus, et selles punktis eespool mainitud dokumendid ei tõenda töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu puhul eritoetuste või soodustamise esinemist. Hiina valitsuse väitel on selleks, et tõendada, et töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu on soodustatud tootmisharu, ebapiisavalt tõendeid ning et dokumendid, milles viidatakse mitteraudmetallidele, alumiiniumitööstusele ja/või uutele materjalidele, ei hõlma töödeldavat alumiiniumfooliumit. |
| --- | --- |

(105)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Hiina valitsus, et selles punktis eespool mainitud dokumendid ei tõenda töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu puhul eritoetuste või soodustamise esinemist. Hiina valitsuse väitel on selleks, et tõendada, et töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu on soodustatud tootmisharu, ebapiisavalt tõendeid ning et dokumendid, milles viidatakse mitteraudmetallidele, alumiiniumitööstusele ja/või uutele materjalidele, ei hõlma töödeldavat alumiiniumfooliumit.

| (106) | Komisjon ei olnud sellega nõus. Esiteks väidab ta, et on põhjust oletada, et niisuguste toodete kirjeldus, nagu uued materjalid, mitteraudmetallid ja alumiiniumitööstus hõlmab ka alumiiniumfooliumi. Teiseks mainitakse mõnes eespool loetletud dokumendis, näiteks põhjenduses 96 viidatud mitteraudmetallide tööstuse arengukavas (2016–2020) ja põhjenduses 98 viidatud Hiina kõrgtehnoloogiliste toodete kataloogis sõnaselgelt alumiiniumfooliumi kui sellist. Kolmandaks tehti uurimisega kindlaks, et koostööd tegevad eksportivad tootjad said kasu subsiidiumitest, mis on ette nähtud ainult soodustatud tootmisharudele, nagu on sätestatud otsuses nr 40 ja analüüsitud üksikasjalikult asjakohastes punktides allpool. Seetõttu lükkas komisjon Hiina valitsuse väited tagasi. |
| --- | --- |

(106)

Komisjon ei olnud sellega nõus. Esiteks väidab ta, et on põhjust oletada, et niisuguste toodete kirjeldus, nagu uued materjalid, mitteraudmetallid ja alumiiniumitööstus hõlmab ka alumiiniumfooliumi. Teiseks mainitakse mõnes eespool loetletud dokumendis, näiteks põhjenduses 96 viidatud mitteraudmetallide tööstuse arengukavas (2016–2020) ja põhjenduses 98 viidatud Hiina kõrgtehnoloogiliste toodete kataloogis sõnaselgelt alumiiniumfooliumi kui sellist. Kolmandaks tehti uurimisega kindlaks, et koostööd tegevad eksportivad tootjad said kasu subsiidiumitest, mis on ette nähtud ainult soodustatud tootmisharudele, nagu on sätestatud otsuses nr 40 ja analüüsitud üksikasjalikult asjakohastes punktides allpool. Seetõttu lükkas komisjon Hiina valitsuse väited tagasi.

3.2.   Osaline koostööst keeldumine ja kättesaadavate faktide kasutamine

Osaline koostööst keeldumine ja kättesaadavate faktide kasutamine

| (107) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist esitas Hiina valitsus mõned üldised märkused seoses komisjoni otsusega kohaldada alusmääruse artikli 28 lõike 1 sätteid sooduslaenude, ekspordikrediidikindlustuse ja sisendmaterjalide suhtes. |
| --- | --- |

(107)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist esitas Hiina valitsus mõned üldised märkused seoses komisjoni otsusega kohaldada alusmääruse artikli 28 lõike 1 sätteid sooduslaenude, ekspordikrediidikindlustuse ja sisendmaterjalide suhtes.

| (108) | Hiina valitsus väitis, et kõik komisjoni taotlused teabe saamiseks, millele Hiina valitsus ei saanud vastuseid esitada, olid ebamõistlikud, sest need taotlused eeldasid niisuguste õiguslike volituste olemasolu, mis Hiina valitsusel puudusid. |
| --- | --- |

(108)

Hiina valitsus väitis, et kõik komisjoni taotlused teabe saamiseks, millele Hiina valitsus ei saanud vastuseid esitada, olid ebamõistlikud, sest need taotlused eeldasid niisuguste õiguslike volituste olemasolu, mis Hiina valitsusel puudusid.

| (109) | Lisaks väitis Hiina valitsus, et komisjon ei hinnanud talle esitatud asjaolusid nõuetekohaselt ega selgitanud korralikult, miks kättesaadavad faktid asendasid mõistlikult mistahes vajalikku puuduvat teavet. |
| --- | --- |

(109)

Lisaks väitis Hiina valitsus, et komisjon ei hinnanud talle esitatud asjaolusid nõuetekohaselt ega selgitanud korralikult, miks kättesaadavad faktid asendasid mõistlikult mistahes vajalikku puuduvat teavet.

| (110) | Nagu on märgitud põhjenduses 118, oli komisjon seisukohal, et Hiina valitsusel olid õiguslikud volitused taotletud teabe saamiseks kui nende äriühingute osanikul või nende äriühingute vastutaval asutusel, kelle kohta komisjon teavet taotles. Komisjon tõepoolest esitas oma Hiina valitsusele saadetud teates, mida on korratud allpool punktides 3.2.1–3.2.3, miks ta pidi tuginema kättesaadavatele faktidele. Komisjon pidas avalikult kättesaadavat teavet mõistlikuks asenduseks teabe eest, mida Hiina valitsus ei esitanud. Seetõttu lükkas komisjon Hiina valitsuse väited tagasi. |
| --- | --- |

(110)

Nagu on märgitud põhjenduses 118, oli komisjon seisukohal, et Hiina valitsusel olid õiguslikud volitused taotletud teabe saamiseks kui nende äriühingute osanikul või nende äriühingute vastutaval asutusel, kelle kohta komisjon teavet taotles. Komisjon tõepoolest esitas oma Hiina valitsusele saadetud teates, mida on korratud allpool punktides 3.2.1–3.2.3, miks ta pidi tuginema kättesaadavatele faktidele. Komisjon pidas avalikult kättesaadavat teavet mõistlikuks asenduseks teabe eest, mida Hiina valitsus ei esitanud. Seetõttu lükkas komisjon Hiina valitsuse väited tagasi.

3.2.1.   Alusmääruse artikli 28 lõike 1 sätete kohaldamine sooduslaenude suhtes

Alusmääruse artikli 28 lõike 1 sätete kohaldamine sooduslaenude suhtes

| (111) | Komisjon palus Hiina valitsusel paindlikuma halduskorralduse huvides edastada eriküsimustikud kõigile finantsasutustele, kes andsid valimisse kaasatud äriühingutele laene või ekspordikrediiti. |
| --- | --- |

(111)

Komisjon palus Hiina valitsusel paindlikuma halduskorralduse huvides edastada eriküsimustikud kõigile finantsasutustele, kes andsid valimisse kaasatud äriühingutele laene või ekspordikrediiti.

| (112) | Kõigepealt saadi vastus ainult EXIMi pangalt ja Sinosurelt. Hiina valitsus ei vastanud komisjoni poolt Hiina valitsusele esitatud taotlusele edastada küsimustikud kõigile finantsasutustele, kes andsid valimisse kaasatud äriühingutele laene või ekspordikrediiti. Komisjon kordas seepärast puudustele viitavas kirjas oma taotlust eesmärgiga suurendada võimalusi kaasata uurimisse finantsasutusi, kes annaksid vajalikku teavet, et komisjon saaks teha järeldusi väidetava subsideerimise olemasolu ja ulatuse kohta. |
| --- | --- |

(112)

Kõigepealt saadi vastus ainult EXIMi pangalt ja Sinosurelt. Hiina valitsus ei vastanud komisjoni poolt Hiina valitsusele esitatud taotlusele edastada küsimustikud kõigile finantsasutustele, kes andsid valimisse kaasatud äriühingutele laene või ekspordikrediiti. Komisjon kordas seepärast puudustele viitavas kirjas oma taotlust eesmärgiga suurendada võimalusi kaasata uurimisse finantsasutusi, kes annaksid vajalikku teavet, et komisjon saaks teha järeldusi väidetava subsideerimise olemasolu ja ulatuse kohta.

| (113) | Pärast puudustele viitavat kirja märkis Hiina valitsus, et tal ei olnud õigust küsida kommertspankadelt teavet. Komisjon ei olnud selle seisukohaga nõus. Esiteks leiab komisjon, et riigi omanduses olevatelt üksustelt taotletav teave on Hiina valitsusele kättesaadav kõikide üksuste kohta, kus Hiina valitsus on peamine või suurosanik. Lisaks on Hiina valitsusel vajalikud volitused, et suhelda finantsasutustega, isegi kui need ei ole riigi osalusega, sest need kõik kuuluvad CBIRCi pädevusse. |
| --- | --- |

(113)

Pärast puudustele viitavat kirja märkis Hiina valitsus, et tal ei olnud õigust küsida kommertspankadelt teavet. Komisjon ei olnud selle seisukohaga nõus. Esiteks leiab komisjon, et riigi omanduses olevatelt üksustelt taotletav teave on Hiina valitsusele kättesaadav kõikide üksuste kohta, kus Hiina valitsus on peamine või suurosanik. Lisaks on Hiina valitsusel vajalikud volitused, et suhelda finantsasutustega, isegi kui need ei ole riigi osalusega, sest need kõik kuuluvad CBIRCi pädevusse.

| (114) | Lõpuks sai komisjon teavet üksnes organisatsioonilise struktuuri, valitsemise ja omanike kohta EXIMi pangalt, kuid mitte üheltki muult finantsasutuselt, kes olid andnud laene valimisse kaasatud äriühingutele. Lisaks ei saanud komisjon kontrollitavat äriühingupõhist teavet üheltki pangalt või finantsasutuselt. |
| --- | --- |

(114)

Lõpuks sai komisjon teavet üksnes organisatsioonilise struktuuri, valitsemise ja omanike kohta EXIMi pangalt, kuid mitte üheltki muult finantsasutuselt, kes olid andnud laene valimisse kaasatud äriühingutele. Lisaks ei saanud komisjon kontrollitavat äriühingupõhist teavet üheltki pangalt või finantsasutuselt.

| (115) | Kuna komisjonil ei ole teavet seoses enamiku pankadega, mis andsid laene valimisse kaasatud äriühingutele, leiab ta, et ta ei ole saanud tähtsat teavet, mis on uurimise selle aspekti puhul asjakohane. |
| --- | --- |

(115)

Kuna komisjonil ei ole teavet seoses enamiku pankadega, mis andsid laene valimisse kaasatud äriühingutele, leiab ta, et ta ei ole saanud tähtsat teavet, mis on uurimise selle aspekti puhul asjakohane.

| (116) | Seega teatas komisjon Hiina valitsusele, et ta võib olla sunnitud kasutama kättesaadavaid fakte vastavalt alusmääruse artikli 28 lõikele 1, et analüüsida sooduslaenude kaudu aset leidnud väidetava subsideerimise olemasolu ja ulatust. |
| --- | --- |

(116)

Seega teatas komisjon Hiina valitsusele, et ta võib olla sunnitud kasutama kättesaadavaid fakte vastavalt alusmääruse artikli 28 lõikele 1, et analüüsida sooduslaenude kaudu aset leidnud väidetava subsideerimise olemasolu ja ulatust.

| (117) | Hiina valitsus ei olnud saadetud vastuses alusmääruse artikli 28 lõike 1 kohaldamisega nõus. Hiina valitsus väitis, et tal ei ole kohustust taotletud teavet esitada, et küsimused tuleks esitada otse asjaomastele üksustele, mitte aga Hiina valitsusele kui investorile või osanikule, ning et taotletud teave ei ole vajalik teave. |
| --- | --- |

(117)

Hiina valitsus ei olnud saadetud vastuses alusmääruse artikli 28 lõike 1 kohaldamisega nõus. Hiina valitsus väitis, et tal ei ole kohustust taotletud teavet esitada, et küsimused tuleks esitada otse asjaomastele üksustele, mitte aga Hiina valitsusele kui investorile või osanikule, ning et taotletud teave ei ole vajalik teave.

| (118) | Komisjon nõustub, et vastused tuleks saada asjaga otseselt seotud üksustelt. Kuid komisjon palus Hiina valitsusel paindlikuma halduskorralduse huvides edastada eriküsimustikud kõigile asjaomastele finantsasutustele, mida Hiina valitsus ei teinud. Lisaks, nagu on eelnevalt märgitud põhjenduses 113, jääb komisjon oma seisukoha juurde, et Hiina valitsus peab reguleeriva asutusena taotlema eriküsimustele vastuseid finantsasutustelt, kes andsid valimisse kaasatud tootjatele rahalisi vahendeid. |
| --- | --- |

(118)

Komisjon nõustub, et vastused tuleks saada asjaga otseselt seotud üksustelt. Kuid komisjon palus Hiina valitsusel paindlikuma halduskorralduse huvides edastada eriküsimustikud kõigile asjaomastele finantsasutustele, mida Hiina valitsus ei teinud. Lisaks, nagu on eelnevalt märgitud põhjenduses 113, jääb komisjon oma seisukoha juurde, et Hiina valitsus peab reguleeriva asutusena taotlema eriküsimustele vastuseid finantsasutustelt, kes andsid valimisse kaasatud tootjatele rahalisi vahendeid.

| (119) | Lõpetuseks pidas komisjon taotletud teavet äärmiselt tähtsaks, et hinnata, kas Hiina valitsus tegi kontrolli finantsasutuste tegevuse üle seoses laenupoliitika ja riskide hindamisega, kui finantsasutused andsid laenu töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharule. |
| --- | --- |

(119)

Lõpetuseks pidas komisjon taotletud teavet äärmiselt tähtsaks, et hinnata, kas Hiina valitsus tegi kontrolli finantsasutuste tegevuse üle seoses laenupoliitika ja riskide hindamisega, kui finantsasutused andsid laenu töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharule.

| (120) | Seega järeldas komisjon, et ta pidi sooduslaenude kaudu antud väidetavate subsiidiumide olemasolu ja ulatuse uurimisel osaliselt tuginema kättesaadavatele faktidele. |
| --- | --- |

(120)

Seega järeldas komisjon, et ta pidi sooduslaenude kaudu antud väidetavate subsiidiumide olemasolu ja ulatuse uurimisel osaliselt tuginema kättesaadavatele faktidele.

3.2.2.   Alusmääruse artikli 28 lõike 1 sätete kohaldamine ekspordikrediidikindlustuse suhtes

Alusmääruse artikli 28 lõike 1 sätete kohaldamine ekspordikrediidikindlustuse suhtes

| (121) | Komisjon palus Hiina valitsusel paindlikuma halduskorralduse huvides edastada eriküsimustik Sinosurele. |
| --- | --- |

(121)

Komisjon palus Hiina valitsusel paindlikuma halduskorralduse huvides edastada eriküsimustik Sinosurele.

| (122) | Kuigi küsimustikule saadi vastus, ei esitanud Sinosure lisadokumente, mida nõuti Sinosure üldjuhtimise kohta, näiteks oma põhikirja. Lisaks ei esitanud Hiina valitsus või Sinosure ka konkreetset teavet töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharule antud ekspordikrediidikindlustuse ja selle kindlustusmaksete taseme kohta ega üksikasjalikke näitajaid, mis on seotud selle ekspordikrediidikindlustustegevuse kasumlikkusega. |
| --- | --- |

(122)

Kuigi küsimustikule saadi vastus, ei esitanud Sinosure lisadokumente, mida nõuti Sinosure üldjuhtimise kohta, näiteks oma põhikirja. Lisaks ei esitanud Hiina valitsus või Sinosure ka konkreetset teavet töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharule antud ekspordikrediidikindlustuse ja selle kindlustusmaksete taseme kohta ega üksikasjalikke näitajaid, mis on seotud selle ekspordikrediidikindlustustegevuse kasumlikkusega.

| (123) | Sellise teabe puudumisel leidis komisjon, et talle on jäetud esitamata väga oluline teave uurimise selle tahu kohta. Seega teatas komisjon Hiina valitsusele, et ta sai kasutada kättesaadavaid fakte vastavalt alusmääruse artikli 28 lõikele 1, et analüüsida ekspordikrediidikindlustuse kaudu aset leidnud väidetava subsideerimise olemasolu ja ulatust. |
| --- | --- |

(123)

Sellise teabe puudumisel leidis komisjon, et talle on jäetud esitamata väga oluline teave uurimise selle tahu kohta. Seega teatas komisjon Hiina valitsusele, et ta sai kasutada kättesaadavaid fakte vastavalt alusmääruse artikli 28 lõikele 1, et analüüsida ekspordikrediidikindlustuse kaudu aset leidnud väidetava subsideerimise olemasolu ja ulatust.

| (124) | Hiina valitsus jäi oma vastuses ja pärast lõplike järelduste avalikustamist seisukohale, et Sinosure ei andnud töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharule iseloomulikke subsiidiume ja et ta järgib asjakohase kindlustustegevuse puhul turupõhist põhimõtet ning et töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu suhtes ei esine konkreetset sooduskohtlemist. Lisaks ei hõlmanud kaebus ekspordikrediidikindlustust, mistõttu ei olnud taotletud teave komisjoni otsuse tegemiseks vajalik või otsustava tähtsusega. |
| --- | --- |

(124)

Hiina valitsus jäi oma vastuses ja pärast lõplike järelduste avalikustamist seisukohale, et Sinosure ei andnud töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharule iseloomulikke subsiidiume ja et ta järgib asjakohase kindlustustegevuse puhul turupõhist põhimõtet ning et töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu suhtes ei esine konkreetset sooduskohtlemist. Lisaks ei hõlmanud kaebus ekspordikrediidikindlustust, mistõttu ei olnud taotletud teave komisjoni otsuse tegemiseks vajalik või otsustava tähtsusega.

| (125) | Nagu on eelnevalt märgitud põhjenduses 8, saab komisjon kasutada uurimise ajal kaalutlusõigust uurida kogu teavet, mis on väidetavate subsiidiumide puhul asjakohane ja ei piirdu kaebuses sisalduva teabega. Komisjon märgib lisaks, et soodusrahastamise ja otsese raha ülekandmisega seotud kavasid, mis hõlmavad ka ekspordikrediidikindlustust, oli üldisemalt käsitletud kaebuses ja algatamisteates. Samuti leidis komisjon, et Hiina valitsuse esitatud teave Sinosure kohta oli ebatäielik ega võimaldanud komisjonil teha järeldusi uurimise oluliste osade kohta seoses ekspordikrediidikindlustusega, eelkõige seoses sellega, kas Sinosure on avalik-õiguslik asutus ja kas valimisse kaasatud äriühingutele määratud kindlustusmaksed on turupõhised. See väide lükati seepärast tagasi. |
| --- | --- |

(125)

Nagu on eelnevalt märgitud põhjenduses 8, saab komisjon kasutada uurimise ajal kaalutlusõigust uurida kogu teavet, mis on väidetavate subsiidiumide puhul asjakohane ja ei piirdu kaebuses sisalduva teabega. Komisjon märgib lisaks, et soodusrahastamise ja otsese raha ülekandmisega seotud kavasid, mis hõlmavad ka ekspordikrediidikindlustust, oli üldisemalt käsitletud kaebuses ja algatamisteates. Samuti leidis komisjon, et Hiina valitsuse esitatud teave Sinosure kohta oli ebatäielik ega võimaldanud komisjonil teha järeldusi uurimise oluliste osade kohta seoses ekspordikrediidikindlustusega, eelkõige seoses sellega, kas Sinosure on avalik-õiguslik asutus ja kas valimisse kaasatud äriühingutele määratud kindlustusmaksed on turupõhised. See väide lükati seepärast tagasi.

| (126) | Komisjon tegi seega järelduse, et ta pidi osaliselt tuginema kättesaadavatele faktidele, et teha järeldusi ekspordikrediidikindlustuse kohta. |
| --- | --- |

(126)

Komisjon tegi seega järelduse, et ta pidi osaliselt tuginema kättesaadavatele faktidele, et teha järeldusi ekspordikrediidikindlustuse kohta.

3.2.3.   Alusmääruse artikli 28 lõike 1 sätete kohaldamine sisendmaterjalide suhtes

Alusmääruse artikli 28 lõike 1 sätete kohaldamine sisendmaterjalide suhtes

| (127) | Komisjon palus Hiina valitsusel edastada eriküsimustik kümnele peamisele töödeldava alumiiniumfooliumi tootmiseks kasutatavate sisendmaterjalide tootjale ja turustajale, samuti muudele asjaomaste materjalide tarnijatele, kes on tarninud sisendit valimisse kaasatud äriühingutele. Oma vastuses küsimustikule väitis Hiina valitsus, et tal puudub kontroll sisendmaterjalide tarnijate üle, et esitada küsimustikus taotletud konfidentsiaalset teavet ning et protsessi koordineerimine valimisse kaasatud äriühingute väga märkimisväärse sisendmaterjalide tarnijate arvu tõttu oleks tekitanud Hiina valitsusele ebamõistliku koormuse. |
| --- | --- |

(127)

Komisjon palus Hiina valitsusel edastada eriküsimustik kümnele peamisele töödeldava alumiiniumfooliumi tootmiseks kasutatavate sisendmaterjalide tootjale ja turustajale, samuti muudele asjaomaste materjalide tarnijatele, kes on tarninud sisendit valimisse kaasatud äriühingutele. Oma vastuses küsimustikule väitis Hiina valitsus, et tal puudub kontroll sisendmaterjalide tarnijate üle, et esitada küsimustikus taotletud konfidentsiaalset teavet ning et protsessi koordineerimine valimisse kaasatud äriühingute väga märkimisväärse sisendmaterjalide tarnijate arvu tõttu oleks tekitanud Hiina valitsusele ebamõistliku koormuse.

| (128) | Hiina valitsus ei andnud ülevaadet uurimisaluste sisendmaterjalide Hiina tarnijate nimede ja omanike struktuuri kohta, väites, et see on konfidentsiaalne teave. Peale selle ei esitanud Hiina valitsus üksikasjalikku teavet Hiina töödeldava alumiiniumfooliumi sisendmaterjalide siseturu peamiste omaduste, muu hulgas järgmise kohta: riigi omanduses olevate ettevõtete osa omamaises tootmises ja tarbimises, siseturu suurus, riigi- ja/või riigi omanduses olevate ettevõtete hinnapoliitika, sisendmaterjalide tegelikud hinnad siseturul ning statistika. |
| --- | --- |

(128)

Hiina valitsus ei andnud ülevaadet uurimisaluste sisendmaterjalide Hiina tarnijate nimede ja omanike struktuuri kohta, väites, et see on konfidentsiaalne teave. Peale selle ei esitanud Hiina valitsus üksikasjalikku teavet Hiina töödeldava alumiiniumfooliumi sisendmaterjalide siseturu peamiste omaduste, muu hulgas järgmise kohta: riigi omanduses olevate ettevõtete osa omamaises tootmises ja tarbimises, siseturu suurus, riigi- ja/või riigi omanduses olevate ettevõtete hinnapoliitika, sisendmaterjalide tegelikud hinnad siseturul ning statistika.

| (129) | Kuna komisjon ei saanud Hiina valitsuselt teavet kõigi eespool loetletud asjaolude kohta, muu hulgas siseturu struktuuri, hinnakujundusmehhanismide ja hindade ning äriühingute osaluste kohta, leidis komisjon, et ta ei olnud saanud selle uurimise puhul asjakohast olulist teavet. |
| --- | --- |

(129)

Kuna komisjon ei saanud Hiina valitsuselt teavet kõigi eespool loetletud asjaolude kohta, muu hulgas siseturu struktuuri, hinnakujundusmehhanismide ja hindade ning äriühingute osaluste kohta, leidis komisjon, et ta ei olnud saanud selle uurimise puhul asjakohast olulist teavet.

| (130) | Komisjon tegi seega järelduse, et ta pidi osaliselt tuginema kättesaadavatele faktidele, et teha järeldusi sisendmaterjalide kohta. |
| --- | --- |

(130)

Komisjon tegi seega järelduse, et ta pidi osaliselt tuginema kättesaadavatele faktidele, et teha järeldusi sisendmaterjalide kohta.

3.2.4.   Alusmääruse artikli 28 lõike 1 sätete kohaldamine Yongxini suhtes

Alusmääruse artikli 28 lõike 1 sätete kohaldamine Yongxini suhtes

| (131) | Subsiidiumiküsimustiku kohaselt peavad seotud äriühingud, kes pakuvad valimisse kaasatud eksportivate tootjate tootmisprotsessi jaoks sisendeid ja varasid, vastama küsimustiku osadele A ja E. Kuid valimisse kaasatud eksportiva tootja Xiamen Xiashuni seotud sisendi tarnija Yongxin ei esitanud esialgu niisugust vastust. Xiamen Xiashun väitis, et suhte laadi tõttu ei saa ta sundida Yongxini küsimustikule vastama ning et Yongxini poolse koostöö puudumine ei tohiks käesolevat uurimist mõjutada. |
| --- | --- |

(131)

Subsiidiumiküsimustiku kohaselt peavad seotud äriühingud, kes pakuvad valimisse kaasatud eksportivate tootjate tootmisprotsessi jaoks sisendeid ja varasid, vastama küsimustiku osadele A ja E. Kuid valimisse kaasatud eksportiva tootja Xiamen Xiashuni seotud sisendi tarnija Yongxin ei esitanud esialgu niisugust vastust. Xiamen Xiashun väitis, et suhte laadi tõttu ei saa ta sundida Yongxini küsimustikule vastama ning et Yongxini poolse koostöö puudumine ei tohiks käesolevat uurimist mõjutada.

| (132) | Komisjon täheldas, et Xiamen Xiashun ja Yongxin olid asutanud ühisettevõtte Yongshun, mille tõttu on need äriühingud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (30) artikli 127 tähenduses seotud. Lisaks oli ühisettevõte Yongshun Xiamen Xiashunile töödeldava alumiiniumfooliumi tootmiseks oluline toorainete pakkuja. Seetõttu peaks ta esitama subsiidiumiküsimustiku vastuse vastavalt küsimustiku ja 19. veebruaril 2021 saadetud puudusi käsitleva kirja juhistele. |
| --- | --- |

(132)

Komisjon täheldas, et Xiamen Xiashun ja Yongxin olid asutanud ühisettevõtte Yongshun, mille tõttu on need äriühingud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (30) artikli 127 tähenduses seotud. Lisaks oli ühisettevõte Yongshun Xiamen Xiashunile töödeldava alumiiniumfooliumi tootmiseks oluline toorainete pakkuja. Seetõttu peaks ta esitama subsiidiumiküsimustiku vastuse vastavalt küsimustiku ja 19. veebruaril 2021 saadetud puudusi käsitleva kirja juhistele.

30

| (133) | Mis puudutab uurimisele avaldatava mõju puudumist, täheldas komisjon Yongxini ja Yongshuni vahel arvukaid ettevõttesiseseid tehinguid, mis olid seotud maa, toorainete ja rahastusega. Seetõttu leidis komisjon, et kuna Yongxin ei ole küsimustikule vastanud, on kontserni saadud subsiidiumide täielikku ulatust võimatu kindlaks teha. |
| --- | --- |

(133)

Mis puudutab uurimisele avaldatava mõju puudumist, täheldas komisjon Yongxini ja Yongshuni vahel arvukaid ettevõttesiseseid tehinguid, mis olid seotud maa, toorainete ja rahastusega. Seetõttu leidis komisjon, et kuna Yongxin ei ole küsimustikule vastanud, on kontserni saadud subsiidiumide täielikku ulatust võimatu kindlaks teha.

| (134) | Seega teatas komisjon 15. märtsil 2021 Xiamen Xiashunile, et ta sai kasutada kättesaadavaid fakte vastavalt alusmääruse artikli 28 lõikele 1, et analüüsida Yongxini kaudu aset leidnud väidetava subsideerimise olemasolu ja ulatust. Vastusena komisjoni kirjale taotles Xiamen Xiashun 23. märtsil 2021 ärakuulamist ärakuulamise eest vastutava ametniku juures. Ärakuulamise eest vastutav ametnik soovitas Xiamen Xiashunil jätkata jõupingutusi, et Yongxin esitaks nõutud teabe. Lõpuks saadi Yongxinilt 7. mail 2021 vastus komisjoni eriküsimustele ja saadud andmeid kontrolliti 2. juunil 2021 tehtud kaugmeetodil ristkontrolli käigus. |
| --- | --- |

(134)

Seega teatas komisjon 15. märtsil 2021 Xiamen Xiashunile, et ta sai kasutada kättesaadavaid fakte vastavalt alusmääruse artikli 28 lõikele 1, et analüüsida Yongxini kaudu aset leidnud väidetava subsideerimise olemasolu ja ulatust. Vastusena komisjoni kirjale taotles Xiamen Xiashun 23. märtsil 2021 ärakuulamist ärakuulamise eest vastutava ametniku juures. Ärakuulamise eest vastutav ametnik soovitas Xiamen Xiashunil jätkata jõupingutusi, et Yongxin esitaks nõutud teabe. Lõpuks saadi Yongxinilt 7. mail 2021 vastus komisjoni eriküsimustele ja saadud andmeid kontrolliti 2. juunil 2021 tehtud kaugmeetodil ristkontrolli käigus.

3.2.5.   Alusmääruse artikli 28 lõike 1 sätete kohaldamine Nanshan Groupi suhtes

Alusmääruse artikli 28 lõike 1 sätete kohaldamine Nanshan Groupi suhtes

| (135) | Subsiidiumiküsimustiku kohaselt paluti valimisse kaasatud äriühingutel, samuti nendega seotud äriühingutel esitada andmeid ja tõendavaid dokumente maakasutusõiguste ostmise kohta, sh maakasutusõiguse tunnistused ja maa-ametis sõlmitud algse tehinguga seotud ostulepingud, milles on täpsustatud maakasutusõiguste saamise tingimused. Kuid Nanshan Groupi kuuluvad äriühingud ei esitanud nõutud dokumente, mistõttu komisjonil ei õnnestunud kontrollida maakasutusõiguste tingimusi, sealhulgas nende ostuhinda. |
| --- | --- |

(135)

Subsiidiumiküsimustiku kohaselt paluti valimisse kaasatud äriühingutel, samuti nendega seotud äriühingutel esitada andmeid ja tõendavaid dokumente maakasutusõiguste ostmise kohta, sh maakasutusõiguse tunnistused ja maa-ametis sõlmitud algse tehinguga seotud ostulepingud, milles on täpsustatud maakasutusõiguste saamise tingimused. Kuid Nanshan Groupi kuuluvad äriühingud ei esitanud nõutud dokumente, mistõttu komisjonil ei õnnestunud kontrollida maakasutusõiguste tingimusi, sealhulgas nende ostuhinda.

| (136) | Ühtlasi ei olnud mõned Nanshan Groupi kuuluvad äriühingud täitnud nõutud tabeleid imporditud ja omamaiste masinate kohta ega esitanud seetõttu nõutud teavet imporditud ja omamaiste masinate ostu kohta ega seotud käibemaksuvabastuse ja imporditollimaksuvabastuse kohta imporditud seadmete ning tehnoloogia kasutamisel. |
| --- | --- |

(136)

Ühtlasi ei olnud mõned Nanshan Groupi kuuluvad äriühingud täitnud nõutud tabeleid imporditud ja omamaiste masinate kohta ega esitanud seetõttu nõutud teavet imporditud ja omamaiste masinate ostu kohta ega seotud käibemaksuvabastuse ja imporditollimaksuvabastuse kohta imporditud seadmete ning tehnoloogia kasutamisel.

| (137) | Lõpetuseks oli Nanshan Groupi emaettevõtte, nimelt Nanshan Group Co., Ltd. koostöö puudulik, arvestades i) tema töötajate kättesaadavust komisjoni küsimustele vastamisel ja ii) esitatud dokumente. Näiteks jäeti täielikult esitamata või esitati puudulikult dokumendid, mis olid seotud maa ostu ning mitmete toetuste ja laenude määramisega. See puudus takistas uurimist märkimisväärselt, eelkõige seetõttu, et mitu Nanshan Groupi kuuluvat äriühingut olid saanud oma maakasutusõigused ja rahastuse Nanshan Group Co., Ltd. kaudu. |
| --- | --- |

(137)

Lõpetuseks oli Nanshan Groupi emaettevõtte, nimelt Nanshan Group Co., Ltd. koostöö puudulik, arvestades i) tema töötajate kättesaadavust komisjoni küsimustele vastamisel ja ii) esitatud dokumente. Näiteks jäeti täielikult esitamata või esitati puudulikult dokumendid, mis olid seotud maa ostu ning mitmete toetuste ja laenude määramisega. See puudus takistas uurimist märkimisväärselt, eelkõige seetõttu, et mitu Nanshan Groupi kuuluvat äriühingut olid saanud oma maakasutusõigused ja rahastuse Nanshan Group Co., Ltd. kaudu.

| (138) | Seetõttu teavitas komisjon oma 3. septembri 2021. aasta kirjas Nanshan Groupi, et ta sai seoses eespool põhjendustes 135 ja 137 nimetatud puuduva teabega kasutada kättesaadavaid fakte vastavalt alusmääruse artikli 28 lõikele 1. |
| --- | --- |

(138)

Seetõttu teavitas komisjon oma 3. septembri 2021. aasta kirjas Nanshan Groupi, et ta sai seoses eespool põhjendustes 135 ja 137 nimetatud puuduva teabega kasutada kättesaadavaid fakte vastavalt alusmääruse artikli 28 lõikele 1.

| (139) | Nanshan Group esitas eespool nimetatud artiklit 28 käsitlevale kirjale vastuseks saadetud märkustes mitu väidet, nagu on kirjeldatud allpool. |
| --- | --- |

(139)

Nanshan Group esitas eespool nimetatud artiklit 28 käsitlevale kirjale vastuseks saadetud märkustes mitu väidet, nagu on kirjeldatud allpool.

| (140) | Seoses maakasutusõigustega väitis Nanshan Group, et kuna teised kontserni kuuluvad äriühingud esitasid Nanshan Group Co. Ltd.-lt tehtud ostude kohta andmed, tuleks Nanshan Group Co. Ltd. poolt kolmandatelt isikutelt ostetud maakasutusõiguste ostuhinna kindlaksmääramiseks kasutada asjaomaste ettevõttesiseste tehingute hinda. Samuti väitis kontsern, et maade ettevõttesiseste üleandmiste hinnad määrati kindlaks sõltumatu hindaja poolt koostatud maa hindamise aruandes esitatud maa väärtuse alusel. Ühtlasi märkis Nanshan Group, et teise võimalusena võib Nanshan Group Co. Ltd. tehinguhindade kindlaksmääramiseks võrdlusalusena kasutada teiste kontserni äriühingute maakasutusõiguste alaseid tehinguid. |
| --- | --- |

(140)

Seoses maakasutusõigustega väitis Nanshan Group, et kuna teised kontserni kuuluvad äriühingud esitasid Nanshan Group Co. Ltd.-lt tehtud ostude kohta andmed, tuleks Nanshan Group Co. Ltd. poolt kolmandatelt isikutelt ostetud maakasutusõiguste ostuhinna kindlaksmääramiseks kasutada asjaomaste ettevõttesiseste tehingute hinda. Samuti väitis kontsern, et maade ettevõttesiseste üleandmiste hinnad määrati kindlaks sõltumatu hindaja poolt koostatud maa hindamise aruandes esitatud maa väärtuse alusel. Ühtlasi märkis Nanshan Group, et teise võimalusena võib Nanshan Group Co. Ltd. tehinguhindade kindlaksmääramiseks võrdlusalusena kasutada teiste kontserni äriühingute maakasutusõiguste alaseid tehinguid.

| (141) | Seoses nõutud teabega imporditud ja omamaiste masinate ostu kohta ning seotud käibemaksuvabastuse ja imporditollimaksuvabastuse kohta imporditud seadmete ja tehnoloogia kasutamisel väitis Nanshan Group, et ta oli esitanud enamiku äriühingute kohta põhivarade registri. Lisaks väitis kontsern, et käibemaksuvabastuse kava lõpetati juba 2009. aastal ja et sellega seoses saadud mis tahes võimalik kasu on uurimisperioodi alguseks juba täielikult amortiseerunud. |
| --- | --- |

(141)

Seoses nõutud teabega imporditud ja omamaiste masinate ostu kohta ning seotud käibemaksuvabastuse ja imporditollimaksuvabastuse kohta imporditud seadmete ja tehnoloogia kasutamisel väitis Nanshan Group, et ta oli esitanud enamiku äriühingute kohta põhivarade registri. Lisaks väitis kontsern, et käibemaksuvabastuse kava lõpetati juba 2009. aastal ja et sellega seoses saadud mis tahes võimalik kasu on uurimisperioodi alguseks juba täielikult amortiseerunud.

| (142) | Seoses asjaoluga, et Nanshan Group Co., Ltd. tegi koostööd piiratud ulatuses, väitis Nanshan Group, et ta oli tegutsenud vastavalt oma võimetele ja puudulik koostöö oli tingitud kaugmeetodil tehtud ristkontrolli ajastusest ning muudest keerulistest tingimustest. Nanshan Groupi väitel ei peaks komisjon kogu Nanshan Group Co., Ltd. esitatud teavet kõrvale jätma ja et komisjon peaks neid andmeid täiendama äriühingu või teiste kontserni kuuluvate äriühingute võrreldavate maa- ja laenutehingute andmetega. Komisjon ei nõustunud maakasutusõigusi puudutavate märkustega. Maa-ametis sõlmitud algse tehingu hind määrab kindlaks kontsernile antud subsiidiumide summa, mitte ettevõttesisesed maade üleandmised, ning kuna algse ostutehingu pool Nanshan Group Co., Ltd. ei olnud vajalikke dokumente esitanud, ei olnud kontserni poolt saadud subsiidiumide täielikku ulatust võimalik kindlaks määrata.. |
| --- | --- |

(142)

Seoses asjaoluga, et Nanshan Group Co., Ltd. tegi koostööd piiratud ulatuses, väitis Nanshan Group, et ta oli tegutsenud vastavalt oma võimetele ja puudulik koostöö oli tingitud kaugmeetodil tehtud ristkontrolli ajastusest ning muudest keerulistest tingimustest. Nanshan Groupi väitel ei peaks komisjon kogu Nanshan Group Co., Ltd. esitatud teavet kõrvale jätma ja et komisjon peaks neid andmeid täiendama äriühingu või teiste kontserni kuuluvate äriühingute võrreldavate maa- ja laenutehingute andmetega. Komisjon ei nõustunud maakasutusõigusi puudutavate märkustega. Maa-ametis sõlmitud algse tehingu hind määrab kindlaks kontsernile antud subsiidiumide summa, mitte ettevõttesisesed maade üleandmised, ning kuna algse ostutehingu pool Nanshan Group Co., Ltd. ei olnud vajalikke dokumente esitanud, ei olnud kontserni poolt saadud subsiidiumide täielikku ulatust võimalik kindlaks määrata..

| (143) | Seoses nõutud teabega imporditud ja omamaiste masinate ostu kohta ning seotud käibemaksuvabastuse ning imporditollimaksuvabastuse kohta ei nõustunud komisjon Nanshan Groupi esitatud märkustega. Esiteks, kuigi Nanshan Group esitas kontserni mõne äriühingu kohta põhivarade registri, ei esitanud ta kõikehõlmavaid andmeid käibemaksuvabastuse ja imporditollimaksuvabastuse kohta, mida komisjon oli taotlenud. Teiseks tuvastas komisjon, et uurimisperioodil olid valimisse kaasatud äriühingud vabastatud nii käibemaksu kui ka imporditollimaksu tasumise kohustusest. Nende hulka kuulusid vabastused seadmete eest, mis osteti eelnevatel aastatel, aga mille puhul amortiseeriti saadud kasu vastavalt seadmete elueale ja eraldati seega osaliselt läbivaatamisega seotud uurimisperioodile. Seega tegi komisjon kindlaks, et valimisse kaasatud äriühingud kasutasid siiski selle kava alusel saadavaid eeliseid. |
| --- | --- |

(143)

Seoses nõutud teabega imporditud ja omamaiste masinate ostu kohta ning seotud käibemaksuvabastuse ning imporditollimaksuvabastuse kohta ei nõustunud komisjon Nanshan Groupi esitatud märkustega. Esiteks, kuigi Nanshan Group esitas kontserni mõne äriühingu kohta põhivarade registri, ei esitanud ta kõikehõlmavaid andmeid käibemaksuvabastuse ja imporditollimaksuvabastuse kohta, mida komisjon oli taotlenud. Teiseks tuvastas komisjon, et uurimisperioodil olid valimisse kaasatud äriühingud vabastatud nii käibemaksu kui ka imporditollimaksu tasumise kohustusest. Nende hulka kuulusid vabastused seadmete eest, mis osteti eelnevatel aastatel, aga mille puhul amortiseeriti saadud kasu vastavalt seadmete elueale ja eraldati seega osaliselt läbivaatamisega seotud uurimisperioodile. Seega tegi komisjon kindlaks, et valimisse kaasatud äriühingud kasutasid siiski selle kava alusel saadavaid eeliseid.

| (144) | Lõpetuseks oli väide, et maakasutusõiguste või seadmetega seotud tehingute puhul, mille kohta ei esitatud piisavalt andmeid, võis võrdlusalusena kasutada teisi Nanshan Group Co., Ltd. või teiste Nanshan Groupi kuuluvate äriühingute tehinguid põhjendamatu, sest ükski kontserni kuuluv äriühing ei esitanud täielikku nõutud teavet. |
| --- | --- |

(144)

Lõpetuseks oli väide, et maakasutusõiguste või seadmetega seotud tehingute puhul, mille kohta ei esitatud piisavalt andmeid, võis võrdlusalusena kasutada teisi Nanshan Group Co., Ltd. või teiste Nanshan Groupi kuuluvate äriühingute tehinguid põhjendamatu, sest ükski kontserni kuuluv äriühing ei esitanud täielikku nõutud teavet.

3.3.   Kõnealuse uurimisega hõlmatud subsiidiumid ja subsiidiumikavad

Kõnealuse uurimisega hõlmatud subsiidiumid ja subsiidiumikavad

| (145) | Kaebuses, algatamisteates ja komisjoni küsimustikele saadud vastustes sisalduva teabe põhjal uuriti järgmisi Hiina valitsuse subsiidiume:






  a) | soodusrahastuse, otsekrediitide ja rahastuse pakkumine omakapitali, kvaasiomakapitali ning muude kapitaliinstrumentide kaudu (nt strateegilised laenud, krediidiliinid, pangaaktseptid, ekspordi rahastamine); |
| --- | --- | --- |

(145)

Kaebuses, algatamisteates ja komisjoni küsimustikele saadud vastustes sisalduva teabe põhjal uuriti järgmisi Hiina valitsuse subsiidiume:

a)

soodusrahastuse, otsekrediitide ja rahastuse pakkumine omakapitali, kvaasiomakapitali ning muude kapitaliinstrumentide kaudu (nt strateegilised laenud, krediidiliinid, pangaaktseptid, ekspordi rahastamine);

| b) | soodustingimustel ekspordikrediidikindlustus; |
| --- | --- |

b)

soodustingimustel ekspordikrediidikindlustus;

| c) | toetuskavad:






  — | tehnoloogia, innovatsiooni, teadusuuringute ja arendustegevuse toetused ja fondid; |
| --- | --- | --- |

c)

toetuskavad:

—

tehnoloogia, innovatsiooni, teadusuuringute ja arendustegevuse toetused ja fondid;

| — | tööstuse ümberkujundamise ja ajakohastamise fondid; |
| --- | --- |

—

tööstuse ümberkujundamise ja ajakohastamise fondid;

| — | ajutised subsiidiumid omavalitsustelt/provintside ametiasutustelt; |
| --- | --- |

—

ajutised subsiidiumid omavalitsustelt/provintside ametiasutustelt;

| d) | maksuvabastus- ja maksuvähenduskavade kaudu saamata jäänud tulu:






  — | ettevõtte tulumaksu vähendamise soodustused kõrgtehnoloogilistele ja uue tehnoloogia ettevõtetele; |
| --- | --- | --- |

d)

maksuvabastus- ja maksuvähenduskavade kaudu saamata jäänud tulu:

—

ettevõtte tulumaksu vähendamise soodustused kõrgtehnoloogilistele ja uue tehnoloogia ettevõtetele;

| — | teadus- ja arenduskulude maksueelse mahaarvamise soodustuste poliitika; |
| --- | --- |

—

teadus- ja arenduskulude maksueelse mahaarvamise soodustuste poliitika;

| — | kõrgtehnoloogiaettevõtete poolt kõrgtehnoloogilises arendustegevuses ja tootmises kasutatavate vahendite ning seadmete kiirendatud amortisatsioon; |
| --- | --- |

—

kõrgtehnoloogiaettevõtete poolt kõrgtehnoloogilises arendustegevuses ja tootmises kasutatavate vahendite ning seadmete kiirendatud amortisatsioon;

| — | dividendide maksuvabastus nõuetele vastavate residendist ettevõtete puhul; |
| --- | --- |

—

dividendide maksuvabastus nõuetele vastavate residendist ettevõtete puhul;

| — | kinnisvara- ja maakasutusmaksudest vabastamine või nendest loobumine; |
| --- | --- |

—

kinnisvara- ja maakasutusmaksudest vabastamine või nendest loobumine;

| — | käibemaksuvabastus ja imporditollimaksu vähendamine imporditud seadmete ja tehnoloogia kasutamise eest; |
| --- | --- |

—

käibemaksuvabastus ja imporditollimaksu vähendamine imporditud seadmete ja tehnoloogia kasutamise eest;

| — | käibemaksu hüvitamine riigisiseselt toodetud seadmete puhul; |
| --- | --- |

—

käibemaksu hüvitamine riigisiseselt toodetud seadmete puhul;

| e) | riiklikud kaubatarned ja teenused tegelikust maksumusest väiksema tasu eest:






  — | valitsuselt maakasutusõiguse saamine tegelikust maksumusest väiksema tasu eest; |
| --- | --- | --- |

e)

riiklikud kaubatarned ja teenused tegelikust maksumusest väiksema tasu eest:

—

valitsuselt maakasutusõiguse saamine tegelikust maksumusest väiksema tasu eest;

| — | elektrienergia tarnimine tegelikust maksumusest väiksema tasu eest; |
| --- | --- |

—

elektrienergia tarnimine tegelikust maksumusest väiksema tasu eest;

| — | valitsuselt sisendmaterjali saamine (alumiinium ja aurusüsi) tegelikust maksumusest väiksema tasu eest. |
| --- | --- |

—

valitsuselt sisendmaterjali saamine (alumiinium ja aurusüsi) tegelikust maksumusest väiksema tasu eest.

3.4.   Soodusrahastamine

Soodusrahastamine

3.4.1.   Soodusrahastamist pakkuvad finantsasutused

Soodusrahastamist pakkuvad finantsasutused

| (146) | Kolme valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontserni esitatud teabe kohaselt oli 48 HRVs asuvat finantsasutust neid rahastanud. Neist 48 finantsasutusest 47 kuulusid riigile. Ülejäänud finantsasutused olid kas eraomandis või ei suutnud komisjon kindlaks teha, kas nad on riigi omanduses või eraomandis. Ent üksnes üks riigi omanduses olev pank täitis eriküsimustiku, hoolimata Hiina valitsusele esitatud taotlusest, mis hõlmas kõiki finantsasutusi, mis andsid valimisse kaasatud äriühingutele laene. |
| --- | --- |

(146)

Kolme valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontserni esitatud teabe kohaselt oli 48 HRVs asuvat finantsasutust neid rahastanud. Neist 48 finantsasutusest 47 kuulusid riigile. Ülejäänud finantsasutused olid kas eraomandis või ei suutnud komisjon kindlaks teha, kas nad on riigi omanduses või eraomandis. Ent üksnes üks riigi omanduses olev pank täitis eriküsimustiku, hoolimata Hiina valitsusele esitatud taotlusest, mis hõlmas kõiki finantsasutusi, mis andsid valimisse kaasatud äriühingutele laene.

3.4.1.1.   Riigi omanduses olevad avalik-õiguslike asutustena tegutsevad finantsasutused

Riigi omanduses olevad avalik-õiguslike asutustena tegutsevad finantsasutused

| (147) | Komisjon tegi kindlaks, kas riigi omanduses olevad pangad on alusmääruse artikli 3 ja artikli 2 punkti b tähenduses avalik-õiguslikud asutused. Seda, kas riigi omanduses olev äriühing on avalik-õiguslik asutus, kontrollitakse järgmisel viisil: (31)„Oluline on see, kas ettevõttele on antud volitused täita valitsusasutuse ülesandeid, ning mitte see, kuidas see saavutatakse. On palju eri viise, kuidas valitsus kitsamas tähenduses saab anda ettevõtetele volitusi. Seega võivad eri liiki tõendid olla asjakohased, kui soovitakse näidata, kas asjaomasele ettevõttele on antud sellised volitused. Tõendid, et ettevõte täidab tegelikult valitsusasutuse ülesandeid, võivad tõendada seda, et tal on või talle on antud valitsusasutuse volitused, eelkõige kui need tõendid viitavad pidevale ja süstemaatilisele tegevusele. Seega võivad meie arvates tõendid, et valitsus kontrollib ettevõtet ja selle toimimist sisuliselt, tõendada teatavatel asjaoludel seda, et asjaomasel ettevõttel on täidesaatev võim ja ta teostab seda võimu valitsusasutuse ülesandeid täites. Samas rõhutame, et kui õigusaktiga selge volituste üleandmine välja arvata, siis üksnes formaalsete seoste olemasolust ettevõtte ja valitsuse vahel kitsamas tähenduses tõenäoliselt ei piisa, et teha kindlaks vajalik valitsusasutuse volituste omamine. Seega näiteks lihtsalt fakt, et valitsus on ettevõtte enamusaktsionär, ei näita, et valitsusel on sisuline kontroll selle ettevõtte tegevuse üle, veel vähem seda, et valitsus on andnud talle valitsusasutuse volitused. Samas mõnel juhul, kui tõenditest ilmneb, et formaalseid kaudseid märke valitsuse kontrolli kohta on palju, ja kui on ka tõendeid, et selline sisuline kontroll on olemas, võib nende alusel teha järelduse, et asjaomane ettevõte kasutab valitsusasutuse volitusi.“ |
| --- | --- |

(147)

Komisjon tegi kindlaks, kas riigi omanduses olevad pangad on alusmääruse artikli 3 ja artikli 2 punkti b tähenduses avalik-õiguslikud asutused. Seda, kas riigi omanduses olev äriühing on avalik-õiguslik asutus, kontrollitakse järgmisel viisil: (31)„Oluline on see, kas ettevõttele on antud volitused täita valitsusasutuse ülesandeid, ning mitte see, kuidas see saavutatakse. On palju eri viise, kuidas valitsus kitsamas tähenduses saab anda ettevõtetele volitusi. Seega võivad eri liiki tõendid olla asjakohased, kui soovitakse näidata, kas asjaomasele ettevõttele on antud sellised volitused. Tõendid, et ettevõte täidab tegelikult valitsusasutuse ülesandeid, võivad tõendada seda, et tal on või talle on antud valitsusasutuse volitused, eelkõige kui need tõendid viitavad pidevale ja süstemaatilisele tegevusele. Seega võivad meie arvates tõendid, et valitsus kontrollib ettevõtet ja selle toimimist sisuliselt, tõendada teatavatel asjaoludel seda, et asjaomasel ettevõttel on täidesaatev võim ja ta teostab seda võimu valitsusasutuse ülesandeid täites. Samas rõhutame, et kui õigusaktiga selge volituste üleandmine välja arvata, siis üksnes formaalsete seoste olemasolust ettevõtte ja valitsuse vahel kitsamas tähenduses tõenäoliselt ei piisa, et teha kindlaks vajalik valitsusasutuse volituste omamine. Seega näiteks lihtsalt fakt, et valitsus on ettevõtte enamusaktsionär, ei näita, et valitsusel on sisuline kontroll selle ettevõtte tegevuse üle, veel vähem seda, et valitsus on andnud talle valitsusasutuse volitused. Samas mõnel juhul, kui tõenditest ilmneb, et formaalseid kaudseid märke valitsuse kontrolli kohta on palju, ja kui on ka tõendeid, et selline sisuline kontroll on olemas, võib nende alusel teha järelduse, et asjaomane ettevõte kasutab valitsusasutuse volitusi.“

31

Oluline on see, kas ettevõttele on antud volitused täita valitsusasutuse ülesandeid, ning mitte see, kuidas see saavutatakse. On palju eri viise, kuidas valitsus kitsamas tähenduses saab anda ettevõtetele volitusi. Seega võivad eri liiki tõendid olla asjakohased, kui soovitakse näidata, kas asjaomasele ettevõttele on antud sellised volitused. Tõendid, et ettevõte täidab tegelikult valitsusasutuse ülesandeid, võivad tõendada seda, et tal on või talle on antud valitsusasutuse volitused, eelkõige kui need tõendid viitavad pidevale ja süstemaatilisele tegevusele. Seega võivad meie arvates tõendid, et valitsus kontrollib ettevõtet ja selle toimimist sisuliselt, tõendada teatavatel asjaoludel seda, et asjaomasel ettevõttel on täidesaatev võim ja ta teostab seda võimu valitsusasutuse ülesandeid täites. Samas rõhutame, et kui õigusaktiga selge volituste üleandmine välja arvata, siis üksnes formaalsete seoste olemasolust ettevõtte ja valitsuse vahel kitsamas tähenduses tõenäoliselt ei piisa, et teha kindlaks vajalik valitsusasutuse volituste omamine. Seega näiteks lihtsalt fakt, et valitsus on ettevõtte enamusaktsionär, ei näita, et valitsusel on sisuline kontroll selle ettevõtte tegevuse üle, veel vähem seda, et valitsus on andnud talle valitsusasutuse volitused. Samas mõnel juhul, kui tõenditest ilmneb, et formaalseid kaudseid märke valitsuse kontrolli kohta on palju, ja kui on ka tõendeid, et selline sisuline kontroll on olemas, võib nende alusel teha järelduse, et asjaomane ettevõte kasutab valitsusasutuse volitusi

| (148) | Komisjon taotles teavet riigi omanduses olemise kohta, samuti ametlikke näitajaid valitsuse kontrollist riigi omanduses olevate pankade üle. Samuti analüüsis komisjon, kas kontroll oli sisuline. Sel eesmärgil pidi komisjon osaliselt tuginema kättesaadavatele faktidele tingituna sellest, et Hiina valitsus ja riigi omanduses olevad pangad keeldusid esitamast tõendeid otsustusprotsessi kohta, mis oli sooduslaenud kaasa toonud. |
| --- | --- |

(148)

Komisjon taotles teavet riigi omanduses olemise kohta, samuti ametlikke näitajaid valitsuse kontrollist riigi omanduses olevate pankade üle. Samuti analüüsis komisjon, kas kontroll oli sisuline. Sel eesmärgil pidi komisjon osaliselt tuginema kättesaadavatele faktidele tingituna sellest, et Hiina valitsus ja riigi omanduses olevad pangad keeldusid esitamast tõendeid otsustusprotsessi kohta, mis oli sooduslaenud kaasa toonud.

| (149) | Analüüsi läbiviimiseks kontrollis komisjon esmalt riigi omanduses oleva panga andmeid, kes oli eriküsimustiku täitnud. |
| --- | --- |

(149)

Analüüsi läbiviimiseks kontrollis komisjon esmalt riigi omanduses oleva panga andmeid, kes oli eriküsimustiku täitnud.

3.4.1.2.   Koostööd tegevad riigi omanduses olevad finantsasutused

Koostööd tegevad riigi omanduses olevad finantsasutused

| (150) | Ainult üks riigi omanduses olev pank, nimelt EXIMi pank, esitas küsimustikule vastuse. |
| --- | --- |

(150)

Ainult üks riigi omanduses olev pank, nimelt EXIMi pank, esitas küsimustikule vastuse.

3.4.1.3.   Hiina valitsuse omandisuhe, formaalsed kaudsed kontrolli märgid ja kontrolli teostamine

Hiina valitsuse omandisuhe, formaalsed kaudsed kontrolli märgid ja kontrolli teostamine

| (151) | Küsimustiku vastuses saadud teabe põhjal tegi komisjon kindlaks, et Hiina valitsus omas selles finantsasutuses otseselt või kaudselt üle 50 % aktsiaid. |
| --- | --- |

(151)

Küsimustiku vastuses saadud teabe põhjal tegi komisjon kindlaks, et Hiina valitsus omas selles finantsasutuses otseselt või kaudselt üle 50 % aktsiaid.

| (152) | Seoses formaalsete kaudsete märkidega valitsuse kontrollist koostööd tegevas riigi omanduses olevas pangas kvalifitseeris komisjon selle „oluliseks riigi omanduses olevaks finantsasutuseks“. Täpsemalt märgiti teatises „Peamiste riigi omanduses olevate finantsasutuste järelevalvenõukogu reguleerivad ajutised eeskirjad“ (32) järgmist:
  „Käesolevas eeskirjas nimetatud peamised riigi omanduses olevad finantsasutused tähendavad riigi omanduses olevaid arengupanku, kommertspanku, finantsvarade fondivalitsejaid, väärtpaberituru ettevõtteid, kindlustusseltse jne (edaspidi „riigi omanduses olevad finantsasutused“), kuhu riiginõukogu saadab järelevalvenõukogud“
  . |
| --- | --- |

(152)

Seoses formaalsete kaudsete märkidega valitsuse kontrollist koostööd tegevas riigi omanduses olevas pangas kvalifitseeris komisjon selle „oluliseks riigi omanduses olevaks finantsasutuseks“. Täpsemalt märgiti teatises „Peamiste riigi omanduses olevate finantsasutuste järelevalvenõukogu reguleerivad ajutised eeskirjad“ (32) järgmist:
  „Käesolevas eeskirjas nimetatud peamised riigi omanduses olevad finantsasutused tähendavad riigi omanduses olevaid arengupanku, kommertspanku, finantsvarade fondivalitsejaid, väärtpaberituru ettevõtteid, kindlustusseltse jne (edaspidi „riigi omanduses olevad finantsasutused“), kuhu riiginõukogu saadab järelevalvenõukogud“
  .

32

„Käesolevas eeskirjas nimetatud peamised riigi omanduses olevad finantsasutused tähendavad riigi omanduses olevaid arengupanku, kommertspanku, finantsvarade fondivalitsejaid, väärtpaberituru ettevõtteid, kindlustusseltse jne (edaspidi „riigi omanduses olevad finantsasutused“), kuhu riiginõukogu saadab järelevalvenõukogud“

| (153) | Peamiste riigi omanduses olevate finantsasutuste järelevalvenõukogu määratakse „Oluliste riigi omanduses olevate finantsasutuste järelevalvenõukogu reguleerivate ajutiste eeskirjade“ kohaselt. Nende ajutiste eeskirjade artiklitele 3 ja 5 tuginedes tegi komisjon kindlaks, et nõukogu liikmed vabastab ametist riiginõukogu ja nad on aruandekohustuslikud riiginõukogu ees, mis annab tunnistust riigi poolsest institutsioonilisest kontrollist koostööd tegeva riigi omanduses oleva panga äritegevuse üle. |
| --- | --- |

(153)

Peamiste riigi omanduses olevate finantsasutuste järelevalvenõukogu määratakse „Oluliste riigi omanduses olevate finantsasutuste järelevalvenõukogu reguleerivate ajutiste eeskirjade“ kohaselt. Nende ajutiste eeskirjade artiklitele 3 ja 5 tuginedes tegi komisjon kindlaks, et nõukogu liikmed vabastab ametist riiginõukogu ja nad on aruandekohustuslikud riiginõukogu ees, mis annab tunnistust riigi poolsest institutsioonilisest kontrollist koostööd tegeva riigi omanduses oleva panga äritegevuse üle.

| (154) | Lisaks neile üldistele kaudsetele märkidele leidis komisjon järgmised tõendid seoses EXIMi pangaga. EXIMi pank on moodustatud ja tegutseb vastavalt riiginõukogu „Teatisele, millega asutatakse Hiina ekspordi-impordipank“ ja EXIMi põhikirjale. Tema põhikirja kohaselt nimetab riik otse EXIMi panga juhatuse. Järelevalvenõukogu nimetatakse riiginõukogu poolt kooskõlas peamiste riigi omanduses olevate finantsasutuste järelevalvenõukogu reguleerivate ajutiste eeskirjadega ning muude seaduste ja määrustega ning ta allub riiginõukogule. |
| --- | --- |

(154)

Lisaks neile üldistele kaudsetele märkidele leidis komisjon järgmised tõendid seoses EXIMi pangaga. EXIMi pank on moodustatud ja tegutseb vastavalt riiginõukogu „Teatisele, millega asutatakse Hiina ekspordi-impordipank“ ja EXIMi põhikirjale. Tema põhikirja kohaselt nimetab riik otse EXIMi panga juhatuse. Järelevalvenõukogu nimetatakse riiginõukogu poolt kooskõlas peamiste riigi omanduses olevate finantsasutuste järelevalvenõukogu reguleerivate ajutiste eeskirjadega ning muude seaduste ja määrustega ning ta allub riiginõukogule.

| (155) | Põhikirjas märgitakse ka, et EXIMi panga parteikomiteel on juhtiv ja poliitiliselt keskne roll eesmärgiga tagada, et EXIMi pank rakendab partei ja riigi poliitikat ja peamisi eesmärke. Partei juhtroll on lõimitud kõikidesse äriühingu üldjuhtimise tahkudesse. |
| --- | --- |

(155)

Põhikirjas märgitakse ka, et EXIMi panga parteikomiteel on juhtiv ja poliitiliselt keskne roll eesmärgiga tagada, et EXIMi pank rakendab partei ja riigi poliitikat ja peamisi eesmärke. Partei juhtroll on lõimitud kõikidesse äriühingu üldjuhtimise tahkudesse.

| (156) | Põhikirjas märgitakse lisaks, et EXIMi pank soovib toetada väliskaubanduse arengut ja majanduslikku koostööd, piiriüleseid investeeringuid, algatust „One Belt, One Road“ ning koostööd rahvusvahelise suutlikkuse ja seadmete tootmise vallas. Tema äritegevus hõlmab lühiajalisi, keskmise tähtajaga ja pikaajalisi laene, mis kiidetakse heaks ja mis vastavad riigi väliskaubanduse ja -tegevuse poliitikale, nagu ekspordikrediit, impordikrediit, lepingulised finantskorralduse välislaenud, välisinvesteeringute laenud, Hiina valitsuse välisabi laenud ja eksporttoodete ostjatele antavad laenud. |
| --- | --- |

(156)

Põhikirjas märgitakse lisaks, et EXIMi pank soovib toetada väliskaubanduse arengut ja majanduslikku koostööd, piiriüleseid investeeringuid, algatust „One Belt, One Road“ ning koostööd rahvusvahelise suutlikkuse ja seadmete tootmise vallas. Tema äritegevus hõlmab lühiajalisi, keskmise tähtajaga ja pikaajalisi laene, mis kiidetakse heaks ja mis vastavad riigi väliskaubanduse ja -tegevuse poliitikale, nagu ekspordikrediit, impordikrediit, lepingulised finantskorralduse välislaenud, välisinvesteeringute laenud, Hiina valitsuse välisabi laenud ja eksporttoodete ostjatele antavad laenud.

| (157) | Lisaks andis EXIMi pank oma 2019. aasta aruandes teada, et ta rakendas täielikult kõiki Hiina Kommunistliku Partei Keskkomitee ning riiginõukogu peamisi poliitikameetmeid ja otsuseid. |
| --- | --- |

(157)

Lisaks andis EXIMi pank oma 2019. aasta aruandes teada, et ta rakendas täielikult kõiki Hiina Kommunistliku Partei Keskkomitee ning riiginõukogu peamisi poliitikameetmeid ja otsuseid.

| (158) | Komisjon leidis ka, et riigi omanduses olevad finantsasutused, sealhulgas EXIMi pank, on muutnud 2017. aastal oma põhikirja, et suurendada Hiina Kommunistliku Partei (edaspidi „HKP“) kui pankade kõrgeima otsustustasandi rolli (33). |
| --- | --- |

(158)

Komisjon leidis ka, et riigi omanduses olevad finantsasutused, sealhulgas EXIMi pank, on muutnud 2017. aastal oma põhikirja, et suurendada Hiina Kommunistliku Partei (edaspidi „HKP“) kui pankade kõrgeima otsustustasandi rolli (33).

33

| (159) | Uutes põhikirjades sätestatakse, et:






  — | juhatuse esimees on sama isik, kes on parteikomitee sekretär; |
| --- | --- | --- |

(159)

Uutes põhikirjades sätestatakse, et:

—

juhatuse esimees on sama isik, kes on parteikomitee sekretär;

| — | HKP ülesanne on tagada, et pank rakendab HKP ja riigi poliitikat ja suuniseid, ning teha selle üle järelevalvet; samuti omada juhtivat ja järelevalverolli töötajate (sealhulgas tippjuhtkonna) ametisse nimetamisel, ning |
| --- | --- |

—

HKP ülesanne on tagada, et pank rakendab HKP ja riigi poliitikat ja suuniseid, ning teha selle üle järelevalvet; samuti omada juhtivat ja järelevalverolli töötajate (sealhulgas tippjuhtkonna) ametisse nimetamisel, ning

| — | juhatus kuulab kõikide oluliste otsuste tegemisel parteikomitee arvamusi. |
| --- | --- |

—

juhatus kuulab kõikide oluliste otsuste tegemisel parteikomitee arvamusi.

| (160) | Need tõendid näitavad, et Hiina valitsus teostas sisulist kontrolli nende asutuste tegevuse üle. |
| --- | --- |

(160)

Need tõendid näitavad, et Hiina valitsus teostas sisulist kontrolli nende asutuste tegevuse üle.

| (161) | Järgmisena taotles komisjon teavet selle kohta, kas Hiina valitsus tegi sisulist kontrolli EXIMi panga tegevuse üle seoses laenupoliitika ja riskide hindamisega, kui pank andis laenu töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharule. Selles osas on arvesse võetud järgmised reguleerivad dokumendid:






  — | HRV kommertspankade seaduse (edaspidi „pangandusseadus“) artikkel 34; |
| --- | --- | --- |

(161)

Järgmisena taotles komisjon teavet selle kohta, kas Hiina valitsus tegi sisulist kontrolli EXIMi panga tegevuse üle seoses laenupoliitika ja riskide hindamisega, kui pank andis laenu töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharule. Selles osas on arvesse võetud järgmised reguleerivad dokumendid:

—

HRV kommertspankade seaduse (edaspidi „pangandusseadus“) artikkel 34;

| — | laenude üldeeskirja (mida rakendab Hiina Rahvavabariigi Pank) artikkel 15; |
| --- | --- |

—

laenude üldeeskirja (mida rakendab Hiina Rahvavabariigi Pank) artikkel 15;

| — | otsus nr 40; |
| --- | --- |

—

otsus nr 40;

| — | „Hiina pangandus- ja kindlustussektori regulatiivkomisjoni (CBIRC) rakendusmeetmed Hiina rahastatud kommertspankade halduslikes tegevusloaküsimustes“ (CBIRC korraldus nr 1, 2017); |
| --- | --- |

—

„Hiina pangandus- ja kindlustussektori regulatiivkomisjoni (CBIRC) rakendusmeetmed Hiina rahastatud kommertspankade halduslikes tegevusloaküsimustes“ (CBIRC korraldus nr 1, 2017);

| — | „CBIRC rakendusmeetmed välisrahastusega pankade halduslikes tegevusloa andmise küsimustes“ (CBIRC korraldus nr 4, 2015); ning |
| --- | --- |

—

„CBIRC rakendusmeetmed välisrahastusega pankade halduslikes tegevusloa andmise küsimustes“ (CBIRC korraldus nr 4, 2015); ning

| — | pangandussektoris finantsasutuste juhatuse liikmete ja kõrgema tasandi ametnike kvalifitseerimise haldusmeetmed (CBIRC korraldus nr 3, 2013); |
| --- | --- |

—

pangandussektoris finantsasutuste juhatuse liikmete ja kõrgema tasandi ametnike kvalifitseerimise haldusmeetmed (CBIRC korraldus nr 3, 2013);

| — | „Kolme aasta tegevuskava, mille eesmärk on parandada äriühingute üldjuhtimist pangandus- ja kindlustussektoris (2020–2022)“ (CBIRC, 28. august 2020); (34) |
| --- | --- |

—

„Kolme aasta tegevuskava, mille eesmärk on parandada äriühingute üldjuhtimist pangandus- ja kindlustussektoris (2020–2022)“ (CBIRC, 28. august 2020); (34)

34

| — | „Teatis kommertspankade tulemuslikkuse hindamise meetodi kohta“ (CBIRC, 15. detsember 2020); |
| --- | --- |

—

„Teatis kommertspankade tulemuslikkuse hindamise meetodi kohta“ (CBIRC, 15. detsember 2020);

| — | „Teatis pankade ja kindlustusasutuste suuraktsionäride käitumist käsitlevate järelevalve-eeskirjade kohta“ (CBIRC korraldus nr 43, 2021) (35). |
| --- | --- |

—

„Teatis pankade ja kindlustusasutuste suuraktsionäride käitumist käsitlevate järelevalve-eeskirjade kohta“ (CBIRC korraldus nr 43, 2021) (35).

35

| (162) | Vaadates need reguleerivad dokumendid läbi, leidis komisjon, et HRV finantsasutused tegutsevad üldises õiguslikus keskkonnas, mis suunab neid oma rahaliste otsuste tegemisel joonduma Hiina valitsuse tööstuspoliitika eesmärkide järgi järgmistel põhjustel. |
| --- | --- |

(162)

Vaadates need reguleerivad dokumendid läbi, leidis komisjon, et HRV finantsasutused tegutsevad üldises õiguslikus keskkonnas, mis suunab neid oma rahaliste otsuste tegemisel joonduma Hiina valitsuse tööstuspoliitika eesmärkide järgi järgmistel põhjustel.

| (163) | EXIMi panga avaliku korra volitused kehtestatakse Hiina impordi-ekspordipanga asutamise teatises ja tema põhikirjas. |
| --- | --- |

(163)

EXIMi panga avaliku korra volitused kehtestatakse Hiina impordi-ekspordipanga asutamise teatises ja tema põhikirjas.

| (164) | Kõikide Hiinas tegutsevate pankade suhtes kohaldatava pangandusseaduse artiklis 34 on märgitud, et
  „kommertspangad tegutsevad laene andes vastavalt rahvamajanduse ja sotsiaalse arengu vajadustele ning lähtuvalt riigi tööstuspoliitika suunistest“
  . Ehkki pangandusseaduse artiklis 4 märgitakse, et
  „kommertspangad tegutsevad seadusjärgselt ilma mis tahes üksuse või isiku sekkumiseta. Kommertspangad võtavad sõltumatult tsiviilvastutuse kogu oma juriidilise isiku varaga“
  , näitas uurimine, et pangandusseaduse artiklit 4 kohaldatakse vastavalt pangandusseaduse artiklile 34, st kui riik kehtestab riikliku poliitika, siis pangad rakendavad seda ja järgivad riigi suuniseid. |
| --- | --- |

(164)

Kõikide Hiinas tegutsevate pankade suhtes kohaldatava pangandusseaduse artiklis 34 on märgitud, et
  „kommertspangad tegutsevad laene andes vastavalt rahvamajanduse ja sotsiaalse arengu vajadustele ning lähtuvalt riigi tööstuspoliitika suunistest“
  . Ehkki pangandusseaduse artiklis 4 märgitakse, et
  „kommertspangad tegutsevad seadusjärgselt ilma mis tahes üksuse või isiku sekkumiseta. Kommertspangad võtavad sõltumatult tsiviilvastutuse kogu oma juriidilise isiku varaga“
  , näitas uurimine, et pangandusseaduse artiklit 4 kohaldatakse vastavalt pangandusseaduse artiklile 34, st kui riik kehtestab riikliku poliitika, siis pangad rakendavad seda ja järgivad riigi suuniseid.

„kommertspangad tegutsevad laene andes vastavalt rahvamajanduse ja sotsiaalse arengu vajadustele ning lähtuvalt riigi tööstuspoliitika suunistest“

„kommertspangad tegutsevad seadusjärgselt ilma mis tahes üksuse või isiku sekkumiseta. Kommertspangad võtavad sõltumatult tsiviilvastutuse kogu oma juriidilise isiku varaga“

| (165) | Lisaks on laenude üldeeskirja artiklis 15 sätestatud, et
  „kooskõlas riigi poliitikaga võivad asjaomased ministeeriumid subsideerida laenuintresse, et edendada teatavate tootmisharude kasvu ja majanduse arengut teatavates piirkondades“
  . |
| --- | --- |

(165)

Lisaks on laenude üldeeskirja artiklis 15 sätestatud, et
  „kooskõlas riigi poliitikaga võivad asjaomased ministeeriumid subsideerida laenuintresse, et edendada teatavate tootmisharude kasvu ja majanduse arengut teatavates piirkondades“
  .

„kooskõlas riigi poliitikaga võivad asjaomased ministeeriumid subsideerida laenuintresse, et edendada teatavate tootmisharude kasvu ja majanduse arengut teatavates piirkondades“

| (166) | Samuti juhendab otsus nr 40 kõiki finantsasutusi andma krediiditoetust konkreetselt „soodustatud“ projektidele. Nagu on selgitatud punktis 3.1 ning täpsemalt põhjenduses 94, kuuluvad töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu projektid „soodustatute“ kategooriasse. Seega kinnitab otsus nr 40 varasemat järeldust pangandusseaduse kohta, et pankadel on sooduslaenude andmise näol tegemist valitsusasutuste volitustega. |
| --- | --- |

(166)

Samuti juhendab otsus nr 40 kõiki finantsasutusi andma krediiditoetust konkreetselt „soodustatud“ projektidele. Nagu on selgitatud punktis 3.1 ning täpsemalt põhjenduses 94, kuuluvad töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu projektid „soodustatute“ kategooriasse. Seega kinnitab otsus nr 40 varasemat järeldust pangandusseaduse kohta, et pankadel on sooduslaenude andmise näol tegemist valitsusasutuste volitustega.

| (167) | Komisjon leidis ka, et CBIRC on ulatuslike volitustega kinnitav asutus, mis hõlmab kõikide HRVs asutatud finantsasutuste (sealhulgas eraomandisse kuuluvad ja välisosalusega finantsasutused) juhtimist, näiteks: (36)







  — | finantsasutuste kõikide juhtide ametisse nimetamise heakskiitmine nii peakontori kui ka kõikide kohalike filiaalide tasandil. CBIRC heakskiit on nõutav igal tasandil juhtide palkamiseks alates kõige kõrgema tasandi ametikohtadest kuni filiaalide juhatajateni ning hõlmab isegi välisriigi filiaalides juhatajaks nimetatud isikuid, samuti tugifunktsioonide eest vastutavaid juhatajaid (nt IT juhid) ning |
| --- | --- | --- |

(167)

Komisjon leidis ka, et CBIRC on ulatuslike volitustega kinnitav asutus, mis hõlmab kõikide HRVs asutatud finantsasutuste (sealhulgas eraomandisse kuuluvad ja välisosalusega finantsasutused) juhtimist, näiteks: (36)

36

—

finantsasutuste kõikide juhtide ametisse nimetamise heakskiitmine nii peakontori kui ka kõikide kohalike filiaalide tasandil. CBIRC heakskiit on nõutav igal tasandil juhtide palkamiseks alates kõige kõrgema tasandi ametikohtadest kuni filiaalide juhatajateni ning hõlmab isegi välisriigi filiaalides juhatajaks nimetatud isikuid, samuti tugifunktsioonide eest vastutavaid juhatajaid (nt IT juhid) ning

| — | väga pikka loetelu halduslikest heakskiitudest, sealhulgas filiaalide asutamise, uute tegevusvaldkondadega alustamise või uute toodete müügi, panga põhikirja muutmise, rohkem kui 5 % osaluse müügi, kapitali suurendamise, asukoha muutmise, organisatsioonilise vormi muutmise jne heakskiitmine. |
| --- | --- |

—

väga pikka loetelu halduslikest heakskiitudest, sealhulgas filiaalide asutamise, uute tegevusvaldkondadega alustamise või uute toodete müügi, panga põhikirja muutmise, rohkem kui 5 % osaluse müügi, kapitali suurendamise, asukoha muutmise, organisatsioonilise vormi muutmise jne heakskiitmine.

| (168) | Pangandusseadus on õiguslikult siduv. Viisaastakukavade ja otsuse nr 40 kohustuslikkus on tõestatud punktis 3.1. CBIRC reguleerivate dokumentide kohustuslik laad tuleneb tema kui pangandusjärelevalveameti volitustest. Muude dokumentide kohustuslikkust tõendavad järelevalve ja hindamise eritingimused, mida need sisaldavad. |
| --- | --- |

(168)

Pangandusseadus on õiguslikult siduv. Viisaastakukavade ja otsuse nr 40 kohustuslikkus on tõestatud punktis 3.1. CBIRC reguleerivate dokumentide kohustuslik laad tuleneb tema kui pangandusjärelevalveameti volitustest. Muude dokumentide kohustuslikkust tõendavad järelevalve ja hindamise eritingimused, mida need sisaldavad.

| (169) | Riiginõukogu otsusega nr 40 antakse kõikidele finantsasutustele juhis anda krediiditoetust ainult soodustatud projektidele ning lubatakse rakendada „muud sooduspoliitikat soodustatud projektidele“. Sellest järeldub, et pangad peavad andma krediiditoetust töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharule. |
| --- | --- |

(169)

Riiginõukogu otsusega nr 40 antakse kõikidele finantsasutustele juhis anda krediiditoetust ainult soodustatud projektidele ning lubatakse rakendada „muud sooduspoliitikat soodustatud projektidele“. Sellest järeldub, et pangad peavad andma krediiditoetust töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharule.

| (170) | Isegi eraomandis olevate kommertspankade otsused peab HKP üle vaatama, kuna need peavad olema kooskõlas riikliku poliitikaga. Tegelikult on üks riigi kolmest peamisest eesmärgist panganduse juhtimise vallas tugevdada partei juhtrolli pangandus- ja kindlustussektoris, sealhulgas ettevõtete majandustegevusega seotud teemadel. Sellega seoses tuleb CBIRC kolmeaastase tegevuskava (2020–2022) järgi
  „tugevamini juurutada seda vaimsust, millest on kantud peasekretär Xi Jinpingi põhisõnavõtt äriühingute üldjuhtimise reformi edendamise kohta finantssektoris“
  . Lisaks on kava II jao eesmärk edendada partei juhtpositsiooni orgaanilist integreerimist äriühingu üldjuhtimisse:
  „Me lõimime partei juhtimise äriühingu üldjuhtimisega senisest süstemaatilisemalt, standardiseeritumalt ja protseduuripõhisemalt [---] Peamised tegevuse ja juhtimisega seotud teemad tuleb läbi arutada parteikomiteega, enne kui äriühingu direktorite nõukogu või kõrgem juhtkond otsuse teeb.“ |
| --- | --- |

(170)

Isegi eraomandis olevate kommertspankade otsused peab HKP üle vaatama, kuna need peavad olema kooskõlas riikliku poliitikaga. Tegelikult on üks riigi kolmest peamisest eesmärgist panganduse juhtimise vallas tugevdada partei juhtrolli pangandus- ja kindlustussektoris, sealhulgas ettevõtete majandustegevusega seotud teemadel. Sellega seoses tuleb CBIRC kolmeaastase tegevuskava (2020–2022) järgi
  „tugevamini juurutada seda vaimsust, millest on kantud peasekretär Xi Jinpingi põhisõnavõtt äriühingute üldjuhtimise reformi edendamise kohta finantssektoris“
  . Lisaks on kava II jao eesmärk edendada partei juhtpositsiooni orgaanilist integreerimist äriühingu üldjuhtimisse:
  „Me lõimime partei juhtimise äriühingu üldjuhtimisega senisest süstemaatilisemalt, standardiseeritumalt ja protseduuripõhisemalt [---] Peamised tegevuse ja juhtimisega seotud teemad tuleb läbi arutada parteikomiteega, enne kui äriühingu direktorite nõukogu või kõrgem juhtkond otsuse teeb.“

„tugevamini juurutada seda vaimsust, millest on kantud peasekretär Xi Jinpingi põhisõnavõtt äriühingute üldjuhtimise reformi edendamise kohta finantssektoris“

„Me lõimime partei juhtimise äriühingu üldjuhtimisega senisest süstemaatilisemalt, standardiseeritumalt ja protseduuripõhisemalt [---] Peamised tegevuse ja juhtimisega seotud teemad tuleb läbi arutada parteikomiteega, enne kui äriühingu direktorite nõukogu või kõrgem juhtkond otsuse teeb.“

| (171) | Lisaks on Hiina valitsus hiljuti järgmiselt sätestanud, et isegi finantsasutuste aktsionärid peavad hõlbustama Hiina valitsuse kontrolli teostamist äriühingu üldjuhtimisraamistiku kaudu:
  „Panga ja finantsasutuste suuraktsionärid peavad toetama panka ja finantsasutusi sõltumatu ja hea äriühingu üldjuhtimisstruktuuri loomisel, mida iseloomustab tõhus kontroll ja tasakaalustatus, ning julgustama ja toetama pankasid ning kindlustusasutusi, et tagada partei juhtimise orgaaniline integreerimine äriühingu üldjuhtimisega“
   (37). |
| --- | --- |

(171)

Lisaks on Hiina valitsus hiljuti järgmiselt sätestanud, et isegi finantsasutuste aktsionärid peavad hõlbustama Hiina valitsuse kontrolli teostamist äriühingu üldjuhtimisraamistiku kaudu:
  „Panga ja finantsasutuste suuraktsionärid peavad toetama panka ja finantsasutusi sõltumatu ja hea äriühingu üldjuhtimisstruktuuri loomisel, mida iseloomustab tõhus kontroll ja tasakaalustatus, ning julgustama ja toetama pankasid ning kindlustusasutusi, et tagada partei juhtimise orgaaniline integreerimine äriühingu üldjuhtimisega“
   (37).

„Panga ja finantsasutuste suuraktsionärid peavad toetama panka ja finantsasutusi sõltumatu ja hea äriühingu üldjuhtimisstruktuuri loomisel, mida iseloomustab tõhus kontroll ja tasakaalustatus, ning julgustama ja toetama pankasid ning kindlustusasutusi, et tagada partei juhtimise orgaaniline integreerimine äriühingu üldjuhtimisega“

37

| (172) | Nüüd tuleb CBIRC kommertspankade tulemuslikkuse hindamise kriteeriumide puhul võtta arvesse eelkõige seda, kuidas finantsasutused „teenivad riiklikke arengueesmärke ja reaalmajandust“, ning eriti seda, kuidas nad „teenivad strateegilisi ja kujunemisjärgus tootmisharusid“ (38). |
| --- | --- |

(172)

Nüüd tuleb CBIRC kommertspankade tulemuslikkuse hindamise kriteeriumide puhul võtta arvesse eelkõige seda, kuidas finantsasutused „teenivad riiklikke arengueesmärke ja reaalmajandust“, ning eriti seda, kuidas nad „teenivad strateegilisi ja kujunemisjärgus tootmisharusid“ (38).

38

| (173) | Seetõttu järeldas komisjon, et Hiina valitsus on loonud normatiivse raamistiku, mida Hiina valitsuse poolt ametisse määratud ja Hiina valitsuse ees vastutavad koostööd tegeva riigi omanduses oleva panga juhid ja järelevalvetöötajad peavad järgima. Seega tugines Hiina valitsus sellele normatiivsele raamistikule, et omada sisulist kontrolli koostööd tegevate riigi omanduses olevate pankade üle alati, kui need töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharule laene andsid. |
| --- | --- |

(173)

Seetõttu järeldas komisjon, et Hiina valitsus on loonud normatiivse raamistiku, mida Hiina valitsuse poolt ametisse määratud ja Hiina valitsuse ees vastutavad koostööd tegeva riigi omanduses oleva panga juhid ja järelevalvetöötajad peavad järgima. Seega tugines Hiina valitsus sellele normatiivsele raamistikule, et omada sisulist kontrolli koostööd tegevate riigi omanduses olevate pankade üle alati, kui need töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharule laene andsid.

| (174) | Komisjon taotles ka konkreetseid tõendeid sisulise kontrolli kohta konkreetsete laenude alusel, mida anti valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele. Küsimustikule antud vastuses selgitas koostööd tegev riigi omanduses olev pank, et ta kasutab laenude andmisel keerukaid laenude riski hindamise eeskirju ja mudeleid (reitingusüsteemi). EXIMi pank selgitas lähemalt, et eeskirjades ei esine erinevusi arvestades tööstust, kus laenuvõtja tegutseb, krediidiolukorda, kapitali staatust jne; sellele vaatamata mõjutavad need tegurid krediidireitingu hindamist ja laenuvõtja riskikulusid. Laenude andmisel võib ta viidata asjakohastele kavadele ja eeskirjadele, kuid individuaalsete laenuprojektide kindlaksmääramisel kasutab ta turupõhist hindamist. |
| --- | --- |

(174)

Komisjon taotles ka konkreetseid tõendeid sisulise kontrolli kohta konkreetsete laenude alusel, mida anti valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele. Küsimustikule antud vastuses selgitas koostööd tegev riigi omanduses olev pank, et ta kasutab laenude andmisel keerukaid laenude riski hindamise eeskirju ja mudeleid (reitingusüsteemi). EXIMi pank selgitas lähemalt, et eeskirjades ei esine erinevusi arvestades tööstust, kus laenuvõtja tegutseb, krediidiolukorda, kapitali staatust jne; sellele vaatamata mõjutavad need tegurid krediidireitingu hindamist ja laenuvõtja riskikulusid. Laenude andmisel võib ta viidata asjakohastele kavadele ja eeskirjadele, kuid individuaalsete laenuprojektide kindlaksmääramisel kasutab ta turupõhist hindamist.

| (175) | Kuid koostööd tegev riigi omanduses olev pank keeldus esitamast konkreetseid näiteid oma krediidiriski hinnangute kohta seoses valimisse kaasatud äriühingutega põhjusel, et nõutud teave on mõeldud ettevõttesiseseks kasutamiseks ja sisaldab konfidentsiaalset äriteavet, mida on keelatud avaldada, ehkki komisjonil oli kirjalik nõusolek valimisse kaasatud äriühingutelt, kes loobusid oma konfidentsiaalsusõigustest. |
| --- | --- |

(175)

Kuid koostööd tegev riigi omanduses olev pank keeldus esitamast konkreetseid näiteid oma krediidiriski hinnangute kohta seoses valimisse kaasatud äriühingutega põhjusel, et nõutud teave on mõeldud ettevõttesiseseks kasutamiseks ja sisaldab konfidentsiaalset äriteavet, mida on keelatud avaldada, ehkki komisjonil oli kirjalik nõusolek valimisse kaasatud äriühingutelt, kes loobusid oma konfidentsiaalsusõigustest.

| (176) | Kuna puuduvad konkreetsed tõendid krediidivõimelisuse hindamise kohta, uuris komisjon üldist õiguslikku keskkonda, nagu see on põhjendustes 161–169 toodud, koos koostööd tegeva riigi omanduses oleva panga käitumisega seoses valimisse kaasatud äriühingutele laenude andmisega. Uurimisest selgus, et see käitumine erines panga ametlikust seisukohast, sest tegelikkuses pank ei tegutsenud põhjalike turupõhiste riskihinnangute alusel. |
| --- | --- |

(176)

Kuna puuduvad konkreetsed tõendid krediidivõimelisuse hindamise kohta, uuris komisjon üldist õiguslikku keskkonda, nagu see on põhjendustes 161–169 toodud, koos koostööd tegeva riigi omanduses oleva panga käitumisega seoses valimisse kaasatud äriühingutele laenude andmisega. Uurimisest selgus, et see käitumine erines panga ametlikust seisukohast, sest tegelikkuses pank ei tegutsenud põhjalike turupõhiste riskihinnangute alusel.

| (177) | Uurimise käigus leidis komisjon, et kolmele valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernile anti laene intressimääradega, mis on Hiina Rahvavabariigi Panga laenu viiteintressimäärast väiksemad või sellega sarnased ja riikliku pankadevahelise maksete rahastamise keskuse poolt 20. augustil 2019. aastal (39) avaldatud laenu põhimäärast väiksemad või sellega sarnased, olenemata äriühingute rahalisest olukorrast ja krediidiriskist. Seega anti laene turuhinnast odavamalt, kui võtta arvesse valimisse kaasatud eksportivate tootjate riskiprofiili. |
| --- | --- |

(177)

Uurimise käigus leidis komisjon, et kolmele valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernile anti laene intressimääradega, mis on Hiina Rahvavabariigi Panga laenu viiteintressimäärast väiksemad või sellega sarnased ja riikliku pankadevahelise maksete rahastamise keskuse poolt 20. augustil 2019. aastal (39) avaldatud laenu põhimäärast väiksemad või sellega sarnased, olenemata äriühingute rahalisest olukorrast ja krediidiriskist. Seega anti laene turuhinnast odavamalt, kui võtta arvesse valimisse kaasatud eksportivate tootjate riskiprofiili.

39

| (178) | Seega tegi komisjon järelduse, et Hiina valitsus sisuliselt kontrollis koostööd tegevat riigi omanduses olevat panka seoses selle laenupoliitika teostamise ja riskihindamisega töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu puhul. |
| --- | --- |

(178)

Seega tegi komisjon järelduse, et Hiina valitsus sisuliselt kontrollis koostööd tegevat riigi omanduses olevat panka seoses selle laenupoliitika teostamise ja riskihindamisega töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu puhul.

| (179) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Hiina valitsus, et komisjon ei näidanud, et koostööd tegev riigi omanduses olev pank, nimelt EXIMi pank, on avalik-õiguslik asutus ja et Hiina valitsus tegi sisulist kontrolli EXIMi panga üle. Hiina valitsus väitis, et formaalsed seosed ei ole piisavad, et tõendada valitsuse poolset sisulist kontrolli ja avalik-õigusliku asutuse olemasolu. Ühtlasi väitis Hiina valitsus, et komisjon ei tõendanud EXIMi panga juhatuse sõltumatuse puudumist väitega, et Hiina valitsus teostab EXIMi panga üle kontrolli ainult seeläbi, et teeb järelevalvet panga juhatuse ja nõukogu määramise üle. Veel väitis Hiina valitsus, et komisjon tugines liigselt Hiina pangandusseaduse artiklile 34, mida Hiina valitsus pidas ainult suunisdokumendiks, mille alusel ei saanud järeldada, et EXIMi pangale või muudele finantsasutustele on antud avalik-õigusliku asutuse volitused. |
| --- | --- |

(179)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Hiina valitsus, et komisjon ei näidanud, et koostööd tegev riigi omanduses olev pank, nimelt EXIMi pank, on avalik-õiguslik asutus ja et Hiina valitsus tegi sisulist kontrolli EXIMi panga üle. Hiina valitsus väitis, et formaalsed seosed ei ole piisavad, et tõendada valitsuse poolset sisulist kontrolli ja avalik-õigusliku asutuse olemasolu. Ühtlasi väitis Hiina valitsus, et komisjon ei tõendanud EXIMi panga juhatuse sõltumatuse puudumist väitega, et Hiina valitsus teostab EXIMi panga üle kontrolli ainult seeläbi, et teeb järelevalvet panga juhatuse ja nõukogu määramise üle. Veel väitis Hiina valitsus, et komisjon tugines liigselt Hiina pangandusseaduse artiklile 34, mida Hiina valitsus pidas ainult suunisdokumendiks, mille alusel ei saanud järeldada, et EXIMi pangale või muudele finantsasutustele on antud avalik-õigusliku asutuse volitused.

| (180) | Hiina valitsus väitis, et ta ei ole teostanud sisulist kontrolli EXIMi panga üle ning talle ei ole antud täidesaatvat võimu. Hiina valitsus väitis, et kuigi Hiina pangandusseaduse artikli 34 kohaselt tegutsevad kommertspangad „lähtuvalt Hiina valitsuse tööstuspoliitika suunistest“, tuleb seda sätet pidada Hiina pankadele mõeldud suuniseks. Lisaks väitis Hiina valitsus, et laenude üldeeskirja artikkel 15 ja otsus nr 40 ei ole kohustuslikud, vaid on oma olemuselt kõigest suunised. Lõpetuseks ei nõustunud Hiina valitsus seisukohaga, et EXIMi pank „andis laene intressimääradega, mis olid asjakohastest viiteintressimääradest väiksemad või nendega sarnased“ ja väitis, et komisjon ei ole esitanud selle väite tõendamiseks andmeid. |
| --- | --- |

(180)

Hiina valitsus väitis, et ta ei ole teostanud sisulist kontrolli EXIMi panga üle ning talle ei ole antud täidesaatvat võimu. Hiina valitsus väitis, et kuigi Hiina pangandusseaduse artikli 34 kohaselt tegutsevad kommertspangad „lähtuvalt Hiina valitsuse tööstuspoliitika suunistest“, tuleb seda sätet pidada Hiina pankadele mõeldud suuniseks. Lisaks väitis Hiina valitsus, et laenude üldeeskirja artikkel 15 ja otsus nr 40 ei ole kohustuslikud, vaid on oma olemuselt kõigest suunised. Lõpetuseks ei nõustunud Hiina valitsus seisukohaga, et EXIMi pank „andis laene intressimääradega, mis olid asjakohastest viiteintressimääradest väiksemad või nendega sarnased“ ja väitis, et komisjon ei ole esitanud selle väite tõendamiseks andmeid.

| (181) | Komisjon ei nõustunud Hiina valitsuse väidetega. Komisjon ei tuginenud koostööd tegeva riigi omanduses oleva EXIMi panga kvalifitseerimisel avalik-õiguslikuks asutuseks ühelegi „formaalsele seosele“, vaid näitas lisaks, et Hiina valitsus teostas panga üle sisulist kontrolli järgmistel põhjustel. |
| --- | --- |

(181)

Komisjon ei nõustunud Hiina valitsuse väidetega. Komisjon ei tuginenud koostööd tegeva riigi omanduses oleva EXIMi panga kvalifitseerimisel avalik-õiguslikuks asutuseks ühelegi „formaalsele seosele“, vaid näitas lisaks, et Hiina valitsus teostas panga üle sisulist kontrolli järgmistel põhjustel.

| (182) | Nagu selgitatud põhjenduses 168, leidis komisjon, et Hiina pangandusseadus ja otsus nr 40 on olemuselt kohustuslikud. Lisaks, uurimise järeldused, samuti komisjoni järeldused, mis olid tehtud sama subsiidiumikava käsitlevate varasemate uurimiste puhul, ei toetanud väidet, et pangad ei järgi laenuotsuste tegemisel valitsuse poliitikat ja kavasid. Näiteks leidis komisjon, et eksportivad tootjad said kasu turu intressimäärast madalamate intressimääradega sooduslaenude andmisest. |
| --- | --- |

(182)

Nagu selgitatud põhjenduses 168, leidis komisjon, et Hiina pangandusseadus ja otsus nr 40 on olemuselt kohustuslikud. Lisaks, uurimise järeldused, samuti komisjoni järeldused, mis olid tehtud sama subsiidiumikava käsitlevate varasemate uurimiste puhul, ei toetanud väidet, et pangad ei järgi laenuotsuste tegemisel valitsuse poliitikat ja kavasid. Näiteks leidis komisjon, et eksportivad tootjad said kasu turu intressimäärast madalamate intressimääradega sooduslaenude andmisest.

| (183) | Uurimine näitas, et laenude üldeeskirja artiklit 15 kohaldati tegelikult praktikas ning et pangandusseaduse artikleid 4, 5 ja 41 on kohaldatud pangandusseaduse artikli 34 kohaselt, see tähendab, et riik kehtestab panga poliitika ning pangad rakendavad ja järgivad riigi juhiseid. Seega kuigi pangandusseaduse artiklid 4 ja 5 kuuluvad I peatüki juurde, millega kehtestatakse üldsätted, kuulub artikkel 34 IV peatüki juurde, millega kehtestatakse laene reguleerivad põhieeskirjad. Artikli 34 tekst „kommertspangad tegutsevad laene andes vastavalt rahvamajanduse ja sotsiaalse arengu vajadustele ning lähtuvalt riigi tööstuspoliitika suunistest“ näitab, et see säte ei ole olemuselt suunav, vaid pigem kohustuslik ning sellega antakse pankadele selged juhised, mille kohaselt peavad pangad laenude väljastamisel arvesse võtma riigi tööstuspoliitikat. Lisaks märkis komisjon, et riiginõukogu otsusega nr 40 antakse kõikidele finantsasutustele juhis anda krediiditoetust ainult soodustatud projektidele ning lubatakse rakendada „muud sooduspoliitikat soodustatud projektidele“. Sama otsuse artikli 17 kohaselt peavad pangad järgima krediidipõhimõtteid, kuid komisjon ei leidnud uurimise käigus, et seda oleks praktikas tehtud. Vastupidi, eksportivatele tootjatele anti laene nende finantsolukorda ja krediidivõimelisust arvestamata. |
| --- | --- |

(183)

Uurimine näitas, et laenude üldeeskirja artiklit 15 kohaldati tegelikult praktikas ning et pangandusseaduse artikleid 4, 5 ja 41 on kohaldatud pangandusseaduse artikli 34 kohaselt, see tähendab, et riik kehtestab panga poliitika ning pangad rakendavad ja järgivad riigi juhiseid. Seega kuigi pangandusseaduse artiklid 4 ja 5 kuuluvad I peatüki juurde, millega kehtestatakse üldsätted, kuulub artikkel 34 IV peatüki juurde, millega kehtestatakse laene reguleerivad põhieeskirjad. Artikli 34 tekst „kommertspangad tegutsevad laene andes vastavalt rahvamajanduse ja sotsiaalse arengu vajadustele ning lähtuvalt riigi tööstuspoliitika suunistest“ näitab, et see säte ei ole olemuselt suunav, vaid pigem kohustuslik ning sellega antakse pankadele selged juhised, mille kohaselt peavad pangad laenude väljastamisel arvesse võtma riigi tööstuspoliitikat. Lisaks märkis komisjon, et riiginõukogu otsusega nr 40 antakse kõikidele finantsasutustele juhis anda krediiditoetust ainult soodustatud projektidele ning lubatakse rakendada „muud sooduspoliitikat soodustatud projektidele“. Sama otsuse artikli 17 kohaselt peavad pangad järgima krediidipõhimõtteid, kuid komisjon ei leidnud uurimise käigus, et seda oleks praktikas tehtud. Vastupidi, eksportivatele tootjatele anti laene nende finantsolukorda ja krediidivõimelisust arvestamata.

kommertspangad tegutsevad laene andes vastavalt rahvamajanduse ja sotsiaalse arengu vajadustele ning lähtuvalt riigi tööstuspoliitika suunistest

| (184) | Konkreetselt EXIMi panga puhul on vaieldamatult tegemist arengupangaga, kus järgitakse vastavalt panga enda avaldusele otseselt valitsuse põhimõtteid. Nagu on selgitatud panga veebisaidil, (40) on EXIMi pank riigi rahastatud ja riigi omanduses olev arengupank, mis kuulub otseselt riiginõukogu juhtimise alla ning mis on ette nähtud muu hulgas Hiina väliskaubanduse toetamiseks ja „maailma tasemele viimise“ strateegia elluviimiseks. EXIMi panga juhatusse, (41) järelevalvenõukogusse (42) ja tippjuhtide (43) hulka kuuluvad HKP ja/või ministeeriumi esindavad kõrged ametnikud. |
| --- | --- |

(184)

Konkreetselt EXIMi panga puhul on vaieldamatult tegemist arengupangaga, kus järgitakse vastavalt panga enda avaldusele otseselt valitsuse põhimõtteid. Nagu on selgitatud panga veebisaidil, (40) on EXIMi pank riigi rahastatud ja riigi omanduses olev arengupank, mis kuulub otseselt riiginõukogu juhtimise alla ning mis on ette nähtud muu hulgas Hiina väliskaubanduse toetamiseks ja „maailma tasemele viimise“ strateegia elluviimiseks. EXIMi panga juhatusse, (41) järelevalvenõukogusse (42) ja tippjuhtide (43) hulka kuuluvad HKP ja/või ministeeriumi esindavad kõrged ametnikud.

40

41

42

43

| (185) | Selle põhjal jääb komisjon seisukohale, et Hiina valitsus tugines sellele normatiivsele raamistikule, et omada sisulist kontrolli koostööd tegevate riigi omanduses olevate pankade üle alati, kui need töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharule laene andsid, nagu on kirjeldatud põhjenduses 173. Seda on näitlikustatud põhjenduses 170, milles on selgelt näidatud, et Hiina valitsus sekkub kõigisse panga juhtkonna tehtud peamistesse otsustesse. See näitab, et normatiivne raamistik ei jätnud panga juhtidele ja järelevalvajatele üldse otsustamisruumi selle üle, kas järgida seda raamistikku valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul või mitte, pannes seega panga juhtkonna sõltuvale positsioonile. |
| --- | --- |

(185)

Selle põhjal jääb komisjon seisukohale, et Hiina valitsus tugines sellele normatiivsele raamistikule, et omada sisulist kontrolli koostööd tegevate riigi omanduses olevate pankade üle alati, kui need töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharule laene andsid, nagu on kirjeldatud põhjenduses 173. Seda on näitlikustatud põhjenduses 170, milles on selgelt näidatud, et Hiina valitsus sekkub kõigisse panga juhtkonna tehtud peamistesse otsustesse. See näitab, et normatiivne raamistik ei jätnud panga juhtidele ja järelevalvajatele üldse otsustamisruumi selle üle, kas järgida seda raamistikku valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul või mitte, pannes seega panga juhtkonna sõltuvale positsioonile.

| (186) | Lõpetuseks, nagu on mainitud põhjenduses 177, leidis komisjon uurimise käigus, et kolmele valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernile anti laene intressimääradega, mis on Hiina Rahvavabariigi Panga laenu viiteintressimäärast väiksemad või sellega sarnased või laenu põhimäärast väiksemad või sellega sarnased, olenemata äriühingute rahalisest olukorrast ja krediidiriskist. Seega arvestades punktis 3.4.2.3 kirjeldatud valimisse kaasatud eksportivate tootjate riskiprofiili ja asjaolu, et vastavalt komisjoni tehtud riskianalüüsile oleksid eksportivad tootjad pidanud saama madalama krediidireitingu ja sellest tulenevalt maksma riskivabast määrast oluliselt kõrgemaid intressimäärasid, järeldas komisjon, et asjaomaseid laene anti turuhinnast madalama määraga. Arvestades tundlikke andmeid saab asjaomaste laenude üksikasjalikku teavet avalikustada ainult vastavatele eksportivatele tootjatele. |
| --- | --- |

(186)

Lõpetuseks, nagu on mainitud põhjenduses 177, leidis komisjon uurimise käigus, et kolmele valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernile anti laene intressimääradega, mis on Hiina Rahvavabariigi Panga laenu viiteintressimäärast väiksemad või sellega sarnased või laenu põhimäärast väiksemad või sellega sarnased, olenemata äriühingute rahalisest olukorrast ja krediidiriskist. Seega arvestades punktis 3.4.2.3 kirjeldatud valimisse kaasatud eksportivate tootjate riskiprofiili ja asjaolu, et vastavalt komisjoni tehtud riskianalüüsile oleksid eksportivad tootjad pidanud saama madalama krediidireitingu ja sellest tulenevalt maksma riskivabast määrast oluliselt kõrgemaid intressimäärasid, järeldas komisjon, et asjaomaseid laene anti turuhinnast madalama määraga. Arvestades tundlikke andmeid saab asjaomaste laenude üksikasjalikku teavet avalikustada ainult vastavatele eksportivatele tootjatele.

| (187) | Seega tegi komisjon järelduse, et Hiina valitsus on sisuliselt kontrollinud koostööd tegevat riigi omanduses olevat panka seoses selle laenupoliitika teostamise ja riskihindamisega töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu puhul. |
| --- | --- |

(187)

Seega tegi komisjon järelduse, et Hiina valitsus on sisuliselt kontrollinud koostööd tegevat riigi omanduses olevat panka seoses selle laenupoliitika teostamise ja riskihindamisega töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu puhul.

3.4.1.4.   Kokkuvõttev järeldus koostööd tegevate riigi omanduses olevate finantsasutuste kohta

Kokkuvõttev järeldus koostööd tegevate riigi omanduses olevate finantsasutuste kohta

| (188) | Komisjon selgitas välja, et koostööd tegev riigi omanduses olev pank järgis töödeldava alumiiniumfooliumi tootmise sektoris valitsuse ülesannete täitmisel eespool nimetatud õigusraamistikku. Seetõttu tegutses ta alusmääruse artikli 2 punkti b mõistes (koostoimes alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktiga i) ning vastavalt WTO asjakohasele kohtupraktikale avalik-õigusliku asutusena. |
| --- | --- |

(188)

Komisjon selgitas välja, et koostööd tegev riigi omanduses olev pank järgis töödeldava alumiiniumfooliumi tootmise sektoris valitsuse ülesannete täitmisel eespool nimetatud õigusraamistikku. Seetõttu tegutses ta alusmääruse artikli 2 punkti b mõistes (koostoimes alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktiga i) ning vastavalt WTO asjakohasele kohtupraktikale avalik-õigusliku asutusena.

3.4.1.5.   Koostööst keeldunud riigi omanduses olevad finantsasutused

Koostööst keeldunud riigi omanduses olevad finantsasutused

| (189) | Nagu märgitud põhjenduses 146, ei vastanud ükski muu valimisse kaasatud äriühingutele laenu andnud riigi omanduses olev finantsasutus eriküsimustikule. Hiina valitsus andis mõningast teavet teatud arvu pankade omandi kohta, kuid jättis esitamata nende juhtimisstruktuuri, riskihindamist või töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharule antud erilaenude näiteid käsitleva teabe. |
| --- | --- |

(189)

Nagu märgitud põhjenduses 146, ei vastanud ükski muu valimisse kaasatud äriühingutele laenu andnud riigi omanduses olev finantsasutus eriküsimustikule. Hiina valitsus andis mõningast teavet teatud arvu pankade omandi kohta, kuid jättis esitamata nende juhtimisstruktuuri, riskihindamist või töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharule antud erilaenude näiteid käsitleva teabe.

| (190) | Seetõttu otsustas komisjon kooskõlas punktis 3.2.1 toodud järeldustega kasutada kättesaadavaid fakte määratlemaks, kas need riigi omanduses olevad finantsasutused kvalifitseeruvad avalik-õiguslikeks asutusteks. |
| --- | --- |

(190)

Seetõttu otsustas komisjon kooskõlas punktis 3.2.1 toodud järeldustega kasutada kättesaadavaid fakte määratlemaks, kas need riigi omanduses olevad finantsasutused kvalifitseeruvad avalik-õiguslikeks asutusteks.

| (191) | Komisjon on varasemates uurimistes (44) kindlaks teinud, et järgmised pangad, kes on andnud laene käesolevas uurimises valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernidele, kuuluvad osaliselt või täielikult riigile või riigile kuuluvatele juriidilistele isikutele: Hiina põllumajanduspank, Pekingi pank, Hiina Rahvavabariigi Pank, sidepank, Jiangsu pank, Kunluni pank, Nanjingi pank, Ningbo pank, Qingdao pank, Shanghai pank, Tianjini pank, Yantai pank, Hiina ehituspank, Hiina Bohai pank, Hiina CITICi pank, Hiina arengupank, Hiina Everbrighti pank, Hiina Guangfa pank, Hiina tööstuspank, China Industrial International Trust Limited, Hiina kaupmeeste pank, China Merchants Bank Financial Leasing Co., Ltd., Hiina Minshengi pank, Chongqingi maaelu kommertspank, Daye Trust Co., Ltd., Dongyingi pank, EverGrowing pank, Fudiani pank, Guangdongi arengupank, Guosen Securities Co., Hang Fung Bank, Ltd., Hangzhou pank, Hankou pank, Hengfeng Bank Co., Ltd., Huaxia pank, Hubei pank, Huishangi pank, Hiina tööstus- ja kommertspank (ICBC), Minsheng Securities Co.,Ltd., postiteenuste säästupank, Qilu pank, Shanghai Pudongi arengupank, Shanghai maaelu kommertspank, Shenyangi maaelu kommertspank, Sinotruk Finance Co. Ltd. ja Zheshangi pank. Kuna vastupidist teavet ei ole esitatud, jõudis komisjon käesoleva uurimise puhul samale järeldusele. |
| --- | --- |

(191)

Komisjon on varasemates uurimistes (44) kindlaks teinud, et järgmised pangad, kes on andnud laene käesolevas uurimises valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernidele, kuuluvad osaliselt või täielikult riigile või riigile kuuluvatele juriidilistele isikutele: Hiina põllumajanduspank, Pekingi pank, Hiina Rahvavabariigi Pank, sidepank, Jiangsu pank, Kunluni pank, Nanjingi pank, Ningbo pank, Qingdao pank, Shanghai pank, Tianjini pank, Yantai pank, Hiina ehituspank, Hiina Bohai pank, Hiina CITICi pank, Hiina arengupank, Hiina Everbrighti pank, Hiina Guangfa pank, Hiina tööstuspank, China Industrial International Trust Limited, Hiina kaupmeeste pank, China Merchants Bank Financial Leasing Co., Ltd., Hiina Minshengi pank, Chongqingi maaelu kommertspank, Daye Trust Co., Ltd., Dongyingi pank, EverGrowing pank, Fudiani pank, Guangdongi arengupank, Guosen Securities Co., Hang Fung Bank, Ltd., Hangzhou pank, Hankou pank, Hengfeng Bank Co., Ltd., Huaxia pank, Hubei pank, Huishangi pank, Hiina tööstus- ja kommertspank (ICBC), Minsheng Securities Co.,Ltd., postiteenuste säästupank, Qilu pank, Shanghai Pudongi arengupank, Shanghai maaelu kommertspank, Shenyangi maaelu kommertspank, Sinotruk Finance Co. Ltd. ja Zheshangi pank. Kuna vastupidist teavet ei ole esitatud, jõudis komisjon käesoleva uurimise puhul samale järeldusele.

44

| (192) | Kasutades avalikult kättesaadavat teavet, nagu nende koduleheküljed, aastaaruanded, kättesaadav teave pangandusregistrites või internetis, tuvastas komisjon, et järgmised finantsasutused, mis olid andnud laenu kolmele valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernile, kuulusid osaliselt või täielikult riigile endale või olid riigi osalusega juriidilised isikud:






  Yantai pank | 6,4 % panga aktsiatest on riigi omandis. |
| --- | --- | --- |
| Huishangi pank | 32,45 % on riigi omandis (Anhui provintsi energiakontsern, Anhui provintsi Guoyuan Financial Group jne). |
| Nanyangi kommertspank | 30. mail 2016 sai pangast täielikult China Cinda Groupile kuuluv tütarettevõtja, mis kuulub täielikult Hiina valitsuse omandisse. |

(192)

Kasutades avalikult kättesaadavat teavet, nagu nende koduleheküljed, aastaaruanded, kättesaadav teave pangandusregistrites või internetis, tuvastas komisjon, et järgmised finantsasutused, mis olid andnud laenu kolmele valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernile, kuulusid osaliselt või täielikult riigile endale või olid riigi osalusega juriidilised isikud:

Yantai pank

6,4 % panga aktsiatest on riigi omandis.

Huishangi pank

32,45 % on riigi omandis (Anhui provintsi energiakontsern, Anhui provintsi Guoyuan Financial Group jne).

Nanyangi kommertspank

30. mail 2016 sai pangast täielikult China Cinda Groupile kuuluv tütarettevõtja, mis kuulub täielikult Hiina valitsuse omandisse.

| (193) | Edasi järeldas komisjon, kuna finantsasutustelt ei saadud konkreetset teavet, mis tõendanuks vastupidist, et Hiina valitsuse omamine ja kontroll põhineb ametlikel näitajatel ning seda samadel põhjustel nagu on sätestatud eespool punktis 3.4.1.3. Täpsemalt eeldatakse olemasolevate faktide põhjal, et nende riigi omanduses olevate koostööst keeldunud finantsasutuste juhid ja järelevalvetöötajad määrab Hiina valitsus ja nad vastutavad Hiina valitsuse ees samal moel nagu koostööd tegevas riigi omanduses olevas pangas. |
| --- | --- |

(193)

Edasi järeldas komisjon, kuna finantsasutustelt ei saadud konkreetset teavet, mis tõendanuks vastupidist, et Hiina valitsuse omamine ja kontroll põhineb ametlikel näitajatel ning seda samadel põhjustel nagu on sätestatud eespool punktis 3.4.1.3. Täpsemalt eeldatakse olemasolevate faktide põhjal, et nende riigi omanduses olevate koostööst keeldunud finantsasutuste juhid ja järelevalvetöötajad määrab Hiina valitsus ja nad vastutavad Hiina valitsuse ees samal moel nagu koostööd tegevas riigi omanduses olevas pangas.

| (194) | Mis puudutab sisulise kontrolli teostamist, siis leidis komisjon, et koostööd tegevat riigi omanduses olevat finantsasutust puudutavad järeldused võivad esindada ka koostööst keeldunud riigi omanduses olevaid finantsasutusi. Eespool punktis 3.4.1.3 analüüsitud normatiivset raamistikku kohaldatakse samal viisil ka nende suhtes. Vastupidiste andmete puudumisel ning teadaolevate faktide põhjal võib järeldada, et konkreetseid tõendeid nende krediidivõimelisuse hindamise kohta ei ole, nagu neid ei ole ka koostööd teinud riigi omanduses oleva panga puhul. |
| --- | --- |

(194)

Mis puudutab sisulise kontrolli teostamist, siis leidis komisjon, et koostööd tegevat riigi omanduses olevat finantsasutust puudutavad järeldused võivad esindada ka koostööst keeldunud riigi omanduses olevaid finantsasutusi. Eespool punktis 3.4.1.3 analüüsitud normatiivset raamistikku kohaldatakse samal viisil ka nende suhtes. Vastupidiste andmete puudumisel ning teadaolevate faktide põhjal võib järeldada, et konkreetseid tõendeid nende krediidivõimelisuse hindamise kohta ei ole, nagu neid ei ole ka koostööd teinud riigi omanduses oleva panga puhul.

| (195) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Hiina valitsus, et komisjoni väited, millest järeldati, et kõik riigi omanduses olevad finantsasutused olid ühtlasi avalik-õiguslikud asutused, olid ebapiisavad. Hiina valitsuse väitel tugines komisjon eelmistele subsiidiumivastastele juhtumitele ja tema enda järeldustele seoses riigi omanduses olevate finantsasutustega ning ei teinud juhtumipõhist analüüsi, milles oleks eelkõige arvestanud iga juhtumi ja finantsasutuse eripärasid. Lisaks väitis Hiina valitsus, et komisjon ei esitanud piisavaid tõendeid, et kindlaks määrata sisulise kontrolli olemasolu riigi omanduses olevate finantsasutuste üle ning tugines kõigest omamise ja kontrolli formaalsetele seostele. |
| --- | --- |

(195)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Hiina valitsus, et komisjoni väited, millest järeldati, et kõik riigi omanduses olevad finantsasutused olid ühtlasi avalik-õiguslikud asutused, olid ebapiisavad. Hiina valitsuse väitel tugines komisjon eelmistele subsiidiumivastastele juhtumitele ja tema enda järeldustele seoses riigi omanduses olevate finantsasutustega ning ei teinud juhtumipõhist analüüsi, milles oleks eelkõige arvestanud iga juhtumi ja finantsasutuse eripärasid. Lisaks väitis Hiina valitsus, et komisjon ei esitanud piisavaid tõendeid, et kindlaks määrata sisulise kontrolli olemasolu riigi omanduses olevate finantsasutuste üle ning tugines kõigest omamise ja kontrolli formaalsetele seostele.

| (196) | Sellega seoses tuletas komisjon meelde, et kuna teised riigi omanduses olevad pangad peale EXIMi keeldusid koostööst, pidi komisjon tuginema kättesaadavatele faktidele. Nagu juba tema küsimustikes mainitud ja Hiina valitsuse esitatud uue teabe puudumisel jõudis komisjon järeldusele, et eelmiste uurimiste teave koos ametlike kaudsete tõendite ja uuringu enda täiendavate tulemustega seoses EXIMi pangaga ning pankade tegeliku käitumisega eksportivate tootjate suhtes olid parimad kättesaadavad faktid selle juhtumi kohta. Igal juhul kohaldatakse punktis 3.4.1.3 analüüsitud normatiivset raamistikku samal viisil ka kõigi pankade suhtes. Lisaks ei suutnud Hiina valitsus esitada ühtegi tõendit ega väidet, mis lükkaks ümber komisjoni järeldused seoses asjaoluga, et ülejäänud riigi omanduses olevad pangad, mis andsid laenu valimisse kuuluvatele äriühingutele, on avalik-õiguslikud asutused alusmääruse artikli 2 punkti b mõistes, mida tõlgendatakse koostoimes artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktiga i. Komisjon jäi seega oma seisukohale. |
| --- | --- |

(196)

Sellega seoses tuletas komisjon meelde, et kuna teised riigi omanduses olevad pangad peale EXIMi keeldusid koostööst, pidi komisjon tuginema kättesaadavatele faktidele. Nagu juba tema küsimustikes mainitud ja Hiina valitsuse esitatud uue teabe puudumisel jõudis komisjon järeldusele, et eelmiste uurimiste teave koos ametlike kaudsete tõendite ja uuringu enda täiendavate tulemustega seoses EXIMi pangaga ning pankade tegeliku käitumisega eksportivate tootjate suhtes olid parimad kättesaadavad faktid selle juhtumi kohta. Igal juhul kohaldatakse punktis 3.4.1.3 analüüsitud normatiivset raamistikku samal viisil ka kõigi pankade suhtes. Lisaks ei suutnud Hiina valitsus esitada ühtegi tõendit ega väidet, mis lükkaks ümber komisjoni järeldused seoses asjaoluga, et ülejäänud riigi omanduses olevad pangad, mis andsid laenu valimisse kuuluvatele äriühingutele, on avalik-õiguslikud asutused alusmääruse artikli 2 punkti b mõistes, mida tõlgendatakse koostoimes artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktiga i. Komisjon jäi seega oma seisukohale.

3.4.1.6.   Kokkuvõttev järeldus kõigi riigi omanduses olevate finantsasutuste kohta

Kokkuvõttev järeldus kõigi riigi omanduses olevate finantsasutuste kohta

| (197) | Eespool esitatud kaalutluste valguses leidis komisjon, et kõik riigi omanduses olevad Hiina finantsasutused, mis andsid rahalisi vahendeid kolmele valimisse kaasatud koostööd tegevale eksportivate tootjate kontsernile, on avalik-õiguslikud asutused alusmääruse artikli 2 punkti b mõistes, mida tõlgendatakse koostoimes artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktiga i. |
| --- | --- |

(197)

Eespool esitatud kaalutluste valguses leidis komisjon, et kõik riigi omanduses olevad Hiina finantsasutused, mis andsid rahalisi vahendeid kolmele valimisse kaasatud koostööd tegevale eksportivate tootjate kontsernile, on avalik-õiguslikud asutused alusmääruse artikli 2 punkti b mõistes, mida tõlgendatakse koostoimes artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktiga i.

| (198) | Lisaks tegi komisjon kindlaks, et isegi kui riigi omanduses olevaid panku ei saaks käsitada avalik-õiguslike asutustena, käsitataks neid alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv mõistes siiski asutustena, kellele Hiina valitsus on teinud ülesandeks täita tavaliselt valitsuse täidetavaid ülesandeid, ning seda samadel põhjustel, nagu mainitud allpool punktis 3.5.1.2. Seega tuleks nende tegevus igal juhul omistada Hiina valitsusele. |
| --- | --- |

(198)

Lisaks tegi komisjon kindlaks, et isegi kui riigi omanduses olevaid panku ei saaks käsitada avalik-õiguslike asutustena, käsitataks neid alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv mõistes siiski asutustena, kellele Hiina valitsus on teinud ülesandeks täita tavaliselt valitsuse täidetavaid ülesandeid, ning seda samadel põhjustel, nagu mainitud allpool punktis 3.5.1.2. Seega tuleks nende tegevus igal juhul omistada Hiina valitsusele.

3.4.1.7.   Riigi volitatud või suunatud eraõiguslikud finantsasutused

Riigi volitatud või suunatud eraõiguslikud finantsasutused

| (199) | Overseas-Chinese Banking Corporation, Limitedi peeti varasemate subsiidiumivastaste uurimiste (45) tulemuste ja avalikult kättesaadava teabe põhjal eraomandis olevaks äriühinguks. Komisjon analüüsis, kas Hiina valitsus oli alusmääruse artikli 3 punkti 1 alapunkti a punkti iv tähenduses teinud sellele finantsasutusele ülesandeks anda subsiidiume töödeldava alumiiniumfooliumi sektorile. |
| --- | --- |

(199)

Overseas-Chinese Banking Corporation, Limitedi peeti varasemate subsiidiumivastaste uurimiste (45) tulemuste ja avalikult kättesaadava teabe põhjal eraomandis olevaks äriühinguks. Komisjon analüüsis, kas Hiina valitsus oli alusmääruse artikli 3 punkti 1 alapunkti a punkti iv tähenduses teinud sellele finantsasutusele ülesandeks anda subsiidiume töödeldava alumiiniumfooliumi sektorile.

45

| (200) | WTO apellatsioonikogu arvamuse kohaselt tähendab „volitamine“, et valitsus paneb vastutuse eraõiguslikule asutusele, ning „suunamine“ tähendab olukorda, kus valitsus teostab oma võimu eraõigusliku asutuse üle (46). Mõlemal juhul kasutab valitsus eraõiguslikku üksust vahendajana rahalise toetuse andmiseks ning
  „enamikul juhtudel on eeldatav, et eraõigusliku asutuse volitamine või suunamine hõlmab mõnel määral ka ähvardust või stiimuleid“
   (47). Samal ajal ei lubata artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktiga iv liikmesriikidel kehtestada toodetele tasakaalustusmeetmeid,
  „kui valitsus rakendab oma üldisi õigusaktides sätestatud regulatiivseid volitusi“
   (48) või kui valitsuse sekkumine
  „võib või ei pruugi omada erilist tagajärge lihtsalt konkreetsetel faktilistel asjaoludel ning turuosaliste vabal valikul põhinevalt“
   (49). Pigem osutavad volitamine või suunamine
  „valitsuse aktiivsemale rollile kui lihtsalt soodustamine“
   (50). |
| --- | --- |

(200)

WTO apellatsioonikogu arvamuse kohaselt tähendab „volitamine“, et valitsus paneb vastutuse eraõiguslikule asutusele, ning „suunamine“ tähendab olukorda, kus valitsus teostab oma võimu eraõigusliku asutuse üle (46). Mõlemal juhul kasutab valitsus eraõiguslikku üksust vahendajana rahalise toetuse andmiseks ning
  „enamikul juhtudel on eeldatav, et eraõigusliku asutuse volitamine või suunamine hõlmab mõnel määral ka ähvardust või stiimuleid“
   (47). Samal ajal ei lubata artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktiga iv liikmesriikidel kehtestada toodetele tasakaalustusmeetmeid,
  „kui valitsus rakendab oma üldisi õigusaktides sätestatud regulatiivseid volitusi“
   (48) või kui valitsuse sekkumine
  „võib või ei pruugi omada erilist tagajärge lihtsalt konkreetsetel faktilistel asjaoludel ning turuosaliste vabal valikul põhinevalt“
   (49). Pigem osutavad volitamine või suunamine
  „valitsuse aktiivsemale rollile kui lihtsalt soodustamine“
   (50).

46

„enamikul juhtudel on eeldatav, et eraõigusliku asutuse volitamine või suunamine hõlmab mõnel määral ka ähvardust või stiimuleid“

47

„kui valitsus rakendab oma üldisi õigusaktides sätestatud regulatiivseid volitusi“

48

„võib või ei pruugi omada erilist tagajärge lihtsalt konkreetsetel faktilistel asjaoludel ning turuosaliste vabal valikul põhinevalt“

49

„valitsuse aktiivsemale rollile kui lihtsalt soodustamine“

50

| (201) | Komisjon märkis, et tootmisharu puudutav ja põhjendustes 161–168 nimetatud normatiivne raamistik kehtib HRV kõikide, sealhulgas eraomandis olevate finantsasutuste suhtes. Seda kinnitab asjaolu, et pangandusseadus ja mitu CBIRC korraldust hõlmavad kõiki Hiina rahastatud ja välisinvesteeringutega pankasid, mida CBIRC juhib. |
| --- | --- |

(201)

Komisjon märkis, et tootmisharu puudutav ja põhjendustes 161–168 nimetatud normatiivne raamistik kehtib HRV kõikide, sealhulgas eraomandis olevate finantsasutuste suhtes. Seda kinnitab asjaolu, et pangandusseadus ja mitu CBIRC korraldust hõlmavad kõiki Hiina rahastatud ja välisinvesteeringutega pankasid, mida CBIRC juhib.

| (202) | Lisaks sisaldas enamik eraõiguslike finantsasutustega sõlmitud laenulepinguid riigi omanduses olevate pankadega sõlmitud lepingutega sarnaseid tingimusi ning eraõiguslike finantsasutuste laenuintressimäärad sarnanevad riigi omanduses olevate finantsasutuste laenuintressimääradega. |
| --- | --- |

(202)

Lisaks sisaldas enamik eraõiguslike finantsasutustega sõlmitud laenulepinguid riigi omanduses olevate pankadega sõlmitud lepingutega sarnaseid tingimusi ning eraõiguslike finantsasutuste laenuintressimäärad sarnanevad riigi omanduses olevate finantsasutuste laenuintressimääradega.

| (203) | Kuna eraõiguslikud finantsasutused ei esitanud teistsugust teavet, tegi komisjon töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu kohta järelduse, et riik on alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv esimese taande tähenduses teinud kõikide Hiinas CBIRC järelevalve all tegutsevate finantsasutuste (sh eraõiguslikud finantsasutused) ülesandeks järgida valitsuse poliitikat ning anda soodustingimustel laenu töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharule. |
| --- | --- |

(203)

Kuna eraõiguslikud finantsasutused ei esitanud teistsugust teavet, tegi komisjon töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu kohta järelduse, et riik on alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv esimese taande tähenduses teinud kõikide Hiinas CBIRC järelevalve all tegutsevate finantsasutuste (sh eraõiguslikud finantsasutused) ülesandeks järgida valitsuse poliitikat ning anda soodustingimustel laenu töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharule.

| (204) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Hiina valitsus, et komisjon ei suutnud näidata Hiina valitsuse poolset volitamist või suunamist, eelkõige valitsuse ja kõigi finantsasutuste konkreetse äritegevuse vahelist seost. Hiina valitsus väidab, et üldistes õigusaktides sätestatud regulatiivsete volituste rakendamisel kõigest soovitamine või suunamine ei ole piisav, et tegemist oleks Hiina valitsuselt saadud ülesannete ja suuniste täitmisega. Lisaks väitis Hiina valitsus, et komisjon ei täitnud oma kohustust teha niisugune analüüs iga üksuse kohta. |
| --- | --- |

(204)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Hiina valitsus, et komisjon ei suutnud näidata Hiina valitsuse poolset volitamist või suunamist, eelkõige valitsuse ja kõigi finantsasutuste konkreetse äritegevuse vahelist seost. Hiina valitsus väidab, et üldistes õigusaktides sätestatud regulatiivsete volituste rakendamisel kõigest soovitamine või suunamine ei ole piisav, et tegemist oleks Hiina valitsuselt saadud ülesannete ja suuniste täitmisega. Lisaks väitis Hiina valitsus, et komisjon ei täitnud oma kohustust teha niisugune analüüs iga üksuse kohta.

| (205) | Komisjon ei olnud selle seisukohaga nõus. Kuna põhjendustes 161–173 selgitatud normatiivne raamistik, mis kehtib kõigile Hiinas tegutsevatele pankadele, st riigi omanduses olevatele või erapankadele, on õiguslikult siduv, nagu kinnitavad põhjendused 182 ja 183, ei ole tegemist lihtsalt valitsuse soovitavate või suunavate õigusaktidega. Komisjon tegi juba põhjenduses 169 kindlaks, et otsusega nr 40 antakse kõikidele finantsasutustele juhis pakkuda krediiditoetust ainult soodustatud projektidele, kuigi sama otsuse artikliga 17 palutakse pangal järgida krediidipõhimõtteid. Lisaks tegi komisjon põhjenduses 185 kindlaks, et Hiina valitsus tugines sellele normatiivsele raamistikule seepärast, et teostada finantsasutuste üle sisulist kontrolli ning mitte jätta neile üldse otsustamisruumi selle üle, kas seda raamistikku rakendada või mitte. Seega on Hiina valitsuse ja erapankade teatava tegevuse vahel selge seos, mis näitab Hiina valitsuse poolset volitamist või suunamist. |
| --- | --- |

(205)

Komisjon ei olnud selle seisukohaga nõus. Kuna põhjendustes 161–173 selgitatud normatiivne raamistik, mis kehtib kõigile Hiinas tegutsevatele pankadele, st riigi omanduses olevatele või erapankadele, on õiguslikult siduv, nagu kinnitavad põhjendused 182 ja 183, ei ole tegemist lihtsalt valitsuse soovitavate või suunavate õigusaktidega. Komisjon tegi juba põhjenduses 169 kindlaks, et otsusega nr 40 antakse kõikidele finantsasutustele juhis pakkuda krediiditoetust ainult soodustatud projektidele, kuigi sama otsuse artikliga 17 palutakse pangal järgida krediidipõhimõtteid. Lisaks tegi komisjon põhjenduses 185 kindlaks, et Hiina valitsus tugines sellele normatiivsele raamistikule seepärast, et teostada finantsasutuste üle sisulist kontrolli ning mitte jätta neile üldse otsustamisruumi selle üle, kas seda raamistikku rakendada või mitte. Seega on Hiina valitsuse ja erapankade teatava tegevuse vahel selge seos, mis näitab Hiina valitsuse poolset volitamist või suunamist.

| (206) | Lisaks tuletas komisjon meelde, et kuna teised erapangad keeldusid koostööst, pidi komisjon tuginema kättesaadavatele faktidele. Kuna osalist koostööd tegi vaid üks riigi omanduses olev pank, kasutas komisjon teavet, mis oli kättesaadav selle panga kohta, mis osutus avalik-õiguslikuks asutuseks, ning võrdles seda laenutingimustega, mida pakuti koostööst keeldunud erasektori pankade poolt. Peale selle ei avastatud valimisse kaasatud äriühingute kaugmeetodil ristkontrollide ajal eraõiguslike finantsasutuste ja riigi omanduses olevate finantsasutuste pakutud laenutingimuste või intressimäärade vahel märkimisväärseid erinevusi. Asjaolu, et määrad kattusid, näitab, et erasektori pangad andsid samuti laenu turutingimustest soodsamalt kooskõlas eespool osutatud normatiivse raamistikuga. Seega on Hiina valitsuse väide, et komisjon ei täitnud oma kohustust viia niisugune analüüs ellu iga üksuse kohta, alusetu. |
| --- | --- |

(206)

Lisaks tuletas komisjon meelde, et kuna teised erapangad keeldusid koostööst, pidi komisjon tuginema kättesaadavatele faktidele. Kuna osalist koostööd tegi vaid üks riigi omanduses olev pank, kasutas komisjon teavet, mis oli kättesaadav selle panga kohta, mis osutus avalik-õiguslikuks asutuseks, ning võrdles seda laenutingimustega, mida pakuti koostööst keeldunud erasektori pankade poolt. Peale selle ei avastatud valimisse kaasatud äriühingute kaugmeetodil ristkontrollide ajal eraõiguslike finantsasutuste ja riigi omanduses olevate finantsasutuste pakutud laenutingimuste või intressimäärade vahel märkimisväärseid erinevusi. Asjaolu, et määrad kattusid, näitab, et erasektori pangad andsid samuti laenu turutingimustest soodsamalt kooskõlas eespool osutatud normatiivse raamistikuga. Seega on Hiina valitsuse väide, et komisjon ei täitnud oma kohustust viia niisugune analüüs ellu iga üksuse kohta, alusetu.

| (207) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Nanshan Group ka seda, et kuna finantsasutused pakkusid eri intressimäärasid, tingimusi ja tooteliike sõltuvalt äriühingust, kelle rahastamist nad pikendasid, näitas see, et riik ei volita ega suuna asjaomaseid finantsasutusi pakkuma laenu eritingimusi või sooduslaenu tingimusi, vaid pigem pakkuma rahastamist vastavalt turutingimustele ja kliendi finantsseisundile. |
| --- | --- |

(207)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Nanshan Group ka seda, et kuna finantsasutused pakkusid eri intressimäärasid, tingimusi ja tooteliike sõltuvalt äriühingust, kelle rahastamist nad pikendasid, näitas see, et riik ei volita ega suuna asjaomaseid finantsasutusi pakkuma laenu eritingimusi või sooduslaenu tingimusi, vaid pigem pakkuma rahastamist vastavalt turutingimustele ja kliendi finantsseisundile.

| (208) | Asjaolu, et valimisse kaasatud äriühingud said uurimisperioodil kasu eri laenuliikidest, millel olid erinevad intressimäärad ja muud tingimused, ei tähenda tingimata seda, et neid laene saadi turutingimustel. Tõepoolest, nagu juba mainitud eespool põhjenduses 177, leidis komisjon, et kolmele valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernile anti laene intressimääradega, mis on Hiina Rahvavabariigi Panga viiteintressimäärast väiksemad või sellega sarnased ja riikliku pankadevahelise maksete rahastamise keskuse poolt 20. augustil 2019. aastal (51) avaldatud laenu põhimäärast väiksemad või sellega sarnased, olenemata äriühingute rahalisest olukorrast ja krediidiriskist. Seega anti laene turuhinnast odavamalt ja väide lükatakse tagasi. |
| --- | --- |

(208)

Asjaolu, et valimisse kaasatud äriühingud said uurimisperioodil kasu eri laenuliikidest, millel olid erinevad intressimäärad ja muud tingimused, ei tähenda tingimata seda, et neid laene saadi turutingimustel. Tõepoolest, nagu juba mainitud eespool põhjenduses 177, leidis komisjon, et kolmele valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernile anti laene intressimääradega, mis on Hiina Rahvavabariigi Panga viiteintressimäärast väiksemad või sellega sarnased ja riikliku pankadevahelise maksete rahastamise keskuse poolt 20. augustil 2019. aastal (51) avaldatud laenu põhimäärast väiksemad või sellega sarnased, olenemata äriühingute rahalisest olukorrast ja krediidiriskist. Seega anti laene turuhinnast odavamalt ja väide lükatakse tagasi.

51

| (209) | Selles tulenevalt kinnitas komisjon töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu kohta tehtud järeldust, et riik on alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv esimese taande tähenduses teinud kõikide Hiinas tegutsevate finantsasutuste, sh eraõiguslikud finantsasutused, ülesandeks järgida valitsuse poliitikat ning anda soodustingimustel laenu töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharule. |
| --- | --- |

(209)

Selles tulenevalt kinnitas komisjon töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu kohta tehtud järeldust, et riik on alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv esimese taande tähenduses teinud kõikide Hiinas tegutsevate finantsasutuste, sh eraõiguslikud finantsasutused, ülesandeks järgida valitsuse poliitikat ning anda soodustingimustel laenu töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharule.

3.4.1.8.   Krediidireitingud

Krediidireitingud

| (210) | Komisjon on varasemate subsiidiumivastaste uurimiste käigus kindlaks teinud, et Hiina äriühingutele antud riigisisesed krediidireitingud ei olnud usaldusväärsed, tuginedes Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) avaldatud uuringule, (52) mis näitas lahknevust rahvusvaheliste ja Hiina krediidireitingute vahel, ning valimisse kaasatud äriühinguid käsitleva uurimise järeldustele. IMFi andmetel on kohalikud reitinguagentuurid andnud tõepoolest üle 90 %-le neist Hiina võlakirjadest AA- kuni AAA-reitingu. See ei ole võrreldav teiste turgudega, nagu EL või Ameerika Ühendriigid. Näiteks Ameerika Ühendriikide turul on vähem kui 2 %-l äriühingutest nii kõrge reiting. Hiina reitinguagentuurid on seega suurel määral kallutatud reitinguskaala ülemise otsa poole. Neil on väga laiad reitinguskaalad ning nad kalduvad koondama väga erineva makseviivituse riskiga võlakirju ühte laia reitingukategooriasse (53). Bloombergi koostatud Hiina võlakirjaturu 2021. aasta ülevaate kohaselt (54) domineerivad võlakirjaturul viis Hiina kohalikku reitinguagentuuri: China Chengxin, Dagong, Lianhe, Shanghai Brilliance ja Goldeni krediidireiting, ning umbes 90 %-le võlakirjadest on kohalikud reitinguagentuurid andnud AAA-reitingu. Kuid paljudele emitentidele on antud madalam „S&P“ (Standard and Poor tase) globaalse emitendi A- ja BBB-reiting (55). |
| --- | --- |

(210)

Komisjon on varasemate subsiidiumivastaste uurimiste käigus kindlaks teinud, et Hiina äriühingutele antud riigisisesed krediidireitingud ei olnud usaldusväärsed, tuginedes Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) avaldatud uuringule, (52) mis näitas lahknevust rahvusvaheliste ja Hiina krediidireitingute vahel, ning valimisse kaasatud äriühinguid käsitleva uurimise järeldustele. IMFi andmetel on kohalikud reitinguagentuurid andnud tõepoolest üle 90 %-le neist Hiina võlakirjadest AA- kuni AAA-reitingu. See ei ole võrreldav teiste turgudega, nagu EL või Ameerika Ühendriigid. Näiteks Ameerika Ühendriikide turul on vähem kui 2 %-l äriühingutest nii kõrge reiting. Hiina reitinguagentuurid on seega suurel määral kallutatud reitinguskaala ülemise otsa poole. Neil on väga laiad reitinguskaalad ning nad kalduvad koondama väga erineva makseviivituse riskiga võlakirju ühte laia reitingukategooriasse (53). Bloombergi koostatud Hiina võlakirjaturu 2021. aasta ülevaate kohaselt (54) domineerivad võlakirjaturul viis Hiina kohalikku reitinguagentuuri: China Chengxin, Dagong, Lianhe, Shanghai Brilliance ja Goldeni krediidireiting, ning umbes 90 %-le võlakirjadest on kohalikud reitinguagentuurid andnud AAA-reitingu. Kuid paljudele emitentidele on antud madalam „S&P“ (Standard and Poor tase) globaalse emitendi A- ja BBB-reiting (55).

52

53

54

55

| (211) | Lisaks tõstavad välisriikide reitinguagentuurid, nagu Standard and Poor’s ja Moody’s välisriigis emiteeritud Hiina võlakirjade hindamisel tavaliselt emitendi põhikrediidireitingut, tuginedes hinnangule ettevõtte strateegilise tähtsuse kohta Hiina valitsuse jaoks ja mis tahes kaudsele garantiile (56). |
| --- | --- |

(211)

Lisaks tõstavad välisriikide reitinguagentuurid, nagu Standard and Poor’s ja Moody’s välisriigis emiteeritud Hiina võlakirjade hindamisel tavaliselt emitendi põhikrediidireitingut, tuginedes hinnangule ettevõtte strateegilise tähtsuse kohta Hiina valitsuse jaoks ja mis tahes kaudsele garantiile (56).

56

| (212) | Lisaks leidis komisjon selle analüüsi täiendamiseks lisateavet. Esiteks tegi komisjon kindlaks, et riik saab avaldada teatavat mõju krediidireitinguturule. Hiina valitsuse esitatud teabe kohaselt tegutses uurimisperioodil Hiina võlakirjaturul 12 riigisisest reitinguagentuuri, millest enamik on riigi osalusega. Kokku oli 60 % kõikidest reitinguga võlakirjadest Hiinas hinnatud riigi osalusega reitinguagentuuri poolt (57). |
| --- | --- |

(212)

Lisaks leidis komisjon selle analüüsi täiendamiseks lisateavet. Esiteks tegi komisjon kindlaks, et riik saab avaldada teatavat mõju krediidireitinguturule. Hiina valitsuse esitatud teabe kohaselt tegutses uurimisperioodil Hiina võlakirjaturul 12 riigisisest reitinguagentuuri, millest enamik on riigi osalusega. Kokku oli 60 % kõikidest reitinguga võlakirjadest Hiinas hinnatud riigi osalusega reitinguagentuuri poolt (57).

57

| (213) | Teiseks puudub vaba juurdepääs Hiina krediidireitinguturule. See on sisuliselt suletud turg, sest enne kui reitinguagentuurid saavad tegevust alustada, peab Hiina väärtpaberite reguleerimisasutus (CSRC) või Hiina Rahvavabariigi Pank nad heaks kiitma (58). Hiina Rahvavabariigi Pank teatas 2017. aasta keskpaigas, et välismaistel reitinguagentuuridel lubatakse anda krediidireitinguid riigisisesel võlakirjaturul teatavatel tingimustel. Lisaks tuvastas komisjon, et uurimisperioodil tegutses Hiina turul kaks välisosalusega ning kaks Hiina ja välisriigi ühisettevõttest reitinguagentuuri. Samas järgivad need reitinguagentuurid Hiina reitinguskaalasid ning ei ole seega rahvusvaheliste reitingutega täpselt võrreldavad, nagu eespool selgitatud. |
| --- | --- |

(213)

Teiseks puudub vaba juurdepääs Hiina krediidireitinguturule. See on sisuliselt suletud turg, sest enne kui reitinguagentuurid saavad tegevust alustada, peab Hiina väärtpaberite reguleerimisasutus (CSRC) või Hiina Rahvavabariigi Pank nad heaks kiitma (58). Hiina Rahvavabariigi Pank teatas 2017. aasta keskpaigas, et välismaistel reitinguagentuuridel lubatakse anda krediidireitinguid riigisisesel võlakirjaturul teatavatel tingimustel. Lisaks tuvastas komisjon, et uurimisperioodil tegutses Hiina turul kaks välisosalusega ning kaks Hiina ja välisriigi ühisettevõttest reitinguagentuuri. Samas järgivad need reitinguagentuurid Hiina reitinguskaalasid ning ei ole seega rahvusvaheliste reitingutega täpselt võrreldavad, nagu eespool selgitatud.

58

| (214) | Viimasena kinnitab komisjoni järeldusi Hiina Rahvavabariigi Panga enda 2017. aasta uuring, mille järeldustes sedastatakse, et
  „kui välisvõlakirjade investeerimisjärgu krediidireiting on rahvusvaheline reiting BBB või suurem, võib omamaiste võlakirjade investeerimisjärgu krediidireiting olla AA-tasemel ja suurem, arvestades keskmise riigisisese reitingu ja rahvusvahelise 6-pügalalise või suurema erinevusega“
   (59). |
| --- | --- |

(214)

Viimasena kinnitab komisjoni järeldusi Hiina Rahvavabariigi Panga enda 2017. aasta uuring, mille järeldustes sedastatakse, et
  „kui välisvõlakirjade investeerimisjärgu krediidireiting on rahvusvaheline reiting BBB või suurem, võib omamaiste võlakirjade investeerimisjärgu krediidireiting olla AA-tasemel ja suurem, arvestades keskmise riigisisese reitingu ja rahvusvahelise 6-pügalalise või suurema erinevusega“
   (59).

„kui välisvõlakirjade investeerimisjärgu krediidireiting on rahvusvaheline reiting BBB või suurem, võib omamaiste võlakirjade investeerimisjärgu krediidireiting olla AA-tasemel ja suurem, arvestades keskmise riigisisese reitingu ja rahvusvahelise 6-pügalalise või suurema erinevusega“

59

| (215) | Pidades silmas eespool põhjendustes 210–214 kirjeldatud olukorda, tegi komisjon järelduse, et Hiina krediidireitingud ei taganud alusvara krediidiriski usaldusväärset hinnangut. Selle alusel tegi komisjon järelduse, et isegi kui Hiina reitinguagentuur andis mõnele valimisse kaasatud äriühingule hea krediidireitingu, ei ole see reiting usaldusväärne. Neid reitinguid moonutasid ka poliitilised eesmärgid soodustada peamisi strateegilisi tootmisharusid, nagu töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu. |
| --- | --- |

(215)

Pidades silmas eespool põhjendustes 210–214 kirjeldatud olukorda, tegi komisjon järelduse, et Hiina krediidireitingud ei taganud alusvara krediidiriski usaldusväärset hinnangut. Selle alusel tegi komisjon järelduse, et isegi kui Hiina reitinguagentuur andis mõnele valimisse kaasatud äriühingule hea krediidireitingu, ei ole see reiting usaldusväärne. Neid reitinguid moonutasid ka poliitilised eesmärgid soodustada peamisi strateegilisi tootmisharusid, nagu töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu.

| (216) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist vaidlustas Hiina valitsus, et laenutingimused ja rahastamine on alati seotud krediidireitingutega ning väitis, et usaldusväärsemad ehk ebasoodsamad krediidireitingud ei tähenda, et laenu antakse kõrgema intressimääraga. Samuti ei nõustunud Hiina valitsus komisjoni eespool põhjenduses 214 esitatud viitega Hiina Rahvavabariigi Panga töödokumendile nr 2017/5, mis kinnitas riigisisese keskmise reitingu ja rahvusvaheliste reitingute erinevust. Hiina valitsus väitis, et tegemist ei ole Hiina Rahvavabariigi Panga välja antud töödokumendiga, vaid akadeemilise kirjutisega, mille kaasautoriks oli Hiina Rahvavabariigi Panga töötaja ning seega ei esinda asjaomane dokument Hiina Rahvavabariigi Panga seisukohti. |
| --- | --- |

(216)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist vaidlustas Hiina valitsus, et laenutingimused ja rahastamine on alati seotud krediidireitingutega ning väitis, et usaldusväärsemad ehk ebasoodsamad krediidireitingud ei tähenda, et laenu antakse kõrgema intressimääraga. Samuti ei nõustunud Hiina valitsus komisjoni eespool põhjenduses 214 esitatud viitega Hiina Rahvavabariigi Panga töödokumendile nr 2017/5, mis kinnitas riigisisese keskmise reitingu ja rahvusvaheliste reitingute erinevust. Hiina valitsus väitis, et tegemist ei ole Hiina Rahvavabariigi Panga välja antud töödokumendiga, vaid akadeemilise kirjutisega, mille kaasautoriks oli Hiina Rahvavabariigi Panga töötaja ning seega ei esinda asjaomane dokument Hiina Rahvavabariigi Panga seisukohti.

| (217) | Hiina valitsuse arvates püütakse kirjutises selgitada, et Hiina äriühingu reitingu puhul on riigisisese süsteemi ja rahvusvahelise süsteemi vahel pügalaline erinevus, mis on tingitud sellest, et esimese puhul võetakse aluseks äriühingu riskitase võrreldes Hiina kodumaiste äriühingutega, samas kui viimase puhul võetakse aluseks sama äriühingu riskitase võrreldes kõigi maailma äriühingutega. Lõpetuseks väitis Hiina valitsus, et mitu Hiina äriühingut olid saanud rahvusvahelistelt agentuuridelt kõrgema krediidireitingu. |
| --- | --- |

(217)

Hiina valitsuse arvates püütakse kirjutises selgitada, et Hiina äriühingu reitingu puhul on riigisisese süsteemi ja rahvusvahelise süsteemi vahel pügalaline erinevus, mis on tingitud sellest, et esimese puhul võetakse aluseks äriühingu riskitase võrreldes Hiina kodumaiste äriühingutega, samas kui viimase puhul võetakse aluseks sama äriühingu riskitase võrreldes kõigi maailma äriühingutega. Lõpetuseks väitis Hiina valitsus, et mitu Hiina äriühingut olid saanud rahvusvahelistelt agentuuridelt kõrgema krediidireitingu.

| (218) | Kõigepealt märkis komisjon, et väide, et krediidireitingute erinevus ei mõjuta laenude hinnastamist, ei ole finantsartiklites kinnitust leidnud. Krediidireitingute eesmärk on tõepoolest aidata finantsettevõtjatel hinnata oma laenuotsuses krediidiriski õigesti. Krediidireitingu ja laenude hinna (intressimäära) vahelise seose puudumine võib tõepoolest osutada sellele, et turg on moonutatud ja et finantsasutused on volitatud või suunatud andma äriühingutele laene sõltumata nende finantsolukorrast ning krediidivõimelisusest. |
| --- | --- |

(218)

Kõigepealt märkis komisjon, et väide, et krediidireitingute erinevus ei mõjuta laenude hinnastamist, ei ole finantsartiklites kinnitust leidnud. Krediidireitingute eesmärk on tõepoolest aidata finantsettevõtjatel hinnata oma laenuotsuses krediidiriski õigesti. Krediidireitingu ja laenude hinna (intressimäära) vahelise seose puudumine võib tõepoolest osutada sellele, et turg on moonutatud ja et finantsasutused on volitatud või suunatud andma äriühingutele laene sõltumata nende finantsolukorrast ning krediidivõimelisusest.

| (219) | Teiseks ei muuda asjaolu, et mõned äriühingud said rahvusvahelistelt agentuuridelt kõrgema krediidireitingu komisjoni üldist hinnangut kui sellist küsitavaks. Tõepoolest, nagu on mainitud eespool põhjenduses 211, tõstavad välisriikide reitinguagentuurid välisriigis emiteeritud Hiina võlakirjade hindamisel tavaliselt emitendi põhikrediidireitingut, tuginedes hinnangule ettevõtte strateegilise tähtsuse kohta Hiina valitsuse jaoks ja mis tahes kaudsele garantiile. |
| --- | --- |

(219)

Teiseks ei muuda asjaolu, et mõned äriühingud said rahvusvahelistelt agentuuridelt kõrgema krediidireitingu komisjoni üldist hinnangut kui sellist küsitavaks. Tõepoolest, nagu on mainitud eespool põhjenduses 211, tõstavad välisriikide reitinguagentuurid välisriigis emiteeritud Hiina võlakirjade hindamisel tavaliselt emitendi põhikrediidireitingut, tuginedes hinnangule ettevõtte strateegilise tähtsuse kohta Hiina valitsuse jaoks ja mis tahes kaudsele garantiile.

| (220) | Seoses Hiina Rahvavabariigi Panga töödokumendiga nr 2017/5 märkis komisjon, et see oli esitatud Hiina Rahvavabariigi Panga veebisaidil teadusuuringute jaotise all, kus on märgitud järgmist: „Töödokumendid hõlmavad Hiina Rahvavabariigi Panga töötajate akadeemilisi kirjutisi. Kirjutistes väljendatud seisukohad kuuluvad nende autoritele ja need ei pruugi esindada nende ettevõtte seisukohti. Aruannetes ja kirjutiste tsiteerimisel tuleks allikana märkida „Hiina Rahvavabariigi Panga töödokumendid“ (60).“ Seega kuigi dokument ei pruugi iseenesest väljendada Hiina Rahvavabariigi Panga ametlikku seisukohta, on korrektne viidata sellele kui Hiina Rahvavabariigi Panga töödokumendile. Kuna need kirjutised avaldatakse organisatsiooni ametlikul veebisaidil, võib põhjendatult eeldada, et vähemalt Hiina Rahvavabariigi Panga arvates vastavad asjaomased kirjutised kehtivatele akadeemiliste teadusuuringute kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(220)

Seoses Hiina Rahvavabariigi Panga töödokumendiga nr 2017/5 märkis komisjon, et see oli esitatud Hiina Rahvavabariigi Panga veebisaidil teadusuuringute jaotise all, kus on märgitud järgmist: „Töödokumendid hõlmavad Hiina Rahvavabariigi Panga töötajate akadeemilisi kirjutisi. Kirjutistes väljendatud seisukohad kuuluvad nende autoritele ja need ei pruugi esindada nende ettevõtte seisukohti. Aruannetes ja kirjutiste tsiteerimisel tuleks allikana märkida „Hiina Rahvavabariigi Panga töödokumendid“ (60).“ Seega kuigi dokument ei pruugi iseenesest väljendada Hiina Rahvavabariigi Panga ametlikku seisukohta, on korrektne viidata sellele kui Hiina Rahvavabariigi Panga töödokumendile. Kuna need kirjutised avaldatakse organisatsiooni ametlikul veebisaidil, võib põhjendatult eeldada, et vähemalt Hiina Rahvavabariigi Panga arvates vastavad asjaomased kirjutised kehtivatele akadeemiliste teadusuuringute kriteeriumidele.

Töödokumendid hõlmavad Hiina Rahvavabariigi Panga töötajate akadeemilisi kirjutisi. Kirjutistes väljendatud seisukohad kuuluvad nende autoritele ja need ei pruugi esindada nende ettevõtte seisukohti. Aruannetes ja kirjutiste tsiteerimisel tuleks allikana märkida „Hiina Rahvavabariigi Panga töödokumendid

60

| (221) | Samuti ei nõustu komisjon eeldusega, et pügalaline erinevus on tingitud sellest, et riigisisese reitingu puhul võetakse aluseks äriühingu riskitase võrreldes Hiina kodumaiste äriühingutega, samas kui välismaise reitingu puhul võetakse aluseks sama äriühingu riskitase võrreldes kõigi maailma äriühingutega. Lähtudes sellest hüpoteesist ja arvestades asjaolu, et umbes 90 %-le võlakirjadest on antud AAA-reiting, võiks järeldada, et peaaegu kõigile Hiinas tegutsevatele äriühingutele antakse sama riskireiting, sest nad kõik on üksteisega võrreldes väga edukad, mis on tegelikku majanduslikku olukorda arvestades väga ebatõenäoline. |
| --- | --- |

(221)

Samuti ei nõustu komisjon eeldusega, et pügalaline erinevus on tingitud sellest, et riigisisese reitingu puhul võetakse aluseks äriühingu riskitase võrreldes Hiina kodumaiste äriühingutega, samas kui välismaise reitingu puhul võetakse aluseks sama äriühingu riskitase võrreldes kõigi maailma äriühingutega. Lähtudes sellest hüpoteesist ja arvestades asjaolu, et umbes 90 %-le võlakirjadest on antud AAA-reiting, võiks järeldada, et peaaegu kõigile Hiinas tegutsevatele äriühingutele antakse sama riskireiting, sest nad kõik on üksteisega võrreldes väga edukad, mis on tegelikku majanduslikku olukorda arvestades väga ebatõenäoline.

| (222) | Igal juhul märkis komisjon, et kuna ükski eksportivatele tootjatele laenu andnud pankadest ei teinud uurimise raames koostööd, ei olnud võimalik kontrollida, kas ja kuidas riskihinnangut ja krediidireitingut arvesse võetakse. Seega pidi komisjon tuginema kättesaadavatele faktidele, mis kinnitasid, et antud laenude intressimäärad jäid oluliselt alla turuhinna ja seega mängisid asjaomased valitsuse poliitikameetmed ning töödokument rolli niisuguste intressimäärade kehtestamisel, mis ei olnud seotud tegeliku kaasneva riskiga. |
| --- | --- |

(222)

Igal juhul märkis komisjon, et kuna ükski eksportivatele tootjatele laenu andnud pankadest ei teinud uurimise raames koostööd, ei olnud võimalik kontrollida, kas ja kuidas riskihinnangut ja krediidireitingut arvesse võetakse. Seega pidi komisjon tuginema kättesaadavatele faktidele, mis kinnitasid, et antud laenude intressimäärad jäid oluliselt alla turuhinna ja seega mängisid asjaomased valitsuse poliitikameetmed ning töödokument rolli niisuguste intressimäärade kehtestamisel, mis ei olnud seotud tegeliku kaasneva riskiga.

| (223) | Lõpuks tuletas komisjon meelde, et tema asjakohase krediidireitingu hinnang ei põhine mehaanilisel lähenemisel, vaid komisjon hindas iga valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontserni finantsolukorda eraldi, et kajastada nende eripärasid, nagu on kirjeldatud põhjenduses 237. |
| --- | --- |

(223)

Lõpuks tuletas komisjon meelde, et tema asjakohase krediidireitingu hinnang ei põhine mehaanilisel lähenemisel, vaid komisjon hindas iga valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontserni finantsolukorda eraldi, et kajastada nende eripärasid, nagu on kirjeldatud põhjenduses 237.

3.4.2.   Soodusrahastamine: laenud

Soodusrahastamine: laenud

3.4.2.1.   Laenuliigid

Laenuliigid

1)   Lühi- ja pikaajalised laenud

| (224) | Komisjon tegi kindlaks, et kõigi kolme valimisse kaasatud kontserni äriühingud kasutasid oma tegevuse rahastamiseks erinevaid lühi- ja pikaajalisi laene. Neid laene kasutati peamiselt igapäevastes tegevustes, käibekapitalivajadusteks, eriprojektideks, investeeringuteks või teiste laenude asendamiseks. Iga kontsern kasutas ka lühi- ja pikaajalisi ekspordikrediite. |
| --- | --- |

(224)

Komisjon tegi kindlaks, et kõigi kolme valimisse kaasatud kontserni äriühingud kasutasid oma tegevuse rahastamiseks erinevaid lühi- ja pikaajalisi laene. Neid laene kasutati peamiselt igapäevastes tegevustes, käibekapitalivajadusteks, eriprojektideks, investeeringuteks või teiste laenude asendamiseks. Iga kontsern kasutas ka lühi- ja pikaajalisi ekspordikrediite.

2)   Laenud, mille konkreetne eesmärk on teiste laenude asendamine

| (225) | Uurimise käigus leidis komisjon, et kõik valimisse kaasatud kontsernid sõlmisid laenulepinguid konkreetselt teistest pankadest võetud laenude asendamise eesmärgil. Komisjon leidis, et selle tegevuse abil sai mõni äriühing oma kohustused ümber korraldada ning saada vahendeid, milleta nad ei suudaks oma tagasimaksekohustusi täita, mis tõendab probleemide esinemist võla tagasimaksmisel. |
| --- | --- |

(225)

Uurimise käigus leidis komisjon, et kõik valimisse kaasatud kontsernid sõlmisid laenulepinguid konkreetselt teistest pankadest võetud laenude asendamise eesmärgil. Komisjon leidis, et selle tegevuse abil sai mõni äriühing oma kohustused ümber korraldada ning saada vahendeid, milleta nad ei suudaks oma tagasimaksekohustusi täita, mis tõendab probleemide esinemist võla tagasimaksmisel.

| (226) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Hiina valitsus, et vaba tagasimaksega laenud ei ole tingimata märk likviidsusprobleemidest. Ta väitis, et niisugune tegevus on iga äriettevõtte, sh liidu ettevõtete puhul tavapärane. Lisaks väitis Hiina valitsus, et niisugusel refinantseerimisel on eri põhjused ja et miski ei viita sellele, et äriühingud, kes asjaomasest tegevusest kasu saavad, ei suudaks laenu tagasi maksta. |
| --- | --- |

(226)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Hiina valitsus, et vaba tagasimaksega laenud ei ole tingimata märk likviidsusprobleemidest. Ta väitis, et niisugune tegevus on iga äriettevõtte, sh liidu ettevõtete puhul tavapärane. Lisaks väitis Hiina valitsus, et niisugusel refinantseerimisel on eri põhjused ja et miski ei viita sellele, et äriühingud, kes asjaomasest tegevusest kasu saavad, ei suudaks laenu tagasi maksta.

| (227) | Komisjon ei nõustunud Hiina valitsuse hinnanguga. Hiina ametiasutused ise pidasid vaba tagasimaksega laene krediidiriski lisateguriks. Nagu on märgitud Hiina panganduse reguleerimise komisjoni dokumendis „Suunised riskil põhinevate laenude klassifitseerimise kohta“ tuleks vaba tagasimaksega laenud märkida „murettegevateks“ laenudeks (61). Sellesse kategooriasse kuuluv laen tähendab, et isegi kui laenuvõtja saab hetkel laenu põhisumma ja intressi tagasi maksta, on siiski tegureid, mis võivad häirida tagasimaksete tegemist. |
| --- | --- |

(227)

Komisjon ei nõustunud Hiina valitsuse hinnanguga. Hiina ametiasutused ise pidasid vaba tagasimaksega laene krediidiriski lisateguriks. Nagu on märgitud Hiina panganduse reguleerimise komisjoni dokumendis „Suunised riskil põhinevate laenude klassifitseerimise kohta“ tuleks vaba tagasimaksega laenud märkida „murettegevateks“ laenudeks (61). Sellesse kategooriasse kuuluv laen tähendab, et isegi kui laenuvõtja saab hetkel laenu põhisumma ja intressi tagasi maksta, on siiski tegureid, mis võivad häirida tagasimaksete tegemist.

61

| (228) | Vaba tagasimaksega krediidilimiidid on Euroopas tõepoolest olemas, kuid nende tingimused on väga erinevad Hiina vaba tagasimaksega laenude tingimustest. Vaba tagasimaksega krediidilimiidid liidus on põhimõtteliselt eelnevalt kindlaks määratud maksimaalse summaga krediidilimiidid, mida saab välja võtta ja tagasi maksta mitmel korral eelnevalt kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. Lisaks ei kaasne selliste krediidilimiitidega lisatasusid, olgu see siis lepinguline marginaal lisaks tavapärastele lühiajalistele turu intressimääradele või eelnevalt kindlaks määratud haldustasu. |
| --- | --- |

(228)

Vaba tagasimaksega krediidilimiidid on Euroopas tõepoolest olemas, kuid nende tingimused on väga erinevad Hiina vaba tagasimaksega laenude tingimustest. Vaba tagasimaksega krediidilimiidid liidus on põhimõtteliselt eelnevalt kindlaks määratud maksimaalse summaga krediidilimiidid, mida saab välja võtta ja tagasi maksta mitmel korral eelnevalt kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. Lisaks ei kaasne selliste krediidilimiitidega lisatasusid, olgu see siis lepinguline marginaal lisaks tavapärastele lühiajalistele turu intressimääradele või eelnevalt kindlaks määratud haldustasu.

| (229) | Teisest küljest, vaba tagasimaksega laenudel, mis leiti valimisse kuulunud Hiina äriühingute puhul, ei olnud muudest lühiajalistest laenudest erinevad tingimused. Need ei olnud liigitatud krediidiliiniks või vaba tagasimaksega krediidilimiidiks ning nende puhul ei kasutatud lisatasusid ega marginaale. Esmapilgul näisid need olevat tavapärased lühiajalised laenud. Vahel aga oli laenu eesmärgiks märgitud „laenude tagasimaksmine“. Lisaks, kui selliste laenude tagasimakseid kaugmeetodil ristkontrolli ajal kontrolliti, siis selgus, et laenu põhisumma maksti tegelikult tagasi samalt pangalt saadud uue laenuga, mis oli sama suur kui tagasimakstav laenu põhisumma ning see anti nädala jooksul enne või pärast esialgse laenu tagasimakse tähtaega. Komisjon laiendas oma analüüsi teistele laenudele laenutabelis ja leidis enamusel juhtudel muid sarnaste omadustega juhtumeid. Kõigi nende põhjuste tõttu jäi komisjon oma arvamuse juurde vaba tagasimaksega laenude kohta. |
| --- | --- |

(229)

Teisest küljest, vaba tagasimaksega laenudel, mis leiti valimisse kuulunud Hiina äriühingute puhul, ei olnud muudest lühiajalistest laenudest erinevad tingimused. Need ei olnud liigitatud krediidiliiniks või vaba tagasimaksega krediidilimiidiks ning nende puhul ei kasutatud lisatasusid ega marginaale. Esmapilgul näisid need olevat tavapärased lühiajalised laenud. Vahel aga oli laenu eesmärgiks märgitud „laenude tagasimaksmine“. Lisaks, kui selliste laenude tagasimakseid kaugmeetodil ristkontrolli ajal kontrolliti, siis selgus, et laenu põhisumma maksti tegelikult tagasi samalt pangalt saadud uue laenuga, mis oli sama suur kui tagasimakstav laenu põhisumma ning see anti nädala jooksul enne või pärast esialgse laenu tagasimakse tähtaega. Komisjon laiendas oma analüüsi teistele laenudele laenutabelis ja leidis enamusel juhtudel muid sarnaste omadustega juhtumeid. Kõigi nende põhjuste tõttu jäi komisjon oma arvamuse juurde vaba tagasimaksega laenude kohta.

3.4.2.2.   Konkreetsus

Konkreetsus

| (230) | Nagu on märgitud põhjendustes 161–168, suunatakse mitmetes õigusdokumentides, mis on suunatud konkreetselt selle sektori äriühingutele, finantsasutusi andma töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu äriühingutele soodustingimustel laene. Nendest dokumentidest nähtub, et finantsasutused pakuvad soodusrahastamist vaid piiratud arvule tootmisharudele/äriühingutele, mis järgivad Hiina valitsuse poliitikat. Lisaks leidis komisjon, et viide töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharule on piisavalt selge, sest tootmisharu on määratletud kas nimetusega või viitega tootele, mida tootmisharu toodab, või tootmisharu rühmale, kuhu see kuulub. |
| --- | --- |

(230)

Nagu on märgitud põhjendustes 161–168, suunatakse mitmetes õigusdokumentides, mis on suunatud konkreetselt selle sektori äriühingutele, finantsasutusi andma töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu äriühingutele soodustingimustel laene. Nendest dokumentidest nähtub, et finantsasutused pakuvad soodusrahastamist vaid piiratud arvule tootmisharudele/äriühingutele, mis järgivad Hiina valitsuse poliitikat. Lisaks leidis komisjon, et viide töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharule on piisavalt selge, sest tootmisharu on määratletud kas nimetusega või viitega tootele, mida tootmisharu toodab, või tootmisharu rühmale, kuhu see kuulub.

| (231) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist ei nõustunud Hiina valitsus komisjoni järeldusega konkreetsuse kohta alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses. Hiina valitsus kordas oma väidet, et õigusraamistik, mille alusel finantsasutused on volitatud või suunatud andma soodustatud tootmisharudele laene, ei ole siduv ja et töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu ei ole soodustatud tootmisharu. |
| --- | --- |

(231)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist ei nõustunud Hiina valitsus komisjoni järeldusega konkreetsuse kohta alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses. Hiina valitsus kordas oma väidet, et õigusraamistik, mille alusel finantsasutused on volitatud või suunatud andma soodustatud tootmisharudele laene, ei ole siduv ja et töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu ei ole soodustatud tootmisharu.

| (232) | Esiteks kinnitati õigusraamistiku siduvust juba põhjendustes 182 ja 183. Teiseks on asjaolu, et töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu on soodustatud tootmisharu, juba põhjalikult arutatud ja seda on kinnitatud punktis 3.1. |
| --- | --- |

(232)

Esiteks kinnitati õigusraamistiku siduvust juba põhjendustes 182 ja 183. Teiseks on asjaolu, et töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu on soodustatud tootmisharu, juba põhjalikult arutatud ja seda on kinnitatud punktis 3.1.

| (233) | Komisjon jäi seega kindlaks oma järeldusele, et subsiidiumid sooduslaenude kujul ei ole üldiselt kõigile tootmisharudele kättesaadavad ning on alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses konkreetsed. |
| --- | --- |

(233)

Komisjon jäi seega kindlaks oma järeldusele, et subsiidiumid sooduslaenude kujul ei ole üldiselt kõigile tootmisharudele kättesaadavad ning on alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses konkreetsed.

3.4.2.3.   Subsiidiumi suuruse arvutamine

Subsiidiumi suuruse arvutamine

| (234) | Tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel võttis komisjon aluseks uurimisperioodil toetusesaajatele tagatud kasu. Alusmääruse artikli 6 punkti b kohaselt on subsiidiumi saajate saadud kasu järgmise kahe summa vahe: intressisumma, mille äriühing on maksnud sooduslaenu eest, ning summa, mis tal oleks tulnud maksta võrreldava kommertslaenu eest, mida ta oleks võinud vabal turul reaalselt saada. |
| --- | --- |

(234)

Tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel võttis komisjon aluseks uurimisperioodil toetusesaajatele tagatud kasu. Alusmääruse artikli 6 punkti b kohaselt on subsiidiumi saajate saadud kasu järgmise kahe summa vahe: intressisumma, mille äriühing on maksnud sooduslaenu eest, ning summa, mis tal oleks tulnud maksta võrreldava kommertslaenu eest, mida ta oleks võinud vabal turul reaalselt saada.

| (235) | Nagu selgitatud eespool punktides 3.4.1 ja 3.4.2, on Hiina finantsasutuste antavate laenude puhul tegemist valitsuse olulise sekkumisega ja need laenud ei kajasta intressimäärasid, mis oleksid toimivale turule tavaolukorras omased. |
| --- | --- |

(235)

Nagu selgitatud eespool punktides 3.4.1 ja 3.4.2, on Hiina finantsasutuste antavate laenude puhul tegemist valitsuse olulise sekkumisega ja need laenud ei kajasta intressimäärasid, mis oleksid toimivale turule tavaolukorras omased.

| (236) | Valimisse kaasatud äriühingute kontsernid erinesid üldise finantsolukorra poolest. Igaüks neist sai uurimisperioodi ajal kasu eri tüüpi laenudest, millel olid erinevad lõpptähtajad, tagatised, garantiid ja muud tingimused. Nimetatud kahel põhjusel oli igal äriühingul keskmine intressimäär, mis põhines saadud laenude kogumitel. |
| --- | --- |

(236)

Valimisse kaasatud äriühingute kontsernid erinesid üldise finantsolukorra poolest. Igaüks neist sai uurimisperioodi ajal kasu eri tüüpi laenudest, millel olid erinevad lõpptähtajad, tagatised, garantiid ja muud tingimused. Nimetatud kahel põhjusel oli igal äriühingul keskmine intressimäär, mis põhines saadud laenude kogumitel.

| (237) | Komisjon hindas individuaalselt iga valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontserni finantsolukorda, et neid iseärasusi kajastada. Seoses sellega järgis komisjon laenude kujul makstud soodusrahastuse arvutamise metoodikat, mis tehti kindlaks HRVst pärit kuumvaltsitud lehtterastoodete subsiidiumivastasel uurimisel, HRVst pärit rehvide subsiidiumivastasel uurimisel ja HRVst pärit teatavate kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangaste subsiidiumivastasel uurimisel, (62) nagu on selgitatud allpool esitatud põhjendustes. Selle tulemusena arvutas komisjon laenude kujul makstud soodusrahastuse kasutamisest saadava kasu iga valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontserni jaoks individuaalselt ning jaotas selle kasu asjaomasele tootele. |
| --- | --- |

(237)

Komisjon hindas individuaalselt iga valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontserni finantsolukorda, et neid iseärasusi kajastada. Seoses sellega järgis komisjon laenude kujul makstud soodusrahastuse arvutamise metoodikat, mis tehti kindlaks HRVst pärit kuumvaltsitud lehtterastoodete subsiidiumivastasel uurimisel, HRVst pärit rehvide subsiidiumivastasel uurimisel ja HRVst pärit teatavate kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangaste subsiidiumivastasel uurimisel, (62) nagu on selgitatud allpool esitatud põhjendustes. Selle tulemusena arvutas komisjon laenude kujul makstud soodusrahastuse kasutamisest saadava kasu iga valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontserni jaoks individuaalselt ning jaotas selle kasu asjaomasele tootele.

62

| (238) | Daching Group väitis pärast lõplike järelduste avalikustamist, et komisjon ei esitanud analüüsi selle kohta, kas asjaomastes HRVst pärit rehve ning HRVst pärit teatavaid kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangaid käsitlevates subsiidiumivastases uurimistes (63) kasutatud arvutusmeetod on õiguslikult ja faktiliselt piisav, et seda kohaldada käesolevas uurimises. Lisaks puudusid andmed selle kohta, et arvutusmeetod oli sama. |
| --- | --- |

(238)

Daching Group väitis pärast lõplike järelduste avalikustamist, et komisjon ei esitanud analüüsi selle kohta, kas asjaomastes HRVst pärit rehve ning HRVst pärit teatavaid kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangaid käsitlevates subsiidiumivastases uurimistes (63) kasutatud arvutusmeetod on õiguslikult ja faktiliselt piisav, et seda kohaldada käesolevas uurimises. Lisaks puudusid andmed selle kohta, et arvutusmeetod oli sama.

63

| (239) | Soodusrahastamise analüüs, nagu on esitatud põhjendustes 224–236, oli võrreldav põhjenduses 237 mainitud eelmiste juhtumite (64) puhul tehtud analüüsiga. Arvutusmeetodi puhul järgiti samu põhimõtteid, samas kui laenude kujul makstud soodusrahastuse kasutamisest saadav kasu arvutati iga valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontserni jaoks individuaalselt, nagu on selgitatud põhjenduses 237 ja avalikustati nendele tootjatele. Seetõttu lükati nimetatud poole väide tagasi. |
| --- | --- |

(239)

Soodusrahastamise analüüs, nagu on esitatud põhjendustes 224–236, oli võrreldav põhjenduses 237 mainitud eelmiste juhtumite (64) puhul tehtud analüüsiga. Arvutusmeetodi puhul järgiti samu põhimõtteid, samas kui laenude kujul makstud soodusrahastuse kasutamisest saadav kasu arvutati iga valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontserni jaoks individuaalselt, nagu on selgitatud põhjenduses 237 ja avalikustati nendele tootjatele. Seetõttu lükati nimetatud poole väide tagasi.

64

a)   Nanshan Group

| (240) | Komisjon märkis, et Nanshan Groupi kuuluv eksportiv tootja Donghai Foil ei olnud saanud vaatlusaluse perioodi kohta krediidireitingut. Hiina reitinguagentuurid andsid teistele Nanshan Groupi kuuluvatele äriühingutele krediidireitingud, mis jäid vahemikku AA+ ja AAA–. Võttes arvesse punktis 3.4.1.8 nimetatud Hiina krediidireitingute üldist moonutatust, tegi komisjon järelduse, et need reitingud ei ole usaldusväärsed. |
| --- | --- |

(240)

Komisjon märkis, et Nanshan Groupi kuuluv eksportiv tootja Donghai Foil ei olnud saanud vaatlusaluse perioodi kohta krediidireitingut. Hiina reitinguagentuurid andsid teistele Nanshan Groupi kuuluvatele äriühingutele krediidireitingud, mis jäid vahemikku AA+ ja AAA–. Võttes arvesse punktis 3.4.1.8 nimetatud Hiina krediidireitingute üldist moonutatust, tegi komisjon järelduse, et need reitingud ei ole usaldusväärsed.

| (241) | Nagu põhjendustes 176–178 märgitud, ei esitanud laene andvad Hiina finantsasutused selles uurimises ühtegi krediidivõimelisuse hinnangut. Seega, et kasu kindlaks teha, pidi komisjon hindama, kas Nanshan Groupile võimaldatud laenu intressimäärad vastavad turumääradele. |
| --- | --- |

(241)

Nagu põhjendustes 176–178 märgitud, ei esitanud laene andvad Hiina finantsasutused selles uurimises ühtegi krediidivõimelisuse hinnangut. Seega, et kasu kindlaks teha, pidi komisjon hindama, kas Nanshan Groupile võimaldatud laenu intressimäärad vastavad turumääradele.

| (242) | Donghai Foil oli uurimisperioodil üldiselt kasumlikus finantsolukorras, sest tema kasumimarginaal jäi 0,5 % ja 7,2 % vahemikku, nagu näitasid äriühingu raamatupidamisaruanded, kuigi kasumimarginaalid olid viimastel aastatel kahanenud ja jäid alates 2018. aastast alla 1 %. Asjaomane äriühing kasutas oma tegevuse rahastamiseks ainult lühiajalist võlga. Komisjon hindas äriühingu lühiajalise likviidsuse olukorda. |
| --- | --- |

(242)

Donghai Foil oli uurimisperioodil üldiselt kasumlikus finantsolukorras, sest tema kasumimarginaal jäi 0,5 % ja 7,2 % vahemikku, nagu näitasid äriühingu raamatupidamisaruanded, kuigi kasumimarginaalid olid viimastel aastatel kahanenud ja jäid alates 2018. aastast alla 1 %. Asjaomane äriühing kasutas oma tegevuse rahastamiseks ainult lühiajalist võlga. Komisjon hindas äriühingu lühiajalise likviidsuse olukorda.

| (243) | Komisjon kasutas lühiajalise likviidsuse puhul likviidsuse suhtarve nagu lühiajalise võlgnevuse kattekordaja, likviidsuskordaja, maksevalmiduse kordaja ja rahavoo kordaja. Nende kordajatega mõõdetakse äriühingu võimet maksta tagasi lühiajalisi kohustusi, sealhulgas lühiajalist võlga. Äriühing esitas uurimisperioodil keskmise lühiajalise võlgnevuse kattekordajana 1,6. Kuigi äriühingu lühiajalise võlgnevuse kattekordaja on üle 1, on äriühingu hetkevarad piisavad vaid lühiajaliste kohustuste tagasimaksmiseks, mis ei ole piisav, et õigustada kõrget krediidireitingut, mille jaoks peaks äriühingu lühiajalise võlgnevuse kattekordaja olema vähemalt 2. Äriühingu likviidsuskordaja oli 2019. aastal 1,3 ja 2020. aastal 1,2, samas kui võrdlusalusena loetakse likviidsuskordajat, mis on vähemalt 1. Tegelikult ei pruugi äriühing, mille likviidsuskordaja on alla 1, olla suuteline lühikese aja jooksul oma lühiajalisi kohustusi tagasi maksma. Äriühingu maksevalmiduse kordaja oli uurimisperioodil keskmiselt 0,01. Seega oli äriühingul kassas oma lühiajalise võla tagasimaksmiseks ebapiisavalt sularaha. Ühtlasi oli äritegevuse rahavoog 2016., 2017. ja 2019. aastal negatiivne. Äritegevuse rahavoo kordaja oli äärmiselt väike, olles 2019. aastal –0,02 ja 2020. aastal –0,04. Kui äritegevuse rahavoo kordaja on alla 1, ei suuda äriühing oma olemasolevate kohustuste täitmiseks ise piisavalt rahavooge toota. |
| --- | --- |

(243)

Komisjon kasutas lühiajalise likviidsuse puhul likviidsuse suhtarve nagu lühiajalise võlgnevuse kattekordaja, likviidsuskordaja, maksevalmiduse kordaja ja rahavoo kordaja. Nende kordajatega mõõdetakse äriühingu võimet maksta tagasi lühiajalisi kohustusi, sealhulgas lühiajalist võlga. Äriühing esitas uurimisperioodil keskmise lühiajalise võlgnevuse kattekordajana 1,6. Kuigi äriühingu lühiajalise võlgnevuse kattekordaja on üle 1, on äriühingu hetkevarad piisavad vaid lühiajaliste kohustuste tagasimaksmiseks, mis ei ole piisav, et õigustada kõrget krediidireitingut, mille jaoks peaks äriühingu lühiajalise võlgnevuse kattekordaja olema vähemalt 2. Äriühingu likviidsuskordaja oli 2019. aastal 1,3 ja 2020. aastal 1,2, samas kui võrdlusalusena loetakse likviidsuskordajat, mis on vähemalt 1. Tegelikult ei pruugi äriühing, mille likviidsuskordaja on alla 1, olla suuteline lühikese aja jooksul oma lühiajalisi kohustusi tagasi maksma. Äriühingu maksevalmiduse kordaja oli uurimisperioodil keskmiselt 0,01. Seega oli äriühingul kassas oma lühiajalise võla tagasimaksmiseks ebapiisavalt sularaha. Ühtlasi oli äritegevuse rahavoog 2016., 2017. ja 2019. aastal negatiivne. Äritegevuse rahavoo kordaja oli äärmiselt väike, olles 2019. aastal –0,02 ja 2020. aastal –0,04. Kui äritegevuse rahavoo kordaja on alla 1, ei suuda äriühing oma olemasolevate kohustuste täitmiseks ise piisavalt rahavooge toota.

| (244) | Arvestades põhjenduses 243 kirjeldatud likviidsusnäitajaid, järeldas komisjon, et asjaomasel äriühingul on lühiajalised likviidsusprobleemid, mille tõttu on äriühing kõrge riskiprofiiliga võlgnik. |
| --- | --- |

(244)

Arvestades põhjenduses 243 kirjeldatud likviidsusnäitajaid, järeldas komisjon, et asjaomasel äriühingul on lühiajalised likviidsusprobleemid, mille tõttu on äriühing kõrge riskiprofiiliga võlgnik.

| (245) | Komisjon võttis pikaajalise maksevõime riski hindamisel aluseks erinevad maksevõime suhtarvud, nagu võlakordajad ja kattekordajad. Maksevõime suhtarvudega mõõdetakse äriühingu suutlikkust täita oma pikaajalisi võlakohustusi. Neid kasutavad laenuandjad ja võlakirjainvestorid äriühingu krediidivõimelisuse hindamiseks. |
| --- | --- |

(245)

Komisjon võttis pikaajalise maksevõime riski hindamisel aluseks erinevad maksevõime suhtarvud, nagu võlakordajad ja kattekordajad. Maksevõime suhtarvudega mõõdetakse äriühingu suutlikkust täita oma pikaajalisi võlakohustusi. Neid kasutavad laenuandjad ja võlakirjainvestorid äriühingu krediidivõimelisuse hindamiseks.

| (246) | Võlakordajatega mõõdetakse kohustuste summat, eelkõige pikaajalise võla suurust. Äriühingul oli suur võlakordaja (0,54), mis tähendab, et 54 % äriühingu varadest finantseeritakse lühiajalisest võlast. Lisaks on see kordaja aastate jooksul järsult kasvanud. Lisaks suurenes järjepidevalt võla ja omakapitali suhe, mis oli 2016. aastal 0,3 ja kasvas 2020. aastaks 1,2ni, mis tähendab seda, et äriühing rahastab üha suuremat osa oma tegevusest võlgadest. Mida suuremad on võlakordaja ja võla ja omakapitali suhe, seda suurem on äriühingu finantsrisk, mis tähendab seda, et äriühingul võib olla raskem oma olemasolevaid võlgu teenindada. |
| --- | --- |

(246)

Võlakordajatega mõõdetakse kohustuste summat, eelkõige pikaajalise võla suurust. Äriühingul oli suur võlakordaja (0,54), mis tähendab, et 54 % äriühingu varadest finantseeritakse lühiajalisest võlast. Lisaks on see kordaja aastate jooksul järsult kasvanud. Lisaks suurenes järjepidevalt võla ja omakapitali suhe, mis oli 2016. aastal 0,3 ja kasvas 2020. aastaks 1,2ni, mis tähendab seda, et äriühing rahastab üha suuremat osa oma tegevusest võlgadest. Mida suuremad on võlakordaja ja võla ja omakapitali suhe, seda suurem on äriühingu finantsrisk, mis tähendab seda, et äriühingul võib olla raskem oma olemasolevaid võlgu teenindada.

| (247) | Kattekordajatega mõõdetakse äriühingu suutlikkust teenindada oma võlga ja täita oma finantskohustusi. Kuna äriühingu äritegevuse rahavoog oli enamikul aastatel negatiivne, oli ka äritegevuse rahavoo ja võla suhe uurimisperioodil negatiivne. See tähendab, et äriühing ei suudaks oma koguvõlga äritegevuse rahavoogudest tagasi maksta. 2020. aasta andmed näitavad veidi paremat olukorda. Sellele vaatamata kuluks äriühingul oma võla tagasimaksmiseks 25 aastat, mis näitab, et äriühingul on tõsiseid probleeme piisava rahavoo tootmisel, et oma võlga tagasi maksta. |
| --- | --- |

(247)

Kattekordajatega mõõdetakse äriühingu suutlikkust teenindada oma võlga ja täita oma finantskohustusi. Kuna äriühingu äritegevuse rahavoog oli enamikul aastatel negatiivne, oli ka äritegevuse rahavoo ja võla suhe uurimisperioodil negatiivne. See tähendab, et äriühing ei suudaks oma koguvõlga äritegevuse rahavoogudest tagasi maksta. 2020. aasta andmed näitavad veidi paremat olukorda. Sellele vaatamata kuluks äriühingul oma võla tagasimaksmiseks 25 aastat, mis näitab, et äriühingul on tõsiseid probleeme piisava rahavoo tootmisel, et oma võlga tagasi maksta.

| (248) | Seega leidis komisjon põhjendustes 242 ja 247 kirjeldatud likviidsus- ja maksevõime probleeme arvestades, et äriühingut iseloomustab ebakindel finantsolukord ning võimalike laenajate ja investorite mõistes kõrge riskiprofiil. Arvestades eksportiva tootja ebakindlat sularahaolukorda, ei ole üllatav, et tal puudus täielikult välisrahastus ning tema tegevust rahastati ainult äriühingutevahelistest laenudest. |
| --- | --- |

(248)

Seega leidis komisjon põhjendustes 242 ja 247 kirjeldatud likviidsus- ja maksevõime probleeme arvestades, et äriühingut iseloomustab ebakindel finantsolukord ning võimalike laenajate ja investorite mõistes kõrge riskiprofiil. Arvestades eksportiva tootja ebakindlat sularahaolukorda, ei ole üllatav, et tal puudus täielikult välisrahastus ning tema tegevust rahastati ainult äriühingutevahelistest laenudest.

| (249) | Seepärast vaatles komisjon ka kontserni kahe emaettevõtja Nanshan Groupi ja Shandong Nanshani finantsolukorda. Kuigi nende finantsolukord tundus esmapilgul suuremate kasumlikkuse näitajate (umbes 8–10 %) ja väiksemate võlakordajate (mõlemal oli võlakordaja umbes 25 %) tõttu parem, esines neil sarnaseid likviidsusprobleeme. Emaettevõtjate maksevalmiduse kordajad jäid järjepidevalt alla 1 ja olid uurimisperioodil keskmiselt 0,6. Seega oli neil lühiajalise võla tagasimaksmiseks ebapiisavalt sularaha. Ka äritegevuse rahavoo ja võla suhe oli järjepidevalt madal, olles uurimisperioodil 0,4, mis tähendab seda, et äriühingud ei tootnud oma olemasolevate kohustuste täitmiseks piisavalt rahavooge. |
| --- | --- |

(249)

Seepärast vaatles komisjon ka kontserni kahe emaettevõtja Nanshan Groupi ja Shandong Nanshani finantsolukorda. Kuigi nende finantsolukord tundus esmapilgul suuremate kasumlikkuse näitajate (umbes 8–10 %) ja väiksemate võlakordajate (mõlemal oli võlakordaja umbes 25 %) tõttu parem, esines neil sarnaseid likviidsusprobleeme. Emaettevõtjate maksevalmiduse kordajad jäid järjepidevalt alla 1 ja olid uurimisperioodil keskmiselt 0,6. Seega oli neil lühiajalise võla tagasimaksmiseks ebapiisavalt sularaha. Ka äritegevuse rahavoo ja võla suhe oli järjepidevalt madal, olles uurimisperioodil 0,4, mis tähendab seda, et äriühingud ei tootnud oma olemasolevate kohustuste täitmiseks piisavalt rahavooge.

| (250) | Pealegi olid mõned kontserni kuuluvad äriühingud sõlminud laenulepingud ja võlakirjad eelmiste või teistelt pankadelt saadud laenude tagasimaksmiseks. Seda liiki laen näitab seda, et äriühing on halvemas finantsseisundis kui finantsaruannetest esmapilgul paistis ning et esineb lühi- ja pikaajalise rahastamisega seotud lisarisk. Lõpuks leidis komisjon, et Shandong Nanshan oli varasemalt läbinud ulatusliku restruktureerimise ja saanud kasu võla omakapitali vastu vahetamise tehingust, nagu on selgitatud allpool põhjenduses 358. |
| --- | --- |

(250)

Pealegi olid mõned kontserni kuuluvad äriühingud sõlminud laenulepingud ja võlakirjad eelmiste või teistelt pankadelt saadud laenude tagasimaksmiseks. Seda liiki laen näitab seda, et äriühing on halvemas finantsseisundis kui finantsaruannetest esmapilgul paistis ning et esineb lühi- ja pikaajalise rahastamisega seotud lisarisk. Lõpuks leidis komisjon, et Shandong Nanshan oli varasemalt läbinud ulatusliku restruktureerimise ja saanud kasu võla omakapitali vastu vahetamise tehingust, nagu on selgitatud allpool põhjenduses 358.

| (251) | Võttes arvesse tõsiseid likviidsus- ja maksevõime probleeme, mis selgusid põhjendustes 242–247 kirjeldatud Nanshan Groupi kuuluvate äriühingute finantsanalüüsist, leidis komisjon, et Nanshan Groupi üldine finantsolukord vastab BB-reitingule, mis on kõrgeim reiting, mis ei kvalifitseeru enam „investeerimisjärgu reitinguks“. „Investeerimisjärgu reiting“ tähendab, et reitinguagentuuride hinnangul täidavad äriühingu emiteeritud võlakirjad tõenäoliselt maksekohustused ja pankadel on lubatud neisse investeerida. |
| --- | --- |

(251)

Võttes arvesse tõsiseid likviidsus- ja maksevõime probleeme, mis selgusid põhjendustes 242–247 kirjeldatud Nanshan Groupi kuuluvate äriühingute finantsanalüüsist, leidis komisjon, et Nanshan Groupi üldine finantsolukord vastab BB-reitingule, mis on kõrgeim reiting, mis ei kvalifitseeru enam „investeerimisjärgu reitinguks“. „Investeerimisjärgu reiting“ tähendab, et reitinguagentuuride hinnangul täidavad äriühingu emiteeritud võlakirjad tõenäoliselt maksekohustused ja pankadel on lubatud neisse investeerida.

| (252) | Võttes aluseks Bloombergi avalikult kättesaadavad andmed, kasutas komisjon võrdlusalusena BB-reitinguga ettevõtete väljastatud võlakirjadelt eeldatavaid riskipreemiaid, mida kohaldati turuhinna kindlakstegemiseks Hiina Rahvavabariigi Panga laenu viiteintressimäärale või pärast 20. augustit 2019 riikliku pankadevahelise maksete rahastamise keskuse (65) poolt avaldatud laenu põhimäärale. |
| --- | --- |

(252)

Võttes aluseks Bloombergi avalikult kättesaadavad andmed, kasutas komisjon võrdlusalusena BB-reitinguga ettevõtete väljastatud võlakirjadelt eeldatavaid riskipreemiaid, mida kohaldati turuhinna kindlakstegemiseks Hiina Rahvavabariigi Panga laenu viiteintressimäärale või pärast 20. augustit 2019 riikliku pankadevahelise maksete rahastamise keskuse (65) poolt avaldatud laenu põhimäärale.

65

| (253) | Kasumimarginaali määramiseks arvutati USA AA-reitinguga äriühingute võlakirjade ja USA BB-reitinguga äriühingute võlakirjade indeksite vaheline suhteline hinnaerinevus Bloombergi tööstussegmentide andmete alusel. Arvutatud suhteline hinnaerinevus lisati seejärel Hiina Rahvavabariigi Panga poolt avaldatud laenu viiteintressimäärale või pärast 20. augustit 2019 riikliku pankadevahelise maksete rahastamise keskuse poolt avaldatud laenu põhimäärale laenu andmise kuupäeval (66) ja asjaomase laenuga samaks ajaperioodiks. Seda tehti eraldi iga kontserni kuuluvale äriühingule antud laenu puhul. |
| --- | --- |

(253)

Kasumimarginaali määramiseks arvutati USA AA-reitinguga äriühingute võlakirjade ja USA BB-reitinguga äriühingute võlakirjade indeksite vaheline suhteline hinnaerinevus Bloombergi tööstussegmentide andmete alusel. Arvutatud suhteline hinnaerinevus lisati seejärel Hiina Rahvavabariigi Panga poolt avaldatud laenu viiteintressimäärale või pärast 20. augustit 2019 riikliku pankadevahelise maksete rahastamise keskuse poolt avaldatud laenu põhimäärale laenu andmise kuupäeval (66) ja asjaomase laenuga samaks ajaperioodiks. Seda tehti eraldi iga kontserni kuuluvale äriühingule antud laenu puhul.

66

| (254) | Mis puutub välisvaluutas nomineeritud laenudesse, siis turumoonutuste ja nõuetekohaste krediidireitingute osas valitseb sama olukord, sest need laenud on andnud samad Hiina finantsasutused. Seepärast, nagu eespool märgitud, kasutati asjaomaste nimiväärtustega BB-reitinguga äriühingu võlakirju, mis olid emiteeritud uurimisperioodil, asjakohase võrdlusaluse kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

(254)

Mis puutub välisvaluutas nomineeritud laenudesse, siis turumoonutuste ja nõuetekohaste krediidireitingute osas valitseb sama olukord, sest need laenud on andnud samad Hiina finantsasutused. Seepärast, nagu eespool märgitud, kasutati asjaomaste nimiväärtustega BB-reitinguga äriühingu võlakirju, mis olid emiteeritud uurimisperioodil, asjakohase võrdlusaluse kindlaksmääramiseks.

| (255) | Kasu kindlakstegemiseks kohaldati uurimisperioodil laenu rahastamise perioodile põhjendustes 252–253 kirjeldatud võrdlusalust. |
| --- | --- |

(255)

Kasu kindlakstegemiseks kohaldati uurimisperioodil laenu rahastamise perioodile põhjendustes 252–253 kirjeldatud võrdlusalust.

| (256) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist leidis Hiina valitsus, et komisjon jättis ebaõigelt kõrvale koostööd tegevate eksportivate tootjate krediidireitingu ja ei nõustunud metoodikaga, mida komisjon kasutas võrdlusaluse kindlaksmääramiseks, mille puhul tuleks aluseks võtta omamaise turu puhul määratud võrdlusalus, mitte kohaldada „väliseid krediidireitinguid“. Komisjon oleks pidanud kasutama hoopis võrreldavaid laene, mida ei ole mõjutanud asjaomase riigi turumoonutused. Hiina valitsus leidis veel, et komisjon tegi meelevaldse järelduse, kui väitis, et enamik valimisse kaasatud Hiina eksportijatest peaks vastama BB-reitingule. |
| --- | --- |

(256)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist leidis Hiina valitsus, et komisjon jättis ebaõigelt kõrvale koostööd tegevate eksportivate tootjate krediidireitingu ja ei nõustunud metoodikaga, mida komisjon kasutas võrdlusaluse kindlaksmääramiseks, mille puhul tuleks aluseks võtta omamaise turu puhul määratud võrdlusalus, mitte kohaldada „väliseid krediidireitinguid“. Komisjon oleks pidanud kasutama hoopis võrreldavaid laene, mida ei ole mõjutanud asjaomase riigi turumoonutused. Hiina valitsus leidis veel, et komisjon tegi meelevaldse järelduse, kui väitis, et enamik valimisse kaasatud Hiina eksportijatest peaks vastama BB-reitingule.

| (257) | Lisaks esitas Hiina valitsus vastuväite selle kohta, et kasumimarginaalina kasutati AA-reitinguga võlakirjade ja BB-reitinguga võlakirjade indeksite vahelist suhtelist riskimarginaali ja et see lisati Hiina Rahvavabariigi Panga määradele. Hiina valitsuse arvates on suhtelise riskimarginaali meetod vigane, sest ülespoole korrigeerimise tase sõltub esiteks kehtivatest intressimäärade tasemetest ning kuna Hiina Rahvavabariigi Panga viitemäärad olid HRVs asjaomastel aastatel palju kõrgemad kui viitemäär USAs. Veelgi enam, suhtelise riskimarginaali kasutamine tähendab seda, et kasumimarginaalist saab muutuv arv. |
| --- | --- |

(257)

Lisaks esitas Hiina valitsus vastuväite selle kohta, et kasumimarginaalina kasutati AA-reitinguga võlakirjade ja BB-reitinguga võlakirjade indeksite vahelist suhtelist riskimarginaali ja et see lisati Hiina Rahvavabariigi Panga määradele. Hiina valitsuse arvates on suhtelise riskimarginaali meetod vigane, sest ülespoole korrigeerimise tase sõltub esiteks kehtivatest intressimäärade tasemetest ning kuna Hiina Rahvavabariigi Panga viitemäärad olid HRVs asjaomastel aastatel palju kõrgemad kui viitemäär USAs. Veelgi enam, suhtelise riskimarginaali kasutamine tähendab seda, et kasumimarginaalist saab muutuv arv.

| (258) | Vastuseks nendele väidetele märkis komisjon järgmist. |
| --- | --- |

(258)

Vastuseks nendele väidetele märkis komisjon järgmist.

| (259) | Esiteks, seoses riigivälise võrdlusaluse kasutamisega, nagu eespool selgitatud, peeti Hiina äriühingutele antud kodumaiseid krediidireitinguid Hiina valitsuse poliitikaeesmärkide poolt moonutatuks, et soodustada peamisi strateegilisi tootmisharusid ning seepärast ei olnud need usaldusväärsed. Seetõttu tuli komisjonil leida moonutamata krediidireitingutel põhinev võrdlusalus, mis on leitav ainult väljaspool riiki. |
| --- | --- |

(259)

Esiteks, seoses riigivälise võrdlusaluse kasutamisega, nagu eespool selgitatud, peeti Hiina äriühingutele antud kodumaiseid krediidireitinguid Hiina valitsuse poliitikaeesmärkide poolt moonutatuks, et soodustada peamisi strateegilisi tootmisharusid ning seepärast ei olnud need usaldusväärsed. Seetõttu tuli komisjonil leida moonutamata krediidireitingutel põhinev võrdlusalus, mis on leitav ainult väljaspool riiki.

| (260) | Teiseks tuletab komisjon seoses äriühingutele antud BB-reitinguga meelde, et ta ei teinud meelevaldset otsust, vaid viis ellu kõigi asjaomaste äriühingute individuaalse analüüsi, mis viitas BB-reitingule vastavale finantsolukorrale. |
| --- | --- |

(260)

Teiseks tuletab komisjon seoses äriühingutele antud BB-reitinguga meelde, et ta ei teinud meelevaldset otsust, vaid viis ellu kõigi asjaomaste äriühingute individuaalse analüüsi, mis viitas BB-reitingule vastavale finantsolukorrale.

| (261) | Kolmandaks oli suhtelise riskimarginaali kasutamist juba selgitatud eelmistes uurimistes (67). Suhteline riskimarginaal kajastab tõepoolest põhilisi riigipõhiseid turutingimusi, mida absoluutse riskimarginaali loogika järgimisel ei väljendata. Tihti, nagu ka käesoleva juhtumi puhul, muutuvad riigi- ja valuutapõhised riskid aja jooksul ning need muutused on eri riikides erinevad. Selle tagajärjel muutuvad riskivabad intressimäärad aja jooksul oluliselt ja mõnikord on need madalamad USAs, ja mõnikord Hiinas. Need erinevused on seotud selliste teguritega nagu täheldatud ja oodatav SKP kasv, majanduskliima ja inflatsiooni tase. Kuna riskivaba intressimäär aja jooksul muutub, võib sama nominaalne absoluutne riskimarginaal tähistada väga erinevaid riskihinnanguid. Näiteks, kui pank hindab konkreetse äriühingu makseviivituse riski 10 % kõrgemaks kui on riskivaba intressimäär (suhteline hinnang), siis võib sellest tulenev absoluutne riskimarginaal olla 0,1 % (1 % riskivaba määra juures) kuni 1 % (10 % riskivaba määra juures). Investori seisukohast on suhteline riskimarginaal seega parem mõõt, kuna see kajastab paremini võlakirjade tootluse vahet ja seda, kuidas baasintressimäära tase seda mõjutab. (332) Kolmandaks on suhteline riskimarginaal ka riigist sõltumatu. Näiteks, kui riskivaba intressimäär on USAs madalam kui Hiinas, on selle meetodi tulemuseks kõrgemad absoluutsed juurdehindlused. Teisest küljest, kui riskivaba intressimäär on Hiinas madalam kui USAs, on selle meetodi tulemuseks madalamad absoluutsed juurdehindlused. |
| --- | --- |

(261)

Kolmandaks oli suhtelise riskimarginaali kasutamist juba selgitatud eelmistes uurimistes (67). Suhteline riskimarginaal kajastab tõepoolest põhilisi riigipõhiseid turutingimusi, mida absoluutse riskimarginaali loogika järgimisel ei väljendata. Tihti, nagu ka käesoleva juhtumi puhul, muutuvad riigi- ja valuutapõhised riskid aja jooksul ning need muutused on eri riikides erinevad. Selle tagajärjel muutuvad riskivabad intressimäärad aja jooksul oluliselt ja mõnikord on need madalamad USAs, ja mõnikord Hiinas. Need erinevused on seotud selliste teguritega nagu täheldatud ja oodatav SKP kasv, majanduskliima ja inflatsiooni tase. Kuna riskivaba intressimäär aja jooksul muutub, võib sama nominaalne absoluutne riskimarginaal tähistada väga erinevaid riskihinnanguid. Näiteks, kui pank hindab konkreetse äriühingu makseviivituse riski 10 % kõrgemaks kui on riskivaba intressimäär (suhteline hinnang), siis võib sellest tulenev absoluutne riskimarginaal olla 0,1 % (1 % riskivaba määra juures) kuni 1 % (10 % riskivaba määra juures). Investori seisukohast on suhteline riskimarginaal seega parem mõõt, kuna see kajastab paremini võlakirjade tootluse vahet ja seda, kuidas baasintressimäära tase seda mõjutab. (332) Kolmandaks on suhteline riskimarginaal ka riigist sõltumatu. Näiteks, kui riskivaba intressimäär on USAs madalam kui Hiinas, on selle meetodi tulemuseks kõrgemad absoluutsed juurdehindlused. Teisest küljest, kui riskivaba intressimäär on Hiinas madalam kui USAs, on selle meetodi tulemuseks madalamad absoluutsed juurdehindlused.

67

| (262) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist esitas komisjoni poolt kontserni kuuluvatele äriühingutele määratud BB-reitingu kohta vastuväited ka Nanshan Group, kes väitis, et krediidireitinguid oleks tulnud vaadelda iga äriühingu puhul eraldi, et analüüs piirdus ebaõigelt uurimisperioodiga ning et puuduvad tõendid selle kohta, et Nanshan oli tegelikult jätnud oma finantskohustused täitmata. |
| --- | --- |

(262)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist esitas komisjoni poolt kontserni kuuluvatele äriühingutele määratud BB-reitingu kohta vastuväited ka Nanshan Group, kes väitis, et krediidireitinguid oleks tulnud vaadelda iga äriühingu puhul eraldi, et analüüs piirdus ebaõigelt uurimisperioodiga ning et puuduvad tõendid selle kohta, et Nanshan oli tegelikult jätnud oma finantskohustused täitmata.

| (263) | Komisjoni kasu analüüs on puudulik veel seetõttu, et komisjoni poolt kasutatud võrdlusalus: A) ei kajasta Hiinas valitsevaid turutingimusi, B) on vastuolus komisjoni väidetega, et Hiina finantsturud on moonutatud (sest lähtepunkt on Hiina Rahvavabariigi Panga viiteintressimäär) ja C) põhineb kahel eraldiseisval rahastamisvahendil (laenud ja võlakirjad), mis on ebarealistlik hübriidvõrdlusalus, mis ei kajasta turu tavapraktikat. |
| --- | --- |

(263)

Komisjoni kasu analüüs on puudulik veel seetõttu, et komisjoni poolt kasutatud võrdlusalus: A) ei kajasta Hiinas valitsevaid turutingimusi, B) on vastuolus komisjoni väidetega, et Hiina finantsturud on moonutatud (sest lähtepunkt on Hiina Rahvavabariigi Panga viiteintressimäär) ja C) põhineb kahel eraldiseisval rahastamisvahendil (laenud ja võlakirjad), mis on ebarealistlik hübriidvõrdlusalus, mis ei kajasta turu tavapraktikat.

| (264) | Lisaks esitas Nanshan Group Bloombergilt saadud Hongkongi turul välisinvestoritele emiteeritud valdavalt renminbis nomineeritud võlakirjade nimekirja, väites, et Hongkongi põhine võrdlusalus (põhineb üksnes võlakirjade tootluse määradel) kajastaks Hiina turutingimusi täpsemalt kui loodud USA-Hiina laenu-võlakirja hüpoteetiline mudel. |
| --- | --- |

(264)

Lisaks esitas Nanshan Group Bloombergilt saadud Hongkongi turul välisinvestoritele emiteeritud valdavalt renminbis nomineeritud võlakirjade nimekirja, väites, et Hongkongi põhine võrdlusalus (põhineb üksnes võlakirjade tootluse määradel) kajastaks Hiina turutingimusi täpsemalt kui loodud USA-Hiina laenu-võlakirja hüpoteetiline mudel.

| (265) | Komisjon märkis Nanshan Groupi krediidireitingute kohta, et ta tõepoolest hindas individuaalselt uurimise kohaldamisalasse kuulunud peamisi äriühinguid, st eksportivat tootjat ning neid kontserni kuuluvaid äriühinguid, kes said suurema osa rahastusest, st vahepealset emaettevõtjat ning lõplikku emaettevõtjat, nagu on esile tõstetud eespool põhjendustes 242 ja 249–250. Vastupidiselt äriühingu väidetele võttis komisjon arvesse kogu vaatlusaluse perioodi finantsnäitajate muutusi (st alates 2017. aastast kuni uurimisperioodini). Komisjon ei leidnud nende äriühingute finantsolukorra vahel tähenduslikke erinevusi. Samuti ei leidnud ta intressimäärade vahelisi tähenduslikke erinevusi. Asjaolu, et Nanshan ei jätnud oma kohustusi täitmata, ei ole iseenesest vastuolus Nanshan Groupi üldise finantsolukorra kohta tehtud järeldustega. Seega jäi komisjon kindlaks oma järeldustele krediidireitingu kohta. |
| --- | --- |

(265)

Komisjon märkis Nanshan Groupi krediidireitingute kohta, et ta tõepoolest hindas individuaalselt uurimise kohaldamisalasse kuulunud peamisi äriühinguid, st eksportivat tootjat ning neid kontserni kuuluvaid äriühinguid, kes said suurema osa rahastusest, st vahepealset emaettevõtjat ning lõplikku emaettevõtjat, nagu on esile tõstetud eespool põhjendustes 242 ja 249–250. Vastupidiselt äriühingu väidetele võttis komisjon arvesse kogu vaatlusaluse perioodi finantsnäitajate muutusi (st alates 2017. aastast kuni uurimisperioodini). Komisjon ei leidnud nende äriühingute finantsolukorra vahel tähenduslikke erinevusi. Samuti ei leidnud ta intressimäärade vahelisi tähenduslikke erinevusi. Asjaolu, et Nanshan ei jätnud oma kohustusi täitmata, ei ole iseenesest vastuolus Nanshan Groupi üldise finantsolukorra kohta tehtud järeldustega. Seega jäi komisjon kindlaks oma järeldustele krediidireitingu kohta.

| (266) | Seoses kasu arvutamisel kasutatud võrdlusalusega soovib komisjon rõhutada, et Hiina Rahvavabariigi Panga viiteintressimäära kasutamine võrdlusaluse kindlakstegemise lähtekohana on täpselt selline, mille järgi võrdlusalust kohaldatakse vastavalt Hiinas valitsevatele turutingimustele, sest see esindab Hiinas kehtivat riskivaba intressimäära, mis on riigipõhine, nagu on juba mainitud põhjenduses 261. Seetõttu vastuolu kui niisugune puudub. Samuti ei näe komisjon probleemi laenude riskivabade intressimäärade kombineerimises ning võlakirjade alusel suhtelise riskimarginaali kasutamises. Komisjon ei liida tõepoolest Hiina Rahvavabariigi Panga laenude intressimäära ja USA dollarites nomineeritud BB-reitinguga võlakirjade tootluse määra lihtsalt kokku. Ta arvutab hoopis AA- ja BB-reitinguga võlakirjade hinnavahe, mis vastab riskitegurile, mida kohaldatakse riskivabale intressimäärale. |
| --- | --- |

(266)

Seoses kasu arvutamisel kasutatud võrdlusalusega soovib komisjon rõhutada, et Hiina Rahvavabariigi Panga viiteintressimäära kasutamine võrdlusaluse kindlakstegemise lähtekohana on täpselt selline, mille järgi võrdlusalust kohaldatakse vastavalt Hiinas valitsevatele turutingimustele, sest see esindab Hiinas kehtivat riskivaba intressimäära, mis on riigipõhine, nagu on juba mainitud põhjenduses 261. Seetõttu vastuolu kui niisugune puudub. Samuti ei näe komisjon probleemi laenude riskivabade intressimäärade kombineerimises ning võlakirjade alusel suhtelise riskimarginaali kasutamises. Komisjon ei liida tõepoolest Hiina Rahvavabariigi Panga laenude intressimäära ja USA dollarites nomineeritud BB-reitinguga võlakirjade tootluse määra lihtsalt kokku. Ta arvutab hoopis AA- ja BB-reitinguga võlakirjade hinnavahe, mis vastab riskitegurile, mida kohaldatakse riskivabale intressimäärale.

| (267) | Lisaks on laenud ja äriühingu võlakirjad põhimõtteliselt sarnased finantsvõlainstrumendid. Tegelikult on äriühingu võlakiri teatud liiki laen, mida suured üksused kasutavad kapitali kogumiseks. Laenulepingud sõlmitakse ja äriühingu võlakirjad emiteeritakse teatud ajavahemikuks ja need kannavad intressimäära/kupongimäära. Asjaolu, et laenu kujul rahastamist pakub finantsasutus ja äriühingu võlakirjade kujul rahastamist pakuvad investorid, kes on enamikul juhtudel samuti finantsasutused, on mõlema instrumendi põhiomaduste kindlaksmääramisel ebaoluline. Loomulikult on mõlema instrumendi eesmärk äritegevuse rahastamine, need kannavad samasuguseid kulusid ja neil on sarnased tagasimaksetähtajad ja -tingimused. Seega võib põhjendatult eeldada, et AA- ja BB-reitinguga äriühingute vaheline riskitegur on sama, olenemata sellest, kas see antakse laenude väljastamiseks või võlakirjade emiteerimiseks. Need väited lükati seepärast tagasi. |
| --- | --- |

(267)

Lisaks on laenud ja äriühingu võlakirjad põhimõtteliselt sarnased finantsvõlainstrumendid. Tegelikult on äriühingu võlakiri teatud liiki laen, mida suured üksused kasutavad kapitali kogumiseks. Laenulepingud sõlmitakse ja äriühingu võlakirjad emiteeritakse teatud ajavahemikuks ja need kannavad intressimäära/kupongimäära. Asjaolu, et laenu kujul rahastamist pakub finantsasutus ja äriühingu võlakirjade kujul rahastamist pakuvad investorid, kes on enamikul juhtudel samuti finantsasutused, on mõlema instrumendi põhiomaduste kindlaksmääramisel ebaoluline. Loomulikult on mõlema instrumendi eesmärk äritegevuse rahastamine, need kannavad samasuguseid kulusid ja neil on sarnased tagasimaksetähtajad ja -tingimused. Seega võib põhjendatult eeldada, et AA- ja BB-reitinguga äriühingute vaheline riskitegur on sama, olenemata sellest, kas see antakse laenude väljastamiseks või võlakirjade emiteerimiseks. Need väited lükati seepärast tagasi.

| (268) | Komisjon uuris ka Nanshan Groupi poolt pakutud alternatiivset võrdlusalust. Kuid esitatud Hongkongis emiteeritud renminbis nomineeritud võlakirjad olid peaaegu täielikult seotud Hiina valitsuse või finantsasutuste poolt emiteeritud võlakirjadega ning ei ole seepärast võrreldavad äriühingu võlakirjadega. Enamiku emiteeritud võlakirjade puhul ei olnud märgitud ka krediidireitingut. Seepärast leidis komisjon, et seda ei saa kasutada praegu kasutatava võrdlusaluse mõistliku alternatiivina. |
| --- | --- |

(268)

Komisjon uuris ka Nanshan Groupi poolt pakutud alternatiivset võrdlusalust. Kuid esitatud Hongkongis emiteeritud renminbis nomineeritud võlakirjad olid peaaegu täielikult seotud Hiina valitsuse või finantsasutuste poolt emiteeritud võlakirjadega ning ei ole seepärast võrreldavad äriühingu võlakirjadega. Enamiku emiteeritud võlakirjade puhul ei olnud märgitud ka krediidireitingut. Seepärast leidis komisjon, et seda ei saa kasutada praegu kasutatava võrdlusaluse mõistliku alternatiivina.

| (269) | Viimaks väitis Nanshan Group, et komisjon tegi mitme kontserni kuuluva äriühingu puhul arvutusvigu esitatud tabelite lahtrite vormindamise, laenude topeltarvestamise ja vale laenude lähtesumma tõttu või valemites tuvastatud vigade tõttu. Komisjon märkis, et oli tõepoolest teinud mõne arvutusvea ja laenudest saadud kasu arvutust kohandati seega vastavalt. |
| --- | --- |

(269)

Viimaks väitis Nanshan Group, et komisjon tegi mitme kontserni kuuluva äriühingu puhul arvutusvigu esitatud tabelite lahtrite vormindamise, laenude topeltarvestamise ja vale laenude lähtesumma tõttu või valemites tuvastatud vigade tõttu. Komisjon märkis, et oli tõepoolest teinud mõne arvutusvea ja laenudest saadud kasu arvutust kohandati seega vastavalt.

b)   Wanshun Group

| (270) | Komisjon märkis, et Hiina krediidireitingu agentuur andis 2018. aastal Wanshun Groupile AA+ reitingu. |
| --- | --- |

(270)

Komisjon märkis, et Hiina krediidireitingu agentuur andis 2018. aastal Wanshun Groupile AA+ reitingu.

| (271) | Nagu põhjendustes 176–178 märgitud, ei esitanud laene andvad Hiina finantsasutused ühtegi krediidivõimelisuse hinnangut. Seega, et kasu kindlaks teha, pidi komisjon hindama, kas Wanshun Groupile võimaldatud laenu intressimäärad vastasid turutingimustele. |
| --- | --- |

(271)

Nagu põhjendustes 176–178 märgitud, ei esitanud laene andvad Hiina finantsasutused ühtegi krediidivõimelisuse hinnangut. Seega, et kasu kindlaks teha, pidi komisjon hindama, kas Wanshun Groupile võimaldatud laenu intressimäärad vastasid turutingimustele.

| (272) | Wanshun Groupi eksportiv tootja väitis, et nad on üldiselt kasumlikus finantsolukorras, nagu näitasid kontserni raamatupidamisaruanded. |
| --- | --- |

(272)

Wanshun Groupi eksportiv tootja väitis, et nad on üldiselt kasumlikus finantsolukorras, nagu näitasid kontserni raamatupidamisaruanded.

| (273) | Eksportiv tootja kasutas oma tegevuse rahastamiseks lühi- ja pikaajalist võlga. Komisjon hindas äriühingu lühiajalise likviidsuse ja pikaajalise maksevõime olukorda. |
| --- | --- |

(273)

Eksportiv tootja kasutas oma tegevuse rahastamiseks lühi- ja pikaajalist võlga. Komisjon hindas äriühingu lühiajalise likviidsuse ja pikaajalise maksevõime olukorda.

| (274) | Komisjon kasutas lühiajalise likviidsuse puhul likviidsuse suhtarve nagu a) lühiajalise võlgnevuse kattekordaja, b) maksevalmiduse kordaja, c) likviidsuskordaja ja d) äritegevuse rahavoo kordaja. Nende kordajatega mõõdetakse äriühingu võimet maksta tagasi lühiajalisi kohustusi, sealhulgas lühiajalist võlga. |
| --- | --- |

(274)

Komisjon kasutas lühiajalise likviidsuse puhul likviidsuse suhtarve nagu a) lühiajalise võlgnevuse kattekordaja, b) maksevalmiduse kordaja, c) likviidsuskordaja ja d) äritegevuse rahavoo kordaja. Nende kordajatega mõõdetakse äriühingu võimet maksta tagasi lühiajalisi kohustusi, sealhulgas lühiajalist võlga.

| (275) | Äriühingu lühiajalise võlgnevuse kattekordaja oli 2018. aastal 1,04. 2019. aastal see kahanes 0,96ni ja seejärel kasvas 2020. aastal jällegi 0,98ni. Vaatamata äriühingule 2019. aastal antud reitingule AA+ ei olnud äriühingu olemasolevad varad seega lühiajaliste kohustuste tagasimaksmiseks piisavad. See ei õigusta kõrget krediidireitingut, mille jaoks peaks äriühingu lühiajalise võlgnevuse kattekordaja olema vähemalt 2. |
| --- | --- |

(275)

Äriühingu lühiajalise võlgnevuse kattekordaja oli 2018. aastal 1,04. 2019. aastal see kahanes 0,96ni ja seejärel kasvas 2020. aastal jällegi 0,98ni. Vaatamata äriühingule 2019. aastal antud reitingule AA+ ei olnud äriühingu olemasolevad varad seega lühiajaliste kohustuste tagasimaksmiseks piisavad. See ei õigusta kõrget krediidireitingut, mille jaoks peaks äriühingu lühiajalise võlgnevuse kattekordaja olema vähemalt 2.

| (276) | Äriühingu maksevalmiduse kordaja oli 2016.–2019. aastal keskmiselt 0,1 ja uurimisperioodi lõpuks 0,2. Seega oli äriühingul kassas oma lühiajalise võla tagasimaksmiseks ebapiisavalt sularaha. |
| --- | --- |

(276)

Äriühingu maksevalmiduse kordaja oli 2016.–2019. aastal keskmiselt 0,1 ja uurimisperioodi lõpuks 0,2. Seega oli äriühingul kassas oma lühiajalise võla tagasimaksmiseks ebapiisavalt sularaha.

| (277) | Äriühingu likviidsuskordaja oli 2018. aastal 0,11 ning 2019. ja 2020. aastal 0,14, samas kui võrdlusalusena loetakse likviidsuskordajat, mis on vähemalt 1. Tegelikult ei pruugi äriühing, mille likviidsuskordaja on alla 1, olla suuteline lühikese aja jooksul oma lühiajalisi kohustusi tagasi maksma. |
| --- | --- |

(277)

Äriühingu likviidsuskordaja oli 2018. aastal 0,11 ning 2019. ja 2020. aastal 0,14, samas kui võrdlusalusena loetakse likviidsuskordajat, mis on vähemalt 1. Tegelikult ei pruugi äriühing, mille likviidsuskordaja on alla 1, olla suuteline lühikese aja jooksul oma lühiajalisi kohustusi tagasi maksma.

| (278) | Äriühingu äritegevuse rahavoog oli alates 2017. aastast positiivne ning pärast kahekordistumist 2018. aastal vähenes see kuni 2020. aastani 90 %. Äritegevuse rahavoo kordaja oli 2018. aastal 0,25, 2019. aastal 0,04 ja 2020. aastaks 0,02. Kui äritegevuse rahavoo kordaja on alla 1, ei ole äriühing ise oma olemasolevate kohustuste täitmiseks piisavalt rahavooge tootnud. |
| --- | --- |

(278)

Äriühingu äritegevuse rahavoog oli alates 2017. aastast positiivne ning pärast kahekordistumist 2018. aastal vähenes see kuni 2020. aastani 90 %. Äritegevuse rahavoo kordaja oli 2018. aastal 0,25, 2019. aastal 0,04 ja 2020. aastaks 0,02. Kui äritegevuse rahavoo kordaja on alla 1, ei ole äriühing ise oma olemasolevate kohustuste täitmiseks piisavalt rahavooge tootnud.

| (279) | Arvestades põhjenduses 297 kirjeldatud lühiajalise likviidsuse näitajaid, järeldas komisjon, et asjaomasel äriühingul on lühiajalise likviidsuse probleemid, mille tõttu on äriühing kõrge riskiprofiiliga võlgnik. |
| --- | --- |

(279)

Arvestades põhjenduses 297 kirjeldatud lühiajalise likviidsuse näitajaid, järeldas komisjon, et asjaomasel äriühingul on lühiajalise likviidsuse probleemid, mille tõttu on äriühing kõrge riskiprofiiliga võlgnik.

| (280) | Komisjon võttis pikaajalise maksevõime riski hindamisel aluseks erinevad maksevõime suhtarvud, nagu a) võlakordajad ja b) kattekordajad. Nende suhtarvudega mõõdetakse äriühingu suutlikkust täita oma pikaajalisi võlakohustusi. Neid kasutavad laenuandjad ja võlakirjainvestorid äriühingu krediidivõimelisuse hindamiseks. |
| --- | --- |

(280)

Komisjon võttis pikaajalise maksevõime riski hindamisel aluseks erinevad maksevõime suhtarvud, nagu a) võlakordajad ja b) kattekordajad. Nende suhtarvudega mõõdetakse äriühingu suutlikkust täita oma pikaajalisi võlakohustusi. Neid kasutavad laenuandjad ja võlakirjainvestorid äriühingu krediidivõimelisuse hindamiseks.

| (281) | Võlakordajatega mõõdetakse kohustuste summat, eelkõige pikaajalise võla suurust. Äriühingu võlakordaja oli suur (0,5), mis tähendab, et 50 % äriühingu varadest finantseeritakse võlast. Võla ja omakapitali suhe oli uurimisperioodil 0,5, millest selgub, et äriühing rahastab oma tegevust võla kaudu. Mida suuremad on võlakordaja ja võla ja omakapitali suhe, seda suurem on äriühingu finantsrisk, mis tähendab seda, et äriühingul võib olla raskem oma olemasolevaid võlgu teenindada. |
| --- | --- |

(281)

Võlakordajatega mõõdetakse kohustuste summat, eelkõige pikaajalise võla suurust. Äriühingu võlakordaja oli suur (0,5), mis tähendab, et 50 % äriühingu varadest finantseeritakse võlast. Võla ja omakapitali suhe oli uurimisperioodil 0,5, millest selgub, et äriühing rahastab oma tegevust võla kaudu. Mida suuremad on võlakordaja ja võla ja omakapitali suhe, seda suurem on äriühingu finantsrisk, mis tähendab seda, et äriühingul võib olla raskem oma olemasolevaid võlgu teenindada.

| (282) | Kattekordajatega mõõdetakse äriühingu suutlikkust teenindada oma võlga ja täita oma finantskohustusi. Komisjon võttis hindamisel aluseks intressikulude kattekordaja ning äritegevuse rahavoogude ja võla suhte, mis näitab äriühingu suutlikkust maksta oma võlga tagasi äritegevusest tulenevatest rahavoogudest. Eksportija keskmine äritegevuse rahavoo ja võla suhe oli uurimisperioodil 0,03. See tähendab, et äriühingul kuluks 33 aastat, et oma koguvõlg äritegevuse rahavoogudest tagasi maksta. See näitab omakorda, et äriühingul on tõsiseid probleeme piisava rahavoo tootmisel, et oma võlga tagasi maksta. |
| --- | --- |

(282)

Kattekordajatega mõõdetakse äriühingu suutlikkust teenindada oma võlga ja täita oma finantskohustusi. Komisjon võttis hindamisel aluseks intressikulude kattekordaja ning äritegevuse rahavoogude ja võla suhte, mis näitab äriühingu suutlikkust maksta oma võlga tagasi äritegevusest tulenevatest rahavoogudest. Eksportija keskmine äritegevuse rahavoo ja võla suhe oli uurimisperioodil 0,03. See tähendab, et äriühingul kuluks 33 aastat, et oma koguvõlg äritegevuse rahavoogudest tagasi maksta. See näitab omakorda, et äriühingul on tõsiseid probleeme piisava rahavoo tootmisel, et oma võlga tagasi maksta.

| (283) | Seega leidis komisjon põhjenduses 303 kirjeldatud pikaajalise maksevõime suhtarve arvestades, et äriühingul oli ebakindel finantsolukord ning võimalike laenajate ja investorite mõistes kõrge riskiprofiil. |
| --- | --- |

(283)

Seega leidis komisjon põhjenduses 303 kirjeldatud pikaajalise maksevõime suhtarve arvestades, et äriühingul oli ebakindel finantsolukord ning võimalike laenajate ja investorite mõistes kõrge riskiprofiil.

| (284) | Pealegi on äriühing võtnud laenude tagasimaksmiseks teistelt pankadelt laenu. Seda liiki laen näitab seda, et äriühing on halvemas finantsseisundis kui finantsaruannetest esmapilgul paistis ning et esineb lühi- ja pikaajalise rahastamisega seotud lisarisk. |
| --- | --- |

(284)

Pealegi on äriühing võtnud laenude tagasimaksmiseks teistelt pankadelt laenu. Seda liiki laen näitab seda, et äriühing on halvemas finantsseisundis kui finantsaruannetest esmapilgul paistis ning et esineb lühi- ja pikaajalise rahastamisega seotud lisarisk.

| (285) | Eespool märgitut ja punktis 3.5.2 nimetatud Hiina krediidireitingute üldist moonutatust arvesse võttes tegi komisjon järelduse, et Wanshun Groupile antud krediidireiting AA+ ei ole usaldusväärne. |
| --- | --- |

(285)

Eespool märgitut ja punktis 3.5.2 nimetatud Hiina krediidireitingute üldist moonutatust arvesse võttes tegi komisjon järelduse, et Wanshun Groupile antud krediidireiting AA+ ei ole usaldusväärne.

| (286) | Komisjon oli seisukohal, et kontserni üldine finantsolukord vastab BB-reitingule, mis on kõrgeim reiting, mis ei kvalifitseeru enam „investeerimisjärgu reitinguks“. |
| --- | --- |

(286)

Komisjon oli seisukohal, et kontserni üldine finantsolukord vastab BB-reitingule, mis on kõrgeim reiting, mis ei kvalifitseeru enam „investeerimisjärgu reitinguks“.

| (287) | Kasu kindlakstegemiseks kohaldati uurimisperioodil laenu rahastamise perioodile põhjendustes 252–255 kirjeldatud metoodikat. |
| --- | --- |

(287)

Kasu kindlakstegemiseks kohaldati uurimisperioodil laenu rahastamise perioodile põhjendustes 252–255 kirjeldatud metoodikat.

| (288) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist palus Wanshun Group komisjonil selgitada selle väite faktilist alust, et kontserni äriühing „võttis laenude tagasimaksmiseks teistelt pankadelt laenu“. Lisaks väitis isik, et






  a) | komisjon tugines mitmele suhtarvule, mille puhul oli pealtnäha aluseks võetud Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd. finantsaruanded, mitte aga Wanshun Groupi konsolideeritud finantsaruanded, mis on vigane, sest Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd. suhtarvud ei kajasta Wanshun Groupi krediidivõimelisust. Ühtlasi palus isik komisjonil kinnitada ja avalikustada, mis oli võetud finantsnäitajate kindlakstegemisel aluseks; |
| --- | --- | --- |

(288)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist palus Wanshun Group komisjonil selgitada selle väite faktilist alust, et kontserni äriühing „võttis laenude tagasimaksmiseks teistelt pankadelt laenu“. Lisaks väitis isik, et

a)

komisjon tugines mitmele suhtarvule, mille puhul oli pealtnäha aluseks võetud Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd. finantsaruanded, mitte aga Wanshun Groupi konsolideeritud finantsaruanded, mis on vigane, sest Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd. suhtarvud ei kajasta Wanshun Groupi krediidivõimelisust. Ühtlasi palus isik komisjonil kinnitada ja avalikustada, mis oli võetud finantsnäitajate kindlakstegemisel aluseks;

| b) | komisjon kasutas ühe Shantou Wanshunile antud laenu puhul viiteintressimäära arvutamisel vale kuupäeva; |
| --- | --- |

b)

komisjon kasutas ühe Shantou Wanshunile antud laenu puhul viiteintressimäära arvutamisel vale kuupäeva;

| c) | Jiangsu Huafeng Aluminium Industry Co., Ltd laenas uurimisperioodil ainult kahelt kontserni äriühingult, ning niisugust kontsernisisest laenamist ei tuleks käsitada subsiidiumina, sest need kontserni äriühingud ei olnud avalik-õiguslikud asutused ja neid ei olnud võimalik käsitada äriühingutena, keda Hiina valitsus volitas või suunas ülesandeid täitma. Lisaks tekkis kommertspangalt saadud laenu ja kontsernisisese laenu tasakaalustamisel topeltarvutamine. |
| --- | --- |

c)

Jiangsu Huafeng Aluminium Industry Co., Ltd laenas uurimisperioodil ainult kahelt kontserni äriühingult, ning niisugust kontsernisisest laenamist ei tuleks käsitada subsiidiumina, sest need kontserni äriühingud ei olnud avalik-õiguslikud asutused ja neid ei olnud võimalik käsitada äriühingutena, keda Hiina valitsus volitas või suunas ülesandeid täitma. Lisaks tekkis kommertspangalt saadud laenu ja kontsernisisese laenu tasakaalustamisel topeltarvutamine.

| (289) | Esimese punkti puhul kinnitas komisjon, et selles jaotises mainitud näitajad põhinevad Zhongji Lamination Materials Co. Ltd. finantsaruannetel. Nagu juba mainitud põhjenduses 265, hindas komisjon individuaalselt uurimise kohaldamisalasse kuulunud peamisi äriühinguid, st eksportivat tootjat ning neid kontserni kuuluvaid äriühinguid, kes said suurema osa rahastusest, st emaettevõtjat. See lähenemine tundub tõepoolest mõistlik, sest laene antakse juriidilistele isikutele, mitte kontsernile kui sellisele. Lisaks võttis komisjon arvesse kogu vaatlusaluse perioodi finantsnäitajate muutusi (st 2017. aastast kuni uurimisperioodini). |
| --- | --- |

(289)

Esimese punkti puhul kinnitas komisjon, et selles jaotises mainitud näitajad põhinevad Zhongji Lamination Materials Co. Ltd. finantsaruannetel. Nagu juba mainitud põhjenduses 265, hindas komisjon individuaalselt uurimise kohaldamisalasse kuulunud peamisi äriühinguid, st eksportivat tootjat ning neid kontserni kuuluvaid äriühinguid, kes said suurema osa rahastusest, st emaettevõtjat. See lähenemine tundub tõepoolest mõistlik, sest laene antakse juriidilistele isikutele, mitte kontsernile kui sellisele. Lisaks võttis komisjon arvesse kogu vaatlusaluse perioodi finantsnäitajate muutusi (st 2017. aastast kuni uurimisperioodini).

| (290) | Igal juhul ei leidnud komisjon kontserni kuuluvate äriühingute finantsolukorra vahel tähenduslikke erinevusi. Tõepoolest, isegi avalikustamise järel äriühingu enda esitatud konsolideeritud andmeid arvesse võttes näeme ikkagi väga ebakindlat sularahaolukorda, mida iseloomustab madal maksevalmiduse kordaja ning äritegevuse rahavoogude ja võla suhe. Võlakordaja on samuti väga sarnane ainukese eksportiva tootja võlakordajaga. Komisjon ei leidnud ka kontserni eri äriühingutele antud laenude intressimäärade vahelisi tähenduslikke erinevusi. See väide lükati seepärast tagasi. |
| --- | --- |

(290)

Igal juhul ei leidnud komisjon kontserni kuuluvate äriühingute finantsolukorra vahel tähenduslikke erinevusi. Tõepoolest, isegi avalikustamise järel äriühingu enda esitatud konsolideeritud andmeid arvesse võttes näeme ikkagi väga ebakindlat sularahaolukorda, mida iseloomustab madal maksevalmiduse kordaja ning äritegevuse rahavoogude ja võla suhe. Võlakordaja on samuti väga sarnane ainukese eksportiva tootja võlakordajaga. Komisjon ei leidnud ka kontserni eri äriühingutele antud laenude intressimäärade vahelisi tähenduslikke erinevusi. See väide lükati seepärast tagasi.

| (291) | Komisjon ei nõustunud teise punkti all esitatud väitega, sest äriühingu esitatud kuupäev oli laenu andmise alguskuupäevast hilisem, samas kui komisjon kasutas võrdlusaluse puhul arvu, mis kehtis laenu andmise kuupäevale vahetult eelneva kuupäeva kohta ja mis oli seega asjaomasel alguskuupäeval kehtiv. |
| --- | --- |

(291)

Komisjon ei nõustunud teise punkti all esitatud väitega, sest äriühingu esitatud kuupäev oli laenu andmise alguskuupäevast hilisem, samas kui komisjon kasutas võrdlusaluse puhul arvu, mis kehtis laenu andmise kuupäevale vahetult eelneva kuupäeva kohta ja mis oli seega asjaomasel alguskuupäeval kehtiv.

| (292) | Komisjon nõustus kolmanda punkti all esitatud väitega ja kohandas arvutusi vastavalt. |
| --- | --- |

(292)

Komisjon nõustus kolmanda punkti all esitatud väitega ja kohandas arvutusi vastavalt.

c)   Daching Group

| (293) | Komisjon märkis, et Daching Groupile andis Hiina krediidireitingu agentuur 2019. aastal reitingu AAA–. |
| --- | --- |

(293)

Komisjon märkis, et Daching Groupile andis Hiina krediidireitingu agentuur 2019. aastal reitingu AAA–.

| (294) | Nagu põhjendustes 176–178 märgitud, ei esitanud laene andvad Hiina finantsasutused ühtegi krediidivõimelisuse hinnangut. Seega, et kasu kindlaks teha, pidi komisjon hindama, kas Daching Groupile võimaldatud laenu intressimäärad vastasid turutingimustele. |
| --- | --- |

(294)

Nagu põhjendustes 176–178 märgitud, ei esitanud laene andvad Hiina finantsasutused ühtegi krediidivõimelisuse hinnangut. Seega, et kasu kindlaks teha, pidi komisjon hindama, kas Daching Groupile võimaldatud laenu intressimäärad vastasid turutingimustele.

| (295) | Eksportiv tootja Xiamen Xiashun oli uurimisperioodil samuti üldiselt soodsas finantsolukorras, nagu näitasid kontserni raamatupidamisaruanded. |
| --- | --- |

(295)

Eksportiv tootja Xiamen Xiashun oli uurimisperioodil samuti üldiselt soodsas finantsolukorras, nagu näitasid kontserni raamatupidamisaruanded.

| (296) | Xiamen Xiashun kasutas oma tegevuse rahastamiseks lühi- ja pikaajalist võlga. Komisjon hindas äriühingu lühiajalise likviidsuse ja pikaajalise maksevõime olukorda. |
| --- | --- |

(296)

Xiamen Xiashun kasutas oma tegevuse rahastamiseks lühi- ja pikaajalist võlga. Komisjon hindas äriühingu lühiajalise likviidsuse ja pikaajalise maksevõime olukorda.

| (297) | Komisjon kasutas lühiajalise likviidsuse puhul likviidsuse suhtarve nagu a) lühiajalise võlgnevuse kattekordaja, b) maksevalmiduse kordaja, c) likviidsuskordaja ja d) äritegevuse rahavoo kordaja. Nende kordajatega mõõdetakse äriühingu võimet maksta tagasi lühiajalisi kohustusi, sealhulgas lühiajalist võlga. |
| --- | --- |

(297)

Komisjon kasutas lühiajalise likviidsuse puhul likviidsuse suhtarve nagu a) lühiajalise võlgnevuse kattekordaja, b) maksevalmiduse kordaja, c) likviidsuskordaja ja d) äritegevuse rahavoo kordaja. Nende kordajatega mõõdetakse äriühingu võimet maksta tagasi lühiajalisi kohustusi, sealhulgas lühiajalist võlga.

| (298) | Äriühingu lühiajalise võlgnevuse kattekordaja oli 2018. aastal 0,9. 2019. aastal see kasvas 1,0ni ja seejärel kahanes uurimisperioodi lõpuks (2020. aasta esimene pool) jällegi 0,9-le. Vaatamata äriühingule 2019. aastal antud AAA– reitingule olid äriühingu olemasolevad varad lühiajaliste kohustuste tagasimaksmiseks täpselt piisavad. See ei ole piisav kõrge krediidireitingu õigustamiseks, mille jaoks peaks äriühingu lühiajalise võlgnevuse kattekordaja olema vähemalt 2. |
| --- | --- |

(298)

Äriühingu lühiajalise võlgnevuse kattekordaja oli 2018. aastal 0,9. 2019. aastal see kasvas 1,0ni ja seejärel kahanes uurimisperioodi lõpuks (2020. aasta esimene pool) jällegi 0,9-le. Vaatamata äriühingule 2019. aastal antud AAA– reitingule olid äriühingu olemasolevad varad lühiajaliste kohustuste tagasimaksmiseks täpselt piisavad. See ei ole piisav kõrge krediidireitingu õigustamiseks, mille jaoks peaks äriühingu lühiajalise võlgnevuse kattekordaja olema vähemalt 2.

| (299) | Äriühingu maksevalmiduse kordaja oli 2016.–2019. aastal keskmiselt 0,1 ja uurimisperioodi lõpuks 0,2. Seega oli äriühingul kassas oma lühiajalise võla tagasimaksmiseks ebapiisavalt sularaha. |
| --- | --- |

(299)

Äriühingu maksevalmiduse kordaja oli 2016.–2019. aastal keskmiselt 0,1 ja uurimisperioodi lõpuks 0,2. Seega oli äriühingul kassas oma lühiajalise võla tagasimaksmiseks ebapiisavalt sularaha.

| (300) | Äriühingu likviidsuskordaja oli 2017.–2018. aastal 0,4 ja 2019. aastal (uurimisperioodi lõpus) 0,5, samas kui võrdlusalusena loetakse likviidsuskordajat, mis on vähemalt 1. Tegelikult ei pruugi äriühing, mille likviidsuskordaja on alla 1, olla suuteline lühikese aja jooksul oma lühiajalisi kohustusi tagasi maksma. |
| --- | --- |

(300)

Äriühingu likviidsuskordaja oli 2017.–2018. aastal 0,4 ja 2019. aastal (uurimisperioodi lõpus) 0,5, samas kui võrdlusalusena loetakse likviidsuskordajat, mis on vähemalt 1. Tegelikult ei pruugi äriühing, mille likviidsuskordaja on alla 1, olla suuteline lühikese aja jooksul oma lühiajalisi kohustusi tagasi maksma.

| (301) | Äriühingu äritegevuse rahavood olid positiivsed, kuid need vähenesid ajaperioodil 2016–2019 ja uurimisperioodi lõpuks peaaegu poole võrra. Äritegevuse rahavoo kordaja oli 2019. aastal ja uurimisperioodi lõpuks 0,2. Kui äritegevuse rahavoo kordaja on alla 1, ei ole äriühing ise oma olemasolevate kohustuste täitmiseks piisavalt rahavooge tootnud. |
| --- | --- |

(301)

Äriühingu äritegevuse rahavood olid positiivsed, kuid need vähenesid ajaperioodil 2016–2019 ja uurimisperioodi lõpuks peaaegu poole võrra. Äritegevuse rahavoo kordaja oli 2019. aastal ja uurimisperioodi lõpuks 0,2. Kui äritegevuse rahavoo kordaja on alla 1, ei ole äriühing ise oma olemasolevate kohustuste täitmiseks piisavalt rahavooge tootnud.

| (302) | Arvestades põhjenduses 297 kirjeldatud lühiajalise likviidsuse näitajaid, järeldas komisjon, et asjaomasel äriühingul on lühiajalised likviidsusprobleemid, mille tõttu on äriühing kõrge riskiprofiiliga võlgnik. |
| --- | --- |

(302)

Arvestades põhjenduses 297 kirjeldatud lühiajalise likviidsuse näitajaid, järeldas komisjon, et asjaomasel äriühingul on lühiajalised likviidsusprobleemid, mille tõttu on äriühing kõrge riskiprofiiliga võlgnik.

| (303) | Komisjon võttis pikaajalise maksevõime riski hindamisel aluseks erinevad maksevõime suhtarvud, nagu a) võlakordajad ja b) kattekordajad. Nende suhtarvudega mõõdetakse äriühingu suutlikkust täita oma pikaajalisi võlakohustusi. Neid kasutavad laenuandjad ja võlakirjainvestorid äriühingu krediidivõimelisuse hindamiseks. |
| --- | --- |

(303)

Komisjon võttis pikaajalise maksevõime riski hindamisel aluseks erinevad maksevõime suhtarvud, nagu a) võlakordajad ja b) kattekordajad. Nende suhtarvudega mõõdetakse äriühingu suutlikkust täita oma pikaajalisi võlakohustusi. Neid kasutavad laenuandjad ja võlakirjainvestorid äriühingu krediidivõimelisuse hindamiseks.

| (304) | Võlakordajatega mõõdetakse kohustuste summat, eelkõige pikaajalise võla suurust. Äriühingu võlakordaja oli suur (0,6), mis tähendab, et 60 % äriühingu varadest finantseeritakse võlast. Võla ja omakapitali suhe oli uurimisperioodil 1,5, millest selgub, et äriühing rahastab oma tegevust võla kaudu. Mida suuremad on võlakordaja ja võla ja omakapitali suhe, seda suurem on äriühingu finantsrisk, mis tähendab seda, et äriühingul võib olla raskem oma olemasolevaid võlgu teenindada. |
| --- | --- |

(304)

Võlakordajatega mõõdetakse kohustuste summat, eelkõige pikaajalise võla suurust. Äriühingu võlakordaja oli suur (0,6), mis tähendab, et 60 % äriühingu varadest finantseeritakse võlast. Võla ja omakapitali suhe oli uurimisperioodil 1,5, millest selgub, et äriühing rahastab oma tegevust võla kaudu. Mida suuremad on võlakordaja ja võla ja omakapitali suhe, seda suurem on äriühingu finantsrisk, mis tähendab seda, et äriühingul võib olla raskem oma olemasolevaid võlgu teenindada.

| (305) | Kattekordajatega mõõdetakse äriühingu suutlikkust teenindada oma võlga ja täita oma finantskohustusi. Komisjon võttis hindamisel aluseks intressikulude kattekordaja ning äritegevuse rahavoogude ja võla suhte. Intressikulude kattekordaja näitab äriühingu suutlikkust finantseerida intressikulusid. Eksportija intressikulude kattekordaja oli uurimisperioodil ligi 1,2. Kui asjaomane kattekordaja jääb alla 1,5, on äriühingul oma intressikulude katmisel raskusi. Äritegevuse rahavoogude ja võla suhe näitab äriühingu suutlikkust maksta oma võlga tagasi äritegevusest tulenevatest rahavoogudest. Eksportija keskmine äritegevuse rahavoogude ja võla suhe oli uurimisperioodil 0,1. See tähendab, et äriühingul kuluks 10 aastat, et oma koguvõlg äritegevuse rahavoogudest tagasi maksta. See näitab omakorda tõsiseid probleeme piisava rahavoo tootmisel, et võlga tagasi maksta. |
| --- | --- |

(305)

Kattekordajatega mõõdetakse äriühingu suutlikkust teenindada oma võlga ja täita oma finantskohustusi. Komisjon võttis hindamisel aluseks intressikulude kattekordaja ning äritegevuse rahavoogude ja võla suhte. Intressikulude kattekordaja näitab äriühingu suutlikkust finantseerida intressikulusid. Eksportija intressikulude kattekordaja oli uurimisperioodil ligi 1,2. Kui asjaomane kattekordaja jääb alla 1,5, on äriühingul oma intressikulude katmisel raskusi. Äritegevuse rahavoogude ja võla suhe näitab äriühingu suutlikkust maksta oma võlga tagasi äritegevusest tulenevatest rahavoogudest. Eksportija keskmine äritegevuse rahavoogude ja võla suhe oli uurimisperioodil 0,1. See tähendab, et äriühingul kuluks 10 aastat, et oma koguvõlg äritegevuse rahavoogudest tagasi maksta. See näitab omakorda tõsiseid probleeme piisava rahavoo tootmisel, et võlga tagasi maksta.

| (306) | Pealegi on äriühing võtnud laenude tagasimaksmiseks teistelt pankadelt laenu. Seda liiki laen näitab seda, et äriühing on halvemas finantsseisundis kui finantsaruannetest esmapilgul paistis ning et esineb lühi- ja pikaajalise rahastamisega seotud lisarisk. |
| --- | --- |

(306)

Pealegi on äriühing võtnud laenude tagasimaksmiseks teistelt pankadelt laenu. Seda liiki laen näitab seda, et äriühing on halvemas finantsseisundis kui finantsaruannetest esmapilgul paistis ning et esineb lühi- ja pikaajalise rahastamisega seotud lisarisk.

| (307) | Seega leidis komisjon põhjenduses 276 kirjeldatud pikaajalise maksevõime suhtarve arvestades, et äriühingul oli ebakindel finantsolukord ning võimalike laenajate ja investorite mõistes kõrge riskiprofiil. |
| --- | --- |

(307)

Seega leidis komisjon põhjenduses 276 kirjeldatud pikaajalise maksevõime suhtarve arvestades, et äriühingul oli ebakindel finantsolukord ning võimalike laenajate ja investorite mõistes kõrge riskiprofiil.

| (308) | Võttes arvesse põhjendustes 297–305 kirjeldatud eksportiva tootja likviidsuse ja maksevõimega seotud asjaolusid, leidis komisjon, et Daching Groupi üldine finantsolukord vastab B/BB-reitingule (mille puhul B-reiting anti laenudele, mille eesmärk oli teistest pankadest võetud laenude tagasimaksmine), mis on kõrgeim reiting, mis ei kvalifitseeru enam „investeerimisjärgu reitinguks“. |
| --- | --- |

(308)

Võttes arvesse põhjendustes 297–305 kirjeldatud eksportiva tootja likviidsuse ja maksevõimega seotud asjaolusid, leidis komisjon, et Daching Groupi üldine finantsolukord vastab B/BB-reitingule (mille puhul B-reiting anti laenudele, mille eesmärk oli teistest pankadest võetud laenude tagasimaksmine), mis on kõrgeim reiting, mis ei kvalifitseeru enam „investeerimisjärgu reitinguks“.

| (309) | Kasu kindlakstegemiseks kohaldati uurimisperioodil laenu rahastamise perioodile põhjendustes 252–253 kirjeldatud võrdlusalust. |
| --- | --- |

(309)

Kasu kindlakstegemiseks kohaldati uurimisperioodil laenu rahastamise perioodile põhjendustes 252–253 kirjeldatud võrdlusalust.

| (310) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Daching Group järgmist:






  a) | Hiina Rahvavabariigi Panga laenu viiteintressimäär ja laenu põhimäär kehtib pigem tavalistele keskmise krediidireitinguga (BBB-reiting) äriühingutele ja mitte kõrgeima krediidireitinguga (AA-reiting, nagu kasutab komisjon) äriühingutele. Seega oleks komisjon pidanud riskimarginaali arvutamisel võrdlema BBB-reitinguga USA äriühingu võlakirju Daching Groupile antud reitinguga. Isik hindas oma reitingut Bloombergi metoodikat kasutades uuesti; |
| --- | --- | --- |

(310)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Daching Group järgmist:

a)

Hiina Rahvavabariigi Panga laenu viiteintressimäär ja laenu põhimäär kehtib pigem tavalistele keskmise krediidireitinguga (BBB-reiting) äriühingutele ja mitte kõrgeima krediidireitinguga (AA-reiting, nagu kasutab komisjon) äriühingutele. Seega oleks komisjon pidanud riskimarginaali arvutamisel võrdlema BBB-reitinguga USA äriühingu võlakirju Daching Groupile antud reitinguga. Isik hindas oma reitingut Bloombergi metoodikat kasutades uuesti;

| b) | kuna komisjon võrdles riskimarginaali tuletamiseks Bloombergi BB-reitinguga võlakirju ja AA-reitinguga võlakirju, oleks ta pidanud kontserni äriühingutele krediidireitingu määramiseks kasutama sama krediidireitingu metoodikat nagu Bloomberg (nagu Moody’s), mitte komisjoni enda metoodikat. Isik lisas, et komisjoni hindamismeetod oli väga küsitav, sest arvestades kasutatud suhtarve nagu lühiajalise võlgnevuse kattekordaja, likviidsuskordaja, maksevalmiduse kordaja ja võlakordaja, järeldas komisjon, et Daching Group ei suuda oma võlga tagasi maksta, samal ajal kui neid suhtarve oleks tulnud hinnata vastavalt tootmisharule. Lisaks võttis komisjon hindamisel aluseks eelduse, et äriühing kavatses äritegevuse ümber korraldada ja seisata „kohe“, samas kui kontsern tegutses jätkuvalt, (68) mille korral saaks ta oma laenu tagasimaksmiseks kasutada oma rahavooge enne intresside, maksude ja amortisatsiooni mahaarvamist; |
| --- | --- |

b)

kuna komisjon võrdles riskimarginaali tuletamiseks Bloombergi BB-reitinguga võlakirju ja AA-reitinguga võlakirju, oleks ta pidanud kontserni äriühingutele krediidireitingu määramiseks kasutama sama krediidireitingu metoodikat nagu Bloomberg (nagu Moody’s), mitte komisjoni enda metoodikat. Isik lisas, et komisjoni hindamismeetod oli väga küsitav, sest arvestades kasutatud suhtarve nagu lühiajalise võlgnevuse kattekordaja, likviidsuskordaja, maksevalmiduse kordaja ja võlakordaja, järeldas komisjon, et Daching Group ei suuda oma võlga tagasi maksta, samal ajal kui neid suhtarve oleks tulnud hinnata vastavalt tootmisharule. Lisaks võttis komisjon hindamisel aluseks eelduse, et äriühing kavatses äritegevuse ümber korraldada ja seisata „kohe“, samas kui kontsern tegutses jätkuvalt, (68) mille korral saaks ta oma laenu tagasimaksmiseks kasutada oma rahavooge enne intresside, maksude ja amortisatsiooni mahaarvamist;

68

| c) | riskimarginaali ei oleks tulnud kohaldada Daching Groupi tagatud laenudele, sest neil oli palju madalam risk kui laenudel, mis ei olnud tagatud laenud. Isegi kui komisjon kaalus riskimarginaali kohaldamist tagatud laenudele, peaks ta positiivse riskimarginaali asemel kohaldama pigem negatiivset riskimarginaali. |
| --- | --- |

c)

riskimarginaali ei oleks tulnud kohaldada Daching Groupi tagatud laenudele, sest neil oli palju madalam risk kui laenudel, mis ei olnud tagatud laenud. Isegi kui komisjon kaalus riskimarginaali kohaldamist tagatud laenudele, peaks ta positiivse riskimarginaali asemel kohaldama pigem negatiivset riskimarginaali.

| (311) | Seoses Hiina Rahvavabariigi Panga poolt avaldatud viiteintressimäära või riikliku pankadevahelise maksete rahastamise keskuse poolt avaldatud laenu põhimäära kasutamisega võrdlusaluse arvutamise lähtekohana tõi komisjon esiteks välja selle, et neid määrasid peetakse riskivabadeks intressimääradeks, mida konservatiivse lähenemise korral kohaldataks AA-reitinguga äriühingutele. Nagu komisjon käesolevas uurimises leidis, kohaldati Hiina Rahvavabariigi Panga viiteintressimäära ja riikliku pankadevahelise maksete rahastamise keskuse poolt avaldatud laenu põhimäära nende pankade parimatele klientidele ehk kõrgeima krediidireitinguga äriühingutele. Tõepoolest, nagu on Hiina valitsuse poolt uurimise käigus esitatud dokumentides mainitud, on „iga laenu põhimäärale viidanud pank viidanud laenu põhimäärale vastavalt
  oma peamistele klientidele
  (rõhk lisatud) iga kuu 20. kuupäeval väljastatud laenu intressimääradele (69)

  “
  . Lisaks märkis komisjon, et kontserni kuuluvate äriühingute reiting viimasel neljal aastal, nagu isik Bloombergi metoodikat kasutades uuesti hindas, ei klassifitseerunud „investeerimisjärgu reitinguks“. |
| --- | --- |

(311)

Seoses Hiina Rahvavabariigi Panga poolt avaldatud viiteintressimäära või riikliku pankadevahelise maksete rahastamise keskuse poolt avaldatud laenu põhimäära kasutamisega võrdlusaluse arvutamise lähtekohana tõi komisjon esiteks välja selle, et neid määrasid peetakse riskivabadeks intressimääradeks, mida konservatiivse lähenemise korral kohaldataks AA-reitinguga äriühingutele. Nagu komisjon käesolevas uurimises leidis, kohaldati Hiina Rahvavabariigi Panga viiteintressimäära ja riikliku pankadevahelise maksete rahastamise keskuse poolt avaldatud laenu põhimäära nende pankade parimatele klientidele ehk kõrgeima krediidireitinguga äriühingutele. Tõepoolest, nagu on Hiina valitsuse poolt uurimise käigus esitatud dokumentides mainitud, on „iga laenu põhimäärale viidanud pank viidanud laenu põhimäärale vastavalt
  oma peamistele klientidele
  (rõhk lisatud) iga kuu 20. kuupäeval väljastatud laenu intressimääradele (69)

  “
  . Lisaks märkis komisjon, et kontserni kuuluvate äriühingute reiting viimasel neljal aastal, nagu isik Bloombergi metoodikat kasutades uuesti hindas, ei klassifitseerunud „investeerimisjärgu reitinguks“.

iga laenu põhimäärale viidanud pank viidanud laenu põhimäärale vastavalt

oma peamistele klientidele

(rõhk lisatud) iga kuu 20. kuupäeval väljastatud laenu intressimääradele

69

“

| (312) | Lisaks hõlmas komisjoni kasutatud krediidireitingu metoodika mitut suhtarvu, millega mõõdetakse äriühingu praegust võimet maksta tagasi lühiajalisi kohustusi, mis olid tõestatult ebapiisavad nii käibevarade müümise korral (lühiajalise võlgnevuse kattekordaja), kassas oleva sularaha kasutamise korral (maksevalmiduse kordaja) kui ka tegevusest teenitud raha kasutamise korral (äritegevuse rahavoo kordaja). Kõik need suhtarvud näitasid eksportiva tootja lühiajalisi likviidsusprobleeme, mille tõttu on äriühing kõrge riskiprofiiliga võlgnik, nagu on selgitatud põhjendustes 296–302. Samas ei selgitanud isik seda, miks neid suhtarve oleks tulnud käsitada muul töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharule spetsiifilisel viisil. Lisaks näitavad need suhtarvud äriühingu „praegust“ võimet maksta tagasi lühiajalisi kohustusi ja neid kasutatakse võlgniku riski hindamiseks ainult käesoleva uurimise puhul. See hinnang on eraldiseisev ja võib erineda juhatuse oletustest finantsaruannete ettevalmistamisel, millega hinnatakse äriühingu tegutsemisvõimelisust. |
| --- | --- |

(312)

Lisaks hõlmas komisjoni kasutatud krediidireitingu metoodika mitut suhtarvu, millega mõõdetakse äriühingu praegust võimet maksta tagasi lühiajalisi kohustusi, mis olid tõestatult ebapiisavad nii käibevarade müümise korral (lühiajalise võlgnevuse kattekordaja), kassas oleva sularaha kasutamise korral (maksevalmiduse kordaja) kui ka tegevusest teenitud raha kasutamise korral (äritegevuse rahavoo kordaja). Kõik need suhtarvud näitasid eksportiva tootja lühiajalisi likviidsusprobleeme, mille tõttu on äriühing kõrge riskiprofiiliga võlgnik, nagu on selgitatud põhjendustes 296–302. Samas ei selgitanud isik seda, miks neid suhtarve oleks tulnud käsitada muul töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharule spetsiifilisel viisil. Lisaks näitavad need suhtarvud äriühingu „praegust“ võimet maksta tagasi lühiajalisi kohustusi ja neid kasutatakse võlgniku riski hindamiseks ainult käesoleva uurimise puhul. See hinnang on eraldiseisev ja võib erineda juhatuse oletustest finantsaruannete ettevalmistamisel, millega hinnatakse äriühingu tegutsemisvõimelisust.

| (313) | Kolmandaks olid laenud tagatud kontserni kuuluvate seotud isikute poolt, kellele kehtib sama krediidireiting. Seega ei tohiks see komisjoni hinnangule mõju avaldada. Seetõttu lükati selle isiku väited tagasi. |
| --- | --- |

(313)

Kolmandaks olid laenud tagatud kontserni kuuluvate seotud isikute poolt, kellele kehtib sama krediidireiting. Seega ei tohiks see komisjoni hinnangule mõju avaldada. Seetõttu lükati selle isiku väited tagasi.

| (314) | Lisaks väitis Daching Group, et komisjon oli kontserni laenuintressist saadava kasu arvutamiseks kasutanud kahe laenu puhul vale põhisummat. Nimelt maksti kahe esialgselt võetud laenu puhul selle põhisumma osaliselt tagasi ja intressimaksele kohaldatav põhisumma oleks pidanud olema esialgsest summast väiksem. Lisaks tasuti kahe laenu tegelik intressimakse pärast uurimisperioodi ja komisjon ei oleks pidanud arvutamisel arvestama intressimakseks nulli. Komisjon vaatas arvutuse läbi ja parandas selle vastavalt nendele väidetele. |
| --- | --- |

(314)

Lisaks väitis Daching Group, et komisjon oli kontserni laenuintressist saadava kasu arvutamiseks kasutanud kahe laenu puhul vale põhisummat. Nimelt maksti kahe esialgselt võetud laenu puhul selle põhisumma osaliselt tagasi ja intressimaksele kohaldatav põhisumma oleks pidanud olema esialgsest summast väiksem. Lisaks tasuti kahe laenu tegelik intressimakse pärast uurimisperioodi ja komisjon ei oleks pidanud arvutamisel arvestama intressimakseks nulli. Komisjon vaatas arvutuse läbi ja parandas selle vastavalt nendele väidetele.

3.4.2.4.   Järeldus soodusrahastamise kohta: laenud

Järeldus soodusrahastamise kohta: laenud

| (315) | Komisjon tegi kindlaks, et kõik valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernid said uurimisperioodil kasu laenude kujul makstud soodusrahastamisest. Komisjon leidis, et seda laenude kujul makstud soodusrahastamist tuleks käsitada tasakaalustatava subsiidiumina, sest esinevad nii rahaline toetus, eksportivate tootjate kasu kui ka konkreetsus. |
| --- | --- |

(315)

Komisjon tegi kindlaks, et kõik valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernid said uurimisperioodil kasu laenude kujul makstud soodusrahastamisest. Komisjon leidis, et seda laenude kujul makstud soodusrahastamist tuleks käsitada tasakaalustatava subsiidiumina, sest esinevad nii rahaline toetus, eksportivate tootjate kasu kui ka konkreetsus.

| (316) | Valimisse kaasatud äriühingute kontsernide puhul on laenude kujul makstud soodusrahastamisega seoses kindlaks tehtud subsiidiumimäärad uurimisperioodil järgmised.

  Soodusrahastamine: laenud







  Äriühingu nimi | Subsiidiumimäär |
| --- | --- | --- |
| Nanshan Group | 1,45  % |
| Wanshun Group | 1,93  % |
| Daching Group | 4,36  % |

(316)

Valimisse kaasatud äriühingute kontsernide puhul on laenude kujul makstud soodusrahastamisega seoses kindlaks tehtud subsiidiumimäärad uurimisperioodil järgmised.

Soodusrahastamine: laenud

Soodusrahastamine: laenud

Äriühingu nimi

Subsiidiumimäär

Nanshan Group

1,45  %

Wanshun Group

1,93  %

Daching Group

4,36  %

3.5.   Soodusrahastamine: muud rahastamisliigid

Soodusrahastamine: muud rahastamisliigid

3.5.1.   Krediidiliinid

Krediidiliinid

3.5.1.1.   Üldteave

Üldteave

| (317) | Krediidiliini eesmärk on kehtestada laenulimiit, mida äriühing võib igal ajal kasutada, et rahastada oma käimasolevat äritegevust, muutes nii käibekapitali rahastamise paindlikuks ning vajaduse korral kohe kättesaadavaks. Sellest tulenevalt leidis komisjon, et põhimõtteliselt peaks valimisse kaasatud äriühingute kogu lühiajaline rahastamine, näiteks lühiajalised laenud, pangaaktseptid jne olema hõlmatud mõne krediidiliini vahendiga. |
| --- | --- |

(317)

Krediidiliini eesmärk on kehtestada laenulimiit, mida äriühing võib igal ajal kasutada, et rahastada oma käimasolevat äritegevust, muutes nii käibekapitali rahastamise paindlikuks ning vajaduse korral kohe kättesaadavaks. Sellest tulenevalt leidis komisjon, et põhimõtteliselt peaks valimisse kaasatud äriühingute kogu lühiajaline rahastamine, näiteks lühiajalised laenud, pangaaktseptid jne olema hõlmatud mõne krediidiliini vahendiga.

3.5.1.2.   Uurimise järeldused

Uurimise järeldused

| (318) | Komisjon tegi kindlaks, et Hiina finantsasutused andsid igale valimisse kaasatud äriühingule seoses rahastamisega krediidiliine. Need seisnesid raamlepingutes, mille alusel võimaldas pank valimisse kaasatud äriühingutel kasutada teatud maksimumsumma piires mitmesuguseid võlainstrumente, näiteks käibekapitalilaene, pangaaktsepte ja muid kaubanduse rahastamise vorme. |
| --- | --- |

(318)

Komisjon tegi kindlaks, et Hiina finantsasutused andsid igale valimisse kaasatud äriühingule seoses rahastamisega krediidiliine. Need seisnesid raamlepingutes, mille alusel võimaldas pank valimisse kaasatud äriühingutel kasutada teatud maksimumsumma piires mitmesuguseid võlainstrumente, näiteks käibekapitalilaene, pangaaktsepte ja muid kaubanduse rahastamise vorme.

| (319) | Nagu on märgitud põhjenduses 317, peaks kogu lühiajaline rahastamine olema hõlmatud krediidiliiniga. Seega võrdles komisjon koostööd tegevatele äriühingutele investeerimisperioodil saadaolevate krediidiliinide summat samal perioodil nende äriühingute kasutatud lühiajalise rahastamise summaga, et määrata kindlaks, kas kogu lühiajaline rahastamine oli hõlmatud krediidiliiniga. Kui lühiajalise rahastamise summa oli suurem kui krediidiliini piirmäär, suurendas komisjon olemasoleva krediidiliini summat eksportivate tootjate tegelikult kasutatud summa võrra, mis ületas seda krediidilimiiti. |
| --- | --- |

(319)

Nagu on märgitud põhjenduses 317, peaks kogu lühiajaline rahastamine olema hõlmatud krediidiliiniga. Seega võrdles komisjon koostööd tegevatele äriühingutele investeerimisperioodil saadaolevate krediidiliinide summat samal perioodil nende äriühingute kasutatud lühiajalise rahastamise summaga, et määrata kindlaks, kas kogu lühiajaline rahastamine oli hõlmatud krediidiliiniga. Kui lühiajalise rahastamise summa oli suurem kui krediidiliini piirmäär, suurendas komisjon olemasoleva krediidiliini summat eksportivate tootjate tegelikult kasutatud summa võrra, mis ületas seda krediidilimiiti.

| (320) | Tavapärastel turutingimustel kohaldataks krediidiliinide suhtes nii-öelda vahendus- või menetlustasu, et hüvitada panga kulud ja riskid krediidiliini avamise eest, samuti „pikendustasu“, mida võetakse aastas krediidiliinide kehtivuse uuendamise eest. Samas leidis komisjon, et iga valimisse kaasatud äriühingute kontsern sai tasuta antud krediidiliinidest kasu. Seega said uurimisalused äriühingute kontsernid alusmääruse artikli 6 punkti d tähenduses kasu. |
| --- | --- |

(320)

Tavapärastel turutingimustel kohaldataks krediidiliinide suhtes nii-öelda vahendus- või menetlustasu, et hüvitada panga kulud ja riskid krediidiliini avamise eest, samuti „pikendustasu“, mida võetakse aastas krediidiliinide kehtivuse uuendamise eest. Samas leidis komisjon, et iga valimisse kaasatud äriühingute kontsern sai tasuta antud krediidiliinidest kasu. Seega said uurimisalused äriühingute kontsernid alusmääruse artikli 6 punkti d tähenduses kasu.

3.5.1.3.   Konkreetsus

Konkreetsus

| (321) | Nagu mainitud põhjenduses 99, peavad finantsasutused andma soodustatud tootmisharudele kooskõlas otsusega nr 40 krediiditoetust. |
| --- | --- |

(321)

Nagu mainitud põhjenduses 99, peavad finantsasutused andma soodustatud tootmisharudele kooskõlas otsusega nr 40 krediiditoetust.

| (322) | Komisjon leidis, et krediidiliinid on soodustingimustel finantstoetuse liik, mida finantsasutused annavad soodustatud tootmisharudele nagu töödeldava alumiiniumfooliumi sektor. Nagu märgitud eespool punktis 3.1, on töödeldava alumiiniumfooliumi sektor üks soodustatud tootmisharudest, millel on seega õigus saada kõikvõimalikku finantstoetust. |
| --- | --- |

(322)

Komisjon leidis, et krediidiliinid on soodustingimustel finantstoetuse liik, mida finantsasutused annavad soodustatud tootmisharudele nagu töödeldava alumiiniumfooliumi sektor. Nagu märgitud eespool punktis 3.1, on töödeldava alumiiniumfooliumi sektor üks soodustatud tootmisharudest, millel on seega õigus saada kõikvõimalikku finantstoetust.

| (323) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Hiina valitsus, et töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharule väidetavalt antud krediidiliinid ei anna mingisugust kasu ja et need ei ole konkreetsed. Hiina valitsus kordas oma väiteid otsuse nr 40 mittesiduva iseloomu kohta ning samuti põhjendusi, millega vaidlustas Hiina finantsasutuste kvalifitseerumise avalik-õiguslikeks asutusteks. Sellega seoses märkis komisjon, et Hiina valitsus ei tõendanud, et HRV äriühingud võivad saada võrdselt kasu töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu puhul täheldatud soodustingimustest. Veelgi enam, kuna krediidiliinid on olemuslikult seotud muu soodustingimustel laenamisega, näiteks laenudega, ning kuna need on konkreetselt soodustatud tootmisharudele antava krediiditoetuse osa, kehtib ka punktides 3.4.1.1–3.4.1.5 välja töötatud avalik-õigusliku asutuse analüüs ja konkreetsusanalüüs, samuti laene käsitlev punkt 3.4.2.2 krediidiliinidele. Selle tulemusena lükati need väited tagasi. |
| --- | --- |

(323)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Hiina valitsus, et töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharule väidetavalt antud krediidiliinid ei anna mingisugust kasu ja et need ei ole konkreetsed. Hiina valitsus kordas oma väiteid otsuse nr 40 mittesiduva iseloomu kohta ning samuti põhjendusi, millega vaidlustas Hiina finantsasutuste kvalifitseerumise avalik-õiguslikeks asutusteks. Sellega seoses märkis komisjon, et Hiina valitsus ei tõendanud, et HRV äriühingud võivad saada võrdselt kasu töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu puhul täheldatud soodustingimustest. Veelgi enam, kuna krediidiliinid on olemuslikult seotud muu soodustingimustel laenamisega, näiteks laenudega, ning kuna need on konkreetselt soodustatud tootmisharudele antava krediiditoetuse osa, kehtib ka punktides 3.4.1.1–3.4.1.5 välja töötatud avalik-õigusliku asutuse analüüs ja konkreetsusanalüüs, samuti laene käsitlev punkt 3.4.2.2 krediidiliinidele. Selle tulemusena lükati need väited tagasi.

3.5.1.4.   Subsiidiumi suuruse arvutamine

Subsiidiumi suuruse arvutamine

| (324) | Komisjon käsitas subsiidiumisumma arvutamisel kooskõlas alusmääruse artikli 6 punkti d alapunktiga ii saaja kasuna järgmise kahe summa vahet: summa, mille saaja maksis Hiina finantsasutuste võimaldatud krediidiliini avamise või pikendamise eest, ning summa, mis saajal tuleks maksta moonutamata turuhinnaga saadud võrreldava kommertskrediidiliini eest. |
| --- | --- |

(324)

Komisjon käsitas subsiidiumisumma arvutamisel kooskõlas alusmääruse artikli 6 punkti d alapunktiga ii saaja kasuna järgmise kahe summa vahet: summa, mille saaja maksis Hiina finantsasutuste võimaldatud krediidiliini avamise või pikendamise eest, ning summa, mis saajal tuleks maksta moonutamata turuhinnaga saadud võrreldava kommertskrediidiliini eest.

| (325) | Vahendustasu ja pikendustasu asjaomane võrdlusalus kehtestati vastavalt tasemel 1,5 % ja 1,25 %, viidates avalikult kättesaadavatele andmetele (70) ja eelmistes uurimistes kasutatud võrdlusalustele (71). |
| --- | --- |

(325)

Vahendustasu ja pikendustasu asjaomane võrdlusalus kehtestati vastavalt tasemel 1,5 % ja 1,25 %, viidates avalikult kättesaadavatele andmetele (70) ja eelmistes uurimistes kasutatud võrdlusalustele (71).

70

71

| (326) | Põhimõtteliselt makstakse vahendustasu ja pikendustasu ühekordse maksena vastavalt uue krediidiliini avamise ajal või olemasoleva krediidiliini pikendamisel. Kuid komisjon võttis arvutamisel arvesse krediidiliine, mis avati või mida pikendati enne uurimisperioodi, kuid mis olid valimisse kaasatud kontsernidele uurimisperioodil kättesaadavad ning samuti krediidiliine, mis avati uurimisperioodil. Seejärel arvutas komisjon saadud kasu, võttes aluseks ajavahemiku uurimisperioodi ajal, mil krediidiliin oli kättesaadav. |
| --- | --- |

(326)

Põhimõtteliselt makstakse vahendustasu ja pikendustasu ühekordse maksena vastavalt uue krediidiliini avamise ajal või olemasoleva krediidiliini pikendamisel. Kuid komisjon võttis arvutamisel arvesse krediidiliine, mis avati või mida pikendati enne uurimisperioodi, kuid mis olid valimisse kaasatud kontsernidele uurimisperioodil kättesaadavad ning samuti krediidiliine, mis avati uurimisperioodil. Seejärel arvutas komisjon saadud kasu, võttes aluseks ajavahemiku uurimisperioodi ajal, mil krediidiliin oli kättesaadav.

| (327) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Daching Group, et komisjon ei oleks pidanud arvutama subsiidiumist saadud kasu seoses Daching Groupi poolt sõlmitud krediidiliini lepingutega, sest:






  a) | komisjon ei esitanud ühtegi tõendit Daching Enterprises Ltd. tasakaalustatava subsideerimise kohta, sest äriühing oli asutatud ja tegutses Hongkongis, seega ei kehtinud väited, et Hiina valitsus rakendas töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu suhtes erikohtlemist ning see ei saanud mõjutada kontserni tegevust Hongkongis; |
| --- | --- | --- |

(327)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Daching Group, et komisjon ei oleks pidanud arvutama subsiidiumist saadud kasu seoses Daching Groupi poolt sõlmitud krediidiliini lepingutega, sest:

a)

komisjon ei esitanud ühtegi tõendit Daching Enterprises Ltd. tasakaalustatava subsideerimise kohta, sest äriühing oli asutatud ja tegutses Hongkongis, seega ei kehtinud väited, et Hiina valitsus rakendas töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu suhtes erikohtlemist ning see ei saanud mõjutada kontserni tegevust Hongkongis;

| b) | Daching Enterprises Ltd. krediidivõimelisust tuli hinnata eraldi ja seda ei saanud liita Xiamen Xiashuni krediidivõimelisuse kohta esitatud väidetega; |
| --- | --- |

b)

Daching Enterprises Ltd. krediidivõimelisust tuli hinnata eraldi ja seda ei saanud liita Xiamen Xiashuni krediidivõimelisuse kohta esitatud väidetega;

| c) | Hiina pankadega sõlmitud tavapärase krediidiliini lepingu puhul ei tule maksta mingit tasu ja asjaomases lepingus ei ole täpsustatud intressimäärasid. Põhjuseks on asjaolu, et pank ei anna garantiid ega ole kohustatud andma pangalaenu, kui klient soovib laenu välja võtta. Seega ei kaasne pangale rahastamiskulu ja vahendustasu ei võeta. Vahendustasu puudumine krediidiliini lepingus ei kehtinud Daching Enterprises Ltd.-le Hongkongis, kus seda kohaldati kõigile tootmisharudele ja sellest vahel ka loobuti ning kui seda küsiti, ei olnud see märkimisväärne. |
| --- | --- |

c)

Hiina pankadega sõlmitud tavapärase krediidiliini lepingu puhul ei tule maksta mingit tasu ja asjaomases lepingus ei ole täpsustatud intressimäärasid. Põhjuseks on asjaolu, et pank ei anna garantiid ega ole kohustatud andma pangalaenu, kui klient soovib laenu välja võtta. Seega ei kaasne pangale rahastamiskulu ja vahendustasu ei võeta. Vahendustasu puudumine krediidiliini lepingus ei kehtinud Daching Enterprises Ltd.-le Hongkongis, kus seda kohaldati kõigile tootmisharudele ja sellest vahel ka loobuti ning kui seda küsiti, ei olnud see märkimisväärne.

| (328) | Esiteks märkis komisjon, et Daching Enterprises Ltd.-le andsid soodusrahastust samad Hiina pangad, nagu punktis 3.4.1.5 esitatud analüüsis. Seetõttu leidis komisjon, et niisuguse laenude kujul makstud soodusrahastuse puhul oli tegemist tasakaalustatava subsiidiumiga. Teiseks on komisjon leidnud, et Daching Enterprises Ltd. kogu ekspordikäive tuli Xiamen Xiashunilt, mistõttu arvutati subsiidiumisumma Xiamen Xiashuni käibe protsendina ja seoti Xiamen Xiashuni krediidivõimelisuse hinnanguga. Kolmandaks loeti põhjenduses 320 kirjeldatud vahendustasu puudumist subsiidiumisaajate saadud kasuks. Uurimise käigus või kaebuse esitanud isikult ei saadud tõendeid selle kohta, et pangale ei kaasne krediidiliini avamisega kulu ega riski, mistõttu ei küsi pank mingisugust tasu. Seetõttu lükati selle isiku väited tagasi. |
| --- | --- |

(328)

Esiteks märkis komisjon, et Daching Enterprises Ltd.-le andsid soodusrahastust samad Hiina pangad, nagu punktis 3.4.1.5 esitatud analüüsis. Seetõttu leidis komisjon, et niisuguse laenude kujul makstud soodusrahastuse puhul oli tegemist tasakaalustatava subsiidiumiga. Teiseks on komisjon leidnud, et Daching Enterprises Ltd. kogu ekspordikäive tuli Xiamen Xiashunilt, mistõttu arvutati subsiidiumisumma Xiamen Xiashuni käibe protsendina ja seoti Xiamen Xiashuni krediidivõimelisuse hinnanguga. Kolmandaks loeti põhjenduses 320 kirjeldatud vahendustasu puudumist subsiidiumisaajate saadud kasuks. Uurimise käigus või kaebuse esitanud isikult ei saadud tõendeid selle kohta, et pangale ei kaasne krediidiliini avamisega kulu ega riski, mistõttu ei küsi pank mingisugust tasu. Seetõttu lükati selle isiku väited tagasi.

| (329) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Nanshan Group, et komisjon ei oleks pidanud arvutama subsiidiumist saadud kasu seoses Nanshan Groupi poolt sõlmitud krediidiliini lepingutega, sest:






  a) | tavaliselt loobuvad pangad vahendus- ja pikendamistasust, et kindlustada suured ärikliendid või lähtuvalt kliendi krediidiajaloost, olenemata riigist, kus nad asuvad. Seega ei ole loobumine kuidagi seotud Hiina äriühingutele subsiidiumide andmisega; |
| --- | --- | --- |

(329)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Nanshan Group, et komisjon ei oleks pidanud arvutama subsiidiumist saadud kasu seoses Nanshan Groupi poolt sõlmitud krediidiliini lepingutega, sest:

a)

tavaliselt loobuvad pangad vahendus- ja pikendamistasust, et kindlustada suured ärikliendid või lähtuvalt kliendi krediidiajaloost, olenemata riigist, kus nad asuvad. Seega ei ole loobumine kuidagi seotud Hiina äriühingutele subsiidiumide andmisega;

| b) | komisjon tsiteerib võrdlusaluse kindlaksmääramiseks osaliselt Ühendkuningriigi Barclays panka: „15 000 naela ületava arvelduskrediidi avamistasu moodustab arvelduskrediidi limiidist 1,5 % ja pikendustasu on 1,5 %[.]“, (72) jättes välja ülejäänud lause, milles öeldakse, et: „kui ei lepita kokku teistes tingimustes. Arvelduskrediidi puhul võetakse arvesse krediiditaotlust, finantsolukorda ja krediidiajalugu.“ (73). Seetõttu räägitakse konkreetsed tingimused levinud turutava kohaselt läbi (sh vajadusel tingimused täielikuks tasudest loobumiseks). Komisjon ei suutnud tõendada, et teised finantsasutused tegutsevad Hiina finantsasustustest erinevalt; |
| --- | --- |

b)

komisjon tsiteerib võrdlusaluse kindlaksmääramiseks osaliselt Ühendkuningriigi Barclays panka: „15 000 naela ületava arvelduskrediidi avamistasu moodustab arvelduskrediidi limiidist 1,5 % ja pikendustasu on 1,5 %[.]“, (72) jättes välja ülejäänud lause, milles öeldakse, et: „kui ei lepita kokku teistes tingimustes. Arvelduskrediidi puhul võetakse arvesse krediiditaotlust, finantsolukorda ja krediidiajalugu.“ (73). Seetõttu räägitakse konkreetsed tingimused levinud turutava kohaselt läbi (sh vajadusel tingimused täielikuks tasudest loobumiseks). Komisjon ei suutnud tõendada, et teised finantsasutused tegutsevad Hiina finantsasustustest erinevalt;

72

73

| c) | teise võimalusena peaks komisjon Nanshan Groupi suurust arvestades kasutama erinevalt Ühendkuningriigi panga HSBC hinnast esindavamat võrdlusaluse väärtust järgmisel põhjusel. |
| --- | --- |

c)

teise võimalusena peaks komisjon Nanshan Groupi suurust arvestades kasutama erinevalt Ühendkuningriigi panga HSBC hinnast esindavamat võrdlusaluse väärtust järgmisel põhjusel.

| (330) | Komisjoni kasutatud Barclays panga hinnakirjas nimetatud pikendustasu 1,25 % ja vahendustasu 1,5 % kehtivad krediidiliinidele, mis ületavad 15 000 naelsterlingit. Kuid krediidiliinidele summas 40 000 naelsterlingit või isegi 100 000 naelsterlingit kehtivad tingimused ei ole võrreldavad tingimustega, mis kehtiksid krediidiliinidele, mis võetaks Nanshan Groupist välja summades, mis jäävad kümnete kuni sadade miljonite USA dollarite vahemikku. Seetõttu on ilmne, et komisjoni hinnakirjas kirjeldatud ja väikeettevõtjatele ette nähtud tasudest loobutaks selle nimel, et kindlustada sellise mahuga rahastamisleping. Lisas 2.2 komisjoni poolt esitatud võrdlusaluse allikas (Ühendkuningriigi pank HSBC) on samuti eksitav, sest see ei sisalda ühtegi tasu. Selle asemel tegi Nanshan Group ettepaneku kasutada tasusid, mida võtab Ameerika Ühendriikide PNC pank, mis ei võta 100 001 kuni 3 miljoni USA dollari suuruse eraldatud krediidiliini eest vahendustasu, vaid ainult 0,25 % aastast pikendustasu. |
| --- | --- |

(330)

Komisjoni kasutatud Barclays panga hinnakirjas nimetatud pikendustasu 1,25 % ja vahendustasu 1,5 % kehtivad krediidiliinidele, mis ületavad 15 000 naelsterlingit. Kuid krediidiliinidele summas 40 000 naelsterlingit või isegi 100 000 naelsterlingit kehtivad tingimused ei ole võrreldavad tingimustega, mis kehtiksid krediidiliinidele, mis võetaks Nanshan Groupist välja summades, mis jäävad kümnete kuni sadade miljonite USA dollarite vahemikku. Seetõttu on ilmne, et komisjoni hinnakirjas kirjeldatud ja väikeettevõtjatele ette nähtud tasudest loobutaks selle nimel, et kindlustada sellise mahuga rahastamisleping. Lisas 2.2 komisjoni poolt esitatud võrdlusaluse allikas (Ühendkuningriigi pank HSBC) on samuti eksitav, sest see ei sisalda ühtegi tasu. Selle asemel tegi Nanshan Group ettepaneku kasutada tasusid, mida võtab Ameerika Ühendriikide PNC pank, mis ei võta 100 001 kuni 3 miljoni USA dollari suuruse eraldatud krediidiliini eest vahendustasu, vaid ainult 0,25 % aastast pikendustasu.

| (331) | Esimese ja teise punkti kohta märkis komisjon, et kuigi klientidele määratud individuaalsed tasud võivad erineda, ei esitanud väite esitaja tõendeid, et pank ei kanna krediidiliini avamisel kulu ega riske ega võta seetõttu mingisugust tasu. |
| --- | --- |

(331)

Esimese ja teise punkti kohta märkis komisjon, et kuigi klientidele määratud individuaalsed tasud võivad erineda, ei esitanud väite esitaja tõendeid, et pank ei kanna krediidiliini avamisel kulu ega riske ega võta seetõttu mingisugust tasu.

| (332) | Kolmanda punkti puhul, seoses komisjoni poolt võrdlusalusena kasutatavate tasudega, nagu on märgitud põhjenduses 325, kasutas komisjon eelmiste subsiidiumivastaste juhtumite järeldusi ja avalikult kättesaadavaid andmeid, et järeldada, et vahendustasu võrdlusalus 1,5 % ning pikendustasu võrdlusalus 1,25 % oli põhjendatud. Sellega seoses tõi komisjon välja, et näiteks Barclays pank võtab 15 000 naela ületava arvelduskrediidi avamistasuna 1,5 % arvelduskrediidi limiidist ja pikendustasu on 1,5 %. Sellisel juhul on komisjoni poolt kasutatud pikendustasu võrdlusalus väiksem. Edasine uurimine näitas lisaks, et Barclays võtab suuremaid arvelduskrediiditasusid, mis moodustasid äriliinide limiitidest 15 001 – 20 000 naelsterlingit ja 20 001 – 25 000 naelsterlingit 1,6 % kuni 2,5 %. Lõpuks märkis komisjon, et Nanshan Groupi poolt pakutud võrdlusalus oli konkreetselt seotud väikeettevõtjatest klientidega, mis ei ole äriühingu enda väidete kohaselt oluline, ja tagatud krediidiliinidega, st madalama riskiga krediidiliinidega, sest need on tagatud teatud tagatistega. Seetõttu kordas komisjon oma järeldust, et tema poolt võrdlusalusena kasutatud tasud on põhjendatud ja tuginevad kättesaadavatel turuandmetel ning lükkas väite tagasi. |
| --- | --- |

(332)

Kolmanda punkti puhul, seoses komisjoni poolt võrdlusalusena kasutatavate tasudega, nagu on märgitud põhjenduses 325, kasutas komisjon eelmiste subsiidiumivastaste juhtumite järeldusi ja avalikult kättesaadavaid andmeid, et järeldada, et vahendustasu võrdlusalus 1,5 % ning pikendustasu võrdlusalus 1,25 % oli põhjendatud. Sellega seoses tõi komisjon välja, et näiteks Barclays pank võtab 15 000 naela ületava arvelduskrediidi avamistasuna 1,5 % arvelduskrediidi limiidist ja pikendustasu on 1,5 %. Sellisel juhul on komisjoni poolt kasutatud pikendustasu võrdlusalus väiksem. Edasine uurimine näitas lisaks, et Barclays võtab suuremaid arvelduskrediiditasusid, mis moodustasid äriliinide limiitidest 15 001 – 20 000 naelsterlingit ja 20 001 – 25 000 naelsterlingit 1,6 % kuni 2,5 %. Lõpuks märkis komisjon, et Nanshan Groupi poolt pakutud võrdlusalus oli konkreetselt seotud väikeettevõtjatest klientidega, mis ei ole äriühingu enda väidete kohaselt oluline, ja tagatud krediidiliinidega, st madalama riskiga krediidiliinidega, sest need on tagatud teatud tagatistega. Seetõttu kordas komisjon oma järeldust, et tema poolt võrdlusalusena kasutatud tasud on põhjendatud ja tuginevad kättesaadavatel turuandmetel ning lükkas väite tagasi.

| (333) | Viimaks väitis Nanshan, et komisjon ei tohiks arvutada krediidiliinist saadavat kasu Nanshan Finance’i jaoks, sest kõik Nanshan Finance’i poolt saadud lühiajalised laenud olid seotud rediskonteeritud vekslitega, mis ei õigusta krediidiliini. Komisjon nõustus selle väitega, sest rediskonteeritud veksleid pakuti pankadevahelise laenamise kaudu, ning kohandas arvutusi vastavalt. |
| --- | --- |

(333)

Viimaks väitis Nanshan, et komisjon ei tohiks arvutada krediidiliinist saadavat kasu Nanshan Finance’i jaoks, sest kõik Nanshan Finance’i poolt saadud lühiajalised laenud olid seotud rediskonteeritud vekslitega, mis ei õigusta krediidiliini. Komisjon nõustus selle väitega, sest rediskonteeritud veksleid pakuti pankadevahelise laenamise kaudu, ning kohandas arvutusi vastavalt.

3.5.2.   Pangaaktseptid

Pangaaktseptid

3.5.2.1.   Üldteave

Üldteave

| (334) | Pangaaktseptid on finantstoode, mille eesmärk on töötada välja aktiivsem siseriiklik rahaturg, laiendades krediidiliine. See on lühiajalise rahastamise vorm, mis võib selle saaja
  „rahastamiskulusid vähendada ja kapitalitõhusust suurendada“
   (74). Samuti on Hiina Rahvavabariigi Pank märkinud oma veebisaidil, et
  „pangaaktseptiga saab tagada ostja ja müüja vahelise lepingu sõlmimise ja täitmise ning parandada Hiina Rahvavabariigi Panga krediidi kaasamise abil käivet“
   (75). DBS Bank kirjeldab oma veebisaidil pangaaktsepte vahendina
  „käibekapitali suurendamiseks maksete edasilükkamise kaudu“
   (76). |
| --- | --- |

(334)

Pangaaktseptid on finantstoode, mille eesmärk on töötada välja aktiivsem siseriiklik rahaturg, laiendades krediidiliine. See on lühiajalise rahastamise vorm, mis võib selle saaja
  „rahastamiskulusid vähendada ja kapitalitõhusust suurendada“
   (74). Samuti on Hiina Rahvavabariigi Pank märkinud oma veebisaidil, et
  „pangaaktseptiga saab tagada ostja ja müüja vahelise lepingu sõlmimise ja täitmise ning parandada Hiina Rahvavabariigi Panga krediidi kaasamise abil käivet“
   (75). DBS Bank kirjeldab oma veebisaidil pangaaktsepte vahendina
  „käibekapitali suurendamiseks maksete edasilükkamise kaudu“
   (76).

„rahastamiskulusid vähendada ja kapitalitõhusust suurendada“

74

„pangaaktseptiga saab tagada ostja ja müüja vahelise lepingu sõlmimise ja täitmise ning parandada Hiina Rahvavabariigi Panga krediidi kaasamise abil käivet“

75

„käibekapitali suurendamiseks maksete edasilükkamise kaudu“

76

| (335) | Komisjon tegi juba eelmises uurimises kindlaks, et pangaaktsepte kasutatakse enamasti maksevahendina, mis asendab kaubandustehingutes maksekorraldusi ning suurendab seeläbi aktsepti saaja käivet ja käibekapitali (77). Rahalisest seisukohast annab see finantsinstrument saajale de facto edasi lükatud, kuue kuu või ühe aasta pikkuse maksetähtaja, sest tehingusumma tegelik maksmine toimub pangaaktsepti lõpptähtajal ja mitte siis, kui aktsepti saaja pidi oma tarnijale maksma. Sellise finantsinstrumendi puudumise korral kasutaks ostja oma tarnijatele maksmiseks oma käibekapitali, millega kaasnevad kulud, või sõlmiks pangaga lühiajalise käibekapitalilaenu lepingu, millega kaasnevad samuti kulud. Õigupoolest kasutab aktsepti saaja pangaaktseptidega maksmise korral tarnitud kaupu või osutatud teenuseid kolm kuud kuni ühe aasta ilma makseid tegemata ja kulusid kandmata. |
| --- | --- |

(335)

Komisjon tegi juba eelmises uurimises kindlaks, et pangaaktsepte kasutatakse enamasti maksevahendina, mis asendab kaubandustehingutes maksekorraldusi ning suurendab seeläbi aktsepti saaja käivet ja käibekapitali (77). Rahalisest seisukohast annab see finantsinstrument saajale de facto edasi lükatud, kuue kuu või ühe aasta pikkuse maksetähtaja, sest tehingusumma tegelik maksmine toimub pangaaktsepti lõpptähtajal ja mitte siis, kui aktsepti saaja pidi oma tarnijale maksma. Sellise finantsinstrumendi puudumise korral kasutaks ostja oma tarnijatele maksmiseks oma käibekapitali, millega kaasnevad kulud, või sõlmiks pangaga lühiajalise käibekapitalilaenu lepingu, millega kaasnevad samuti kulud. Õigupoolest kasutab aktsepti saaja pangaaktseptidega maksmise korral tarnitud kaupu või osutatud teenuseid kolm kuud kuni ühe aasta ilma makseid tegemata ja kulusid kandmata.

77

de facto

| (336) | Tavapärastel turutingimustel kaasneks pangaaktseptide kui finantsinstrumentidega nende saajatele rahastamiskulud. Uurimine näitas, et kõik valimisse kaasatud äriühingud, kes kasutasid uurimisperioodil pangaaktsepte, maksid üksnes panga osutatava aktseptiteenuse tasu, mis moodustas üldiselt 0,05 % aktsepti nimiväärtusest. Ükski valimisse kaasatud äriühing ei kandnud aga kulusid, mis kaasnevad pangaaktsepti kaudu rahastamisega, lükates edasi kaupade tarne ja teenuste osutamise eest tasumist. Seega leidis komisjon, et uuritud äriühingud said kasu pangaaktseptide kaudu rahastamisest, millega seoses nad ei kandnud ühtegi kulu. |
| --- | --- |

(336)

Tavapärastel turutingimustel kaasneks pangaaktseptide kui finantsinstrumentidega nende saajatele rahastamiskulud. Uurimine näitas, et kõik valimisse kaasatud äriühingud, kes kasutasid uurimisperioodil pangaaktsepte, maksid üksnes panga osutatava aktseptiteenuse tasu, mis moodustas üldiselt 0,05 % aktsepti nimiväärtusest. Ükski valimisse kaasatud äriühing ei kandnud aga kulusid, mis kaasnevad pangaaktsepti kaudu rahastamisega, lükates edasi kaupade tarne ja teenuste osutamise eest tasumist. Seega leidis komisjon, et uuritud äriühingud said kasu pangaaktseptide kaudu rahastamisest, millega seoses nad ei kandnud ühtegi kulu.

| (337) | Eespool esitatut arvesse võttes järeldas komisjon, et HRVs kehtestatud pangaaktseptide süsteemiga tagati kõigile eksportivatele tootjatele nende tegevuse tasuta rahastamine, mille kaudu nad said alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i ja artikli 3 lõike 2 kohast tasakaalustatavat kasu, nagu kirjeldatud allpool põhjendustes 354–356. |
| --- | --- |

(337)

Eespool esitatut arvesse võttes järeldas komisjon, et HRVs kehtestatud pangaaktseptide süsteemiga tagati kõigile eksportivatele tootjatele nende tegevuse tasuta rahastamine, mille kaudu nad said alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i ja artikli 3 lõike 2 kohast tasakaalustatavat kasu, nagu kirjeldatud allpool põhjendustes 354–356.

| (338) | Komisjon tegi eelmises uurimises (78) kindlaks, et pangaaktseptidel on tegelikult sama eesmärk ja mõju, mis lühiajalistel käibekapitalilaenudel, sest neid kasutavad äriühingud lühiajaliste käibekapitalilaenude asemel oma praeguse tegevuse rahastamiseks ning seetõttu peaks nendega kaasnema lühiajaliste laenude kuludega võrdväärsed kulud. |
| --- | --- |

(338)

Komisjon tegi eelmises uurimises (78) kindlaks, et pangaaktseptidel on tegelikult sama eesmärk ja mõju, mis lühiajalistel käibekapitalilaenudel, sest neid kasutavad äriühingud lühiajaliste käibekapitalilaenude asemel oma praeguse tegevuse rahastamiseks ning seetõttu peaks nendega kaasnema lühiajaliste laenude kuludega võrdväärsed kulud.

78

| (339) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid Hiina valitsus, Wanshun Group ja Nanshan Group, et pangaaktsept on tegelikult tarnija (st aktsepti omaniku) poolt ostjale (aktsepti saajale) antud krediit, mitte pangalt müüjale antud krediit. See on tingitud asjaolust, et lepingus sisalduvates maksetingimustes on selgelt öeldud, et tarnija nõustub sellega, et maksevahendina kasutatakse pangaaktsepti. Seega aimas tarnija, et niisuguse lepingu sõlmimisel ei tehta makset kohe, vaid teatud ajavahemiku jooksul (sõltuvalt pangaaktsepti lõpptähtajast). Igasugused hilinenud maksmisega seotud täiendavad kulud peaksid juba sisalduma ostuhinnas. Seega on pangaaktsept kui selline mõeldud vaid soodustamaks tehinguid poolte vahel, kes ei ole tuttavad. Panga roll on anda tagatis, mille eest ta võtab pangaaktsepti avamisel teatud tasu. Kuid lõppkokkuvõttes on äriühingu pangakontol olev raha see, mida kasutatakse tasumisel tehingu eest, mille kohta pangaaktsept anti. Pank maksab ainult juhul, kui äriühing ei täida oma kohustust, mille kohaselt tal peab pangakontol olema makse tegemiseks piisavalt vahendeid. |
| --- | --- |

(339)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid Hiina valitsus, Wanshun Group ja Nanshan Group, et pangaaktsept on tegelikult tarnija (st aktsepti omaniku) poolt ostjale (aktsepti saajale) antud krediit, mitte pangalt müüjale antud krediit. See on tingitud asjaolust, et lepingus sisalduvates maksetingimustes on selgelt öeldud, et tarnija nõustub sellega, et maksevahendina kasutatakse pangaaktsepti. Seega aimas tarnija, et niisuguse lepingu sõlmimisel ei tehta makset kohe, vaid teatud ajavahemiku jooksul (sõltuvalt pangaaktsepti lõpptähtajast). Igasugused hilinenud maksmisega seotud täiendavad kulud peaksid juba sisalduma ostuhinnas. Seega on pangaaktsept kui selline mõeldud vaid soodustamaks tehinguid poolte vahel, kes ei ole tuttavad. Panga roll on anda tagatis, mille eest ta võtab pangaaktsepti avamisel teatud tasu. Kuid lõppkokkuvõttes on äriühingu pangakontol olev raha see, mida kasutatakse tasumisel tehingu eest, mille kohta pangaaktsept anti. Pank maksab ainult juhul, kui äriühing ei täida oma kohustust, mille kohaselt tal peab pangakontol olema makse tegemiseks piisavalt vahendeid.

| (340) | Komisjon märkis, et tegelikult on pangaaktsept müügilepingutes tunnustatud maksevahend ning aktsepti saaja maksekohustus tarnija ees tühistatakse pangaaktseptiga maksmisel. Aktsepti saaja maksab tarnijale pangaaktsepti edasiandmisel, samas kui lõpptähtajal täidab aktsepti saaja oma maksekohustuse panga ees. Lisaks, nagu Hiina valitsus on ise möönnud, saab tarnija kasutada pangaaktsepti kohustuste täitmiseks teiste isikute ees ning seega viivitamata kasutada pangaaktsepti oma ostude eest tasumiseks. Seega ei saa pangaaktsepti liigitada tarnija antavaks krediidiks või panga antavaks tulevase makse lisagarantiiks ning see väide lükati tagasi. |
| --- | --- |

(340)

Komisjon märkis, et tegelikult on pangaaktsept müügilepingutes tunnustatud maksevahend ning aktsepti saaja maksekohustus tarnija ees tühistatakse pangaaktseptiga maksmisel. Aktsepti saaja maksab tarnijale pangaaktsepti edasiandmisel, samas kui lõpptähtajal täidab aktsepti saaja oma maksekohustuse panga ees. Lisaks, nagu Hiina valitsus on ise möönnud, saab tarnija kasutada pangaaktsepti kohustuste täitmiseks teiste isikute ees ning seega viivitamata kasutada pangaaktsepti oma ostude eest tasumiseks. Seega ei saa pangaaktsepti liigitada tarnija antavaks krediidiks või panga antavaks tulevase makse lisagarantiiks ning see väide lükati tagasi.

3.5.2.2.   Konkreetsus

Konkreetsus

| (341) | Seoses konkreetsusega, nagu mainitud põhjenduses 102, peavad finantsasutused andma soodustatud tootmisharudele kooskõlas otsusega nr 40 krediiditoetust. |
| --- | --- |

(341)

Seoses konkreetsusega, nagu mainitud põhjenduses 102, peavad finantsasutused andma soodustatud tootmisharudele kooskõlas otsusega nr 40 krediiditoetust.

| (342) | Komisjon leidis, et pangaaktseptid on veel üks soodustingimustel finantstoetuse liik, mida finantsasutused annavad soodustatud tootmisharudele nagu töödeldava alumiiniumfooliumi sektor. Nagu märgitud eespool punktis 3.1, on töödeldava alumiiniumfooliumi sektor üks soodustatud tootmisharudest, millel on seega õigus saada kõikvõimalikku finantstoetust. Pangaaktseptid on rahastamise vormina osa finantsasutuste soodustingimustel finantstoetusest, mida antakse soodustatud tootmisharudele nagu töödeldava alumiiniumfooliumi sektor. |
| --- | --- |

(342)

Komisjon leidis, et pangaaktseptid on veel üks soodustingimustel finantstoetuse liik, mida finantsasutused annavad soodustatud tootmisharudele nagu töödeldava alumiiniumfooliumi sektor. Nagu märgitud eespool punktis 3.1, on töödeldava alumiiniumfooliumi sektor üks soodustatud tootmisharudest, millel on seega õigus saada kõikvõimalikku finantstoetust. Pangaaktseptid on rahastamise vormina osa finantsasutuste soodustingimustel finantstoetusest, mida antakse soodustatud tootmisharudele nagu töödeldava alumiiniumfooliumi sektor.

| (343) | Ühtegi tõendit ei esitatud selle kohta, et kõik HRV äriühingud (peale soodustatud tootmisharudes tegutsevate) saavad pangaaktseptidest samasugustel soodustingimustel kasu. |
| --- | --- |

(343)

Ühtegi tõendit ei esitatud selle kohta, et kõik HRV äriühingud (peale soodustatud tootmisharudes tegutsevate) saavad pangaaktseptidest samasugustel soodustingimustel kasu.

| (344) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid Hiina valitsus, Wanshun Group ja Nanshan Group, et pangaaktsepte ei anta konkreetselt töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharule, sest need on kättesaadavad kõigile Hiina äriühingutele ja neid kasutatakse laialdaselt. Lisaks kordas Hiina valitsus oma väiteid otsuse nr 40 mittesiduva iseloomu kohta ning samuti põhjendusi, millega vaidlustas Hiina finantsasutuste kvalifitseerumise avalik-õiguslikeks asutusteks. |
| --- | --- |

(344)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid Hiina valitsus, Wanshun Group ja Nanshan Group, et pangaaktsepte ei anta konkreetselt töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharule, sest need on kättesaadavad kõigile Hiina äriühingutele ja neid kasutatakse laialdaselt. Lisaks kordas Hiina valitsus oma väiteid otsuse nr 40 mittesiduva iseloomu kohta ning samuti põhjendusi, millega vaidlustas Hiina finantsasutuste kvalifitseerumise avalik-õiguslikeks asutusteks.

| (345) | Sellega seoses märkis komisjon, et Hiina valitsus ja Nanshan Group ei tõendanud, et kõik HRV äriühingud võivad saada võrdselt kasu töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu puhul täheldatud soodustingimustest. Veelgi enam, kuna pangaaktseptid on sarnaselt krediidiliinidele olemuslikult seotud muu soodustingimustel laenamisega, näiteks laenudega, ning kuna need on konkreetselt soodustatud tootmisharudele antava krediiditoetuse osa, mistõttu ka punktides 3.4.1.1–3.4.1.5 välja töötatud avalik-õigusliku asutuse analüüs ja konkreetsusanalüüs, samuti laene käsitlev punkt 3.4.2.2 on samamoodi kehtivad. Lisaks, isegi kui mõni rahastamise vorm oleks põhimõtteliselt kättesaadav teiste tootmisharude äriühingutele, võivad kindlad tingimused, mille alusel sellist rahastamist teatud tootmisharu äriühingutele pakutakse, näiteks rahastamise hüvitamine ja rahastamise maht, muuta selle konkreetseks. Ükski huvitatud isik ei esitanud tõendeid, mis kinnitaksid, et alumiiniumi sektori äriühingute pangaaktseptide abil soodustingimustel rahastamisel lähtutakse objektiivsetest kriteeriumidest või tingimustest alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti b tähenduses. Selle tulemusena lükati need väited tagasi. |
| --- | --- |

(345)

Sellega seoses märkis komisjon, et Hiina valitsus ja Nanshan Group ei tõendanud, et kõik HRV äriühingud võivad saada võrdselt kasu töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu puhul täheldatud soodustingimustest. Veelgi enam, kuna pangaaktseptid on sarnaselt krediidiliinidele olemuslikult seotud muu soodustingimustel laenamisega, näiteks laenudega, ning kuna need on konkreetselt soodustatud tootmisharudele antava krediiditoetuse osa, mistõttu ka punktides 3.4.1.1–3.4.1.5 välja töötatud avalik-õigusliku asutuse analüüs ja konkreetsusanalüüs, samuti laene käsitlev punkt 3.4.2.2 on samamoodi kehtivad. Lisaks, isegi kui mõni rahastamise vorm oleks põhimõtteliselt kättesaadav teiste tootmisharude äriühingutele, võivad kindlad tingimused, mille alusel sellist rahastamist teatud tootmisharu äriühingutele pakutakse, näiteks rahastamise hüvitamine ja rahastamise maht, muuta selle konkreetseks. Ükski huvitatud isik ei esitanud tõendeid, mis kinnitaksid, et alumiiniumi sektori äriühingute pangaaktseptide abil soodustingimustel rahastamisel lähtutakse objektiivsetest kriteeriumidest või tingimustest alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti b tähenduses. Selle tulemusena lükati need väited tagasi.

| (346) | Wanshun Group ja Nanshan Group soovisid, et isegi kui komisjon jääb kindlaks oma otsusele käsitada pangaaktsepti subsiidiumina, tuleks arvutusse teha järgmised muudatused, nimelt:






  a) | pangaaktsepti võrdlusalus peaks olema sama mis krediidiliinide puhul, sest pangaaktsept ei anna äriühingule rahalisi vahendeid, vaid lubaduse saada pangalt krediiti (st tagatise maksta makse saajatele, kellele pangaaktsept kuulub); |
| --- | --- | --- |

(346)

Wanshun Group ja Nanshan Group soovisid, et isegi kui komisjon jääb kindlaks oma otsusele käsitada pangaaktsepti subsiidiumina, tuleks arvutusse teha järgmised muudatused, nimelt:

a)

pangaaktsepti võrdlusalus peaks olema sama mis krediidiliinide puhul, sest pangaaktsept ei anna äriühingule rahalisi vahendeid, vaid lubaduse saada pangalt krediiti (st tagatise maksta makse saajatele, kellele pangaaktsept kuulub);

| b) | pangaaktsepti avamise eest pangale makstavad mistahes lõivud ja tasud tuleks kasu summast maha arvata; |
| --- | --- |

b)

pangaaktsepti avamise eest pangale makstavad mistahes lõivud ja tasud tuleks kasu summast maha arvata;

| c) | pangaaktsepti avamisel tehtud ettemaks tuleks põhisummast maha arvata, sest äriühing on teinud ettemaksu pangaaktsepti avamisel, mis oli panga poolt külmutatud; |
| --- | --- |

c)

pangaaktsepti avamisel tehtud ettemaks tuleks põhisummast maha arvata, sest äriühing on teinud ettemaksu pangaaktsepti avamisel, mis oli panga poolt külmutatud;

| d) | äriühingu sidusettevõtjatele ja äriühingu enda filiaalidele väljastatud pangaaktseptid tuleks arvutusest välja jätta, sest vastasel juhul tingiks need topeltarvestuse, sest äriühingu sidusettevõtjate muu rahastamine on tasakaalustatud. |
| --- | --- |

d)

äriühingu sidusettevõtjatele ja äriühingu enda filiaalidele väljastatud pangaaktseptid tuleks arvutusest välja jätta, sest vastasel juhul tingiks need topeltarvestuse, sest äriühingu sidusettevõtjate muu rahastamine on tasakaalustatud.

| (347) | Mis puudutab esimest punkti, siis tegi komisjon juba põhjenduses 338 kindlaks, et pangaaktseptidel on sama eesmärk ja mõju, mis lühiajalistel käibekapitalilaenudel ning seetõttu peaks nendega kaasnema lühiajaliste laenude kuludega võrdväärsed kulud. Isik ei põhjendanud täiendavalt, miks pangaaktsepti võrdlusalus peaks olema sama mis krediidiliini puhul. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(347)

Mis puudutab esimest punkti, siis tegi komisjon juba põhjenduses 338 kindlaks, et pangaaktseptidel on sama eesmärk ja mõju, mis lühiajalistel käibekapitalilaenudel ning seetõttu peaks nendega kaasnema lühiajaliste laenude kuludega võrdväärsed kulud. Isik ei põhjendanud täiendavalt, miks pangaaktsepti võrdlusalus peaks olema sama mis krediidiliini puhul. Seetõttu lükati see väide tagasi.

| (348) | Mis puudutab teist punkti, siis komisjon juba märkis põhjenduses, et valimisse kaasatud äriühingud, kes kasutasid uurimisperioodil pangaaktsepte, maksid üksnes panga osutatava aktseptiteenuse tasu, mis moodustas üldiselt 0,05 % aktsepti nimiväärtusest. Nimetatud tasu, mida maksti pangale pangaaktsepti töötlemise eest, on eraldi panga antud rahalistest vahenditest, millega seoses koostööd tegevad eksportivad tootjad kulusid ei kandnud. Seda tasu makstakse, et katta panga halduskulusid, mis kaasnevad pangaaktseptide töötlemisega. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(348)

Mis puudutab teist punkti, siis komisjon juba märkis põhjenduses, et valimisse kaasatud äriühingud, kes kasutasid uurimisperioodil pangaaktsepte, maksid üksnes panga osutatava aktseptiteenuse tasu, mis moodustas üldiselt 0,05 % aktsepti nimiväärtusest. Nimetatud tasu, mida maksti pangale pangaaktsepti töötlemise eest, on eraldi panga antud rahalistest vahenditest, millega seoses koostööd tegevad eksportivad tootjad kulusid ei kandnud. Seda tasu makstakse, et katta panga halduskulusid, mis kaasnevad pangaaktseptide töötlemisega. Seetõttu lükati see väide tagasi.

| (349) | Mis puudutab kolmandat punkti, nagu komisjon järeldas varasemate uurimiste puhul, (79) tuleks sellega seoses kõigepealt märkida, et pankadel on kombeks nõuda oma klientidelt rahaliste vahendite andmisel garantiisid ja tagatisi. Samuti tuleks märkida, et selliseid tagatisi kasutatakse tagamaks, et eksportiv tootja kannab oma finantsvastutust panga ees ja mitte tarnija ees. Peale selle näitas uurimine, et Hiina pangad ei nõua selliseid tagatisi süsteemselt ja need ei ole alati seotud konkreetsete pangaaktseptidega. Selles kontekstis ei kujuta väidetavad hoiused endast ettemakset, mille aktsepti saaja teeb pankadele, vaid üksnes lisatagatist, mida pangad mõnikord nõuavad ja millel ei ole mõju panga otsusele selliste pangaaktseptide väljastamise kohta, millega ei kaasne aktsepti saajale täiendavat laenuintressi. Tagatised võivad ühtlasi olla eri kujul, sealhulgas tähtajaliste hoiustena ja pantidena. Hoiustelt laekub aktsepti saajale intress ning seega ei kaasne nendega pangaaktsepti saajale kulusid. Sellest tulenevalt lükati väide tagasi. |
| --- | --- |

(349)

Mis puudutab kolmandat punkti, nagu komisjon järeldas varasemate uurimiste puhul, (79) tuleks sellega seoses kõigepealt märkida, et pankadel on kombeks nõuda oma klientidelt rahaliste vahendite andmisel garantiisid ja tagatisi. Samuti tuleks märkida, et selliseid tagatisi kasutatakse tagamaks, et eksportiv tootja kannab oma finantsvastutust panga ees ja mitte tarnija ees. Peale selle näitas uurimine, et Hiina pangad ei nõua selliseid tagatisi süsteemselt ja need ei ole alati seotud konkreetsete pangaaktseptidega. Selles kontekstis ei kujuta väidetavad hoiused endast ettemakset, mille aktsepti saaja teeb pankadele, vaid üksnes lisatagatist, mida pangad mõnikord nõuavad ja millel ei ole mõju panga otsusele selliste pangaaktseptide väljastamise kohta, millega ei kaasne aktsepti saajale täiendavat laenuintressi. Tagatised võivad ühtlasi olla eri kujul, sealhulgas tähtajaliste hoiustena ja pantidena. Hoiustelt laekub aktsepti saajale intress ning seega ei kaasne nendega pangaaktsepti saajale kulusid. Sellest tulenevalt lükati väide tagasi.

79

| (350) | Viimases punktis meenutab komisjon, et nagu eespool märgitud, on pangaaktsept maksevahend ning seega ei ole sellega võimalik tarnijaga kokku lepitud maksetähtaega pikendada, vaid sellega on võimalik lükata edasi makse tegemist. Makse saaja (tarnija) saab kasutada pangaaktsepti kui maksevahendit oma kohustuste täitmiseks teiste isikute ees. Seega ei vähene pangaaktsepti saajatest seotud osapoolte likviidsus proportsionaalselt. Samuti puudub topeltarvestus, sest maksevahendina saadud pangaaktsepte ei tasakaalustatud üheski äriühingus. Seega seda väidet ei arvestatud. |
| --- | --- |

(350)

Viimases punktis meenutab komisjon, et nagu eespool märgitud, on pangaaktsept maksevahend ning seega ei ole sellega võimalik tarnijaga kokku lepitud maksetähtaega pikendada, vaid sellega on võimalik lükata edasi makse tegemist. Makse saaja (tarnija) saab kasutada pangaaktsepti kui maksevahendit oma kohustuste täitmiseks teiste isikute ees. Seega ei vähene pangaaktsepti saajatest seotud osapoolte likviidsus proportsionaalselt. Samuti puudub topeltarvestus, sest maksevahendina saadud pangaaktsepte ei tasakaalustatud üheski äriühingus. Seega seda väidet ei arvestatud.

| (351) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist taotles Nanshan Group ka valemi vigade tõttu tekkinud arvutusvigade parandamist. Komisjon nõustus selle väitega ja kohandas vastavalt arvutusi. |
| --- | --- |

(351)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist taotles Nanshan Group ka valemi vigade tõttu tekkinud arvutusvigade parandamist. Komisjon nõustus selle väitega ja kohandas vastavalt arvutusi.

3.5.2.3.   Subsiidiumi suuruse arvutamine

Subsiidiumi suuruse arvutamine

| (352) | Tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamiseks hindas komisjon uurimisperioodil toetusesaajatele tagatud kasu. |
| --- | --- |

(352)

Tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamiseks hindas komisjon uurimisperioodil toetusesaajatele tagatud kasu.

| (353) | Nagu märgitud põhjendustes 334 ja 335, leidis komisjon, et valimisse kaasatud eksportivad tootjad kasutasid pangaaktsepte katmaks oma vajadust lühiajalise rahastamise järele, ilma et nad oleks selle eest tasu maksnud. |
| --- | --- |

(353)

Nagu märgitud põhjendustes 334 ja 335, leidis komisjon, et valimisse kaasatud eksportivad tootjad kasutasid pangaaktsepte katmaks oma vajadust lühiajalise rahastamise järele, ilma et nad oleks selle eest tasu maksnud.

| (354) | Seetõttu asus komisjon seisukohale, et pangaaktseptide saajad peaksid maksma rahastamisperioodi eest tasu. Komisjon leidis, et rahastamisperiood algas pangaaktsepti väljastamise kuupäeval ja lõppes pangaaktsepti lõpptähtajal. Enne uurimisperioodi väljastatud pangaaktseptide ja nende pangaaktseptide puhul, mille lõpptähtaeg saabus pärast uurimisperioodi lõppu, arvutas komisjon kasu ainult uurimisperioodiga hõlmatud rahastamisperioodi kohta. |
| --- | --- |

(354)

Seetõttu asus komisjon seisukohale, et pangaaktseptide saajad peaksid maksma rahastamisperioodi eest tasu. Komisjon leidis, et rahastamisperiood algas pangaaktsepti väljastamise kuupäeval ja lõppes pangaaktsepti lõpptähtajal. Enne uurimisperioodi väljastatud pangaaktseptide ja nende pangaaktseptide puhul, mille lõpptähtaeg saabus pärast uurimisperioodi lõppu, arvutas komisjon kasu ainult uurimisperioodiga hõlmatud rahastamisperioodi kohta.

| (355) | Alusmääruse artikli 6 punkti b kohaselt, arvestades sellega, et pangaaktseptid on lühiajalise rahastamise liik ning et neil on tegelikult sama eesmärk ja mõju, mis lühiajalistel käibekapitalilaenudel, leidis komisjon, et seeläbi antud kasu leidmiseks tuleb lahutada summast, mille äriühing tegelikult pangaaktsepti kaudu rahastamise eest maksis, summa, mida ta peaks maksma, kui kohaldataks lühiajalise rahastamise intressimäära. |
| --- | --- |

(355)

Alusmääruse artikli 6 punkti b kohaselt, arvestades sellega, et pangaaktseptid on lühiajalise rahastamise liik ning et neil on tegelikult sama eesmärk ja mõju, mis lühiajalistel käibekapitalilaenudel, leidis komisjon, et seeläbi antud kasu leidmiseks tuleb lahutada summast, mille äriühing tegelikult pangaaktsepti kaudu rahastamise eest maksis, summa, mida ta peaks maksma, kui kohaldataks lühiajalise rahastamise intressimäära.

| (356) | Komisjon tegi kindlaks lühiajalise rahastamise kulude tasumata jätmisest tuleneva kasu. Nagu eelmistes uurimistes (80) sai kindlaks tehtud, leidis komisjon, et pangaaktseptidega peaks kaasnema lühiajaliste laenude kuludega võrdväärsed kulud. Seepärast kohaldas komisjon samasugust metoodikat nagu jüaanides nomineeritud lühiajaliste laenude puhul, mida on kirjeldatud eespool punktis 3.4.2. |
| --- | --- |

(356)

Komisjon tegi kindlaks lühiajalise rahastamise kulude tasumata jätmisest tuleneva kasu. Nagu eelmistes uurimistes (80) sai kindlaks tehtud, leidis komisjon, et pangaaktseptidega peaks kaasnema lühiajaliste laenude kuludega võrdväärsed kulud. Seepärast kohaldas komisjon samasugust metoodikat nagu jüaanides nomineeritud lühiajaliste laenude puhul, mida on kirjeldatud eespool punktis 3.4.2.

80

3.6.   Äriühingu vahetusvõlakirjad

Äriühingu vahetusvõlakirjad

| (357) | Kahe valimisse kaasatud kontserni äriühingud on enne uurimisperioodi emiteerinud äriühingu vahetusvõlakirju. Üks valimisse kaasatud kontsernide äriühing (Shantou Wanshun) emiteeris enne uurimisperioodi äriühingu vahetusvõlakirju, mis konverteeriti uurimisperioodil osaliselt kapitaliks. Sellel vahetusvõlakirjal on progressiivne intressimäära struktuur ja väga madalad intressimäärad, jäädes 0,4 % ja 2 % vahele, mis on Hiina valitsuse kehtestatud laenu viiteintressimäärast/laenu põhimäärast palju madalam. |
| --- | --- |

(357)

Kahe valimisse kaasatud kontserni äriühingud on enne uurimisperioodi emiteerinud äriühingu vahetusvõlakirju. Üks valimisse kaasatud kontsernide äriühing (Shantou Wanshun) emiteeris enne uurimisperioodi äriühingu vahetusvõlakirju, mis konverteeriti uurimisperioodil osaliselt kapitaliks. Sellel vahetusvõlakirjal on progressiivne intressimäära struktuur ja väga madalad intressimäärad, jäädes 0,4 % ja 2 % vahele, mis on Hiina valitsuse kehtestatud laenu viiteintressimäärast/laenu põhimäärast palju madalam.

| (358) | Teine äriühing (Shandong Nanshan) oli enne uurimisperioodi emiteerinud vahetusvõlakirju, mis konverteeriti kapitaliks võla vahetamisega omakapitali vastu 2015. aastal. Mõlema äriühingu võlakirjaomanikud olid peamiselt riigi omanduses olevad finantsasutused. Ühtlasi leidis komisjon, et mõlema äriühingu vahetusvõlakirjad konverteeriti kapitaliks oluliselt kõrgema hinnaga kui konverteerimise ajal kehtinud valitsev aktsiate turuhind. |
| --- | --- |

(358)

Teine äriühing (Shandong Nanshan) oli enne uurimisperioodi emiteerinud vahetusvõlakirju, mis konverteeriti kapitaliks võla vahetamisega omakapitali vastu 2015. aastal. Mõlema äriühingu võlakirjaomanikud olid peamiselt riigi omanduses olevad finantsasutused. Ühtlasi leidis komisjon, et mõlema äriühingu vahetusvõlakirjad konverteeriti kapitaliks oluliselt kõrgema hinnaga kui konverteerimise ajal kehtinud valitsev aktsiate turuhind.

| (359) | Komisjon tegi kindlaks, et mõlemad valimisse kaasatud äriühingud said kasu vahetusvõlakirjade kujul soodusrahastamisest. |
| --- | --- |

(359)

Komisjon tegi kindlaks, et mõlemad valimisse kaasatud äriühingud said kasu vahetusvõlakirjade kujul soodusrahastamisest.

3.6.1.1.   Õiguslik alus/reguleeriv raamistik

Õiguslik alus/reguleeriv raamistik

| — | Hiina Rahvavabariigi väärtpaberiseadus (2014. aasta versioon) (edaspidi „väärtpaberiseadus“); (81) |
| --- | --- |

—

Hiina Rahvavabariigi väärtpaberiseadus (2014. aasta versioon) (edaspidi „väärtpaberiseadus“); (81)

81

| — | börsil noteeritud äriühingute poolsele väärtpaberite emiteerimisele kohaldatavad haldusmeetmed (2008. aasta versioon); (82) |
| --- | --- |

—

börsil noteeritud äriühingute poolsele väärtpaberite emiteerimisele kohaldatavad haldusmeetmed (2008. aasta versioon); (82)

82

| — | väärtpaberite emiteerimise ja noteerimise toetamisele kohaldatavad haldusmeetmed (2008. aasta versioon); (83) |
| --- | --- |

—

väärtpaberite emiteerimise ja noteerimise toetamisele kohaldatavad haldusmeetmed (2008. aasta versioon); (83)

83

| — | väärtpaberite emiteerimisele ja emissiooni tagamisele kohaldatavad haldusmeetmed (2018. aasta versioon); |
| --- | --- |

—

väärtpaberite emiteerimisele ja emissiooni tagamisele kohaldatavad haldusmeetmed (2018. aasta versioon);

| — | äriühingu võlakirjade haldamise eeskirjad, välja andnud riiginõukogu 18. jaanuaril 2011; |
| --- | --- |

—

äriühingu võlakirjade haldamise eeskirjad, välja andnud riiginõukogu 18. jaanuaril 2011;

| — | äriühingu võlakirjade emiteerimise ja nendega kauplemise haldusmeetmed, Hiina väärtpaberite reguleerimisasutuse korraldus nr 113, 15. jaanuar 2015; |
| --- | --- |

—

äriühingu võlakirjade emiteerimise ja nendega kauplemise haldusmeetmed, Hiina väärtpaberite reguleerimisasutuse korraldus nr 113, 15. jaanuar 2015;

| — | mittefinantsettevõtete laenupõhise rahastamise instrumentide haldamise meetmed pankadevahelisel võlakirjaturul, välja andnud Hiina Rahvavabariigi Pank, Hiina Rahvavabariigi Panga korraldus [2008] nr 12, 9. aprill 2008. |
| --- | --- |

—

mittefinantsettevõtete laenupõhise rahastamise instrumentide haldamise meetmed pankadevahelisel võlakirjaturul, välja andnud Hiina Rahvavabariigi Pank, Hiina Rahvavabariigi Panga korraldus [2008] nr 12, 9. aprill 2008.

| (360) | Äriühingu võlakirjade haldamise eeskirjade ning äriühingu võlakirjade emiteerimise ja nendega kauplemise haldusmeetmetega kehtestati äriühingu võlakirjadele üldine õigusraamistik. Kuid äriühingu vahetusvõlakirjadele kehtib mitu konkreetset õigusakti, nimelt börsil noteeritud äriühingute poolsele väärtpaberite emiteerimisele kohaldatavad haldusmeetmed, väärtpaberite emiteerimisele ja emissiooni tagamisele kohaldatavad haldusmeetmed ning väärtpaberite emiteerimise ja noteerimise toetamisele kohaldatavad haldusmeetmed. |
| --- | --- |

(360)

Äriühingu võlakirjade haldamise eeskirjade ning äriühingu võlakirjade emiteerimise ja nendega kauplemise haldusmeetmetega kehtestati äriühingu võlakirjadele üldine õigusraamistik. Kuid äriühingu vahetusvõlakirjadele kehtib mitu konkreetset õigusakti, nimelt börsil noteeritud äriühingute poolsele väärtpaberite emiteerimisele kohaldatavad haldusmeetmed, väärtpaberite emiteerimisele ja emissiooni tagamisele kohaldatavad haldusmeetmed ning väärtpaberite emiteerimise ja noteerimise toetamisele kohaldatavad haldusmeetmed.

| (361) | Börsil noteeritud äriühingute poolsele väärtpaberite emiteerimisele kohaldatavate haldusmeetmete artiklis 14 määratletakse „äriühingu vahetusvõlakirjadena“
  „äriühingu võlakirju, mis on emiteeritud emiteeriva äriühingu poolt vastavalt seadusele ja mida saab kindla ajavahemiku jooksul ning vastavalt sätestatud tingimustele konverteerida väärtpaberiteks“. |
| --- | --- |

(361)

Börsil noteeritud äriühingute poolsele väärtpaberite emiteerimisele kohaldatavate haldusmeetmete artiklis 14 määratletakse „äriühingu vahetusvõlakirjadena“
  „äriühingu võlakirju, mis on emiteeritud emiteeriva äriühingu poolt vastavalt seadusele ja mida saab kindla ajavahemiku jooksul ning vastavalt sätestatud tingimustele konverteerida väärtpaberiteks“.

„äriühingu võlakirju, mis on emiteeritud emiteeriva äriühingu poolt vastavalt seadusele ja mida saab kindla ajavahemiku jooksul ning vastavalt sätestatud tingimustele konverteerida väärtpaberiteks“.

| (362) | Vastavalt väärtpaberiseaduse artiklile 11, mis kehtis ajal, kui valimisse kaasatud äriühingud emiteerisid vahetusvõlakirju, ning samuti börsil noteeritud äriühingute poolsele väärtpaberite emiteerimisele kohaldatavate haldusmeetmete artiklile 45 ning väärtpaberite emiteerimise ja noteerimise toetamisele kohaldatavate haldusmeetmete artiklile 2, peavad äriühingud, kes soovivad emiteerida äriühingu vahetusvõlakirju, kasutama väärtpaberite emissiooni tagajana tegutseva väärtpaberite sponsori teenuseid. Sponsor korraldab võlakirjade emiteerimist, soovitab emiteerijat, esitab taotluse toimiku heakskiitmiseks Hiina väärtpaberite reguleerimisasutusele, peab läbirääkimisi intressimäärade üle, millega võlakirju investoritele pakutakse ning vastutab selliste investorite leidmise eest, kes nõustuksid kokkulepitud võlakirja emiteerimise tingimustega, sealhulgas intressimääraga. |
| --- | --- |

(362)

Vastavalt väärtpaberiseaduse artiklile 11, mis kehtis ajal, kui valimisse kaasatud äriühingud emiteerisid vahetusvõlakirju, ning samuti börsil noteeritud äriühingute poolsele väärtpaberite emiteerimisele kohaldatavate haldusmeetmete artiklile 45 ning väärtpaberite emiteerimise ja noteerimise toetamisele kohaldatavate haldusmeetmete artiklile 2, peavad äriühingud, kes soovivad emiteerida äriühingu vahetusvõlakirju, kasutama väärtpaberite emissiooni tagajana tegutseva väärtpaberite sponsori teenuseid. Sponsor korraldab võlakirjade emiteerimist, soovitab emiteerijat, esitab taotluse toimiku heakskiitmiseks Hiina väärtpaberite reguleerimisasutusele, peab läbirääkimisi intressimäärade üle, millega võlakirju investoritele pakutakse ning vastutab selliste investorite leidmise eest, kes nõustuksid kokkulepitud võlakirja emiteerimise tingimustega, sealhulgas intressimääraga.

| (363) | Kooskõlas reguleeriva raamistikuga ei saa Hiinas vahetusvõlakirju vabalt emiteerida ega nendega vabalt kaubelda. Hiina väärtpaberite reguleerimisasutus peab iga võlakirja emiteerimise heaks kiitma. Väärtpaberiseaduse artiklis 16 sätestatakse, et
  „äriühingu vahetusvõlakirju emiteerivad noteeritud äriühingud peavad [...] täitma käesolevas seaduses aktsiate avalikule pakkumisele sätestatud nõudeid; ning peavad saama riiginõukogu väärtpaberite reguleerivate asutuste heakskiidu“. Vastavalt väärtpaberite emiteerimisele ja emissiooni tagamisele kohaldatavate haldusmeetmete artiklile 3, mis kehtib vahetusvõlakirjadele,
  „teostab Hiina väärtpaberite reguleerimisasutus järelevalvet ja haldab väärtpaberite pakkumise ja emissiooni tagamise seaduslikkust“. Lisaks on äriühingu võlakirjade haldamist käsitlevate eeskirjade artikli 10 kohaselt kehtestatud iga-aastased kvoodid äriühingu võlakirjade emiteerimiseks. |
| --- | --- |

(363)

Kooskõlas reguleeriva raamistikuga ei saa Hiinas vahetusvõlakirju vabalt emiteerida ega nendega vabalt kaubelda. Hiina väärtpaberite reguleerimisasutus peab iga võlakirja emiteerimise heaks kiitma. Väärtpaberiseaduse artiklis 16 sätestatakse, et
  „äriühingu vahetusvõlakirju emiteerivad noteeritud äriühingud peavad [...] täitma käesolevas seaduses aktsiate avalikule pakkumisele sätestatud nõudeid; ning peavad saama riiginõukogu väärtpaberite reguleerivate asutuste heakskiidu“. Vastavalt väärtpaberite emiteerimisele ja emissiooni tagamisele kohaldatavate haldusmeetmete artiklile 3, mis kehtib vahetusvõlakirjadele,
  „teostab Hiina väärtpaberite reguleerimisasutus järelevalvet ja haldab väärtpaberite pakkumise ja emissiooni tagamise seaduslikkust“. Lisaks on äriühingu võlakirjade haldamist käsitlevate eeskirjade artikli 10 kohaselt kehtestatud iga-aastased kvoodid äriühingu võlakirjade emiteerimiseks.

„äriühingu vahetusvõlakirju emiteerivad noteeritud äriühingud peavad [...] täitma käesolevas seaduses aktsiate avalikule pakkumisele sätestatud nõudeid; ning peavad saama riiginõukogu väärtpaberite reguleerivate asutuste heakskiidu“.

„teostab Hiina väärtpaberite reguleerimisasutus järelevalvet ja haldab väärtpaberite pakkumise ja emissiooni tagamise seaduslikkust“.

| (364) | Väärtpaberiseaduse artikli 16 kohaselt peaks võlakirjade avalik emissioon vastama järgmistele nõuetele:
  „tulu kasutuseesmärk peab olema vastavuses riigi tööstuspoliitikaga“
  ja
  „äriühingu võlakirjade avalikust pakkumisest saadud tulu tuleb kasutada ainult heakskiidetud eesmärgil (eesmärkidel)“. Äriühingu võlakirjade haldamise eeskirjade artiklis 12 on rõhutatud, et kogutud rahaliste vahendite eesmärk peab olema vastavuses riigi tööstuspoliitikaga. Lisaks sätestatakse börsil noteeritud äriühingute poolsele väärtpaberite emiteerimisele kohaldatavate haldusmeetmete artikli 10 lõikes 2, mis on eriõigusnorm, mis kehtib vahetusvõlakirjadele, et
  „kogutud rahaliste vahendite kasutuseesmärgid on kooskõlas riigi tööstuspoliitikaga“. |
| --- | --- |

(364)

Väärtpaberiseaduse artikli 16 kohaselt peaks võlakirjade avalik emissioon vastama järgmistele nõuetele:
  „tulu kasutuseesmärk peab olema vastavuses riigi tööstuspoliitikaga“
  ja
  „äriühingu võlakirjade avalikust pakkumisest saadud tulu tuleb kasutada ainult heakskiidetud eesmärgil (eesmärkidel)“. Äriühingu võlakirjade haldamise eeskirjade artiklis 12 on rõhutatud, et kogutud rahaliste vahendite eesmärk peab olema vastavuses riigi tööstuspoliitikaga. Lisaks sätestatakse börsil noteeritud äriühingute poolsele väärtpaberite emiteerimisele kohaldatavate haldusmeetmete artikli 10 lõikes 2, mis on eriõigusnorm, mis kehtib vahetusvõlakirjadele, et
  „kogutud rahaliste vahendite kasutuseesmärgid on kooskõlas riigi tööstuspoliitikaga“.

„tulu kasutuseesmärk peab olema vastavuses riigi tööstuspoliitikaga“

„äriühingu võlakirjade avalikust pakkumisest saadud tulu tuleb kasutada ainult heakskiidetud eesmärgil (eesmärkidel)“.

„kogutud rahaliste vahendite kasutuseesmärgid on kooskõlas riigi tööstuspoliitikaga“.

| (365) | Nagu on selgitatud põhjenduses 100, viidatakse otsuses nr 40 „Tööstussektori struktuurimuudatuste suuniskataloogile“ ja sätestatakse, et
  „investeerimisprojekti, mis kuulub soodustatava sisu alla, uuritakse, see kinnitatakse ning talletatakse kooskõlas asjakohaste investeerimist käsitlevate riiklike määrustega; kõik finantsasutused peavad andma krediiditoetust kooskõlas krediidipõhimõtetega“. Sellest tulenevalt vastab äriühingu vahetusvõlakirjade emiteerimine, mis, nagu ilmneb, on tingimata suunatud soodustatud tootmisharule, finantsasutuste tegevusele, mille eesmärk on asjaomaste tootmisharude toetamine. |
| --- | --- |

(365)

Nagu on selgitatud põhjenduses 100, viidatakse otsuses nr 40 „Tööstussektori struktuurimuudatuste suuniskataloogile“ ja sätestatakse, et
  „investeerimisprojekti, mis kuulub soodustatava sisu alla, uuritakse, see kinnitatakse ning talletatakse kooskõlas asjakohaste investeerimist käsitlevate riiklike määrustega; kõik finantsasutused peavad andma krediiditoetust kooskõlas krediidipõhimõtetega“. Sellest tulenevalt vastab äriühingu vahetusvõlakirjade emiteerimine, mis, nagu ilmneb, on tingimata suunatud soodustatud tootmisharule, finantsasutuste tegevusele, mille eesmärk on asjaomaste tootmisharude toetamine.

„investeerimisprojekti, mis kuulub soodustatava sisu alla, uuritakse, see kinnitatakse ning talletatakse kooskõlas asjakohaste investeerimist käsitlevate riiklike määrustega; kõik finantsasutused peavad andma krediiditoetust kooskõlas krediidipõhimõtetega“.

| (366) | Äriühingu võlakirjade intressimäärad on samuti rangelt reguleeritud. Börsil noteeritud äriühingute poolsele väärtpaberite emiteerimisele kohaldatavate haldusmeetmete artiklis 16 sätestatakse, et
  „äriühingu vahetusvõlakirja intressimäära kehtestavad emiteeriv äriühing ja juhtiv emissiooni tagaja läbirääkimiste käigus, kuid see peab vastama kõigile asjakohastele riigi nõuetele“. Vastavalt väärtpaberiseaduse artikli 16 lõikele 5
  „ei tohi äriühingu võlakirjade kupongimäär ületada riiginõukogu poolt kehtestatud kupongimäära“. Lisaks on äriühingu võlakirjade haldamise eeskirjade artiklis 18, mida kohaldatakse üldiselt kõigile võlakirjadele, täiendavalt sätestatud, et
  „äriühingu võlakirjade eest pakutav intressimäär ei või olla kõrgem kui 40 % kehtivast intressimäärast, mida pangad maksavad üksikisikutele sama tähtajaga tähtajaliste hoiuste eest“
  . |
| --- | --- |

(366)

Äriühingu võlakirjade intressimäärad on samuti rangelt reguleeritud. Börsil noteeritud äriühingute poolsele väärtpaberite emiteerimisele kohaldatavate haldusmeetmete artiklis 16 sätestatakse, et
  „äriühingu vahetusvõlakirja intressimäära kehtestavad emiteeriv äriühing ja juhtiv emissiooni tagaja läbirääkimiste käigus, kuid see peab vastama kõigile asjakohastele riigi nõuetele“. Vastavalt väärtpaberiseaduse artikli 16 lõikele 5
  „ei tohi äriühingu võlakirjade kupongimäär ületada riiginõukogu poolt kehtestatud kupongimäära“. Lisaks on äriühingu võlakirjade haldamise eeskirjade artiklis 18, mida kohaldatakse üldiselt kõigile võlakirjadele, täiendavalt sätestatud, et
  „äriühingu võlakirjade eest pakutav intressimäär ei või olla kõrgem kui 40 % kehtivast intressimäärast, mida pangad maksavad üksikisikutele sama tähtajaga tähtajaliste hoiuste eest“
  .

„äriühingu vahetusvõlakirja intressimäära kehtestavad emiteeriv äriühing ja juhtiv emissiooni tagaja läbirääkimiste käigus, kuid see peab vastama kõigile asjakohastele riigi nõuetele“.

„ei tohi äriühingu võlakirjade kupongimäär ületada riiginõukogu poolt kehtestatud kupongimäära“.

„äriühingu võlakirjade eest pakutav intressimäär ei või olla kõrgem kui 40 % kehtivast intressimäärast, mida pangad maksavad üksikisikutele sama tähtajaga tähtajaliste hoiuste eest“

| (367) | Vastavalt börsil noteeritud äriühingute poolsele väärtpaberite emiteerimisele kohaldatavate haldusmeetmete artiklile 17
  „peab äriühing vahetusvõlakirjade avalikuks emiteerimiseks usaldama krediidireitingute andmise ja reitingute järelmeetmete võtmise kvalifitseeritud reitinguagentuurile“
  . Lisaks sätestatakse üldiselt kohaldatavate äriühingu võlakirjade emiteerimise ja nendega kauplemise haldusmeetmete artiklis 18, et ainult teatud võlakirju, mis vastavad rangetele kvaliteedikriteeriumidele nagu AAA-krediidireiting, võib avalikult emiteerida avalik-õiguslikele investoritele või avalikult emiteerida kvalifitseeritud investoritele. Asjaomastele standarditele mittevastavaid äriühingute võlakirju võib avalikult emiteerida ainult kvalifitseeritud investoritele. |
| --- | --- |

(367)

Vastavalt börsil noteeritud äriühingute poolsele väärtpaberite emiteerimisele kohaldatavate haldusmeetmete artiklile 17
  „peab äriühing vahetusvõlakirjade avalikuks emiteerimiseks usaldama krediidireitingute andmise ja reitingute järelmeetmete võtmise kvalifitseeritud reitinguagentuurile“
  . Lisaks sätestatakse üldiselt kohaldatavate äriühingu võlakirjade emiteerimise ja nendega kauplemise haldusmeetmete artiklis 18, et ainult teatud võlakirju, mis vastavad rangetele kvaliteedikriteeriumidele nagu AAA-krediidireiting, võib avalikult emiteerida avalik-õiguslikele investoritele või avalikult emiteerida kvalifitseeritud investoritele. Asjaomastele standarditele mittevastavaid äriühingute võlakirju võib avalikult emiteerida ainult kvalifitseeritud investoritele.

„peab äriühing vahetusvõlakirjade avalikuks emiteerimiseks usaldama krediidireitingute andmise ja reitingute järelmeetmete võtmise kvalifitseeritud reitinguagentuurile“

3.6.1.2.   Finantsasutused kui avalik-õiguslikud asutused

Finantsasutused kui avalik-õiguslikud asutused

| (368) | Bloombergi koostatud Hiina võlakirjaturu 2021. aasta ülevaate kohaselt moodustavad pankadevahelisel võlakirjaturul noteeritud võlakirjad 88 % võlakirjade kogu kauplemismahust (84). Vastavalt samale uuringule on enamik investoreid institutsionaalsed investorid, sealhulgas finantsasutused. Riigi omanduses olevad kommertspangad esindavad 57 % investoritest ja arengupangad esindavad 3 % (85). Lisaks leidis komisjon, et kõik ühe valimisse kaasatud äriühingu emiteeritud vahetusvõlakirjade investorid on institutsionaalsed investorid – investorite kategooria, mis hõlmab finantsasutusi. |
| --- | --- |

(368)

Bloombergi koostatud Hiina võlakirjaturu 2021. aasta ülevaate kohaselt moodustavad pankadevahelisel võlakirjaturul noteeritud võlakirjad 88 % võlakirjade kogu kauplemismahust (84). Vastavalt samale uuringule on enamik investoreid institutsionaalsed investorid, sealhulgas finantsasutused. Riigi omanduses olevad kommertspangad esindavad 57 % investoritest ja arengupangad esindavad 3 % (85). Lisaks leidis komisjon, et kõik ühe valimisse kaasatud äriühingu emiteeritud vahetusvõlakirjade investorid on institutsionaalsed investorid – investorite kategooria, mis hõlmab finantsasutusi.

84

85

| (369) | Lisaks on töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharul, mis on „Tööstussektori struktuurimuudatuste suuniskataloogi“ kohaselt soodustatud tootmisharu, õigus saada otsuse nr 40 alusel finantsasutustelt krediiditoetust. Asjaolu, et vahetusvõlakirjadel, nagu valimisse kaasatud äriühingute poolt emiteeritud vahetusvõlakirjad, on madal intressimäär, näitab selgelt, et finantsasutused, kes on peamised nendesse võlakirjadesse investeerijad, on kohustatud andma nendele äriühingutele „krediiditoetust“ ja võtma investeerimis- või finantseerimisotsuse tegemisel arvesse muid kui ärikaalutlusi, näiteks valitsuse poliitikaeesmärke. Loomulikult on turutingimustes tegutsev investor investeeringutasuvuse suhtes tundlikum ega investeeriks tõenäoliselt väga madala intressimääraga vahetusvõlakirjadesse. Ühtlasi näitavad järeldused, milleni komisjon jõudis eespool punktis 3.4.2.3 mõlema eksportivate tootjate kontserni finantsolukorra osas seoses nende likviidsus- ja maksevõimeprofiilidega, et turutingimustes tegutsevad investorid ei investeeriks madala investeeringutasuvusega rahastamisvahenditesse nagu vahetusvõlakirjad, kui emitenti iseloomustab suur likviidsus- ja maksevõime risk. Seetõttu teeksid komisjoni arvates sellise investeeringu ainult investorid, kellel on erinevalt investeeringutasuvusest muud stiimulid, näiteks juriidilise kohustuse täitmine andmaks soodustatud tootmisharude äriühingutele rahalisi vahendeid. |
| --- | --- |

(369)

Lisaks on töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharul, mis on „Tööstussektori struktuurimuudatuste suuniskataloogi“ kohaselt soodustatud tootmisharu, õigus saada otsuse nr 40 alusel finantsasutustelt krediiditoetust. Asjaolu, et vahetusvõlakirjadel, nagu valimisse kaasatud äriühingute poolt emiteeritud vahetusvõlakirjad, on madal intressimäär, näitab selgelt, et finantsasutused, kes on peamised nendesse võlakirjadesse investeerijad, on kohustatud andma nendele äriühingutele „krediiditoetust“ ja võtma investeerimis- või finantseerimisotsuse tegemisel arvesse muid kui ärikaalutlusi, näiteks valitsuse poliitikaeesmärke. Loomulikult on turutingimustes tegutsev investor investeeringutasuvuse suhtes tundlikum ega investeeriks tõenäoliselt väga madala intressimääraga vahetusvõlakirjadesse. Ühtlasi näitavad järeldused, milleni komisjon jõudis eespool punktis 3.4.2.3 mõlema eksportivate tootjate kontserni finantsolukorra osas seoses nende likviidsus- ja maksevõimeprofiilidega, et turutingimustes tegutsevad investorid ei investeeriks madala investeeringutasuvusega rahastamisvahenditesse nagu vahetusvõlakirjad, kui emitenti iseloomustab suur likviidsus- ja maksevõime risk. Seetõttu teeksid komisjoni arvates sellise investeeringu ainult investorid, kellel on erinevalt investeeringutasuvusest muud stiimulid, näiteks juriidilise kohustuse täitmine andmaks soodustatud tootmisharude äriühingutele rahalisi vahendeid.

| (370) | Eespool esitatu põhjal leidis komisjon, et on olemas kinnitavad tõendid, mille kohaselt valdav hulk investoreid, kes investeeris valimisse kaasatud äriühingute emiteeritud vahetusvõlakirjadesse, on finantsasutused, kellel on juriidiline kohustus anda töödeldava alumiiniumfooliumi tootjatele krediiditoetust. |
| --- | --- |

(370)

Eespool esitatu põhjal leidis komisjon, et on olemas kinnitavad tõendid, mille kohaselt valdav hulk investoreid, kes investeeris valimisse kaasatud äriühingute emiteeritud vahetusvõlakirjadesse, on finantsasutused, kellel on juriidiline kohustus anda töödeldava alumiiniumfooliumi tootjatele krediiditoetust.

| (371) | Nagu eespool punktis 3.4.1 lisaks kirjeldatud, iseloomustab finantsasutusi kindel riigi esindatus ning Hiina valitsusel on võimalus omada nende üle sisulist mõju. Üldine õigusraamistik, mille alusel asjaomased finantsasutused tegutsevad, kehtib ka vahetusvõlakirjadele. |
| --- | --- |

(371)

Nagu eespool punktis 3.4.1 lisaks kirjeldatud, iseloomustab finantsasutusi kindel riigi esindatus ning Hiina valitsusel on võimalus omada nende üle sisulist mõju. Üldine õigusraamistik, mille alusel asjaomased finantsasutused tegutsevad, kehtib ka vahetusvõlakirjadele.

| (372) | Komisjon järeldas punktis 3.4.1, et riigi omanduses olevad Hiina finantsasutused on alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i tähenduses (koostoimes artikli 2 lõikega b) avalik-õiguslikud asutused ning et igal juhul on Hiina valitsus neid volitanud või suunanud täitma tavapäraselt valitsuse täidetavaid ülesandeid alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses. Komisjon järeldas eespool punktis 3.4.1.7, et eraõiguslikud finantsasutused on samuti valitsuse volitatud või suunatud asutused. |
| --- | --- |

(372)

Komisjon järeldas punktis 3.4.1, et riigi omanduses olevad Hiina finantsasutused on alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i tähenduses (koostoimes artikli 2 lõikega b) avalik-õiguslikud asutused ning et igal juhul on Hiina valitsus neid volitanud või suunanud täitma tavapäraselt valitsuse täidetavaid ülesandeid alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses. Komisjon järeldas eespool punktis 3.4.1.7, et eraõiguslikud finantsasutused on samuti valitsuse volitatud või suunatud asutused.

| (373) | Komisjon taotles ka konkreetseid tõendeid sisulise kontrolli kohta konkreetsete vahetusvõlakirjaemissioonide alusel. Seega uuris ta üldist õiguslikku keskkonda, nagu see on toodud põhjendustes 360–367, koos uurimise konkreetsete järeldustega. |
| --- | --- |

(373)

Komisjon taotles ka konkreetseid tõendeid sisulise kontrolli kohta konkreetsete vahetusvõlakirjaemissioonide alusel. Seega uuris ta üldist õiguslikku keskkonda, nagu see on toodud põhjendustes 360–367, koos uurimise konkreetsete järeldustega.

| (374) | Komisjon leidis, et kaks valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontserni emiteerisid vahetusvõlakirju väga madala ja sarnase intressimääraga, olenemata äriühingute rahalisest olukorrast ja krediidiriskist. Ühtlasi leidis komisjon, et oluline osa neist võlakirjadest konverteeriti aktsiateks valitsevast aktsiate turuhinnast oluliselt kõrgema hinnaga. Seega isegi kui võlakirjad konverteeriti aktsiateks, jäi tulumäär turuväärtusest allapoole. |
| --- | --- |

(374)

Komisjon leidis, et kaks valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontserni emiteerisid vahetusvõlakirju väga madala ja sarnase intressimääraga, olenemata äriühingute rahalisest olukorrast ja krediidiriskist. Ühtlasi leidis komisjon, et oluline osa neist võlakirjadest konverteeriti aktsiateks valitsevast aktsiate turuhinnast oluliselt kõrgema hinnaga. Seega isegi kui võlakirjad konverteeriti aktsiateks, jäi tulumäär turuväärtusest allapoole.

| (375) | Eespool esitatud kaalutlusi silmas pidades järeldas komisjon, et Hiina finantsasutused, kes on peamised valimisse kaasatud äriühingute emiteeritud vahetusvõlakirjadesse investeerijad, järgisid otsuses nr 40 kehtestatud poliitikasuundi, pakkudes soodusrahastamist soodustatud tootmisharusse kuuluvatele äriühingutele ning tegutsesid seega kui avalik-õiguslikud asutused alusmääruse artikli 2 punkti b tähenduses või kui asutused, keda valitsus volitab või suunab alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses. |
| --- | --- |

(375)

Eespool esitatud kaalutlusi silmas pidades järeldas komisjon, et Hiina finantsasutused, kes on peamised valimisse kaasatud äriühingute emiteeritud vahetusvõlakirjadesse investeerijad, järgisid otsuses nr 40 kehtestatud poliitikasuundi, pakkudes soodusrahastamist soodustatud tootmisharusse kuuluvatele äriühingutele ning tegutsesid seega kui avalik-õiguslikud asutused alusmääruse artikli 2 punkti b tähenduses või kui asutused, keda valitsus volitab või suunab alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses.

| (376) | Nõustudes vaatamata emitendi riskiprofiilile investeerima vahetusvõlakirjadesse väga madala tulumääraga, sealhulgas allpool Hiina Rahvavabariigi Panga pakutavat või riikliku pankadevahelise maksete rahastamise keskuse avaldatud riskivaba viitemäära, nagu on viidatud allpool põhjenduses 387, ning nõustudes konverteerima võlakirju aktsiateks nende kehtivast turuväärtusest palju kõrgema hinnaga, tagati valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele kasu. |
| --- | --- |

(376)

Nõustudes vaatamata emitendi riskiprofiilile investeerima vahetusvõlakirjadesse väga madala tulumääraga, sealhulgas allpool Hiina Rahvavabariigi Panga pakutavat või riikliku pankadevahelise maksete rahastamise keskuse avaldatud riskivaba viitemäära, nagu on viidatud allpool põhjenduses 387, ning nõustudes konverteerima võlakirju aktsiateks nende kehtivast turuväärtusest palju kõrgema hinnaga, tagati valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele kasu.

| (377) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Hiina valitsus, et äriühingu võlakirjade ja vahetusvõlakirjade ostmine on järjepidev kaubandustava, mis leiab aset kõigis suurtes jurisdiktsioonides, sealhulgas Euroopa Liidus ja Ameerika Ühendriikides. Hiina valitsuse sõnul on asjaolu, et paljud võlakirjadesse investeerinud investorid on institutsionaalsed investorid, sealhulgas finantsasutused, on sarnane ELis valitsevale olukorrale. Hiina valitsus väitis, et igal juhul, isegi kui lõplikes järeldustes esitatud arvud leiavad kinnitust, mille kohaselt 57 % investoritest on riigi omanduses olevad kommertspangad ja 3 % on arengupangad, jääb sellegipoolest alles 40 %-line turuosa, mida ei tohiks eirata. |
| --- | --- |

(377)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Hiina valitsus, et äriühingu võlakirjade ja vahetusvõlakirjade ostmine on järjepidev kaubandustava, mis leiab aset kõigis suurtes jurisdiktsioonides, sealhulgas Euroopa Liidus ja Ameerika Ühendriikides. Hiina valitsuse sõnul on asjaolu, et paljud võlakirjadesse investeerinud investorid on institutsionaalsed investorid, sealhulgas finantsasutused, on sarnane ELis valitsevale olukorrale. Hiina valitsus väitis, et igal juhul, isegi kui lõplikes järeldustes esitatud arvud leiavad kinnitust, mille kohaselt 57 % investoritest on riigi omanduses olevad kommertspangad ja 3 % on arengupangad, jääb sellegipoolest alles 40 %-line turuosa, mida ei tohiks eirata.

| (378) | Hiina valitsuse arvates ei teinud komisjon eraldi analüüsi Hiina vahetusvõlakirjade turul tegutsevate finantsasutuste rollide kohta, sest vahetusvõlakirjad on võrreldes laenudega eri liiki finantsinstrumendid ja samuti on investeerivate finantsasutuste rollid põhimõtteliselt erinevad. Samasugune põhjendus kehtib ka allpool punktis 3.6.2 viidatud äriühingu võlakirjadele. |
| --- | --- |

(378)

Hiina valitsuse arvates ei teinud komisjon eraldi analüüsi Hiina vahetusvõlakirjade turul tegutsevate finantsasutuste rollide kohta, sest vahetusvõlakirjad on võrreldes laenudega eri liiki finantsinstrumendid ja samuti on investeerivate finantsasutuste rollid põhimõtteliselt erinevad. Samasugune põhjendus kehtib ka allpool punktis 3.6.2 viidatud äriühingu võlakirjadele.

| (379) | Komisjon ei nõustunud Hiina valitsuse väitega, et ta ei hinnanud konkreetselt finantsasutuste tegevust avalik-õiguslike asutustena seoses võlakirjade ostmisega. Lisaks järeldustele, mille komisjon tegi eespool punktis 3.4.1, taotles komisjon ka konkreetseid tõendeid sisulise kontrolli kohta konkreetsete äriühingu võlakirjaemissioonide alusel ja tegi konkreetse hindamise põhjendustes 373 ja 374. Kuigi komisjon oli Hiina valitsusega nõus, et äriühingu võlakirjade ja vahetusvõlakirjade ostmine võib põhimõtteliselt olla järjepidev kaubandustava, mis leiab aset kõigis suurtes jurisdiktsioonides, tõi ta välja, et Hiina finantsasutuse poolset äriühingu võlakirjade ostu iseloomustab riigi sekkumine, nagu nähtub põhjendusest 375. |
| --- | --- |

(379)

Komisjon ei nõustunud Hiina valitsuse väitega, et ta ei hinnanud konkreetselt finantsasutuste tegevust avalik-õiguslike asutustena seoses võlakirjade ostmisega. Lisaks järeldustele, mille komisjon tegi eespool punktis 3.4.1, taotles komisjon ka konkreetseid tõendeid sisulise kontrolli kohta konkreetsete äriühingu võlakirjaemissioonide alusel ja tegi konkreetse hindamise põhjendustes 373 ja 374. Kuigi komisjon oli Hiina valitsusega nõus, et äriühingu võlakirjade ja vahetusvõlakirjade ostmine võib põhimõtteliselt olla järjepidev kaubandustava, mis leiab aset kõigis suurtes jurisdiktsioonides, tõi ta välja, et Hiina finantsasutuse poolset äriühingu võlakirjade ostu iseloomustab riigi sekkumine, nagu nähtub põhjendusest 375.

3.6.1.3.   Konkreetsus

Konkreetsus

| (380) | Komisjon leidis, et soodusrahastamine vahetusvõlakirjade kaudu on konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses. Vahetusvõlakirju ei saa emiteerida ilma Hiina väärtpaberite reguleerimisasutuse heakskiiduta, kes kontrollib, kas kõik regulatiivsed tingimused on vahetusvõlakirjade emiteerimiseks täidetud. Nagu on selgitatud põhjenduses 364, peab vastavalt väärtpaberiseadusele ja börsil noteeritud äriühingute poolsele väärtpaberite emiteerimisele kohaldatavatele haldusmeetmetele, mis kehtivad konkreetselt just vahetusvõlakirjadele, võlakirjade emiteerimine vastama riigi tööstuspoliitikale. Komisjon oli põhjenduses 366 seisukohal, et
  „kooskõlas riigi tööstuspoliitikaga“
  tähendab, et investeerimisprojekt kuulub suuniskataloogis struktuurimuudatuste elluviimiseks tööstuses „soodustatud“ sisu alla, mis hõlmab töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu. |
| --- | --- |

(380)

Komisjon leidis, et soodusrahastamine vahetusvõlakirjade kaudu on konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses. Vahetusvõlakirju ei saa emiteerida ilma Hiina väärtpaberite reguleerimisasutuse heakskiiduta, kes kontrollib, kas kõik regulatiivsed tingimused on vahetusvõlakirjade emiteerimiseks täidetud. Nagu on selgitatud põhjenduses 364, peab vastavalt väärtpaberiseadusele ja börsil noteeritud äriühingute poolsele väärtpaberite emiteerimisele kohaldatavatele haldusmeetmetele, mis kehtivad konkreetselt just vahetusvõlakirjadele, võlakirjade emiteerimine vastama riigi tööstuspoliitikale. Komisjon oli põhjenduses 366 seisukohal, et
  „kooskõlas riigi tööstuspoliitikaga“
  tähendab, et investeerimisprojekt kuulub suuniskataloogis struktuurimuudatuste elluviimiseks tööstuses „soodustatud“ sisu alla, mis hõlmab töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu.

„kooskõlas riigi tööstuspoliitikaga“

| (381) | Ühtegi tõendit ei esitatud selle kohta, et kõik HRV äriühingud (peale soodustatud tootmisharudes tegutsevate) saavad vahetusvõlakirjadest samasugustel soodustingimustel kasu. |
| --- | --- |

(381)

Ühtegi tõendit ei esitatud selle kohta, et kõik HRV äriühingud (peale soodustatud tootmisharudes tegutsevate) saavad vahetusvõlakirjadest samasugustel soodustingimustel kasu.

| (382) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist ütles Hiina valitsus, et kriteeriumid, mida äriühing peab võlakirjade emiteerimiseks täitma, on olemuselt rahanduslikud, mitte poliitilised. Hiina valitsus ei nõustunud seisukohaga, et vahetusvõlakirjade emiteerimine peab olema kooskõlas riigi tööstuspoliitikaga ja kordas, et töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu ei ole soodustatud tootmisharu. Samasugune põhjendus kehtib ka allpool punktis 3.6.2 viidatud äriühingu võlakirjadele. |
| --- | --- |

(382)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist ütles Hiina valitsus, et kriteeriumid, mida äriühing peab võlakirjade emiteerimiseks täitma, on olemuselt rahanduslikud, mitte poliitilised. Hiina valitsus ei nõustunud seisukohaga, et vahetusvõlakirjade emiteerimine peab olema kooskõlas riigi tööstuspoliitikaga ja kordas, et töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu ei ole soodustatud tootmisharu. Samasugune põhjendus kehtib ka allpool punktis 3.6.2 viidatud äriühingu võlakirjadele.

| (383) | Kuigi sellega seoses komisjon nõustus, et võlakirjaturud on igas riigis reguleeritud ja enamik kriteeriume, mida äriühing peab võlakirjade emiteerimiseks täitma, on olemuselt rahanduslikud, ei nõustunud ta Hiina valitsuse väitega, et vahetusvõlakirjade emiteerimine ei ole Hiinas poliitiline. Esiteks kordas komisjon oma seisukohta, et töödeldava alumiiniumfooliumi sektor on soodustatud tootmisharu. Teiseks leidis komisjon, et konkreetselt vahetusvõlakirjadele kehtivate HRV väärtpaberiseaduse 2014. aasta versiooni ja börsil noteeritud äriühingute poolsele väärtpaberite emiteerimisele kohaldatavate haldusmeetmete sõnastus, mille kohaselt vahetusvõlakirjade emiteerimine peab olema kooskõlas riigi tööstuspoliitikaga, on piisavalt selge. Viimaks tegi komisjon põhjenduses 376 kindlaks, et nõustudes vaatamata emitendi riskiprofiilile investeerima vahetusvõlakirjadesse väga madala tulumääraga, tagasid finantsasutused valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele kasu. Seepärast lükati Hiina valitsuse väited tagasi. |
| --- | --- |

(383)

Kuigi sellega seoses komisjon nõustus, et võlakirjaturud on igas riigis reguleeritud ja enamik kriteeriume, mida äriühing peab võlakirjade emiteerimiseks täitma, on olemuselt rahanduslikud, ei nõustunud ta Hiina valitsuse väitega, et vahetusvõlakirjade emiteerimine ei ole Hiinas poliitiline. Esiteks kordas komisjon oma seisukohta, et töödeldava alumiiniumfooliumi sektor on soodustatud tootmisharu. Teiseks leidis komisjon, et konkreetselt vahetusvõlakirjadele kehtivate HRV väärtpaberiseaduse 2014. aasta versiooni ja börsil noteeritud äriühingute poolsele väärtpaberite emiteerimisele kohaldatavate haldusmeetmete sõnastus, mille kohaselt vahetusvõlakirjade emiteerimine peab olema kooskõlas riigi tööstuspoliitikaga, on piisavalt selge. Viimaks tegi komisjon põhjenduses 376 kindlaks, et nõustudes vaatamata emitendi riskiprofiilile investeerima vahetusvõlakirjadesse väga madala tulumääraga, tagasid finantsasutused valimisse kaasatud eksportivatele tootjatele kasu. Seepärast lükati Hiina valitsuse väited tagasi.

3.6.1.4.   Subsiidiumi suuruse arvutamine

Subsiidiumi suuruse arvutamine

| (384) | Vahetusvõlakirjad on hübriidvõlainstrumendid, millel on võlakirjadega sarnased omadused nagu intressimaksed, võimaldades samas konverteerida investeeritud summa teatud tingimustel aktsiateks. |
| --- | --- |

(384)

Vahetusvõlakirjad on hübriidvõlainstrumendid, millel on võlakirjadega sarnased omadused nagu intressimaksed, võimaldades samas konverteerida investeeritud summa teatud tingimustel aktsiateks.

| (385) | Komisjon leidis, et uurimisperioodil valimisse kaasatud äriühingute poolt emiteeritud äriühingu vahetusvõlakirja intressimäär oli nii madal, et nendesse investeeriksid ainult investorid, kellel on erinevalt investeeringutasuvusest muud stiimulid, näiteks juriidilise kohustuse täitmine andmaks soodustatud tootmisharude äriühingutele rahalisi vahendeid. Seda toetas asjaolu, et valdav hulk investoreid, kes investeeris valimisse kaasatud äriühingute emiteeritud vahetusvõlakirjadesse, on riigi omanduses olevad finantsasutused. |
| --- | --- |

(385)

Komisjon leidis, et uurimisperioodil valimisse kaasatud äriühingute poolt emiteeritud äriühingu vahetusvõlakirja intressimäär oli nii madal, et nendesse investeeriksid ainult investorid, kellel on erinevalt investeeringutasuvusest muud stiimulid, näiteks juriidilise kohustuse täitmine andmaks soodustatud tootmisharude äriühingutele rahalisi vahendeid. Seda toetas asjaolu, et valdav hulk investoreid, kes investeeris valimisse kaasatud äriühingute emiteeritud vahetusvõlakirjadesse, on riigi omanduses olevad finantsasutused.

| (386) | Komisjon leidis, et mõlema valimisse kaasatud äriühingu vahetusvõlakirjade sellest osast, mida ei ole konverteeritud aktsiatesse, said investorid sarnaselt laenudele või tavalistele võlakirjadele intressi näol tulu. Kuna põhjenduses 248 kirjeldatud laenude arvutusmeetod põhineb võlakirjadel, otsustas komisjon järgida sama meetodit (86). See tähendab, et sama kestusega USA AA-reitinguga äriühingu võlakirjade ja USA BB-reitinguga äriühingu võlakirjade suhtelist hinnaerinevust kohaldatakse laenu viiteintressimääradele, mille Hiina Rahvavabariigi Pank on avaldanud, või pärast 20. augustit 2019 riikliku pankadevahelise maksete rahastamise keskuse (87) poolt avaldatud laenu põhimäärale, et teha kindlaks võlakirjade turupõhine intressimäär. |
| --- | --- |

(386)

Komisjon leidis, et mõlema valimisse kaasatud äriühingu vahetusvõlakirjade sellest osast, mida ei ole konverteeritud aktsiatesse, said investorid sarnaselt laenudele või tavalistele võlakirjadele intressi näol tulu. Kuna põhjenduses 248 kirjeldatud laenude arvutusmeetod põhineb võlakirjadel, otsustas komisjon järgida sama meetodit (86). See tähendab, et sama kestusega USA AA-reitinguga äriühingu võlakirjade ja USA BB-reitinguga äriühingu võlakirjade suhtelist hinnaerinevust kohaldatakse laenu viiteintressimääradele, mille Hiina Rahvavabariigi Pank on avaldanud, või pärast 20. augustit 2019 riikliku pankadevahelise maksete rahastamise keskuse (87) poolt avaldatud laenu põhimäärale, et teha kindlaks võlakirjade turupõhine intressimäär.

86

87

| (387) | Kasuks peetakse selle intressisumma, mida äriühing oleks pidanud maksma, kasutades põhjenduses 419 viidatud turupõhist intressimäära, ja äriühingu poolt makstud tegeliku intressi vahet. |
| --- | --- |

(387)

Kasuks peetakse selle intressisumma, mida äriühing oleks pidanud maksma, kasutades põhjenduses 419 viidatud turupõhist intressimäära, ja äriühingu poolt makstud tegeliku intressi vahet.

| (388) | Ühtlasi leidis komisjon, et oluline osa neist võlakirjadest konverteeriti aktsiateks. Komisjon leidis, et mõlema äriühingu vahetusvõlakirjad konverteeriti kapitaliks oluliselt kõrgema hinnaga kui valitsev aktsiate turuhind. Sellel juhul käsitas komisjon aktsiateks konverteeritud võlga kui tasakaalustatavat kapitalisüsti. Selle kapitalisüsti kasuna käsitati konverteerimise ajal aktsiatele kehtinud hinna ja võlakirjaomanike poolt makstud täiendava riskipreemia vahet. Selle kasu jaotamisel uurimisperioodile kasutati äriühingute varade keskmist amortisatsiooniaega. |
| --- | --- |

(388)

Ühtlasi leidis komisjon, et oluline osa neist võlakirjadest konverteeriti aktsiateks. Komisjon leidis, et mõlema äriühingu vahetusvõlakirjad konverteeriti kapitaliks oluliselt kõrgema hinnaga kui valitsev aktsiate turuhind. Sellel juhul käsitas komisjon aktsiateks konverteeritud võlga kui tasakaalustatavat kapitalisüsti. Selle kapitalisüsti kasuna käsitati konverteerimise ajal aktsiatele kehtinud hinna ja võlakirjaomanike poolt makstud täiendava riskipreemia vahet. Selle kasu jaotamisel uurimisperioodile kasutati äriühingute varade keskmist amortisatsiooniaega.

| (389) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist esitasid Hiina valitsus ja Wanshun Group vastuväite selle kohta, et võlakirjade ja vahetusvõlakirjade puhul kasutati sama võrdlusalust nagu laenude puhul, sest võlakirja vahetatavus on selle oluline osa, mis teeb sellest sisuliselt erineva laenuelemendi. Lisaks väitis Hiina valitsus, et komisjonil ei ole alust kasutada Hiina Rahvavabariigi Panga võrdlusalust lähtekohana ja lisada seejärel kasumimarginaal. Hiina valitsuse andmetel emiteerisid ka Euroopa töödeldava alumiiniumfooliumi BB-reitinguga tootjad samal ajavahemikul sarnase tähtajaga võlakirju oluliselt madalamate määradega kui arvutatud võrdlusmäär. Samasugune põhjendus kehtib ka allpool punktis 3.6.2 viidatud äriühingu võlakirjadele. |
| --- | --- |

(389)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist esitasid Hiina valitsus ja Wanshun Group vastuväite selle kohta, et võlakirjade ja vahetusvõlakirjade puhul kasutati sama võrdlusalust nagu laenude puhul, sest võlakirja vahetatavus on selle oluline osa, mis teeb sellest sisuliselt erineva laenuelemendi. Lisaks väitis Hiina valitsus, et komisjonil ei ole alust kasutada Hiina Rahvavabariigi Panga võrdlusalust lähtekohana ja lisada seejärel kasumimarginaal. Hiina valitsuse andmetel emiteerisid ka Euroopa töödeldava alumiiniumfooliumi BB-reitinguga tootjad samal ajavahemikul sarnase tähtajaga võlakirju oluliselt madalamate määradega kui arvutatud võrdlusmäär. Samasugune põhjendus kehtib ka allpool punktis 3.6.2 viidatud äriühingu võlakirjadele.

| (390) | Lisaks tõi Wanshun välja, et võlakirjad on turul väga kaubeldavad (võlakirja omav isik saab seda turul müüa ilma selle tähtaega ära ootamata). Sellele vastupidiselt on laen kahe poole vaheline kokkulepe, kus üks pool laenab teiselt raha. Laenuga ei saa üldjuhul turul kaubelda. Lisaks ei olnud Shantou Wanshuni võlakirja võimalik aktsiatesse konverteerida, mis andis võlakirja omanikule lisaeelise. Seega loogiliselt võttes on vahetusvõlakirjade intressimäärad laenude, samuti teist liiki võlakirjade intressimääradest madalamad (investorid oleksid vahetusvõlakirja puhul selle vahetatavust silmas pidades nõus madalama kupongimääraga). Selle asemel tegi Wanshun ettepaneku kasutada Hongkongi põhist võrdlusalust, mis põhineb võlakirjade tootluse määradel, st sama võrdlusalust, mille pakkus välja Nanshan Group põhjenduses 264. |
| --- | --- |

(390)

Lisaks tõi Wanshun välja, et võlakirjad on turul väga kaubeldavad (võlakirja omav isik saab seda turul müüa ilma selle tähtaega ära ootamata). Sellele vastupidiselt on laen kahe poole vaheline kokkulepe, kus üks pool laenab teiselt raha. Laenuga ei saa üldjuhul turul kaubelda. Lisaks ei olnud Shantou Wanshuni võlakirja võimalik aktsiatesse konverteerida, mis andis võlakirja omanikule lisaeelise. Seega loogiliselt võttes on vahetusvõlakirjade intressimäärad laenude, samuti teist liiki võlakirjade intressimääradest madalamad (investorid oleksid vahetusvõlakirja puhul selle vahetatavust silmas pidades nõus madalama kupongimääraga). Selle asemel tegi Wanshun ettepaneku kasutada Hongkongi põhist võrdlusalust, mis põhineb võlakirjade tootluse määradel, st sama võrdlusalust, mille pakkus välja Nanshan Group põhjenduses 264.

| (391) | Komisjon juhtis tähelepanu sellele, et laenud ja äriühingu võlakirjad on põhimõtteliselt sarnased finantsvõlainstrumendid. Tegelikult on äriühingu võlakiri teatud liiki laen, mida suured üksused kasutavad kapitali kogumiseks. Laenulepingud sõlmitakse ja äriühingu võlakirjad emiteeritakse teatud ajavahemikuks ja need kannavad intressimäära/kupongimäära. Asjaolu, et laenu kujul rahastamist pakub finantsasutus ja äriühingu võlakirjade kujul rahastamist pakuvad investorid, kes on enamikul juhtudel samuti finantsasutused, on mõlema instrumendi põhiomaduste kindlaksmääramisel ebaoluline. Loomulikult on mõlema instrumendi eesmärk äritegevuse rahastamine, need kannavad samasuguseid kulusid ja neil on sarnased tagasimaksetähtajad ja -tingimused. Lisaks leidis komisjon uurimise käigus, et koostööd tegevate eksportivate tootjate emiteeritud äriühingu võlakirjadel olid niisugused kupongimäärad ja eesmärgid, mis olid väga sarnased sama kestusega laenude intressimäärade ja eesmärgiga, mistõttu neid võis tootja vaatenurgast pidada vastastikku asendatavaks, mis õigustab selle juhtumi konkreetseid asjaolusid arvestades mõlema instrumendi puhul sama võrdlusaluse kasutamist. |
| --- | --- |

(391)

Komisjon juhtis tähelepanu sellele, et laenud ja äriühingu võlakirjad on põhimõtteliselt sarnased finantsvõlainstrumendid. Tegelikult on äriühingu võlakiri teatud liiki laen, mida suured üksused kasutavad kapitali kogumiseks. Laenulepingud sõlmitakse ja äriühingu võlakirjad emiteeritakse teatud ajavahemikuks ja need kannavad intressimäära/kupongimäära. Asjaolu, et laenu kujul rahastamist pakub finantsasutus ja äriühingu võlakirjade kujul rahastamist pakuvad investorid, kes on enamikul juhtudel samuti finantsasutused, on mõlema instrumendi põhiomaduste kindlaksmääramisel ebaoluline. Loomulikult on mõlema instrumendi eesmärk äritegevuse rahastamine, need kannavad samasuguseid kulusid ja neil on sarnased tagasimaksetähtajad ja -tingimused. Lisaks leidis komisjon uurimise käigus, et koostööd tegevate eksportivate tootjate emiteeritud äriühingu võlakirjadel olid niisugused kupongimäärad ja eesmärgid, mis olid väga sarnased sama kestusega laenude intressimäärade ja eesmärgiga, mistõttu neid võis tootja vaatenurgast pidada vastastikku asendatavaks, mis õigustab selle juhtumi konkreetseid asjaolusid arvestades mõlema instrumendi puhul sama võrdlusaluse kasutamist.

| (392) | Lisaks pidas komisjon põhjendamatuks Hiina valitsuse märkusi BB-reitinguga Euroopa Liidu äriühingutele kehtivate intressimäärade kohta, sest Euroopa Liidus kehtiv riskivaba intressimäär ei ole sama mis HRVs kehtiv riskivaba intressimäär, mistõttu ei ole intressimäärasid võimalik absoluutväärtuses võrrelda. |
| --- | --- |

(392)

Lisaks pidas komisjon põhjendamatuks Hiina valitsuse märkusi BB-reitinguga Euroopa Liidu äriühingutele kehtivate intressimäärade kohta, sest Euroopa Liidus kehtiv riskivaba intressimäär ei ole sama mis HRVs kehtiv riskivaba intressimäär, mistõttu ei ole intressimäärasid võimalik absoluutväärtuses võrrelda.

| (393) | Komisjon nõustus, et äriühingu vahetusvõlakirjad on hübriidvõlainstrumendid, mis võimaldavad konverteerida investeeritud summa teatud tingimustel aktsiateks ning on sellisena põhimõtteliselt äriühingu võlakirjadest erinevad. Komisjon tõepoolest uuris vahetatavuse elemendi kvantifitseerimise võimalusi. Kuid Wanshuni esitatud võrdlusalus ei võtnud sellist vahetatavust arvesse. Lisaks ei olnud see võrdlusalus üldiselt võlakirjade puhul kasutamiseks sobiv põhjustel, mis on juba esitatud põhjenduses 268. Teisi võimalikke võrdlusaluseid ei esitatud, samuti ei olnud kättesaadav täiendav avalik teave vahetusvõlakirjade jaoks täpsema võrdlusaluse (nt USA AA-reitinguga vahetusvõlakirjade ja USA BB-reitinguga vahetusvõlakirjade riskipreemiate indeksid) või võlakirjade vahetatavuse aspekti kohta. Pealegi oli konverteerimise puhul aluseks võetud võrdlusalus igal juhul riskivaba intressimäär. Seega lükati need väited tagasi. |
| --- | --- |

(393)

Komisjon nõustus, et äriühingu vahetusvõlakirjad on hübriidvõlainstrumendid, mis võimaldavad konverteerida investeeritud summa teatud tingimustel aktsiateks ning on sellisena põhimõtteliselt äriühingu võlakirjadest erinevad. Komisjon tõepoolest uuris vahetatavuse elemendi kvantifitseerimise võimalusi. Kuid Wanshuni esitatud võrdlusalus ei võtnud sellist vahetatavust arvesse. Lisaks ei olnud see võrdlusalus üldiselt võlakirjade puhul kasutamiseks sobiv põhjustel, mis on juba esitatud põhjenduses 268. Teisi võimalikke võrdlusaluseid ei esitatud, samuti ei olnud kättesaadav täiendav avalik teave vahetusvõlakirjade jaoks täpsema võrdlusaluse (nt USA AA-reitinguga vahetusvõlakirjade ja USA BB-reitinguga vahetusvõlakirjade riskipreemiate indeksid) või võlakirjade vahetatavuse aspekti kohta. Pealegi oli konverteerimise puhul aluseks võetud võrdlusalus igal juhul riskivaba intressimäär. Seega lükati need väited tagasi.

| (394) | Wanshun Group väitis seoses äriühingu vahetusvõlakirjadega, et:






  a) | enamik investoreid, kes investeerisid Shantou Wanshuni vahetusvõlakirjadesse, olid Shenzheni aktsiaturul tegutsevad üksikisikud, mitte institutsionaalsed investorid (avalik-õiguslikud asutused või eraõiguslikud asutused, keda Hiina valitsus oli volitanud ülesandeid täitma). Komisjon ei esitanud tõendeid selle kohta, et kõik need investorid olid institutsionaalsed investorid. Seega ei oleks komisjon pidanud käsitama neid vahetusvõlakirju subsiidiumina. Lisaks esitas Wanshun samasuguse väite omakapitalisüsti kohta (mõne Shantou Wanshuni võlakirja konverteerimine aktsiateks); |
| --- | --- | --- |

(394)

Wanshun Group väitis seoses äriühingu vahetusvõlakirjadega, et:

a)

enamik investoreid, kes investeerisid Shantou Wanshuni vahetusvõlakirjadesse, olid Shenzheni aktsiaturul tegutsevad üksikisikud, mitte institutsionaalsed investorid (avalik-õiguslikud asutused või eraõiguslikud asutused, keda Hiina valitsus oli volitanud ülesandeid täitma). Komisjon ei esitanud tõendeid selle kohta, et kõik need investorid olid institutsionaalsed investorid. Seega ei oleks komisjon pidanud käsitama neid vahetusvõlakirju subsiidiumina. Lisaks esitas Wanshun samasuguse väite omakapitalisüsti kohta (mõne Shantou Wanshuni võlakirja konverteerimine aktsiateks);

| b) | komisjon jättis oma arvutuses Shantou Wanshuni poolt tehtud kupongimaksed viiteintressimaksetest maha arvamata, mida aga oleks tulnud teha. |
| --- | --- |

b)

komisjon jättis oma arvutuses Shantou Wanshuni poolt tehtud kupongimaksed viiteintressimaksetest maha arvamata, mida aga oleks tulnud teha.

| (395) | Komisjon märgib, et Wanshun ei esitanud piisavaid tõendeid, mis toetaksid tema väidet, et enamik investoreid, kes investeerisid Shantou Wanshuni vahetusvõlakirjadesse, olid Shenzheni aktsiaturul tegutsevad üksikisikud. Selle väite allikat ei olnud võimalik kontrollida, tõendavas dokumendis ei esitatud selget määratlust selle kohta, keda Wanshun peab eraõiguslikeks ja avalik-õiguslikeks investoriteks, samuti ei sisaldanud dokument investorite nimesid. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(395)

Komisjon märgib, et Wanshun ei esitanud piisavaid tõendeid, mis toetaksid tema väidet, et enamik investoreid, kes investeerisid Shantou Wanshuni vahetusvõlakirjadesse, olid Shenzheni aktsiaturul tegutsevad üksikisikud. Selle väite allikat ei olnud võimalik kontrollida, tõendavas dokumendis ei esitatud selget määratlust selle kohta, keda Wanshun peab eraõiguslikeks ja avalik-õiguslikeks investoriteks, samuti ei sisaldanud dokument investorite nimesid. Seepärast lükati see väide tagasi.

| (396) | Komisjon nõustus Wanshuni väitega, mis puudutas kupongimaksete mahaarvamist viiteintressimaksetest ja arvas uurimisperioodiga seotud kupongimakse viiteintressimaksetest maha. |
| --- | --- |

(396)

Komisjon nõustus Wanshuni väitega, mis puudutas kupongimaksete mahaarvamist viiteintressimaksetest ja arvas uurimisperioodiga seotud kupongimakse viiteintressimaksetest maha.

| (397) | Veel väitis Wanshun Group, et komisjon tegi omakapitalisüstide (mõne Shantou Wanshuni võlakirja konverteerimine aktsiateks) tasakaalustamisel vea, sest:






  a) | komisjon ei saanud võrrelda 2018. aasta juulis määratud algset vahetushinda 2019. aasta juuni aktsiaturuhinnaga, sest aktsiahind määrati investeeringu tegemise ajal, kuid konverteerimine (kui see toimub) leiaks aset hilisemal ajal. Seega kandis investor riski või sai kasutada aja jooksul selle aktsia müügihinna muutustega kaasnenud eeliseid; |
| --- | --- | --- |

(397)

Veel väitis Wanshun Group, et komisjon tegi omakapitalisüstide (mõne Shantou Wanshuni võlakirja konverteerimine aktsiateks) tasakaalustamisel vea, sest:

a)

komisjon ei saanud võrrelda 2018. aasta juulis määratud algset vahetushinda 2019. aasta juuni aktsiaturuhinnaga, sest aktsiahind määrati investeeringu tegemise ajal, kuid konverteerimine (kui see toimub) leiaks aset hilisemal ajal. Seega kandis investor riski või sai kasutada aja jooksul selle aktsia müügihinna muutustega kaasnenud eeliseid;

| b) | komisjoni kasutatud võlakirjavahetuse hind oli vale, sest see muutus uurimisperioodi alguse ja lõpu vahel. |
| --- | --- |

b)

komisjoni kasutatud võlakirjavahetuse hind oli vale, sest see muutus uurimisperioodi alguse ja lõpu vahel.

| (398) | Komisjon ei nõustunud märkustega 2018. aasta juulis määratud algse vahetushinna kohta. Ta märkis, et juhul kui vastava aktsia aktsiaturuhind on vahetuse ajal oma turuhinnast oluliselt madalam, loobuks mõistlik investor võlakirjade vahetamisest aktsiateks ja jätaks hoopis võlakirjad alles. Seega püüaks mõistlik investor viia mittesoodsa hinnamuutuse riski miinimumini. |
| --- | --- |

(398)

Komisjon ei nõustunud märkustega 2018. aasta juulis määratud algse vahetushinna kohta. Ta märkis, et juhul kui vastava aktsia aktsiaturuhind on vahetuse ajal oma turuhinnast oluliselt madalam, loobuks mõistlik investor võlakirjade vahetamisest aktsiateks ja jätaks hoopis võlakirjad alles. Seega püüaks mõistlik investor viia mittesoodsa hinnamuutuse riski miinimumini.

| (399) | Samuti ei nõustunud komisjon märkusega väära vahetushinna kohta. Komisjonile esitatud teabest nähtus, et Wanshun Groupi väidetav hinnamuutus leidis aset alles pärast aktsiate vahetamist. Seega jäi komisjon seisukohale, et ta on kasu arvutamisel kasutanud õiget vahetushinda. |
| --- | --- |

(399)

Samuti ei nõustunud komisjon märkusega väära vahetushinna kohta. Komisjonile esitatud teabest nähtus, et Wanshun Groupi väidetav hinnamuutus leidis aset alles pärast aktsiate vahetamist. Seega jäi komisjon seisukohale, et ta on kasu arvutamisel kasutanud õiget vahetushinda.

3.6.2.   Äriühingute võlakirjad

Äriühingute võlakirjad

| (400) | Üks valimisse kaasatud äriühing sai kasu äriühingu võlakirjade kujul soodusrahastamisest. |
| --- | --- |

(400)

Üks valimisse kaasatud äriühing sai kasu äriühingu võlakirjade kujul soodusrahastamisest.

3.6.2.1.   Õiguslik alus/reguleeriv raamistik

Õiguslik alus/reguleeriv raamistik

| — | Väärtpaberiseadus; |
| --- | --- |

—

Väärtpaberiseadus;

| — | äriühingu võlakirjade emiteerimise ja nendega kauplemise haldusmeetmed, Hiina väärtpaberite reguleerimisasutuse korraldus nr 113, 15. jaanuar 2015; |
| --- | --- |

—

äriühingu võlakirjade emiteerimise ja nendega kauplemise haldusmeetmed, Hiina väärtpaberite reguleerimisasutuse korraldus nr 113, 15. jaanuar 2015;

| — | äriühingu võlakirjade haldamise eeskirjad, välja andnud riiginõukogu 18. jaanuaril 2011; |
| --- | --- |

—

äriühingu võlakirjade haldamise eeskirjad, välja andnud riiginõukogu 18. jaanuaril 2011;

| — | mittefinantsettevõtete laenupõhise rahastamise instrumentide haldamise meetmed pankadevahelisel võlakirjaturul, välja andnud Hiina Rahvavabariigi Pank, Hiina Rahvavabariigi Panga korraldus [2008] nr 12, 9. aprill 2008. |
| --- | --- |

—

mittefinantsettevõtete laenupõhise rahastamise instrumentide haldamise meetmed pankadevahelisel võlakirjaturul, välja andnud Hiina Rahvavabariigi Pank, Hiina Rahvavabariigi Panga korraldus [2008] nr 12, 9. aprill 2008.

| (401) | Kooskõlas reguleeriva raamistikuga ei saa Hiinas võlakirju vabalt emiteerida ega nendega vabalt kaubelda. Iga võlakirja emiteerimise peavad heaks kiitma mitmesugused valitsusasutused, nagu Hiina Rahvavabariigi Pank, riiklik arengu- ja reformikomisjon või Hiina väärtpaberite reguleerimisasutus olenevalt võlakirja ja emitendi liigist. Lisaks on äriühingu võlakirjade haldamist käsitlevate eeskirjade kohaselt kehtestatud iga-aastased kvoodid äriühingu võlakirjade emiteerimiseks. |
| --- | --- |

(401)

Kooskõlas reguleeriva raamistikuga ei saa Hiinas võlakirju vabalt emiteerida ega nendega vabalt kaubelda. Iga võlakirja emiteerimise peavad heaks kiitma mitmesugused valitsusasutused, nagu Hiina Rahvavabariigi Pank, riiklik arengu- ja reformikomisjon või Hiina väärtpaberite reguleerimisasutus olenevalt võlakirja ja emitendi liigist. Lisaks on äriühingu võlakirjade haldamist käsitlevate eeskirjade kohaselt kehtestatud iga-aastased kvoodid äriühingu võlakirjade emiteerimiseks.

| (402) | Peale selle peaks äriühingu võlakirjade avalik pakkumine vastama uurimisperioodil kehtinud väärtpaberiseaduse artikli 16 kohaselt järgmistele nõuetele:
  „tulu kasutuseesmärk peab olema vastavuses riigi tööstuspoliitikaga [...]“
  ja
  „äriühingu võlakirjade avalikust pakkumisest saadud tulu tuleb kasutada ainult heakskiidetud eesmärgil (eesmärkidel)“. Äriühingu võlakirjade haldamise eeskirjade artiklis 12 on rõhutatud, et kogutud rahaliste vahendite eesmärk peab olema vastavuses riigi tööstuspoliitikaga. Nagu on selgitatud põhjendustes 364 ja 365, on äriühingu võlakirjade emiteerimine asjaomastel tingimustel suunatud soodustatud tootmisharule nagu töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu ja vastab finantsasutuste tegevusele, mille eesmärk on asjaomaste tootmisharude toetamine. |
| --- | --- |

(402)

Peale selle peaks äriühingu võlakirjade avalik pakkumine vastama uurimisperioodil kehtinud väärtpaberiseaduse artikli 16 kohaselt järgmistele nõuetele:
  „tulu kasutuseesmärk peab olema vastavuses riigi tööstuspoliitikaga [...]“
  ja
  „äriühingu võlakirjade avalikust pakkumisest saadud tulu tuleb kasutada ainult heakskiidetud eesmärgil (eesmärkidel)“. Äriühingu võlakirjade haldamise eeskirjade artiklis 12 on rõhutatud, et kogutud rahaliste vahendite eesmärk peab olema vastavuses riigi tööstuspoliitikaga. Nagu on selgitatud põhjendustes 364 ja 365, on äriühingu võlakirjade emiteerimine asjaomastel tingimustel suunatud soodustatud tootmisharule nagu töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu ja vastab finantsasutuste tegevusele, mille eesmärk on asjaomaste tootmisharude toetamine.

„tulu kasutuseesmärk peab olema vastavuses riigi tööstuspoliitikaga [...]“

„äriühingu võlakirjade avalikust pakkumisest saadud tulu tuleb kasutada ainult heakskiidetud eesmärgil (eesmärkidel)“.

| (403) | Vastavalt väärtpaberiseaduse artikli 16 lõikele 5
  „ei tohi äriühingu võlakirjade kupongimäär ületada riiginõukogu poolt kehtestatud kupongimäära“. Lisaks on äriühingu võlakirjade haldamise eeskirjade artiklis 18 täiendavalt märgitud, et
  „äriühingu võlakirjade eest pakutav intressimäär ei või olla kõrgem kui 40 % kehtivast intressimäärast, mida pangad maksavad üksikisikutele sama tähtajaga tähtajaliste hoiuste eest“
  . |
| --- | --- |

(403)

Vastavalt väärtpaberiseaduse artikli 16 lõikele 5
  „ei tohi äriühingu võlakirjade kupongimäär ületada riiginõukogu poolt kehtestatud kupongimäära“. Lisaks on äriühingu võlakirjade haldamise eeskirjade artiklis 18 täiendavalt märgitud, et
  „äriühingu võlakirjade eest pakutav intressimäär ei või olla kõrgem kui 40 % kehtivast intressimäärast, mida pangad maksavad üksikisikutele sama tähtajaga tähtajaliste hoiuste eest“
  .

„ei tohi äriühingu võlakirjade kupongimäär ületada riiginõukogu poolt kehtestatud kupongimäära“.

„äriühingu võlakirjade eest pakutav intressimäär ei või olla kõrgem kui 40 % kehtivast intressimäärast, mida pangad maksavad üksikisikutele sama tähtajaga tähtajaliste hoiuste eest“

| (404) | Ühtlasi sätestatakse äriühingu võlakirjade emiteerimise ja nendega kauplemise haldusmeetmete artiklis 18, et ainult teatud võlakirju, mis vastavad rangetele kvaliteedikriteeriumidele nagu krediidireiting AAA, võib avalikult emiteerida avalik-õiguslikele investoritele või avalikult emiteerida kvalifitseeritud investoritele ainult emitendi kaalutlusõiguse alusel. Asjaomastele standarditele mittevastavaid äriühingute võlakirju võib avalikult emiteerida ainult kvalifitseeritud investoritele. Sellest tulenevalt emiteeritakse enamik äriühingu võlakirju kvalifitseeritud investoritele, kelle Hiina väärtpaberite reguleerimisasutus on heaks kiitnud ja kes on Hiina institutsionaalsed investorid. |
| --- | --- |

(404)

Ühtlasi sätestatakse äriühingu võlakirjade emiteerimise ja nendega kauplemise haldusmeetmete artiklis 18, et ainult teatud võlakirju, mis vastavad rangetele kvaliteedikriteeriumidele nagu krediidireiting AAA, võib avalikult emiteerida avalik-õiguslikele investoritele või avalikult emiteerida kvalifitseeritud investoritele ainult emitendi kaalutlusõiguse alusel. Asjaomastele standarditele mittevastavaid äriühingute võlakirju võib avalikult emiteerida ainult kvalifitseeritud investoritele. Sellest tulenevalt emiteeritakse enamik äriühingu võlakirju kvalifitseeritud investoritele, kelle Hiina väärtpaberite reguleerimisasutus on heaks kiitnud ja kes on Hiina institutsionaalsed investorid.

3.6.2.2.   Finantsasutused kui avalik-õiguslikud asutused

Finantsasutused kui avalik-õiguslikud asutused

| (405) | Nagu on selgitatud põhjendustes 369 ja 370, leidis komisjon, et on olemas kinnitavad tõendid, mille kohaselt valdav hulk investoreid, kes investeeris valimisse kaasatud äriühingute emiteeritud vahetusvõlakirjadesse, on finantsasutused, kellel on juriidiline kohustus anda töödeldava alumiiniumfooliumi tootjatele krediiditoetust. Samad põhjendused ja järeldused kehtivad ka äriühingu võlakirjadele, sest nende emiteerimise tingimused on väga sarnased, eelkõige tingimus, mille kohaselt peavad äriühingu võlakirjad vastama riiklike õigusaktide, eeskirjade ja poliitika tingimustele ning riigi tööstuspoliitikale. |
| --- | --- |

(405)

Nagu on selgitatud põhjendustes 369 ja 370, leidis komisjon, et on olemas kinnitavad tõendid, mille kohaselt valdav hulk investoreid, kes investeeris valimisse kaasatud äriühingute emiteeritud vahetusvõlakirjadesse, on finantsasutused, kellel on juriidiline kohustus anda töödeldava alumiiniumfooliumi tootjatele krediiditoetust. Samad põhjendused ja järeldused kehtivad ka äriühingu võlakirjadele, sest nende emiteerimise tingimused on väga sarnased, eelkõige tingimus, mille kohaselt peavad äriühingu võlakirjad vastama riiklike õigusaktide, eeskirjade ja poliitika tingimustele ning riigi tööstuspoliitikale.

| (406) | Nagu kirjeldatud põhjenduses 403, nõutakse väärtpaberiseaduse artiklis 16 ja äriühingu võlakirjade haldamise eeskirjade artiklis 12, et äriühingu võlakirjade avalik pakkumine peab olema kooskõlas riigi tööstuspoliitikaga. Sellest tulenevalt saab äriühingu võlakirju emiteerida ainult eesmärkidel, mis on kooskõlas Hiina valitsuse plaanimissüsteemi eesmärkidega, mis on seotud soodustatud tootmisharudega, nagu on selgitatud põhjendustes 357 ja 359. Institutsionaalsed investorid, kes on põhjenduse 368 kohaselt enamjaolt kommertspangad ja arengupangad, peavad järgima poliitikasuundi, mis on kehtestatud otsuses nr 40, mida tõlgendatakse koostoimes tööstussektori struktuurimuudatuste suuniskataloogiga ja millega nähakse ette teatud projektide erikohtlemine teatud soodustatud tootmisharudes. Ühe valimisse kaasatud kontserni sooduskohtlemise tulemusena otsustati investeerida äriühingu võlakirjadesse, mis olid emiteeritud intressimääraga, milles ei kajastu turupõhised kriteeriumid. |
| --- | --- |

(406)

Nagu kirjeldatud põhjenduses 403, nõutakse väärtpaberiseaduse artiklis 16 ja äriühingu võlakirjade haldamise eeskirjade artiklis 12, et äriühingu võlakirjade avalik pakkumine peab olema kooskõlas riigi tööstuspoliitikaga. Sellest tulenevalt saab äriühingu võlakirju emiteerida ainult eesmärkidel, mis on kooskõlas Hiina valitsuse plaanimissüsteemi eesmärkidega, mis on seotud soodustatud tootmisharudega, nagu on selgitatud põhjendustes 357 ja 359. Institutsionaalsed investorid, kes on põhjenduse 368 kohaselt enamjaolt kommertspangad ja arengupangad, peavad järgima poliitikasuundi, mis on kehtestatud otsuses nr 40, mida tõlgendatakse koostoimes tööstussektori struktuurimuudatuste suuniskataloogiga ja millega nähakse ette teatud projektide erikohtlemine teatud soodustatud tootmisharudes. Ühe valimisse kaasatud kontserni sooduskohtlemise tulemusena otsustati investeerida äriühingu võlakirjadesse, mis olid emiteeritud intressimääraga, milles ei kajastu turupõhised kriteeriumid.

| (407) | Nagu eespool punktis 3.4.1 kirjeldatud, iseloomustab finantsasutusi kindel riigi esindatus ning Hiina valitsusel on võimalus omada nende üle sisulist mõju. Üldine õigusraamistik, mille alusel asjaomased finantsasutused tegutsevad, kehtib ka äriühingu võlakirjadele. |
| --- | --- |

(407)

Nagu eespool punktis 3.4.1 kirjeldatud, iseloomustab finantsasutusi kindel riigi esindatus ning Hiina valitsusel on võimalus omada nende üle sisulist mõju. Üldine õigusraamistik, mille alusel asjaomased finantsasutused tegutsevad, kehtib ka äriühingu võlakirjadele.

| (408) | Komisjon järeldas punktis 3.4.1, et riigi omanduses olevad Hiina finantsasutused on alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i tähenduses (koostoimes artikli 2 lõikega b) avalik-õiguslikud asutused ning et igal juhul on Hiina valitsus neid volitanud või suunanud täitma tavapäraselt valitsuse täidetavaid ülesandeid alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses. Komisjon järeldas eespool punktis 3.4.1.7, et eraõiguslikud finantsasutused on samuti valitsuse volitatud või suunatud asutused. |
| --- | --- |

(408)

Komisjon järeldas punktis 3.4.1, et riigi omanduses olevad Hiina finantsasutused on alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i tähenduses (koostoimes artikli 2 lõikega b) avalik-õiguslikud asutused ning et igal juhul on Hiina valitsus neid volitanud või suunanud täitma tavapäraselt valitsuse täidetavaid ülesandeid alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses. Komisjon järeldas eespool punktis 3.4.1.7, et eraõiguslikud finantsasutused on samuti valitsuse volitatud või suunatud asutused.

| (409) | Komisjon taotles ka konkreetseid tõendeid sisulise kontrolli kohta konkreetsete äriühingu võlakirjaemissioonide alusel. Seega uuris ta üldist õiguslikku keskkonda, nagu see on toodud põhjendustes 402–405, koos uurimise konkreetsete järeldustega. |
| --- | --- |

(409)

Komisjon taotles ka konkreetseid tõendeid sisulise kontrolli kohta konkreetsete äriühingu võlakirjaemissioonide alusel. Seega uuris ta üldist õiguslikku keskkonda, nagu see on toodud põhjendustes 402–405, koos uurimise konkreetsete järeldustega.

| (410) | Komisjon leidis, et äriühingu võlakirju emiteeriti intressimääraga, mis on allpool eeldatavat taset, arvestades äriühingute finants- ja krediidiriski olukorda, sealhulgas allpool Hiina Rahvavabariigi Panga pakutavat või riikliku pankadevahelise maksete rahastamise keskuse avaldatud riskivaba viitemäära, nagu on viidatud allpool põhjenduses 419. |
| --- | --- |

(410)

Komisjon leidis, et äriühingu võlakirju emiteeriti intressimääraga, mis on allpool eeldatavat taset, arvestades äriühingute finants- ja krediidiriski olukorda, sealhulgas allpool Hiina Rahvavabariigi Panga pakutavat või riikliku pankadevahelise maksete rahastamise keskuse avaldatud riskivaba viitemäära, nagu on viidatud allpool põhjenduses 419.

| (411) | Praktikas mõjutab äriühingu võlakirjade intressimäärasid sarnaselt laenudega äriühingu krediidireiting. Kuid komisjon tegi põhjenduses 215 järelduse, et kohalik krediidireitinguturg on moonutatud ja krediidireitingud ei ole usaldusväärsed. |
| --- | --- |

(411)

Praktikas mõjutab äriühingu võlakirjade intressimäärasid sarnaselt laenudega äriühingu krediidireiting. Kuid komisjon tegi põhjenduses 215 järelduse, et kohalik krediidireitinguturg on moonutatud ja krediidireitingud ei ole usaldusväärsed.

| (412) | Eespool esitatud kaalutlusi silmas pidades järeldas komisjon, et Hiina finantsasutused järgisid otsuses nr 40 kehtestatud poliitikasuundi, pakkudes soodusrahastamist soodustatud tootmisharusse kuuluvatele äriühingutele ning tegutsesid seega kui avalik-õiguslikud asutused alusmääruse artikli 2 punkti b tähenduses või kui asutused, keda valitsus volitab või suunab alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses. |
| --- | --- |

(412)

Eespool esitatud kaalutlusi silmas pidades järeldas komisjon, et Hiina finantsasutused järgisid otsuses nr 40 kehtestatud poliitikasuundi, pakkudes soodusrahastamist soodustatud tootmisharusse kuuluvatele äriühingutele ning tegutsesid seega kui avalik-õiguslikud asutused alusmääruse artikli 2 punkti b tähenduses või kui asutused, keda valitsus volitab või suunab alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iv tähenduses.

| (413) | Korraldades äriühingu võlakirjade emiteerimist intressimääraga, mis jääb allapoole turumäära, mis vastab emitendi tegelikult riskiprofiilile ja nõustudes niisugusesse äriühingu võlakirja investeerimisega andsid finantsasutused vaimisse kaasatud eksportivale tootjale eelise. |
| --- | --- |

(413)

Korraldades äriühingu võlakirjade emiteerimist intressimääraga, mis jääb allapoole turumäära, mis vastab emitendi tegelikult riskiprofiilile ja nõustudes niisugusesse äriühingu võlakirja investeerimisega andsid finantsasutused vaimisse kaasatud eksportivale tootjale eelise.

3.6.2.3.   Konkreetsus

Konkreetsus

| (414) | Nagu on kirjeldatud põhjenduses 380, leidis komisjon, et võlakirjade kaudu soodusrahastamine on alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses konkreetne, sest võlakirju ei saa emiteerida ilma valitsusasutuste heakskiiduta ning väärtpaberiseaduses sätestatakse, et võlakirjade emiteerimine peab vastama riigi tööstuspoliitikale. Nagu juba mainitud põhjenduses 104, peetakse töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu tööstussektori struktuurimuudatuste suuniskataloogi kohaselt soodustatud tootmisharuks. |
| --- | --- |

(414)

Nagu on kirjeldatud põhjenduses 380, leidis komisjon, et võlakirjade kaudu soodusrahastamine on alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses konkreetne, sest võlakirju ei saa emiteerida ilma valitsusasutuste heakskiiduta ning väärtpaberiseaduses sätestatakse, et võlakirjade emiteerimine peab vastama riigi tööstuspoliitikale. Nagu juba mainitud põhjenduses 104, peetakse töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu tööstussektori struktuurimuudatuste suuniskataloogi kohaselt soodustatud tootmisharuks.

3.6.2.4.   Subsiidiumi suuruse arvutamine

Subsiidiumi suuruse arvutamine

| (415) | Kuna võlakirjad on põhimõtteliselt sarnaselt laenudega sisuliselt üks võlainstrumentide liik ja kuna laenude arvutusmeetod juba põhineb võlakirjakorvil, otsustas komisjon kasutada punktis 3.4.2.3 kirjeldatud laenude arvutusmeetodit. See tähendab, et sama kestusega USA AA-reitinguga äriühingu võlakirjade ja USA BB-reitinguga äriühingu võlakirjade suhtelist hinnaerinevust kohaldatakse Hiina Rahvavabariigi Panga laenu viiteintressimäärale, või pärast 20. augustit 2019 riikliku pankadevahelise maksete rahastamise keskuse poolt avaldatud laenu põhimäärale, et teha kindlaks võlakirjade turupõhine intressimäär, mida võrreldakse seejärel kasu kindlaksmääramiseks tegeliku intressimääraga, mida äriühing maksab. |
| --- | --- |

(415)

Kuna võlakirjad on põhimõtteliselt sarnaselt laenudega sisuliselt üks võlainstrumentide liik ja kuna laenude arvutusmeetod juba põhineb võlakirjakorvil, otsustas komisjon kasutada punktis 3.4.2.3 kirjeldatud laenude arvutusmeetodit. See tähendab, et sama kestusega USA AA-reitinguga äriühingu võlakirjade ja USA BB-reitinguga äriühingu võlakirjade suhtelist hinnaerinevust kohaldatakse Hiina Rahvavabariigi Panga laenu viiteintressimäärale, või pärast 20. augustit 2019 riikliku pankadevahelise maksete rahastamise keskuse poolt avaldatud laenu põhimäärale, et teha kindlaks võlakirjade turupõhine intressimäär, mida võrreldakse seejärel kasu kindlaksmääramiseks tegeliku intressimääraga, mida äriühing maksab.

| (416) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid Wanshun Group ja Nanshan Group, et komisjon eeldas ekslikult, et kõik võlakirjaomanikud on avalik-õiguslike asutustena tegutsevad finantsasutused. Nagu komisjoni enda viidatud Bloombergi aruandest selgus, et kuna äriühingu vahetusvõlakirjadesse investeerivatest investoritest 57 % moodustavad Hiinas riigi omanduses olevad pangad ja äriühingu vahetusvõlakirjade omanikest 3 % moodustavad arengupangad, on ainult 60 % (57 % + 3 %) institutsionaalsete investorite võlakirjadest tasakaalustatavad. |
| --- | --- |

(416)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid Wanshun Group ja Nanshan Group, et komisjon eeldas ekslikult, et kõik võlakirjaomanikud on avalik-õiguslike asutustena tegutsevad finantsasutused. Nagu komisjoni enda viidatud Bloombergi aruandest selgus, et kuna äriühingu vahetusvõlakirjadesse investeerivatest investoritest 57 % moodustavad Hiinas riigi omanduses olevad pangad ja äriühingu vahetusvõlakirjade omanikest 3 % moodustavad arengupangad, on ainult 60 % (57 % + 3 %) institutsionaalsete investorite võlakirjadest tasakaalustatavad.

| (417) | Komisjon tõi välja, et on olemas kinnitavad tõendid, mille kohaselt valdav hulk investoreid, kes investeeris valimisse kaasatud äriühingute emiteeritud võlakirjadesse, on finantsasutused, kellel on juriidiline kohustus anda töödeldava alumiiniumfooliumi tootjatele krediiditoetust. Lisaks soovib komisjon rõhutada, et Bloombergi aruanne näitab ka seda, et 27 % võlakirjadest kuulub „fondi toodete“ alla, mis on põhimõtteliselt fondid, mida haldavad samad finantsasutused. Võttes arvesse 3 % ulatuses „teisi“ finantsasutusi, moodustab võlakirjadesse investeerivate finantsasutuste osa tegelikult kokku 90 %. Arvestades institutsionaalsete investorite, sealhulgas finantsasutuste suurt osakaalu, leidis komisjon, et nad on määranud kindlaks asjaomaste äriühingu võlakirjade omadused, eelkõige madala kupongimäära, ning et teised investorid, näiteks eraõiguslikud investorid kõigest järgisid neid tingimusi. Viimaks arvas komisjon, et Hiina finantsjärelevalvesüsteem seoses äriühingu võlakirjade ja vahetusvõlakirjadega on üksnes element, mis koos finantsasutuste poolset rahastamist reguleeriva normatiivse raamistikuga, mida on kirjeldatud punktis 3.4.1 ja finantsasutuste konkreetse käitumisega viitas Hiina valitsuse poolsele sekkumisele. Seetõttu lükati need väited tagasi. |
| --- | --- |

(417)

Komisjon tõi välja, et on olemas kinnitavad tõendid, mille kohaselt valdav hulk investoreid, kes investeeris valimisse kaasatud äriühingute emiteeritud võlakirjadesse, on finantsasutused, kellel on juriidiline kohustus anda töödeldava alumiiniumfooliumi tootjatele krediiditoetust. Lisaks soovib komisjon rõhutada, et Bloombergi aruanne näitab ka seda, et 27 % võlakirjadest kuulub „fondi toodete“ alla, mis on põhimõtteliselt fondid, mida haldavad samad finantsasutused. Võttes arvesse 3 % ulatuses „teisi“ finantsasutusi, moodustab võlakirjadesse investeerivate finantsasutuste osa tegelikult kokku 90 %. Arvestades institutsionaalsete investorite, sealhulgas finantsasutuste suurt osakaalu, leidis komisjon, et nad on määranud kindlaks asjaomaste äriühingu võlakirjade omadused, eelkõige madala kupongimäära, ning et teised investorid, näiteks eraõiguslikud investorid kõigest järgisid neid tingimusi. Viimaks arvas komisjon, et Hiina finantsjärelevalvesüsteem seoses äriühingu võlakirjade ja vahetusvõlakirjadega on üksnes element, mis koos finantsasutuste poolset rahastamist reguleeriva normatiivse raamistikuga, mida on kirjeldatud punktis 3.4.1 ja finantsasutuste konkreetse käitumisega viitas Hiina valitsuse poolsele sekkumisele. Seetõttu lükati need väited tagasi.

| (418) | Lõpuks väitis Nanshan Group, et komisjon ei arvanud oma arvutusest maha Nanshan Group Co., Ltd poolt tehtud kupongimakseid. Komisjon ei nõustunud selle punktiga, sest äriühing ei esitanud tabelites kupongimaksete kohta teavet ei enne kaugmeetodil ristkontrolli ega selle ajal. Samuti tuletab komisjon meelde, et see teave on osa puuduvast teabest, millele kohaldati artiklit 28. Igal juhul on uurimise selles etapis avalikustamise kohta esitatud märkuste lisana esitatud täiendavat teavet võimatu kontrollida. |
| --- | --- |

(418)

Lõpuks väitis Nanshan Group, et komisjon ei arvanud oma arvutusest maha Nanshan Group Co., Ltd poolt tehtud kupongimakseid. Komisjon ei nõustunud selle punktiga, sest äriühing ei esitanud tabelites kupongimaksete kohta teavet ei enne kaugmeetodil ristkontrolli ega selle ajal. Samuti tuletab komisjon meelde, et see teave on osa puuduvast teabest, millele kohaldati artiklit 28. Igal juhul on uurimise selles etapis avalikustamise kohta esitatud märkuste lisana esitatud täiendavat teavet võimatu kontrollida.

3.6.3.   Järeldus soodusrahastamise kohta: muud rahastamisliigid

Järeldus soodusrahastamise kohta: muud rahastamisliigid

| (419) | Komisjon tegi kindlaks, et kõik valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernid said krediidiliinide, pangaaktseptide ning vahetus- ja äriühingu võlakirjade kujul soodusrahastust. Komisjon leidis, et seda soodusrahastamist tuleks käsitada tasakaalustatava subsiidiumina, sest esinevad nii rahaline toetus, eksportivate tootjate kasu kui ka konkreetsus. |
| --- | --- |

(419)

Komisjon tegi kindlaks, et kõik valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernid said krediidiliinide, pangaaktseptide ning vahetus- ja äriühingu võlakirjade kujul soodusrahastust. Komisjon leidis, et seda soodusrahastamist tuleks käsitada tasakaalustatava subsiidiumina, sest esinevad nii rahaline toetus, eksportivate tootjate kasu kui ka konkreetsus.

| (420) | Valimisse kaasatud äriühingute kontsernide puhul oli eelkirjeldatud soodusrahastamisega seoses kindlaks tehtud subsiidiumimäär uurimisperioodil järgmine.

  Soodusrahastamine: muud rahastamisliigid







  Äriühingu nimi | Subsiidiumimäär |
| --- | --- | --- |
| Nanshan Group | 7,78  % |
| Wanshun Group | 3,20  % |
| Daching Group | 2,82  % |

(420)

Valimisse kaasatud äriühingute kontsernide puhul oli eelkirjeldatud soodusrahastamisega seoses kindlaks tehtud subsiidiumimäär uurimisperioodil järgmine.

Soodusrahastamine: muud rahastamisliigid

Soodusrahastamine: muud rahastamisliigid

Äriühingu nimi

Subsiidiumimäär

Nanshan Group

7,78  %

Wanshun Group

3,20  %

Daching Group

2,82  %

3.6.4.   Sooduskindlustus: ekspordikrediidikindlustus

Sooduskindlustus: ekspordikrediidikindlustus

| (421) | Komisjon tuvastas, et Sinosure pakkus valimisse kaasatud äriühingute kontsernidele ekspordikrediidikindlustust. Sinosure väidab oma veebisaidil, et edendab Hiina kaupade, eriti kõrgtehnoloogiliste toodete eksporti. Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) uuringu kohaselt moodustas Hiina kõrgtehnoloogiatööstusele (kuhu töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu kuulub) antud ekspordikrediidikindlustus 21 % kogu Sinosure antud ekspordikrediidikindlustusest (88). Peale selle on Sinosure hakanud aktiivselt tegutsema algatuse „Made in China 2025“ raames, suunates ettevõtteid kasutama riiklikke krediidiressursse, tegeledes teadusliku ja tehnoloogilise innovatsiooniga, ajakohastades tehnoloogiat ning aidates riigist väljapoole laienevatel ettevõtetel ülemaailmsel turul konkurentsivõimelisemaks saada (89). |
| --- | --- |

(421)

Komisjon tuvastas, et Sinosure pakkus valimisse kaasatud äriühingute kontsernidele ekspordikrediidikindlustust. Sinosure väidab oma veebisaidil, et edendab Hiina kaupade, eriti kõrgtehnoloogiliste toodete eksporti. Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) uuringu kohaselt moodustas Hiina kõrgtehnoloogiatööstusele (kuhu töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu kuulub) antud ekspordikrediidikindlustus 21 % kogu Sinosure antud ekspordikrediidikindlustusest (88). Peale selle on Sinosure hakanud aktiivselt tegutsema algatuse „Made in China 2025“ raames, suunates ettevõtteid kasutama riiklikke krediidiressursse, tegeledes teadusliku ja tehnoloogilise innovatsiooniga, ajakohastades tehnoloogiat ning aidates riigist väljapoole laienevatel ettevõtetel ülemaailmsel turul konkurentsivõimelisemaks saada (89).

88

89

3.6.4.1.   Õiguslik alus/reguleeriv raamistik

Õiguslik alus/reguleeriv raamistik

| — | Kaubandusministeeriumi ja Sinosure ühiselt välja antud teatis, mis käsitleb teaduse ja tehnoloogia abil ekspordikrediidikindlustuse kaudu kaubanduse edendamise strateegia rakendamist (Shang Ji Fa [2004] nr 368); |
| --- | --- |

—

Kaubandusministeeriumi ja Sinosure ühiselt välja antud teatis, mis käsitleb teaduse ja tehnoloogia abil ekspordikrediidikindlustuse kaudu kaubanduse edendamise strateegia rakendamist (Shang Ji Fa [2004] nr 368);

| — | kava 840, mida sisaldab riiginõukogu 27. mai 2009. aasta teatis; |
| --- | --- |

—

kava 840, mida sisaldab riiginõukogu 27. mai 2009. aasta teatis;

| — | riiginõukogu teatis strateegiliste kujunemisjärgus tootmisharude arengu kiirendamise kohta (Guo Fa [2010] nr 32, 18. oktoober 2010) ja selle rakendussuunised (Guo Fa [2011] nr 310, 21. oktoober 2011); |
| --- | --- |

—

riiginõukogu teatis strateegiliste kujunemisjärgus tootmisharude arengu kiirendamise kohta (Guo Fa [2010] nr 32, 18. oktoober 2010) ja selle rakendussuunised (Guo Fa [2011] nr 310, 21. oktoober 2011);

| — | teatis, mis käsitleb teaduse ja tehnoloogia talituse avaldatud Hiina kõrgtehnoloogiliste toodete 2006. aasta ekspordikataloogi nr 16, 2006. |
| --- | --- |

—

teatis, mis käsitleb teaduse ja tehnoloogia talituse avaldatud Hiina kõrgtehnoloogiliste toodete 2006. aasta ekspordikataloogi nr 16, 2006.

3.6.4.2.   Uurimise järeldused

Uurimise järeldused

| (422) | Kolmel valimisse kaasatud äriühingute kontsernil olid uurimisperioodil ulatuslikud ekspordikrediidikindlustuse lepinguid Sinosurega. |
| --- | --- |

(422)

Kolmel valimisse kaasatud äriühingute kontsernil olid uurimisperioodil ulatuslikud ekspordikrediidikindlustuse lepinguid Sinosurega.

| (423) | Nagu on märgitud põhjenduses 122, ei esitanud Sinosure lisadokumente, mida nõuti tema üldjuhtimise kohta, näiteks oma põhikirja. |
| --- | --- |

(423)

Nagu on märgitud põhjenduses 122, ei esitanud Sinosure lisadokumente, mida nõuti tema üldjuhtimise kohta, näiteks oma põhikirja.

| (424) | Lisaks ei esitanud Sinosure konkreetsemat teavet töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharule pakutava ekspordikrediidikindlustuse ja selle kindlustusmaksete taseme kohta ega üksikasjalikke näitajaid, mis on seotud tema ekspordikrediidikindlustuse valdkonna kasumlikkusega. |
| --- | --- |

(424)

Lisaks ei esitanud Sinosure konkreetsemat teavet töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharule pakutava ekspordikrediidikindlustuse ja selle kindlustusmaksete taseme kohta ega üksikasjalikke näitajaid, mis on seotud tema ekspordikrediidikindlustuse valdkonna kasumlikkusega.

| (425) | Seepärast pidi komisjon täiendama esitatud teavet kättesaadavate faktidega. |
| --- | --- |

(425)

Seepärast pidi komisjon täiendama esitatud teavet kättesaadavate faktidega.

| (426) | Kooskõlas varasemate subsiidiumivastaste uurimiste (90) käigus esitatud teabega ja vastavalt Sinosure veebisaidile (91) on Sinosure poliitiline kindlustusselts, mille on asutanud riik ja mida toetab riik, et toetada HRV välismajanduse ja kaubanduse arendamist ja koostööd. Äriühing kuulub 100 % riigile. Tal on juhatus ja nõukogu. Hiina valitsusel on õigus nimetada ametisse ja vabastada ametist äriühingu kõrgema tasandi juhte. Selle teabe põhjal tegi komisjon järelduse, et Sinosure puhul esineb formaalseid kaudseid märke valitsuse kontrolli kohta. |
| --- | --- |

(426)

Kooskõlas varasemate subsiidiumivastaste uurimiste (90) käigus esitatud teabega ja vastavalt Sinosure veebisaidile (91) on Sinosure poliitiline kindlustusselts, mille on asutanud riik ja mida toetab riik, et toetada HRV välismajanduse ja kaubanduse arendamist ja koostööd. Äriühing kuulub 100 % riigile. Tal on juhatus ja nõukogu. Hiina valitsusel on õigus nimetada ametisse ja vabastada ametist äriühingu kõrgema tasandi juhte. Selle teabe põhjal tegi komisjon järelduse, et Sinosure puhul esineb formaalseid kaudseid märke valitsuse kontrolli kohta.

90

91

| (427) | Edasi taotles komisjon teavet selle kohta, kas Hiina valitsus on sisuliselt kontrollinud Sinosuret seoses töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharuga. |
| --- | --- |

(427)

Edasi taotles komisjon teavet selle kohta, kas Hiina valitsus on sisuliselt kontrollinud Sinosuret seoses töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharuga.

| (428) | Vastavalt teatisele, mis käsitleb Hiina kõrgtehnoloogiliste toodete 2006. aasta ekspordikataloogi nr 16,
  „võivad 2006. aasta ekspordikataloogis sisalduvad tooted saada kasu soodustingimustest, mida riik võimaldab kõrgtehnoloogiliste toodete ekspordile“. Kõrgtehnoloogiliste toodete ekspordikataloogis on konkreetselt mainitud alumiiniumfooliumi (92). |
| --- | --- |

(428)

Vastavalt teatisele, mis käsitleb Hiina kõrgtehnoloogiliste toodete 2006. aasta ekspordikataloogi nr 16,
  „võivad 2006. aasta ekspordikataloogis sisalduvad tooted saada kasu soodustingimustest, mida riik võimaldab kõrgtehnoloogiliste toodete ekspordile“. Kõrgtehnoloogiliste toodete ekspordikataloogis on konkreetselt mainitud alumiiniumfooliumi (92).

„võivad 2006. aasta ekspordikataloogis sisalduvad tooted saada kasu soodustingimustest, mida riik võimaldab kõrgtehnoloogiliste toodete ekspordile“.

92

| (429) | Teatise kohaselt, mis käsitleb kaubanduse edendamise strateegia rakendamist teaduse ja tehnoloogia kaudu, kasutades ekspordikrediidikindlustust, (93) peaks Sinosure suurendama oma toetust peamistele sektoritele ja toodetele, tugevdades oma kogutoetust kõrgtehnoloogiliste ja uute tehnoloogiatoodete, sealhulgas „uutest materjalidest“ toodete ekspordile. Ta peaks käsitlema kõrgtehnoloogilisi ja uuel tehnoloogial põhinevaid tootmisharusid nagu töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu, mis on loetletud Hiina kõrgtehnoloogiliste toodete ekspordikataloogis, oma tegevuse keskmes olevana ning pakkuma põhjalikku toetust seoses riskihindamisega, limiitide piires heakskiitmisega, kahjunõuete töötlemise kiirusega ja tariifide paindlikkusega. Mis puutub tariifide paindlikkusse, peaks ta pakkuma toodetele maksimaalset kindlustusmakse allahindlust ujuvas vahemikus, mille kehtestab krediidikindlustusselts. Nagu mainitud põhjendustes 89 ja 98, kuulub töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu üldisemasse „uute materjalide“ kategooriasse. Ühtlasi on Sinosure 2019. aasta aruandes märgitud, et Sinosure on
  „toetanud peamiste tootmisharude stabiilset arengut“
  ja
  „kiirendanud strateegilistes kujunemisjärgus tootmisharude kasvu“
   (94). |
| --- | --- |

(429)

Teatise kohaselt, mis käsitleb kaubanduse edendamise strateegia rakendamist teaduse ja tehnoloogia kaudu, kasutades ekspordikrediidikindlustust, (93) peaks Sinosure suurendama oma toetust peamistele sektoritele ja toodetele, tugevdades oma kogutoetust kõrgtehnoloogiliste ja uute tehnoloogiatoodete, sealhulgas „uutest materjalidest“ toodete ekspordile. Ta peaks käsitlema kõrgtehnoloogilisi ja uuel tehnoloogial põhinevaid tootmisharusid nagu töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu, mis on loetletud Hiina kõrgtehnoloogiliste toodete ekspordikataloogis, oma tegevuse keskmes olevana ning pakkuma põhjalikku toetust seoses riskihindamisega, limiitide piires heakskiitmisega, kahjunõuete töötlemise kiirusega ja tariifide paindlikkusega. Mis puutub tariifide paindlikkusse, peaks ta pakkuma toodetele maksimaalset kindlustusmakse allahindlust ujuvas vahemikus, mille kehtestab krediidikindlustusselts. Nagu mainitud põhjendustes 89 ja 98, kuulub töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu üldisemasse „uute materjalide“ kategooriasse. Ühtlasi on Sinosure 2019. aasta aruandes märgitud, et Sinosure on
  „toetanud peamiste tootmisharude stabiilset arengut“
  ja
  „kiirendanud strateegilistes kujunemisjärgus tootmisharude kasvu“
   (94).

93

„toetanud peamiste tootmisharude stabiilset arengut“

„kiirendanud strateegilistes kujunemisjärgus tootmisharude kasvu“

94

| (430) | Seetõttu järeldas komisjon, et Hiina valitsus on loonud normatiivse raamistiku, mida Hiina valitsuse poolt ametisse määratud ja Hiina valitsuse ees vastutavad Sinosure juhid ja järelevalvajad peavad järgima. Seega tugines Hiina valitsus niisugusele normatiivsele raamistikule, et teostada sisulist kontrolli Sinosure üle. |
| --- | --- |

(430)

Seetõttu järeldas komisjon, et Hiina valitsus on loonud normatiivse raamistiku, mida Hiina valitsuse poolt ametisse määratud ja Hiina valitsuse ees vastutavad Sinosure juhid ja järelevalvajad peavad järgima. Seega tugines Hiina valitsus niisugusele normatiivsele raamistikule, et teostada sisulist kontrolli Sinosure üle.

| (431) | Komisjon taotles ka konkreetseid tõendeid sisulise kontrolli teostamise kohta konkreetsete kindlustuslepingute alusel. Samas ei esitatud konkreetseid näiteid seoses töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharuga või valimisse kaasatud äriühingutega. |
| --- | --- |

(431)

Komisjon taotles ka konkreetseid tõendeid sisulise kontrolli teostamise kohta konkreetsete kindlustuslepingute alusel. Samas ei esitatud konkreetseid näiteid seoses töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharuga või valimisse kaasatud äriühingutega.

| (432) | Kuna puuduvad konkreetsed tõendid, uuris komisjon Sinosure konkreetset käitumist, võttes arvesse valimisse kaasatud äriühingutele pakutud kindlustust. See käitumine erines Sinosure ametlikust seisukohast, sest Sinosure ei tegutsenud turupõhimõtete alusel. |
| --- | --- |

(432)

Kuna puuduvad konkreetsed tõendid, uuris komisjon Sinosure konkreetset käitumist, võttes arvesse valimisse kaasatud äriühingutele pakutud kindlustust. See käitumine erines Sinosure ametlikust seisukohast, sest Sinosure ei tegutsenud turupõhimõtete alusel.

| (433) | Olles Sinosure 2019. aasta aruandele (95) tuginedes võrrelnud kõiki makstud kahjunõudeid kindlustussummade kogusummaga, tegi komisjon järelduse, et Sinosure peaks saama keskmiselt 0,33 % kindlustussummast kindlustusmaksena, et katta kahjunõuete kulu (isegi üldkulusid arvesse võtmata). Praktikas olid valimisse kaasatud äriühingute makstud kindlustusmaksed aga madalamad kui miinimumtasu, mida oli vaja tegevuskulude katmiseks. |
| --- | --- |

(433)

Olles Sinosure 2019. aasta aruandele (95) tuginedes võrrelnud kõiki makstud kahjunõudeid kindlustussummade kogusummaga, tegi komisjon järelduse, et Sinosure peaks saama keskmiselt 0,33 % kindlustussummast kindlustusmaksena, et katta kahjunõuete kulu (isegi üldkulusid arvesse võtmata). Praktikas olid valimisse kaasatud äriühingute makstud kindlustusmaksed aga madalamad kui miinimumtasu, mida oli vaja tegevuskulude katmiseks.

95

| (434) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas Hiina valitsus, et Sinosure ei ole avalik-õiguslik asutus ning et ta järgib oma äritegevuses turupõhimõtteid. Võimaliku ekspordikrediidikindlustuse andmise hindamisel arvestab Sinosure kõikehõlmaval viisil niisuguseid tegureid nagu riiklikud riskid, tööstuse riskid ja importija krediidiriskid. Lisaks märkis Hiina valitsus uuesti, et komisjon oleks pidanud kasutama riigisisest võrdlusalust. |
| --- | --- |

(434)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist kordas Hiina valitsus, et Sinosure ei ole avalik-õiguslik asutus ning et ta järgib oma äritegevuses turupõhimõtteid. Võimaliku ekspordikrediidikindlustuse andmise hindamisel arvestab Sinosure kõikehõlmaval viisil niisuguseid tegureid nagu riiklikud riskid, tööstuse riskid ja importija krediidiriskid. Lisaks märkis Hiina valitsus uuesti, et komisjon oleks pidanud kasutama riigisisest võrdlusalust.

| (435) | Kuna Hiina valitsus ei esitanud uusi tõendeid Sinosure tegutsemise kohta avalik-õigusliku asutusena, ei muutnud komisjon oma sellekohaseid järeldusi. Kuna Sinosurel oli uurimisperioodil turul juhtiv positsioon, ei saanud komisjon turupõhist siseturu kindlustusmakset välja arvutada, nagu on esitatud allpool punktis 3.6.4.3. Seetõttu lükati ka see väide tagasi. |
| --- | --- |

(435)

Kuna Hiina valitsus ei esitanud uusi tõendeid Sinosure tegutsemise kohta avalik-õigusliku asutusena, ei muutnud komisjon oma sellekohaseid järeldusi. Kuna Sinosurel oli uurimisperioodil turul juhtiv positsioon, ei saanud komisjon turupõhist siseturu kindlustusmakset välja arvutada, nagu on esitatud allpool punktis 3.6.4.3. Seetõttu lükati ka see väide tagasi.

| (436) | Seega tegi komisjon järelduse, et Sinosure järgib eespool nimetatud õigusraamistikku töödeldava alumiiniumfooliumi sektoris valitsuse ülesannete täitmisel. Sinosure tegutses artikli 2 punkti b mõistes (koostoimes alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktiga i) ning vastavalt WTO asjakohasele kohtupraktikale avalik-õigusliku asutusena. Peale selle said valimisse kaasatud eksportivad tootjad kasu, sest kindlustusmakse oli alla miinimumi, mida Sinosurel oli vaja oma tegevuskulude katmiseks. |
| --- | --- |

(436)

Seega tegi komisjon järelduse, et Sinosure järgib eespool nimetatud õigusraamistikku töödeldava alumiiniumfooliumi sektoris valitsuse ülesannete täitmisel. Sinosure tegutses artikli 2 punkti b mõistes (koostoimes alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktiga i) ning vastavalt WTO asjakohasele kohtupraktikale avalik-õigusliku asutusena. Peale selle said valimisse kaasatud eksportivad tootjad kasu, sest kindlustusmakse oli alla miinimumi, mida Sinosurel oli vaja oma tegevuskulude katmiseks.

| (437) | Samuti tegi komisjon kindlaks, et ekspordikrediidikindlustuse kava alusel pakutud toetused on konkreetsed, sest neid ei saa omandada ilma eksportimata ning need sõltuvad seega ekspordist alusmääruse artikli 4 lõike 4 punkti a tähenduses. |
| --- | --- |

(437)

Samuti tegi komisjon kindlaks, et ekspordikrediidikindlustuse kava alusel pakutud toetused on konkreetsed, sest neid ei saa omandada ilma eksportimata ning need sõltuvad seega ekspordist alusmääruse artikli 4 lõike 4 punkti a tähenduses.

3.6.4.3.   Subsiidiumi suuruse arvutamine

Subsiidiumi suuruse arvutamine

| (438) | Kuna Sinosurel oli uurimisperioodil turul juhtiv positsioon, ei saanud komisjon turupõhist siseturu kindlustusmakset välja arvutada. Kooskõlas varasemate subsiidiumivastaste uurimistega kasutas komisjon kõige sobivamat välist võrdlusalust, mille kohta oli teave lihtsalt kättesaadav – kindlustusmakseid, mida USA ekspordi-impordipank kohaldas OECD riikidesse eksportivate mittefinantsettevõtete suhtes. |
| --- | --- |

(438)

Kuna Sinosurel oli uurimisperioodil turul juhtiv positsioon, ei saanud komisjon turupõhist siseturu kindlustusmakset välja arvutada. Kooskõlas varasemate subsiidiumivastaste uurimistega kasutas komisjon kõige sobivamat välist võrdlusalust, mille kohta oli teave lihtsalt kättesaadav – kindlustusmakseid, mida USA ekspordi-impordipank kohaldas OECD riikidesse eksportivate mittefinantsettevõtete suhtes.

| (439) | Komisjon leidis, et subsiidiumi saajate kasu on järgmise kahe summa vahe: summa, mida subsiidiumi saajad olid tegelikult kindlustusmaksena maksnud ja summa, mida nad oleksid pidanud maksma, kohaldades põhjenduses 438 mainitud välist võrdluskindlustusmakset. |
| --- | --- |

(439)

Komisjon leidis, et subsiidiumi saajate kasu on järgmise kahe summa vahe: summa, mida subsiidiumi saajad olid tegelikult kindlustusmaksena maksnud ja summa, mida nad oleksid pidanud maksma, kohaldades põhjenduses 438 mainitud välist võrdluskindlustusmakset.

| (440) | Seoses ekspordikrediidikindlustusega väitis Wanshun Group, et komisjon oleks pidanud uurima, kas tasutavad kindlustusmaksed olid piisavad, et katta kindlustusandja tegevuskulud ja -kahjum. Isik esitas teavet, et Sinosure kogutud iga-aastased kindlustusmaksed olid nendel aastatel piisavad, et katta äriühingu pikaajalised tegevuskulud ja -kahjum. |
| --- | --- |

(440)

Seoses ekspordikrediidikindlustusega väitis Wanshun Group, et komisjon oleks pidanud uurima, kas tasutavad kindlustusmaksed olid piisavad, et katta kindlustusandja tegevuskulud ja -kahjum. Isik esitas teavet, et Sinosure kogutud iga-aastased kindlustusmaksed olid nendel aastatel piisavad, et katta äriühingu pikaajalised tegevuskulud ja -kahjum.

| (441) | Ühtlasi väitis Wanshun, et komisjon ei tohiks sobiva fikseeritud kindlustusmaksemäära arvutamisel arvestada ainult kindlustatud summat ja väljamakstud nõudeid, vaid oleks pidanud arvestama ka tagasinõutud summasid. Lisaks soovis isik, et komisjon avalikustaks oma täpsed arvutused. Samuti rõhutas ta, et kõik äriühingud ei tasunud kindlustusmakseid fikseeritud määras. |
| --- | --- |

(441)

Ühtlasi väitis Wanshun, et komisjon ei tohiks sobiva fikseeritud kindlustusmaksemäära arvutamisel arvestada ainult kindlustatud summat ja väljamakstud nõudeid, vaid oleks pidanud arvestama ka tagasinõutud summasid. Lisaks soovis isik, et komisjon avalikustaks oma täpsed arvutused. Samuti rõhutas ta, et kõik äriühingud ei tasunud kindlustusmakseid fikseeritud määras.

| (442) | Lisaks väitis ta, et kui komisjon jääb oma otsuse juurde käsitada Sinosure pakutud ekspordikrediidikindlustust tasakaalustatava subsiidiumina, peaks ta ebamõistlikult kõrge kindlustusmaksete määra üle vaatama. Komisjon ei esitanud valitud võrdlusaluse mõistlikkuse kohta analüüsi ega selgitusi ja huvitatud isik palus komisjonil vähemalt selgitada, mille alusel ta pidas USA EXIMi panga määrasid sobivamaks. |
| --- | --- |

(442)

Lisaks väitis ta, et kui komisjon jääb oma otsuse juurde käsitada Sinosure pakutud ekspordikrediidikindlustust tasakaalustatava subsiidiumina, peaks ta ebamõistlikult kõrge kindlustusmaksete määra üle vaatama. Komisjon ei esitanud valitud võrdlusaluse mõistlikkuse kohta analüüsi ega selgitusi ja huvitatud isik palus komisjonil vähemalt selgitada, mille alusel ta pidas USA EXIMi panga määrasid sobivamaks.

| (443) | Komisjon ei nõustu väidetega, mille Wanshun esitas ekspordikrediidikindlustuse kohta. Sinosure ei teinud uurimises koostööd ega esitanud konkreetset teavet töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharule pakutava ekspordikrediidikindlustuse ja selle kindlustusmaksete taseme kohta ega üksikasjalikke näitajaid, mis on seotud tema ekspordikrediidikindlustuse valdkonna kasumlikkusega. Seega ei olnud Sinosure nõutud kindlustusmaksete määrasid ning kindlustusandja tegevuskulusid ja -kahjumit võimalik võrrelda mis tahes tootmisharu tasandil, rääkimata eksportivate tootjate tasandist. Seega ei olnud võimalik tootmisharude ja äriühingute vahelist võimalikku ristsubsideerimist hinnata. Ning kuna Sinosure ei teinud koostööd, ei olnud võimalik võrrelda nõudeid ja tagasinõutud summasid, nagu Wanshun soovitas. Lõpuks ei esitanud Wanshun tõendeid või põhjendatud argumente, mis toetaksid tema väidet, et väline võrdlusalus, st kindlustusmaksete määrad, mida kohaldas USA ekspordi-impordipank (EXIM) mittefinantsettevõtete suhtes OECD riikidesse ekspordil, nagu on selgitatud põhjenduses 438, on ebamõistlik või ilmselgelt ekslik. Seepärast lükati need väited tagasi. |
| --- | --- |

(443)

Komisjon ei nõustu väidetega, mille Wanshun esitas ekspordikrediidikindlustuse kohta. Sinosure ei teinud uurimises koostööd ega esitanud konkreetset teavet töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharule pakutava ekspordikrediidikindlustuse ja selle kindlustusmaksete taseme kohta ega üksikasjalikke näitajaid, mis on seotud tema ekspordikrediidikindlustuse valdkonna kasumlikkusega. Seega ei olnud Sinosure nõutud kindlustusmaksete määrasid ning kindlustusandja tegevuskulusid ja -kahjumit võimalik võrrelda mis tahes tootmisharu tasandil, rääkimata eksportivate tootjate tasandist. Seega ei olnud võimalik tootmisharude ja äriühingute vahelist võimalikku ristsubsideerimist hinnata. Ning kuna Sinosure ei teinud koostööd, ei olnud võimalik võrrelda nõudeid ja tagasinõutud summasid, nagu Wanshun soovitas. Lõpuks ei esitanud Wanshun tõendeid või põhjendatud argumente, mis toetaksid tema väidet, et väline võrdlusalus, st kindlustusmaksete määrad, mida kohaldas USA ekspordi-impordipank (EXIM) mittefinantsettevõtete suhtes OECD riikidesse ekspordil, nagu on selgitatud põhjenduses 438, on ebamõistlik või ilmselgelt ekslik. Seepärast lükati need väited tagasi.

| (444) | Valimisse kaasatud äriühingute kontsernide puhul on eespool kirjeldatud kavaga seoses kindlaks tehtud subsiidiumimäär uurimisperioodil järgmine.

  Soodusrahastamine: ekspordikrediidikindlustus







  Äriühingu nimi | Subsiidiumimäär |
| --- | --- | --- |
| Nanshan Group | 0,11  % |
| Wanshun Group | 0,27  % |
| Daching Group | 0,13  % |

(444)

Valimisse kaasatud äriühingute kontsernide puhul on eespool kirjeldatud kavaga seoses kindlaks tehtud subsiidiumimäär uurimisperioodil järgmine.

Soodusrahastamine: ekspordikrediidikindlustus

Soodusrahastamine: ekspordikrediidikindlustus

Äriühingu nimi

Subsiidiumimäär

Nanshan Group

0,11  %

Wanshun Group

0,27  %

Daching Group

0,13  %

3.7.   Toetuskavad

Toetuskavad

| (445) | Komisjon leidis, et valimisse kaasatud äriühingute kontsernid said kasu eri toetuskavadest nagu tehnoloogia, innovatsiooni ja arendustegevusega seotud toetused, varalised toetused, intressisoodustused laenudelt ning eksporditoetused. Tehnoloogia, innovatsiooni ja arendustegevusega seotud toetused moodustasid olulise osa valimisse kaasatud äriühingute teatatud toetustest. Seega jaotas komisjon toetused kahte rühma: i) tehnoloogia, innovatsiooni ja arendustegevusega seotud toetused ning ii) muud toetused. |
| --- | --- |

(445)

Komisjon leidis, et valimisse kaasatud äriühingute kontsernid said kasu eri toetuskavadest nagu tehnoloogia, innovatsiooni ja arendustegevusega seotud toetused, varalised toetused, intressisoodustused laenudelt ning eksporditoetused. Tehnoloogia, innovatsiooni ja arendustegevusega seotud toetused moodustasid olulise osa valimisse kaasatud äriühingute teatatud toetustest. Seega jaotas komisjon toetused kahte rühma: i) tehnoloogia, innovatsiooni ja arendustegevusega seotud toetused ning ii) muud toetused.

3.7.1.   Tehnoloogia, innovatsiooni ja arendustegevusega seotud toetused

Tehnoloogia, innovatsiooni ja arendustegevusega seotud toetused

| (446) | Kõik valimisse kaasatud kontsernid said uurimisperioodil teadus- ja arendustegevusega ning industrialiseerimise, tehnoloogia ajakohastamise ja innovatsiooniga seotud toetusi. |
| --- | --- |

(446)

Kõik valimisse kaasatud kontsernid said uurimisperioodil teadus- ja arendustegevusega ning industrialiseerimise, tehnoloogia ajakohastamise ja innovatsiooniga seotud toetusi.

3.7.1.1.   Õiguslik alus/reguleeriv raamistik

Õiguslik alus/reguleeriv raamistik

| — | Tehnoloogilise innovatsiooni 13. viisaastakukava; |
| --- | --- |

—

Tehnoloogilise innovatsiooni 13. viisaastakukava;

| — | suunavad arvamused ettevõtete tehnoloogia renoveerimise edendamise kohta, riiginõukogu, Guo Fa (2012) 44; |
| --- | --- |

—

suunavad arvamused ettevõtete tehnoloogia renoveerimise edendamise kohta, riiginõukogu, Guo Fa (2012) 44;

| — | tööstuse elavdamise ja tehnoloogia renoveerimise töökava, välja andnud riiklik arengu- ja reformikomisjon, MIIT, 2015; |
| --- | --- |

—

tööstuse elavdamise ja tehnoloogia renoveerimise töökava, välja andnud riiklik arengu- ja reformikomisjon, MIIT, 2015;

| — | tööstuse toetusfondid ning teadus- ja arendustegevuse ning industrialiseerimisega seotud erifondid, Dong Ban Fa (2018) nr 62; |
| --- | --- |

—

tööstuse toetusfondid ning teadus- ja arendustegevuse ning industrialiseerimisega seotud erifondid, Dong Ban Fa (2018) nr 62;

| — | riikliku kõrgtehnoloogilise teadus- ja arendustegevuse programmi (863) haldusmeetmed; |
| --- | --- |

—

riikliku kõrgtehnoloogilise teadus- ja arendustegevuse programmi (863) haldusmeetmed;

| — | teatis provintsi tasandi tööstuse ja infotööstuse ümberkujundamise ning ajakohastamise erifondi näitajate esimese kogumi avaldamise kohta 2019. aastal; |
| --- | --- |

—

teatis provintsi tasandi tööstuse ja infotööstuse ümberkujundamise ning ajakohastamise erifondi näitajate esimese kogumi avaldamise kohta 2019. aastal;

| — | teatised järgmiste erifondide kasutamise kohta: tehnilise renoveerimise erifondid, tööstuse elavdamise erifondid, tehnilise ümberkujundamise erifondid ja tööstuse arengu erifondid. |
| --- | --- |

—

teatised järgmiste erifondide kasutamise kohta: tehnilise renoveerimise erifondid, tööstuse elavdamise erifondid, tehnilise ümberkujundamise erifondid ja tööstuse arengu erifondid.

3.7.1.2.   Uurimise järeldused

Uurimise järeldused

| (447) | Komisjon leidis, et toetused olid seotud nii tootmisprotsessi tehnoloogia ajakohastamise, renoveerimise või ümberkujundamisega kui ka kõrg-, täiustatud ning uue tehnoloogia teadus- ja arendustegevusega. |
| --- | --- |

(447)

Komisjon leidis, et toetused olid seotud nii tootmisprotsessi tehnoloogia ajakohastamise, renoveerimise või ümberkujundamisega kui ka kõrg-, täiustatud ning uue tehnoloogia teadus- ja arendustegevusega.

| (448) | Kooskõlas suunavate arvamustega ettevõtete tehnoloogia renoveerimise edendamise kohta kutsuti keskvalitsust ja kohalikke omavalitsusi üles veelgi suurendama finantstoetuse summat ja investeeringuid, keskendudes tööstuse ümberkujundamisele ja ajakohastamisele peamistes valdkondades ning tehnoloogia renoveerimise kriitilistele teemadele. Peale selle peaksid ametiasutused pidevalt uuendama ja täiustama fondijuhtimise meetodeid, andma paindlikult mitut liiki toetust ja suurendama eelarvefondide kasutamise tõhusust. |
| --- | --- |

(448)

Kooskõlas suunavate arvamustega ettevõtete tehnoloogia renoveerimise edendamise kohta kutsuti keskvalitsust ja kohalikke omavalitsusi üles veelgi suurendama finantstoetuse summat ja investeeringuid, keskendudes tööstuse ümberkujundamisele ja ajakohastamisele peamistes valdkondades ning tehnoloogia renoveerimise kriitilistele teemadele. Peale selle peaksid ametiasutused pidevalt uuendama ja täiustama fondijuhtimise meetodeid, andma paindlikult mitut liiki toetust ja suurendama eelarvefondide kasutamise tõhusust.

| (449) | Tööstuse elavdamise ja tehnoloogia renoveerimise töökavaga rakendatakse eespool nimetatud suunavaid arvamusi, luues erifonde tehnoloogiliste edusammude edendamiseks ja tehnoloogilise ümberkujundamise projektideks. Need fondid hõlmavad investeerimistoetusi ja laenude allahindlusi. Fondide kasutamine peab olema kooskõlas riigi makromajandusliku poliitikaga, tööstuspoliitikaga ja piirkondliku arengupoliitikaga. |
| --- | --- |

(449)

Tööstuse elavdamise ja tehnoloogia renoveerimise töökavaga rakendatakse eespool nimetatud suunavaid arvamusi, luues erifonde tehnoloogiliste edusammude edendamiseks ja tehnoloogilise ümberkujundamise projektideks. Need fondid hõlmavad investeerimistoetusi ja laenude allahindlusi. Fondide kasutamine peab olema kooskõlas riigi makromajandusliku poliitikaga, tööstuspoliitikaga ja piirkondliku arengupoliitikaga.

| (450) | Toetusprogrammid, millest valimisse kaasatud äriühingute kontsernid kasu said, on enamjaolt sarnase ülesehitusega. Sõltuvalt eesmärgist kehtestatakse kriteeriumid, mille alusel ettevõtjad saavad taotlusi esitada ja kui kriteeriumid on täidetud, antakse neile rahalist toetust. |
| --- | --- |

(450)

Toetusprogrammid, millest valimisse kaasatud äriühingute kontsernid kasu said, on enamjaolt sarnase ülesehitusega. Sõltuvalt eesmärgist kehtestatakse kriteeriumid, mille alusel ettevõtjad saavad taotlusi esitada ja kui kriteeriumid on täidetud, antakse neile rahalist toetust.

| (451) | Näiteks mõne valimisse kaasatud äriühingutele antud toetuse õiguslik alus on riikliku kõrgtehnoloogilise teadus- ja arendustegevuse programm, mis veelkord näitab riikliku planeerimise toimimist HRVs nagu on kirjeldatud eespool põhjenduses 88. Artiklis 2 sätestatakse, et
  „riikliku kõrgtehnoloogilise teadus- ja arendustegevuse programm (863) on selgete riiklike eesmärkidega teadus- ja tehnoloogiaprogramm, mida toetatakse kesksete rahaliste eraldistega“. Sama dokumendi artiklis 29 määratakse kindlaks toetuskõlblike projektide heakskiitmismenetlused. Selles kajastatakse eespool kirjeldatud mehhanismi: pärast taotluse esitamist, selle kinnitamist ja hindamist esitab eksperdirühm projekti kohta ettepanekud ja projekti prognoositavad rahastamisvahendid ning lõpuks kinnitab ja allkirjastab ühisasutus toetuse andmise. |
| --- | --- |

(451)

Näiteks mõne valimisse kaasatud äriühingutele antud toetuse õiguslik alus on riikliku kõrgtehnoloogilise teadus- ja arendustegevuse programm, mis veelkord näitab riikliku planeerimise toimimist HRVs nagu on kirjeldatud eespool põhjenduses 88. Artiklis 2 sätestatakse, et
  „riikliku kõrgtehnoloogilise teadus- ja arendustegevuse programm (863) on selgete riiklike eesmärkidega teadus- ja tehnoloogiaprogramm, mida toetatakse kesksete rahaliste eraldistega“. Sama dokumendi artiklis 29 määratakse kindlaks toetuskõlblike projektide heakskiitmismenetlused. Selles kajastatakse eespool kirjeldatud mehhanismi: pärast taotluse esitamist, selle kinnitamist ja hindamist esitab eksperdirühm projekti kohta ettepanekud ja projekti prognoositavad rahastamisvahendid ning lõpuks kinnitab ja allkirjastab ühisasutus toetuse andmise.

„riikliku kõrgtehnoloogilise teadus- ja arendustegevuse programm (863) on selgete riiklike eesmärkidega teadus- ja tehnoloogiaprogramm, mida toetatakse kesksete rahaliste eraldistega“.

3.7.1.3.   Konkreetsus

Konkreetsus

| (452) | Tehnoloogia, innovatsiooni ja arendustegevusega seotud toetused, sealhulgas eespool kirjeldatud teadus- ja arendustegevuse projektidega seotud toetused kujutavad endast subsiidiume alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, st rahaliste vahendite ülekandmist Hiina valitsuselt vaatlusaluse toote tootjatele toetuste näol. Nagu on eelnevalt märgitud põhjenduses 445, kajastati neid rahalisi vahendeid valimisse kaasatud eksportivate tootjate raamatupidamisarvestuses valitsuse antavate toetustena. |
| --- | --- |

(452)

Tehnoloogia, innovatsiooni ja arendustegevusega seotud toetused, sealhulgas eespool kirjeldatud teadus- ja arendustegevuse projektidega seotud toetused kujutavad endast subsiidiume alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, st rahaliste vahendite ülekandmist Hiina valitsuselt vaatlusaluse toote tootjatele toetuste näol. Nagu on eelnevalt märgitud põhjenduses 445, kajastati neid rahalisi vahendeid valimisse kaasatud eksportivate tootjate raamatupidamisarvestuses valitsuse antavate toetustena.

| (453) | Need subsiidiumid on alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses konkreetsed, kuna neile on õigus ainult äriühingutel, mis tegutsevad korrapäraselt avaldatavates juhistes, haldusmeetmetes ja kataloogides loetletud olulise tähtsusega tehnoloogiate valdkonnas, ning kuna töödeldava alumiiniumfooliumi sektor kuulub nõuetele vastavate sektorite hulka. Igal juhul on äriühingute teatatud ja komisjoni ristkontrollitud toetused äriühingupõhised. |
| --- | --- |

(453)

Need subsiidiumid on alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses konkreetsed, kuna neile on õigus ainult äriühingutel, mis tegutsevad korrapäraselt avaldatavates juhistes, haldusmeetmetes ja kataloogides loetletud olulise tähtsusega tehnoloogiate valdkonnas, ning kuna töödeldava alumiiniumfooliumi sektor kuulub nõuetele vastavate sektorite hulka. Igal juhul on äriühingute teatatud ja komisjoni ristkontrollitud toetused äriühingupõhised.

| (454) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Hiina valitsus, et komisjon ei tõendanud, et vaatlusalused teadus- ja arendustegevuse toetused on alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses konkreetsed, sest teadus- ja arendustegevuse toetuste andmine on levinud kogu maailmas ning ei piirdu teatud ettevõtjatega. |
| --- | --- |

(454)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Hiina valitsus, et komisjon ei tõendanud, et vaatlusalused teadus- ja arendustegevuse toetused on alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses konkreetsed, sest teadus- ja arendustegevuse toetuste andmine on levinud kogu maailmas ning ei piirdu teatud ettevõtjatega.

| (455) | Komisjon on juba tõendanud toetuste konkreetsust, sest toetustele on tegelikult õigus ainult äriühingutel, mis tegutsevad juhistes, haldusmeetmetes ja kataloogides loetletud olulise tähtsusega tehnoloogiate valdkonnas. Ühtlasi esitasid koostööd tegevad eksportivad tootjad toetustega seotud dokumendid, näiteks õigusdokumendid ja teated toetuste kohta, mis näitasid, et toetusi anti äriühingutele, kes kuuluvad teatavatesse konkreetsetesse tootmisharudesse või sektoritesse ja/või kes osalevad konkreetsetes tööstusprojektides, mida riik soodustab. Seega kordas komisjon oma järeldust, et need toetused on kättesaadavad ainult teatud ettevõtjate selgelt täpsustatud alarühmale ja/või majandussektoritele. Peale selle tegi komisjon kindlaks, et nende toetuste saamise tingimused ei olnud selged ja objektiivsed ning et neid ei kohaldatud automaatselt; seega ei vastanud need alusmääruse artikli 4 lõike 2 punktis b sätestatud mittekonkreetsuse tingimustele. |
| --- | --- |

(455)

Komisjon on juba tõendanud toetuste konkreetsust, sest toetustele on tegelikult õigus ainult äriühingutel, mis tegutsevad juhistes, haldusmeetmetes ja kataloogides loetletud olulise tähtsusega tehnoloogiate valdkonnas. Ühtlasi esitasid koostööd tegevad eksportivad tootjad toetustega seotud dokumendid, näiteks õigusdokumendid ja teated toetuste kohta, mis näitasid, et toetusi anti äriühingutele, kes kuuluvad teatavatesse konkreetsetesse tootmisharudesse või sektoritesse ja/või kes osalevad konkreetsetes tööstusprojektides, mida riik soodustab. Seega kordas komisjon oma järeldust, et need toetused on kättesaadavad ainult teatud ettevõtjate selgelt täpsustatud alarühmale ja/või majandussektoritele. Peale selle tegi komisjon kindlaks, et nende toetuste saamise tingimused ei olnud selged ja objektiivsed ning et neid ei kohaldatud automaatselt; seega ei vastanud need alusmääruse artikli 4 lõike 2 punktis b sätestatud mittekonkreetsuse tingimustele.

3.7.1.4.   Subsiidiumi suuruse arvutamine

Subsiidiumi suuruse arvutamine

| (456) | Uurimisperioodil saadud kasu kindlakstegemiseks arvestas komisjon uurimisperioodil saadud toetusi ja ka neid enne uurimisperioodi saadud toetusi, mille amortisatsiooniaeg jätkus uurimisperioodil. Amortiseerimata toetuste puhul loeti kasuks uurimisperioodil saadud summat. Projektiga seotud toetuste ja varadega seotud toetuste puhul loeti kasuks seda osa toetuse kogusummast, mis amortiseeriti uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(456)

Uurimisperioodil saadud kasu kindlakstegemiseks arvestas komisjon uurimisperioodil saadud toetusi ja ka neid enne uurimisperioodi saadud toetusi, mille amortisatsiooniaeg jätkus uurimisperioodil. Amortiseerimata toetuste puhul loeti kasuks uurimisperioodil saadud summat. Projektiga seotud toetuste ja varadega seotud toetuste puhul loeti kasuks seda osa toetuse kogusummast, mis amortiseeriti uurimisperioodil.

| (457) | Komisjon arutas, kas kohaldada täiendavat iga-aastast turuintressimäära kooskõlas subsiidiumi summa arvutamist käsitlevate komisjoni suuniste F jao punktiga a (96). Samas oleks see lähenemisviis hõlmanud mitmesuguseid hüpoteetilisi tegureid, mille jaoks ei olnud täpset teavet saadaval. Seetõttu pidas komisjon kohasemaks eraldada summad uurimisperioodile, lähtudes kooskõlas varasematel juhtumitel (97) kasutatud arvutusmetoodikaga seotud teadus- ja arendustegevuse projektide ning vara amortisatsioonimääradest. |
| --- | --- |

(457)

Komisjon arutas, kas kohaldada täiendavat iga-aastast turuintressimäära kooskõlas subsiidiumi summa arvutamist käsitlevate komisjoni suuniste F jao punktiga a (96). Samas oleks see lähenemisviis hõlmanud mitmesuguseid hüpoteetilisi tegureid, mille jaoks ei olnud täpset teavet saadaval. Seetõttu pidas komisjon kohasemaks eraldada summad uurimisperioodile, lähtudes kooskõlas varasematel juhtumitel (97) kasutatud arvutusmetoodikaga seotud teadus- ja arendustegevuse projektide ning vara amortisatsioonimääradest.

96

97

3.7.2.   Muud toetused

Muud toetused

| (458) | Komisjon leidis, et kolm valimisse kaasatud äriühingute kontserni said ka teisi toetusi, nagu varadega seotud toetused, intressisoodustused laenudelt, eksporditoetused ning teised eri tasandi valitsusasutustelt saadud ühekordsed või korduvad toetused. |
| --- | --- |

(458)

Komisjon leidis, et kolm valimisse kaasatud äriühingute kontserni said ka teisi toetusi, nagu varadega seotud toetused, intressisoodustused laenudelt, eksporditoetused ning teised eri tasandi valitsusasutustelt saadud ühekordsed või korduvad toetused.

3.7.2.1.   Õiguslik alus/reguleeriv raamistik

Õiguslik alus/reguleeriv raamistik

| (459) | Äriühingutele andsid kõnealuseid toetusi riigi, provintsi, linna, maakonna või piirkonna valitsusasutused ja kõik need olid valimisse kaasatud äriühingute suhtes või geograafilise asukoha või tööstuse liigi poolest konkreetsed. Kõik äriühingud ei avalikustanud teavet selle kohta, millisel õiguslikul alusel neid toetusi anti. Siiski esitas mõni ettevõtja komisjonile koopia dokumendist, mille oli väljastanud rahalisi vahendeid andnud valitsusasutus (sellele viidati kui teatisele). |
| --- | --- |

(459)

Äriühingutele andsid kõnealuseid toetusi riigi, provintsi, linna, maakonna või piirkonna valitsusasutused ja kõik need olid valimisse kaasatud äriühingute suhtes või geograafilise asukoha või tööstuse liigi poolest konkreetsed. Kõik äriühingud ei avalikustanud teavet selle kohta, millisel õiguslikul alusel neid toetusi anti. Siiski esitas mõni ettevõtja komisjonile koopia dokumendist, mille oli väljastanud rahalisi vahendeid andnud valitsusasutus (sellele viidati kui teatisele).

3.7.2.2.   Uurimise järeldused

Uurimise järeldused

| (460) | Näited selliste toetuste kohta on varaga seotud toetused, patendifondid, teaduse ja tehnoloogia fondid ja toetused, äriarengufondid, ekspordi edendamise fondid, tootmisharu kvaliteedi ja tõhususe parandamise fondid, omavalitsuste kaubandusfondid, välismajanduse ja -kaubanduse arengu fond, tootmise ohutuse toetused. |
| --- | --- |

(460)

Näited selliste toetuste kohta on varaga seotud toetused, patendifondid, teaduse ja tehnoloogia fondid ja toetused, äriarengufondid, ekspordi edendamise fondid, tootmisharu kvaliteedi ja tõhususe parandamise fondid, omavalitsuste kaubandusfondid, välismajanduse ja -kaubanduse arengu fond, tootmise ohutuse toetused.

| (461) | Arvestades suurt hulka toetusi, mille komisjon tuvastas valimisse kaasatud äriühingute raamatupidamisest, esitatakse käesolevas määruses üksnes kokkuvõte peamistest järeldustest. Tõendeid arvukate toetuste olemasolu ja asjaolu kohta, et neid andsid eri tasandi valitsusasutused, esitas esialgu kolm valimisse kaasatud kontserni. Üksikasjalikud järeldused nende toetuste kohta on igale äriühingule esitatud eraldi tema konkreetses avalikustamisdokumendis. |
| --- | --- |

(461)

Arvestades suurt hulka toetusi, mille komisjon tuvastas valimisse kaasatud äriühingute raamatupidamisest, esitatakse käesolevas määruses üksnes kokkuvõte peamistest järeldustest. Tõendeid arvukate toetuste olemasolu ja asjaolu kohta, et neid andsid eri tasandi valitsusasutused, esitas esialgu kolm valimisse kaasatud kontserni. Üksikasjalikud järeldused nende toetuste kohta on igale äriühingule esitatud eraldi tema konkreetses avalikustamisdokumendis.

| (462) | Nende muude toetuste puhul on tegemist subsiidiumidega alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, st valitsuse vahendite ülekandmisega valimisse kaasatud äriühingute kontsernidele antavate toetustena, ning seega kaasnes nendega kasu. |
| --- | --- |

(462)

Nende muude toetuste puhul on tegemist subsiidiumidega alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, st valitsuse vahendite ülekandmisega valimisse kaasatud äriühingute kontsernidele antavate toetustena, ning seega kaasnes nendega kasu.

| (463) | Valimisse kaasatud äriühingute kontsernid esitasid teavet toetuste summade ja selle kohta, mis asutus iga toetust andis ja selle välja maksis. Asjaomased äriühingud paigutasid selle sissetuleku oma raamatupidamisarvestuses subsiidiumitulu rubriiki ja lasksid nendele aruannetele teha sõltumatu auditi. Komisjon on võtnud asjaomaste toetuste teavet kindla tõendina subsiidiumi kohta, millega kaasnes kasu. |
| --- | --- |

(463)

Valimisse kaasatud äriühingute kontsernid esitasid teavet toetuste summade ja selle kohta, mis asutus iga toetust andis ja selle välja maksis. Asjaomased äriühingud paigutasid selle sissetuleku oma raamatupidamisarvestuses subsiidiumitulu rubriiki ja lasksid nendele aruannetele teha sõltumatu auditi. Komisjon on võtnud asjaomaste toetuste teavet kindla tõendina subsiidiumi kohta, millega kaasnes kasu.

| (464) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Hiina valitsus, et komisjon ei ole piisavalt üksikasjalikult selgitanud, mis toetustele ta viitab, sest konkreetseid toetusi või õigusallikaid ei olnud märgitud. Nagu on märgitud põhjendustes 459 ja 461, koosnesid selles punktis viidatud toetused mitmest väikesest summast, mida anti valitsuse eri tasanditel ja mille kohta valimisse kaasatud äriühingud paljudel juhtudel tõendavaid dokumente ei esitanud, v.a mõne kõrgetasemelise määratluse korral. Seega ei ole komisjonil võimalik esitada Hiina valitsusele täpset õiguslikku alust. Nagu aga põhjenduses 461 märgitud, on üksikasjalikud järeldused nende toetuste kohta igale äriühingule esitatud eraldi tema konkreetses avalikustamisdokumendis. |
| --- | --- |

(464)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Hiina valitsus, et komisjon ei ole piisavalt üksikasjalikult selgitanud, mis toetustele ta viitab, sest konkreetseid toetusi või õigusallikaid ei olnud märgitud. Nagu on märgitud põhjendustes 459 ja 461, koosnesid selles punktis viidatud toetused mitmest väikesest summast, mida anti valitsuse eri tasanditel ja mille kohta valimisse kaasatud äriühingud paljudel juhtudel tõendavaid dokumente ei esitanud, v.a mõne kõrgetasemelise määratluse korral. Seega ei ole komisjonil võimalik esitada Hiina valitsusele täpset õiguslikku alust. Nagu aga põhjenduses 461 märgitud, on üksikasjalikud järeldused nende toetuste kohta igale äriühingule esitatud eraldi tema konkreetses avalikustamisdokumendis.

3.7.2.3.   Konkreetsus

Konkreetsus

| (465) | Need toetused on ühtlasi konkreetsed alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a ja artikli 4 lõike 3 tähenduses, sest koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud dokumentide kohaselt tunduvad need olevat kättesaadavad ainult teatavatele äriühingutele, teatud tootmisharudele, nagu töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu või konkreetsetele projektidele konkreetsetes piirkondades. Lisaks sõltub osa toetusi eksporditegevusest alusmääruse artikli 4 lõike 4 punkti a tähenduses. |
| --- | --- |

(465)

Need toetused on ühtlasi konkreetsed alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a ja artikli 4 lõike 3 tähenduses, sest koostööd tegevate eksportivate tootjate esitatud dokumentide kohaselt tunduvad need olevat kättesaadavad ainult teatavatele äriühingutele, teatud tootmisharudele, nagu töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu või konkreetsetele projektidele konkreetsetes piirkondades. Lisaks sõltub osa toetusi eksporditegevusest alusmääruse artikli 4 lõike 4 punkti a tähenduses.

| (466) | Lisaks ei vasta kõnealused toetused alusmääruse artikli 4 lõike 2 punktis b sätestatud mittekonkreetsuse tingimustele, sest rahastamiskõlblikkuse tingimused ja ettevõtete valimise tegelikud kriteeriumid ei ole läbipaistvad, objektiivsed ega kehti automaatselt. |
| --- | --- |

(466)

Lisaks ei vasta kõnealused toetused alusmääruse artikli 4 lõike 2 punktis b sätestatud mittekonkreetsuse tingimustele, sest rahastamiskõlblikkuse tingimused ja ettevõtete valimise tegelikud kriteeriumid ei ole läbipaistvad, objektiivsed ega kehti automaatselt.

| (467) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Nanshan Group seoses toetustega, et:






  a) | komisjonist oli vale lisada toetustest saadava kasu arvutamisel subsiidiumimarginaalidele enne uurimisperioodi saadud mitteamortiseeritavad subsiidiumid. Äriühing taotles, et komisjon jätaks enne uurimisperioodi saadud mitteamortiseeritavad subsiidiumid subsiidiumimarginaalist välja; |
| --- | --- | --- |

(467)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Nanshan Group seoses toetustega, et:

a)

komisjonist oli vale lisada toetustest saadava kasu arvutamisel subsiidiumimarginaalidele enne uurimisperioodi saadud mitteamortiseeritavad subsiidiumid. Äriühing taotles, et komisjon jätaks enne uurimisperioodi saadud mitteamortiseeritavad subsiidiumid subsiidiumimarginaalist välja;

| b) | komisjon kasutas ühe Nanshan Groupi kuuluva äriühingu saadud toetuste puhul vale amortisatsiooniperioodi. |
| --- | --- |

b)

komisjon kasutas ühe Nanshan Groupi kuuluva äriühingu saadud toetuste puhul vale amortisatsiooniperioodi.

| (468) | Komisjon täheldas, et põhjenduses 467 viidatud mitteamortiseeritavad subsiidiumid on seotud põhivaraga. Seetõttu on komisjon määranud kasu samale ajavahemikule, mille jooksul põhivara on amortiseerunud. Seetõttu lükatakse see väide tagasi. |
| --- | --- |

(468)

Komisjon täheldas, et põhjenduses 467 viidatud mitteamortiseeritavad subsiidiumid on seotud põhivaraga. Seetõttu on komisjon määranud kasu samale ajavahemikule, mille jooksul põhivara on amortiseerunud. Seetõttu lükatakse see väide tagasi.

| (469) | Pärast Nanshan Groupi märkuste saamist vaatas komisjon arvutustes kasutatud amortisatsiooniperioodid üle. Juhtudel, kus oli kasutatud vale amortisatsiooniperioodi, tehti arvutusse parandused. |
| --- | --- |

(469)

Pärast Nanshan Groupi märkuste saamist vaatas komisjon arvutustes kasutatud amortisatsiooniperioodid üle. Juhtudel, kus oli kasutatud vale amortisatsiooniperioodi, tehti arvutusse parandused.

| (470) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Wanshun Group, et komisjon oli teinud ühele tema kontserni kuuluvale äriühingule toetusest saadud kasu arvutamisel vea. Nimelt väitis Wanshun Group, et üks projekt, millele toetust anti, käivitus alles 2019. aasta kolmandas kvartalis ja seetõttu oli vale määrata uurimisperioodile üks viieteistkümnendik väärtusest (vastavalt 15-aastasele amortisatsiooniperioodile). |
| --- | --- |

(470)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Wanshun Group, et komisjon oli teinud ühele tema kontserni kuuluvale äriühingule toetusest saadud kasu arvutamisel vea. Nimelt väitis Wanshun Group, et üks projekt, millele toetust anti, käivitus alles 2019. aasta kolmandas kvartalis ja seetõttu oli vale määrata uurimisperioodile üks viieteistkümnendik väärtusest (vastavalt 15-aastasele amortisatsiooniperioodile).

| (471) | Komisjon märgib, et vastavalt väljakujunenud tavale võetakse uurimisperioodiga seotud toetuste kindlakstegemisel arvutuste aluseks kalendriaastate arv. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(471)

Komisjon märgib, et vastavalt väljakujunenud tavale võetakse uurimisperioodiga seotud toetuste kindlakstegemisel arvutuste aluseks kalendriaastate arv. Seetõttu lükati see väide tagasi.

3.7.2.4.   Subsiidiumi suuruse arvutamine

Subsiidiumi suuruse arvutamine

| (472) | Komisjon arvutas kasu vastavalt põhjenduses 457 kirjeldatud metoodikale. |
| --- | --- |

(472)

Komisjon arvutas kasu vastavalt põhjenduses 457 kirjeldatud metoodikale.

| (473) | Valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul oli kõikide toetustega seoses kindlaks tehtud subsiidiumimäärad uurimisperioodil järgmised.

  Toetused







  Äriühingu nimi | Subsiidiumimäär |
| --- | --- | --- |
| Nanshan Group | 1,22  % |
| Wanshun Group | 0,42  % |
| Daching Group | 0,25  % |

(473)

Valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul oli kõikide toetustega seoses kindlaks tehtud subsiidiumimäärad uurimisperioodil järgmised.

Toetused

Toetused

Äriühingu nimi

Subsiidiumimäär

Nanshan Group

1,22  %

Wanshun Group

0,42  %

Daching Group

0,25  %

3.8.   Maksuvabastus- ja maksuvähenduskavade kaudu saamata jäänud tulu

Maksuvabastus- ja maksuvähenduskavade kaudu saamata jäänud tulu

3.8.1.   Otsene maksuvabastus ja maksuvähendus

Otsene maksuvabastus ja maksuvähendus

3.8.1.1.   Ettevõtte tulumaksu soodustused kõrgtehnoloogilistele ja uutele tehnoloogiaettevõtetele

Ettevõtte tulumaksu soodustused kõrgtehnoloogilistele ja uutele tehnoloogiaettevõtetele

3.8.1.2.   Õiguslik alus/reguleeriv raamistik

Õiguslik alus/reguleeriv raamistik

| (474) | Kõnealuse kava õiguslik alus on ettevõtte tulumaksu seaduse (98) artikkel 28 ning HRV ettevõtte tulumaksu seaduse rakenduseeskirjade (99) artikkel 93; samuti:






  — | teadus- ja tehnoloogiaministeeriumi, rahandusministeeriumi ja riigi maksuameti ringkiri, mis käsitles järgmise dokumendi läbivaatamist ja väljastamist: „Haldusmeetmed kõrgtehnoloogiliste ettevõtete tunnustamiseks“, GKFH (2016) nr 32; |
| --- | --- | --- |

(474)

Kõnealuse kava õiguslik alus on ettevõtte tulumaksu seaduse (98) artikkel 28 ning HRV ettevõtte tulumaksu seaduse rakenduseeskirjade (99) artikkel 93; samuti:

98

99

—

teadus- ja tehnoloogiaministeeriumi, rahandusministeeriumi ja riigi maksuameti ringkiri, mis käsitles järgmise dokumendi läbivaatamist ja väljastamist: „Haldusmeetmed kõrgtehnoloogiliste ettevõtete tunnustamiseks“, GKFH (2016) nr 32;

| — | teadus- ja tehnoloogiaministeeriumi, rahandusministeeriumi ja riigi maksuameti ringkiri, mis käsitles järgmise dokumendi läbivaatamist ja väljastamist: „Haldusmeetmed kõrgtehnoloogiliste ettevõtete tunnustamiseks, Guo Ke Fa Huo (2016) nr 195; |
| --- | --- |

—

teadus- ja tehnoloogiaministeeriumi, rahandusministeeriumi ja riigi maksuameti ringkiri, mis käsitles järgmise dokumendi läbivaatamist ja väljastamist: „Haldusmeetmed kõrgtehnoloogiliste ettevõtete tunnustamiseks, Guo Ke Fa Huo (2016) nr 195;

| — | riigi maksuameti 2017. aasta teatis nr 24 tulumaksusoodustuste kohaldamise kohta kõrgtehnoloogiliste ettevõtete suhtes; |
| --- | --- |

—

riigi maksuameti 2017. aasta teatis nr 24 tulumaksusoodustuste kohaldamise kohta kõrgtehnoloogiliste ettevõtete suhtes;

| — | 2016. aasta kataloog riigi toetatud kõrgtehnoloogiavaldkondade kohta (100) ning |
| --- | --- |

—

2016. aasta kataloog riigi toetatud kõrgtehnoloogiavaldkondade kohta (100) ning

100

| — | rahandusministeeriumi ja riigi maksuameti teadaanne (2019) nr 68. |
| --- | --- |

—

rahandusministeeriumi ja riigi maksuameti teadaanne (2019) nr 68.

| (475) | Ettevõtte tulumaksu seaduse IV peatükk sisaldab sätteid maksusoodustuste kohta. Ettevõtte tulumaksu seaduse artiklis 25, mis on IV peatüki sissejuhatav lõik, on sätestatud, et
  „riik pakub tulumaksusoodustusi ettevõtetele, kes tegutsevad sellistes tootmisharudes või tegelevad selliste projektidega, mille arendamist riik konkreetselt toetab ja soodustab“
  . Ettevõtte tulumaksu seaduse artiklis 28 on sätestatud, et
  „riigi erituge vajavate kõrgtehnoloogiliste ja uute tehnoloogiaettevõtete tulumaksumäära vähendatakse 15 %ni“
  . |
| --- | --- |

(475)

Ettevõtte tulumaksu seaduse IV peatükk sisaldab sätteid maksusoodustuste kohta. Ettevõtte tulumaksu seaduse artiklis 25, mis on IV peatüki sissejuhatav lõik, on sätestatud, et
  „riik pakub tulumaksusoodustusi ettevõtetele, kes tegutsevad sellistes tootmisharudes või tegelevad selliste projektidega, mille arendamist riik konkreetselt toetab ja soodustab“
  . Ettevõtte tulumaksu seaduse artiklis 28 on sätestatud, et
  „riigi erituge vajavate kõrgtehnoloogiliste ja uute tehnoloogiaettevõtete tulumaksumäära vähendatakse 15 %ni“
  .

„riik pakub tulumaksusoodustusi ettevõtetele, kes tegutsevad sellistes tootmisharudes või tegelevad selliste projektidega, mille arendamist riik konkreetselt toetab ja soodustab“

„riigi erituge vajavate kõrgtehnoloogiliste ja uute tehnoloogiaettevõtete tulumaksumäära vähendatakse 15 %ni“

| (476) | Ettevõtte tulumaksu seaduse rakenduseeskirjade artiklis 93 on selgitatud:

  „
  Olulised kõrgtehnoloogilised ja uued tehnoloogiaettevõtted, keda riik toetab, nagu osutatud ettevõtte tulumaksu seaduse artikli 28 punktis 2, on ettevõtted, kellele kuuluvad põhilised intellektuaalomandiõigused ja kes vastavad järgmistele tingimustele:







  1. | kooskõla peamiste riigi toetatavate kõrgtehnoloogiliste ja uute tehnoloogiavaldkondade ulatusega; |
| --- | --- | --- |

(476)

Ettevõtte tulumaksu seaduse rakenduseeskirjade artiklis 93 on selgitatud:

„
  Olulised kõrgtehnoloogilised ja uued tehnoloogiaettevõtted, keda riik toetab, nagu osutatud ettevõtte tulumaksu seaduse artikli 28 punktis 2, on ettevõtted, kellele kuuluvad põhilised intellektuaalomandiõigused ja kes vastavad järgmistele tingimustele:

Olulised kõrgtehnoloogilised ja uued tehnoloogiaettevõtted, keda riik toetab, nagu osutatud ettevõtte tulumaksu seaduse artikli 28 punktis 2, on ettevõtted, kellele kuuluvad põhilised intellektuaalomandiõigused ja kes vastavad järgmistele tingimustele:

1.

kooskõla peamiste riigi toetatavate kõrgtehnoloogiliste ja uute tehnoloogiavaldkondade ulatusega;

kooskõla peamiste riigi toetatavate kõrgtehnoloogiliste ja uute tehnoloogiavaldkondade ulatusega;

| 2. | teadus- ja arendustegevuse kulude osakaal müügitulus pole ettenähtud osakaalust väiksem; |
| --- | --- |

2.

teadus- ja arendustegevuse kulude osakaal müügitulus pole ettenähtud osakaalust väiksem;

teadus- ja arendustegevuse kulude osakaal müügitulus pole ettenähtud osakaalust väiksem;

| 3. | kõrgtehnoloogilisest tehnoloogiast/tootest/teenusest saadud tulu osakaal ettevõtte kogutulus ei ole ettenähtud osakaalust väiksem; |
| --- | --- |

3.

kõrgtehnoloogilisest tehnoloogiast/tootest/teenusest saadud tulu osakaal ettevõtte kogutulus ei ole ettenähtud osakaalust väiksem;

kõrgtehnoloogilisest tehnoloogiast/tootest/teenusest saadud tulu osakaal ettevõtte kogutulus ei ole ettenähtud osakaalust väiksem;

| 4. | tehniliste töötajate osakaal ettevõtte kõigi töötajate hulgas pole ettenähtud osakaalust väiksem; |
| --- | --- |

4.

tehniliste töötajate osakaal ettevõtte kõigi töötajate hulgas pole ettenähtud osakaalust väiksem;

tehniliste töötajate osakaal ettevõtte kõigi töötajate hulgas pole ettenähtud osakaalust väiksem;

| 5. | muud tingimused, mis on ette nähtud meetmetega kõrgtehnoloogiliste ettevõtete tuvastamise haldamiseks; |
| --- | --- |

5.

muud tingimused, mis on ette nähtud meetmetega kõrgtehnoloogiliste ettevõtete tuvastamise haldamiseks;

muud tingimused, mis on ette nähtud meetmetega kõrgtehnoloogiliste ettevõtete tuvastamise haldamiseks;

| 6. | meetmed kõrgtehnoloogiliste ettevõtete tuvastamise haldamiseks ning peamised riigi toetatavad kõrgtehnoloogilised ja uued tehnoloogiavaldkonnad töötatakse välja ühiselt riiginõukogu alluvuses olevate tehnoloogia-, rahandus- ja maksuametitega ning need jõustuvad pärast seda, kui riiginõukogu on need heaks kiitnud“. |
| --- | --- |

6.

meetmed kõrgtehnoloogiliste ettevõtete tuvastamise haldamiseks ning peamised riigi toetatavad kõrgtehnoloogilised ja uued tehnoloogiavaldkonnad töötatakse välja ühiselt riiginõukogu alluvuses olevate tehnoloogia-, rahandus- ja maksuametitega ning need jõustuvad pärast seda, kui riiginõukogu on need heaks kiitnud“.

| (477) | Eelmainitud sätetes on selgelt kehtestatud, et vähendatud ettevõtte tulumaksu määrad on ette nähtud üksnes
  „olulistele kõrgtehnoloogilistele ja uutele tehnoloogiaettevõtetele, keda riik toetab“
  ja kellel on intellektuaalomandiõigused ning kes vastavad teatavatele tingimustele, nagu
  „kooskõla peamiste riigi toetatavate kõrgtehnoloogiliste ja uute tehnoloogiavaldkondade ulatusega“. |
| --- | --- |

(477)

Eelmainitud sätetes on selgelt kehtestatud, et vähendatud ettevõtte tulumaksu määrad on ette nähtud üksnes
  „olulistele kõrgtehnoloogilistele ja uutele tehnoloogiaettevõtetele, keda riik toetab“
  ja kellel on intellektuaalomandiõigused ning kes vastavad teatavatele tingimustele, nagu
  „kooskõla peamiste riigi toetatavate kõrgtehnoloogiliste ja uute tehnoloogiavaldkondade ulatusega“.

„olulistele kõrgtehnoloogilistele ja uutele tehnoloogiaettevõtetele, keda riik toetab“

„kooskõla peamiste riigi toetatavate kõrgtehnoloogiliste ja uute tehnoloogiavaldkondade ulatusega“.

| (478) | Vastavalt kõrgtehnoloogiliste ettevõtete tuvastamise haldamise meetmete artiklile 11 peab ettevõte selleks, et teda tuvastataks kõrgtehnoloogilise ettevõttena, vastama üheaegselt teatud tingimustele, mille hulka kuulub järgmine:
  „ettevõte on omandanud intellektuaalomandi õigused, millel on keskne roll ettevõtte peamiste toodete (teenuste) tehnilisel toetamisel, sõltumatute teadusuuringute, ülekandmise, toetuse, ühinemiste ja ülevõtmiste jne kaudu“
  ning
  „tehnoloogia, millel on keskne roll ettevõtte peamiste toodete (teenuste) tehniliselt toetamisel, kuulub eelnevalt kindlaks määratud ja riigi poolt toetatud kõrgtehnoloogiavaldkondade hulka“
  . |
| --- | --- |

(478)

Vastavalt kõrgtehnoloogiliste ettevõtete tuvastamise haldamise meetmete artiklile 11 peab ettevõte selleks, et teda tuvastataks kõrgtehnoloogilise ettevõttena, vastama üheaegselt teatud tingimustele, mille hulka kuulub järgmine:
  „ettevõte on omandanud intellektuaalomandi õigused, millel on keskne roll ettevõtte peamiste toodete (teenuste) tehnilisel toetamisel, sõltumatute teadusuuringute, ülekandmise, toetuse, ühinemiste ja ülevõtmiste jne kaudu“
  ning
  „tehnoloogia, millel on keskne roll ettevõtte peamiste toodete (teenuste) tehniliselt toetamisel, kuulub eelnevalt kindlaks määratud ja riigi poolt toetatud kõrgtehnoloogiavaldkondade hulka“
  .

„ettevõte on omandanud intellektuaalomandi õigused, millel on keskne roll ettevõtte peamiste toodete (teenuste) tehnilisel toetamisel, sõltumatute teadusuuringute, ülekandmise, toetuse, ühinemiste ja ülevõtmiste jne kaudu“

„tehnoloogia, millel on keskne roll ettevõtte peamiste toodete (teenuste) tehniliselt toetamisel, kuulub eelnevalt kindlaks määratud ja riigi poolt toetatud kõrgtehnoloogiavaldkondade hulka“

| (479) | Peamised riigi toetatud kõrgtehnoloogiavaldkonnad on loetletud 2016. aasta kataloogis riigi toetatud kõrgtehnoloogiavaldkondade kohta. Selles kataloogi „uute materjalide“/„metallmaterjalide“ all on selgelt mainitud alumiiniumfooliumi kui riigi toetatud kõrgtehnoloogiatoodet. |
| --- | --- |

(479)

Peamised riigi toetatud kõrgtehnoloogiavaldkonnad on loetletud 2016. aasta kataloogis riigi toetatud kõrgtehnoloogiavaldkondade kohta. Selles kataloogi „uute materjalide“/„metallmaterjalide“ all on selgelt mainitud alumiiniumfooliumi kui riigi toetatud kõrgtehnoloogiatoodet.

3.8.1.3.   Uurimise järeldused

Uurimise järeldused

| (480) | Komisjon leidis, et valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernidesse kuuluvad ettevõtted olid uurimisperioodil kvalifitseeritud kõrgtehnoloogiaettevõtetena ja seega kehtis neile vähendatud tulumaksumäär 15 %. |
| --- | --- |

(480)

Komisjon leidis, et valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontsernidesse kuuluvad ettevõtted olid uurimisperioodil kvalifitseeritud kõrgtehnoloogiaettevõtetena ja seega kehtis neile vähendatud tulumaksumäär 15 %.

| (481) | Komisjon peab kõnealust maksude tasaarvestust subsiidiumiks alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest tegemist on rahalise toetusega Hiina valitsuse saamata jäänud tulu vormis, millest saavad kasu asjaomased äriühingud. Toetusesaajate kasu võrdub maksusäästu summaga. |
| --- | --- |

(481)

Komisjon peab kõnealust maksude tasaarvestust subsiidiumiks alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest tegemist on rahalise toetusega Hiina valitsuse saamata jäänud tulu vormis, millest saavad kasu asjaomased äriühingud. Toetusesaajate kasu võrdub maksusäästu summaga.

| (482) | See subsiidium on konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses, sest õigusnormid ise lubavad seda kava kohaldada üksnes ettevõtete suhtes, kes tegutsevad teatavates riigi määratud kõrgtehnoloogilistes prioriteetsetes valdkondades, nagu on näidatud põhjendustes 477–479. Nagu märgitud põhjenduses 479, on töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu niisugune kõrgtehnoloogiline prioriteetne valdkond. |
| --- | --- |

(482)

See subsiidium on konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses, sest õigusnormid ise lubavad seda kava kohaldada üksnes ettevõtete suhtes, kes tegutsevad teatavates riigi määratud kõrgtehnoloogilistes prioriteetsetes valdkondades, nagu on näidatud põhjendustes 477–479. Nagu märgitud põhjenduses 479, on töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu niisugune kõrgtehnoloogiline prioriteetne valdkond.

3.8.1.4.   Subsiidiumi suuruse arvutamine

Subsiidiumi suuruse arvutamine

| (483) | Tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel lähtuti kasust, mida subsiidiumi saajad uurimisperioodil said. Arvutatud kasu on tavalise maksumäära alusel makstav maksu kogusumma, millest on maha arvatud maksu kogusumma vähendatud maksumäära alusel. |
| --- | --- |

(483)

Tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel lähtuti kasust, mida subsiidiumi saajad uurimisperioodil said. Arvutatud kasu on tavalise maksumäära alusel makstav maksu kogusumma, millest on maha arvatud maksu kogusumma vähendatud maksumäära alusel.

| (484) | Selle kavaga seoses määratud subsiidiumimäär oli Nanshan Groupi puhul 0,55 %, Wanshun Groupi puhul 0,43 % ja Daching Groupi puhul 0,47 %. |
| --- | --- |

(484)

Selle kavaga seoses määratud subsiidiumimäär oli Nanshan Groupi puhul 0,55 %, Wanshun Groupi puhul 0,43 % ja Daching Groupi puhul 0,47 %.

3.8.2.   Ettevõtte tulumaksu tasaarvestused seoses teadus- ja arendustegevuse kuludega

Ettevõtte tulumaksu tasaarvestused seoses teadus- ja arendustegevuse kuludega

| (485) | Maksude tasaarvestamine seoses teadus- ja arendustegevuse kuludega annab äriühingutele õiguse saada teadus- ja arendustegevuse eest maksusoodustusi teatud kõrgtehnoloogilistes riigi poolt määratud soodustatud valdkondades, kui täidetakse konkreetseid teadus- ja arendustegevuse kulude lävendeid. |
| --- | --- |

(485)

Maksude tasaarvestamine seoses teadus- ja arendustegevuse kuludega annab äriühingutele õiguse saada teadus- ja arendustegevuse eest maksusoodustusi teatud kõrgtehnoloogilistes riigi poolt määratud soodustatud valdkondades, kui täidetakse konkreetseid teadus- ja arendustegevuse kulude lävendeid.

| (486) | Täpsemalt on teadus- ja arendustegevuse kulude suhtes, mis tekivad uute tehnoloogiate, toodete ja meetodite arendamise käigus, mille tulemusel ei teki immateriaalset vara ning mis arvestatakse jooksva kasumi ja kahjumi hulka, lubatud kohaldada täiendavat 75 % soodustust pärast täies mahus mahaarvamist, arvestades tegelikku olukorda. Kui nimetatud teadus- ja arendustegevuse kulud moodustavad immateriaalse vara, tuleb need amortiseerida, võttes aluseks 175 % immateriaalse vara kuludest. Alates 2021. aasta jaanuarist kasvas teadus- ja arendustegevuse kulude täiendav maksueelne mahaarvamine 100 %ni (101). |
| --- | --- |

(486)

Täpsemalt on teadus- ja arendustegevuse kulude suhtes, mis tekivad uute tehnoloogiate, toodete ja meetodite arendamise käigus, mille tulemusel ei teki immateriaalset vara ning mis arvestatakse jooksva kasumi ja kahjumi hulka, lubatud kohaldada täiendavat 75 % soodustust pärast täies mahus mahaarvamist, arvestades tegelikku olukorda. Kui nimetatud teadus- ja arendustegevuse kulud moodustavad immateriaalse vara, tuleb need amortiseerida, võttes aluseks 175 % immateriaalse vara kuludest. Alates 2021. aasta jaanuarist kasvas teadus- ja arendustegevuse kulude täiendav maksueelne mahaarvamine 100 %ni (101).

101

3.8.2.1.   Õiguslik alus/reguleeriv raamistik

Õiguslik alus/reguleeriv raamistik

| (487) | Kõnealuse programmi õiguslik alus on ettevõtte tulumaksu seaduse artikli 30 lõige 1 ning HRV ettevõtte tulumaksu seaduse rakenduseeskirjade artikkel 95, samuti järgmised teatised:






  — | rahandusministeeriumi, riikliku maksuameti ning teadus- ja tehnoloogiaministeeriumi teatis teadus- ja arendustegevuse kulude maksueelse mahaarvamise korra täiustamise kohta (Cai Shui (2015) nr 119); |
| --- | --- | --- |

(487)

Kõnealuse programmi õiguslik alus on ettevõtte tulumaksu seaduse artikli 30 lõige 1 ning HRV ettevõtte tulumaksu seaduse rakenduseeskirjade artikkel 95, samuti järgmised teatised:

—

rahandusministeeriumi, riikliku maksuameti ning teadus- ja tehnoloogiaministeeriumi teatis teadus- ja arendustegevuse kulude maksueelse mahaarvamise korra täiustamise kohta (Cai Shui (2015) nr 119);

| — | ringkiri teadus- ja arendustegevuse kulude suuremahulise maksueelse mahaarvamise osakaalu suurendamise kohta (Cai Shui (2018) nr 99); |
| --- | --- |

—

ringkiri teadus- ja arendustegevuse kulude suuremahulise maksueelse mahaarvamise osakaalu suurendamise kohta (Cai Shui (2018) nr 99);

| — | riigi maksuameti 2015. aasta teatis nr 97, mis käsitleb teadus- ja arendustegevuse kulude täiendava maksueelse mahaarvamise põhimõtetega seotud asjakohaseid küsimusi; |
| --- | --- |

—

riigi maksuameti 2015. aasta teatis nr 97, mis käsitleb teadus- ja arendustegevuse kulude täiendava maksueelse mahaarvamise põhimõtetega seotud asjakohaseid küsimusi;

| — | riigi maksuameti 2017. aasta teatis nr 40, mis käsitleb teadus- ja arendustegevuse kulude täiendava maksueelse mahaarvamise lubatud ulatusega seotud küsimusi, ning |
| --- | --- |

—

riigi maksuameti 2017. aasta teatis nr 40, mis käsitleb teadus- ja arendustegevuse kulude täiendava maksueelse mahaarvamise lubatud ulatusega seotud küsimusi, ning

| — | 2016. aasta kataloog riigi toetatud kõrgtehnoloogiavaldkondade kohta. |
| --- | --- |

—

2016. aasta kataloog riigi toetatud kõrgtehnoloogiavaldkondade kohta.

| (488) | Komisjon tegi eelmistes uurimistes (102) kindlaks, et
  „uued tehnoloogiad, uued tooted ja uued oskused“
  , mis saavad maksuvähendusest kasu, on osa teatavatest riigi toetatud kõrgtehnoloogiavaldkondadest. Nagu mainitud põhjenduses 480, on peamised riigi toetatud kõrgtehnoloogiavaldkonnad loetletud 2016. aasta kataloogis riigi toetatud kõrgtehnoloogiavaldkondade kohta. |
| --- | --- |

(488)

Komisjon tegi eelmistes uurimistes (102) kindlaks, et
  „uued tehnoloogiad, uued tooted ja uued oskused“
  , mis saavad maksuvähendusest kasu, on osa teatavatest riigi toetatud kõrgtehnoloogiavaldkondadest. Nagu mainitud põhjenduses 480, on peamised riigi toetatud kõrgtehnoloogiavaldkonnad loetletud 2016. aasta kataloogis riigi toetatud kõrgtehnoloogiavaldkondade kohta.

102

„uued tehnoloogiad, uued tooted ja uued oskused“

| (489) | Nagu on sätestatud põhjenduses 479, sisaldab ettevõtte tulumaksu seaduse IV peatükk, eelkõige artikkel 25, sätteid maksusoodustuste kohta. Ettevõtte tulumaksu seaduse artikli 30 lõikes 1, mis on samuti IV peatüki osa, on sätestatud, et maksustatava tulu arvutamisel võidakse maha arvata ka
  „teadus- ja arendustegevuse kulud, mis on ettevõtetel tekkinud uute tehnoloogiate, uute toodete ja uute meetodite arendamisel“
  . Ettevõtte tulumaksu seaduse rakenduseeskirjade artiklis 95 on selgitatud, mida tähendavad ettevõtte tulumaksu seaduse artikli 30 lõikes 1 sätestatud
  „teadus- ja arendustegevuse kulud, mis on ettevõtetel tekkinud uute tehnoloogiate, uute toodete ja uute oskuste arendamisel“
  . |
| --- | --- |

(489)

Nagu on sätestatud põhjenduses 479, sisaldab ettevõtte tulumaksu seaduse IV peatükk, eelkõige artikkel 25, sätteid maksusoodustuste kohta. Ettevõtte tulumaksu seaduse artikli 30 lõikes 1, mis on samuti IV peatüki osa, on sätestatud, et maksustatava tulu arvutamisel võidakse maha arvata ka
  „teadus- ja arendustegevuse kulud, mis on ettevõtetel tekkinud uute tehnoloogiate, uute toodete ja uute meetodite arendamisel“
  . Ettevõtte tulumaksu seaduse rakenduseeskirjade artiklis 95 on selgitatud, mida tähendavad ettevõtte tulumaksu seaduse artikli 30 lõikes 1 sätestatud
  „teadus- ja arendustegevuse kulud, mis on ettevõtetel tekkinud uute tehnoloogiate, uute toodete ja uute oskuste arendamisel“
  .

„teadus- ja arendustegevuse kulud, mis on ettevõtetel tekkinud uute tehnoloogiate, uute toodete ja uute meetodite arendamisel“

„teadus- ja arendustegevuse kulud, mis on ettevõtetel tekkinud uute tehnoloogiate, uute toodete ja uute oskuste arendamisel“

| (490) | Teadus- ja arendustegevuse kulude suuremahulise maksueelse mahaarvamise osakaalu suurendamist käsitlevas ringkirjas (Cai Shui [2018] nr 99) on sätestatud, et
  „seoses teadus- ja arendustegevuse kuludega, mis on ettevõttel tegelikult tekkinud tulenevalt teadus- ja arendustegevusest, kuulub ajavahemikul alates 1. jaanuarist 2018 kuni 31. detsembrini 2020 lisaks muudele tegelikele mahaarvamistele enne maksustamist mahaarvamisele täiendav 75 % tegelikest kuludest eeldusel, et nimetatud kulusid ei konverteerita immateriaalseks varaks ega tasakaalustata selle ettevõtte kehtiva kasumi ja kahjumi vahel; ent kui nimetatud kulud on konverteeritud immateriaalseks varaks, saab selliseid kulusid eespool nimetatud perioodil amortiseerida määraga, mis moodustab 175 % immateriaalse varaga seotud kuludest enne maksustamist“
  . |
| --- | --- |

(490)

Teadus- ja arendustegevuse kulude suuremahulise maksueelse mahaarvamise osakaalu suurendamist käsitlevas ringkirjas (Cai Shui [2018] nr 99) on sätestatud, et
  „seoses teadus- ja arendustegevuse kuludega, mis on ettevõttel tegelikult tekkinud tulenevalt teadus- ja arendustegevusest, kuulub ajavahemikul alates 1. jaanuarist 2018 kuni 31. detsembrini 2020 lisaks muudele tegelikele mahaarvamistele enne maksustamist mahaarvamisele täiendav 75 % tegelikest kuludest eeldusel, et nimetatud kulusid ei konverteerita immateriaalseks varaks ega tasakaalustata selle ettevõtte kehtiva kasumi ja kahjumi vahel; ent kui nimetatud kulud on konverteeritud immateriaalseks varaks, saab selliseid kulusid eespool nimetatud perioodil amortiseerida määraga, mis moodustab 175 % immateriaalse varaga seotud kuludest enne maksustamist“
  .

„seoses teadus- ja arendustegevuse kuludega, mis on ettevõttel tegelikult tekkinud tulenevalt teadus- ja arendustegevusest, kuulub ajavahemikul alates 1. jaanuarist 2018 kuni 31. detsembrini 2020 lisaks muudele tegelikele mahaarvamistele enne maksustamist mahaarvamisele täiendav 75 % tegelikest kuludest eeldusel, et nimetatud kulusid ei konverteerita immateriaalseks varaks ega tasakaalustata selle ettevõtte kehtiva kasumi ja kahjumi vahel; ent kui nimetatud kulud on konverteeritud immateriaalseks varaks, saab selliseid kulusid eespool nimetatud perioodil amortiseerida määraga, mis moodustab 175 % immateriaalse varaga seotud kuludest enne maksustamist“

3.8.2.2.   Uurimise järeldused

Uurimise järeldused

| (491) | Komisjon leidis, et valimisse kaasatud kontsernidesse kuuluvad ettevõtted said
  „täiendavalt maha arvata teadus- ja arendustegevuse kulud, mis on tekkinud uute tehnoloogiate, uute toodete ning uute oskuste alasest teadus- ja arendustegevusest“. |
| --- | --- |

(491)

Komisjon leidis, et valimisse kaasatud kontsernidesse kuuluvad ettevõtted said
  „täiendavalt maha arvata teadus- ja arendustegevuse kulud, mis on tekkinud uute tehnoloogiate, uute toodete ning uute oskuste alasest teadus- ja arendustegevusest“.

„täiendavalt maha arvata teadus- ja arendustegevuse kulud, mis on tekkinud uute tehnoloogiate, uute toodete ning uute oskuste alasest teadus- ja arendustegevusest“.

| (492) | Komisjon peab kõnealust maksude tasaarvestust subsiidiumiks alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest tegemist on rahalise toetusega Hiina valitsuse saamata jäänud tulu vormis, millest saavad kasu asjaomased äriühingud. Toetusesaajate kasu võrdub maksusäästu summaga. |
| --- | --- |

(492)

Komisjon peab kõnealust maksude tasaarvestust subsiidiumiks alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest tegemist on rahalise toetusega Hiina valitsuse saamata jäänud tulu vormis, millest saavad kasu asjaomased äriühingud. Toetusesaajate kasu võrdub maksusäästu summaga.

| (493) | See subsiidium on konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses, sest õigusakt ise lubab seda meedet kohaldada üksnes ettevõtete suhtes, kellel on kulutusi teadus- ja arendustegevusele riigi määratud teatud kõrgtehnoloogilistes prioriteetsetes valdkondades, näiteks töödeldava alumiiniumfooliumi sektoris. |
| --- | --- |

(493)

See subsiidium on konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses, sest õigusakt ise lubab seda meedet kohaldada üksnes ettevõtete suhtes, kellel on kulutusi teadus- ja arendustegevusele riigi määratud teatud kõrgtehnoloogilistes prioriteetsetes valdkondades, näiteks töödeldava alumiiniumfooliumi sektoris.

3.8.2.3.   Subsiidiumi suuruse arvutamine

Subsiidiumi suuruse arvutamine

| (494) | Tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel lähtuti kasust, mida subsiidiumi saajad uurimisperioodil said. Arvutatud kasu on tavalise maksumäära alusel makstav maksu kogusumma, millest on maha arvatud maksu kogusumma pärast täiendava 75 % mahaarvamist teadus- ja arendustegevuse tegelikest kuludest. |
| --- | --- |

(494)

Tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel lähtuti kasust, mida subsiidiumi saajad uurimisperioodil said. Arvutatud kasu on tavalise maksumäära alusel makstav maksu kogusumma, millest on maha arvatud maksu kogusumma pärast täiendava 75 % mahaarvamist teadus- ja arendustegevuse tegelikest kuludest.

| (495) | Selle kavaga seoses määratud subsiidiumisumma oli Nanshan Groupi puhul 1,24 %, Wanshun Groupi puhul 0,14 % ja Daching Groupi puhul 0,37 %. |
| --- | --- |

(495)

Selle kavaga seoses määratud subsiidiumisumma oli Nanshan Groupi puhul 1,24 %, Wanshun Groupi puhul 0,14 % ja Daching Groupi puhul 0,37 %.

3.8.3.   Dividendide maksuvabastus nõuetele vastavate residendist ettevõtete puhul

Dividendide maksuvabastus nõuetele vastavate residendist ettevõtete puhul

| (496) | Ettevõtte tulumaksu seaduses on sätestatud tulumaksusoodustused ettevõtetele, kes tegutsevad sellistes tootmisharudes või tegelevad selliste projektidega, mille arendamist riik konkreetselt toetab ja soodustab; eelkõige on sätestatud nõuetele vastavate residendist ettevõtete vahelistest omakapitaliinvesteeringutest saadud tulu (näiteks dividendid ja boonused) maksuvabastus. |
| --- | --- |

(496)

Ettevõtte tulumaksu seaduses on sätestatud tulumaksusoodustused ettevõtetele, kes tegutsevad sellistes tootmisharudes või tegelevad selliste projektidega, mille arendamist riik konkreetselt toetab ja soodustab; eelkõige on sätestatud nõuetele vastavate residendist ettevõtete vahelistest omakapitaliinvesteeringutest saadud tulu (näiteks dividendid ja boonused) maksuvabastus.

3.8.3.1.   Õiguslik alus/reguleeriv raamistik

Õiguslik alus/reguleeriv raamistik

| (497) | Kõnealuse kava õiguslik alus on ettevõtte tulumaksu seaduse artikli 26 lõige 2 ning HRV ettevõtte tulumaksu seaduse rakenduseeskirjad. |
| --- | --- |

(497)

Kõnealuse kava õiguslik alus on ettevõtte tulumaksu seaduse artikli 26 lõige 2 ning HRV ettevõtte tulumaksu seaduse rakenduseeskirjad.

| (498) | Ettevõtte tulumaksu seaduse artiklis 25, mis on „IV peatüki – maksusoodustuste poliitika“ sissejuhatav lõik, on sätestatud, et
  „riik pakub tulumaksusoodustusi ettevõtetele, kes tegutsevad sellistes tootmisharudes või tegelevad selliste projektidega, mille arendamist riik konkreetselt toetab ja soodustab“
  . Samuti on artikli 26 lõikes 2 sätestatud, et maksuvabastust kohaldatakse
  „nõuetele vastavate residendist ettevõtete“
  vahelistest omakapitaliinvesteeringutest saadud tulu suhtes, ning seega paistab, et kohaldamisalasse kuuluvad üksnes teatavad residendist ettevõtted. |
| --- | --- |

(498)

Ettevõtte tulumaksu seaduse artiklis 25, mis on „IV peatüki – maksusoodustuste poliitika“ sissejuhatav lõik, on sätestatud, et
  „riik pakub tulumaksusoodustusi ettevõtetele, kes tegutsevad sellistes tootmisharudes või tegelevad selliste projektidega, mille arendamist riik konkreetselt toetab ja soodustab“
  . Samuti on artikli 26 lõikes 2 sätestatud, et maksuvabastust kohaldatakse
  „nõuetele vastavate residendist ettevõtete“
  vahelistest omakapitaliinvesteeringutest saadud tulu suhtes, ning seega paistab, et kohaldamisalasse kuuluvad üksnes teatavad residendist ettevõtted.

„riik pakub tulumaksusoodustusi ettevõtetele, kes tegutsevad sellistes tootmisharudes või tegelevad selliste projektidega, mille arendamist riik konkreetselt toetab ja soodustab“

„nõuetele vastavate residendist ettevõtete“

3.8.3.2.   Uurimise järeldused

Uurimise järeldused

| (499) | Komisjon leidis, et üks äriühing, mis kulus ühte valimisse kaasatud kontsernidest, sai dividendide tulumaksuvabastuse kui nõuetele vastav residendist ettevõte. |
| --- | --- |

(499)

Komisjon leidis, et üks äriühing, mis kulus ühte valimisse kaasatud kontsernidest, sai dividendide tulumaksuvabastuse kui nõuetele vastav residendist ettevõte.

| (500) | Komisjon pidas seda subsiidiumiks alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest tegemist on rahalise toetusega valitsuse saamata jäänud tulu vormis, millest saab kasu asjaomane äriühing. Toetusesaaja saadud kasu on samaväärne maksusäästu summaga. |
| --- | --- |

(500)

Komisjon pidas seda subsiidiumiks alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest tegemist on rahalise toetusega valitsuse saamata jäänud tulu vormis, millest saab kasu asjaomane äriühing. Toetusesaaja saadud kasu on samaväärne maksusäästu summaga.

| (501) | See subsiidium on konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses, sest õigusnormid ise lubavad seda vabastust kohaldada üksnes residentidest ettevõtete suhtes, kes on seotud tootmisharude või projektidega, mille arendamist riik konkreetselt toetab ja kelle arengut ta soodustab, nagu töödeldava alumiiniumi tootmisharu. |
| --- | --- |

(501)

See subsiidium on konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses, sest õigusnormid ise lubavad seda vabastust kohaldada üksnes residentidest ettevõtete suhtes, kes on seotud tootmisharude või projektidega, mille arendamist riik konkreetselt toetab ja kelle arengut ta soodustab, nagu töödeldava alumiiniumi tootmisharu.

| (502) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Nanshan Group, et dividendide tulumaksuvabastused residendist ettevõtete puhul ei ole tasakaalustatav subsiidium, sest see ei ole konkreetne, seda kohaldatakse kõigile ettevõtetele ja see on ette nähtud lihtsalt topeltmaksustamise vältimiseks. |
| --- | --- |

(502)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Nanshan Group, et dividendide tulumaksuvabastused residendist ettevõtete puhul ei ole tasakaalustatav subsiidium, sest see ei ole konkreetne, seda kohaldatakse kõigile ettevõtetele ja see on ette nähtud lihtsalt topeltmaksustamise vältimiseks.

| (503) | Kuigi komisjon nõustus, et topeltmaksustamise kaotamine on õiguspärane maksutava, on ettevõtte tulumaksu seaduse artikli 26 lõige 2 osa IV peatükist „Maksusoodustuste poliitika“, milles sätestatakse mitu tulumaksusoodustust, mis on üldiste maksueeskirjade erandid. Lisaks, nagu põhjenduses 491 selgitatud, on ettevõtte tulumaksu seaduse artiklis 25, mis on IV peatüki „Maksusoodustuste poliitika“ sissejuhatav lõik, sätestatud, et
  „riik pakub tulumaksusoodustusi ettevõtetele, kes tegutsevad sellistes tootmisharudes või tegelevad selliste projektidega, mille arendamist riik konkreetselt toetab ja soodustab“
  . Lisaks on artikli 26 lõikes 2 sätestatud, et maksuvabastust kohaldatakse „nõuetele vastavate residendist ettevõtete“ vahelistest omakapitaliinvesteeringutest saadud tulu suhtes, ning seega paistab, et kohaldamisalasse kuuluvad üksnes teatavad residendist ettevõtted. Seepärast leidis komisjon, et selline maksusoodustuste poliitika piirdub üksnes teatavate tootmisharudega, mida riik konkreetselt toetab ja soodustab (nagu töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu), ning on seega konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses. Selles tulenevalt kinnitas komisjon oma järeldust, et selline kava on tasakaalustatav subsiidium. Seepärast lükatakse see väide tagasi. |
| --- | --- |

(503)

Kuigi komisjon nõustus, et topeltmaksustamise kaotamine on õiguspärane maksutava, on ettevõtte tulumaksu seaduse artikli 26 lõige 2 osa IV peatükist „Maksusoodustuste poliitika“, milles sätestatakse mitu tulumaksusoodustust, mis on üldiste maksueeskirjade erandid. Lisaks, nagu põhjenduses 491 selgitatud, on ettevõtte tulumaksu seaduse artiklis 25, mis on IV peatüki „Maksusoodustuste poliitika“ sissejuhatav lõik, sätestatud, et
  „riik pakub tulumaksusoodustusi ettevõtetele, kes tegutsevad sellistes tootmisharudes või tegelevad selliste projektidega, mille arendamist riik konkreetselt toetab ja soodustab“
  . Lisaks on artikli 26 lõikes 2 sätestatud, et maksuvabastust kohaldatakse „nõuetele vastavate residendist ettevõtete“ vahelistest omakapitaliinvesteeringutest saadud tulu suhtes, ning seega paistab, et kohaldamisalasse kuuluvad üksnes teatavad residendist ettevõtted. Seepärast leidis komisjon, et selline maksusoodustuste poliitika piirdub üksnes teatavate tootmisharudega, mida riik konkreetselt toetab ja soodustab (nagu töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu), ning on seega konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses. Selles tulenevalt kinnitas komisjon oma järeldust, et selline kava on tasakaalustatav subsiidium. Seepärast lükatakse see väide tagasi.

„riik pakub tulumaksusoodustusi ettevõtetele, kes tegutsevad sellistes tootmisharudes või tegelevad selliste projektidega, mille arendamist riik konkreetselt toetab ja soodustab“

3.8.3.3.   3. Subsiidiumi suuruse arvutamine

3. Subsiidiumi suuruse arvutamine

| (504) | Komisjon arvutas subsiidiumisumma, kohaldades maksustatavast tulust maha arvatud dividenditulu suhtes tavalist maksumäära. |
| --- | --- |

(504)

Komisjon arvutas subsiidiumisumma, kohaldades maksustatavast tulust maha arvatud dividenditulu suhtes tavalist maksumäära.

| (505) | Selle kavaga seoses kindlaks tehtud subsiidiumisumma oli Nanshan Groupi puhul 0,15 %. |
| --- | --- |

(505)

Selle kavaga seoses kindlaks tehtud subsiidiumisumma oli Nanshan Groupi puhul 0,15 %.

3.8.4.   Maakasutuse maksuvabastus

Maakasutuse maksuvabastus

| (506) | Organisatsioon või eraisik, kes kasutab maad linnades, maakonna ja haldusüksuste linnades ning tööstus- ja kaevanduspiirkondades, peab tavaliselt maksma linnamaa kasutamise maksu. Maakasutusmaksu kogub selle maa kasutamiskoha kohalik maksuhaldur. Samas teatud kategooria maad, näiteks merelt võetud maismaa, valitsusasutuste, kodanike ühenduste ja sõjaväeüksuste käsutuses olev maa, rahandusministeeriumi vahenditest rahastatavate asutuste maa, usutemplite all olev maa, avalikud pargid ning ajaloolised paigad ja vaatamisväärsused, tänavad, maanteed, avalikud väljakud, haljasalad ja muud linnas asuvad avalikud maad, on maakasutusmaksust vabastatud. |
| --- | --- |

(506)

Organisatsioon või eraisik, kes kasutab maad linnades, maakonna ja haldusüksuste linnades ning tööstus- ja kaevanduspiirkondades, peab tavaliselt maksma linnamaa kasutamise maksu. Maakasutusmaksu kogub selle maa kasutamiskoha kohalik maksuhaldur. Samas teatud kategooria maad, näiteks merelt võetud maismaa, valitsusasutuste, kodanike ühenduste ja sõjaväeüksuste käsutuses olev maa, rahandusministeeriumi vahenditest rahastatavate asutuste maa, usutemplite all olev maa, avalikud pargid ning ajaloolised paigad ja vaatamisväärsused, tänavad, maanteed, avalikud väljakud, haljasalad ja muud linnas asuvad avalikud maad, on maakasutusmaksust vabastatud.

3.8.4.1.   Õiguslik alus/reguleeriv raamistik

Õiguslik alus/reguleeriv raamistik

| (507) | Selle kava õiguslikud alused on:






  — | Hiina Rahvavabariigi ajutised eeskirjad kinnisvaramaksu kohta (Guo Fa (1986) nr 90, muudetud 2011. aastal); |
| --- | --- | --- |

(507)

Selle kava õiguslikud alused on:

—

Hiina Rahvavabariigi ajutised eeskirjad kinnisvaramaksu kohta (Guo Fa (1986) nr 90, muudetud 2011. aastal);

| — | Hiina Rahvavabariigi linnamaa kasutamise maksu käsitlevad ajutised eeskirjad (muudetud 2019. aastal), Hiina Rahvavabariigi riiginõukogu korraldus nr 709 ning |
| --- | --- |

—

Hiina Rahvavabariigi linnamaa kasutamise maksu käsitlevad ajutised eeskirjad (muudetud 2019. aastal), Hiina Rahvavabariigi riiginõukogu korraldus nr 709 ning

| — | mitu arvamust eramajanduse kestliku ja jõudsa arengu intensiivse toetamise kohta (EFa (2018) nr 33). |
| --- | --- |

—

mitu arvamust eramajanduse kestliku ja jõudsa arengu intensiivse toetamise kohta (EFa (2018) nr 33).

3.8.4.2.   Uurimise järeldused

Uurimise järeldused

| (508) | Üks äriühing, kes kuulus ühte valimisse kaasatud kontsernidest, sai kasu maakasutusmaksu summa 50 %-lisest vähendamisest eripoliitika alusel, mida kohaldati Shandongi provintsi äriühingutele vastavalt „Shandongi provintsi rahvavalitsuse teatisele mitme reaalmajanduse kõrgetasemelist arengut toetava poliitikameetme väljaandmise kohta“. |
| --- | --- |

(508)

Üks äriühing, kes kuulus ühte valimisse kaasatud kontsernidest, sai kasu maakasutusmaksu summa 50 %-lisest vähendamisest eripoliitika alusel, mida kohaldati Shandongi provintsi äriühingutele vastavalt „Shandongi provintsi rahvavalitsuse teatisele mitme reaalmajanduse kõrgetasemelist arengut toetava poliitikameetme väljaandmise kohta“.

| (509) | Asjaomane äriühing ei täitnud ühegi Hiina Rahvavabariigi linnamaa kasutamise maksu käsitlevate ajutiste eeskirjade (muudetud 2019. aastal) artiklis 6 sätestatud erandkategooria nõudeid. |
| --- | --- |

(509)

Asjaomane äriühing ei täitnud ühegi Hiina Rahvavabariigi linnamaa kasutamise maksu käsitlevate ajutiste eeskirjade (muudetud 2019. aastal) artiklis 6 sätestatud erandkategooria nõudeid.

3.8.4.3.   Konkreetsus

Konkreetsus

| (510) | Komisjon pidas eespool kirjeldatud kõrgtehnoloogiaettevõtete maakasutusmaksu vähendamist subsiidiumiks alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i või artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ning artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest tegemist on rahalise toetusega kas raha otsese ülekandmise (tasutud maksu tagastamine) või Hiina valitsuse saamata jäänud tulu vormis (tasumata maks), millest asjaomane äriühing kasu saab. Tegemist on konkreetse subsiidiumiga, sest see on suunatud ainult Shandongi kõrgtehnoloogiaettevõtetele. |
| --- | --- |

(510)

Komisjon pidas eespool kirjeldatud kõrgtehnoloogiaettevõtete maakasutusmaksu vähendamist subsiidiumiks alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti i või artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ning artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest tegemist on rahalise toetusega kas raha otsese ülekandmise (tasutud maksu tagastamine) või Hiina valitsuse saamata jäänud tulu vormis (tasumata maks), millest asjaomane äriühing kasu saab. Tegemist on konkreetse subsiidiumiga, sest see on suunatud ainult Shandongi kõrgtehnoloogiaettevõtetele.

| (511) | Toetusesaajate saadud kasu on samaväärne tagastatud summaga/maksusäästuga. |
| --- | --- |

(511)

Toetusesaajate saadud kasu on samaväärne tagastatud summaga/maksusäästuga.

| (512) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Wanshun Group järgmist:






  a) | Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd. ei saanud seoses oma maaga kasu ühestki maksuvabastusest. Maa klass muutus ühest klassist teiseks, mistõttu muutus ka kohaldatav maksumäär. Seega peegeldab väidetav äriühingu poolne maakasutusmaksu osaline tasumine ainult maa klassi muutumist; |
| --- | --- | --- |

(512)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Wanshun Group järgmist:

a)

Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd. ei saanud seoses oma maaga kasu ühestki maksuvabastusest. Maa klass muutus ühest klassist teiseks, mistõttu muutus ka kohaldatav maksumäär. Seega peegeldab väidetav äriühingu poolne maakasutusmaksu osaline tasumine ainult maa klassi muutumist;

| b) | Jiangsu Huafeng Aluminium Industry Co., Ltd poolt uurimisperioodil tasutud maamaks oli komisjoni arvutuste kohaselt suurem kui tasumisele kuuluv tavapärane maakasutusmaks. Seega ei saanud äriühing sellega seoses mingit kasu; |
| --- | --- |

b)

Jiangsu Huafeng Aluminium Industry Co., Ltd poolt uurimisperioodil tasutud maamaks oli komisjoni arvutuste kohaselt suurem kui tasumisele kuuluv tavapärane maakasutusmaks. Seega ei saanud äriühing sellega seoses mingit kasu;

| c) | komisjon tegi Shantou Whanshuni poolt tasutud maamaksu arvutamisel tehnilise vea. |
| --- | --- |

c)

komisjon tegi Shantou Whanshuni poolt tasutud maamaksu arvutamisel tehnilise vea.

| (513) | Komisjon ei nõustunud esimese väitega. Wanshun ei esitanud ühtegi dokumenti ega täiendavat põhjendust, mis oleksid toetanud tema väidet, et maa kategooriat oli muudetud ühest klassist teise. See väide lükati seega tagasi. |
| --- | --- |

(513)

Komisjon ei nõustunud esimese väitega. Wanshun ei esitanud ühtegi dokumenti ega täiendavat põhjendust, mis oleksid toetanud tema väidet, et maa kategooriat oli muudetud ühest klassist teise. See väide lükati seega tagasi.

| (514) | Komisjon nõustus teise ja kolmanda väitega ning tegi kasu arvutusse paranduse. |
| --- | --- |

(514)

Komisjon nõustus teise ja kolmanda väitega ning tegi kasu arvutusse paranduse.

3.8.4.4.   Subsiidiumi suuruse arvutamine

Subsiidiumi suuruse arvutamine

| (515) | Tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel lähtuti kasust, mida subsiidiumi saaja uurimisperioodil sai. Kasu suuruseks loeti uurimisperioodil vähendatud summat. Selle kavaga seoses kindlaks tehtud subsiidiumisumma oli Nanshan Groupi puhul 0,06 % ja Wanshun Groupi puhul 0,01 %. |
| --- | --- |

(515)

Tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel lähtuti kasust, mida subsiidiumi saaja uurimisperioodil sai. Kasu suuruseks loeti uurimisperioodil vähendatud summat. Selle kavaga seoses kindlaks tehtud subsiidiumisumma oli Nanshan Groupi puhul 0,06 % ja Wanshun Groupi puhul 0,01 %.

3.8.5.   Kaudsed maksustamis- ja tollimaksuvabastuse kavad

Kaudsed maksustamis- ja tollimaksuvabastuse kavad

3.8.5.1.   Käibemaksuvabastus ja imporditollimaksu vähendamine imporditud seadmete ja tehnoloogia kasutamise eest

Käibemaksuvabastus ja imporditollimaksu vähendamine imporditud seadmete ja tehnoloogia kasutamise eest

| (516) | Selle kava alusel vabastatakse käibemaksu tasumisest ja vähendatakse imporditolli imporditud seadmete ja tehnoloogia kasutamisel. Vabastuse saamiseks ei tohi seadmed olla mitterahastamiskõlblike seadmete loetelus ning vabastust taotlev ettevõte peab hankima riiklikult soodustatud projekti sertifikaadi, mille Hiina asutused väljastavad kooskõlas asjakohaste investeeringuid, makse ja tollimakse käsitlevate õigusaktidega. |
| --- | --- |

(516)

Selle kava alusel vabastatakse käibemaksu tasumisest ja vähendatakse imporditolli imporditud seadmete ja tehnoloogia kasutamisel. Vabastuse saamiseks ei tohi seadmed olla mitterahastamiskõlblike seadmete loetelus ning vabastust taotlev ettevõte peab hankima riiklikult soodustatud projekti sertifikaadi, mille Hiina asutused väljastavad kooskõlas asjakohaste investeeringuid, makse ja tollimakse käsitlevate õigusaktidega.

3.8.5.2.   Õiguslik alus/reguleeriv raamistik

Õiguslik alus/reguleeriv raamistik

| (517) | Selle kava õiguslikud alused on:






  — | riiginõukogu ringkiri imporditud seadmete maksupoliitika kohandamise kohta, Guo Fa [1997] nr 37; |
| --- | --- | --- |

(517)

Selle kava õiguslikud alused on:

—

riiginõukogu ringkiri imporditud seadmete maksupoliitika kohandamise kohta, Guo Fa [1997] nr 37;

| — | rahandusministeeriumi, kesktolliameti ja riigi maksuameti teatis teatava sooduskorra alla kuuluva imporditollimaksupoliitika kohta; |
| --- | --- |

—

rahandusministeeriumi, kesktolliameti ja riigi maksuameti teatis teatava sooduskorra alla kuuluva imporditollimaksupoliitika kohta;

| — | rahandusministeeriumi, kesktolliameti ja riikliku maksuameti teatis [2008] nr 43; |
| --- | --- |

—

rahandusministeeriumi, kesktolliameti ja riikliku maksuameti teatis [2008] nr 43;

| — | riikliku arengu ja reformikomisjoni märgukiri asjakohaste teemade kohta, milles käsitletakse siseriiklikult finantseeritavate või välismaiste investorite finantseeritavate projektide (mille arendamist riik soodustab) kinnituskirjade menetlemise protseduure, nr 316 (2006); ning |
| --- | --- |

—

riikliku arengu ja reformikomisjoni märgukiri asjakohaste teemade kohta, milles käsitletakse siseriiklikult finantseeritavate või välismaiste investorite finantseeritavate projektide (mille arendamist riik soodustab) kinnituskirjade menetlemise protseduure, nr 316 (2006); ning

| — | tollimaksuvabastuseta kaupade kataloog välisinvestoritest ettevõtjate või kodumaiste ettevõtjate impordi puhul (2008). |
| --- | --- |

—

tollimaksuvabastuseta kaupade kataloog välisinvestoritest ettevõtjate või kodumaiste ettevõtjate impordi puhul (2008).

3.8.5.3.   Uurimise järeldused

Uurimise järeldused

| (518) | Seadmed, mis on imporditud, et arendada oma- või välismaiseid investeerimisprojekte kooskõlas välisinvesteeringute või omamaiste investeeringute projektide soodustamise poliitikaga, võidakse vabastada käibemaksu ja/või imporditollimaksu tasumise kohustusest, välja arvatud juhul, kui seadmete kategooria on loetletud tollimaksuvabastuseta kaupade kataloogis. |
| --- | --- |

(518)

Seadmed, mis on imporditud, et arendada oma- või välismaiseid investeerimisprojekte kooskõlas välisinvesteeringute või omamaiste investeeringute projektide soodustamise poliitikaga, võidakse vabastada käibemaksu ja/või imporditollimaksu tasumise kohustusest, välja arvatud juhul, kui seadmete kategooria on loetletud tollimaksuvabastuseta kaupade kataloogis.

| (519) | Hiina valitsus väitis, et alates 1. jaanuarist 2009 kehtib vabastus ainult imporditollimaksu suhtes ja omatarbeks imporditud seadmete pealt võetakse käibemaksu. |
| --- | --- |

(519)

Hiina valitsus väitis, et alates 1. jaanuarist 2009 kehtib vabastus ainult imporditollimaksu suhtes ja omatarbeks imporditud seadmete pealt võetakse käibemaksu.

| (520) | Samas tuvastati, et uurimisperioodil olid valimisse kaasatud äriühingud vabastatud nii käibemaksu kui ka imporditollimaksu tasumise kohustusest. Nende hulka kuulusid vabastused seadmete eest, mis imporditi eelnevatel aastatel, aga mille puhul amortiseeriti saadud kasu vastavalt seadmete elueale ja eraldati seega osaliselt läbivaatamisega seotud uurimisperioodile. Ehkki komisjon ei leidnud mingeid tõendeid, et seda erandit uurimisperioodi ajal kasutati, tegi komisjon valimisse kaasatud äriühingutega seotud toimikus esitatud tõendite põhjal kindlaks, et valimisse kaasatud äriühingud said selle kava alusel asjaomasel perioodil siiski kasu. |
| --- | --- |

(520)

Samas tuvastati, et uurimisperioodil olid valimisse kaasatud äriühingud vabastatud nii käibemaksu kui ka imporditollimaksu tasumise kohustusest. Nende hulka kuulusid vabastused seadmete eest, mis imporditi eelnevatel aastatel, aga mille puhul amortiseeriti saadud kasu vastavalt seadmete elueale ja eraldati seega osaliselt läbivaatamisega seotud uurimisperioodile. Ehkki komisjon ei leidnud mingeid tõendeid, et seda erandit uurimisperioodi ajal kasutati, tegi komisjon valimisse kaasatud äriühingutega seotud toimikus esitatud tõendite põhjal kindlaks, et valimisse kaasatud äriühingud said selle kava alusel asjaomasel perioodil siiski kasu.

| (521) | Seda kava käsitatakse rahalise toetusena Hiina valitsuse saamatajäänud tulu kujul alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses, sest välisinvesteeringutel põhinevad ettevõtted ja teised abikõlblikud omamaised ettevõtted vabastatakse muidu tasumisele kuuluva käibemaksu ja/või imporditolli tasumise kohustusest. Sellest tekib toetust saavatele äriühingutele kasu ka alusmääruse artikli 3 lõike 2 tähenduses. |
| --- | --- |

(521)

Seda kava käsitatakse rahalise toetusena Hiina valitsuse saamatajäänud tulu kujul alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii tähenduses, sest välisinvesteeringutel põhinevad ettevõtted ja teised abikõlblikud omamaised ettevõtted vabastatakse muidu tasumisele kuuluva käibemaksu ja/või imporditolli tasumise kohustusest. Sellest tekib toetust saavatele äriühingutele kasu ka alusmääruse artikli 3 lõike 2 tähenduses.

| (522) | Kava on alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses konkreetne. Õigusaktid, mille kohaselt abi andev asutus piirab selle kättesaadavust ettevõtjatele, kes investeerivad konkreetsete ärikategooriate alusel, mis on seaduses ammendavalt määratletud ja kuuluvad kas soodustatavasse kategooriasse või piiratud B-kategooriasse vastavalt välisinvesteeringuid ja tehnosiiret käsitlevate juhiste kataloogile või vastavad peamiste tootmisharude, toodete ja tehnoloogiate, mille arengut riik toetab, kataloogile. Lisaks puuduvad objektiivsed kriteeriumid toetuse saamise õiguse piiramiseks ja veenvad tõendid, mille põhjal võiks järeldada, et toetuse saamise õigus on automaatne vastavalt alusmääruse artikli 4 lõike 2 punktile b. |
| --- | --- |

(522)

Kava on alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses konkreetne. Õigusaktid, mille kohaselt abi andev asutus piirab selle kättesaadavust ettevõtjatele, kes investeerivad konkreetsete ärikategooriate alusel, mis on seaduses ammendavalt määratletud ja kuuluvad kas soodustatavasse kategooriasse või piiratud B-kategooriasse vastavalt välisinvesteeringuid ja tehnosiiret käsitlevate juhiste kataloogile või vastavad peamiste tootmisharude, toodete ja tehnoloogiate, mille arengut riik toetab, kataloogile. Lisaks puuduvad objektiivsed kriteeriumid toetuse saamise õiguse piiramiseks ja veenvad tõendid, mille põhjal võiks järeldada, et toetuse saamise õigus on automaatne vastavalt alusmääruse artikli 4 lõike 2 punktile b.

| (523) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Wanshun Group, et Anhui Maximum Aluminium Industries Co., Ltd ei saanud käibemaksuvabastuse kavast kasu, sest see lõpetati 31. detsembril 2008, samas kui Maximumi masinad osteti 2020. aastal. Lisaks tuleneb äriühingu poolt tegelikult makstud käibemaksu ja komisjoni poolt arvutatud maksmisele kuuluva käibemaksu erinevus asjaolust, et komisjoni kasutatud ostuhinnad sisaldavad muid kulusid. |
| --- | --- |

(523)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Wanshun Group, et Anhui Maximum Aluminium Industries Co., Ltd ei saanud käibemaksuvabastuse kavast kasu, sest see lõpetati 31. detsembril 2008, samas kui Maximumi masinad osteti 2020. aastal. Lisaks tuleneb äriühingu poolt tegelikult makstud käibemaksu ja komisjoni poolt arvutatud maksmisele kuuluva käibemaksu erinevus asjaolust, et komisjoni kasutatud ostuhinnad sisaldavad muid kulusid.

| (524) | Komisjon nõustus Wanshuni esitatud väidetega ja kohandas vastavalt arvutusi. |
| --- | --- |

(524)

Komisjon nõustus Wanshuni esitatud väidetega ja kohandas vastavalt arvutusi.

| (525) | Samuti väitis Nanshan Group, et masinatele kehtivast imporditollimaksuvabastusest saadava kasu kindlakstegemisel tegi komisjon kolm viga, mida Nanshan Group selgitab lähemalt allpool. |
| --- | --- |

(525)

Samuti väitis Nanshan Group, et masinatele kehtivast imporditollimaksuvabastusest saadava kasu kindlakstegemisel tegi komisjon kolm viga, mida Nanshan Group selgitab lähemalt allpool.

| (526) | Komisjon tegi vea kasu jaotamisel uurimisperioodile teatud seadmete puhul, mis osteti ammu enne uurimisperioodi ja mis on seega täielikult amortiseerunud. |
| --- | --- |

(526)

Komisjon tegi vea kasu jaotamisel uurimisperioodile teatud seadmete puhul, mis osteti ammu enne uurimisperioodi ja mis on seega täielikult amortiseerunud.

| (527) | Ühe Nanshan Groupi kuuluva äriühingu puhul kasutas komisjon kogu äriühingu põhivarade registrit, mis sisaldab arvukalt masinaid ja seadmeid, mida kasutavad töödeldava alumiiniumfooliumiga seotud äriüksuste asemel teised äriüksused. Seega peaks komisjon välja jätma imporditollimaksuvabastused, mis on seotud seadmetega, mida ei kasutata uurimisaluse toote puhul. |
| --- | --- |

(527)

Ühe Nanshan Groupi kuuluva äriühingu puhul kasutas komisjon kogu äriühingu põhivarade registrit, mis sisaldab arvukalt masinaid ja seadmeid, mida kasutavad töödeldava alumiiniumfooliumiga seotud äriüksuste asemel teised äriüksused. Seega peaks komisjon välja jätma imporditollimaksuvabastused, mis on seotud seadmetega, mida ei kasutata uurimisaluse toote puhul.

| (528) | Samuti tegi komisjon vigu seadmete klassifitseerimisel imporditud ja omamaiselt turult hangitud seadmeteks. |
| --- | --- |

(528)

Samuti tegi komisjon vigu seadmete klassifitseerimisel imporditud ja omamaiselt turult hangitud seadmeteks.

| (529) | Komisjon nõustus väitega, mis oli seotud seadmetega, mis olid enne uurimisperioodi täielikult amortiseerunud ja parandas arvutust vastavalt. Kuid komisjon märgib, et Nanshan Group oli jätnud täitmata subsiidiumivastase küsimustiku olulise masinaid puudutava osa, mistõttu ei suutnud Nanshan Group tõendada, mis äriüksus teatud masinaid kasutas ja ei suutnud esitada piisavaid tõendeid imporditud ning omamaiselt turult hangitud masinate liigitamise kohta. Seetõttu lükati need väited tagasi. |
| --- | --- |

(529)

Komisjon nõustus väitega, mis oli seotud seadmetega, mis olid enne uurimisperioodi täielikult amortiseerunud ja parandas arvutust vastavalt. Kuid komisjon märgib, et Nanshan Group oli jätnud täitmata subsiidiumivastase küsimustiku olulise masinaid puudutava osa, mistõttu ei suutnud Nanshan Group tõendada, mis äriüksus teatud masinaid kasutas ja ei suutnud esitada piisavaid tõendeid imporditud ning omamaiselt turult hangitud masinate liigitamise kohta. Seetõttu lükati need väited tagasi.

3.8.5.4.   Subsiidiumi suuruse arvutamine

Subsiidiumi suuruse arvutamine

| (530) | Tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel lähtutakse subsiidiumi saajate kasust, mille olemasolu uurimisperioodil kindlaks tehti. Subsiidiumi saaja kasuks loetakse imporditud seadmete käibe- ja tollimaksu summa, mille tasumisest subsiidiumi saaja vabastati. Tagamaks, et tasakaalustatav summa hõlmab ainult uurimisperioodi, amortiseeriti saadud kasu tavapärast raamatupidamisarvestust kasutades vastavalt seadmete kasulikule elueale. |
| --- | --- |

(530)

Tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel lähtutakse subsiidiumi saajate kasust, mille olemasolu uurimisperioodil kindlaks tehti. Subsiidiumi saaja kasuks loetakse imporditud seadmete käibe- ja tollimaksu summa, mille tasumisest subsiidiumi saaja vabastati. Tagamaks, et tasakaalustatav summa hõlmab ainult uurimisperioodi, amortiseeriti saadud kasu tavapärast raamatupidamisarvestust kasutades vastavalt seadmete kasulikule elueale.

| (531) | Selle kavaga seoses määratud subsiidiumimäär oli Nanshan Groupi puhul 0,47 %, Wanshun Groupi puhul 0,12 % ja Daching Groupi puhul 0,21 %. |
| --- | --- |

(531)

Selle kavaga seoses määratud subsiidiumimäär oli Nanshan Groupi puhul 0,47 %, Wanshun Groupi puhul 0,12 % ja Daching Groupi puhul 0,21 %.

3.8.6.   Kõikide maksuvabastus- ja maksuvähenduskavade summa

Kõikide maksuvabastus- ja maksuvähenduskavade summa

| (532) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Hiina valitsus, et kõik eespool osutatud maksukavad sisaldavad objektiivseid kriteeriume, mis reguleerivad rahastamiskõlblikkust määratlevaid tingimusi kasu saamiseks. Kui need kriteeriumid on täidetud, määratakse saadav kasu automaatselt. Kuid nagu on eelmistes jaotistes iga maksukava kohta eraldi selgitatud, kehtivad need kavad ainult ettevõtetele, kes tegutsevad teatud kõrgtehnoloogilistes prioriteetsetes valdkondades või soodustatud tootmisharudes. See väide lükati seepärast tagasi. |
| --- | --- |

(532)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Hiina valitsus, et kõik eespool osutatud maksukavad sisaldavad objektiivseid kriteeriume, mis reguleerivad rahastamiskõlblikkust määratlevaid tingimusi kasu saamiseks. Kui need kriteeriumid on täidetud, määratakse saadav kasu automaatselt. Kuid nagu on eelmistes jaotistes iga maksukava kohta eraldi selgitatud, kehtivad need kavad ainult ettevõtetele, kes tegutsevad teatud kõrgtehnoloogilistes prioriteetsetes valdkondades või soodustatud tootmisharudes. See väide lükati seepärast tagasi.

| (533) | Samuti väitis Nanshan Group, et komisjon tegi tehnilise vea ja lisas ühele kontserni kuuluvale äriühingule ekslikult maksuvabastuse. Selle väitega oldi nõus ja arvutusi muudeti vastavalt. |
| --- | --- |

(533)

Samuti väitis Nanshan Group, et komisjon tegi tehnilise vea ja lisas ühele kontserni kuuluvale äriühingule ekslikult maksuvabastuse. Selle väitega oldi nõus ja arvutusi muudeti vastavalt.

| (534) | Valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul oli kõikide maksukavadega seoses kindlaks tehtud kogu subsiidiumimäär uurimisperioodil järgmine.

  Maksuvabastus ja maksuvähendus







  Äriühingu nimi | Subsiidiumimäär |
| --- | --- | --- |
| Nanshan Group | 2,51  % |
| Wanshun Group | 0,70  % |
| Daching Group | 1,06  % |

(534)

Valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul oli kõikide maksukavadega seoses kindlaks tehtud kogu subsiidiumimäär uurimisperioodil järgmine.

Maksuvabastus ja maksuvähendus

Maksuvabastus ja maksuvähendus

Äriühingu nimi

Subsiidiumimäär

Nanshan Group

2,51  %

Wanshun Group

0,70  %

Daching Group

1,06  %

3.9.   Riiklikud kaubatarned ja teenused tegelikust maksumusest väiksema tasu eest

Riiklikud kaubatarned ja teenused tegelikust maksumusest väiksema tasu eest

3.9.1.   Maa saamine tegelikust maksumusest väiksema tasu eest

Maa saamine tegelikust maksumusest väiksema tasu eest

| (535) | Enne seda, kui maa omandi- või kasutusõigus patenditakse või antakse äriühingule või eraisikust omanikule, on kogu HRV maa kas riigi või ühisomandis ning koosneb valdadest või haldusüksustest. Kõik linnapiirkondade maatükid kuuluvad riigile ja kõik maapiirkondade maatükid kuuluvad asjaomastele valdadele või haldusüksustele. |
| --- | --- |

(535)

Enne seda, kui maa omandi- või kasutusõigus patenditakse või antakse äriühingule või eraisikust omanikule, on kogu HRV maa kas riigi või ühisomandis ning koosneb valdadest või haldusüksustest. Kõik linnapiirkondade maatükid kuuluvad riigile ja kõik maapiirkondade maatükid kuuluvad asjaomastele valdadele või haldusüksustele.

| (536) | HRV põhiseaduse ja maaseaduse kohaselt on eraisikutel ja äriühingutel õigus osta maakasutusõigus. Tööstusmaa puhul on rendiperiood tavaliselt 50 aastat, mida võib seejärel pikendada veel 50 aastaks. |
| --- | --- |

(536)

HRV põhiseaduse ja maaseaduse kohaselt on eraisikutel ja äriühingutel õigus osta maakasutusõigus. Tööstusmaa puhul on rendiperiood tavaliselt 50 aastat, mida võib seejärel pikendada veel 50 aastaks.

| (537) | Hiina valitsuse sõnul on Hiina Rahvavabariigi asjaõigusseaduse artiklis 137 sätestatud, et
  „tööstuse, ettevõtluse, meelelahutuse või kaubanduslike eluasemete jms jaoks kasutatav maa, samuti maa, millel on kaks või rohkem kavandatud kasutajat, võõrandatakse enampakkumise, pakkumiskutse esitamise või muu avaliku pakkumise kaudu“. Hiina valitsus viitab ühtlasi Hiina Rahvavabariigi ajutiste eeskirjade, mis käsitlevad linnapiirkondades asuva riigimaa kasutusõiguse andmist ja üleandmist, artiklile 3. Selles artiklis on sätestatud, et
  „iga äriühing, ettevõte, muu organisatsioon ja isik Hiina Rahvavabariigis või sellest väljaspool võib juhul, kui seaduses pole sätestatud teisiti, saada maakasutusõiguse ning tegeleda maa arendamise, kasutamise ja haldamisega kooskõlas käesolevate eeskirjade sätetega“. |
| --- | --- |

(537)

Hiina valitsuse sõnul on Hiina Rahvavabariigi asjaõigusseaduse artiklis 137 sätestatud, et
  „tööstuse, ettevõtluse, meelelahutuse või kaubanduslike eluasemete jms jaoks kasutatav maa, samuti maa, millel on kaks või rohkem kavandatud kasutajat, võõrandatakse enampakkumise, pakkumiskutse esitamise või muu avaliku pakkumise kaudu“. Hiina valitsus viitab ühtlasi Hiina Rahvavabariigi ajutiste eeskirjade, mis käsitlevad linnapiirkondades asuva riigimaa kasutusõiguse andmist ja üleandmist, artiklile 3. Selles artiklis on sätestatud, et
  „iga äriühing, ettevõte, muu organisatsioon ja isik Hiina Rahvavabariigis või sellest väljaspool võib juhul, kui seaduses pole sätestatud teisiti, saada maakasutusõiguse ning tegeleda maa arendamise, kasutamise ja haldamisega kooskõlas käesolevate eeskirjade sätetega“.

„tööstuse, ettevõtluse, meelelahutuse või kaubanduslike eluasemete jms jaoks kasutatav maa, samuti maa, millel on kaks või rohkem kavandatud kasutajat, võõrandatakse enampakkumise, pakkumiskutse esitamise või muu avaliku pakkumise kaudu“.

„iga äriühing, ettevõte, muu organisatsioon ja isik Hiina Rahvavabariigis või sellest väljaspool võib juhul, kui seaduses pole sätestatud teisiti, saada maakasutusõiguse ning tegeleda maa arendamise, kasutamise ja haldamisega kooskõlas käesolevate eeskirjade sätetega“.

| (538) | Hiina valitsuse hinnangul on HRVs vaba maaturg ning hind, mida tööstusettevõte maa rentimise eest maksab, on kooskõlas turuhinnaga. |
| --- | --- |

(538)

Hiina valitsuse hinnangul on HRVs vaba maaturg ning hind, mida tööstusettevõte maa rentimise eest maksab, on kooskõlas turuhinnaga.

3.9.1.1.   Õiguslik alus/reguleeriv raamistik

Õiguslik alus/reguleeriv raamistik

| (539) | Hiinas reguleerib maakasutusõigusi Hiina Rahvavabariigi maahaldusseadus. Peale selle on ka järgmised dokumendid õigusliku aluse osa:






  1) | Hiina Rahvavabariigi asjaõigusseadus (Hiina Rahvavabariigi presidendi korraldus nr 62); |
| --- | --- | --- |

(539)

Hiinas reguleerib maakasutusõigusi Hiina Rahvavabariigi maahaldusseadus. Peale selle on ka järgmised dokumendid õigusliku aluse osa:

1)

Hiina Rahvavabariigi asjaõigusseadus (Hiina Rahvavabariigi presidendi korraldus nr 62);

| 2) | Hiina Rahvavabariigi maahaldusseadus (Hiina Rahvavabariigi presidendi korraldus nr 28); |
| --- | --- |

2)

Hiina Rahvavabariigi maahaldusseadus (Hiina Rahvavabariigi presidendi korraldus nr 28);

| 3) | Hiina Rahvavabariigi seadus, mis käsitleb linna kinnisvara haldamist (Hiina Rahvavabariigi presidendi korraldus nr 18); |
| --- | --- |

3)

Hiina Rahvavabariigi seadus, mis käsitleb linna kinnisvara haldamist (Hiina Rahvavabariigi presidendi korraldus nr 18);

| 4) | Hiina Rahvavabariigi ajutised eeskirjad, mis käsitlevad linnapiirkondades asuva riigimaa kasutusõiguse andmist ja üleandmist (Hiina Rahvavabariigi riiginõukogu dekreet nr 55); |
| --- | --- |

4)

Hiina Rahvavabariigi ajutised eeskirjad, mis käsitlevad linnapiirkondades asuva riigimaa kasutusõiguse andmist ja üleandmist (Hiina Rahvavabariigi riiginõukogu dekreet nr 55);

| 5) | Hiina Rahvavabariigi maahaldusseaduse rakendamise määrus (Hiina Rahvavabariigi riiginõukogu määrus [2014] nr 653); |
| --- | --- |

5)

Hiina Rahvavabariigi maahaldusseaduse rakendamise määrus (Hiina Rahvavabariigi riiginõukogu määrus [2014] nr 653);

| 6) | riigile kuuluva ehitusmaa kasutusõiguse pakkumiskutse, enampakkumise ja hinnapakkumise kaudu andmist käsitlev säte (CSRC teatis nr 39) ning |
| --- | --- |

6)

riigile kuuluva ehitusmaa kasutusõiguse pakkumiskutse, enampakkumise ja hinnapakkumise kaudu andmist käsitlev säte (CSRC teatis nr 39) ning

| 7) | riiginõukogu teatis maakontrolli tugevdamist käsitlevate asjakohaste küsimuste kohta (Guo Fa [2006] nr 31). |
| --- | --- |

7)

riiginõukogu teatis maakontrolli tugevdamist käsitlevate asjakohaste küsimuste kohta (Guo Fa [2006] nr 31).

3.9.1.2.   Uurimise järeldused

Uurimise järeldused

| (540) | Riigile kuuluva ehitusmaa kasutusõiguse pakkumiskutse, enampakkumise ja hinnapakkumise kaudu andmist käsitleva sätte artikli 10 kohaselt kehtestavad kohalikud ametiasutused maahinnad vastavalt linnamaa hindamissüsteemile, mida uuendatakse iga kolme aasta järel, ja valitsuse tööstuspoliitika alusel. |
| --- | --- |

(540)

Riigile kuuluva ehitusmaa kasutusõiguse pakkumiskutse, enampakkumise ja hinnapakkumise kaudu andmist käsitleva sätte artikli 10 kohaselt kehtestavad kohalikud ametiasutused maahinnad vastavalt linnamaa hindamissüsteemile, mida uuendatakse iga kolme aasta järel, ja valitsuse tööstuspoliitika alusel.

| (541) | Varasemate uurimiste käigus tegi komisjon kindlaks, et HRVs maakasutusõiguste eest makstavad hinnad ei vastanud turuhinnale, mille määravad pakkumine ja nõudlus vabal turul, sest enampakkumise süsteem leiti olevat ebaselge, läbipaistmatu ja tegelikkuses mittetoimiv ning hinnad määratakse sageli ametiasutuste äranägemisel. Nagu eelmises põhjenduses märgitud, määravad ametiasutused hinnad kooskõlas linnamaa hindamissüsteemiga, mis lisaks muudele kriteeriumidele nõuab tööstusmaa hinna määramisel tööstuspoliitika eesmärkide arvessevõtmist. |
| --- | --- |

(541)

Varasemate uurimiste käigus tegi komisjon kindlaks, et HRVs maakasutusõiguste eest makstavad hinnad ei vastanud turuhinnale, mille määravad pakkumine ja nõudlus vabal turul, sest enampakkumise süsteem leiti olevat ebaselge, läbipaistmatu ja tegelikkuses mittetoimiv ning hinnad määratakse sageli ametiasutuste äranägemisel. Nagu eelmises põhjenduses märgitud, määravad ametiasutused hinnad kooskõlas linnamaa hindamissüsteemiga, mis lisaks muudele kriteeriumidele nõuab tööstusmaa hinna määramisel tööstuspoliitika eesmärkide arvessevõtmist.

| (542) | Praegune uurimine ei näidanud selles osas mingeid märkimisväärseid muutusi. Näiteks leidis komisjon, et enamikule valimisse kaasatud äriühingutest määrati maakasutusõigus kohalike ametiasutuste poolt ja mitte pakkumismenetluse kaudu. |
| --- | --- |

(542)

Praegune uurimine ei näidanud selles osas mingeid märkimisväärseid muutusi. Näiteks leidis komisjon, et enamikule valimisse kaasatud äriühingutest määrati maakasutusõigus kohalike ametiasutuste poolt ja mitte pakkumismenetluse kaudu.

| (543) | Pakkumiste kaudu saadud maa puhul leidis komisjon, et igal juhul oli pakkujaid ainult üks ning makstud hind vastas pakkumisprotsessi alghinnale. Täiendava üksikasjaliku teabe puudumisel seoses tegeliku enampakkumisprotsessiga ei olnud kindel, et alghind kehtestati sõltumatult ja vastas maakasutusõiguse turuväärtusele. |
| --- | --- |

(543)

Pakkumiste kaudu saadud maa puhul leidis komisjon, et igal juhul oli pakkujaid ainult üks ning makstud hind vastas pakkumisprotsessi alghinnale. Täiendava üksikasjaliku teabe puudumisel seoses tegeliku enampakkumisprotsessiga ei olnud kindel, et alghind kehtestati sõltumatult ja vastas maakasutusõiguse turuväärtusele.

| (544) | Komisjon leidis ka, et kohalikud ametiasutused maksid mõnele äriühingule raha tagasi, et hüvitada hindasid, mida need äriühingud maksid maakasutusõiguste eest. Lisaks võis mõne saadud maakasutusõiguse eest tasuda mitu aastat pärast seda, kui maa oli kasutusse võetud. Seoses Nanshan Groupi kuuluvate äriühingute maakasutusõigustega, nagu on mainitud põhjendustes 135–137, ei suudetud enamiku kontsernile kuuluvate maatükkide puhul esitada tõendeid ühegi ostuprotsessi kohta. |
| --- | --- |

(544)

Komisjon leidis ka, et kohalikud ametiasutused maksid mõnele äriühingule raha tagasi, et hüvitada hindasid, mida need äriühingud maksid maakasutusõiguste eest. Lisaks võis mõne saadud maakasutusõiguse eest tasuda mitu aastat pärast seda, kui maa oli kasutusse võetud. Seoses Nanshan Groupi kuuluvate äriühingute maakasutusõigustega, nagu on mainitud põhjendustes 135–137, ei suudetud enamiku kontsernile kuuluvate maatükkide puhul esitada tõendeid ühegi ostuprotsessi kohta.

| (545) | Eelnimetatud tõendid on vastuolus Hiina valitsuse väidetega, et HRVs maakasutusõiguse eest makstavad hinnad vastavad hinnale, mille määravad pakkumine ja nõudlus vabal turul. Selle uurimise järeldused kinnitavad hoopis vastupidi, et maakasutusõiguse omandamine HRVs oli ebaselge ja läbipaistmatu ning hinnad määrati sageli ametiasutuste äranägemisel. |
| --- | --- |

(545)

Eelnimetatud tõendid on vastuolus Hiina valitsuse väidetega, et HRVs maakasutusõiguse eest makstavad hinnad vastavad hinnale, mille määravad pakkumine ja nõudlus vabal turul. Selle uurimise järeldused kinnitavad hoopis vastupidi, et maakasutusõiguse omandamine HRVs oli ebaselge ja läbipaistmatu ning hinnad määrati sageli ametiasutuste äranägemisel.

| (546) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Hiina valitsus, et valimisse kaasatud äriühingud ei ole saanud maakasutusõiguste andmise läbi mingisugust kasu, sest HRVs on seoses maaga vabaturg. Sellega seoses viitas Hiina valitsus HRV tsiviilseadustiku artiklile 347, milles on sätestatud, et „kui maad kasutatakse tööstuse, ettevõtluse, turismi või meelelahutuse jaoks, kaubanduslike eluasemete jaoks või muul kasumi teenimise eesmärgil või kui maad soovib kasutada kaks või rohkem isikut, määratakse õigus maa kasutamiseks ehituse otstarbel pakkumiskutse esitamise, enampakkumise või muu avaliku pakkumise kaudu. Maa hind määratakse kindlaks turukonkurentsi kaudu“. |
| --- | --- |

(546)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Hiina valitsus, et valimisse kaasatud äriühingud ei ole saanud maakasutusõiguste andmise läbi mingisugust kasu, sest HRVs on seoses maaga vabaturg. Sellega seoses viitas Hiina valitsus HRV tsiviilseadustiku artiklile 347, milles on sätestatud, et „kui maad kasutatakse tööstuse, ettevõtluse, turismi või meelelahutuse jaoks, kaubanduslike eluasemete jaoks või muul kasumi teenimise eesmärgil või kui maad soovib kasutada kaks või rohkem isikut, määratakse õigus maa kasutamiseks ehituse otstarbel pakkumiskutse esitamise, enampakkumise või muu avaliku pakkumise kaudu. Maa hind määratakse kindlaks turukonkurentsi kaudu“.

kui maad kasutatakse tööstuse, ettevõtluse, turismi või meelelahutuse jaoks, kaubanduslike eluasemete jaoks või muul kasumi teenimise eesmärgil või kui maad soovib kasutada kaks või rohkem isikut, määratakse õigus maa kasutamiseks ehituse otstarbel pakkumiskutse esitamise, enampakkumise või muu avaliku pakkumise kaudu. Maa hind määratakse kindlaks turukonkurentsi kaudu

| (547) | Siiski leidis komisjon, et kuigi on kehtestatud õigusnormid, mille eesmärk on maakasutusõiguste andmine läbipaistvalt ja turuhindadega, näiteks pakkumismenetlusi korraldades, siis sageli neid õigusnorme ei järgita ning teatavad ostjad saavad maa tasuta või turuhindadest madalama hinnaga. Lisaks järgivad ametiasutused maa eraldamisel sageli konkreetseid poliitilisi eesmärke, sh majanduskavade rakendamise kaudu. Igal juhul, nagu on märgitud eespool põhjenduses 543, ei esitatud nende harvade juhtude puhul, kui maa oli saadud enampakkumise kaudu, piisavalt teavet, mille alusel oleks saanud järeldada, et hinnad määrati sõltumatult ja vastasid maa turuväärtusele. |
| --- | --- |

(547)

Siiski leidis komisjon, et kuigi on kehtestatud õigusnormid, mille eesmärk on maakasutusõiguste andmine läbipaistvalt ja turuhindadega, näiteks pakkumismenetlusi korraldades, siis sageli neid õigusnorme ei järgita ning teatavad ostjad saavad maa tasuta või turuhindadest madalama hinnaga. Lisaks järgivad ametiasutused maa eraldamisel sageli konkreetseid poliitilisi eesmärke, sh majanduskavade rakendamise kaudu. Igal juhul, nagu on märgitud eespool põhjenduses 543, ei esitatud nende harvade juhtude puhul, kui maa oli saadud enampakkumise kaudu, piisavalt teavet, mille alusel oleks saanud järeldada, et hinnad määrati sõltumatult ja vastasid maa turuväärtusele.

| (548) | Järelikult on Hiina valitsuse poolt maakasutusõiguste andmine käsitatav subsiidiumina alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses kaupade tarnimise vormis, millest saavad kasu toetust saavad äriühingud. Nagu põhjendustes 541–545 selgitatud, puudub HRVs toimiv maamüügiturg ja välise võrdlusaluse kasutamine (vt põhjendused 551–554) näitab, et hind, mida valimisse kaasatud eksportivad tootjad maakasutusõiguse eest maksid, oli turuhinnast tunduvalt madalam. |
| --- | --- |

(548)

Järelikult on Hiina valitsuse poolt maakasutusõiguste andmine käsitatav subsiidiumina alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti iii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses kaupade tarnimise vormis, millest saavad kasu toetust saavad äriühingud. Nagu põhjendustes 541–545 selgitatud, puudub HRVs toimiv maamüügiturg ja välise võrdlusaluse kasutamine (vt põhjendused 551–554) näitab, et hind, mida valimisse kaasatud eksportivad tootjad maakasutusõiguse eest maksid, oli turuhinnast tunduvalt madalam.

3.9.1.3.   Konkreetsus

Konkreetsus

| (549) | Seoses sellega, et eelisjuurdepääs tööstusmaale on antud ainult teatavate tootmisharude äriühingutele, märkis komisjon, et kohalike ametiasutuste kehtestatud hinnas tuleb arvesse võtta valitsuse tööstuspoliitikat, nagu märgitud põhjenduses 541. Selle tööstuspoliitika kohaselt käsitatakse töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu soodustatud tootmisharuna (103). Lisaks nähakse otsuses nr 40 ette, et avalik-õiguslikud asutused tagavad maa andmise soodustatud tootmisharudele. Otsuse nr 40 artiklis 18 on selgitatud, et nn piiratud tootmisharudele ei ole maakasutusõigused kättesaadavad. Sellest järeldub, et subsiidium on konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punktide a ja c tähenduses, sest eelisjuurdepääs maale anti ainult teatavate tootmisharude, käesoleval juhul töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu äriühingutele, ja valitsuse tegevus kõnealuses valdkonnas ei ole selge ega läbipaistev. |
| --- | --- |

(549)

Seoses sellega, et eelisjuurdepääs tööstusmaale on antud ainult teatavate tootmisharude äriühingutele, märkis komisjon, et kohalike ametiasutuste kehtestatud hinnas tuleb arvesse võtta valitsuse tööstuspoliitikat, nagu märgitud põhjenduses 541. Selle tööstuspoliitika kohaselt käsitatakse töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu soodustatud tootmisharuna (103). Lisaks nähakse otsuses nr 40 ette, et avalik-õiguslikud asutused tagavad maa andmise soodustatud tootmisharudele. Otsuse nr 40 artiklis 18 on selgitatud, et nn piiratud tootmisharudele ei ole maakasutusõigused kättesaadavad. Sellest järeldub, et subsiidium on konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punktide a ja c tähenduses, sest eelisjuurdepääs maale anti ainult teatavate tootmisharude, käesoleval juhul töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu äriühingutele, ja valitsuse tegevus kõnealuses valdkonnas ei ole selge ega läbipaistev.

103

| (550) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist ei nõustunud Hiina valitsus komisjoni järeldustega, et meetmed on konkreetsed, kuid ei esitanud täiendavaid tõendeid. Komisjon jäi seega oma järelduste juurde. |
| --- | --- |

(550)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist ei nõustunud Hiina valitsus komisjoni järeldustega, et meetmed on konkreetsed, kuid ei esitanud täiendavaid tõendeid. Komisjon jäi seega oma järelduste juurde.

3.9.1.4.   Subsiidiumi suuruse arvutamine

Subsiidiumi suuruse arvutamine

| (551) | Nii nagu eelnevate uurimiste (104) puhul ja kooskõlas alusmääruse artikli 6 punkti d alapunktiga ii, kasutati välise võrdlusalusena (105) Taiwani, Penghu, Kinmeni ja Matsu omaette tolliterritooriumi („Hiina Taipei“) maahindasid. Subsiidiumi saajate saadud kasu arvutamisel lähtutakse iga valimisse kaasatud eksportiva tootja poolt maakasutusõiguse eest makstud summa (st lepingus sätestatud tegelikult makstud hind või, kui see on asjakohane, siis lepingus sätestatud hind, millest on maha arvatud kohaliku omavalitsuse tehtud tagasimakse/toetuste summa) ja selle summa vahest, mis oleks tavapäraselt makstud Hiina Taipei võrdlushinna alusel. |
| --- | --- |

(551)

Nii nagu eelnevate uurimiste (104) puhul ja kooskõlas alusmääruse artikli 6 punkti d alapunktiga ii, kasutati välise võrdlusalusena (105) Taiwani, Penghu, Kinmeni ja Matsu omaette tolliterritooriumi („Hiina Taipei“) maahindasid. Subsiidiumi saajate saadud kasu arvutamisel lähtutakse iga valimisse kaasatud eksportiva tootja poolt maakasutusõiguse eest makstud summa (st lepingus sätestatud tegelikult makstud hind või, kui see on asjakohane, siis lepingus sätestatud hind, millest on maha arvatud kohaliku omavalitsuse tehtud tagasimakse/toetuste summa) ja selle summa vahest, mis oleks tavapäraselt makstud Hiina Taipei võrdlushinna alusel.

104

105

| (552) | Nanshan Groupi nende maatükkide puhul, mille kohta tõendavaid dokumente ei esitatud, loeti tegelikult makstud hinnaks 0. |
| --- | --- |

(552)

Nanshan Groupi nende maatükkide puhul, mille kohta tõendavaid dokumente ei esitatud, loeti tegelikult makstud hinnaks 0.

| (553) | Komisjon peab Hiina Taipeid sobivaks väliseks võrdlusaluseks järgmistel põhjustel:






  — | majanduse areng ja struktuur ning SKP Hiina Taipeis ja enamikus HRV provintsides ja linnades, kus valimisse kaasatud eksportivad tootjad asuvad, on võrreldaval tasemel; |
| --- | --- | --- |

(553)

Komisjon peab Hiina Taipeid sobivaks väliseks võrdlusaluseks järgmistel põhjustel:

—

majanduse areng ja struktuur ning SKP Hiina Taipeis ja enamikus HRV provintsides ja linnades, kus valimisse kaasatud eksportivad tootjad asuvad, on võrreldaval tasemel;

| — | HRV ja Hiina Taipei asuvad füüsiliselt teineteise lähedal; |
| --- | --- |

—

HRV ja Hiina Taipei asuvad füüsiliselt teineteise lähedal;

| — | nii Hiina Taipeis kui ka paljudes HRV provintsides on tööstustaristu kõrgel tasemel; |
| --- | --- |

—

nii Hiina Taipeis kui ka paljudes HRV provintsides on tööstustaristu kõrgel tasemel;

| — | Hiina Taipei ja HRV vahel on tugevad majandussidemed ja piiriülene kaubandus; |
| --- | --- |

—

Hiina Taipei ja HRV vahel on tugevad majandussidemed ja piiriülene kaubandus;

| — | paljudes HRV provintsides ja Hiina Taipeis on suur asustustihedus; |
| --- | --- |

—

paljudes HRV provintsides ja Hiina Taipeis on suur asustustihedus;

| — | võrdlusaluse väljatöötamiseks kasutatud Hiina Taipei ja HRV maatüübid ja tehingud on sarnased ning |
| --- | --- |

—

võrdlusaluse väljatöötamiseks kasutatud Hiina Taipei ja HRV maatüübid ja tehingud on sarnased ning

| — | Hiina Taipeis ja HRVs on ühesugused demograafilised, keelelised ja kultuurilised tingimused. |
| --- | --- |

—

Hiina Taipeis ja HRVs on ühesugused demograafilised, keelelised ja kultuurilised tingimused.

| (554) | Järgides eelnevates uurimistes (106) kohaldatud metoodikat, kasutas komisjon arvutuste tegemisel Hiina Taipei puhul kindlaks tehtud keskmist maa ruutmeetri hinda, mida korrigeeriti vastavalt inflatsioonile ja SKP kasvule alates asjaomaste maakasutusõiguse lepingute alguskuupäevadest. Tööstusmaa hinda käsitlev teave alates 2015. aastast saadi Taiwani majandusministeeriumi tööstusosakonna veebisaidilt (107). Eelmiste aastate hindade korrigeerimisel võeti aluseks Taiwani inflatsioonimäärad ja SKP muutumine elaniku kohta jooksevhindades (USA dollarites), mille Rahvusvaheline Valuutafond on 2015. aasta kohta avaldanud. |
| --- | --- |

(554)

Järgides eelnevates uurimistes (106) kohaldatud metoodikat, kasutas komisjon arvutuste tegemisel Hiina Taipei puhul kindlaks tehtud keskmist maa ruutmeetri hinda, mida korrigeeriti vastavalt inflatsioonile ja SKP kasvule alates asjaomaste maakasutusõiguse lepingute alguskuupäevadest. Tööstusmaa hinda käsitlev teave alates 2015. aastast saadi Taiwani majandusministeeriumi tööstusosakonna veebisaidilt (107). Eelmiste aastate hindade korrigeerimisel võeti aluseks Taiwani inflatsioonimäärad ja SKP muutumine elaniku kohta jooksevhindades (USA dollarites), mille Rahvusvaheline Valuutafond on 2015. aasta kohta avaldanud.

106

107

| (555) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Hiina valitsus, et komisjon oleks pidanud maa puhul kasutama omamaist võrdlusalust. Kuid Hiina valitsus ei esitanud statistikat ega andmeid, mida oleks saanud sellel eesmärgil kasutada. |
| --- | --- |

(555)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Hiina valitsus, et komisjon oleks pidanud maa puhul kasutama omamaist võrdlusalust. Kuid Hiina valitsus ei esitanud statistikat ega andmeid, mida oleks saanud sellel eesmärgil kasutada.

| (556) | Samuti jäi Hiina valitsus kindlaks, et Hiina Taipei hindu ei saa üldse võrrelda Mandri-Hiina hindadega, seda nii elanikkonnaga seotud kui geograafilistel põhjustel, aga ka seepärast, et Hiinas maad renditakse, mitte ei omata, samas kui Hiina Taipeis saab maa turule kohaldada ostuõigusi. Seega väitis Hiina valitsus, et asjaomaste tegurite kajastamiseks tuleb teha vastavaid kohandusi. |
| --- | --- |

(556)

Samuti jäi Hiina valitsus kindlaks, et Hiina Taipei hindu ei saa üldse võrrelda Mandri-Hiina hindadega, seda nii elanikkonnaga seotud kui geograafilistel põhjustel, aga ka seepärast, et Hiinas maad renditakse, mitte ei omata, samas kui Hiina Taipeis saab maa turule kohaldada ostuõigusi. Seega väitis Hiina valitsus, et asjaomaste tegurite kajastamiseks tuleb teha vastavaid kohandusi.

| (557) | Lisaks väitsid Wanshun Group ja Nanshan Group, et võrdlusalus, mida komisjon kasutas seoses maakasutusõigustega, oli põhjendamatult kõrge ega peegeldanud Hiinas valitsevaid turutingimusi. Selle põhjuseks oli asjaolu, et Taiwan seisis viimastel aastatel silmitsi erandliku maanappuse ja tööstusmaa kokkuostuga, mida Hiinas ei esine. Seetõttu on niisugune kõrge võrdlusalus kunstlikult ja ebaõiglaselt suurendanud maakasutusõigustega seotud kasu ning kontserni puhul kindlaks määratud subsiidiumi kogusummat. Nad lisasid, et Taiwanis ei leidunud palju vaba tööstusmaad ja et riigi majanduslik tase oli Hiinaga võrreldes erinev. Seega tuleks maakasutusõiguste puhul asjakohase võrdlusalusena kasutada hoopis Tais kehtivaid maa hindasid. |
| --- | --- |

(557)

Lisaks väitsid Wanshun Group ja Nanshan Group, et võrdlusalus, mida komisjon kasutas seoses maakasutusõigustega, oli põhjendamatult kõrge ega peegeldanud Hiinas valitsevaid turutingimusi. Selle põhjuseks oli asjaolu, et Taiwan seisis viimastel aastatel silmitsi erandliku maanappuse ja tööstusmaa kokkuostuga, mida Hiinas ei esine. Seetõttu on niisugune kõrge võrdlusalus kunstlikult ja ebaõiglaselt suurendanud maakasutusõigustega seotud kasu ning kontserni puhul kindlaks määratud subsiidiumi kogusummat. Nad lisasid, et Taiwanis ei leidunud palju vaba tööstusmaad ja et riigi majanduslik tase oli Hiinaga võrreldes erinev. Seega tuleks maakasutusõiguste puhul asjakohase võrdlusalusena kasutada hoopis Tais kehtivaid maa hindasid.

| (558) | Komisjon märkis sellega seoses, et Hiina Taipei valiti võrdlusaluseks mitme põhjenduses 553 loetletud teguri analüüsimise tulemusena. Kuigi Mandri-Hiina maakasutusõiguste ja Hiina Taipeis toimuva maa müügi vahel esineb turutingimuste osas mõningaid erinevusi, ei ole need olemuselt sellised, mille tõttu tuleks Hiina Taipei valimine asjakohaseks võrdlusaluseks tühistada. Ning kui vaadata rahvastikutihedust eksportivate tootjate tegelikes asukohtades, selgub, et rahvastikutihedust käsitlevad arvnäitajad on keskmiselt Hiina Taipeiga sarnased. Näiteks Jiangyini rahvastikutihedus oli 2020. aastal 1 600 elanikku ruutmeetri kohta (108) ja Xiameni rahvastikutihedus oli 3 036 elanikku ruutmeetri kohta (109). Samuti ei tähelda komisjon maaga seotud kriisi mõju võrdlushindade muutumises. Kuigi hinnad tõusid järsult aastatel 2015–2016, on need viimastel aastatel olnud küllaltki stabiilsed. Igal juhul olid valimisse kaasatud äriühingud omandanud enamiku maatükke ammu enne seda, mistõttu hiljutised sündmused ei saanud neile mõju avaldada. Seepärast leidis komisjon, et kohandamine ei olnud õigustatud. |
| --- | --- |

(558)

Komisjon märkis sellega seoses, et Hiina Taipei valiti võrdlusaluseks mitme põhjenduses 553 loetletud teguri analüüsimise tulemusena. Kuigi Mandri-Hiina maakasutusõiguste ja Hiina Taipeis toimuva maa müügi vahel esineb turutingimuste osas mõningaid erinevusi, ei ole need olemuselt sellised, mille tõttu tuleks Hiina Taipei valimine asjakohaseks võrdlusaluseks tühistada. Ning kui vaadata rahvastikutihedust eksportivate tootjate tegelikes asukohtades, selgub, et rahvastikutihedust käsitlevad arvnäitajad on keskmiselt Hiina Taipeiga sarnased. Näiteks Jiangyini rahvastikutihedus oli 2020. aastal 1 600 elanikku ruutmeetri kohta (108) ja Xiameni rahvastikutihedus oli 3 036 elanikku ruutmeetri kohta (109). Samuti ei tähelda komisjon maaga seotud kriisi mõju võrdlushindade muutumises. Kuigi hinnad tõusid järsult aastatel 2015–2016, on need viimastel aastatel olnud küllaltki stabiilsed. Igal juhul olid valimisse kaasatud äriühingud omandanud enamiku maatükke ammu enne seda, mistõttu hiljutised sündmused ei saanud neile mõju avaldada. Seepärast leidis komisjon, et kohandamine ei olnud õigustatud.

108

109

| (559) | Valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul oli maakasutusõigusega seoses kindlaks tehtud subsiidiumimäär uurimisperioodil järgmine.

  Maa saamine tegelikust maksumusest väiksema tasu eest







  Äriühingu nimi | Subsiidiumimäär |
| --- | --- | --- |
| Nanshan Group | 4,47  % |
| Wanshun Group | 1,78  % |
| Daching Group | 1,28  % |

(559)

Valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul oli maakasutusõigusega seoses kindlaks tehtud subsiidiumimäär uurimisperioodil järgmine.

Maa saamine tegelikust maksumusest väiksema tasu eest

Maa saamine tegelikust maksumusest väiksema tasu eest

Äriühingu nimi

Subsiidiumimäär

Nanshan Group

4,47  %

Wanshun Group

1,78  %

Daching Group

1,28  %

3.9.2.   Soodushinnaga elekter

Soodushinnaga elekter

3.9.2.1.   Õiguslik alus/reguleeriv raamistik

Õiguslik alus/reguleeriv raamistik

| — | Riikliku arengu- ja reformikomisjoni ning riikliku energiaameti ringkiri, mis käsitleb turupõhiste energiatehingute aktiivset edendamist ja kauplemismehhanismi edasist täiustamist, Fa Gua Yun Xing (2018) nr 1027, välja antud 16. juulil 2018; |
| --- | --- |

—

Riikliku arengu- ja reformikomisjoni ning riikliku energiaameti ringkiri, mis käsitleb turupõhiste energiatehingute aktiivset edendamist ja kauplemismehhanismi edasist täiustamist, Fa Gua Yun Xing (2018) nr 1027, välja antud 16. juulil 2018;

| — | Hiina Kommunistliku Partei Keskkomitee ning riiginõukogu mitu arvamust energiasüsteemi reformi edasise tugevdamise kohta (Zhong Fa (2015) nr 9); |
| --- | --- |

—

Hiina Kommunistliku Partei Keskkomitee ning riiginõukogu mitu arvamust energiasüsteemi reformi edasise tugevdamise kohta (Zhong Fa (2015) nr 9);

| — | teatis, mis käsitleb elektri tootmise ja tarbimise kava täielikku liberaliseerimist äritarbijatele (riiklik arengu- ja reformikomisjon (2019) nr 1105); |
| --- | --- |

—

teatis, mis käsitleb elektri tootmise ja tarbimise kava täielikku liberaliseerimist äritarbijatele (riiklik arengu- ja reformikomisjon (2019) nr 1105);

| — | elektrienergiaga kauplemise eeskirjad keskmise pikkusega ja pikaajaliste tehingute puhul Jiangsu provintsis; |
| --- | --- |

—

elektrienergiaga kauplemise eeskirjad keskmise pikkusega ja pikaajaliste tehingute puhul Jiangsu provintsis;

| — | Jiangsu provintsi hinnabüroo teatis, mis käsitleb elektri hinnastruktuuri mõistlikku kohandamist, Su Jia Gong (2017) nr 124; ning |
| --- | --- |

—

Jiangsu provintsi hinnabüroo teatis, mis käsitleb elektri hinnastruktuuri mõistlikku kohandamist, Su Jia Gong (2017) nr 124; ning

| — | riikliku arengu- ja reformikomisjoni ringkiri, mis käsitleb äriühingute elektrikulude vähendamist, et toetada töö ja tootmise arengu taastamist ning reformida hindu, (2020) nr 258. |
| --- | --- |

—

riikliku arengu- ja reformikomisjoni ringkiri, mis käsitleb äriühingute elektrikulude vähendamist, et toetada töö ja tootmise arengu taastamist ning reformida hindu, (2020) nr 258.

3.9.2.2.   Uurimise järeldused

Uurimise järeldused

| (560) | Kaks valimisse kaasatud äriühingute kontserni ostsid elektrit. Lisaks tootis Nanshan Group elektrit oma ettevõttesiseses söeelektrijaamas. |
| --- | --- |

(560)

Kaks valimisse kaasatud äriühingute kontserni ostsid elektrit. Lisaks tootis Nanshan Group elektrit oma ettevõttesiseses söeelektrijaamas.

| (561) | Komisjon tegi kindlaks, et uuritud äriühingud nendes kahes valimisse kuuluvas kontsernis said kasu oma elektrikulude vähendamisest või nende osalisest tagasimaksmisest/kohandamisest, sest need äriühingud osalesid turupõhiste elektrienergiatehingute pilootprogrammis. |
| --- | --- |

(561)

Komisjon tegi kindlaks, et uuritud äriühingud nendes kahes valimisse kuuluvas kontsernis said kasu oma elektrikulude vähendamisest või nende osalisest tagasimaksmisest/kohandamisest, sest need äriühingud osalesid turupõhiste elektrienergiatehingute pilootprogrammis.

| (562) | Lisaks leidis komisjon, et teatavatel uurimisalustel äriühingutel on õigus osta elektrit otse elektritootjatelt, sõlmides otseseid ostulepinguid elektritootjatega elektri võrgust ostmise asemel. Niisuguste lepingute alusel müüakse teatav kogus elektrit teatava hinnaga, mis on suurtele tööstuslikele tarbijatele provintsi tasandil kehtestatud ametlikest hindadest madalam. |
| --- | --- |

(562)

Lisaks leidis komisjon, et teatavatel uurimisalustel äriühingutel on õigus osta elektrit otse elektritootjatelt, sõlmides otseseid ostulepinguid elektritootjatega elektri võrgust ostmise asemel. Niisuguste lepingute alusel müüakse teatav kogus elektrit teatava hinnaga, mis on suurtele tööstuslikele tarbijatele provintsi tasandil kehtestatud ametlikest hindadest madalam.

| (563) | Võimalus sõlmida selliseid otselepinguid ei ole praegu kõikidele suurtele tööstuslikele tarbijatele avatud. Riigi tasandil on Hiina Kommunistliku Partei Keskkomitee ja riiginõukogu arvamustes energiasüsteemi reformi edasise tugevdamise kohta märgitud näiteks seda, et
  „ettevõtted, mis ei vasta riigi tööstuspoliitikale ning mille tooted ja protsessid on välja jäetud, ei peaks otsetehingutes osalema“
   (110). Samades arvamustes on samuti sätestatud, et
  „pärast juurdepääsustandardite kindlaksmääramist peaksime uuendama ka nende standarditele vastavate kohalike energiatootmisettevõtete ja elektri jaemüüjate katalooge, mida valitsusasutused igal aastal avaldavad ning rakendama tarbijate kataloogi dünaamilist reguleerimist. Kataloogis sisalduvad energiatootmisettevõtted, elektri jaemüüjad ja tarbijad saavad vabatahtlikult registreeruda kaubandusasutuste juures, et saada turuosalisteks“. Seega peaks äriühing selleks, et osaleda otsese elektrikaubanduse süsteemis, vastama teatavatele standarditele ja olema lisatud nn tarbijate kataloogi. |
| --- | --- |

(563)

Võimalus sõlmida selliseid otselepinguid ei ole praegu kõikidele suurtele tööstuslikele tarbijatele avatud. Riigi tasandil on Hiina Kommunistliku Partei Keskkomitee ja riiginõukogu arvamustes energiasüsteemi reformi edasise tugevdamise kohta märgitud näiteks seda, et
  „ettevõtted, mis ei vasta riigi tööstuspoliitikale ning mille tooted ja protsessid on välja jäetud, ei peaks otsetehingutes osalema“
   (110). Samades arvamustes on samuti sätestatud, et
  „pärast juurdepääsustandardite kindlaksmääramist peaksime uuendama ka nende standarditele vastavate kohalike energiatootmisettevõtete ja elektri jaemüüjate katalooge, mida valitsusasutused igal aastal avaldavad ning rakendama tarbijate kataloogi dünaamilist reguleerimist. Kataloogis sisalduvad energiatootmisettevõtted, elektri jaemüüjad ja tarbijad saavad vabatahtlikult registreeruda kaubandusasutuste juures, et saada turuosalisteks“. Seega peaks äriühing selleks, et osaleda otsese elektrikaubanduse süsteemis, vastama teatavatele standarditele ja olema lisatud nn tarbijate kataloogi.

„ettevõtted, mis ei vasta riigi tööstuspoliitikale ning mille tooted ja protsessid on välja jäetud, ei peaks otsetehingutes osalema“

110

„pärast juurdepääsustandardite kindlaksmääramist peaksime uuendama ka nende standarditele vastavate kohalike energiatootmisettevõtete ja elektri jaemüüjate katalooge, mida valitsusasutused igal aastal avaldavad ning rakendama tarbijate kataloogi dünaamilist reguleerimist. Kataloogis sisalduvad energiatootmisettevõtted, elektri jaemüüjad ja tarbijad saavad vabatahtlikult registreeruda kaubandusasutuste juures, et saada turuosalisteks“.

| (564) | Praktikas tegelevad otsese elektrikaubandusega provintsid. Äriühingud peavad taotlema provintside ametiasutustelt heakskiitu, et osaleda otseses elektri katsekavas, ning nad peavad täitma teatavad kriteeriumid. Teatavate äriühingute puhul puudub tegelik turupõhine läbirääkimis- või pakkumisprotsess, sest otselepingute alusel ostetud kogused ei põhine tegelikul pakkumisel ja nõudlusel. Elektritootjad ja -tarbijad ei saa tõepoolest vabalt otsustada, kas nad ostavad või müüvad kogu oma elektri otse. Neid piiravad kvantitatiivsed kvoodid, mille on määranud neile kohalik omavalitsus. Ehkki hinnad peaksid olema elektritootjate ja -tarbijate vahel otse või vahendavate teenuseosutajate kaudu läbi räägitud, väljastab äriühingutele esitatavaid arveid tegelikult riigi võrguettevõtja. Lisaks tuleb kõik allkirjastatud otseostulepingud esitada kohalikule omavalitsusele läbivaatamiseks. |
| --- | --- |

(564)

Praktikas tegelevad otsese elektrikaubandusega provintsid. Äriühingud peavad taotlema provintside ametiasutustelt heakskiitu, et osaleda otseses elektri katsekavas, ning nad peavad täitma teatavad kriteeriumid. Teatavate äriühingute puhul puudub tegelik turupõhine läbirääkimis- või pakkumisprotsess, sest otselepingute alusel ostetud kogused ei põhine tegelikul pakkumisel ja nõudlusel. Elektritootjad ja -tarbijad ei saa tõepoolest vabalt otsustada, kas nad ostavad või müüvad kogu oma elektri otse. Neid piiravad kvantitatiivsed kvoodid, mille on määranud neile kohalik omavalitsus. Ehkki hinnad peaksid olema elektritootjate ja -tarbijate vahel otse või vahendavate teenuseosutajate kaudu läbi räägitud, väljastab äriühingutele esitatavaid arveid tegelikult riigi võrguettevõtja. Lisaks tuleb kõik allkirjastatud otseostulepingud esitada kohalikule omavalitsusele läbivaatamiseks.

| (565) | Hiina valitsus andis 2018. aastal välja riikliku arengu- ja reformikomisjoni ning riikliku energiaameti ringkirja, mis käsitleb turupõhiste energiatehingute aktiivset edendamist ja kauplemismehhanismi edasist täiustamist. Kuigi ringkirja eesmärk on suurendada elektriturul otseste tehingute hulka, on selles konkreetselt mainitud teatud tootmisharusid, sealhulgas kõrgtehnoloogilisi tootmisharusid, nagu töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu, mida elektrituru liberaliseerimine toetab ja mis sellest kasu saavad. Peale selle on III jao „Avamine, et võimaldada nõudeid täitvate tarbijate sisenemist“ punktis 2 sätestatud, et
  „lisaväärtusega kujunemisjärgus tootmisharusid, nagu kõrgtehnoloogia, internet, suurandmed ja kõrgtasemel tootmine, ning selgete eeliste ja omadustega ning kõrgtehnoloogilisi ettevõtteid toetatakse tehingutes osalemisel ning nende suhtes ei kohaldata pinge- ega elektritarbimispiiranguid“
  . |
| --- | --- |

(565)

Hiina valitsus andis 2018. aastal välja riikliku arengu- ja reformikomisjoni ning riikliku energiaameti ringkirja, mis käsitleb turupõhiste energiatehingute aktiivset edendamist ja kauplemismehhanismi edasist täiustamist. Kuigi ringkirja eesmärk on suurendada elektriturul otseste tehingute hulka, on selles konkreetselt mainitud teatud tootmisharusid, sealhulgas kõrgtehnoloogilisi tootmisharusid, nagu töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu, mida elektrituru liberaliseerimine toetab ja mis sellest kasu saavad. Peale selle on III jao „Avamine, et võimaldada nõudeid täitvate tarbijate sisenemist“ punktis 2 sätestatud, et
  „lisaväärtusega kujunemisjärgus tootmisharusid, nagu kõrgtehnoloogia, internet, suurandmed ja kõrgtasemel tootmine, ning selgete eeliste ja omadustega ning kõrgtehnoloogilisi ettevõtteid toetatakse tehingutes osalemisel ning nende suhtes ei kohaldata pinge- ega elektritarbimispiiranguid“
  .

„lisaväärtusega kujunemisjärgus tootmisharusid, nagu kõrgtehnoloogia, internet, suurandmed ja kõrgtasemel tootmine, ning selgete eeliste ja omadustega ning kõrgtehnoloogilisi ettevõtteid toetatakse tehingutes osalemisel ning nende suhtes ei kohaldata pinge- ega elektritarbimispiiranguid“

| (566) | Teatises, mis käsitleb elektri tootmise ja tarbimise kava täielikku liberaliseerimist äritarbijatele ning mille eesmärk on elektrituru täiendav liberaliseerimine, on sätestatud, et
  „need elektri äritarbijad, kes ei järgi riiklikku tööstuspoliitikat, ei osale ajutiselt turupõhistes tehingutes, ning elektritarbijad, kelle tooted ja teenused kuuluvad tööstuse struktuurimuudatuste suuniskataloogi kõrvaldatud ja piiratud kategooriatesse, peavad rangelt rakendama diferentseeritud elektrihinna poliitikat“. |
| --- | --- |

(566)

Teatises, mis käsitleb elektri tootmise ja tarbimise kava täielikku liberaliseerimist äritarbijatele ning mille eesmärk on elektrituru täiendav liberaliseerimine, on sätestatud, et
  „need elektri äritarbijad, kes ei järgi riiklikku tööstuspoliitikat, ei osale ajutiselt turupõhistes tehingutes, ning elektritarbijad, kelle tooted ja teenused kuuluvad tööstuse struktuurimuudatuste suuniskataloogi kõrvaldatud ja piiratud kategooriatesse, peavad rangelt rakendama diferentseeritud elektrihinna poliitikat“.

„need elektri äritarbijad, kes ei järgi riiklikku tööstuspoliitikat, ei osale ajutiselt turupõhistes tehingutes, ning elektritarbijad, kelle tooted ja teenused kuuluvad tööstuse struktuurimuudatuste suuniskataloogi kõrvaldatud ja piiratud kategooriatesse, peavad rangelt rakendama diferentseeritud elektrihinna poliitikat“.

| (567) | Seega on õigusnormides sätestatud elektriturul tehtavate otsetehingute valikuline võimaldamine teatavatele tootmisharudele, nagu tootmisharud, mis vastavad riiklikule tööstuspoliitikale, ning tähelepanu all on eelkõige kõrgtehnoloogilised tootmisharud. Sellest tulenevalt maksavad tootmisharud elektri eest madalamat hinda. |
| --- | --- |

(567)

Seega on õigusnormides sätestatud elektriturul tehtavate otsetehingute valikuline võimaldamine teatavatele tootmisharudele, nagu tootmisharud, mis vastavad riiklikule tööstuspoliitikale, ning tähelepanu all on eelkõige kõrgtehnoloogilised tootmisharud. Sellest tulenevalt maksavad tootmisharud elektri eest madalamat hinda.

| (568) | Seetõttu leidis komisjon, et alandatud elektrihind ja tagasimaksed/kohandused, mis tulenesid otsesest elektrikaubandusest, milles valimisse kaasatud äriühingud osalesid, kujutavad endast subsiidiumi alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest tegemist on rahalise toetusega Hiina valitsuse (st võrguettevõtja) saamata jäänud tulu vormis, millest saavad kasu asjaomased äriühingud. Saajate jaoks võrdub kasu elektrikulude säästuga alandatud elektrihindade või tagasimaksete/kohanduste kaudu, sest elektrit pakuti hindadega, mis olid alla tavapärase võrguhinna, mida maksid muud suured tööstuslikul eesmärgil tarbijad, kes ei saanud kasu otsesest elektrienergiaga varustamisest või ei osalenud otsese elektrienergiaga varustamise katseprojektis. |
| --- | --- |

(568)

Seetõttu leidis komisjon, et alandatud elektrihind ja tagasimaksed/kohandused, mis tulenesid otsesest elektrikaubandusest, milles valimisse kaasatud äriühingud osalesid, kujutavad endast subsiidiumi alusmääruse artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkti ii ja artikli 3 lõike 2 tähenduses, sest tegemist on rahalise toetusega Hiina valitsuse (st võrguettevõtja) saamata jäänud tulu vormis, millest saavad kasu asjaomased äriühingud. Saajate jaoks võrdub kasu elektrikulude säästuga alandatud elektrihindade või tagasimaksete/kohanduste kaudu, sest elektrit pakuti hindadega, mis olid alla tavapärase võrguhinna, mida maksid muud suured tööstuslikul eesmärgil tarbijad, kes ei saanud kasu otsesest elektrienergiaga varustamisest või ei osalenud otsese elektrienergiaga varustamise katseprojektis.

| (569) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Hiina valitsus, et üksnes riigi omanduses olevate elektritootmisettevõtete olemasolu ei ole piisav tõend subsideerimise kohta ning et Euroopa töödeldava alumiiniumfooliumi tootjad said vastavatelt ELi liikmesriikidelt samuti subsiidiume. Lisaks rõhutas Hiina valitsus, et viimastel aastatel on Hiina ennetavalt edendanud elektriturureformi. Reformi põhiaspektideks on elektrituru konkurentsivõimelise ja tõhusa struktuuri ning süsteemi kiirendatud loomine, samuti turule orienteeritud hinnakujundusmehhanismid, sh otseostulepingud. Elektrijaamadele, kes müüvad elektrienergiat otse tööstus- või muudele tarbijatele, kehtestatakse elektrihind tarnijate ja tarbijate vaheliste läbirääkimiste ning turu pakkumismenetluste kaudu. |
| --- | --- |

(569)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Hiina valitsus, et üksnes riigi omanduses olevate elektritootmisettevõtete olemasolu ei ole piisav tõend subsideerimise kohta ning et Euroopa töödeldava alumiiniumfooliumi tootjad said vastavatelt ELi liikmesriikidelt samuti subsiidiume. Lisaks rõhutas Hiina valitsus, et viimastel aastatel on Hiina ennetavalt edendanud elektriturureformi. Reformi põhiaspektideks on elektrituru konkurentsivõimelise ja tõhusa struktuuri ning süsteemi kiirendatud loomine, samuti turule orienteeritud hinnakujundusmehhanismid, sh otseostulepingud. Elektrijaamadele, kes müüvad elektrienergiat otse tööstus- või muudele tarbijatele, kehtestatakse elektrihind tarnijate ja tarbijate vaheliste läbirääkimiste ning turu pakkumismenetluste kaudu.

| (570) | Hiina valitsus viitas oma väidete tõendamiseks mitmele õigusdokumendile. Kuid enamik neist dokumentidest puudutas Hiina võrgutasude kujundust, mis ei ole kõnealuse teemaga seotud. Samuti ei kuulu Euroopa äriühingutele jagatavad võimalikud subsiidiumid käesoleva uurimise kohaldamisalasse. Ainus dokument, kus viidati konkreetsemalt otsestele elektriostutehingutele, sisaldas vaid üldist väidet „mõistliku hinnakujunduse“ kohta. Nagu on rõhutatud põhjendustes 561–567 eespool, ei vasta kõnealune üldine väide sellele, mida komisjon tegelikkuses tuvastas. Seega lükati need väited tagasi. |
| --- | --- |

(570)

Hiina valitsus viitas oma väidete tõendamiseks mitmele õigusdokumendile. Kuid enamik neist dokumentidest puudutas Hiina võrgutasude kujundust, mis ei ole kõnealuse teemaga seotud. Samuti ei kuulu Euroopa äriühingutele jagatavad võimalikud subsiidiumid käesoleva uurimise kohaldamisalasse. Ainus dokument, kus viidati konkreetsemalt otsestele elektriostutehingutele, sisaldas vaid üldist väidet „mõistliku hinnakujunduse“ kohta. Nagu on rõhutatud põhjendustes 561–567 eespool, ei vasta kõnealune üldine väide sellele, mida komisjon tegelikkuses tuvastas. Seega lükati need väited tagasi.

3.9.2.3.   Konkreetsus

Konkreetsus

| (571) | See subsiidium on konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses, sest õigusakt ise lubab seda kava kohaldada üksnes ettevõtete suhtes, mis vastavad teatavatele tööstuspoliitika eesmärkidele, mille riik on kindlaks määranud, ning mille tooteid või teenuseid loetakse abikõlblikeks. |
| --- | --- |

(571)

See subsiidium on konkreetne alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a tähenduses, sest õigusakt ise lubab seda kava kohaldada üksnes ettevõtete suhtes, mis vastavad teatavatele tööstuspoliitika eesmärkidele, mille riik on kindlaks määranud, ning mille tooteid või teenuseid loetakse abikõlblikeks.

| (572) | Seega tegi komisjon järelduse, et uurimisperioodil kehtis subsiidiumikava ning et see on alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a ja artikli 4 lõike 3 tähenduses konkreetne. |
| --- | --- |

(572)

Seega tegi komisjon järelduse, et uurimisperioodil kehtis subsiidiumikava ning et see on alusmääruse artikli 4 lõike 2 punkti a ja artikli 4 lõike 3 tähenduses konkreetne.

3.9.2.4.   Subsiidiumi suuruse arvutamine

Subsiidiumi suuruse arvutamine

| (573) | Tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel lähtuti kasust, mida subsiidiumi saajad uurimisperioodil said. Arvutatud kasu on standardse elektrihinna alusel makstav elektrihinna kogusumma, millest on maha arvatud valimisse kaasatud äriühingute kontsernide poolt alandatud hinna ja/või eri liiki tagasimaksete/kohanduste mahaarvamise alusel makstud elektrihinna kogusumma. |
| --- | --- |

(573)

Tasakaalustatava subsiidiumi summa arvutamisel lähtuti kasust, mida subsiidiumi saajad uurimisperioodil said. Arvutatud kasu on standardse elektrihinna alusel makstav elektrihinna kogusumma, millest on maha arvatud valimisse kaasatud äriühingute kontsernide poolt alandatud hinna ja/või eri liiki tagasimaksete/kohanduste mahaarvamise alusel makstud elektrihinna kogusumma.

| (574) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Daching Group, et võimsusteguri korrigeerimist kui hindamismehhanismi, mille kaudu innustatakse tarbijaid kasutama energiat tõhusamalt, ei oleks tohtinud käsitada subsiidiumina. Komisjon kinnitas, et tõepoolest, vastavalt kontsernile avaldatud lõplikele järeldustele arvati see arvutatud kasust maha. |
| --- | --- |

(574)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Daching Group, et võimsusteguri korrigeerimist kui hindamismehhanismi, mille kaudu innustatakse tarbijaid kasutama energiat tõhusamalt, ei oleks tohtinud käsitada subsiidiumina. Komisjon kinnitas, et tõepoolest, vastavalt kontsernile avaldatud lõplikele järeldustele arvati see arvutatud kasust maha.

| (575) | Valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul oli selle kavaga seoses kindlaks tehtud subsiidiumimäär uurimisperioodil järgmine.

  Soodushinnaga elekter







  Äriühingu nimi | Subsiidiumimäär |
| --- | --- | --- |
| Wanshun Group | 0,18  % |
| Daching Group | 0,20  % |

(575)

Valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul oli selle kavaga seoses kindlaks tehtud subsiidiumimäär uurimisperioodil järgmine.

Soodushinnaga elekter

Soodushinnaga elekter

Äriühingu nimi

Subsiidiumimäär

Wanshun Group

0,18  %

Daching Group

0,20  %

3.9.3.   Sisendmaterjalide pakkumine tegelikust maksumusest väiksema tasu eest

Sisendmaterjalide pakkumine tegelikust maksumusest väiksema tasu eest

| (576) | Nagu punktis 3.2 märgitud, teavitas komisjon Hiina valitsust, et uurimisaluste sisendmaterjalide, nimelt esmase alumiiniumi ja aurusöe tarnijate küsimustiku vastuste puudumise tõttu tuleb komisjonil eespool nimetatud sisendmaterjalide tootjaid puudutava teabe suhtes tehtavate järelduste puhul tugineda kättesaadavatele faktidele alusmääruse artikli 28 lõike 1 kohaselt. Komisjon uuris, kas valimisse kaasatud äriühingud said töödeldava alumiiniumfooliumi tootmiseks sisendmaterjali Hiina valitsuse subsideeritud hindadega. |
| --- | --- |

(576)

Nagu punktis 3.2 märgitud, teavitas komisjon Hiina valitsust, et uurimisaluste sisendmaterjalide, nimelt esmase alumiiniumi ja aurusöe tarnijate küsimustiku vastuste puudumise tõttu tuleb komisjonil eespool nimetatud sisendmaterjalide tootjaid puudutava teabe suhtes tehtavate järelduste puhul tugineda kättesaadavatele faktidele alusmääruse artikli 28 lõike 1 kohaselt. Komisjon uuris, kas valimisse kaasatud äriühingud said töödeldava alumiiniumfooliumi tootmiseks sisendmaterjali Hiina valitsuse subsideeritud hindadega.

3.9.3.1.   Esmase alumiiniumi tarnimine tegelikust maksumusest väiksema tasu eest

Esmase alumiiniumi tarnimine tegelikust maksumusest väiksema tasu eest

| (577) | Kaebuse esitajad esitasid kaebuses tõendeid selle kohta, et Hiina töödeldava alumiiniumfooliumi tootjad tegutsevad soodustatud tootmisharus ja et võib teha tõepärase järelduse, et töödeldava alumiiniumfooliumi tootjad saavad kokkuvõttes kasu töödeldava alumiiniumfooliumi tootmiseks kasutatud esmase alumiiniumi tootjatele antud subsiidiumidest. See kasu laekuks otseselt töödeldava alumiiniumfooliumi tootjatele, kuna nad on vertikaalselt integreeritud, ja kaudselt, kuna need subsiidiumid toovad kaasa madalamad sisendite hinnad Hiina siseturul, kui need vastasel juhul tegelikult oleks. |
| --- | --- |

(577)

Kaebuse esitajad esitasid kaebuses tõendeid selle kohta, et Hiina töödeldava alumiiniumfooliumi tootjad tegutsevad soodustatud tootmisharus ja et võib teha tõepärase järelduse, et töödeldava alumiiniumfooliumi tootjad saavad kokkuvõttes kasu töödeldava alumiiniumfooliumi tootmiseks kasutatud esmase alumiiniumi tootjatele antud subsiidiumidest. See kasu laekuks otseselt töödeldava alumiiniumfooliumi tootjatele, kuna nad on vertikaalselt integreeritud, ja kaudselt, kuna need subsiidiumid toovad kaasa madalamad sisendite hinnad Hiina siseturul, kui need vastasel juhul tegelikult oleks.

| (578) | Kuna uuritud kontsernid olid vertikaalselt integreeritud, on komisjon kaasanud uurimisse seotud toorainete tarnijad ning iga subsiidiumikava puhul on arvutustes arvesse võetud nimetatud tarnijate tasandil saadud subsiidiume. Samuti tuvastas komisjon, et kuna kolm valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontserni olid vertikaalselt integreeritud, osteti sõltumatutelt tarnijatelt väga väheses koguses esmast alumiiniumi (alumiiniumkangid ja -slääbid). Komisjon tuvastas eraldiseisvas dumpinguvastases uurimises, (111) et valimisse kaasatud äriühingud ostsid esmast alumiiniumi hindadega, mis vastasid rahvusvahelistele võrdlusalustele. |
| --- | --- |

(578)

Kuna uuritud kontsernid olid vertikaalselt integreeritud, on komisjon kaasanud uurimisse seotud toorainete tarnijad ning iga subsiidiumikava puhul on arvutustes arvesse võetud nimetatud tarnijate tasandil saadud subsiidiume. Samuti tuvastas komisjon, et kuna kolm valimisse kaasatud eksportivate tootjate kontserni olid vertikaalselt integreeritud, osteti sõltumatutelt tarnijatelt väga väheses koguses esmast alumiiniumi (alumiiniumkangid ja -slääbid). Komisjon tuvastas eraldiseisvas dumpinguvastases uurimises, (111) et valimisse kaasatud äriühingud ostsid esmast alumiiniumi hindadega, mis vastasid rahvusvahelistele võrdlusalustele.

111

| (579) | Kuna tõendid puudusid selle kohta, et valimisse kaasatud eksportivad tootjad said materiaalset kasu, otsustas komisjon selle väidetava subsiidiumikava uurimist mitte jätkata. |
| --- | --- |

(579)

Kuna tõendid puudusid selle kohta, et valimisse kaasatud eksportivad tootjad said materiaalset kasu, otsustas komisjon selle väidetava subsiidiumikava uurimist mitte jätkata.

3.9.3.2.   Aurusöe tarnimine tegelikust maksumusest väiksema tasu eest

Aurusöe tarnimine tegelikust maksumusest väiksema tasu eest

| (580) | Kaebus sisaldas väiteid aurusöe tarnimise kohta tegelikust maksumusest väiksema tasu eest. Tõepoolest, peaaegu kõik Hiina sulatuskojad, sealhulgas töödeldava alumiiniumfooliumi tootjad, kasutavad sütt selleks, et toota vähemalt teatud osa sellest elektrist, mida nad vajavad, oma tarbeks toodetava elektrienergia jaamades. Kaebuses esitatud tõendid näitasid, et Hiina riigi omanduses olevad ettevõtted olid tarninud aurusütt töödeldava alumiiniumfooliumi tootjatele tegelikust maksumusest väiksema tasu eest hindadega, mis on ette nähtud alumiiniumtoodete tootmisahela järgmise etapi toodete, näiteks töödeldava alumiiniumfooliumi, tootjatele suhtelise eelise andmiseks. |
| --- | --- |

(580)

Kaebus sisaldas väiteid aurusöe tarnimise kohta tegelikust maksumusest väiksema tasu eest. Tõepoolest, peaaegu kõik Hiina sulatuskojad, sealhulgas töödeldava alumiiniumfooliumi tootjad, kasutavad sütt selleks, et toota vähemalt teatud osa sellest elektrist, mida nad vajavad, oma tarbeks toodetava elektrienergia jaamades. Kaebuses esitatud tõendid näitasid, et Hiina riigi omanduses olevad ettevõtted olid tarninud aurusütt töödeldava alumiiniumfooliumi tootjatele tegelikust maksumusest väiksema tasu eest hindadega, mis on ette nähtud alumiiniumtoodete tootmisahela järgmise etapi toodete, näiteks töödeldava alumiiniumfooliumi, tootjatele suhtelise eelise andmiseks.

| (581) | Nagu selgitatud punktis 3.2.3, palus komisjon Hiina valitsusel edastada aurusöe tarnijatele ette nähtud eriküsimustiku teadaolevatele Hiina tarnijatele. Hiina valitsus seda ei teinud. Lisaks palus komisjon Hiina valitsusel esitada andmed hindade ja hinnakujundusmehhanismide, samuti Hiina aurusöe tarnijate nimede ning omanike struktuuri kohta. Kuid Hiina valitsus ei esitanud nõutud teavet. Sellele tuginedes ei saanud komisjon kontrollida, kuidas hinnad kujunesid, millised Hiina tootjad olid riigi omanduses ja kui suure osa nad Hiina tootmisest moodustasid. |
| --- | --- |

(581)

Nagu selgitatud punktis 3.2.3, palus komisjon Hiina valitsusel edastada aurusöe tarnijatele ette nähtud eriküsimustiku teadaolevatele Hiina tarnijatele. Hiina valitsus seda ei teinud. Lisaks palus komisjon Hiina valitsusel esitada andmed hindade ja hinnakujundusmehhanismide, samuti Hiina aurusöe tarnijate nimede ning omanike struktuuri kohta. Kuid Hiina valitsus ei esitanud nõutud teavet. Sellele tuginedes ei saanud komisjon kontrollida, kuidas hinnad kujunesid, millised Hiina tootjad olid riigi omanduses ja kui suure osa nad Hiina tootmisest moodustasid.

| (582) | Ainult üks valimisse kaasatud äriühingute kontsernidest ostis aurusütt sõltumatutelt tarnijatelt. Kuid komisjon tuvastas, et uurimisperioodil COVID-19 pandeemiast põhjustatud üleilmse hinnalanguse tõttu söeturul ostsid valimisse kaasatud äriühingud aurusütt hindadega, mis olid kooskõlas rahvusvaheliste võrdlusalustega. Kuna tõendid puudusid selle kohta, et valimisse kaasatud eksportivad tootjad said materiaalset kasu, otsustas komisjon selle väidetava subsiidiumikava uurimist mitte jätkata. |
| --- | --- |

(582)

Ainult üks valimisse kaasatud äriühingute kontsernidest ostis aurusütt sõltumatutelt tarnijatelt. Kuid komisjon tuvastas, et uurimisperioodil COVID-19 pandeemiast põhjustatud üleilmse hinnalanguse tõttu söeturul ostsid valimisse kaasatud äriühingud aurusütt hindadega, mis olid kooskõlas rahvusvaheliste võrdlusalustega. Kuna tõendid puudusid selle kohta, et valimisse kaasatud eksportivad tootjad said materiaalset kasu, otsustas komisjon selle väidetava subsiidiumikava uurimist mitte jätkata.

3.10.   Järeldus subsideerimise kohta

Järeldus subsideerimise kohta

| (583) | Komisjon arvutas kättesaadava teabe põhjal tasakaalustatavate subsiidiumide summad valimisse kaasatud äriühingute kohta kooskõlas alusmääruse sätetega, analüüsides igat subsiidiumi või subsiidiumikava, ning komisjon liitis kõnealused summad, et arvutada iga eksportiva tootja subsiidiumide kogusumma uurimisperioodil. Subsiidiumide kogusumma arvutamiseks arvutas komisjon kõigepealt subsideerimise osakaalu, milleks oli subsiidiumisumma protsendimäär äriühingu kogukäibest. Seejärel kasutati seda protsendimäära vaatlusaluse toote uurimisperioodi jooksul liitu eksportimiseks eraldatud subsiidiumi arvutamiseks. Pärast seda arvutati subsiidiumisumma uurimisperioodi jooksul liitu eksporditud vaatlusaluse toote tonni kohta ning marginaalid arvutati protsendimäärana sama ekspordi CIF-väärtusest tonni kohta. |
| --- | --- |

(583)

Komisjon arvutas kättesaadava teabe põhjal tasakaalustatavate subsiidiumide summad valimisse kaasatud äriühingute kohta kooskõlas alusmääruse sätetega, analüüsides igat subsiidiumi või subsiidiumikava, ning komisjon liitis kõnealused summad, et arvutada iga eksportiva tootja subsiidiumide kogusumma uurimisperioodil. Subsiidiumide kogusumma arvutamiseks arvutas komisjon kõigepealt subsideerimise osakaalu, milleks oli subsiidiumisumma protsendimäär äriühingu kogukäibest. Seejärel kasutati seda protsendimäära vaatlusaluse toote uurimisperioodi jooksul liitu eksportimiseks eraldatud subsiidiumi arvutamiseks. Pärast seda arvutati subsiidiumisumma uurimisperioodi jooksul liitu eksporditud vaatlusaluse toote tonni kohta ning marginaalid arvutati protsendimäärana sama ekspordi CIF-väärtusest tonni kohta.

| (584) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Daching Group, et subsiidiumisumma arvutamisel tuleks nimetajana kasutada eksportiva tootja Xiamen Xiashun ja tema seotud äriühingu Daching Enterprises Ltd. konsolideeritud kogukäivet. Komisjon märkis, et Daching Enterprises Ltd tegutses kontserni seotud eksportijana ja et Daching Enterprises Ltd ekspordi kogukäive saadi peamiselt Xiamen Xiashunilt. Seepärast leidis komisjon, et kõik Daching Enterprises Ltd. puhul tuvastatud subsiidiumid olid seotud kaupadega, mida eksportis eksportiv tootja. Sel põhjusel arvutati subsiidiumisumma Xiamen Xiashuni ekspordikäibe protsendina. Seetõttu lükati nimetatud poole väide tagasi. |
| --- | --- |

(584)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Daching Group, et subsiidiumisumma arvutamisel tuleks nimetajana kasutada eksportiva tootja Xiamen Xiashun ja tema seotud äriühingu Daching Enterprises Ltd. konsolideeritud kogukäivet. Komisjon märkis, et Daching Enterprises Ltd tegutses kontserni seotud eksportijana ja et Daching Enterprises Ltd ekspordi kogukäive saadi peamiselt Xiamen Xiashunilt. Seepärast leidis komisjon, et kõik Daching Enterprises Ltd. puhul tuvastatud subsiidiumid olid seotud kaupadega, mida eksportis eksportiv tootja. Sel põhjusel arvutati subsiidiumisumma Xiamen Xiashuni ekspordikäibe protsendina. Seetõttu lükati nimetatud poole väide tagasi.

| (585) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Wanshun Group, et komisjoni kasutatud eksportiva tootja Jiangsu Zhongji ettevõtte kogukäive oli ekslik, sest sellele ei lisatud hinnalisandit, mida võttis Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., (HK) Ltd., kes müüs Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd. toote edasi ülemereturgudele. Tõepoolest, tasakaalustavad tollimaksud nõutakse sisse vastavalt ekspordi CIF-väärtusele (mis sisaldab Zhongji HK hinnalisandit). |
| --- | --- |

(585)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Wanshun Group, et komisjoni kasutatud eksportiva tootja Jiangsu Zhongji ettevõtte kogukäive oli ekslik, sest sellele ei lisatud hinnalisandit, mida võttis Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., (HK) Ltd., kes müüs Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd. toote edasi ülemereturgudele. Tõepoolest, tasakaalustavad tollimaksud nõutakse sisse vastavalt ekspordi CIF-väärtusele (mis sisaldab Zhongji HK hinnalisandit).

| (586) | Komisjon ei olnud selle väitega nõus. Ekspordiga seotud subsiidiumide puhul kasutas komisjon tõepoolest seotud kaupleja ekspordikäivet. Kuid muude subsiidiumide kui ekspordisubsiidiumide puhul kasutas komisjon vastavalt oma järjepidevale tavale eksportiva tootja kogukäivet. Komisjon püüab kindlaks määrata kasu eksportiva tootja tasandil. Eksportiva tootja käive on seetõttu oluline võrdlusalus, mille abil saab kindlaks teha subsideerimisest tuleneva kasu eksportiva tootja tasandil. Seetõttu lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(586)

Komisjon ei olnud selle väitega nõus. Ekspordiga seotud subsiidiumide puhul kasutas komisjon tõepoolest seotud kaupleja ekspordikäivet. Kuid muude subsiidiumide kui ekspordisubsiidiumide puhul kasutas komisjon vastavalt oma järjepidevale tavale eksportiva tootja kogukäivet. Komisjon püüab kindlaks määrata kasu eksportiva tootja tasandil. Eksportiva tootja käive on seetõttu oluline võrdlusalus, mille abil saab kindlaks teha subsideerimisest tuleneva kasu eksportiva tootja tasandil. Seetõttu lükati see väide tagasi.

| (587) | Veel väitis Wanshun Group, et komisjon oli automaatselt ja ilma täiendava analüüsimiseta lisanud iga kontserni kuuluva äriühingu subsiidiumisumma, nimelt:






  a) | laenud ja krediidiliinid, mis anti äriühingule Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., (HK) Ltd., sest mõlemad asjaomaste tehingute pooled asuvad väljaspool Hiinat ning seotud finantsasutus on Singapuri pank mitte Hiina pank ning |
| --- | --- | --- |

(587)

Veel väitis Wanshun Group, et komisjon oli automaatselt ja ilma täiendava analüüsimiseta lisanud iga kontserni kuuluva äriühingu subsiidiumisumma, nimelt:

a)

laenud ja krediidiliinid, mis anti äriühingule Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., (HK) Ltd., sest mõlemad asjaomaste tehingute pooled asuvad väljaspool Hiinat ning seotud finantsasutus on Singapuri pank mitte Hiina pank ning

| b) | Shantou Wanshunile antud subsiidiumid, samas kui selle äriühingu tegevus ei olnud seotud uurimisaluse tootega. Vastavalt WTO apellatsioonikogu aruandele (112) tuleb teha edasiandmise analüüs, kui subsiidium antakse äriühingule, kes ei ole tarneahela kõrgemas osas olev sisendit tootev äriühing ja ei paku midagi seoses asjaomase tootega. Asjaomast edasiandmise analüüsi lõplike järelduste avalikustamisel ei esitatud. Mitut väidetavat subsiidiumi ei saa nende olemuse tõttu läbi lasta. See puudutas eeskätt maad, mida Shantou Wanshun kasutas muude toodete tootmiseks ja toetusi, mida Shantou Wanshun sai teiste toodete puhul. Seoses esimese punktiga märkis komisjon, et vaatamata Hongkongi staatusele käesolevas uurimises asus äriühingu Jiangsu Zhongji Hongkong tegevuste ja juhtimise tegelik keskus Mandri-Hiinas. Tõepoolest, 99 % kaupleja tegevusest oli seotud Hiinas asuva eksportiva tootja toodetud kaupade edasimüügiga. Lisaks ei märkinud äriühing oma raamatupidamisaruannetes või komisjoni küsimustikule antud vastustes, et tal on töötajaid Hongkongis ning asjaomase tootega seoses saadud subsiidiumid ja kasu saadi Hiina üksustelt. Näiteks äriühingu Jiangsu Zhongji Hongkong eksporditavate kaupadega seotud ekspordikrediidikindlustuse võttis Sinosurest välja Hiinas asuv emaettevõtja. Peale selle, nagu apellatsioonikogu on menetluses „United States - Anti-Dumping and Countervailing Measures on Large Residential Washers from Korea“ (Ameerika Ühendriigid – dumpinguvastased ja tasakaalustusmeetmed Koreast pärit suurte üldkasutatavate pesumasinate suhtes) kinnitanud, võivad mujal kui subsideerivas WTO liikmesriigis asuvale saajale antud subsiidiumid olla ad valorem subsiidiumide summa arvutamisel asjakohased (113). |
| --- | --- |

b)

Shantou Wanshunile antud subsiidiumid, samas kui selle äriühingu tegevus ei olnud seotud uurimisaluse tootega. Vastavalt WTO apellatsioonikogu aruandele (112) tuleb teha edasiandmise analüüs, kui subsiidium antakse äriühingule, kes ei ole tarneahela kõrgemas osas olev sisendit tootev äriühing ja ei paku midagi seoses asjaomase tootega. Asjaomast edasiandmise analüüsi lõplike järelduste avalikustamisel ei esitatud. Mitut väidetavat subsiidiumi ei saa nende olemuse tõttu läbi lasta. See puudutas eeskätt maad, mida Shantou Wanshun kasutas muude toodete tootmiseks ja toetusi, mida Shantou Wanshun sai teiste toodete puhul. Seoses esimese punktiga märkis komisjon, et vaatamata Hongkongi staatusele käesolevas uurimises asus äriühingu Jiangsu Zhongji Hongkong tegevuste ja juhtimise tegelik keskus Mandri-Hiinas. Tõepoolest, 99 % kaupleja tegevusest oli seotud Hiinas asuva eksportiva tootja toodetud kaupade edasimüügiga. Lisaks ei märkinud äriühing oma raamatupidamisaruannetes või komisjoni küsimustikule antud vastustes, et tal on töötajaid Hongkongis ning asjaomase tootega seoses saadud subsiidiumid ja kasu saadi Hiina üksustelt. Näiteks äriühingu Jiangsu Zhongji Hongkong eksporditavate kaupadega seotud ekspordikrediidikindlustuse võttis Sinosurest välja Hiinas asuv emaettevõtja. Peale selle, nagu apellatsioonikogu on menetluses „United States - Anti-Dumping and Countervailing Measures on Large Residential Washers from Korea“ (Ameerika Ühendriigid – dumpinguvastased ja tasakaalustusmeetmed Koreast pärit suurte üldkasutatavate pesumasinate suhtes) kinnitanud, võivad mujal kui subsideerivas WTO liikmesriigis asuvale saajale antud subsiidiumid olla ad valorem subsiidiumide summa arvutamisel asjakohased (113).

112

ad valorem

113

| (588) | Kõnealune rahastamine tagati tõepoolest Singapuris asuva OCBC panga kaudu. Kuid laenulepingutes sätestati ühtlasi, et laen oli tagatud akreditiiviga, mille andis välja riigi omanduses olev Ningbo pank (asub Mandri-Hiinas), ning et „pank peab saama valmisolekuakreditiivi, enne kui ta teeb asjakohase ettemakse, mida olete taotlenud krediidi väljavõtmiseks“. Lisaks oli lepingus konkreetselt sätestatud teabe jagamine Ningbo pangaga seoses laenuvõtja, laenuvõtja arvelduskontodega OCBCs, tema krediidireitingu ja finantsseisundi ning samuti asjaomasele üksusele antud limiitidega. Seega anti laenu tänu Hiina panga sekkumisele vastavalt samale normatiivsele raamistikule, nagu mistahes muu HRV panga puhul. Seepärast lükati see väide tagasi. |
| --- | --- |

(588)

Kõnealune rahastamine tagati tõepoolest Singapuris asuva OCBC panga kaudu. Kuid laenulepingutes sätestati ühtlasi, et laen oli tagatud akreditiiviga, mille andis välja riigi omanduses olev Ningbo pank (asub Mandri-Hiinas), ning et „pank peab saama valmisolekuakreditiivi, enne kui ta teeb asjakohase ettemakse, mida olete taotlenud krediidi väljavõtmiseks“. Lisaks oli lepingus konkreetselt sätestatud teabe jagamine Ningbo pangaga seoses laenuvõtja, laenuvõtja arvelduskontodega OCBCs, tema krediidireitingu ja finantsseisundi ning samuti asjaomasele üksusele antud limiitidega. Seega anti laenu tänu Hiina panga sekkumisele vastavalt samale normatiivsele raamistikule, nagu mistahes muu HRV panga puhul. Seepärast lükati see väide tagasi.

pank peab saama valmisolekuakreditiivi, enne kui ta teeb asjakohase ettemakse, mida olete taotlenud krediidi väljavõtmiseks

| (589) | Seoses teise punktiga tegi komisjon kindlaks, et Shantou Wanshun oli võtnud rahalisi vahendeid välja oma tütarettevõtjate nimel. Näiteks laenude ja võlakirjade läbivaatamisel märkas komisjon, et rahastamise eesmärgi all mainiti ka tütarettevõtjate finantsvajadusi. Lisaks tegutses Shantou Wanshun kontserni kuuluvate seotud äriühingute poolt välja võetud erinevate laenude tagatise andjana ning andis ka ise äriühingutevahelisi laene. Need tehingud ja mitmed teised äriühingutevahelised rahavood näitavad, et Shantou Wanshuni saadud subsiidiumide ning vaatlusaluse toote tootmise ja ekspordi vahel on selge seos. Asjaolu, et mõned Shantou Wanshuni saadud subsiidiumid olid seotud maa või toetustega, ei oma antud juhul tähtsust. Peamine on see, et nendest subsiidiumidest saadud kasu võis kergesti liikuda kontserni kuuluvatele seotud ettevõtjatele, sest raha on asendatav. Nendel asjaoludel, arvestades kontserni üksuste vahetut lähedust, kinnitab WTO asjakohane õigusakt, et seotud üksuste vaheline edasiandmine on eeldatav, ning see vastab tõele ka antud juhul. Seetõttu lükati nimetatud poole väide tagasi. |
| --- | --- |

(589)

Seoses teise punktiga tegi komisjon kindlaks, et Shantou Wanshun oli võtnud rahalisi vahendeid välja oma tütarettevõtjate nimel. Näiteks laenude ja võlakirjade läbivaatamisel märkas komisjon, et rahastamise eesmärgi all mainiti ka tütarettevõtjate finantsvajadusi. Lisaks tegutses Shantou Wanshun kontserni kuuluvate seotud äriühingute poolt välja võetud erinevate laenude tagatise andjana ning andis ka ise äriühingutevahelisi laene. Need tehingud ja mitmed teised äriühingutevahelised rahavood näitavad, et Shantou Wanshuni saadud subsiidiumide ning vaatlusaluse toote tootmise ja ekspordi vahel on selge seos. Asjaolu, et mõned Shantou Wanshuni saadud subsiidiumid olid seotud maa või toetustega, ei oma antud juhul tähtsust. Peamine on see, et nendest subsiidiumidest saadud kasu võis kergesti liikuda kontserni kuuluvatele seotud ettevõtjatele, sest raha on asendatav. Nendel asjaoludel, arvestades kontserni üksuste vahetut lähedust, kinnitab WTO asjakohane õigusakt, et seotud üksuste vaheline edasiandmine on eeldatav, ning see vastab tõele ka antud juhul. Seetõttu lükati nimetatud poole väide tagasi.

| (590) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Nanshan Group, et komisjon:






  a) | eksis Shandong Nanshan Aluminium Co., Ltd (edaspidi „äriühing A“) puhul jaotuspõhimõtete väljaselgitamisel, kui jättis välja äriühingu teiste üksuste käibe; |
| --- | --- | --- |

(590)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Nanshan Group, et komisjon:

a)

eksis Shandong Nanshan Aluminium Co., Ltd (edaspidi „äriühing A“) puhul jaotuspõhimõtete väljaselgitamisel, kui jättis välja äriühingu teiste üksuste käibe;

| b) | viis Nanshan Group Co. Ltd edasiandmise analüüsi läbi vääralt, jagades Nanshan Group Co. Ltd subsiidiumisumma selle konsolideeritud kogukäibega ning määrates seejärel selle subsiidiumimarginaali eksportivale tootjale. Tõepoolest, Nanshan Group Co. Ltd ei ole uurimisaluse toote tootja ja komisjon ei tõendanud, et äriühing andis mistahes subsiidiumisumma eksportivale tootjale edasi, sest emaettevõtja ja tema tütarettevõtja vahel ei toimunud uurimisperioodil ühtegi finants- ega muud liiki tehingut. Sarnaselt eelmistele juhtumitele peaks komisjon subsiidiumi kindlaksmääramisel aluseks võtma vähemalt asjakohase äriühingutevahelise osaluse protsendimäära, st omakapitali protsendi, mis kuulub talle äriühingus A ja seejärel määrama asjaomase osa eksportivale tootjale. |
| --- | --- |

b)

viis Nanshan Group Co. Ltd edasiandmise analüüsi läbi vääralt, jagades Nanshan Group Co. Ltd subsiidiumisumma selle konsolideeritud kogukäibega ning määrates seejärel selle subsiidiumimarginaali eksportivale tootjale. Tõepoolest, Nanshan Group Co. Ltd ei ole uurimisaluse toote tootja ja komisjon ei tõendanud, et äriühing andis mistahes subsiidiumisumma eksportivale tootjale edasi, sest emaettevõtja ja tema tütarettevõtja vahel ei toimunud uurimisperioodil ühtegi finants- ega muud liiki tehingut. Sarnaselt eelmistele juhtumitele peaks komisjon subsiidiumi kindlaksmääramisel aluseks võtma vähemalt asjakohase äriühingutevahelise osaluse protsendimäära, st omakapitali protsendi, mis kuulub talle äriühingus A ja seejärel määrama asjaomase osa eksportivale tootjale.

| (591) | Seoses esimese punktiga märkis komisjon, et äriühing esitas uurimise käigus äriühingu A käibe ning müügivood seotud äriühingutele üksuste kaupa, mitte aga kogu äriühingu tasandil. Komisjon arvas, et üksused A1–A4 tähistasid kogu asjakohast teavet äriühingu A kohta. Ent nüüd tundub, et äriühing ei esitanud uurimise käigus kogu asjakohast teavet. Tõepoolest, komisjon ei saa arvestada teisi tooteid tootvate puuduvate üksuste käivet, sest äriühing ei esitanud vastavat teavet nende puuduvate üksuste poolt tehtud müügi kohta seotud isikutele, rääkimata selle kontrollimisest, kuigi see on jaotuspõhimõtete kindlaksmääramisel otsustava tähtsusega element. Seega kuna äriühing ei esitanud kogu asjakohast teavet, pidi komisjon jätma arvutuse muutmata. |
| --- | --- |

(591)

Seoses esimese punktiga märkis komisjon, et äriühing esitas uurimise käigus äriühingu A käibe ning müügivood seotud äriühingutele üksuste kaupa, mitte aga kogu äriühingu tasandil. Komisjon arvas, et üksused A1–A4 tähistasid kogu asjakohast teavet äriühingu A kohta. Ent nüüd tundub, et äriühing ei esitanud uurimise käigus kogu asjakohast teavet. Tõepoolest, komisjon ei saa arvestada teisi tooteid tootvate puuduvate üksuste käivet, sest äriühing ei esitanud vastavat teavet nende puuduvate üksuste poolt tehtud müügi kohta seotud isikutele, rääkimata selle kontrollimisest, kuigi see on jaotuspõhimõtete kindlaksmääramisel otsustava tähtsusega element. Seega kuna äriühing ei esitanud kogu asjakohast teavet, pidi komisjon jätma arvutuse muutmata.

| (592) | Teise punktiga seoses ei nõustunud komisjon väitega, et emaettevõtja ja tema tütarettevõtjate vahel ei tehtud ühtegi finants- või muud liiki tehingut. Tõepoolest, komisjon tegi uurimise käigus kindlaks, et Nanshan Group Co. Ltd. oli algselt saanud pea kõik selle maaga seotud õigused, mida seotud äriühingud kasutasid ja oli seejärel jaotanud need maatükid oma tütarettevõtjate vahel kontsernisiseste ülekandmiste kaudu. Lisaks oli Nanshan Group Co. Ltd. võtnud rahalisi vahendeid välja oma tütarettevõtjate nimel. Näiteks laenude ja võlakirjade läbivaatamisel märkas komisjon, et rahastamise eesmärgi all mainiti ka tütarettevõtjate finantsvajadusi. Lisaks tegutses Nanshan Group Co. Ltd. kontserni kuuluvate seotud äriühingute poolt välja võetud erinevate laenude tagatise andjana. Lõpuks tuleb märkida, et suur osa kontserni rahastamisest toimus läbi kontserni enda panga Nanshan Finance. Seda üksust rahastatakse peamiselt kontserni kuuluvate äriühingute hoiuste kaudu, millest märkimisväärse osa annab Nanshan Group Co. Ltd. Selle kontsernisisese vahendi kaudu saab välisrahastamise edasi anda tema tütarettevõtjatele. Kuna Nanshan Group Co. Ltd. tütarettevõtjad tõid kasu kõigile kontserni kuuluvatele seotud äriühingutele, leidis komisjon, et kõige asjakohasem lähenemisviis oleks arvutada subsiidiumid proportsionaalselt kontserni konsolideeritud käibega. Vastupidiselt äriühingu väidetele on tegemist sama metoodikaga, mida kasutati klaaskiust kangaste juhtumi puhul, kus subsiidiumid, mida sai CNBMi kontserni kuuluv lõplik emaettevõtja, kes oli kontserni organisatsioonilises struktuuris samal tasemel nagu Nanshan Group Co. Ltd., jagati samuti konsolideeritud käibega ja määrati seejärel eksportivale tootjale. Seega lükati need väited tagasi. |
| --- | --- |

(592)

Teise punktiga seoses ei nõustunud komisjon väitega, et emaettevõtja ja tema tütarettevõtjate vahel ei tehtud ühtegi finants- või muud liiki tehingut. Tõepoolest, komisjon tegi uurimise käigus kindlaks, et Nanshan Group Co. Ltd. oli algselt saanud pea kõik selle maaga seotud õigused, mida seotud äriühingud kasutasid ja oli seejärel jaotanud need maatükid oma tütarettevõtjate vahel kontsernisiseste ülekandmiste kaudu. Lisaks oli Nanshan Group Co. Ltd. võtnud rahalisi vahendeid välja oma tütarettevõtjate nimel. Näiteks laenude ja võlakirjade läbivaatamisel märkas komisjon, et rahastamise eesmärgi all mainiti ka tütarettevõtjate finantsvajadusi. Lisaks tegutses Nanshan Group Co. Ltd. kontserni kuuluvate seotud äriühingute poolt välja võetud erinevate laenude tagatise andjana. Lõpuks tuleb märkida, et suur osa kontserni rahastamisest toimus läbi kontserni enda panga Nanshan Finance. Seda üksust rahastatakse peamiselt kontserni kuuluvate äriühingute hoiuste kaudu, millest märkimisväärse osa annab Nanshan Group Co. Ltd. Selle kontsernisisese vahendi kaudu saab välisrahastamise edasi anda tema tütarettevõtjatele. Kuna Nanshan Group Co. Ltd. tütarettevõtjad tõid kasu kõigile kontserni kuuluvatele seotud äriühingutele, leidis komisjon, et kõige asjakohasem lähenemisviis oleks arvutada subsiidiumid proportsionaalselt kontserni konsolideeritud käibega. Vastupidiselt äriühingu väidetele on tegemist sama metoodikaga, mida kasutati klaaskiust kangaste juhtumi puhul, kus subsiidiumid, mida sai CNBMi kontserni kuuluv lõplik emaettevõtja, kes oli kontserni organisatsioonilises struktuuris samal tasemel nagu Nanshan Group Co. Ltd., jagati samuti konsolideeritud käibega ja määrati seejärel eksportivale tootjale. Seega lükati need väited tagasi.

| (593) | Vastavalt alusmääruse artikli 15 lõikele 3 arvutati valimist välja jäänud koostööd tegevate äriühingute subsiidiumide kogusumma valimis sisalduvate koostööd tegevate eksportivate tootjate tasakaalustavate subsiidiumide kaalutud keskmisena, jättes arvesse võtmata tähtsusetud summad ning subsiidiumid, mille suhtes kohaldatakse alusmääruse artikli 28 lõike 1 sätteid. Komisjon arvestas summade kindlaksmääramisel siiski järeldusi, mis põhinevad osaliselt kättesaadavatel faktidel. Tõepoolest – komisjon leidis, et kättesaadavad faktid, mida nende juhtumite puhul kasutati, ei mõjutanud oluliselt teavet, mis oli vajalik saadud subsiidiumide summa õiglaseks arvutamiseks, ning seega ei kahjusta selle käsitlusviisi rakendamine eksportijaid, kellel uurimise käigus koostööd teha ei palutud (114). |
| --- | --- |

(593)

Vastavalt alusmääruse artikli 15 lõikele 3 arvutati valimist välja jäänud koostööd tegevate äriühingute subsiidiumide kogusumma valimis sisalduvate koostööd tegevate eksportivate tootjate tasakaalustavate subsiidiumide kaalutud keskmisena, jättes arvesse võtmata tähtsusetud summad ning subsiidiumid, mille suhtes kohaldatakse alusmääruse artikli 28 lõike 1 sätteid. Komisjon arvestas summade kindlaksmääramisel siiski järeldusi, mis põhinevad osaliselt kättesaadavatel faktidel. Tõepoolest – komisjon leidis, et kättesaadavad faktid, mida nende juhtumite puhul kasutati, ei mõjutanud oluliselt teavet, mis oli vajalik saadud subsiidiumide summa õiglaseks arvutamiseks, ning seega ei kahjusta selle käsitlusviisi rakendamine eksportijaid, kellel uurimise käigus koostööd teha ei palutud (114).

114

| (594) | Arvestades Hiina eksportivate tootjate suurt koostöövalmidust ja valimi esindavust ka abikõlblikkuse seisukohast, kehtestas komisjon kõigi muude äriühingute puhul summa valimisse kaasatud äriühingute puhul kindlaks tehtud suurima summa tasemele.






  Äriühingu nimi | Subsiidiumimäär |
| --- | --- | --- |
| Nanshan Group | 18,2  % |
| Wanshun Group | 8,6  % |
| Daching Group | 10,1  % |
| Muud koostööd tegevad äriühingud | 12,3  % |
| Kõik muud äriühingud | 18,2  % |

(594)

Arvestades Hiina eksportivate tootjate suurt koostöövalmidust ja valimi esindavust ka abikõlblikkuse seisukohast, kehtestas komisjon kõigi muude äriühingute puhul summa valimisse kaasatud äriühingute puhul kindlaks tehtud suurima summa tasemele.

Äriühingu nimi

Subsiidiumimäär

Nanshan Group

18,2  %

Wanshun Group

8,6  %

Daching Group

10,1  %

Muud koostööd tegevad äriühingud

12,3  %

Kõik muud äriühingud

18,2  %

4.   KAHJU

KAHJU

4.1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

| (595) | Nagu on märgitud põhjenduses 86, lõppes Ühendkuningriigi EList väljaastumise üleminekuperiood 31. detsembril 2020 ning liidu õiguse kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes lõpetati 1. jaanuaril 2021. Sellest tulenevalt palus komisjon huvitatud isikutel esitada ajakohastatud teabe 27 ELi liikmesriigi põhjal. Allpool esitatud näitajad ning hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaalid arvutati seega ainult EL 27 andmete põhjal. |
| --- | --- |

(595)

Nagu on märgitud põhjenduses 86, lõppes Ühendkuningriigi EList väljaastumise üleminekuperiood 31. detsembril 2020 ning liidu õiguse kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes lõpetati 1. jaanuaril 2021. Sellest tulenevalt palus komisjon huvitatud isikutel esitada ajakohastatud teabe 27 ELi liikmesriigi põhjal. Allpool esitatud näitajad ning hinna allalöömise ja turuhinnast madalama hinnaga müügi marginaalid arvutati seega ainult EL 27 andmete põhjal.

| (596) | Uurimisperioodil valmistas liidus samasugust toodet üksteist tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 9 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(596)

Uurimisperioodil valmistas liidus samasugust toodet üksteist tootjat. Neid käsitatakse liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 9 lõike 1 tähenduses.

| (597) | Tehti kindlaks, et liidu kogutoodang oli uurimisperioodil ligikaudu 209 000 tonni. Komisjon määras selle arvnäitaja kindlaks kogu kättesaadava teabe põhjal, mis käsitleb liidu tootmisharu, näiteks valimisse kaasatud liidu tootjate ja valimist välja jäetud liidu tootjate esitatud andmed. Nende andmete usaldusväärsust ja täielikkust kontrolliti, võrreldes neid kaebuse andmetega. Nagu on märgitud põhjenduses 37, moodustas kolme valimisse kaasatud liidu tootja toodang üle 50 % samasuguse toote kogutoodangust liidus. |
| --- | --- |

(597)

Tehti kindlaks, et liidu kogutoodang oli uurimisperioodil ligikaudu 209 000 tonni. Komisjon määras selle arvnäitaja kindlaks kogu kättesaadava teabe põhjal, mis käsitleb liidu tootmisharu, näiteks valimisse kaasatud liidu tootjate ja valimist välja jäetud liidu tootjate esitatud andmed. Nende andmete usaldusväärsust ja täielikkust kontrolliti, võrreldes neid kaebuse andmetega. Nagu on märgitud põhjenduses 37, moodustas kolme valimisse kaasatud liidu tootja toodang üle 50 % samasuguse toote kogutoodangust liidus.

4.2.   Asjaomase liidu turu kindlaksmääramine

Asjaomase liidu turu kindlaksmääramine

| (598) | Selleks et teha kindlaks, kas liidu tootmisharu on kandnud kahju, ning selgitada välja tarbimine ja liidu tootmisharu olukorda kajastavad eri majandusnäitajad, uuris komisjon, kas ja mil määral tuleb analüüsimisel arvesse võtta liidu tootmisharu toodetud samasuguse toote edasist kasutamist. |
| --- | --- |

(598)

Selleks et teha kindlaks, kas liidu tootmisharu on kandnud kahju, ning selgitada välja tarbimine ja liidu tootmisharu olukorda kajastavad eri majandusnäitajad, uuris komisjon, kas ja mil määral tuleb analüüsimisel arvesse võtta liidu tootmisharu toodetud samasuguse toote edasist kasutamist.

| (599) | Seda tehes ja selleks, et anda võimalikult ülevaatlik pilt liidu tootmisharust, kogus komisjon andmeid kogu töödeldava alumiiniumfooliumiga seotud tegevuse kohta ja tegi kindlaks, kas toodang oli ette nähtud tootmisharusiseseks kasutuseks või vabaturu jaoks. |
| --- | --- |

(599)

Seda tehes ja selleks, et anda võimalikult ülevaatlik pilt liidu tootmisharust, kogus komisjon andmeid kogu töödeldava alumiiniumfooliumiga seotud tegevuse kohta ja tegi kindlaks, kas toodang oli ette nähtud tootmisharusiseseks kasutuseks või vabaturu jaoks.

| (600) | Komisjon leidis, et osa liidu tootjate kogutoodangust oli ette nähtud tootmisharusiseseks kasutuseks, nagu on osutatud allpool tabelis 1. Tootmisharusisene turg vaatlusalusel perioodil kasvas, kuid uurimisperioodil püsis suhteliselt madalal tasemel, st umbes 15 % tarbimisest. Komisjonil ei ole siiski vaieldamatuid tõendeid selle kohta, kas äriühingud, kes kasutavad töödeldavat alumiiniumfooliumi tootmisahela järgmise etapi toodete tootmiseks, valivad tarnija vabalt või mitte, kuna teave tootmisharusisese müügi ja tootmise kohta põhineb valimisse kaasatud äriühingutelt kogutud andmetel. Komisjon leidis, et nende vahel võib olla konkurents, ja seetõttu on kõik turuosad arvutatud kogu ELi tarbimise põhjal. Selles etapis on see kõige konservatiivsem lähenemisviis ja igal juhul ei muuda see kahju kohta tehtud järeldusi. |
| --- | --- |

(600)

Komisjon leidis, et osa liidu tootjate kogutoodangust oli ette nähtud tootmisharusiseseks kasutuseks, nagu on osutatud allpool tabelis 1. Tootmisharusisene turg vaatlusalusel perioodil kasvas, kuid uurimisperioodil püsis suhteliselt madalal tasemel, st umbes 15 % tarbimisest. Komisjonil ei ole siiski vaieldamatuid tõendeid selle kohta, kas äriühingud, kes kasutavad töödeldavat alumiiniumfooliumi tootmisahela järgmise etapi toodete tootmiseks, valivad tarnija vabalt või mitte, kuna teave tootmisharusisese müügi ja tootmise kohta põhineb valimisse kaasatud äriühingutelt kogutud andmetel. Komisjon leidis, et nende vahel võib olla konkurents, ja seetõttu on kõik turuosad arvutatud kogu ELi tarbimise põhjal. Selles etapis on see kõige konservatiivsem lähenemisviis ja igal juhul ei muuda see kahju kohta tehtud järeldusi.

| (601) | Komisjon vaatas liidu tootmisharuga seotud teatavad majandusnäitajad läbi üksnes vabaturgu käsitlevate andmete alusel. Need näitajad on müügimaht ja -hinnad liidu turul, turuosa, kasv, ekspordimaht ja -hinnad, kasumlikkus, investeeringutasuvus ja rahavoog. Kui see oli võimalik ja õigustatud, võrreldi läbivaatamise tulemusi tootmisharusisese turu andmetega, et saada täielik ülevaade liidu tootmisharu olukorrast. |
| --- | --- |

(601)

Komisjon vaatas liidu tootmisharuga seotud teatavad majandusnäitajad läbi üksnes vabaturgu käsitlevate andmete alusel. Need näitajad on müügimaht ja -hinnad liidu turul, turuosa, kasv, ekspordimaht ja -hinnad, kasumlikkus, investeeringutasuvus ja rahavoog. Kui see oli võimalik ja õigustatud, võrreldi läbivaatamise tulemusi tootmisharusisese turu andmetega, et saada täielik ülevaade liidu tootmisharu olukorrast.

| (602) | Teiste majandusnäitajate uurimisel oli aga mõttekas tugineda üksnes kogu tegevusele, sealhulgas liidu tootmisharusisesele tarbimisele. Need näitajad on tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, investeeringud, varud, tööhõive, tootlikkus, palgad ja kapitali kaasamise võime. Näitajad sõltuvad kogu tootmistegevusest, olenemata sellest, kas toodang on mõeldud tootmisharusiseseks kasutamiseks või seda müüakse vabaturul. |
| --- | --- |

(602)

Teiste majandusnäitajate uurimisel oli aga mõttekas tugineda üksnes kogu tegevusele, sealhulgas liidu tootmisharusisesele tarbimisele. Need näitajad on tootmine, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, investeeringud, varud, tööhõive, tootlikkus, palgad ja kapitali kaasamise võime. Näitajad sõltuvad kogu tootmistegevusest, olenemata sellest, kas toodang on mõeldud tootmisharusiseseks kasutamiseks või seda müüakse vabaturul.

4.3.   Liidu tarbimine

Liidu tarbimine

| (603) | Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks valimisse kaasatud ja kaasamata liidu tootjate esitatud andmete ning Eurostati impordiandmete põhjal. |
| --- | --- |

(603)

Komisjon tegi liidu tarbimise kindlaks valimisse kaasatud ja kaasamata liidu tootjate esitatud andmete ning Eurostati impordiandmete põhjal.

| (604) | Liidu tarbimine muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 1


  Liidu tarbimine (tonnides) | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu kogutarbimine | 201 281 | 201 696 | 191 084 | 189 149 |
| Indeks | 100 | 100 | 95 | 94 |
| Tootmisharusisene turg | 27 209 | 27 340 | 28 727 | 29 128 |
| Indeks | 100 | 100 | 106 | 107 |
| Vabaturg | 174 073 | 174 356 | 162 358 | 160 021 |
| Indeks | 100 | 100 | 93 | 92 |
| Allikas: | valimisse kaasatud ja kaasamata liidu tootjad ning Eurostat |

(604)

Liidu tarbimine muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 1

Tabel 1

Liidu tarbimine (tonnides)

Liidu tarbimine (tonnides)

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Liidu kogutarbimine

201 281

201 696

191 084

189 149

Indeks

Indeks

100

100

100

100

95

95

94

94

Tootmisharusisene turg

27 209

27 340

28 727

29 128

Indeks

Indeks

100

100

100

100

106

106

107

107

Vabaturg

174 073

174 356

162 358

160 021

Indeks

Indeks

100

100

100

100

93

93

92

92

Allikas:

Allikas:

valimisse kaasatud ja kaasamata liidu tootjad ning Eurostat

| (605) | Vaatlusalusel perioodil tarbimine 2018. aastal kõigepealt veidi suurenes (alla 1 %), millele järgnes 2019. aastal vähenemine 5 % ja seejärel uurimisperioodil veel 1 %. Seega vähenes tarbimine vaatlusalusel perioodil 6 %. Vähenemise põhjustasid vähemalt osaliselt 2019. aastal avaldatud ELi ringmajanduse üldsuunised, mis hõlmavad selliste materjalide nagu alumiiniumi, terase, klaasi jms ringlussevõetavuse eesmärke. Laminaate, mille jaoks õhukest fooliumi koos muude põhimaterjalidega, nagu kile, paber jms kasutatakse, kontrollitakse rangelt, kuna olemasoleva tehnoloogiaga on neid pea võimatu taaskasutada. See mõjutas negatiivselt nõudlust õhukese alumiiniumfooliumi järele. |
| --- | --- |

(605)

Vaatlusalusel perioodil tarbimine 2018. aastal kõigepealt veidi suurenes (alla 1 %), millele järgnes 2019. aastal vähenemine 5 % ja seejärel uurimisperioodil veel 1 %. Seega vähenes tarbimine vaatlusalusel perioodil 6 %. Vähenemise põhjustasid vähemalt osaliselt 2019. aastal avaldatud ELi ringmajanduse üldsuunised, mis hõlmavad selliste materjalide nagu alumiiniumi, terase, klaasi jms ringlussevõetavuse eesmärke. Laminaate, mille jaoks õhukest fooliumi koos muude põhimaterjalidega, nagu kile, paber jms kasutatakse, kontrollitakse rangelt, kuna olemasoleva tehnoloogiaga on neid pea võimatu taaskasutada. See mõjutas negatiivselt nõudlust õhukese alumiiniumfooliumi järele.

| (606) | Paistab, et COVID-19 pandeemia tarbimist ei mõjutanud. Liidu tootjate esitatud teabe kohaselt suurendas toidukaupade varude soetamine pandeemia alguses esialgu tarbimist, kuid seejärel tarbiti neid tooteid järgnenud kuudel, mistõttu toidupakendite müük veidi vähenes. |
| --- | --- |

(606)

Paistab, et COVID-19 pandeemia tarbimist ei mõjutanud. Liidu tootjate esitatud teabe kohaselt suurendas toidukaupade varude soetamine pandeemia alguses esialgu tarbimist, kuid seejärel tarbiti neid tooteid järgnenud kuudel, mistõttu toidupakendite müük veidi vähenes.

4.4.   Asjaomasest riigist pärit import

Asjaomasest riigist pärit import

4.4.1.   Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa

Asjaomasest riigist pärit impordi maht ja turuosa

| (607) | Komisjon tegi impordimahu kindlaks Eurostati andmebaasist võetud TARICi koodide (115) alusel. Impordi turuosa määrati kindlaks asjaomasest riigist pärit impordi mahu alusel, võrrelduna liidu kogutarbimise mahuga, mille andmed on esitatud tabelis 2. |
| --- | --- |

(607)

Komisjon tegi impordimahu kindlaks Eurostati andmebaasist võetud TARICi koodide (115) alusel. Impordi turuosa määrati kindlaks asjaomasest riigist pärit impordi mahu alusel, võrrelduna liidu kogutarbimise mahuga, mille andmed on esitatud tabelis 2.

115

| (608) | Asjaomasest riigist pärit import muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 2


  Müügimaht ja turuosa | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Asjaomasest riigist pärit impordi maht (tonnides) | 36 660 | 42 343 | 46 595 | 44 276 |
| Indeks | 100 | 115 | 127 | 121 |
| Turuosa | 18  % | 21  % | 24  % | 23  % |
| Indeks | 100 | 115 | 134 | 129 |
| Allikas: | Eurostat |

(608)

Asjaomasest riigist pärit import muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 2

Tabel 2

Müügimaht ja turuosa

Müügimaht ja turuosa

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Asjaomasest riigist pärit impordi maht (tonnides)

36 660

42 343

46 595

44 276

Indeks

Indeks

100

100

115

115

127

127

121

121

Turuosa

18  %

21  %

24  %

23  %

Indeks

Indeks

100

100

115

115

134

134

129

129

Allikas:

Allikas

Eurostat

| (609) | Hiinast pärit impordi maht suurenes vaatlusalusel perioodil 21 % ja selle turuosa kasvas 5 protsendipunkti võrra, jõudes uurimisperioodil 23 %ni. Enne pandeemiat ehk 2019. aastal küündis Hiina impordi turuosa isegi 24 %ni. |
| --- | --- |

(609)

Hiinast pärit impordi maht suurenes vaatlusalusel perioodil 21 % ja selle turuosa kasvas 5 protsendipunkti võrra, jõudes uurimisperioodil 23 %ni. Enne pandeemiat ehk 2019. aastal küündis Hiina impordi turuosa isegi 24 %ni.

4.4.2.   Asjaomasest riigist pärit impordi hinnad ja hinna allalöömine

Asjaomasest riigist pärit impordi hinnad ja hinna allalöömine

| (610) | Komisjon tegi impordi hinnad kindlaks, kasutades põhjenduses 607 nimetatud TARICi koode. |
| --- | --- |

(610)

Komisjon tegi impordi hinnad kindlaks, kasutades põhjenduses 607 nimetatud TARICi koode.

| (611) | Asjaomasest riigist pärit impordi kaalutud keskmine hind muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 3


  Impordihinnad (eurot tonni kohta) | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Impordihind | 2 869 | 2 893 | 2 801 | 2 782 |
| Indeks | 100 | 101 | 98 | 97 |
| Allikas: | Eurostat |

(611)

Asjaomasest riigist pärit impordi kaalutud keskmine hind muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 3

Tabel 3

Impordihinnad (eurot tonni kohta)

Impordihinnad (eurot tonni kohta)

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Impordihind

2 869

2 893

2 801

2 782

Indeks

Indeks

100

100

101

101

98

98

97

97

Allikas:

Allikas:

Eurostat

| (612) | Hiinast pärit impordi keskmine hind langes vaatlusalusel perioodil 3 %, st 2 869 eurolt tonni kohta 2 782 eurole tonni kohta. Need hinnad jäid vaatlusalusel perioodil oluliselt madalamaks valimisse kaasatud liidu tootjate müügihindadest ja tootmiskuludest, nagu on näidatud tabelis 7. |
| --- | --- |

(612)

Hiinast pärit impordi keskmine hind langes vaatlusalusel perioodil 3 %, st 2 869 eurolt tonni kohta 2 782 eurole tonni kohta. Need hinnad jäid vaatlusalusel perioodil oluliselt madalamaks valimisse kaasatud liidu tootjate müügihindadest ja tootmiskuludest, nagu on näidatud tabelis 7.

| (613) | Selleks et teha kindlaks hinna allalöömine uurimisperioodil, võrdles komisjon






  — | valimisse kaasatud liidu tootjate tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi müügihindu tooteliigi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks ning |
| --- | --- | --- |

(613)

Selleks et teha kindlaks hinna allalöömine uurimisperioodil, võrdles komisjon

—

valimisse kaasatud liidu tootjate tehasehindade tasemele kohandatud kaalutud keskmisi müügihindu tooteliigi kohta liidu turul sõltumatute klientide jaoks ning

| — | valimisse kaasatud koostööd tegevatelt Hiina tootjatelt pärit impordi kaalutud keskmisi tooteliigi hindu liidu turul esimese sõltumatu kliendi jaoks, mis on määratud CIF-hinna (kulud, kindlustus, vedu) põhjal, asjakohaste kohandustega tollimaksude ja impordijärgsete kulude arvesse võtmiseks. |
| --- | --- |

—

valimisse kaasatud koostööd tegevatelt Hiina tootjatelt pärit impordi kaalutud keskmisi tooteliigi hindu liidu turul esimese sõltumatu kliendi jaoks, mis on määratud CIF-hinna (kulud, kindlustus, vedu) põhjal, asjakohaste kohandustega tollimaksude ja impordijärgsete kulude arvesse võtmiseks.

| (614) | Hindu võrreldi tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, korrigeerides neid vajaduse korral nõuetekohaselt ning arvates maha hinnavähendid ja allahindlused. Võrdluse tulemus on väljendatud protsendimäärana valimisse kaasatud liidu tootjate teoreetilisest käibest uurimisperioodil. Sellest nähtus, et asjaomasest riigist pärit impordi hinna allalöömise marginaalid liidu turul jäid vahemikku 3,9–14,2 %. Tuvastatud kaalutud keskmine hinna allalöömine oli 10,8 %. |
| --- | --- |

(614)

Hindu võrreldi tooteliikide kaupa samal kaubandustasandil toimunud tehingutes, korrigeerides neid vajaduse korral nõuetekohaselt ning arvates maha hinnavähendid ja allahindlused. Võrdluse tulemus on väljendatud protsendimäärana valimisse kaasatud liidu tootjate teoreetilisest käibest uurimisperioodil. Sellest nähtus, et asjaomasest riigist pärit impordi hinna allalöömise marginaalid liidu turul jäid vahemikku 3,9–14,2 %. Tuvastatud kaalutud keskmine hinna allalöömine oli 10,8 %.

4.5.   Liidu tootmisharu majanduslik olukord

Liidu tootmisharu majanduslik olukord

4.5.1.   Üldised märkused

Üldised märkused

| (615) | Uurides alusmääruse artikli 8 lõike 3 kohaselt subsideeritud impordi mõju liidu tootmisharule, hinnati kõiki vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu seisundit mõjutanud majanduslikke näitajaid. |
| --- | --- |

(615)

Uurides alusmääruse artikli 8 lõike 3 kohaselt subsideeritud impordi mõju liidu tootmisharule, hinnati kõiki vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu seisundit mõjutanud majanduslikke näitajaid.

| (616) | Nagu on märgitud põhjenduses 37, kasutati liidu tootmisharule põhjustatud võimaliku kahju kindlakstegemiseks väljavõttelist uuringut. |
| --- | --- |

(616)

Nagu on märgitud põhjenduses 37, kasutati liidu tootmisharule põhjustatud võimaliku kahju kindlakstegemiseks väljavõttelist uuringut.

| (617) | Kahju kindlakstegemiseks eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid valimisse kaasatud ja kaasamata tootjate esitatud andmete alusel ning võrdles neid kaebuses esitatud andmetega. Komisjon hindas mikromajanduslikke näitajaid valimisse kaasatud liidu tootjate esitatud andmete alusel. Mõlemad andmekogumid leiti olevat liidu tootmisharu majandusliku olukorra suhtes representatiivsed. |
| --- | --- |

(617)

Kahju kindlakstegemiseks eristas komisjon makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas makromajanduslikke näitajaid valimisse kaasatud ja kaasamata tootjate esitatud andmete alusel ning võrdles neid kaebuses esitatud andmetega. Komisjon hindas mikromajanduslikke näitajaid valimisse kaasatud liidu tootjate esitatud andmete alusel. Mõlemad andmekogumid leiti olevat liidu tootmisharu majandusliku olukorra suhtes representatiivsed.

| (618) | Makromajanduslikud näitajad on: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendusaste, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, subsiidiumimarginaali suurus ja taastumine varasemast subsiidiumist. |
| --- | --- |

(618)

Makromajanduslikud näitajad on: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendusaste, müügimaht, turuosa, kasv, tööhõive, tootlikkus, subsiidiumimarginaali suurus ja taastumine varasemast subsiidiumist.

| (619) | Mikromajanduslikud näitajad on: keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime. |
| --- | --- |

(619)

Mikromajanduslikud näitajad on: keskmine ühikuhind, ühikukulu, tööjõukulu, varud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.

4.5.2.   Makromajanduslikud näitajad

Makromajanduslikud näitajad

4.5.2.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (620) | Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 4


  Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootmismaht (tonnides) | 240 005 | 240 349 | 212 713 | 208 976 |
| Indeks | 100 | 100 | 89 | 87 |
| Tootmisvõimsus (tonnides) | 296 161 | 283 091 | 281 091 | 278 319 |
| Indeks | 100 | 96 | 95 | 94 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine | 81  % | 85  % | 76  % | 75  % |
| Indeks | 100 | 105 | 93 | 93 |
| Allikas: | valimisse kaasatud ja kaasamata liidu tootjad |

(620)

Liidu kogutoodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 4

Tabel 4

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Tootmismaht (tonnides)

240 005

240 349

212 713

208 976

Indeks

Indeks

100

100

100

100

89

89

87

87

Tootmisvõimsus (tonnides)

296 161

283 091

281 091

278 319

Indeks

Indeks

100

100

96

96

95

95

94

94

Tootmisvõimsuse rakendamine

81  %

85  %

76  %

75  %

Indeks

Indeks

100

100

105

105

93

93

93

93

Allikas:

Allikas

valimisse kaasatud ja kaasamata liidu tootjad

| (621) | Tootmismaht jäi ajavahemikul 2017–2018 peaaegu muutumatuks, 2019. aastal see vähenes ja seejärel uurimisperioodil vähenes veelgi. Tootmise kogumaht vähenes vaatlusalusel perioodil 13 %. Võttes arvesse olukorda vabaturul ja vähenevat müüki (vt tabel 5), suurendasid liidu tootjad tootmise säilitamiseks ja püsikulude hajutamiseks oma müüki tootmisharusisesel turul (vt tabel 5) ja ka eksportmüüki (vt tabel 12). Tootmismaht vähenes sellest hoolimata. |
| --- | --- |

(621)

Tootmismaht jäi ajavahemikul 2017–2018 peaaegu muutumatuks, 2019. aastal see vähenes ja seejärel uurimisperioodil vähenes veelgi. Tootmise kogumaht vähenes vaatlusalusel perioodil 13 %. Võttes arvesse olukorda vabaturul ja vähenevat müüki (vt tabel 5), suurendasid liidu tootjad tootmise säilitamiseks ja püsikulude hajutamiseks oma müüki tootmisharusisesel turul (vt tabel 5) ja ka eksportmüüki (vt tabel 12). Tootmismaht vähenes sellest hoolimata.

| (622) | Tootmisvõimsus vähenes vaatlusalusel perioodil 6 %. See oli kaalutletud reaktsioon, et piirata kahju, seistes silmitsi müügi vähenemisega vabaturul, mis vähendas tootmist vaatlusalusel perioodil. Kuna tootmine vähenes järsemalt kui tootmisvõimsus, vähenes tootmisvõimsuse rakendamine vaatlusalusel perioodil 7 %, ulatudes uurimisperioodil 75 %ni. |
| --- | --- |

(622)

Tootmisvõimsus vähenes vaatlusalusel perioodil 6 %. See oli kaalutletud reaktsioon, et piirata kahju, seistes silmitsi müügi vähenemisega vabaturul, mis vähendas tootmist vaatlusalusel perioodil. Kuna tootmine vähenes järsemalt kui tootmisvõimsus, vähenes tootmisvõimsuse rakendamine vaatlusalusel perioodil 7 %, ulatudes uurimisperioodil 75 %ni.

c)   Müügimaht ja turuosa

| (623) | Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 5


  Müügimaht ja turuosa | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügi kogumaht liidu turul (tonnides) | 148 840 | 144 726 | 130 060 | 132 227 |
| Indeks | 100 | 97 | 87 | 89 |
| Turuosa | 74  % | 72  % | 68  % | 70  % |
| Indeks | 100 | 97 | 92 | 95 |
| Müük tootmisharusisesel turul (tonnides) | 22 378 | 22 392 | 23 972 | 25 106 |
| Indeks | 100 | 100 | 107 | 112 |
| Tootmisharusisese müügi turuosa | 11  % | 11  % | 13  % | 13  % |
| Indeks | 100 | 100 | 113 | 119 |
| Müük vabaturul (tonnides) | 126 462 | 122 334 | 106 087 | 107 120 |
| Indeks | 100 | 97 | 84 | 85 |
| Vabaturumüügi turuosa | 63  % | 61  % | 56  % | 57  % |
| Indeks | 100 | 97 | 88 | 90 |
| Allikas: | valimisse kaasatud ja kaasamata liidu tootjad |

(623)

Liidu tootmisharu müügimaht ja turuosa muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 5

Tabel 5

Müügimaht ja turuosa

Müügimaht ja turuosa

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Müügi kogumaht liidu turul (tonnides)

148 840

144 726

130 060

132 227

Indeks

Indeks

100

100

97

97

87

87

89

89

Turuosa

74  %

72  %

68  %

70  %

Indeks

Indeks

100

100

97

97

92

92

95

95

Müük tootmisharusisesel turul (tonnides)

22 378

22 392

23 972

25 106

Indeks

Indeks

100

100

100

100

107

107

112

112

Tootmisharusisese müügi turuosa

11  %

11  %

13  %

13  %

Indeks

Indeks

100

100

100

100

113

113

119

119

Müük vabaturul (tonnides)

126 462

122 334

106 087

107 120

Indeks

Indeks

100

100

97

97

84

84

85

85

Vabaturumüügi turuosa

63  %

61  %

56  %

57  %

Indeks

Indeks

100

100

97

97

88

88

90

90

Allikas:

Allikas

valimisse kaasatud ja kaasamata liidu tootjad

| (624) | Kogumüük ELis oli vaatlusalusel perioodil languses (vähenemine –11 %). Kõige suurem oli langus (–10 %) aastatel 2018–2019, sellele järgnes väike tõus 2 %, mis langes kokku ülemaailmsete tarneahela häiretega COVID-19 pandeemia puhkemise tõttu HRVs. |
| --- | --- |

(624)

Kogumüük ELis oli vaatlusalusel perioodil languses (vähenemine –11 %). Kõige suurem oli langus (–10 %) aastatel 2018–2019, sellele järgnes väike tõus 2 %, mis langes kokku ülemaailmsete tarneahela häiretega COVID-19 pandeemia puhkemise tõttu HRVs.

| (625) | Nagu on märgitud põhjenduses 600, oli osa liidu tootjate kogutoodangust ette nähtud tootmisharusiseseks kasutuseks. See osa moodustas uurimisperioodil 15 % liidu tarbimisest ja suurenes vaatlusalusel perioodil 12 %. Suurenemine toimus peamiselt aastatel 2018–2019 ja uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(625)

Nagu on märgitud põhjenduses 600, oli osa liidu tootjate kogutoodangust ette nähtud tootmisharusiseseks kasutuseks. See osa moodustas uurimisperioodil 15 % liidu tarbimisest ja suurenes vaatlusalusel perioodil 12 %. Suurenemine toimus peamiselt aastatel 2018–2019 ja uurimisperioodil.

| (626) | Liidu tootmisharu kogumüük vabaturul vähenes vaatlusalusel perioodil 15 %. Selle tagajärjel vähenes liidu tootmisharu vabaturu müügi turuosa 63 %-lt 2017. aastal 57 %-le uurimisperioodil. Pärast 5 protsendipunkti suurust langust 2018.–2019. aastal suurenes see uurimisperioodil 1 protsendipunkti võrra. |
| --- | --- |

(626)

Liidu tootmisharu kogumüük vabaturul vähenes vaatlusalusel perioodil 15 %. Selle tagajärjel vähenes liidu tootmisharu vabaturu müügi turuosa 63 %-lt 2017. aastal 57 %-le uurimisperioodil. Pärast 5 protsendipunkti suurust langust 2018.–2019. aastal suurenes see uurimisperioodil 1 protsendipunkti võrra.

4.5.2.2.   Kasv

Kasv

| (627) | Nagu on näidatud põhjenduses 623, ei kaotanud liidu tootmisharu väheneva tarbimise tingimustes mitte ainult müügimahtu ELis, vaid ka turuosa vabaturul. |
| --- | --- |

(627)

Nagu on näidatud põhjenduses 623, ei kaotanud liidu tootmisharu väheneva tarbimise tingimustes mitte ainult müügimahtu ELis, vaid ka turuosa vabaturul.

4.5.2.3.   Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

| (628) | Tööhõive ja tootlikkus arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 6


  Tööhõive ja tootlikkus | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Töötajate arv | 2 220 | 2 151 | 2 072 | 2 003 |
| Indeks | 100 | 97 | 93 | 90 |
| Tootlikkus (tonnides täistööajale taandatud töötaja kohta) | 108 | 112 | 103 | 104 |
| Indeks | 100 | 103 | 95 | 97 |
| Allikas: | valimisse kaasatud ja kaasamata liidu tootjad |

(628)

Tööhõive ja tootlikkus arenesid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 6

Tabel 6

Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Töötajate arv

2 220

2 151

2 072

2 003

Indeks

Indeks

100

100

97

97

93

93

90

90

Tootlikkus (tonnides täistööajale taandatud töötaja kohta)

108

112

103

104

Indeks

Indeks

100

100

103

103

95

95

97

97

Allikas:

Allikas

valimisse kaasatud ja kaasamata liidu tootjad

| (629) | Tööhõive vähenes vaatlusalusel perioodil 10 %, sest liidu tootmisharu püüdis tagada oma kestlikkust ja joonduda siseturul valitseva nõudluse järgi. |
| --- | --- |

(629)

Tööhõive vähenes vaatlusalusel perioodil 10 %, sest liidu tootmisharu püüdis tagada oma kestlikkust ja joonduda siseturul valitseva nõudluse järgi.

| (630) | Sellest tulenevalt suurenes liidu tootmisharu tootlikkus 2018. aastal kõigepealt 108 tonnilt 112 tonnini täistööajale taandatud töötaja kohta, enne kui see pärast tootmismahu vähenemist vähenes. Seega vähenes tootlikkus kokku 3 %. See on nii seetõttu, et 2018. aastal tööhõive vähenes, samas kui tootmine püsis suhteliselt stabiilsena. Samas vähenes tootmine alates 2019. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni väiksema müügi tõttu kiiremini kui tööhõive, mille tagajärg oli tootlikkuse vastav vähenemine. |
| --- | --- |

(630)

Sellest tulenevalt suurenes liidu tootmisharu tootlikkus 2018. aastal kõigepealt 108 tonnilt 112 tonnini täistööajale taandatud töötaja kohta, enne kui see pärast tootmismahu vähenemist vähenes. Seega vähenes tootlikkus kokku 3 %. See on nii seetõttu, et 2018. aastal tööhõive vähenes, samas kui tootmine püsis suhteliselt stabiilsena. Samas vähenes tootmine alates 2019. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni väiksema müügi tõttu kiiremini kui tööhõive, mille tagajärg oli tootlikkuse vastav vähenemine.

4.5.2.4.   Subsiidiumimarginaali suurus ja varasemast subsiidiumist taastumine

Subsiidiumimarginaali suurus ja varasemast subsiidiumist taastumine

| (631) | Kõik subsiidiumimarginaalid olid miinimumtasemest märkimisväärselt suuremad. Tegelike subsiidiumimarginaalide suuruse mõju liidu tootmisharule oli oluline, kui võtta arvesse asjaomasest riigist pärit impordi mahtu ja hindu. |
| --- | --- |

(631)

Kõik subsiidiumimarginaalid olid miinimumtasemest märkimisväärselt suuremad. Tegelike subsiidiumimarginaalide suuruse mõju liidu tootmisharule oli oluline, kui võtta arvesse asjaomasest riigist pärit impordi mahtu ja hindu.

| (632) | Käesolev on esimene vaatlusaluse toote subsiidiumivastane uurimine. Seetõttu puuduvad andmed, mille alusel hinnata võimaliku varasema subsiidiumi mõju. |
| --- | --- |

(632)

Käesolev on esimene vaatlusaluse toote subsiidiumivastane uurimine. Seetõttu puuduvad andmed, mille alusel hinnata võimaliku varasema subsiidiumi mõju.

4.5.3.   Mikromajanduslikud näitajad

Mikromajanduslikud näitajad

4.5.3.1.   6. Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

6. Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

| (633) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 7


  Müügihinnad liidus | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmine ühiku müügihind vabaturul (eurot tonni kohta) | 3 396 | 3 557 | 3 408 | 3 359 |
| Indeks | 100 | 105 | 100 | 99 |
| Ühiku tootmiskulu (eurot tonni kohta) | 3 423 | 3 642 | 3 733 | 3 687 |
| Indeks | 100 | 106 | 109 | 108 |
| Allikas: | valimisse kaasatud liidu tootjad |

(633)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kaalutud keskmised ühiku müügihinnad liidus asuvatele sõltumatutele klientidele muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 7

Tabel 7

Müügihinnad liidus

Müügihinnad liidus

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Keskmine ühiku müügihind vabaturul (eurot tonni kohta)

3 396

3 557

3 408

3 359

Indeks

Indeks

100

100

105

105

100

100

99

99

Ühiku tootmiskulu (eurot tonni kohta)

3 423

3 642

3 733

3 687

Indeks

Indeks

100

100

106

106

109

109

108

108

Allikas:

Allikas

valimisse kaasatud liidu tootjad

| (634) | Müügihinnad vabaturul tõusid esmalt 2018. aastal 3 396 eurolt 3 557 eurole tonni kohta. Seejärel vähenesid need 2019. aastal 3 408 euroni ning langesid siis veel, 3 359 eurole tonni kohta. |
| --- | --- |

(634)

Müügihinnad vabaturul tõusid esmalt 2018. aastal 3 396 eurolt 3 557 eurole tonni kohta. Seejärel vähenesid need 2019. aastal 3 408 euroni ning langesid siis veel, 3 359 eurole tonni kohta.

| (635) | Valimisse kaasatud tootjate ühiku tootmiskulu kasvas 2018. aastal 3 423 eurolt tonni kohta 6 % ja seejärel 2019. aastal veel 3 %, küündides 3 733 euroni tonni kohta. See näitaja püsis uurimisperioodil enam-vähem stabiilsena. Ühel valimisse kaasatud liidu tootjal tekkis restruktureerimisega seotud kulusid (peamiselt koondamispaketid), mis mõjutas uurimisperioodil tootmiskulusid. Samas oleks valimisse kaasatud liidu tootjate ühiku tootmiskulu isegi ilma nende kuludeta uurimisperioodil 3 % suurem kui 2017. aastal. |
| --- | --- |

(635)

Valimisse kaasatud tootjate ühiku tootmiskulu kasvas 2018. aastal 3 423 eurolt tonni kohta 6 % ja seejärel 2019. aastal veel 3 %, küündides 3 733 euroni tonni kohta. See näitaja püsis uurimisperioodil enam-vähem stabiilsena. Ühel valimisse kaasatud liidu tootjal tekkis restruktureerimisega seotud kulusid (peamiselt koondamispaketid), mis mõjutas uurimisperioodil tootmiskulusid. Samas oleks valimisse kaasatud liidu tootjate ühiku tootmiskulu isegi ilma nende kuludeta uurimisperioodil 3 % suurem kui 2017. aastal.

| (636) | Ühiku tootmiskulu üldise suurenemise vaatlusalusel perioodil põhjustas peamiselt tootmismahu 13 % vähenemine (valimisse kaasatud liidu tootjate puhul 15 %). Erakorraliste restruktureerimiskulude kõrval on see eriti nähtav 2019. aastal, millal need kulud olid väikesed, kuid valimisse kaasatud liidu tootjate toodangu vähenemine oli väga märkimisväärne (–19 %). Seejärel hakkasid kõik valimisse kaasatud liidu tootjad kohanema, mille tulemusel müügi- ja tootmismaht uurimisperioodil veidi paranes, seda ka HRVst pärit impordi vähenemise tõttu pandeemia puhkemise järgsel ajal. Osa püsikulude kaotamine ja hajutamine põhjustas uurimisperioodil tootmise ühikukulu vähenemise (kui ei võeta arvesse restruktureerimiskulusid). |
| --- | --- |

(636)

Ühiku tootmiskulu üldise suurenemise vaatlusalusel perioodil põhjustas peamiselt tootmismahu 13 % vähenemine (valimisse kaasatud liidu tootjate puhul 15 %). Erakorraliste restruktureerimiskulude kõrval on see eriti nähtav 2019. aastal, millal need kulud olid väikesed, kuid valimisse kaasatud liidu tootjate toodangu vähenemine oli väga märkimisväärne (–19 %). Seejärel hakkasid kõik valimisse kaasatud liidu tootjad kohanema, mille tulemusel müügi- ja tootmismaht uurimisperioodil veidi paranes, seda ka HRVst pärit impordi vähenemise tõttu pandeemia puhkemise järgsel ajal. Osa püsikulude kaotamine ja hajutamine põhjustas uurimisperioodil tootmise ühikukulu vähenemise (kui ei võeta arvesse restruktureerimiskulusid).

4.5.3.2.   7. Tööjõukulud

7. Tööjõukulud

| (637) | Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 8


  Keskmine tööjõukulu töötaja kohta | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes) | 75 686 | 80 542 | 74 897 | 94 489 |
| Indeks | 100 | 106 | 99 | 125 |
| Allikas: | valimisse kaasatud liidu tootjad |

(637)

Valimisse kaasatud liidu tootjate keskmised tööjõukulud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 8

Tabel 8

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

Keskmine tööjõukulu töötaja kohta

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta (eurodes)

75 686

80 542

74 897

94 489

Indeks

Indeks

100

100

106

106

99

99

125

125

Allikas:

Allikas

valimisse kaasatud liidu tootjad

| (638) | Keskmised tööjõukulud töötaja kohta suurenesid 2018. aastal 6 % ja vähenesid siis 2019. aastal 7 %. Seejärel suurenesid need uurimisperioodil 26 %, mis on liidu tootja kantud restruktureerimiskulude tegur. Kui neid erakorralisi kulusid ei arvestata, oleks see näitaja uurimisperioodil [77 000–81 000], mis on [2–7] % suurem kui 2017. aastal. |
| --- | --- |

(638)

Keskmised tööjõukulud töötaja kohta suurenesid 2018. aastal 6 % ja vähenesid siis 2019. aastal 7 %. Seejärel suurenesid need uurimisperioodil 26 %, mis on liidu tootja kantud restruktureerimiskulude tegur. Kui neid erakorralisi kulusid ei arvestata, oleks see näitaja uurimisperioodil [77 000–81 000], mis on [2–7] % suurem kui 2017. aastal.

4.5.3.3.   Varud

Varud

| (639) | Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 9


  Varud | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud (tonnides) | 8 745 | 8 598 | 6 664 | 7 491 |
| Indeks | 100 | 98 | 76 | 86 |
| Lõppvarud protsendina toodangust | 7,9  % | 7,9  % | 7,3  % | 8,2  % |
| Indeks | 100 | 99 | 92 | 103 |
| Allikas: | valimisse kaasatud liidu tootjad |

(639)

Valimisse kaasatud liidu tootjate laovarud muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 9

Tabel 9

Varud

Varud

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Lõppvarud (tonnides)

8 745

8 598

6 664

7 491

Indeks

Indeks

100

100

98

98

76

76

86

86

Lõppvarud protsendina toodangust

7,9  %

7,9  %

7,3  %

8,2  %

Indeks

Indeks

100

100

99

99

92

92

103

103

Allikas:

Allikas

valimisse kaasatud liidu tootjad

| (640) | Lõppvarud püsisid vaatlusalusel perioodil mõistlikul tasemel. Kuna töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu tegutseb tavaliselt tellimuspõhise tootmise põhimõttel, on see näitaja üldises kahjuanalüüsis vähem oluline. |
| --- | --- |

(640)

Lõppvarud püsisid vaatlusalusel perioodil mõistlikul tasemel. Kuna töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu tegutseb tavaliselt tellimuspõhise tootmise põhimõttel, on see näitaja üldises kahjuanalüüsis vähem oluline.

| (641) | Toodanguna väljendatud lõppvarude protsent osutab 2019. aastal väikesele vähenemisele ja uurimisperioodil väikesele suurenemisele. Need varude varieerumised ei ole siiski erakordsed. |
| --- | --- |

(641)

Toodanguna väljendatud lõppvarude protsent osutab 2019. aastal väikesele vähenemisele ja uurimisperioodil väikesele suurenemisele. Need varude varieerumised ei ole siiski erakordsed.

4.5.3.4.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (642) | Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringute maht ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 10


  Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidus sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumlikkus (% müügikäibest) | –1,9  % | –1,0  % | –8,1  % | –9,6  % |
| Rahavoog (eurodes) | 1 714 095 | 12 673 563 | 2 805 796 | –11 241 877 |
| Indeks | 100 | 739 | 164 | – 656 |
| Investeeringud (eurodes) | 21 447 204 | 19 751 766 | 19 457 392 | 16 592 531 |
| Indeks | 100 | 92 | 91 | 77 |
| Investeeringutasuvus | –2  % | –5  % | –19  % | –24  % |
| Indeks | – 100 | – 210 | – 769 | – 997 |
| Allikas: | valimisse kaasatud liidu tootjad |

(642)

Valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, rahavoog, investeeringute maht ja investeeringutasuvus muutusid vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 10

Tabel 10

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Liidus sõltumatutele klientidele suunatud müügi kasumlikkus (% müügikäibest)

–1,9  %

–1,0  %

–8,1  %

–9,6  %

Rahavoog (eurodes)

1 714 095

12 673 563

2 805 796

–11 241 877

Indeks

Indeks

100

100

739

739

164

164

– 656

– 656

Investeeringud (eurodes)

21 447 204

19 751 766

19 457 392

16 592 531

Indeks

Indeks

100

100

92

92

91

91

77

77

Investeeringutasuvus

–2  %

–5  %

–19  %

–24  %

Indeks

Indeks

– 100

– 100

– 210

– 210

– 769

– 769

– 997

– 997

Allikas:

Allikas

valimisse kaasatud liidu tootjad

| (643) | Selleks et selgitada välja valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, tegi komisjon kindlaks sõltumatutele liidu klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest. |
| --- | --- |

(643)

Selleks et selgitada välja valimisse kaasatud liidu tootjate kasumlikkus, tegi komisjon kindlaks sõltumatutele liidu klientidele müüdud samasuguse toote eest saadud maksueelse puhaskasumi protsendina selle müügi käibest.

| (644) | Liidu tootmisharu müük sõltumatutele klientidele muutus kahjumlikust müügist 2017. aastal veidi vähem kahjumlikuks 2018. aastal, seejärel märkimisväärselt kahjumlikuks 2019. aastal ja veelgi kahjumlikumaks uurimisperioodil (–9,6 %). Tuleb märkida, et üks valimisse kaasatud liidu tootja alustas uurimisperioodil restruktureerimist. Restruktureerimise kulud, sealhulgas lahkumishüvitised, mõjutasid uurimisperioodi teist poolt negatiivselt. Siiski oleksid valimisse kaasatud tootjad isegi ilma nende erakorraliste kuludeta uurimisperioodil ikkagi kahjumis (–5,6 %). |
| --- | --- |

(644)

Liidu tootmisharu müük sõltumatutele klientidele muutus kahjumlikust müügist 2017. aastal veidi vähem kahjumlikuks 2018. aastal, seejärel märkimisväärselt kahjumlikuks 2019. aastal ja veelgi kahjumlikumaks uurimisperioodil (–9,6 %). Tuleb märkida, et üks valimisse kaasatud liidu tootja alustas uurimisperioodil restruktureerimist. Restruktureerimise kulud, sealhulgas lahkumishüvitised, mõjutasid uurimisperioodi teist poolt negatiivselt. Siiski oleksid valimisse kaasatud tootjad isegi ilma nende erakorraliste kuludeta uurimisperioodil ikkagi kahjumis (–5,6 %).

| (645) | On selge, et liidu tootmisharu sai kahju juba 2017. aastal. See ei ole üllatav, kui arvestada Hiina impordi turuosa (2017. aastal 18 %) hindadega, mis on ühtaegu madalamad nii liidu tootmisharu hindadest kui ka tootmiskuludest. Liidu tootjate kulud suurenesid rohkem kui nende hinnad, mistõttu liidu tootmisharu kasumlikkus vähenes. Liidu tootmisharu ei saanud hindu tõsta kulude suurenemisega samas tempos HRVst pärit impordist põhjustatud hindade alandamise surve tõttu (nii mahu kui ka madala hinna mõttes). Kogu vaatlusalusel perioodil olid Hiina hinnad püsivalt madalad ja märkimisväärselt madalamad kui liidu tootmisharu hinnad (vt tabelid 3 ja 7), mis piiras hinnatõusu. Selle tulemuseks oli hindade allasurumine ja kasumlikkuse vähenemine, mis jätkus uurimisperioodil. Pärast väikest 1 % tõusu 2018. aastal langesid Hiina hinnad 2019. aastal 3 % ja seejärel uurimisperioodil 0,7 %. Need jäid tunduvalt madalamaks liidu tootmisharu saavutatud hinnatasemest. Seda tõendavad ka põhjenduses 614 märgitud olulised hinna allalöömise marginaalid. |
| --- | --- |

(645)

On selge, et liidu tootmisharu sai kahju juba 2017. aastal. See ei ole üllatav, kui arvestada Hiina impordi turuosa (2017. aastal 18 %) hindadega, mis on ühtaegu madalamad nii liidu tootmisharu hindadest kui ka tootmiskuludest. Liidu tootjate kulud suurenesid rohkem kui nende hinnad, mistõttu liidu tootmisharu kasumlikkus vähenes. Liidu tootmisharu ei saanud hindu tõsta kulude suurenemisega samas tempos HRVst pärit impordist põhjustatud hindade alandamise surve tõttu (nii mahu kui ka madala hinna mõttes). Kogu vaatlusalusel perioodil olid Hiina hinnad püsivalt madalad ja märkimisväärselt madalamad kui liidu tootmisharu hinnad (vt tabelid 3 ja 7), mis piiras hinnatõusu. Selle tulemuseks oli hindade allasurumine ja kasumlikkuse vähenemine, mis jätkus uurimisperioodil. Pärast väikest 1 % tõusu 2018. aastal langesid Hiina hinnad 2019. aastal 3 % ja seejärel uurimisperioodil 0,7 %. Need jäid tunduvalt madalamaks liidu tootmisharu saavutatud hinnatasemest. Seda tõendavad ka põhjenduses 614 märgitud olulised hinna allalöömise marginaalid.

| (646) | Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Vaatlusalusel perioodil netorahavoog vähenes kooskõlas kasumlikkuse muutumisega. |
| --- | --- |

(646)

Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Vaatlusalusel perioodil netorahavoog vähenes kooskõlas kasumlikkuse muutumisega.

| (647) | Investeeringud vähenesid vaatlusalusel perioodil 23 %. Ambitsioonikad investeerimiskavad peatati ebapiisava kasumlikkuse tõttu. Nende asemel viidi ellu vähem ambitsioonikad kavad. |
| --- | --- |

(647)

Investeeringud vähenesid vaatlusalusel perioodil 23 %. Ambitsioonikad investeerimiskavad peatati ebapiisava kasumlikkuse tõttu. Nende asemel viidi ellu vähem ambitsioonikad kavad.

| (648) | Investeeringutasuvus on kasum, väljendatuna protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Vaatlusalusel perioodil vähenes see –2 %-lt 2017. aastal –24 %-le uurimisperioodil. Selline muutus oli tingitud liidu tootmisharu kasumlikkuse vähenemisest. |
| --- | --- |

(648)

Investeeringutasuvus on kasum, väljendatuna protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest. Vaatlusalusel perioodil vähenes see –2 %-lt 2017. aastal –24 %-le uurimisperioodil. Selline muutus oli tingitud liidu tootmisharu kasumlikkuse vähenemisest.

| (649) | Nagu järeldub põhjenduses 642 esitatud näitajatest, on valimisse kaasatud liidu tootjatel üha keerulisem investeerimiseks kapitali koguda. Kuna investeeringutasuvus vähenes sedavõrd kiiresti, on valimisse kaasatud tootjate edasine kapitali kaasamise võime veelgi suuremas ohus. |
| --- | --- |

(649)

Nagu järeldub põhjenduses 642 esitatud näitajatest, on valimisse kaasatud liidu tootjatel üha keerulisem investeerimiseks kapitali koguda. Kuna investeeringutasuvus vähenes sedavõrd kiiresti, on valimisse kaasatud tootjate edasine kapitali kaasamise võime veelgi suuremas ohus.

4.6.   Järeldus kahju kohta

Järeldus kahju kohta

| (650) | Vaatlusalusel perioodil suurenes HRVst pärit töödeldava alumiiniumfooliumi import, mis oli juba 2017. aastal märkimisväärne, tuntavalt nii absoluutarvudes (+ 21 %) kui ka suhtelises arvestuses (turuosa +5 protsendipunkti), samal ajal kui tarbimine vähenes ELis 6 %. Uurimisperioodil lõid valimisse kaasatud eksportivate tootjate impordihinnad liidu hindu alla keskmiselt 10,8 %. Olenemata valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul tuvastatud konkreetsest hinna allalöömisest täheldas komisjon ka seda, et Hiina hinnad olid kogu vaatlusalusel perioodil pidevalt madalad ja liidu tootmisharu hindadest märkimisväärselt madalamad (vt tabelid 3 ja 7). Liidu tootmisharu ei saanud hindu tõsta kulude suurenemisega samas ulatuses HRVst pärit impordist põhjustatud hindade alandamise surve tõttu (nii mahu kui ka madala hinna mõttes). |
| --- | --- |

(650)

Vaatlusalusel perioodil suurenes HRVst pärit töödeldava alumiiniumfooliumi import, mis oli juba 2017. aastal märkimisväärne, tuntavalt nii absoluutarvudes (+ 21 %) kui ka suhtelises arvestuses (turuosa +5 protsendipunkti), samal ajal kui tarbimine vähenes ELis 6 %. Uurimisperioodil lõid valimisse kaasatud eksportivate tootjate impordihinnad liidu hindu alla keskmiselt 10,8 %. Olenemata valimisse kaasatud eksportivate tootjate puhul tuvastatud konkreetsest hinna allalöömisest täheldas komisjon ka seda, et Hiina hinnad olid kogu vaatlusalusel perioodil pidevalt madalad ja liidu tootmisharu hindadest märkimisväärselt madalamad (vt tabelid 3 ja 7). Liidu tootmisharu ei saanud hindu tõsta kulude suurenemisega samas ulatuses HRVst pärit impordist põhjustatud hindade alandamise surve tõttu (nii mahu kui ka madala hinna mõttes).

| (651) | Juba vaatlusaluse perioodi alguses ilmnesid liidu tootmisharus märgid kahjust. See ei ole üllatav, arvestades, et Hiina impordi turuosa oli 2017. aastal 18 % ja selle hind oli oluliselt madalam kui liidu tootmisharu hind (vt tabelid 3 ja 7). |
| --- | --- |

(651)

Juba vaatlusaluse perioodi alguses ilmnesid liidu tootmisharus märgid kahjust. See ei ole üllatav, arvestades, et Hiina impordi turuosa oli 2017. aastal 18 % ja selle hind oli oluliselt madalam kui liidu tootmisharu hind (vt tabelid 3 ja 7).

| (652) | Kõigi makromajanduslike näitajate, nagu toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht ELi turul, turuosa, tööhõive ja tootlikkus, suundumus oli vaatlusalusel perioodil negatiivne. Samamoodi olid vaatlusalusel perioodil negatiivse suundumusega peaaegu kõik mikromajanduslikud näitajad, nagu müügihinnad ELi vabaturul, tootmiskulud, tööjõukulud, kasumlikkus, lõppvarud, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus. Samad kahjunäitajad liikusid negatiivses suunas ka ajavahemikul 2017–2019, st enne COVID-19 pandeemia algust. Paljude näitajate puhul oli olukord uurimisperioodil parem kui 2019. aastal. Selle peamine põhjus on HRVst pärit impordi madalam tase, mille põhjustas pandeemia puhkemine 2019. aasta lõpus ja 2020. aasta alguses. See rõhutab veelgi selle impordi mõju liidu tootmisharu üldisele olukorrale. |
| --- | --- |

(652)

Kõigi makromajanduslike näitajate, nagu toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht ELi turul, turuosa, tööhõive ja tootlikkus, suundumus oli vaatlusalusel perioodil negatiivne. Samamoodi olid vaatlusalusel perioodil negatiivse suundumusega peaaegu kõik mikromajanduslikud näitajad, nagu müügihinnad ELi vabaturul, tootmiskulud, tööjõukulud, kasumlikkus, lõppvarud, rahavoog, investeeringud ja investeeringutasuvus. Samad kahjunäitajad liikusid negatiivses suunas ka ajavahemikul 2017–2019, st enne COVID-19 pandeemia algust. Paljude näitajate puhul oli olukord uurimisperioodil parem kui 2019. aastal. Selle peamine põhjus on HRVst pärit impordi madalam tase, mille põhjustas pandeemia puhkemine 2019. aasta lõpus ja 2020. aasta alguses. See rõhutab veelgi selle impordi mõju liidu tootmisharu üldisele olukorrale.

| (653) | Eespool märgitut arvestades järeldas komisjon, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju alusmääruse artikli 8 lõike 4 tähenduses. |
| --- | --- |

(653)

Eespool märgitut arvestades järeldas komisjon, et liidu tootmisharu kandis olulist kahju alusmääruse artikli 8 lõike 4 tähenduses.

5.   PÕHJUSLIK SEOS

PÕHJUSLIK SEOS

| (654) | Kooskõlas alusmääruse artikli 8 lõikega 5 uuris komisjon, kas subsideeritud import asjaomasest riigist põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Alusmääruse artikli 8 lõike 6 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu võisid samal ajal kahjustada muud teadaolevad tegurid, ning jälgis, et võimalikku kahju, mida põhjustasid muud tegurid kui asjaomastest riikidest pärit subsideeritud import, ei omistataks subsideeritud impordile. Tehti kindlaks järgmised võimalikud tegurid: tarbimine; COVID-19 pandeemia; väidetav investeeringute nappus; liidu tootmisharu restruktureerimine; suured tootmiskulud liidus; import kolmandatest riikidest; liidu tootmisharu eksporditulemused. |
| --- | --- |

(654)

Kooskõlas alusmääruse artikli 8 lõikega 5 uuris komisjon, kas subsideeritud import asjaomasest riigist põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju. Alusmääruse artikli 8 lõike 6 kohaselt uuris komisjon ka seda, kas liidu tootmisharu võisid samal ajal kahjustada muud teadaolevad tegurid, ning jälgis, et võimalikku kahju, mida põhjustasid muud tegurid kui asjaomastest riikidest pärit subsideeritud import, ei omistataks subsideeritud impordile. Tehti kindlaks järgmised võimalikud tegurid: tarbimine; COVID-19 pandeemia; väidetav investeeringute nappus; liidu tootmisharu restruktureerimine; suured tootmiskulud liidus; import kolmandatest riikidest; liidu tootmisharu eksporditulemused.

5.1.   Subsideeritud impordi mõju

Subsideeritud impordi mõju

| (655) | Liidu tootmisharu olukorra halvenemisega samal ajal toimus Hiinast märkimisväärses mahus impordi sissevool, mis lõi järjepidevalt alla liidu tootmisharu hindu ning surus alla liidu turu hinnataset. Nagu on osutatud põhjenduses 614, lõid valimisse kaasatud eksportivate tootjate impordihinnad liidu hindu alla keskmiselt 10,8 %. |
| --- | --- |

(655)

Liidu tootmisharu olukorra halvenemisega samal ajal toimus Hiinast märkimisväärses mahus impordi sissevool, mis lõi järjepidevalt alla liidu tootmisharu hindu ning surus alla liidu turu hinnataset. Nagu on osutatud põhjenduses 614, lõid valimisse kaasatud eksportivate tootjate impordihinnad liidu hindu alla keskmiselt 10,8 %.

| (656) | HRVst pärit impordi maht suurenes (nagu osutatud tabelis 2) umbes 36 660 tonnilt 2017. aastal umbes 44 276 tonnini uurimisperioodil ehk 21 %. Turuosa omakorda suurenes 29 %, st 18 %-lt 23 %-le. Samal perioodil (nagu näidatud tabelis 5) vähenes liidu tootmisharu müük vabaturul 15 % ning tema turuosa vabaturul vähenes 63 %-lt 57 %-le, mis on 10 % vähenemine. |
| --- | --- |

(656)

HRVst pärit impordi maht suurenes (nagu osutatud tabelis 2) umbes 36 660 tonnilt 2017. aastal umbes 44 276 tonnini uurimisperioodil ehk 21 %. Turuosa omakorda suurenes 29 %, st 18 %-lt 23 %-le. Samal perioodil (nagu näidatud tabelis 5) vähenes liidu tootmisharu müük vabaturul 15 % ning tema turuosa vabaturul vähenes 63 %-lt 57 %-le, mis on 10 % vähenemine.

| (657) | Olukord aastatel 2017–2019 on veelgi kõnekam, kuna Hiina import suurenes 27 % (36 660 tonnilt 46 595 tonnini), ja saavutati turuosa 24 %, samas kui liidu tootmisharu turuosa vabaturul kahanes 56 %ni (12 % vähenemine). Hoolimata tarbimise vähenemisest 2018.–2019. aastal jätkus Hiina impordi kasv ja selle turuosa suurenemine liidu tootmisharu arvelt. |
| --- | --- |

(657)

Olukord aastatel 2017–2019 on veelgi kõnekam, kuna Hiina import suurenes 27 % (36 660 tonnilt 46 595 tonnini), ja saavutati turuosa 24 %, samas kui liidu tootmisharu turuosa vabaturul kahanes 56 %ni (12 % vähenemine). Hoolimata tarbimise vähenemisest 2018.–2019. aastal jätkus Hiina impordi kasv ja selle turuosa suurenemine liidu tootmisharu arvelt.

| (658) | Subsideeritud impordi hinnad langesid vaatlusalusel perioodil 3 % (nagu on näidatud tabelis 3), 2 869 eurolt 2 781 eurole tonni kohta. Liidu tootmisharu hinnad vähenesid samal perioodil vaid 1 %, 3 396 eurolt tonni kohta 2017. aastal 3 359 eurole tonni kohta uurimisperioodil. Seega, kuigi Hiina hindade tase oli 2017. aastal madalam, langesid need vaatlusalusel perioodil rohkem (–88 eurot tonni kohta) kui liidu tootmisharu hinnad (–37 eurot tonni kohta). Samuti langesid Hiina hinnad 2017.–2019. aastal 2 %, samal ajal kui liidu tootmisharu hinnad tõusid vähem kui 1 % (12 eurot tonni kohta). |
| --- | --- |

(658)

Subsideeritud impordi hinnad langesid vaatlusalusel perioodil 3 % (nagu on näidatud tabelis 3), 2 869 eurolt 2 781 eurole tonni kohta. Liidu tootmisharu hinnad vähenesid samal perioodil vaid 1 %, 3 396 eurolt tonni kohta 2017. aastal 3 359 eurole tonni kohta uurimisperioodil. Seega, kuigi Hiina hindade tase oli 2017. aastal madalam, langesid need vaatlusalusel perioodil rohkem (–88 eurot tonni kohta) kui liidu tootmisharu hinnad (–37 eurot tonni kohta). Samuti langesid Hiina hinnad 2017.–2019. aastal 2 %, samal ajal kui liidu tootmisharu hinnad tõusid vähem kui 1 % (12 eurot tonni kohta).

| (659) | Subsideeritud impordi surve avaldas seega liidu tootmisharule märkimisväärset hinnasurvet. Liidu tootmisharu ei saanud hindu tõsta kulude suurenemisega samas tempos Hiina impordist põhjustatud hindade alandamise surve tõttu (nii mahu kui ka madala hinna mõttes). Sellise hindade alandamise surve ulatus ilmneb juba asjaolust, et kogu vaatlusalusel perioodil olid Hiina hinnad pidevalt madalad ja oluliselt väiksemad kui liidu tootmisharu hinnad ja tootmiskulud, mis piiras hindade tõstmise võimalust (vt põhjendus 614). See tõi kaasa liidu tootmisharu kasumlikkuse vähenemise. |
| --- | --- |

(659)

Subsideeritud impordi surve avaldas seega liidu tootmisharule märkimisväärset hinnasurvet. Liidu tootmisharu ei saanud hindu tõsta kulude suurenemisega samas tempos Hiina impordist põhjustatud hindade alandamise surve tõttu (nii mahu kui ka madala hinna mõttes). Sellise hindade alandamise surve ulatus ilmneb juba asjaolust, et kogu vaatlusalusel perioodil olid Hiina hinnad pidevalt madalad ja oluliselt väiksemad kui liidu tootmisharu hinnad ja tootmiskulud, mis piiras hindade tõstmise võimalust (vt põhjendus 614). See tõi kaasa liidu tootmisharu kasumlikkuse vähenemise.

| (660) | Erinevus 2019. aasta ja uurimisperioodi vahel on eriti ilmne HRVst pärit impordi ja liidu tootmisharu olukorra vahelise seose kontekstis. Kui import vähenes, kuna HRVs tekkisid pandeemia puhkemise tõttu tootmises ja ekspordis häired, paranesid veidi valimisse kaasatud liidu tootjate müük ja ühiku tootmiskulud ning liidu tootmisharu kasumlikkus (arvestamata erakorralisi restruktureerimiskulusid). |
| --- | --- |

(660)

Erinevus 2019. aasta ja uurimisperioodi vahel on eriti ilmne HRVst pärit impordi ja liidu tootmisharu olukorra vahelise seose kontekstis. Kui import vähenes, kuna HRVs tekkisid pandeemia puhkemise tõttu tootmises ja ekspordis häired, paranesid veidi valimisse kaasatud liidu tootjate müük ja ühiku tootmiskulud ning liidu tootmisharu kasumlikkus (arvestamata erakorralisi restruktureerimiskulusid).

| (661) | Eespool esitatu põhjal tegi komisjon järelduse, et Hiinast pärit import tekitas liidu tootmisharule olulist kahju. Sellisel kahjul oli mõju nii mahule kui ka hindadele. |
| --- | --- |

(661)

Eespool esitatu põhjal tegi komisjon järelduse, et Hiinast pärit import tekitas liidu tootmisharule olulist kahju. Sellisel kahjul oli mõju nii mahule kui ka hindadele.

5.2.   Muude tegurite mõju

Muude tegurite mõju

5.2.1.   Tarbimine

Tarbimine

| (662) | Üks eksportiv tootja väitis, et liidu tootmisharu kahju allikas võib olla töödeldava alumiiniumfooliumi asendamine teatavates segmentides teiste toodetega. |
| --- | --- |

(662)

Üks eksportiv tootja väitis, et liidu tootmisharu kahju allikas võib olla töödeldava alumiiniumfooliumi asendamine teatavates segmentides teiste toodetega.

| (663) | Nagu on märgitud põhjenduses 605, liidu tarbimine 2019. aastal ja uurimisperioodil vähenes. Sellegipoolest suurenes HRVst pärit import kogu vaatlusaluse perioodi jooksul, samas kui tarbimine vähenes. Kui nõudlus väheneb, eeldatakse tavaliselt, et see mõjutab kõiki tootjaid sarnasel viisil või isegi et eksport väheneb omamaise (liidu) müügiga võrreldes rohkem, võttes arvesse omamaiste tootjate ja klientide lähedust. Siiski suurenes HRVst pärit import kogu vaatlusaluse perioodi jooksul 21 % (2019. aastal 27 %), samas kui liidu müük vabaturule vähenes 15 % (2019. aastal 16 %). Lisaks langes mõnede põhjenduses 630 käsitletud näitajate teatav paranemine kokku tarbimise pideva vähenemisega, nagu ilmneb tabelist 2. Ainus märkimisväärne erinevus nende kahe perioodi vahel oli HRVst pärit odava impordi pandeemiast tingitud madalam tase. |
| --- | --- |

(663)

Nagu on märgitud põhjenduses 605, liidu tarbimine 2019. aastal ja uurimisperioodil vähenes. Sellegipoolest suurenes HRVst pärit import kogu vaatlusaluse perioodi jooksul, samas kui tarbimine vähenes. Kui nõudlus väheneb, eeldatakse tavaliselt, et see mõjutab kõiki tootjaid sarnasel viisil või isegi et eksport väheneb omamaise (liidu) müügiga võrreldes rohkem, võttes arvesse omamaiste tootjate ja klientide lähedust. Siiski suurenes HRVst pärit import kogu vaatlusaluse perioodi jooksul 21 % (2019. aastal 27 %), samas kui liidu müük vabaturule vähenes 15 % (2019. aastal 16 %). Lisaks langes mõnede põhjenduses 630 käsitletud näitajate teatav paranemine kokku tarbimise pideva vähenemisega, nagu ilmneb tabelist 2. Ainus märkimisväärne erinevus nende kahe perioodi vahel oli HRVst pärit odava impordi pandeemiast tingitud madalam tase.

| (664) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Hiina valitsus, et kahju põhjuseks tuleks pidada turu kahanemist, sest turg kahanes vaatlusalusel perioodil 6 %. Komisjon oli turu kahanemist juba arvesse võtnud ja Hiina valitsus ei esitanud eelmises põhjenduses esitatud komisjoni järelduse ümberlükkamiseks ühtegi tõendit. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(664)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Hiina valitsus, et kahju põhjuseks tuleks pidada turu kahanemist, sest turg kahanes vaatlusalusel perioodil 6 %. Komisjon oli turu kahanemist juba arvesse võtnud ja Hiina valitsus ei esitanud eelmises põhjenduses esitatud komisjoni järelduse ümberlükkamiseks ühtegi tõendit. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi.

5.2.2.   COVID-19 pandeemia

COVID-19 pandeemia

| (665) | COVID-19 pandeemia, mis algas 2020. aasta esimeses pooles mõjutas ELi turul valitsevat olukorda mitmel viisil. Nagu on mainitud põhjenduses 605, ei mõjutanud see üldist tarbimist, samas kui HRVst pärit import veidi vähenes. |
| --- | --- |

(665)

COVID-19 pandeemia, mis algas 2020. aasta esimeses pooles mõjutas ELi turul valitsevat olukorda mitmel viisil. Nagu on mainitud põhjenduses 605, ei mõjutanud see üldist tarbimist, samas kui HRVst pärit import veidi vähenes.

| (666) | Nagu selgitatud põhjenduses 657, oli Hiinast pärit subsideeritud import ajavahemikul 2017–2019 juba aasta-aastalt järjekindlalt kasvanud, olles seega kasvanud COVID-19 pandeemia alguseks 2020. aasta esimeses pooles üle 27 %. Teisisõnu oli subsideeritud impordi tõttu liidu tootmisharule tekkinud oluline kahju enne COVID-19 pandeemia algust juba realiseerunud, nagu näitas kõigi makro- ja mikromajanduslike näitajate negatiivne suundumus 2017.–2019. aastal. Lisaks sellele, nagu on arutatud põhjenduses 636, avaldas 2020. aasta alguses HRVst pärit impordi pandeemia tõttu väiksem maht mõnele kahjunäitajale positiivset mõju. See toonitab veelgi tugevat seost impordi ja liidu tootmisharu kahjustava olukorra vahel. |
| --- | --- |

(666)

Nagu selgitatud põhjenduses 657, oli Hiinast pärit subsideeritud import ajavahemikul 2017–2019 juba aasta-aastalt järjekindlalt kasvanud, olles seega kasvanud COVID-19 pandeemia alguseks 2020. aasta esimeses pooles üle 27 %. Teisisõnu oli subsideeritud impordi tõttu liidu tootmisharule tekkinud oluline kahju enne COVID-19 pandeemia algust juba realiseerunud, nagu näitas kõigi makro- ja mikromajanduslike näitajate negatiivne suundumus 2017.–2019. aastal. Lisaks sellele, nagu on arutatud põhjenduses 636, avaldas 2020. aasta alguses HRVst pärit impordi pandeemia tõttu väiksem maht mõnele kahjunäitajale positiivset mõju. See toonitab veelgi tugevat seost impordi ja liidu tootmisharu kahjustava olukorra vahel.

| (667) | Eespool öeldut silmas pidades tegi komisjon järelduse, et COVID-19 pandeemia ei aidanud kaasa liidu tootmisharu kantud olulise kahju tekkimisele. |
| --- | --- |

(667)

Eespool öeldut silmas pidades tegi komisjon järelduse, et COVID-19 pandeemia ei aidanud kaasa liidu tootmisharu kantud olulise kahju tekkimisele.

| (668) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Hiina valitsus, et komisjon ei uurinud COVID-19 pandeemia mõju piisavalt. Hiina valitsus väitis, et pandeemia põhjustas nõudluskriisi, mida on näha ka liidu SKP 6 % langusest 2020. aastal. Komisjoni enda ennustused majanduse oodatava taastumise kohta näitavad, et pandeemia avaldab ajutist mõju. |
| --- | --- |

(668)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Hiina valitsus, et komisjon ei uurinud COVID-19 pandeemia mõju piisavalt. Hiina valitsus väitis, et pandeemia põhjustas nõudluskriisi, mida on näha ka liidu SKP 6 % langusest 2020. aastal. Komisjoni enda ennustused majanduse oodatava taastumise kohta näitavad, et pandeemia avaldab ajutist mõju.

| (669) | Viidates põhjendusele 666, milles komisjon teeb kokkuvõtte COVID-19 mõju kohta, lükkas komisjon selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(669)

Viidates põhjendusele 666, milles komisjon teeb kokkuvõtte COVID-19 mõju kohta, lükkas komisjon selle väite tagasi.

5.2.3.   Investeeringute nappus

Investeeringute nappus

| (670) | Üks eksportiv tootja ja kaks kasutajat väitsid, et üks kahju põhjuseid on liidu tootmisharu vähene investeerimine oma tootmisrajatistesse. |
| --- | --- |

(670)

Üks eksportiv tootja ja kaks kasutajat väitsid, et üks kahju põhjuseid on liidu tootmisharu vähene investeerimine oma tootmisrajatistesse.

| (671) | On tõsi, et nagu põhjenduses 647 märgitud, peatati mõned valimisse kaasatud liidu tootjate ambitsioonikad investeeringud. See oli siiski liidu tootmisharu kahjustava olukorra tagajärg, mitte selle põhjus. Hoolimata liidu tootmisharu raskest olukorrast kogu vaatlusaluse perioodi jooksul on uurimine näidanud, et investeeringuid tehti tootmisliinide kvaliteedikontrolli mehhanismidesse ja olemasoleva masinapargi muudesse täiendustesse. Lisaks investeerisid mitu äriühingut uurimis- ja arendustegevusse, et toota õhemat töödeldavat alumiiniumfooliumi ja kasutada seda elektrisõidukite akude tootmisel. See näitab, et liidu tootmisharu kohanes turu nõuetega oma rahaliste võimaluste piires. |
| --- | --- |

(671)

On tõsi, et nagu põhjenduses 647 märgitud, peatati mõned valimisse kaasatud liidu tootjate ambitsioonikad investeeringud. See oli siiski liidu tootmisharu kahjustava olukorra tagajärg, mitte selle põhjus. Hoolimata liidu tootmisharu raskest olukorrast kogu vaatlusaluse perioodi jooksul on uurimine näidanud, et investeeringuid tehti tootmisliinide kvaliteedikontrolli mehhanismidesse ja olemasoleva masinapargi muudesse täiendustesse. Lisaks investeerisid mitu äriühingut uurimis- ja arendustegevusse, et toota õhemat töödeldavat alumiiniumfooliumi ja kasutada seda elektrisõidukite akude tootmisel. See näitab, et liidu tootmisharu kohanes turu nõuetega oma rahaliste võimaluste piires.

| (672) | Kuigi ei saa välistada, et liidu tootmisharu pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks võib olla vaja teha lisainvesteeringuid uusimasse tehnoloogiasse, järeldas komisjon, et liidu tootmisharu tootmisseadmete olukord ja tegevuskulude areng ei nõrgenda kindlaks tehtud põhjuslikku seost subsideeritud impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel. |
| --- | --- |

(672)

Kuigi ei saa välistada, et liidu tootmisharu pikaajalise jätkusuutlikkuse tagamiseks võib olla vaja teha lisainvesteeringuid uusimasse tehnoloogiasse, järeldas komisjon, et liidu tootmisharu tootmisseadmete olukord ja tegevuskulude areng ei nõrgenda kindlaks tehtud põhjuslikku seost subsideeritud impordi ja liidu tootmisharu kantud olulise kahju vahel.

| (673) | Eespool öeldut silmas pidades tegi komisjon järelduse, et piiratud investeeringud ei aidanud kaasa liidu tootmisharu kantud olulise kahju tekkimisele. |
| --- | --- |

(673)

Eespool öeldut silmas pidades tegi komisjon järelduse, et piiratud investeeringud ei aidanud kaasa liidu tootmisharu kantud olulise kahju tekkimisele.

| (674) | Importijate konsortsium taotles eraldiseisvas dumpinguvastases uurimises esitatud väidete lisamist sellesse subsiidiumivastasesse uurimisse ja ühtlasi esitas märkusi kõnealuse menetlusega seotud lõpliku avalikustamise kohta. Importijate konsortsium väitis, et komisjon kordas ajutise määruse järeldusi, esitamata tõendeid, mis lükkaksid ümber konsortsiumi väite, et liidu tootmisharu kahju tulenes investeeringute nappusest, mis omakorda põhjustas suutmatust pakkuda õhukest fooliumi. Konsortsium väitis, et kuna tema on esitanud kõik tõendid, mida ta mõistlikult sai koguda, peaks komisjon nende väidete õigsust kontrollima ja vajaduse korral uurima neid probleeme edasi, küsides selleks liidu tootjatelt lisateavet. Uutesse masinatesse ja tehnoloogiatesse tehtavate investeeringute nappuse tõttu muutusid liidu tootjate tootmisliinid iganenuks, sest suurem osa ELi alumiiniumfooliumitehastest on üle 20 aasta vanad. |
| --- | --- |

(674)

Importijate konsortsium taotles eraldiseisvas dumpinguvastases uurimises esitatud väidete lisamist sellesse subsiidiumivastasesse uurimisse ja ühtlasi esitas märkusi kõnealuse menetlusega seotud lõpliku avalikustamise kohta. Importijate konsortsium väitis, et komisjon kordas ajutise määruse järeldusi, esitamata tõendeid, mis lükkaksid ümber konsortsiumi väite, et liidu tootmisharu kahju tulenes investeeringute nappusest, mis omakorda põhjustas suutmatust pakkuda õhukest fooliumi. Konsortsium väitis, et kuna tema on esitanud kõik tõendid, mida ta mõistlikult sai koguda, peaks komisjon nende väidete õigsust kontrollima ja vajaduse korral uurima neid probleeme edasi, küsides selleks liidu tootjatelt lisateavet. Uutesse masinatesse ja tehnoloogiatesse tehtavate investeeringute nappuse tõttu muutusid liidu tootjate tootmisliinid iganenuks, sest suurem osa ELi alumiiniumfooliumitehastest on üle 20 aasta vanad.

| (675) | Vastupidiselt konsortsiumi väidetele ristkontrollis komisjon kaugmeetodil konkreetselt ELi tootjate alla 6 mikroni paksuse töödeldava alumiiniumfooliumi kvaliteeditesti tulemusi, sest konsortsiumi väitel esineb õhemate fooliumide puhul kvaliteediprobleeme. Komisjon on küll möönnud, et mõned investeeringud peatati, aga ta kontrollis ka olemasolevatesse masinaparkidesse tehtud investeeringuid ning tulemuseks saadud kvaliteedikatseid. Seega lükkas komisjon tagasi väite, et ta ei teinud esitatud tõendite põhjal konsortsiumi väidete hindamiseks vajalikke jõupingutusi. |
| --- | --- |

(675)

Vastupidiselt konsortsiumi väidetele ristkontrollis komisjon kaugmeetodil konkreetselt ELi tootjate alla 6 mikroni paksuse töödeldava alumiiniumfooliumi kvaliteeditesti tulemusi, sest konsortsiumi väitel esineb õhemate fooliumide puhul kvaliteediprobleeme. Komisjon on küll möönnud, et mõned investeeringud peatati, aga ta kontrollis ka olemasolevatesse masinaparkidesse tehtud investeeringuid ning tulemuseks saadud kvaliteedikatseid. Seega lükkas komisjon tagasi väite, et ta ei teinud esitatud tõendite põhjal konsortsiumi väidete hindamiseks vajalikke jõupingutusi.

5.2.4.   Liidu tootmisharu restruktureerimine

Liidu tootmisharu restruktureerimine

| (676) | Üks kasutaja nimetas liidu tootmisharu kahjustava olukorra põhjusena turult lahkuvaid liidu tootjaid ja restruktureerimist. |
| --- | --- |

(676)

Üks kasutaja nimetas liidu tootmisharu kahjustava olukorra põhjusena turult lahkuvaid liidu tootjaid ja restruktureerimist.

| (677) | Enamik tema nimetatud turult lahkumistest leidis aset enne vaatlusalust perioodi. Ei olnud põhjuseid, mis näitaksid, et need sulgemised toimusid õiglastel turutingimustel. Sarnaselt investeeringute olukorraga on tootmisrajatiste ja ettevõtete sulgemine liidu tootmisharu kahjustava olukorra tagajärg, mitte selle põhjus. Restruktureerimise ja kohanemise osana leevendavad sellised sulgemised tavaliselt kahju, mitte ei süvenda seda. |
| --- | --- |

(677)

Enamik tema nimetatud turult lahkumistest leidis aset enne vaatlusalust perioodi. Ei olnud põhjuseid, mis näitaksid, et need sulgemised toimusid õiglastel turutingimustel. Sarnaselt investeeringute olukorraga on tootmisrajatiste ja ettevõtete sulgemine liidu tootmisharu kahjustava olukorra tagajärg, mitte selle põhjus. Restruktureerimise ja kohanemise osana leevendavad sellised sulgemised tavaliselt kahju, mitte ei süvenda seda.

| (678) | On tõsi, et uurimisperioodi teises pooles võisid ühe valimisse kaasatud liidu tootja restruktureerimiskulud mõjutada mõningaid näitajaid, näiteks tootmiskulusid, tööhõivekulusid ja kasumlikkust. Seetõttu uuris komisjon ka kahju pilti, jättes need kulud kõrvale. Isegi ilma nende kuluelementideta on selge, et liidu tootmisharu kandis kahju kogu vaatlusaluse perioodi jooksul, sealhulgas uurimisperioodil. Seetõttu lükati need väited tagasi. |
| --- | --- |

(678)

On tõsi, et uurimisperioodi teises pooles võisid ühe valimisse kaasatud liidu tootja restruktureerimiskulud mõjutada mõningaid näitajaid, näiteks tootmiskulusid, tööhõivekulusid ja kasumlikkust. Seetõttu uuris komisjon ka kahju pilti, jättes need kulud kõrvale. Isegi ilma nende kuluelementideta on selge, et liidu tootmisharu kandis kahju kogu vaatlusaluse perioodi jooksul, sealhulgas uurimisperioodil. Seetõttu lükati need väited tagasi.

| (679) | Eespool öeldut silmas pidades tegi komisjon järelduse, et liidu tootmisharu restruktureerimine ei mõjutanud liidu tootmisharu kantud olulist kahju. |
| --- | --- |

(679)

Eespool öeldut silmas pidades tegi komisjon järelduse, et liidu tootmisharu restruktureerimine ei mõjutanud liidu tootmisharu kantud olulist kahju.

| (680) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Xiamen Xiashun, et liidu tootmisharu restruktureerimist ja tootmise lõpetamist Novelis Lüdenscheidi poolt ei saa jätta arvesse võtmata. Xiamen Xiashun väitis, et lõplikes järeldustes ei täpsustatud, kuidas restruktureerimisega seotud kulusid tegelikult arvesse võeti ja et komisjon ei esitanud sõnaselgeid põhjendusi. |
| --- | --- |

(680)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Xiamen Xiashun, et liidu tootmisharu restruktureerimist ja tootmise lõpetamist Novelis Lüdenscheidi poolt ei saa jätta arvesse võtmata. Xiamen Xiashun väitis, et lõplikes järeldustes ei täpsustatud, kuidas restruktureerimisega seotud kulusid tegelikult arvesse võeti ja et komisjon ei esitanud sõnaselgeid põhjendusi.

| (681) | Vastupidiselt Xiamen Xiashuni väitele on komisjon selgelt märkinud, kuidas ta hindas kahjunäitajate arvutamisel liidu tootmisharu restruktureerimist. Nagu lõplike järelduste põhjendustes kirjeldatud, selgitas komisjon lõplike järelduste põhjenduses 510, et kõigepealt ta käsitas restruktureerimist kahjust tuleneva kohandamise osana ja põhimõtteliselt lisas restruktureerimise oma arvutusse. Edasi selgitas komisjon lõplike järelduste põhjenduses 511, et ta tegi paralleelse arvutuse, milles jättis ühe valimisse kaasatud liidu tootja restruktureerimiskulud täielikult arvestamata ja hindas, kas sellel oleks olnud mõju, nagu on korratud põhjenduses 678 eespool. Komisjon lükkas Xiamen Xiashuni väite tagasi, sest lisaks kasutatud meetodi kirjeldamisele oli ta ka märkinud, et isegi kui need kulud välja jäetaks, ei muudaks see järeldusi kahjunäitajate ja põhjusliku seose kohta. |
| --- | --- |

(681)

Vastupidiselt Xiamen Xiashuni väitele on komisjon selgelt märkinud, kuidas ta hindas kahjunäitajate arvutamisel liidu tootmisharu restruktureerimist. Nagu lõplike järelduste põhjendustes kirjeldatud, selgitas komisjon lõplike järelduste põhjenduses 510, et kõigepealt ta käsitas restruktureerimist kahjust tuleneva kohandamise osana ja põhimõtteliselt lisas restruktureerimise oma arvutusse. Edasi selgitas komisjon lõplike järelduste põhjenduses 511, et ta tegi paralleelse arvutuse, milles jättis ühe valimisse kaasatud liidu tootja restruktureerimiskulud täielikult arvestamata ja hindas, kas sellel oleks olnud mõju, nagu on korratud põhjenduses 678 eespool. Komisjon lükkas Xiamen Xiashuni väite tagasi, sest lisaks kasutatud meetodi kirjeldamisele oli ta ka märkinud, et isegi kui need kulud välja jäetaks, ei muudaks see järeldusi kahjunäitajate ja põhjusliku seose kohta.

5.2.5.   Kõrged palgad, energiakulud ja vertikaalse integratsiooni puudumine

Kõrged palgad, energiakulud ja vertikaalse integratsiooni puudumine

| (682) | Üks kasutaja väitis, et liidu tootmisharu kahjustava olukorra põhjuseks on kõrged palgad ja energiahinnad. |
| --- | --- |

(682)

Üks kasutaja väitis, et liidu tootmisharu kahjustava olukorra põhjuseks on kõrged palgad ja energiahinnad.

| (683) | Liidu tootjad vähendasid alates 2017. aastast kuni uurimisperioodini töötajate arvu tootmises ja halduses, millega vähendati oluliselt nende üldisi tööjõukulusid, et säilitada konkurentsivõime väiksema turuosaga. Nagu on näidatud tabelis 8, keskmised kulud töötaja kohta uurimisperioodil suurenesid, kuid see oli peamiselt tingitud ühe valimisse kaasatud tootja restruktureerimisest. Kui neid erakorralisi kulusid ei arvestata, püsis keskmine kulu töötaja kohta vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilsena, samas kui valimisse kaasatud liidu tootjad teenisid ikkagi kahjumit. |
| --- | --- |

(683)

Liidu tootjad vähendasid alates 2017. aastast kuni uurimisperioodini töötajate arvu tootmises ja halduses, millega vähendati oluliselt nende üldisi tööjõukulusid, et säilitada konkurentsivõime väiksema turuosaga. Nagu on näidatud tabelis 8, keskmised kulud töötaja kohta uurimisperioodil suurenesid, kuid see oli peamiselt tingitud ühe valimisse kaasatud tootja restruktureerimisest. Kui neid erakorralisi kulusid ei arvestata, püsis keskmine kulu töötaja kohta vaatlusalusel perioodil suhteliselt stabiilsena, samas kui valimisse kaasatud liidu tootjad teenisid ikkagi kahjumit.

| (684) | Mis puudutab energiakulusid, siis need moodustavad tootmiskuludest suhteliselt väikese osa (umbes 3 %) ega avalda seetõttu tabelis 7 esitatud tootmiskulude suurenemisele olulist mõju. Ehkki valimisse kaasatud liidu tootjate toodetud töödeldava alumiiniumfooliumi energiakulu tonni kohta suurenes kogu vaatlusaluse perioodi jooksul 12 %, on see osaliselt tingitud vähenenud tootmismahust; kui arvestada energiakulu osakaalu tootmiskuludes, ei saa see mingil juhul olla tabelis 7 esitatud tootmiskulude suurenemise põhjus. |
| --- | --- |

(684)

Mis puudutab energiakulusid, siis need moodustavad tootmiskuludest suhteliselt väikese osa (umbes 3 %) ega avalda seetõttu tabelis 7 esitatud tootmiskulude suurenemisele olulist mõju. Ehkki valimisse kaasatud liidu tootjate toodetud töödeldava alumiiniumfooliumi energiakulu tonni kohta suurenes kogu vaatlusaluse perioodi jooksul 12 %, on see osaliselt tingitud vähenenud tootmismahust; kui arvestada energiakulu osakaalu tootmiskuludes, ei saa see mingil juhul olla tabelis 7 esitatud tootmiskulude suurenemise põhjus.

| (685) | Üks kasutaja väitis, et liidu tootmisharule tekitab olulist kahju vertikaalse integratsiooni puudumine. |
| --- | --- |

(685)

Üks kasutaja väitis, et liidu tootmisharule tekitab olulist kahju vertikaalse integratsiooni puudumine.

| (686) | Komisjon märkis, et vertikaalse integratsiooni puudumine ei katkesta põhjuslike seoste ahelat, kuna see tegur ei ole vaatlusalusel perioodil muutunud. Pealegi ei ole ka mitte kõik Hiina eksportivad tootjad vertikaalselt integreeritud. See väide lükati seega tagasi. |
| --- | --- |

(686)

Komisjon märkis, et vertikaalse integratsiooni puudumine ei katkesta põhjuslike seoste ahelat, kuna see tegur ei ole vaatlusalusel perioodil muutunud. Pealegi ei ole ka mitte kõik Hiina eksportivad tootjad vertikaalselt integreeritud. See väide lükati seega tagasi.

| (687) | Eespool öeldut silmas pidades tegi komisjon järelduse, et palgad, energiakulud ja vertikaalse integratsiooni puudumine ei aidanud kaasa liidu tootmisharu kantud olulise kahju tekkimisele. |
| --- | --- |

(687)

Eespool öeldut silmas pidades tegi komisjon järelduse, et palgad, energiakulud ja vertikaalse integratsiooni puudumine ei aidanud kaasa liidu tootmisharu kantud olulise kahju tekkimisele.

| (688) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Hiina valitsus, et komisjon ei võtnud piisavalt arvesse tööjõukulusid, mis kasvasid 2019. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni 25 %. |
| --- | --- |

(688)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Hiina valitsus, et komisjon ei võtnud piisavalt arvesse tööjõukulusid, mis kasvasid 2019. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni 25 %.

| (689) | Vastupidiselt Hiina valitsuse väitele analüüsis komisjon kasvanud tööjõukulude mõju ja järeldas, et seda tuleb vaadelda koos liidu tootjate töötajate arvu vähenemisega, millega on kaasnenud erakorralised kulud. Kui kohandamisega kaasnevaid erakorralisi kulusid ei arvestata, püsis kulu töötaja kohta suhteliselt stabiilsena, nagu on juba märgitud põhjenduses 683 eespool. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(689)

Vastupidiselt Hiina valitsuse väitele analüüsis komisjon kasvanud tööjõukulude mõju ja järeldas, et seda tuleb vaadelda koos liidu tootjate töötajate arvu vähenemisega, millega on kaasnenud erakorralised kulud. Kui kohandamisega kaasnevaid erakorralisi kulusid ei arvestata, püsis kulu töötaja kohta suhteliselt stabiilsena, nagu on juba märgitud põhjenduses 683 eespool. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi.

5.2.6.   Import kolmandatest riikidest

Import kolmandatest riikidest

| (690) | Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 11


  Import kolmandatest riikidest











  Riik | | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kõik kolmandad riigid kokku, v.a asjaomane riik | Maht (tonnides) | 10 950 | 9 680 | 9 675 | 8 625 |
| Indeks | 100 | 88 | 88 | 79 |
| Turuosa | 5  % | 5  % | 5  % | 5  % |
| Keskmine hind | 3 192 | 3 386 | 3 474 | 3 575 |
| Indeks | 100 | 106 | 109 | 112 |
| Allikas: | Eurostat |

(690)

Muudest kolmandatest riikidest pärit impordi maht muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 11

Tabel 11

Import kolmandatest riikidest

Import kolmandatest riikidest

Riik

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Kõik kolmandad riigid kokku, v.a asjaomane riik

Maht (tonnides)

10 950

9 680

9 675

8 625

Indeks

Indeks

100

100

88

88

88

88

79

79

Turuosa

5  %

5  %

5  %

5  %

Keskmine hind

3 192

3 386

3 474

3 575

Indeks

Indeks

100

100

106

106

109

109

112

112

Allikas:

Allikas:

Eurostat

| (691) | Import kolmandatest riikidest oli suhteliselt piiratud. Kolmandatest riikidest pärit impordi keskmised hinnad olid kogu vaatlusaluse perioodi jooksul pidevalt Hiina hindadest kõrgemad. Need olid 2017. ja 2018. aastal liidu hindadest vaid veidi madalamad ning tõusid siis 2019. aastal ja uurimisperioodil neist kõrgemaks. Impordi mahud vaatlusalusel perioodil vähenesid (–21 %). Võttes arvesse tarbimise vähenemist, püsis nende turuosa vaatlusalusel perioodil umbes 5 % juures. Nende hinnad tõusid vaatlusalusel perioodil 12 %. |
| --- | --- |

(691)

Import kolmandatest riikidest oli suhteliselt piiratud. Kolmandatest riikidest pärit impordi keskmised hinnad olid kogu vaatlusaluse perioodi jooksul pidevalt Hiina hindadest kõrgemad. Need olid 2017. ja 2018. aastal liidu hindadest vaid veidi madalamad ning tõusid siis 2019. aastal ja uurimisperioodil neist kõrgemaks. Impordi mahud vaatlusalusel perioodil vähenesid (–21 %). Võttes arvesse tarbimise vähenemist, püsis nende turuosa vaatlusalusel perioodil umbes 5 % juures. Nende hinnad tõusid vaatlusalusel perioodil 12 %.

| (692) | Selle põhjal järeldas komisjon, et muudest kolmandatest riikidest pärit impordi areng ei mõjutanud liidu tootmisharu kantud olulise kahju tekkimist. |
| --- | --- |

(692)

Selle põhjal järeldas komisjon, et muudest kolmandatest riikidest pärit impordi areng ei mõjutanud liidu tootmisharu kantud olulise kahju tekkimist.

5.2.7.   Liidu tootmisharu eksporditegevus

Liidu tootmisharu eksporditegevus

| (693) | Valimisse kaasatud liidu tootjate ekspordimaht muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

  Tabel 12


  Valimisse kaasatud liidu tootjate eksporditegevus | 2017 | 2018 | 2019 | Uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ekspordimaht (tonnides) | 57 956 | 74 277 | 69 027 | 61 811 |
| Indeks | 100 | 128 | 119 | 107 |
| Keskmine hind (eurot/tonn) | 3 498 | 3 632 | 3 475 | 3 400 |
| Indeks | 100 | 104 | 99 | 97 |
| Allikas: | valimisse kaasatud ja kaasamata liidu tootjad |

(693)

Valimisse kaasatud liidu tootjate ekspordimaht muutus vaatlusalusel perioodil järgmiselt.

Tabel 12

Tabel 12

Valimisse kaasatud liidu tootjate eksporditegevus

Valimisse kaasatud liidu tootjate eksporditegevus

2017

2018

2019

Uurimisperiood

Ekspordimaht (tonnides)

57 956

74 277

69 027

61 811

Indeks

Indeks

100

100

128

128

119

119

107

107

Keskmine hind (eurot/tonn)

3 498

3 632

3 475

3 400

Indeks

Indeks

100

100

104

104

99

99

97

97

Allikas:

Allikas

valimisse kaasatud ja kaasamata liidu tootjad

| (694) | Liidu tootmisharu eksport suurenes vaatlusalusel perioodil 7 %, 57 356 tonnilt 2017. aastal ligikaudu 61 811 tonnini uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(694)

Liidu tootmisharu eksport suurenes vaatlusalusel perioodil 7 %, 57 356 tonnilt 2017. aastal ligikaudu 61 811 tonnini uurimisperioodil.

| (695) | Ekspordi keskmine hind tõusis esmalt 2018. aastal 4 % ja langes seejärel uurimisperioodil järk-järgult madalamale tasemele kui 2017. aastal (–3 %). Selle ekspordi keskmine hind oli järjepidevalt kõrgem kui hind, mida liidu tootmisharu suutis ELi turul saavutada. |
| --- | --- |

(695)

Ekspordi keskmine hind tõusis esmalt 2018. aastal 4 % ja langes seejärel uurimisperioodil järk-järgult madalamale tasemele kui 2017. aastal (–3 %). Selle ekspordi keskmine hind oli järjepidevalt kõrgem kui hind, mida liidu tootmisharu suutis ELi turul saavutada.

| (696) | Pidades silmas liidu tootmisharu kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnataset, tegi komisjon järelduse, et eksporditegevus ei aidanud kaasa liidu tootmisharu kantud olulise kahju tekkimisele. |
| --- | --- |

(696)

Pidades silmas liidu tootmisharu kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hinnataset, tegi komisjon järelduse, et eksporditegevus ei aidanud kaasa liidu tootmisharu kantud olulise kahju tekkimisele.

5.3.   Järeldus põhjusliku seose kohta

Järeldus põhjusliku seose kohta

| (697) | Liidu tootmisharu olukorra halvenemise ja HRVst pärit impordi suurenemise vahel on selge seos. |
| --- | --- |

(697)

Liidu tootmisharu olukorra halvenemise ja HRVst pärit impordi suurenemise vahel on selge seos.

| (698) | Komisjon selgitas välja kõigi teadaolevalt liidu tootmisharule mõju avaldanud tegurite mõju ja eraldas selle subsideeritud impordi kahjulikust mõjust. Ükski tegur ei aidanud ei üksi ega koos teiste teguritega kaasa vaatlusalusel perioodil täheldatud kahjunäitajate negatiivsele arengule. |
| --- | --- |

(698)

Komisjon selgitas välja kõigi teadaolevalt liidu tootmisharule mõju avaldanud tegurite mõju ja eraldas selle subsideeritud impordi kahjulikust mõjust. Ükski tegur ei aidanud ei üksi ega koos teiste teguritega kaasa vaatlusalusel perioodil täheldatud kahjunäitajate negatiivsele arengule.

| (699) | Eespool kirjeldatu põhjal tegi komisjon selles etapis järelduse, et asjaomasest riigist pärit subsideeritud import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju ning et teised tegurid ei nõrgendanud ei eraldi ega koos vaadelduna põhjuslikku seost kahju ja subsideeritud impordi vahel. |
| --- | --- |

(699)

Eespool kirjeldatu põhjal tegi komisjon selles etapis järelduse, et asjaomasest riigist pärit subsideeritud import põhjustas liidu tootmisharule olulist kahju ning et teised tegurid ei nõrgendanud ei eraldi ega koos vaadelduna põhjuslikku seost kahju ja subsideeritud impordi vahel.

6.   LIIDU HUVID

LIIDU HUVID

6.1.   Liidu tootmisharu ja tarnijate huvid

Liidu tootmisharu ja tarnijate huvid

| (700) | Liidus on üksteist teadaolevat kontserni, kus toodetakse töödeldavat alumiiniumfooliumi. Liidu tootmisharu annab otseselt tööd enam kui 2 000 töötajale ning kaudselt veel arvukatele sellele tuginevatele töötajatele. Tootjad on laialt üle liidu jaotunud. |
| --- | --- |

(700)

Liidus on üksteist teadaolevat kontserni, kus toodetakse töödeldavat alumiiniumfooliumi. Liidu tootmisharu annab otseselt tööd enam kui 2 000 töötajale ning kaudselt veel arvukatele sellele tuginevatele töötajatele. Tootjad on laialt üle liidu jaotunud.

| (701) | Meetmete puudumisel on liidu tootmisharule tõenäoliselt märkimisväärne halb mõju, mis väljendub edasises hindade allasurumises, väiksemas müügis ja kasumlikkuse edasises vähenemises. Need meetmed võimaldavad liidu tootmisharul saavutada oma potentsiaali liidu turul, taastada kaotatud turuosa ning suurendada kasumlikkust kuni tasemeni, mida saab eeldada tavapärastel konkurentsitingimustel. |
| --- | --- |

(701)

Meetmete puudumisel on liidu tootmisharule tõenäoliselt märkimisväärne halb mõju, mis väljendub edasises hindade allasurumises, väiksemas müügis ja kasumlikkuse edasises vähenemises. Need meetmed võimaldavad liidu tootmisharul saavutada oma potentsiaali liidu turul, taastada kaotatud turuosa ning suurendada kasumlikkust kuni tasemeni, mida saab eeldada tavapärastel konkurentsitingimustel.

| (702) | Sellest tulenevalt järeldas komisjon, et meetmete kehtestamine on liidu tootmisharu ja seda varustavate tarnijate huvides. |
| --- | --- |

(702)

Sellest tulenevalt järeldas komisjon, et meetmete kehtestamine on liidu tootmisharu ja seda varustavate tarnijate huvides.

6.2.   Kasutajate huvid

Kasutajate huvid

| (703) | Küsimustikule vastas üheksa painduvate pakendite tööstust ja ehitusmaterjalide tööstust esindavat kasutajat. Üheksa äriühingu arvele jääb uurimisperioodil umbes 27 % Hiina impordist. Veel kolm kasutajat esitasid märkusi, kuid ei vastanud küsimustikule. Nende vastuste põhjal ei tuvastanud komisjon olulist sõltuvust Hiinast imporditud töödeldavast alumiiniumfooliumist. Enamiku koostööd tegevate kasutajate puhul moodustas HRVst pärit töödeldav alumiiniumfoolium null kuni 7 % nende toodete tootmiskuludest, mille jaoks töödeldavat alumiiniumfooliumi kasutati. Erandiks olid kaks kasutajat (üks ehitus- ja teine pakendisektoris), kes impordivad HRVst vastavalt [80–95] % ja [85–100] % oma töödeldavast alumiiniumfooliumist, mis moodustab vastavalt [15–25] % ja [20–30] % nende asjaomase tootmise kuludest. |
| --- | --- |

(703)

Küsimustikule vastas üheksa painduvate pakendite tööstust ja ehitusmaterjalide tööstust esindavat kasutajat. Üheksa äriühingu arvele jääb uurimisperioodil umbes 27 % Hiina impordist. Veel kolm kasutajat esitasid märkusi, kuid ei vastanud küsimustikule. Nende vastuste põhjal ei tuvastanud komisjon olulist sõltuvust Hiinast imporditud töödeldavast alumiiniumfooliumist. Enamiku koostööd tegevate kasutajate puhul moodustas HRVst pärit töödeldav alumiiniumfoolium null kuni 7 % nende toodete tootmiskuludest, mille jaoks töödeldavat alumiiniumfooliumi kasutati. Erandiks olid kaks kasutajat (üks ehitus- ja teine pakendisektoris), kes impordivad HRVst vastavalt [80–95] % ja [85–100] % oma töödeldavast alumiiniumfooliumist, mis moodustab vastavalt [15–25] % ja [20–30] % nende asjaomase tootmise kuludest.

| (704) | Kuus kasutajat väitsid, et liidu tootjad ei suuda pakkuda sama kvaliteediga töödeldavat alumiiniumfooliumi nagu Hiina tootjad, kuna napib investeeringuid uutesse masinatesse ja tootmisliinide kvaliteedikontrolli seadmetesse. Kuigi vastab tõele, et liidu tootjatel on üldiselt Hiina tootjatest vanem masinapark, on liidu tootjad teinud investeeringuid ja rakendavad ka tootmisliinide kvaliteedi tuvastamise seadmeid. Nagu näitavad liidu tootmisharu ekspordinäitajad, suudavad liidu tootjad edukalt konkureerida ka kolmandate riikide turgudel, mis tõestab, et nende toode ei ole üleilmsete standarditega võrreldes üldiselt kehvem. Kuigi mõnel Hiina turuliidril on seadmed, mis suudavad tõhusalt toota kvaliteetset toodet, on ühe kasutaja esitatud kvaliteedianalüüs näidanud, et see ei kehti kogu HRV töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu ja kõigi selle eksportivate tootjate puhul. |
| --- | --- |

(704)

Kuus kasutajat väitsid, et liidu tootjad ei suuda pakkuda sama kvaliteediga töödeldavat alumiiniumfooliumi nagu Hiina tootjad, kuna napib investeeringuid uutesse masinatesse ja tootmisliinide kvaliteedikontrolli seadmetesse. Kuigi vastab tõele, et liidu tootjatel on üldiselt Hiina tootjatest vanem masinapark, on liidu tootjad teinud investeeringuid ja rakendavad ka tootmisliinide kvaliteedi tuvastamise seadmeid. Nagu näitavad liidu tootmisharu ekspordinäitajad, suudavad liidu tootjad edukalt konkureerida ka kolmandate riikide turgudel, mis tõestab, et nende toode ei ole üleilmsete standarditega võrreldes üldiselt kehvem. Kuigi mõnel Hiina turuliidril on seadmed, mis suudavad tõhusalt toota kvaliteetset toodet, on ühe kasutaja esitatud kvaliteedianalüüs näidanud, et see ei kehti kogu HRV töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisharu ja kõigi selle eksportivate tootjate puhul.

| (705) | Kolm kasutajat väitsid, et liidu tootjad ei paku suuri laiusi või vähemalt esineb neil konkreetsete mõõtmete puhul tarnepiiranguid. Uurimise käigus leiti, et liidu tootjad said tarnida kõiki turul nõutud laiusi. Teatavad laiused võivad olla kulutõhusamad kui teised, olenevalt valtspingi maksimaalsest laiusest, mis kajastub seejärel hinnaläbirääkimistel, kuid see on tavapärane äritava. |
| --- | --- |

(705)

Kolm kasutajat väitsid, et liidu tootjad ei paku suuri laiusi või vähemalt esineb neil konkreetsete mõõtmete puhul tarnepiiranguid. Uurimise käigus leiti, et liidu tootjad said tarnida kõiki turul nõutud laiusi. Teatavad laiused võivad olla kulutõhusamad kui teised, olenevalt valtspingi maksimaalsest laiusest, mis kajastub seejärel hinnaläbirääkimistel, kuid see on tavapärane äritava.

| (706) | Kolm kasutajat väitsid, et liidu tootjad ei suuda pakkuda kvaliteetset töödeldavat alumiiniumfooliumi, mille paksus on alla 6 mikroni. Nagu on selgitatud põhjenduses 63, leidis komisjon, et liidu tootmisharul on olemas tootmisvõimsus ja müük selles segmendis ning samuti teeb ta investeeringuid alla 6 mikroni paksuse fooliumi tootmisse, mis oli uurimisperioodil arenev ja suhteliselt väikese tarbimisega turusegment. |
| --- | --- |

(706)

Kolm kasutajat väitsid, et liidu tootjad ei suuda pakkuda kvaliteetset töödeldavat alumiiniumfooliumi, mille paksus on alla 6 mikroni. Nagu on selgitatud põhjenduses 63, leidis komisjon, et liidu tootmisharul on olemas tootmisvõimsus ja müük selles segmendis ning samuti teeb ta investeeringuid alla 6 mikroni paksuse fooliumi tootmisse, mis oli uurimisperioodil arenev ja suhteliselt väikese tarbimisega turusegment.

| (707) | Kaks kasutajat väitsid, et tasakaalustavad tollimaksud põhjustavad tarneahela katkestusi. Ehkki tippkoormus võib teatavates olukordades põhjustada pikemaid tarneaegu ja Hiina tootjatel võib olla suurem rahaline paindlikkus toorainete lattu varumiseks, on oluline märkida, et samamoodi võib katkestusi esineda HRVst lähtuvas tarneahelas, nagu juhtus COVID-19 tõttu, mis muudab liidu tootjate püsimajäämise Euroopa varustuskindluse tagamise oluliseks teguriks. Igal juhul, nagu on esitatud tabelis 4, on liidus kasutajatele kättesaadav märkimisväärne vaba tootmisvõimsus. |
| --- | --- |

(707)

Kaks kasutajat väitsid, et tasakaalustavad tollimaksud põhjustavad tarneahela katkestusi. Ehkki tippkoormus võib teatavates olukordades põhjustada pikemaid tarneaegu ja Hiina tootjatel võib olla suurem rahaline paindlikkus toorainete lattu varumiseks, on oluline märkida, et samamoodi võib katkestusi esineda HRVst lähtuvas tarneahelas, nagu juhtus COVID-19 tõttu, mis muudab liidu tootjate püsimajäämise Euroopa varustuskindluse tagamise oluliseks teguriks. Igal juhul, nagu on esitatud tabelis 4, on liidus kasutajatele kättesaadav märkimisväärne vaba tootmisvõimsus.

| (708) | Kaks kasutajat väitsid, et tasakaalustavad tollimaksud ohustaksid töötleva tööstuse konkurentsivõimet liidu turul, kus konkureeritakse ELi-väliste riikide tootjatega, kuna kulude kasvu ei saa nende klientidele üle kanda. Seetõttu võivad Euroopa töötlejad viia tootmise liidust välja. Konkreetseid tõendeid lisakulude töötlejatele ülekandmise võimaluse puudumise kohta siiski ei esitatud. |
| --- | --- |

(708)

Kaks kasutajat väitsid, et tasakaalustavad tollimaksud ohustaksid töötleva tööstuse konkurentsivõimet liidu turul, kus konkureeritakse ELi-väliste riikide tootjatega, kuna kulude kasvu ei saa nende klientidele üle kanda. Seetõttu võivad Euroopa töötlejad viia tootmise liidust välja. Konkreetseid tõendeid lisakulude töötlejatele ülekandmise võimaluse puudumise kohta siiski ei esitatud.

| (709) | Kaks kasutajat väitsid, et tollimaksud oleksid vastuolus Euroopa kestlikkuseesmärgiga, kuna õhema töödeldava alumiiniumfooliumi kasutamine aitaks nende eesmärkideni jõuda. Kuigi komisjon järeldas juba eespool (vt põhjendus 63), et liidu tootmisharul on õhema töödeldava alumiiniumfooliumi tootmiseks suurepärased võimalused, tuleb siiski märkida, et Euroopa Liit ei saa rajada kestlikku rohelist poliitikat, mille elemendiks on ehitussektori keskkonnasäästlikumad isolatsioonimaterjalid, HRVst pärit suurel määral subsideeritud ja kahjustavale impordile. |
| --- | --- |

(709)

Kaks kasutajat väitsid, et tollimaksud oleksid vastuolus Euroopa kestlikkuseesmärgiga, kuna õhema töödeldava alumiiniumfooliumi kasutamine aitaks nende eesmärkideni jõuda. Kuigi komisjon järeldas juba eespool (vt põhjendus 63), et liidu tootmisharul on õhema töödeldava alumiiniumfooliumi tootmiseks suurepärased võimalused, tuleb siiski märkida, et Euroopa Liit ei saa rajada kestlikku rohelist poliitikat, mille elemendiks on ehitussektori keskkonnasäästlikumad isolatsioonimaterjalid, HRVst pärit suurel määral subsideeritud ja kahjustavale impordile.

| (710) | Üks kasutaja väitis, et tollimaksud moonutaksid turgu, kuna kahe suurima töödeldava alumiiniumfooliumi tootja (kes on ka töötlejad) tootmisharusisene tarbimine oleks nende tootmisest 70 % suurem. Arvestades liidu tootjate arvu, on ülimalt ebatõenäoline, et kahe töödeldava alumiiniumfooliumi integreeritud tootja (kes on ka töötlejad) tootmisharusisene tarbimine moonutaks turgu. Pealegi on ELis olemas märkimisväärne töödeldava alumiiniumfooliumi vaba tootmisvõimsus. Lisaks tähendaks subsiidiumivastaste meetmete kehtestamata jätmine sel põhjusel ühe ärimudeli (integreerimata tootmine) eelistamist teisele. |
| --- | --- |

(710)

Üks kasutaja väitis, et tollimaksud moonutaksid turgu, kuna kahe suurima töödeldava alumiiniumfooliumi tootja (kes on ka töötlejad) tootmisharusisene tarbimine oleks nende tootmisest 70 % suurem. Arvestades liidu tootjate arvu, on ülimalt ebatõenäoline, et kahe töödeldava alumiiniumfooliumi integreeritud tootja (kes on ka töötlejad) tootmisharusisene tarbimine moonutaks turgu. Pealegi on ELis olemas märkimisväärne töödeldava alumiiniumfooliumi vaba tootmisvõimsus. Lisaks tähendaks subsiidiumivastaste meetmete kehtestamata jätmine sel põhjusel ühe ärimudeli (integreerimata tootmine) eelistamist teisele.

| (711) | Üks kasutaja väitis, et tollimaksude kehtestamise asemel võiks liidu tootmisharule pakkuda riigiabi. Komisjon märkis, et finantsabi ei ole siiski õige vahend kahjustava subsideerimise vastu võitlemiseks. |
| --- | --- |

(711)

Üks kasutaja väitis, et tollimaksude kehtestamise asemel võiks liidu tootmisharule pakkuda riigiabi. Komisjon märkis, et finantsabi ei ole siiski õige vahend kahjustava subsideerimise vastu võitlemiseks.

| (712) | Arvestades eespool öeldut, järeldas komisjon, et kasutajad ei ole ühtselt meetmete kehtestamise poolt ega vastu. Need kasutajad, kes olid meetmete kehtestamise vastu, võivad kogeda teatavaid negatiivseid tagajärgi. |
| --- | --- |

(712)

Arvestades eespool öeldut, järeldas komisjon, et kasutajad ei ole ühtselt meetmete kehtestamise poolt ega vastu. Need kasutajad, kes olid meetmete kehtestamise vastu, võivad kogeda teatavaid negatiivseid tagajärgi.

| (713) | Manreal väitis, et meetmed ei ole liidu tootjate huvides. Selles asemel saaksid neist kasu Türgi, Tai, Brasiilia või Venemaa tootjad, sest liidu tootjate käest ostmise asemel ostaksid kasutajad nendest riikidest. |
| --- | --- |

(713)

Manreal väitis, et meetmed ei ole liidu tootjate huvides. Selles asemel saaksid neist kasu Türgi, Tai, Brasiilia või Venemaa tootjad, sest liidu tootjate käest ostmise asemel ostaksid kasutajad nendest riikidest.

| (714) | Aga Manreal ei põhjendanud, miks ei saaks liidu tootjad teiste riikide tootjatega õiglastel tingimustel konkureerida. |
| --- | --- |

(714)

Aga Manreal ei põhjendanud, miks ei saaks liidu tootjad teiste riikide tootjatega õiglastel tingimustel konkureerida.

| (715) | Lisaks väitis Manreal, et kui kasutajad kannavad oma kulud edasi oma klientidele, ohustaks see nende klientide konkurentsivõimet. Äriühing seda väidet peale üldise märkuse tegemist aga rohkem ei põhjendanud. |
| --- | --- |

(715)

Lisaks väitis Manreal, et kui kasutajad kannavad oma kulud edasi oma klientidele, ohustaks see nende klientide konkurentsivõimet. Äriühing seda väidet peale üldise märkuse tegemist aga rohkem ei põhjendanud.

| (716) | Veel väitis Manreal, et määruse (EL) 2021/983 põhjenduses 354 osutas komisjon, nagu kehtestaks ta meetmed integreeritud tootjate kasuks. Ta nõudis, et komisjon uuriks meetmete tõenäolist mõju „ELi õiglases konkurentsis“. |
| --- | --- |

(716)

Veel väitis Manreal, et määruse (EL) 2021/983 põhjenduses 354 osutas komisjon, nagu kehtestaks ta meetmed integreeritud tootjate kasuks. Ta nõudis, et komisjon uuriks meetmete tõenäolist mõju „ELi õiglases konkurentsis“.

| (717) | Niisugune määruse (EL) 2021/983 tõlgendus on väär, sest komisjon ütles üksnes, et kui meetmeid ei kehtestata, oleks see soodne integreerimata kasutajatele. Tõepoolest, meetmete puudumisel saavad nad osta dumpinguhinnaga töödeldavat alumiiniumfooliumi, samas kui liidus töödeldavat alumiiniumfooliumi tootvad integreeritud kasutajad ei saaks sellest ebaõiglasest eelisest kasu. Mis puudutab Manreali nõudmist uurida meetmete tõenäolist mõju „ELi õiglases konkurentsis“, siis saab komisjon aru, et Manreali väitel kujutavad maksud integreeritud liidu tootjate ebaõiglast konkurentsieelist, võrreldes integreerimata tootjatega. Komisjon tuletas meelde, et vastavalt subsiidiumivastase alusmääruse artikli 31 lõikele 1 on liidu huvide komisjonipoolse hindamise puhul pööratud erilist tähelepanu vajadusele kaotada kahjustava subsideerimise kaubandust moonutav mõju ja taastada tõhus konkurents. |
| --- | --- |

(717)

Niisugune määruse (EL) 2021/983 tõlgendus on väär, sest komisjon ütles üksnes, et kui meetmeid ei kehtestata, oleks see soodne integreerimata kasutajatele. Tõepoolest, meetmete puudumisel saavad nad osta dumpinguhinnaga töödeldavat alumiiniumfooliumi, samas kui liidus töödeldavat alumiiniumfooliumi tootvad integreeritud kasutajad ei saaks sellest ebaõiglasest eelisest kasu. Mis puudutab Manreali nõudmist uurida meetmete tõenäolist mõju „ELi õiglases konkurentsis“, siis saab komisjon aru, et Manreali väitel kujutavad maksud integreeritud liidu tootjate ebaõiglast konkurentsieelist, võrreldes integreerimata tootjatega. Komisjon tuletas meelde, et vastavalt subsiidiumivastase alusmääruse artikli 31 lõikele 1 on liidu huvide komisjonipoolse hindamise puhul pööratud erilist tähelepanu vajadusele kaotada kahjustava subsideerimise kaubandust moonutav mõju ja taastada tõhus konkurents.

| (718) | Manreal väitis veel, et komisjon rikkus tema kaitseõigusi, sest Manrealil ei olnud juurdepääsu põhjenduses 704 nimetatud analüüsile. |
| --- | --- |

(718)

Manreal väitis veel, et komisjon rikkus tema kaitseõigusi, sest Manrealil ei olnud juurdepääsu põhjenduses 704 nimetatud analüüsile.

| (719) | Komisjonil on kohustus kaitsta osaliste konfidentsiaalset äriteavet, jälgides, et juurdepääs sellele teabele oleks tasakaalus teiste poolte huvidega kasutada oma õigusi. Mitmesuguste HRV ja liidu tarnijate toodete kvaliteedi üksikasjalikku analüüsi mitme aasta kohta võib õigustatult nimetada ärisaladuseks, mida konkurentidega ei jagata. Seega ei põhjustanud ärisaladuste jagamata jätmine Manreali kaitseõiguste rikkumist. |
| --- | --- |

(719)

Komisjonil on kohustus kaitsta osaliste konfidentsiaalset äriteavet, jälgides, et juurdepääs sellele teabele oleks tasakaalus teiste poolte huvidega kasutada oma õigusi. Mitmesuguste HRV ja liidu tarnijate toodete kvaliteedi üksikasjalikku analüüsi mitme aasta kohta võib õigustatult nimetada ärisaladuseks, mida konkurentidega ei jagata. Seega ei põhjustanud ärisaladuste jagamata jätmine Manreali kaitseõiguste rikkumist.

| (720) | Kaks äriühingut, Gascogne ja Manreal, kinnitasid, et komisjoni väide, nagu ei oleks kasutajatel ühtset huvi seoses põhjenduse 712 meetmetega on vale, sest kõigis kasutajate esitatud märkustes oldi meetmete vastu. |
| --- | --- |

(720)

Kaks äriühingut, Gascogne ja Manreal, kinnitasid, et komisjoni väide, nagu ei oleks kasutajatel ühtset huvi seoses põhjenduse 712 meetmetega on vale, sest kõigis kasutajate esitatud märkustes oldi meetmete vastu.

| (721) | Oma hinnangus saab komisjon tugineda ka konfidentsiaalsetele andmetele, mille kasutajad esitasid vastustes küsimustikule. Nendest andmetest nähtuvalt on olemas kaks kasutajat, kes ostavad suure osa oma töödeldavast alumiiniumfooliumist Hiinast ja kelle puhul Hiinast pärit töödeldav alumiiniumfoolium moodustab väga suure osa nende toormaterjalikuludest, kuid teised kasutajad ostavad töödeldavat alumiiniumfooliumi liidu tootjatelt ning meetmed ei mõjutaks neid samal viisil. Üksikasjade avaldamine selle kohta, millise protsendi ostavad üksikkasutajad konkreetsetelt töödeldava alumiiniumfooliumi tootjatelt, avalikustaks nende tarneahelad. Pooled saavad aga juba praegu esitada väiteid selle teabe alusel, et kasutajad tuginevad erinevas ulatuses HRVst pärit impordile. |
| --- | --- |

(721)

Oma hinnangus saab komisjon tugineda ka konfidentsiaalsetele andmetele, mille kasutajad esitasid vastustes küsimustikule. Nendest andmetest nähtuvalt on olemas kaks kasutajat, kes ostavad suure osa oma töödeldavast alumiiniumfooliumist Hiinast ja kelle puhul Hiinast pärit töödeldav alumiiniumfoolium moodustab väga suure osa nende toormaterjalikuludest, kuid teised kasutajad ostavad töödeldavat alumiiniumfooliumi liidu tootjatelt ning meetmed ei mõjutaks neid samal viisil. Üksikasjade avaldamine selle kohta, millise protsendi ostavad üksikkasutajad konkreetsetelt töödeldava alumiiniumfooliumi tootjatelt, avalikustaks nende tarneahelad. Pooled saavad aga juba praegu esitada väiteid selle teabe alusel, et kasutajad tuginevad erinevas ulatuses HRVst pärit impordile.

| (722) | Eespool esitatut arvesse võttes kinnitab komisjon oma hinnangut, et kasutajatel ei ole ühtset huvi meetmete kehtestamise poolt või vastu, isegi kui kasutajad, kes esitasid väiteid meetmete kehtestamise vastu, eeskätt need kaks kasutajat, kelle puhul moodustab töödeldav alumiiniumfoolium suure protsendi nende tootmiskuludest, seisaksid silmitsi teatavate halbade tagajärgedega. |
| --- | --- |

(722)

Eespool esitatut arvesse võttes kinnitab komisjon oma hinnangut, et kasutajatel ei ole ühtset huvi meetmete kehtestamise poolt või vastu, isegi kui kasutajad, kes esitasid väiteid meetmete kehtestamise vastu, eeskätt need kaks kasutajat, kelle puhul moodustab töödeldav alumiiniumfoolium suure protsendi nende tootmiskuludest, seisaksid silmitsi teatavate halbade tagajärgedega.

| (723) | Walki väitis, et üldises järelduste avalikustamise dokumendis ei kujutatud kasutajate huve ei õigesti ega õiglaselt. Veel väitis Walki, et komisjoni järeldus kasutajate „ühtsete huvide“ puudumise kohta, mis põhineb asjaolul, et „kasutajad tuginevad erinevas ulatuses HRVst pärit impordile“, on eksitav ja kasutajate suhtes diskrimineeriv. |
| --- | --- |

(723)

Walki väitis, et üldises järelduste avalikustamise dokumendis ei kujutatud kasutajate huve ei õigesti ega õiglaselt. Veel väitis Walki, et komisjoni järeldus kasutajate „ühtsete huvide“ puudumise kohta, mis põhineb asjaolul, et „kasutajad tuginevad erinevas ulatuses HRVst pärit impordile“, on eksitav ja kasutajate suhtes diskrimineeriv.

| (724) | Komisjoni järeldus kasutajate ühtse huvi puudumise kohta tulenes sellest, et see, mil määral kasutajad tuginevad HRVst pärit töödeldavale alumiiniumfooliumile, on väga erinev. Selle mõtteavaldusega ei eitanud komisjon, et kõik koostööd tegevad kasutajad olid dumpinguvastaste tollimaksude vastu. |
| --- | --- |

(724)

Komisjoni järeldus kasutajate ühtse huvi puudumise kohta tulenes sellest, et see, mil määral kasutajad tuginevad HRVst pärit töödeldavale alumiiniumfooliumile, on väga erinev. Selle mõtteavaldusega ei eitanud komisjon, et kõik koostööd tegevad kasutajad olid dumpinguvastaste tollimaksude vastu.

| (725) | Veel väitis Walki, et komisjon ei olnud vastanud tema nõudmisele esitada liidu huvide otsustavate elementide kohta asjakohasemalt põhjendatud analüüs. Walki nõudis komisjoni ütluse parandamist viitega kasutajate väidetele asjaolu kohta, et investeeringute nappuse tõttu ei suuda liidu tootmisharu pakkuda sama kvaliteediga töödeldavat alumiiniumfooliumi kui Hiina tootjad. Walki väitis, et kuus kasutajat esitasid ühise avalduse, milles väitsid, et „kaebuse esitanud tootjatel puudub võime toota teatavaid olulisi töödeldava alumiiniumfooliumi spetsifikatsioone. Nende suutmatus pakkuda liidu kasutajatele kaubanduslikul tasemel neid spetsifikatsioone tuleneb ilmselgelt kaebuse esitajate pikaajalisest suutmatusest investeerida oma olemasoleva töödeldava alumiiniumfooliumi tootmise laiendamiseks vajalikesse seadmetesse ja tehnoloogiasse, et pakkuda õhemaid spetsifikatsioone, mida need kasutajad vajavad“. |
| --- | --- |

(725)

Veel väitis Walki, et komisjon ei olnud vastanud tema nõudmisele esitada liidu huvide otsustavate elementide kohta asjakohasemalt põhjendatud analüüs. Walki nõudis komisjoni ütluse parandamist viitega kasutajate väidetele asjaolu kohta, et investeeringute nappuse tõttu ei suuda liidu tootmisharu pakkuda sama kvaliteediga töödeldavat alumiiniumfooliumi kui Hiina tootjad. Walki väitis, et kuus kasutajat esitasid ühise avalduse, milles väitsid, et „kaebuse esitanud tootjatel puudub võime toota teatavaid olulisi töödeldava alumiiniumfooliumi spetsifikatsioone. Nende suutmatus pakkuda liidu kasutajatele kaubanduslikul tasemel neid spetsifikatsioone tuleneb ilmselgelt kaebuse esitajate pikaajalisest suutmatusest investeerida oma olemasoleva töödeldava alumiiniumfooliumi tootmise laiendamiseks vajalikesse seadmetesse ja tehnoloogiasse, et pakkuda õhemaid spetsifikatsioone, mida need kasutajad vajavad“.

kaebuse esitanud tootjatel puudub võime toota teatavaid olulisi töödeldava alumiiniumfooliumi spetsifikatsioone. Nende suutmatus pakkuda liidu kasutajatele kaubanduslikul tasemel neid spetsifikatsioone tuleneb ilmselgelt kaebuse esitajate pikaajalisest suutmatusest investeerida oma olemasoleva töödeldava alumiiniumfooliumi tootmise laiendamiseks vajalikesse seadmetesse ja tehnoloogiasse, et pakkuda õhemaid spetsifikatsioone, mida need kasutajad vajavad“.

| (726) | Tõepoolest, kuus kasutajat esitasid ühise avalduse väitega, et liidu tootmisharu ei olnud suutnud investeerida, seda lisaks neljale kasutajale, kes olid selle väite esitanud individuaalselt. Aga komisjon käsitles juba seda väidet määruse (EL) 2021/983 punktides 5.2.3 ja 6.2. Selles etapis ei ole ükski kasutaja esitanud uut faktiteavet, vaid lihtsalt korrati sama väidet. Seega kinnitas komisjon oma järeldused. |
| --- | --- |

(726)

Tõepoolest, kuus kasutajat esitasid ühise avalduse väitega, et liidu tootmisharu ei olnud suutnud investeerida, seda lisaks neljale kasutajale, kes olid selle väite esitanud individuaalselt. Aga komisjon käsitles juba seda väidet määruse (EL) 2021/983 punktides 5.2.3 ja 6.2. Selles etapis ei ole ükski kasutaja esitanud uut faktiteavet, vaid lihtsalt korrati sama väidet. Seega kinnitas komisjon oma järeldused.

| (727) | Lisaks väitis Walki, et komisjon tegi selle põhjal, et liidu tootjad üldiselt suudavad eksportida kolmandate riikide turgudele ja seal edukalt konkureerida, ekslikult järelduse, nagu ei oleks liidu tooted halvemad. Walki väitis, et see kehtib üksnes suutlikkuse kohta toota kvaliteetset fooliumi, mis on paksem kui 20 mikronit. Samuti väitis ta, et komisjon ei osutanud, nagu hõlmaks see kõiki õhemaid fooliume, mis on liidu tarnepiirangute probleemi keskmes. |
| --- | --- |

(727)

Lisaks väitis Walki, et komisjon tegi selle põhjal, et liidu tootjad üldiselt suudavad eksportida kolmandate riikide turgudele ja seal edukalt konkureerida, ekslikult järelduse, nagu ei oleks liidu tooted halvemad. Walki väitis, et see kehtib üksnes suutlikkuse kohta toota kvaliteetset fooliumi, mis on paksem kui 20 mikronit. Samuti väitis ta, et komisjon ei osutanud, nagu hõlmaks see kõiki õhemaid fooliume, mis on liidu tarnepiirangute probleemi keskmes.

| (728) | Veel kinnitas Walki, et väide selle kohta, et mitte kõik Hiina tootjad ei suuda toota tõhusalt kvaliteetset toodet, ei puuduta kuidagi kasutajate väidet, et liidu tootmisharu ei suuda tõhusalt toota kvaliteetset õhemat fooliumi. |
| --- | --- |

(728)

Veel kinnitas Walki, et väide selle kohta, et mitte kõik Hiina tootjad ei suuda toota tõhusalt kvaliteetset toodet, ei puuduta kuidagi kasutajate väidet, et liidu tootmisharu ei suuda tõhusalt toota kvaliteetset õhemat fooliumi.

| (729) | Komisjon ristkontrollis liidu tootjate saadaolevaid müügiandmeid, millest nähtuvalt eksporditakse kolmandatesse riikidesse alla 20 mikroni paksust töödeldavat alumiiniumfooliumi. Walki väide, et liidu tootjad on konkurentsivõimelised üksnes üle 20 mikroni paksuse töödeldava alumiiniumfooliumiga, ei ole seega õige. |
| --- | --- |

(729)

Komisjon ristkontrollis liidu tootjate saadaolevaid müügiandmeid, millest nähtuvalt eksporditakse kolmandatesse riikidesse alla 20 mikroni paksust töödeldavat alumiiniumfooliumi. Walki väide, et liidu tootjad on konkurentsivõimelised üksnes üle 20 mikroni paksuse töödeldava alumiiniumfooliumiga, ei ole seega õige.

| (730) | Edasi väitis Walki, et komisjoni hinnang vaba tootmisvõimsuse kohta ei võrdu suutlikkusega toota suurtes kogustes kvaliteetset õhukest töödeldavat alumiiniumfooliumi. |
| --- | --- |

(730)

Edasi väitis Walki, et komisjoni hinnang vaba tootmisvõimsuse kohta ei võrdu suutlikkusega toota suurtes kogustes kvaliteetset õhukest töödeldavat alumiiniumfooliumi.

| (731) | Komisjon analüüsis nõuetekohaselt õhema fooliumi tootmisvõimsust, mis on piiratud viimaseks valtsimisetapiks sobivate masinate tõttu. Mõned liidu tootjad esitasid katsetulemused, millest nähtuvalt vastas alla 6 mikroni paksuse töödeldava alumiiniumfooliumi katsetoodanguna toodetud rull igati vastava kliendi nõuetele. Veel rõhutab komisjon oma hinnangus, et alla 6 mikroni paksune töödeldav alumiiniumfoolium on arenev uus turg ja kuna uurimisperioodil oli nõudlus väga väike, siis loomulikult ei kohandanud kõik liidu tootjad oma masinaparki veel selle turusegmendiga. |
| --- | --- |

(731)

Komisjon analüüsis nõuetekohaselt õhema fooliumi tootmisvõimsust, mis on piiratud viimaseks valtsimisetapiks sobivate masinate tõttu. Mõned liidu tootjad esitasid katsetulemused, millest nähtuvalt vastas alla 6 mikroni paksuse töödeldava alumiiniumfooliumi katsetoodanguna toodetud rull igati vastava kliendi nõuetele. Veel rõhutab komisjon oma hinnangus, et alla 6 mikroni paksune töödeldav alumiiniumfoolium on arenev uus turg ja kuna uurimisperioodil oli nõudlus väga väike, siis loomulikult ei kohandanud kõik liidu tootjad oma masinaparki veel selle turusegmendiga.

| (732) | Siis väitis Walki lisaks, et uurimise hilisemates etappides Walki esitatud kindlate tõendite põhielemente on täielikult eiratud või neid valesti esitatud. Komisjon leidis, et väide on ekslik. Komisjon võttis arvesse kõiki väiteid ja tõendeid, aga konfidentsiaalsuse põhjustel ei saanud määruses teatavat väga spetsiifilist teavet avalikustada. |
| --- | --- |

(732)

Siis väitis Walki lisaks, et uurimise hilisemates etappides Walki esitatud kindlate tõendite põhielemente on täielikult eiratud või neid valesti esitatud. Komisjon leidis, et väide on ekslik. Komisjon võttis arvesse kõiki väiteid ja tõendeid, aga konfidentsiaalsuse põhjustel ei saanud määruses teatavat väga spetsiifilist teavet avalikustada.

| (733) | Manreal väitis, et komisjon rikkus hea halduse põhimõtet. Manreali sõnul eiras komisjon seda põhjendamata kõiki Manreali märkusi ning ta väitis, et komisjon kasutas ebaõiglast väidete ümberlükkamise tehnikat, osutades, et Manreal ei põhjendanud piisavalt oma väiteid. |
| --- | --- |

(733)

Manreal väitis, et komisjon rikkus hea halduse põhimõtet. Manreali sõnul eiras komisjon seda põhjendamata kõiki Manreali märkusi ning ta väitis, et komisjon kasutas ebaõiglast väidete ümberlükkamise tehnikat, osutades, et Manreal ei põhjendanud piisavalt oma väiteid.

| (734) | Vastupidiselt Manreali väitele täitis komisjon oma kohustust hinnata Manreali iga väite puhul, kas see oli piisavalt põhjendatud, ning on selgitanud, mis põhjustel see Manreali osutatud põhjendustes iga kord nii ei olnud. Alusmäärusega ei nähta ette komisjoni kohustust uurida lähemalt märkusi mis ei ole piisavalt põhjendatud. |
| --- | --- |

(734)

Vastupidiselt Manreali väitele täitis komisjon oma kohustust hinnata Manreali iga väite puhul, kas see oli piisavalt põhjendatud, ning on selgitanud, mis põhjustel see Manreali osutatud põhjendustes iga kord nii ei olnud. Alusmäärusega ei nähta ette komisjoni kohustust uurida lähemalt märkusi mis ei ole piisavalt põhjendatud.

| (735) | Seetõttu lükkas komisjon selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(735)

Seetõttu lükkas komisjon selle väite tagasi.

6.3.   Lõppkasutuse väljajätmise taotlus

Lõppkasutuse väljajätmise taotlus

| (736) | Effegidi taotles eraldiseisvas dumpinguvastases uurimises töödeldava alumiiniumfooliumi väljajätmist sellistes lõppkasutustes nagu kasutamine kaabli varjestuskile ja veinipudelikorkide tootmisel. Effegidi laiendas seda taotlust sellele menetlusele. |
| --- | --- |

(736)

Effegidi taotles eraldiseisvas dumpinguvastases uurimises töödeldava alumiiniumfooliumi väljajätmist sellistes lõppkasutustes nagu kasutamine kaabli varjestuskile ja veinipudelikorkide tootmisel. Effegidi laiendas seda taotlust sellele menetlusele.

| (737) | Taotluse aluseks on nende kulude protsent, mille töödeldav alumiiniumfoolium moodustab kaabli varjestuskile ja veinipudelikorkide tootmises, ning mõju, mida meetmed äriühingule avaldaksid. Effegidi sõnul on kaabli varjestuskiled ja veinipudelikorgid nišiturud ning nende töödeldava alumiiniumfooliumi tarbimine on ühtviisi väheoluline. See tähendab, et lõppkasutuse väljajätmine tollimaksudest ei kahjustaks dumpinguvastase tollimaksu üldmõju. |
| --- | --- |

(737)

Taotluse aluseks on nende kulude protsent, mille töödeldav alumiiniumfoolium moodustab kaabli varjestuskile ja veinipudelikorkide tootmises, ning mõju, mida meetmed äriühingule avaldaksid. Effegidi sõnul on kaabli varjestuskiled ja veinipudelikorgid nišiturud ning nende töödeldava alumiiniumfooliumi tarbimine on ühtviisi väheoluline. See tähendab, et lõppkasutuse väljajätmine tollimaksudest ei kahjustaks dumpinguvastase tollimaksu üldmõju.

| (738) | Uurimisest ilmnes aga, et Effegidi ei tooda üksnes neid kahte toodet, millele ta lõppkasutuse erandit taotles, vaid tema portfell hõlmab mitmesuguseid muid tooteid nagu kaablikiled, mis ei sisalda töödeldavat alumiiniumfooliumi, ning muud toiduainete ja muude kui toiduainete pakendid, millest mõned sisaldavad töödeldavat alumiiniumfooliumi. Seega ei saanud komisjon teha Effegidi esitatud andmete põhjal kindlaks asutuse dumpinguvastaste tollimaksude üldmõju äriühingu kasumlikkusele. Niisiis lükkas komisjon lõppkasutuse väljajätmise lõplike järelduste avalikustamise dokumendis tagasi. |
| --- | --- |

(738)

Uurimisest ilmnes aga, et Effegidi ei tooda üksnes neid kahte toodet, millele ta lõppkasutuse erandit taotles, vaid tema portfell hõlmab mitmesuguseid muid tooteid nagu kaablikiled, mis ei sisalda töödeldavat alumiiniumfooliumi, ning muud toiduainete ja muude kui toiduainete pakendid, millest mõned sisaldavad töödeldavat alumiiniumfooliumi. Seega ei saanud komisjon teha Effegidi esitatud andmete põhjal kindlaks asutuse dumpinguvastaste tollimaksude üldmõju äriühingu kasumlikkusele. Niisiis lükkas komisjon lõppkasutuse väljajätmise lõplike järelduste avalikustamise dokumendis tagasi.

| (739) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist esitas Effegidi komisjonile oma 2019., 2020. ja 2021. aasta esimese poole majandusaruanded. Veel taotles Effegidi komisjonilt juhiseid, milliseid täiendavaid dokumente ta peab esitama, et talle võimaldataks lõppkasutuse erandit. |
| --- | --- |

(739)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist esitas Effegidi komisjonile oma 2019., 2020. ja 2021. aasta esimese poole majandusaruanded. Veel taotles Effegidi komisjonilt juhiseid, milliseid täiendavaid dokumente ta peab esitama, et talle võimaldataks lõppkasutuse erandit.

| (740) | Komisjon leidis, et pärast lõplike järelduste avalikustamist saadetud teave ei olnud piisav, võimaldamaks komisjonil hinnata võimaliku väljajätmise üldist mõju tollimaksu tõhususele. Effegidi ei esitanud kaablivarjestuse ja veinikorkide tööstuse kohta mingit teavet. |
| --- | --- |

(740)

Komisjon leidis, et pärast lõplike järelduste avalikustamist saadetud teave ei olnud piisav, võimaldamaks komisjonil hinnata võimaliku väljajätmise üldist mõju tollimaksu tõhususele. Effegidi ei esitanud kaablivarjestuse ja veinikorkide tööstuse kohta mingit teavet.

| (741) | Seetõttu ei saanud komisjon hinnata, kas lõppkasutuse erand oleks liidu huvides, ning seega kinnitas Effegidi eranditaotluse tagasilükkamise. |
| --- | --- |

(741)

Seetõttu ei saanud komisjon hinnata, kas lõppkasutuse erand oleks liidu huvides, ning seega kinnitas Effegidi eranditaotluse tagasilükkamise.

6.4.   Importijate huvid

Importijate huvid

| (742) | Algatamise kohta esitas märkusi viiest sõltumatust importijast koosnev konsortsium. Importijate küsimustikule esitas vastused siiski ainult üks sõltumatu importija, kelle toodang moodustas [15–25 %] HRVst pärit impordist. |
| --- | --- |

(742)

Algatamise kohta esitas märkusi viiest sõltumatust importijast koosnev konsortsium. Importijate küsimustikule esitas vastused siiski ainult üks sõltumatu importija, kelle toodang moodustas [15–25 %] HRVst pärit impordist.

| (743) | Konsortsium väitis, et liidu tootjad ei suuda enamiku oma tootjate vertikaalse integratsiooni puudumisest tulenevate tehniliste piirangute tõttu toota töödeldava alumiiniumfooliumi kogu tootevalikut nõutava kvaliteediga ja nõutavas mahus. See suurendaks pikema tarneahela tõttu tootmiskulusid, halvendaks kvaliteeti, suurendaks sõltuvust tooraineturust (alumiiniumilehed) ja pikendaks tarneaegu. Lisaks väitis konsortsium, et investeeringute nappus, eriti mis puudutab investeeringuid tootmisliinide tuvastussüsteemidesse, on põhjustanud kvaliteediprobleeme. Seetõttu prognoosib konsortsium meetmete kehtestamise korral tarnepuudust, eriti õhukese töödeldava alumiiniumfooliumi puhul. Selline olukord koos kõrgemate hindadega kahjustaks liidu töötlejate (kasutajate) konkurentsivõimet. |
| --- | --- |

(743)

Konsortsium väitis, et liidu tootjad ei suuda enamiku oma tootjate vertikaalse integratsiooni puudumisest tulenevate tehniliste piirangute tõttu toota töödeldava alumiiniumfooliumi kogu tootevalikut nõutava kvaliteediga ja nõutavas mahus. See suurendaks pikema tarneahela tõttu tootmiskulusid, halvendaks kvaliteeti, suurendaks sõltuvust tooraineturust (alumiiniumilehed) ja pikendaks tarneaegu. Lisaks väitis konsortsium, et investeeringute nappus, eriti mis puudutab investeeringuid tootmisliinide tuvastussüsteemidesse, on põhjustanud kvaliteediprobleeme. Seetõttu prognoosib konsortsium meetmete kehtestamise korral tarnepuudust, eriti õhukese töödeldava alumiiniumfooliumi puhul. Selline olukord koos kõrgemate hindadega kahjustaks liidu töötlejate (kasutajate) konkurentsivõimet.

| (744) | Nagu on arutatud punktis 4.5.2.1, paistab liidu tootmisharul olevat piisavalt vaba tootmisvõimsust, isegi kui arvestada kahe liidu suure tootja tootmisharusisese tarbimise kõrget taset. Vastupidiselt importijate konsortsiumi väitele on tehtud investeeringuid tootmisliinide kvaliteedikontrolli ja andmed ei osuta järjekindlalt Hiina töödeldava alumiiniumfooliumi paremale kvaliteedile. |
| --- | --- |

(744)

Nagu on arutatud punktis 4.5.2.1, paistab liidu tootmisharul olevat piisavalt vaba tootmisvõimsust, isegi kui arvestada kahe liidu suure tootja tootmisharusisese tarbimise kõrget taset. Vastupidiselt importijate konsortsiumi väitele on tehtud investeeringuid tootmisliinide kvaliteedikontrolli ja andmed ei osuta järjekindlalt Hiina töödeldava alumiiniumfooliumi paremale kvaliteedile.

| (745) | Eespool esitatut arvesse võttes järeldas komisjon, et meetmete kehtestamine ei pruugi olla importijate huvides. Komisjon hindas siiski täiendavalt nende tõenäolist mõju, kaaludes erinevaid kaalul olevaid huve (vt punkt 4.4). |
| --- | --- |

(745)

Eespool esitatut arvesse võttes järeldas komisjon, et meetmete kehtestamine ei pruugi olla importijate huvides. Komisjon hindas siiski täiendavalt nende tõenäolist mõju, kaaludes erinevaid kaalul olevaid huve (vt punkt 4.4).

| (746) | Pärast esialgsete järelduste avalikustamist kordas importijate konsortsium väidet, et liidu tootjad ei suuda rahuldada praegust nõudlust töödeldud alumiiniumfooliumi järele, eelkõige õhukese töödeldud alumiiniumfooliumi turusegmendis, kus nad praegu nõudluse rahuldamiseks impordivad fooliumi HRVst. Konsortsiumi väitel kulub õhukese töödeldud alumiiniumfooliumi tootmise tõhususe ja toimivuse saavutamiseks vähemalt 2 aastat, ning näib, et Hiinast pärit impordi asendamiseks selles turusegmendis ei vasta liidu tootjad nõutavatele kvaliteedistandarditele. |
| --- | --- |

(746)

Pärast esialgsete järelduste avalikustamist kordas importijate konsortsium väidet, et liidu tootjad ei suuda rahuldada praegust nõudlust töödeldud alumiiniumfooliumi järele, eelkõige õhukese töödeldud alumiiniumfooliumi turusegmendis, kus nad praegu nõudluse rahuldamiseks impordivad fooliumi HRVst. Konsortsiumi väitel kulub õhukese töödeldud alumiiniumfooliumi tootmise tõhususe ja toimivuse saavutamiseks vähemalt 2 aastat, ning näib, et Hiinast pärit impordi asendamiseks selles turusegmendis ei vasta liidu tootjad nõutavatele kvaliteedistandarditele.

| (747) | Lisaks tõsiasjale, et konsortsium ei ole põhjendanud, miks võtab õhukese töödeldud alumiiniumfooliumi tootmise toimivuse saavutamine 2 aastat, on komisjon määruse (EL) 2021/983 punktis 4.5.2.1 juba järeldanud, et liidu tootmisharul näib olevat piisavalt vaba tootmisvõimsust. Veelgi enam, liidu tootmisharu on müügiga ja katsetoodanguna valmistatud rullidega tõendanud, et suudab rahuldada klientide nõudmisi, nagu kirjeldatud määruse (EL) 2021/983 põhjendustes 50 ja 51. |
| --- | --- |

(747)

Lisaks tõsiasjale, et konsortsium ei ole põhjendanud, miks võtab õhukese töödeldud alumiiniumfooliumi tootmise toimivuse saavutamine 2 aastat, on komisjon määruse (EL) 2021/983 punktis 4.5.2.1 juba järeldanud, et liidu tootmisharul näib olevat piisavalt vaba tootmisvõimsust. Veelgi enam, liidu tootmisharu on müügiga ja katsetoodanguna valmistatud rullidega tõendanud, et suudab rahuldada klientide nõudmisi, nagu kirjeldatud määruse (EL) 2021/983 põhjendustes 50 ja 51.

| (748) | Eespool esitatut arvesse võttes kinnitas komisjon oma järelduse, et meetmete kehtestamine ei pruugi olla importijate huvides. Komisjon hindas siiski täiendavalt nende tõenäolist mõju, kaaludes erinevaid kaalul olevaid huve (vt punkt 6.4). |
| --- | --- |

(748)

Eespool esitatut arvesse võttes kinnitas komisjon oma järelduse, et meetmete kehtestamine ei pruugi olla importijate huvides. Komisjon hindas siiski täiendavalt nende tõenäolist mõju, kaaludes erinevaid kaalul olevaid huve (vt punkt 6.4).

| (749) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis konsortsium, et komisjon jättis täielikult tähelepanuta asjaolu, et väiksemate paksustega töödeldava alumiiniumfooliumi nõudluse järkjärguline muutumine tõi kaasa nõudluse suurenemise 7 mikroni paksuse või õhema töödeldava alumiiniumfooliumi järele. Veelgi enam, komisjon alahindas asjaolu, et õhukese töödeldava alumiiniumfooliumi tootmise tõhususe ja toimivuse saavutamine võtab vähemalt kaks aastat. |
| --- | --- |

(749)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis konsortsium, et komisjon jättis täielikult tähelepanuta asjaolu, et väiksemate paksustega töödeldava alumiiniumfooliumi nõudluse järkjärguline muutumine tõi kaasa nõudluse suurenemise 7 mikroni paksuse või õhema töödeldava alumiiniumfooliumi järele. Veelgi enam, komisjon alahindas asjaolu, et õhukese töödeldava alumiiniumfooliumi tootmise tõhususe ja toimivuse saavutamine võtab vähemalt kaks aastat.

| (750) | Veel väitis konsortsium, et komisjon ei esitanud selgitust, kuidas saab liidu tootmisharu olulise vaba tootmisvõimsuse abil rahuldada õhukese töödeldava alumiiniumfooliumi nõudlust. |
| --- | --- |

(750)

Veel väitis konsortsium, et komisjon ei esitanud selgitust, kuidas saab liidu tootmisharu olulise vaba tootmisvõimsuse abil rahuldada õhukese töödeldava alumiiniumfooliumi nõudlust.

| (751) | Samuti kordas konsortsium, et liidu tootmisharu ei suuda poorsuse ja töödeldavuse poolest täita õhukese töödeldava alumiiniumfooliumi kvaliteedistandardit, ning rõhutas, et töödeldavat alumiiniumfooliumi tootvad valtspingid on samad kui autoakude puhul, mis veelgi vähendab töödeldava alumiiniumfooliumi jaoks vajalikku võimsust. Ta väitis, et nende aspektide tähelepanuta jätmine viis komisjoni ekslikule järeldusele, nagu oleks tollimaksude kehtestamine liidu huvides. |
| --- | --- |

(751)

Samuti kordas konsortsium, et liidu tootmisharu ei suuda poorsuse ja töödeldavuse poolest täita õhukese töödeldava alumiiniumfooliumi kvaliteedistandardit, ning rõhutas, et töödeldavat alumiiniumfooliumi tootvad valtspingid on samad kui autoakude puhul, mis veelgi vähendab töödeldava alumiiniumfooliumi jaoks vajalikku võimsust. Ta väitis, et nende aspektide tähelepanuta jätmine viis komisjoni ekslikule järeldusele, nagu oleks tollimaksude kehtestamine liidu huvides.

| (752) | Nagu on selgitatud määruse (EL) 2021/983 selgituses 51, hindas komisjon liidu tootmisharu suutlikkust toota õhemat töödeldavat alumiiniumfooliumi, eriti alla 6 mikroni paksust töödeldavat alumiiniumfooliumi, hinnates viimase valtsimisetapi tootmisvõimsust, mis on vajalik sellise õheduse saavutamiseks. Eelmiste valtsimisetappide puhul selgus, et vaba tootmisvõimsust on piisavalt. Järelikult on alla 6 mikroni paksuse töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisel „pudelikaelaks“ viimane valtsimisetapp. Komisjon on selgitanud, kuidas saab liidu tootmisharu sellise paksusega töödeldava alumiiniumfooliumi nõudlust rahuldada. Väide, et õhukese töödeldava alumiiniumfooliumi tootmise tõhususe ja toimivuse saavutamine võtab vähemalt kaks aastat, kehtib üksnes uute tootmisvõimsuste kohta, mille liidu tootmisharu paigaldaks õiglase hinnakonkurentsi taastamise ning veelgi kasvava nõudluse tulemusel. Kuna juba olemasolevate tootmisvõimsustega suudetakse rahuldada lähituleviku eeldatavat nõudlust, ei ole komisjoni arvutustes võetud arvesse võimalikke tulevasi tootmisvõimsusi. See, et uued tootmisvõimsused vajavad enne toimimahakkamist aega, ei ole asjakohane. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(752)

Nagu on selgitatud määruse (EL) 2021/983 selgituses 51, hindas komisjon liidu tootmisharu suutlikkust toota õhemat töödeldavat alumiiniumfooliumi, eriti alla 6 mikroni paksust töödeldavat alumiiniumfooliumi, hinnates viimase valtsimisetapi tootmisvõimsust, mis on vajalik sellise õheduse saavutamiseks. Eelmiste valtsimisetappide puhul selgus, et vaba tootmisvõimsust on piisavalt. Järelikult on alla 6 mikroni paksuse töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisel „pudelikaelaks“ viimane valtsimisetapp. Komisjon on selgitanud, kuidas saab liidu tootmisharu sellise paksusega töödeldava alumiiniumfooliumi nõudlust rahuldada. Väide, et õhukese töödeldava alumiiniumfooliumi tootmise tõhususe ja toimivuse saavutamine võtab vähemalt kaks aastat, kehtib üksnes uute tootmisvõimsuste kohta, mille liidu tootmisharu paigaldaks õiglase hinnakonkurentsi taastamise ning veelgi kasvava nõudluse tulemusel. Kuna juba olemasolevate tootmisvõimsustega suudetakse rahuldada lähituleviku eeldatavat nõudlust, ei ole komisjoni arvutustes võetud arvesse võimalikke tulevasi tootmisvõimsusi. See, et uued tootmisvõimsused vajavad enne toimimahakkamist aega, ei ole asjakohane. Seepärast lükkas komisjon selle väite tagasi.

6.5.   Konkureerivate huvide kaalumine

Konkureerivate huvide kaalumine

| (753) | Kooskõlas alusmääruse artikli 31 lõikega 1 hindas komisjon konkureerivaid huve ja pööras erilist tähelepanu vajadusele kõrvaldada kahjustava subsiidiumi kaubandust moonutav mõju ja taastada tõhus konkurents. |
| --- | --- |

(753)

Kooskõlas alusmääruse artikli 31 lõikega 1 hindas komisjon konkureerivaid huve ja pööras erilist tähelepanu vajadusele kõrvaldada kahjustava subsiidiumi kaubandust moonutav mõju ja taastada tõhus konkurents.

| (754) | Seoses hinnatõusuga selgus uurimise käigus, et Hiina hinnad lõid liidu hindu alla keskmiselt 10,8 % ja et hindade allasurumine halvendas liidu tootmisharu olukorda. Komisjon leidis, et kui hinnad peaksid taas tõusma kestlikkuse tasemele, oleks selline hinnatõus liidu turul valitseva konkurentsi suurust arvestades piiratud. Nagu juba punktis 4.5.2.1 osutatud, on liidu tootmisharul piisav vaba tootmisvõimsus. Seega oleks ka negatiivne mõju kasutajatele piiratud. Ükski kasutajate ja importijate esitatud ning punktides 6.2 ja 6.4 käsitletud konkreetsest argumendist ei muuda seda järeldust. |
| --- | --- |

(754)

Seoses hinnatõusuga selgus uurimise käigus, et Hiina hinnad lõid liidu hindu alla keskmiselt 10,8 % ja et hindade allasurumine halvendas liidu tootmisharu olukorda. Komisjon leidis, et kui hinnad peaksid taas tõusma kestlikkuse tasemele, oleks selline hinnatõus liidu turul valitseva konkurentsi suurust arvestades piiratud. Nagu juba punktis 4.5.2.1 osutatud, on liidu tootmisharul piisav vaba tootmisvõimsus. Seega oleks ka negatiivne mõju kasutajatele piiratud. Ükski kasutajate ja importijate esitatud ning punktides 6.2 ja 6.4 käsitletud konkreetsest argumendist ei muuda seda järeldust.

| (755) | Hinnates importijatele avalduva negatiivse mõju suurust, märkis komisjon kõigepealt, et koostöö tase oli suhteliselt madal, kuna andmeid esitas ainult üks viiest koostööd teinud importijast. |
| --- | --- |

(755)

Hinnates importijatele avalduva negatiivse mõju suurust, märkis komisjon kõigepealt, et koostöö tase oli suhteliselt madal, kuna andmeid esitas ainult üks viiest koostööd teinud importijast.

| (756) | Manreal väitis, et määruses (EL) 2021/983 tehtud turu- ja liidu huvide analüüs enam ei kehtinud, seda hindade järsu tõusu ja tarbekaupade turul toimuva spekuleerimise tõttu, mis on uurimise ja COVID-19 pandeemia tagajärjed. Konvertermenetlust kasutav pakenditööstus on saanud tugevalt kannatada mitte ainult alumiiniumi 40 % hinnatõusu tõttu, vaid ka jõupaberi 40 % hinnatõusu ja konteinervedude kulude tõttu, mis on suurenenud 400 %. Keskmine paberisaadetiste tarneaeg on 3–4 nädalalt pikenenud 4 kuuni. Mõnede tarnelepingute puhul esineb tarnijate väitel vääramatu jõud ning nad tarnivad 6kuuse viivitusega, aga nõuavad selle eest 20 % kõrgemat hinda kui tellimuse esitamise ajal. |
| --- | --- |

(756)

Manreal väitis, et määruses (EL) 2021/983 tehtud turu- ja liidu huvide analüüs enam ei kehtinud, seda hindade järsu tõusu ja tarbekaupade turul toimuva spekuleerimise tõttu, mis on uurimise ja COVID-19 pandeemia tagajärjed. Konvertermenetlust kasutav pakenditööstus on saanud tugevalt kannatada mitte ainult alumiiniumi 40 % hinnatõusu tõttu, vaid ka jõupaberi 40 % hinnatõusu ja konteinervedude kulude tõttu, mis on suurenenud 400 %. Keskmine paberisaadetiste tarneaeg on 3–4 nädalalt pikenenud 4 kuuni. Mõnede tarnelepingute puhul esineb tarnijate väitel vääramatu jõud ning nad tarnivad 6kuuse viivitusega, aga nõuavad selle eest 20 % kõrgemat hinda kui tellimuse esitamise ajal.

| (757) | Manreali väidete toetuseks rõhutasid Walki, Gascogne ja Effegidi, et turuolukord on pärast uurimisperioodi põhjalikult muutunud, mistõttu on tekkinud mitte üksnes töödeldava alumiiniumfooliumi, vaid ka selle toormaterjali tarnenappus. Gascogne’i sõnul on alumiiniumi hind Londoni metallibörsil vahemikus 2020. aasta oktoobrist 2021. aasta maini tõusnud 30 %. Ka praeguses olukorras näib, et uusi tellimusi suudab mitmekuiste ooteaegadeta tarnida vaid üks suurem liidu tootja. Effegidi väitis, et vastavalt liidu tootjate 2021. juuli pakkumistele ei ole töödeldavat alumiiniumfooliumi tema tootmise jaoks pakkuda enne 2022. aastat. |
| --- | --- |

(757)

Manreali väidete toetuseks rõhutasid Walki, Gascogne ja Effegidi, et turuolukord on pärast uurimisperioodi põhjalikult muutunud, mistõttu on tekkinud mitte üksnes töödeldava alumiiniumfooliumi, vaid ka selle toormaterjali tarnenappus. Gascogne’i sõnul on alumiiniumi hind Londoni metallibörsil vahemikus 2020. aasta oktoobrist 2021. aasta maini tõusnud 30 %. Ka praeguses olukorras näib, et uusi tellimusi suudab mitmekuiste ooteaegadeta tarnida vaid üks suurem liidu tootja. Effegidi väitis, et vastavalt liidu tootjate 2021. juuli pakkumistele ei ole töödeldavat alumiiniumfooliumi tema tootmise jaoks pakkuda enne 2022. aastat.

| (758) | Veel üks kasutaja, Alupol, väitis, et alates 2020. aasta detsembrist on ta märganud liidu tootjate leiget huvi lepingute vastu ning üks liidu tootja, kellega sõlmiti 2aastane tarneleping, katkestas isegi selle lepingu poole aasta möödumisel, mis annab tunnistust tootmisvõimsuse nappusest. Walki esitas lisatõendeid 6,35 mikroni paksuse töödeldava alumiiniumfooliumi päringute kohta, millest nähtuvalt esinevad tarneraskused jätkuvalt ka 2021. aastal. |
| --- | --- |

(758)

Veel üks kasutaja, Alupol, väitis, et alates 2020. aasta detsembrist on ta märganud liidu tootjate leiget huvi lepingute vastu ning üks liidu tootja, kellega sõlmiti 2aastane tarneleping, katkestas isegi selle lepingu poole aasta möödumisel, mis annab tunnistust tootmisvõimsuse nappusest. Walki esitas lisatõendeid 6,35 mikroni paksuse töödeldava alumiiniumfooliumi päringute kohta, millest nähtuvalt esinevad tarneraskused jätkuvalt ka 2021. aastal.

| (759) | Samuti väitis importijate konsortsium, et alates uurimise algusest on töödeldava alumiiniumfooliumi hinnad tõusnud 25 % ning tarneajad on pikenenud keskmisest 2 kuust 4 kuuni. Praegune tarnenappuse olukord toob kaasa ka integreeritud äriühingud, kes varustavad eelisjärjekorras oma seotud üksusi ning jätavad avatud turule vähem vaba tootmisvõimsust. Konsortsium eeldab, et tollimaksud katkestavad tarneahelad ning põhjustavad tarnenappuse kogu töödeldava alumiiniumfooliumi tootevaliku ulatuses, eriti aga alla 6 mikroni paksuse fooliumi puhul. |
| --- | --- |

(759)

Samuti väitis importijate konsortsium, et alates uurimise algusest on töödeldava alumiiniumfooliumi hinnad tõusnud 25 % ning tarneajad on pikenenud keskmisest 2 kuust 4 kuuni. Praegune tarnenappuse olukord toob kaasa ka integreeritud äriühingud, kes varustavad eelisjärjekorras oma seotud üksusi ning jätavad avatud turule vähem vaba tootmisvõimsust. Konsortsium eeldab, et tollimaksud katkestavad tarneahelad ning põhjustavad tarnenappuse kogu töödeldava alumiiniumfooliumi tootevaliku ulatuses, eriti aga alla 6 mikroni paksuse fooliumi puhul.

| (760) | Kuigi neil turumuutustel on tõepoolest mõju tootjate, kasutajate ja importijate eri huvidele, on need põhjustatud COVID-19 pandeemia erandlikust olukorrast ja sellele järgnenud tugevast majanduslikust taastumisest, mis on esile kutsunud rahvusvahelise transpordi- ja tarnenappuse. Sellest tulenevalt võivad turud vajada kohanemiseks teatavat aega, kuni majanduse taastumine ja kasv normaliseeruvad ning nõudlus ja pakkumine on jälle tasakaalus, seda ka töödeldava alumiiniumfooliumi sektoris. |
| --- | --- |

(760)

Kuigi neil turumuutustel on tõepoolest mõju tootjate, kasutajate ja importijate eri huvidele, on need põhjustatud COVID-19 pandeemia erandlikust olukorrast ja sellele järgnenud tugevast majanduslikust taastumisest, mis on esile kutsunud rahvusvahelise transpordi- ja tarnenappuse. Sellest tulenevalt võivad turud vajada kohanemiseks teatavat aega, kuni majanduse taastumine ja kasv normaliseeruvad ning nõudlus ja pakkumine on jälle tasakaalus, seda ka töödeldava alumiiniumfooliumi sektoris.

| (761) | Veel väitis Manreal, et vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 11 tuleks kaitset subsideeritud impordi vastu tasakaalustada liidu muude eesmärkidega, näiteks keskkonnakaitsega, ja järeldas, et meetmete kehtestamisel oleks keskkonnale väga halb mõju. Manreal väitis, et olenemata võimalikest halbadest mõjudest töökohtadele või tööstuspoliitikale oleks saastavamate liidu tootjate kadumine ELi keskkonnale hea. Sellest tulenevalt nõudis Manreal, et komisjon hõlmaks uurimisega ka meetmete võimaliku keskkonnamõju. |
| --- | --- |

(761)

Veel väitis Manreal, et vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 11 tuleks kaitset subsideeritud impordi vastu tasakaalustada liidu muude eesmärkidega, näiteks keskkonnakaitsega, ja järeldas, et meetmete kehtestamisel oleks keskkonnale väga halb mõju. Manreal väitis, et olenemata võimalikest halbadest mõjudest töökohtadele või tööstuspoliitikale oleks saastavamate liidu tootjate kadumine ELi keskkonnale hea. Sellest tulenevalt nõudis Manreal, et komisjon hõlmaks uurimisega ka meetmete võimaliku keskkonnamõju.

| (762) | Komisjon märkis, et esiteks ei ole Manreal põhjendanud, kuidas on liidu tootjad saastavamad kui Hiina tootjad. Veelgi enam, kuigi liit kehtestab kõrgeid keskkonnastandardeid, ei ole Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 11 eesmärk takistada majandustegevust, vaid lõimida keskkonnakaitsenõuded majandustegevust suunavatesse põhimõtetesse. Manreali ettepanek vähendada heidet liidus, lubades ebaausal konkurentsil hävitada liidu tööstuse, on kokkusobimatu mitte üksnes ELi keskkonnaeesmärkidega, vaid läheb vastuollu veel mitme põhimõttega. Sellest tulenevalt lükati tagasi Manreali nõudmine uurida sellise stsenaariumi keskkonnamõju. |
| --- | --- |

(762)

Komisjon märkis, et esiteks ei ole Manreal põhjendanud, kuidas on liidu tootjad saastavamad kui Hiina tootjad. Veelgi enam, kuigi liit kehtestab kõrgeid keskkonnastandardeid, ei ole Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 11 eesmärk takistada majandustegevust, vaid lõimida keskkonnakaitsenõuded majandustegevust suunavatesse põhimõtetesse. Manreali ettepanek vähendada heidet liidus, lubades ebaausal konkurentsil hävitada liidu tööstuse, on kokkusobimatu mitte üksnes ELi keskkonnaeesmärkidega, vaid läheb vastuollu veel mitme põhimõttega. Sellest tulenevalt lükati tagasi Manreali nõudmine uurida sellise stsenaariumi keskkonnamõju.

| (763) | Veel osutas Manreal dumpinguvastases menetluses ajutise määruse põhjendusele 355, milles komisjon ütles vastusena Manreali varasemale väitele, nagu võiks riigiabi olla sobivam meede kui tollimaksude kehtestamine, et finantsabi ei ole õige vahend kahjustava dumpingu vastu võitlemiseks. Veel väitis Manreal, et see on põhimõtteline otsus, mida ei tohiks ilma konkurentsi peadirektoraadiga konsulteerimata vastu võtta. Lisaks väitis Manreal, nagu saaks komisjoni väite kohaselt eeldada, et liidu tootjatele antud mis tahes abi ei saaks konkurentsi peadirektoraadilt heakskiitu. |
| --- | --- |

(763)

Veel osutas Manreal dumpinguvastases menetluses ajutise määruse põhjendusele 355, milles komisjon ütles vastusena Manreali varasemale väitele, nagu võiks riigiabi olla sobivam meede kui tollimaksude kehtestamine, et finantsabi ei ole õige vahend kahjustava dumpingu vastu võitlemiseks. Veel väitis Manreal, et see on põhimõtteline otsus, mida ei tohiks ilma konkurentsi peadirektoraadiga konsulteerimata vastu võtta. Lisaks väitis Manreal, nagu saaks komisjoni väite kohaselt eeldada, et liidu tootjatele antud mis tahes abi ei saaks konkurentsi peadirektoraadilt heakskiitu.

| (764) | Komisjon tuletas meelde, et kui vastavalt alusmääruse artikli 15 lõike 1 esimeses lõigus sätestatule tuvastatakse faktide põhjal tasakaalustatavate subsiidiumite olemasolu ja sellest tulenev kahju ning sekkumine on liidu huvides, kehtestab komisjon lõpliku tasakaalustava tollimaksu. Tõepoolest, komisjon ei saa tõendatud kahjulikule Hiina eksportijate poolsele subsideerimisele jätta komisjoni käsutuses olevate õiguslike vahenditega vastu astumata üksnes seetõttu, et ka liidu tootjad on võib-olla samuti saanud riigiabi. Veelgi enam, riigiabi annavad liikmesriigid, mitte komisjon. |
| --- | --- |

(764)

Komisjon tuletas meelde, et kui vastavalt alusmääruse artikli 15 lõike 1 esimeses lõigus sätestatule tuvastatakse faktide põhjal tasakaalustatavate subsiidiumite olemasolu ja sellest tulenev kahju ning sekkumine on liidu huvides, kehtestab komisjon lõpliku tasakaalustava tollimaksu. Tõepoolest, komisjon ei saa tõendatud kahjulikule Hiina eksportijate poolsele subsideerimisele jätta komisjoni käsutuses olevate õiguslike vahenditega vastu astumata üksnes seetõttu, et ka liidu tootjad on võib-olla samuti saanud riigiabi. Veelgi enam, riigiabi annavad liikmesriigid, mitte komisjon.

| (765) | Sellest tulenevalt ei muutnud komisjoni järeldust ükski väide, mille kasutajad ja importijad pärast määruse (EL) 2021/983 vastuvõtmist ja ka subsiidiumivastase uurimise kontekstis esitasid. |
| --- | --- |

(765)

Sellest tulenevalt ei muutnud komisjoni järeldust ükski väide, mille kasutajad ja importijad pärast määruse (EL) 2021/983 vastuvõtmist ja ka subsiidiumivastase uurimise kontekstis esitasid.

| (766) | Mitu isikut taotles, et komisjon hindaks koos lõplike järelduste kohta esitatud märkustega tollimaksude võimalikku peatamist vastavalt subsiidiumivastase alusmääruse artikli 24 lõikele 4. Komisjon võib kaaluda tollimaksude võimalikku peatamist sobival ajal, nagu on sätestatud subsiidiumivastase alusmääruse artikli 24 lõikes 4. |
| --- | --- |

(766)

Mitu isikut taotles, et komisjon hindaks koos lõplike järelduste kohta esitatud märkustega tollimaksude võimalikku peatamist vastavalt subsiidiumivastase alusmääruse artikli 24 lõikele 4. Komisjon võib kaaluda tollimaksude võimalikku peatamist sobival ajal, nagu on sätestatud subsiidiumivastase alusmääruse artikli 24 lõikes 4.

| (767) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Hiina valitsus, et üleilmne ja ELi majandus seisavad silmitsi jätkuvate tarneahela häiretega. Seda olukorda arvestades ei ole meetmete kohaldamine praegusel hetkel liidu huvides. Hiina valitsus palus komisjonil hinnata ka tollimaksude võimalikku peatamist. |
| --- | --- |

(767)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Hiina valitsus, et üleilmne ja ELi majandus seisavad silmitsi jätkuvate tarneahela häiretega. Seda olukorda arvestades ei ole meetmete kohaldamine praegusel hetkel liidu huvides. Hiina valitsus palus komisjonil hinnata ka tollimaksude võimalikku peatamist.

| (768) | Nagu on selgitatud eespool põhjenduses 760, on COVID-19 pandeemia avaldanud tarneahelatele negatiivset mõju. Kuid see on ajutine olukord ning komisjoni arvates ei põhjusta see meetmete kehtestamise vastu püsivat ülekaalukat huvi. |
| --- | --- |

(768)

Nagu on selgitatud eespool põhjenduses 760, on COVID-19 pandeemia avaldanud tarneahelatele negatiivset mõju. Kuid see on ajutine olukord ning komisjoni arvates ei põhjusta see meetmete kehtestamise vastu püsivat ülekaalukat huvi.

| (769) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis importijate konsortsium, et lisaks dumpinguvastastele tollimaksudele lõplike tasakaalustavate tollimaksude kehtestamine on selgelt ELi importijate ja kasutajate huvidega vastuolus, sest nõudlus suurenes 7 mikroni paksuse või õhema töödeldava alumiiniumfooliumi järele, akufooliumi tootmise kasv vähendaks muu töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisvõimsust ning see tooks kaasa töötleva tööstuse tootmisvõimsuse ümberpaigutamise EList väljapoole. |
| --- | --- |

(769)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis importijate konsortsium, et lisaks dumpinguvastastele tollimaksudele lõplike tasakaalustavate tollimaksude kehtestamine on selgelt ELi importijate ja kasutajate huvidega vastuolus, sest nõudlus suurenes 7 mikroni paksuse või õhema töödeldava alumiiniumfooliumi järele, akufooliumi tootmise kasv vähendaks muu töödeldava alumiiniumfooliumi tootmisvõimsust ning see tooks kaasa töötleva tööstuse tootmisvõimsuse ümberpaigutamise EList väljapoole.

| (770) | Komisjon oli juba järeldanud, et liidu tootjate vaba tootmisvõimsus võimaldaks eelolevatel aastatel täita nõudlust väiksemate paksustega töödeldava alumiiniumfooliumi ja sõidukiakude fooliumi järele. Dumpinguvastaseid tollimakse ei arvutata viisil, mis võimaldaks automaatselt impordi subsideerimist heastada. Eelkõige võib dumpinguhinnaga import ja subsideerimine eri eksportijaid erinevalt mõjutada. Seepärast lükkas komisjon tagasi väite, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamise korral ei oleks tasakaalustavate tollimaksude kehtestamine liidu huvides. |
| --- | --- |

(770)

Komisjon oli juba järeldanud, et liidu tootjate vaba tootmisvõimsus võimaldaks eelolevatel aastatel täita nõudlust väiksemate paksustega töödeldava alumiiniumfooliumi ja sõidukiakude fooliumi järele. Dumpinguvastaseid tollimakse ei arvutata viisil, mis võimaldaks automaatselt impordi subsideerimist heastada. Eelkõige võib dumpinguhinnaga import ja subsideerimine eri eksportijaid erinevalt mõjutada. Seepärast lükkas komisjon tagasi väite, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamise korral ei oleks tasakaalustavate tollimaksude kehtestamine liidu huvides.

| (771) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Xiamen Xiashun, et elektrisõidukite akude fooliumi määratlusest väljajätmine oleks liidu huvides, sest liidu tootjatel puuduks tootmisvõimsus nõudluse täitmiseks lühikese kuni keskpika perioodi jooksul. |
| --- | --- |

(771)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitis Xiamen Xiashun, et elektrisõidukite akude fooliumi määratlusest väljajätmine oleks liidu huvides, sest liidu tootjatel puuduks tootmisvõimsus nõudluse täitmiseks lühikese kuni keskpika perioodi jooksul.

| (772) | Kuna Xiamen Xiashun ei esitanud selle väite kohta uusi tõendeid ja komisjon oli juba analüüsinud liidu tootjate tootmisvõimsust seoses lühikese kuni keskpika perioodi nõudlusega, lükkas komisjon selle väite tagasi. |
| --- | --- |

(772)

Kuna Xiamen Xiashun ei esitanud selle väite kohta uusi tõendeid ja komisjon oli juba analüüsinud liidu tootjate tootmisvõimsust seoses lühikese kuni keskpika perioodi nõudlusega, lükkas komisjon selle väite tagasi.

6.6.   Järeldus liidu huvide kohta

Järeldus liidu huvide kohta

| (773) | Eespool kirjeldatu põhjal tegi komisjon järelduse, et puuduvad mõjuvad põhjused arvata, et lõplike tasakaalustavate meetmete kehtestamine Hiinast pärit töödeldava alumiiniumfooliumi impordi suhtes ei ole liidu huvides. |
| --- | --- |

(773)

Eespool kirjeldatu põhjal tegi komisjon järelduse, et puuduvad mõjuvad põhjused arvata, et lõplike tasakaalustavate meetmete kehtestamine Hiinast pärit töödeldava alumiiniumfooliumi impordi suhtes ei ole liidu huvides.

7.   PAKUTUD HINNAKOHUSTUS

PAKUTUD HINNAKOHUSTUS

| (774) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist esitas üks eksportiv tootja alusmääruse artikli 13 lõikes 2 osutatud tähtaja jooksul hinnakohustuse pakkumise: Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd., koos oma seotud kauplejaga Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., (HK) Limited. |
| --- | --- |

(774)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist esitas üks eksportiv tootja alusmääruse artikli 13 lõikes 2 osutatud tähtaja jooksul hinnakohustuse pakkumise: Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd., koos oma seotud kauplejaga Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., (HK) Limited.

| (775) | Subsiidiumivastase alusmääruse artikli 13 kohaselt peavad pakutud hinnakohustused olema piisavad subsideerimise kahjuliku mõju kõrvaldamiseks ja nende aktsepteerimist ei saa pidada ebaotstarbekaks. Komisjon võttis pakkumiste hindamisel neid kriteeriume arvesse ja leidis, et aktsepteerimine oleks ebaotstarbekas järgmistel põhjustel. |
| --- | --- |

(775)

Subsiidiumivastase alusmääruse artikli 13 kohaselt peavad pakutud hinnakohustused olema piisavad subsideerimise kahjuliku mõju kõrvaldamiseks ja nende aktsepteerimist ei saa pidada ebaotstarbekaks. Komisjon võttis pakkumiste hindamisel neid kriteeriume arvesse ja leidis, et aktsepteerimine oleks ebaotstarbekas järgmistel põhjustel.

| (776) | Esiteks toodab ja müüb äriühing mitut väga erineva hinnaga tooteliiki. Töödeldava alumiiniumfooliumi liigid ei ole füüsilise kontrolliga üksteisest kergesti eristatavad. Eelkõige oleks väga keeruline hinnata paksust üksnes füüsilise kontrolliga. Tolliasutused ei oleks ilma üksikasjaliku laborianalüüsita võimelised kindlaks tegema, kas imporditav toode vastab sellele, millena on deklareeritud. |
| --- | --- |

(776)

Esiteks toodab ja müüb äriühing mitut väga erineva hinnaga tooteliiki. Töödeldava alumiiniumfooliumi liigid ei ole füüsilise kontrolliga üksteisest kergesti eristatavad. Eelkõige oleks väga keeruline hinnata paksust üksnes füüsilise kontrolliga. Tolliasutused ei oleks ilma üksikasjaliku laborianalüüsita võimelised kindlaks tegema, kas imporditav toode vastab sellele, millena on deklareeritud.

| (777) | Teiseks kaasneb tooteliikide suure arvuga eri tooteliikide vahelise ristkompenseerimise oht, kui kallimad tooteliigid võidakse valesti deklareerida odavamate tooteliikidena, mille suhtes hinnakohustus samuti kehtib. See muudab hinnakohustuse jõustamatuks ning seega alusmääruse artikli 13 tähenduses ebaotstarbekas. Kolmandaks on Zhongjil arvukalt seotud äriühinguid, kes on otseselt seotud uurimisaluse toote tootmise või müügiga. Pealegi müüb Zhongji toodet nii otse kui ka kaudsel moel. Sellise keerulise kontsernistruktuuri puhul esineb suur ristkompenseerimise oht. Komisjon ei suudaks jälgida ja tagada hinnakohustuse täitmist kaudse müügi puhul Hongkongis asuva seotud äriühingu kaudu ja võimalik et muude seotud äriühingute kaudu. See iseenesest muudab pakkumise ebaotstarbekaks. |
| --- | --- |

(777)

Teiseks kaasneb tooteliikide suure arvuga eri tooteliikide vahelise ristkompenseerimise oht, kui kallimad tooteliigid võidakse valesti deklareerida odavamate tooteliikidena, mille suhtes hinnakohustus samuti kehtib. See muudab hinnakohustuse jõustamatuks ning seega alusmääruse artikli 13 tähenduses ebaotstarbekas. Kolmandaks on Zhongjil arvukalt seotud äriühinguid, kes on otseselt seotud uurimisaluse toote tootmise või müügiga. Pealegi müüb Zhongji toodet nii otse kui ka kaudsel moel. Sellise keerulise kontsernistruktuuri puhul esineb suur ristkompenseerimise oht. Komisjon ei suudaks jälgida ja tagada hinnakohustuse täitmist kaudse müügi puhul Hongkongis asuva seotud äriühingu kaudu ja võimalik et muude seotud äriühingute kaudu. See iseenesest muudab pakkumise ebaotstarbekaks.

| (778) | Lisaks hindas komisjon hinnakohustuse pakkumisega seotud konkreetseid kohustusi, mille Zhongji oli eespool kirjeldatud põhiküsimustega tegelemiseks esitanud. Seoses eri tooteliikidega oli äriühing pakkunud, et ekspordib üksnes tooteliike, mis kuuluvad viie toote kontrollnumbri alla. Lisaks pakkus Zhongji seoses keerulise kontsernistruktuuriga, et kohustub müüma üksnes liidule otse Zhongji Lamination Materials Co., Ltd kaudu ning mitte müüma ühtegi muud toodet samadele liidu klientidele, kellele müüakse uuritavat toodet. |
| --- | --- |

(778)

Lisaks hindas komisjon hinnakohustuse pakkumisega seotud konkreetseid kohustusi, mille Zhongji oli eespool kirjeldatud põhiküsimustega tegelemiseks esitanud. Seoses eri tooteliikidega oli äriühing pakkunud, et ekspordib üksnes tooteliike, mis kuuluvad viie toote kontrollnumbri alla. Lisaks pakkus Zhongji seoses keerulise kontsernistruktuuriga, et kohustub müüma üksnes liidule otse Zhongji Lamination Materials Co., Ltd kaudu ning mitte müüma ühtegi muud toodet samadele liidu klientidele, kellele müüakse uuritavat toodet.

| (779) | Komisjon tuvastas, et isegi need esitatud konkreetsed kohustused ei kõrvaldaks elemente, mis muudavad hinnakohustuse pakkumise jõustamatuks. |
| --- | --- |

(779)

Komisjon tuvastas, et isegi need esitatud konkreetsed kohustused ei kõrvaldaks elemente, mis muudavad hinnakohustuse pakkumise jõustamatuks.

| (780) | Isegi kui Zhongji kohustus eksportida üksnes viit toote kontrollnumbrit vähendaks, aga ei kõrvaldaks ristkompenseerimise ohtu, oleks selle jõustamine ebaotstarbekas. Tolliasutused ei suudaks vaid füüsilise kontrolliga ja spetsiaalsete mõõtevahenditeta välja selgitada, kas imporditav toode vastab sellele, millena see on deklareeritud. |
| --- | --- |

(780)

Isegi kui Zhongji kohustus eksportida üksnes viit toote kontrollnumbrit vähendaks, aga ei kõrvaldaks ristkompenseerimise ohtu, oleks selle jõustamine ebaotstarbekas. Tolliasutused ei suudaks vaid füüsilise kontrolliga ja spetsiaalsete mõõtevahenditeta välja selgitada, kas imporditav toode vastab sellele, millena see on deklareeritud.

| (781) | Samal põhjusel oleks äärmiselt raske jõustada Zhongji kohustust mitte müüa samadele ELi klientidele ühtegi muud toodet kui üksnes uuritav toode. Veelgi enam, Zhongji seotud äriühingud ekspordivad ELi muid alumiiniumitooteid, mille suhtes kohaldatakse samuti dumpinguvastaseid meetmeid, ning meetmed on kehtestatud uuritava tootega sama CN-koodi alla kuuluvate alumiiniumtoodete kohta (116). Lõpetuseks tuleb öelda, et vaatlusalune toode on samuti dumpinguvastaste meetmetega hõlmatud toode eraldiseisvas dumpinguvastases juhtumis ning sama äriühingu esitatud hinnakohustuse pakkumine selles juhtumis on juba tagasi lükatud. |
| --- | --- |

(781)

Samal põhjusel oleks äärmiselt raske jõustada Zhongji kohustust mitte müüa samadele ELi klientidele ühtegi muud toodet kui üksnes uuritav toode. Veelgi enam, Zhongji seotud äriühingud ekspordivad ELi muid alumiiniumitooteid, mille suhtes kohaldatakse samuti dumpinguvastaseid meetmeid, ning meetmed on kehtestatud uuritava tootega sama CN-koodi alla kuuluvate alumiiniumtoodete kohta (116). Lõpetuseks tuleb öelda, et vaatlusalune toode on samuti dumpinguvastaste meetmetega hõlmatud toode eraldiseisvas dumpinguvastases juhtumis ning sama äriühingu esitatud hinnakohustuse pakkumine selles juhtumis on juba tagasi lükatud.

116

| (782) | Komisjon saatis taotluse esitajale kirja, milles esitas eespool osutatud hinnakohustuste pakkumiste tagasilükkamise põhjused. |
| --- | --- |

(782)

Komisjon saatis taotluse esitajale kirja, milles esitas eespool osutatud hinnakohustuste pakkumiste tagasilükkamise põhjused.

| (783) | Taotluse esitaja tegi nende kohta märkusi. Need märkused tehti huvitatud isikutele juhtumi toimikus kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(783)

Taotluse esitaja tegi nende kohta märkusi. Need märkused tehti huvitatud isikutele juhtumi toimikus kättesaadavaks.

| (784) | Zhongji kordas oma hinnakohustuse pakkumises esitatud väiteid ja märkis, et põhjenduses 778 selgitatud konkreetsed kohustused on piisavad, et muuta hinnakohustuse pakkumine jõustatavaks. Samuti ei arvanud Zhongji, et eri tooteliike on füüsilise kontrolliga üksteisest raske eristada või et tema pakutud hinna kohandamise mehhanism oleks keeruline. |
| --- | --- |

(784)

Zhongji kordas oma hinnakohustuse pakkumises esitatud väiteid ja märkis, et põhjenduses 778 selgitatud konkreetsed kohustused on piisavad, et muuta hinnakohustuse pakkumine jõustatavaks. Samuti ei arvanud Zhongji, et eri tooteliike on füüsilise kontrolliga üksteisest raske eristada või et tema pakutud hinna kohandamise mehhanism oleks keeruline.

| (785) | Komisjon ei nõustu sellega. Nagu on selgitatud põhjendustes 779–781, ei kõrvaldaks esitatud konkreetsed kohustused elemente, mis muudavad hinnakohustuse pakkumise jõustamatuks. |
| --- | --- |

(785)

Komisjon ei nõustu sellega. Nagu on selgitatud põhjendustes 779–781, ei kõrvaldaks esitatud konkreetsed kohustused elemente, mis muudavad hinnakohustuse pakkumise jõustamatuks.

| (786) | Seetõttu pidas komisjon hinnakohustuse pakkumisi jõustamatuks ning seega alusmääruse artikli 13 tähenduses ebaotstarbekaks ja lükkas pakkumise seetõttu tagasi. |
| --- | --- |

(786)

Seetõttu pidas komisjon hinnakohustuse pakkumisi jõustamatuks ning seega alusmääruse artikli 13 tähenduses ebaotstarbekaks ja lükkas pakkumise seetõttu tagasi.

8.   LÕPLIKUD TASAKAALUSTUSMEETMED

LÕPLIKUD TASAKAALUSTUSMEETMED

| (787) | Subsideerimise, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades ning kooskõlas alusmääruse artikliga 15 tuleks kehtestada lõplik tasakaalustav tollimaks. |
| --- | --- |

(787)

Subsideerimise, kahju, põhjusliku seose ja liidu huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades ning kooskõlas alusmääruse artikliga 15 tuleks kehtestada lõplik tasakaalustav tollimaks.

8.1.   Lõplike tasakaalustusmeetmete suurus

Lõplike tasakaalustusmeetmete suurus

| (788) | Artikli 15 lõike 1 kolmandas lõigus sätestatakse, et tasakaalustava tollimaksu summa ei tohi ületada tuvastatud tasakaalustatavate subsiidiumide summat. |
| --- | --- |

(788)

Artikli 15 lõike 1 kolmandas lõigus sätestatakse, et tasakaalustava tollimaksu summa ei tohi ületada tuvastatud tasakaalustatavate subsiidiumide summat.

| (789) | Artikli 15 lõike 1 neljandas lõigus sätestatakse, et
  „kui komisjon saab kogu esitatud teabe alusel selgelt järeldada, et liidu huvides ei ole kehtestada nimetatud meetme summat kooskõlas kolmanda lõiguga, määratakse väiksem tasakaalustava tollimaksu summa, tingimusel et sellest piisab liidu tootmisharule tekkiva kahju kõrvaldamiseks“
  . |
| --- | --- |

(789)

Artikli 15 lõike 1 neljandas lõigus sätestatakse, et
  „kui komisjon saab kogu esitatud teabe alusel selgelt järeldada, et liidu huvides ei ole kehtestada nimetatud meetme summat kooskõlas kolmanda lõiguga, määratakse väiksem tasakaalustava tollimaksu summa, tingimusel et sellest piisab liidu tootmisharule tekkiva kahju kõrvaldamiseks“
  .

„kui komisjon saab kogu esitatud teabe alusel selgelt järeldada, et liidu huvides ei ole kehtestada nimetatud meetme summat kooskõlas kolmanda lõiguga, määratakse väiksem tasakaalustava tollimaksu summa, tingimusel et sellest piisab liidu tootmisharule tekkiva kahju kõrvaldamiseks“

| (790) | Komisjonile ei ole sellist teavet esitatud ja sellepärast määratakse tasakaalustavate meetmete tase artikli 15 lõike 1 kolmanda lõigu alusel. |
| --- | --- |

(790)

Komisjonile ei ole sellist teavet esitatud ja sellepärast määratakse tasakaalustavate meetmete tase artikli 15 lõike 1 kolmanda lõigu alusel.

| (791) | Eelneva põhjal peaksid lõpliku tasakaalustava tollimaksu määrad, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, olema järgmised.






  Äriühing | Lõpliku tasakaalustava tollimaksu määr |
| --- | --- | --- |
| Daching Group, sh Xiamen Xiashun Aluminium Foil Co., Ltd. | 10,1  % |
| Nanshan Group, sh Yantai Donghai Aluminum Foil Co., Ltd. | 18,2  % |
| Wanshun Group, sh Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd. | 8,6  % |
| Lisas loetletud muud koostööd tegevad äriühingud | 12,3  % |
| Kõik muud äriühingud | 18,2  % |

(791)

Eelneva põhjal peaksid lõpliku tasakaalustava tollimaksu määrad, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, olema järgmised.

Äriühing

Lõpliku tasakaalustava tollimaksu määr

Daching Group, sh Xiamen Xiashun Aluminium Foil Co., Ltd.

10,1  %

Nanshan Group, sh Yantai Donghai Aluminum Foil Co., Ltd.

18,2  %

Wanshun Group, sh Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd.

8,6  %

Lisas loetletud muud koostööd tegevad äriühingud

12,3  %

Kõik muud äriühingud

18,2  %

| (792) | Subsiidiumivastane uurimine tehti paralleelselt eraldiseisva dumpinguvastase uurimisega, mis puudutas HRVst pärit sama asjaomast toodet ja milles komisjon kehtestas dumpinguvastased meetmed vastavalt kahjumarginaali tasemele. Komisjon kandis hoolt selle eest, et kumuleeritud tollimaksu kehtestamine, mis kajastab subsideerimise taset, ning dumpingu kogutase ei tooks kaasa subsideerimise mõju kahekordset tasaarvestamist (edaspidi „topeltarvestus“) kooskõlas alusmääruse artikli 24 lõikega 1 ja artikli 15 lõikega 2. |
| --- | --- |

(792)

Subsiidiumivastane uurimine tehti paralleelselt eraldiseisva dumpinguvastase uurimisega, mis puudutas HRVst pärit sama asjaomast toodet ja milles komisjon kehtestas dumpinguvastased meetmed vastavalt kahjumarginaali tasemele. Komisjon kandis hoolt selle eest, et kumuleeritud tollimaksu kehtestamine, mis kajastab subsideerimise taset, ning dumpingu kogutase ei tooks kaasa subsideerimise mõju kahekordset tasaarvestamist (edaspidi „topeltarvestus“) kooskõlas alusmääruse artikli 24 lõikega 1 ja artikli 15 lõikega 2.

| (793) | Eraldiseisvas dumpinguvastases uurimises arvutati normaalväärtus kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1036 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed) artikli 2 lõikega 6a, lähtudes moonutamata kuludest ja kasumist sobivas välises võrdlusriigis. Seega kehtestas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 15 lõikega 2 ning topeltarvestuse vältimiseks esmalt lõpliku tasakaalustava tollimaksu kindlakstehtud lõplike subsiidiumide kogusumma tasemel ja seejärel ülejäänud lõpliku dumpinguvastase tollimaksu, mis vastab asjakohasele dumpingumarginaalile, millest on arvatud maha tasakaalustava tollimaksu summa, asjaomasel kahju kõrvaldamist võimaldaval tasemel, mis on kehtestatud eraldiseisva dumpinguvastase uurimisega. Kuna komisjon lahutas kindlakstehtud dumpingumarginaalist HRVs kehtestatud subsiidiumide kogusumma, siis alusmääruse artikli 24 lõige 1 tähenduses topeltarvestuse probleeme ei esinenud. Juhul kui summa, mis saadakse dumpingumarginaalilt subsiidiumisumma mahaarvamisel, on suurem kui kahjumarginaal, piiras komisjon dumpinguvastast marginaali kahjumimarginaali juures. Juhul kui summa, mis saadakse dumpingumarginaalilt subsiidiumisumma mahaarvamisel, on väiksem kui kahjumarginaal, määras komisjon dumpinguvastase tollimaksu taseme väiksema summa alusel. |
| --- | --- |

(793)

Eraldiseisvas dumpinguvastases uurimises arvutati normaalväärtus kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1036 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed) artikli 2 lõikega 6a, lähtudes moonutamata kuludest ja kasumist sobivas välises võrdlusriigis. Seega kehtestas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 15 lõikega 2 ning topeltarvestuse vältimiseks esmalt lõpliku tasakaalustava tollimaksu kindlakstehtud lõplike subsiidiumide kogusumma tasemel ja seejärel ülejäänud lõpliku dumpinguvastase tollimaksu, mis vastab asjakohasele dumpingumarginaalile, millest on arvatud maha tasakaalustava tollimaksu summa, asjaomasel kahju kõrvaldamist võimaldaval tasemel, mis on kehtestatud eraldiseisva dumpinguvastase uurimisega. Kuna komisjon lahutas kindlakstehtud dumpingumarginaalist HRVs kehtestatud subsiidiumide kogusumma, siis alusmääruse artikli 24 lõige 1 tähenduses topeltarvestuse probleeme ei esinenud. Juhul kui summa, mis saadakse dumpingumarginaalilt subsiidiumisumma mahaarvamisel, on suurem kui kahjumarginaal, piiras komisjon dumpinguvastast marginaali kahjumimarginaali juures. Juhul kui summa, mis saadakse dumpingumarginaalilt subsiidiumisumma mahaarvamisel, on väiksem kui kahjumarginaal, määras komisjon dumpinguvastase tollimaksu taseme väiksema summa alusel.

| (794) | Arvestades Hiina eksportivate tootjate suurt koostöövalmidust, leidis komisjon, et valimisse kaasatud äriühingutele määratud kõrgeima tollimaksu tase võiks olla tüüpiline kõigi muude äriühingute puhul. Kõigi muude äriühingute puhul kehtivat tollimaksu kohaldatakse ka nende äriühingute suhtes, kes ei teinud selles uurimises koostööd. |
| --- | --- |

(794)

Arvestades Hiina eksportivate tootjate suurt koostöövalmidust, leidis komisjon, et valimisse kaasatud äriühingutele määratud kõrgeima tollimaksu tase võiks olla tüüpiline kõigi muude äriühingute puhul. Kõigi muude äriühingute puhul kehtivat tollimaksu kohaldatakse ka nende äriühingute suhtes, kes ei teinud selles uurimises koostööd.

| (795) | Vastavalt põhjenduses 594 mainitule arvutati valimist välja jäänud koostööd tegevate eksportivate tootjate subsiidiumide kogusumma valimisse kaasatud koostööd tegevate eksportivate tootjate tasakaalustavate subsiidiumide kaalutud keskmisena, välja arvatud tähtsusetud summad ning subsiidiumid, millele kohaldatakse alusmääruse artikli 28 lõike 1 sätteid. Komisjon arvestas summade kindlaksmääramisel siiski järeldusi, mis osaliselt põhinevad kättesaadavatel faktidel. Tõepoolest – komisjon leidis, et kättesaadavad faktid, mida nende juhtumite puhul kasutati, ei mõjutanud oluliselt teavet, mis oli vajalik sooduslaenude kaudu saadud subsiidiumide summa õiglaseks arvutamiseks ning seega ei kahjusta selle käsitlusviisi rakendamine eksportijaid, kellel uurimise käigus koostööd teha ei palutud. |
| --- | --- |

(795)

Vastavalt põhjenduses 594 mainitule arvutati valimist välja jäänud koostööd tegevate eksportivate tootjate subsiidiumide kogusumma valimisse kaasatud koostööd tegevate eksportivate tootjate tasakaalustavate subsiidiumide kaalutud keskmisena, välja arvatud tähtsusetud summad ning subsiidiumid, millele kohaldatakse alusmääruse artikli 28 lõike 1 sätteid. Komisjon arvestas summade kindlaksmääramisel siiski järeldusi, mis osaliselt põhinevad kättesaadavatel faktidel. Tõepoolest – komisjon leidis, et kättesaadavad faktid, mida nende juhtumite puhul kasutati, ei mõjutanud oluliselt teavet, mis oli vajalik sooduslaenude kaudu saadud subsiidiumide summa õiglaseks arvutamiseks ning seega ei kahjusta selle käsitlusviisi rakendamine eksportijaid, kellel uurimise käigus koostööd teha ei palutud.

| (796) | Eespool kirjeldatu põhjal on kõnealuste kehtestatavate tollimaksude määrad järgmised.










  Äriühing | Subsi-deerimise ulatus | Dumpingumarginaal | Kahju kõrvaldamist võimaldav tase | Tasakaalustava tollimaksu määr | Dumpingu-vastase tollimaksu määr |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Wanshun Group, sh Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd. | 8,6  % | 81,5  % | 28,5  % | 8,6  % | 28,5  % |
| Daching Group, sh Xiamen Xiashun Aluminium Foil Co., Ltd. | 10,1  % | 16,1  % | 15,4  % | 10,1  % | 6,0  % |
| Nanshan Group, sh Yantai Donghai Aluminum Foil Co., Ltd. | 18,2  % | 98,5  % | 24,6  % | 18,2  % | 24,6  % |
| Muud I lisas loetletud äriühingud, kes tegid koostööd dumpinguvastases ja subsiidiumi-vastases uurimises | 12,3  % | 69,5  % | 23,6  % | 12,3  % | 23,6  % |
| Muud II lisas loetletud äriühingud, kes tegid koostööd dumpingu-vastases uurimises, kuid mitte subsiidiumi-vastases uurimises | 18,2  % | 69,5  % | 23,6  % | 18,2  % | 23,6  % |
| Kõik muud äriühingud | 18,2  % | 98,5  % | 28,5  % | 18,2  % | 28,5  % |

(796)

Eespool kirjeldatu põhjal on kõnealuste kehtestatavate tollimaksude määrad järgmised.

Äriühing

Subsi-deerimise ulatus

Dumpingumarginaal

Kahju kõrvaldamist võimaldav tase

Tasakaalustava tollimaksu määr

Dumpingu-vastase tollimaksu määr

Wanshun Group, sh Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd.

8,6  %

81,5  %

28,5  %

8,6  %

28,5  %

Daching Group, sh Xiamen Xiashun Aluminium Foil Co., Ltd.

10,1  %

16,1  %

15,4  %

10,1  %

6,0  %

Nanshan Group, sh Yantai Donghai Aluminum Foil Co., Ltd.

18,2  %

98,5  %

24,6  %

18,2  %

24,6  %

Muud I lisas loetletud äriühingud, kes tegid koostööd dumpinguvastases ja subsiidiumi-vastases uurimises

12,3  %

69,5  %

23,6  %

12,3  %

23,6  %

Muud II lisas loetletud äriühingud, kes tegid koostööd dumpingu-vastases uurimises, kuid mitte subsiidiumi-vastases uurimises

18,2  %

69,5  %

23,6  %

18,2  %

23,6  %

Kõik muud äriühingud

18,2  %

98,5  %

28,5  %

18,2  %

28,5  %

| (797) | Selle määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed tasakaalustavad tollimaksu määrad määrati kindlaks praeguse uurimise järelduste põhjal. Seetõttu vastab see asjaomase äriühingu olukorrale kõnealuse uurimise ajal. Seda tollimaksumäära (erinevalt kõigi muude äriühingute suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes selliste toodete impordi suhtes, mis on pärit asjaomasest riigist ning mille on tootnud nimetatud äriühing. Imporditavate toodete puhul, mille tootja on mõni muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei saa kõnealuseid määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib „kõikide muude äriühingute“ suhtes kohaldatav tollimaksumäär. |
| --- | --- |

(797)

Selle määrusega äriühingutele kehtestatavad individuaalsed tasakaalustavad tollimaksu määrad määrati kindlaks praeguse uurimise järelduste põhjal. Seetõttu vastab see asjaomase äriühingu olukorrale kõnealuse uurimise ajal. Seda tollimaksumäära (erinevalt kõigi muude äriühingute suhtes kohaldatavast üleriigilisest tollimaksust) kohaldatakse seega üksnes selliste toodete impordi suhtes, mis on pärit asjaomasest riigist ning mille on tootnud nimetatud äriühing. Imporditavate toodete puhul, mille tootja on mõni muu käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt nimetamata äriühing, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei saa kõnealuseid määrasid kohaldada ning nende puhul kehtib „kõikide muude äriühingute“ suhtes kohaldatav tollimaksumäär.

| (798) | Kui äriühing muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib ta taotleda kõnealuste individuaalsete tollimaksumäärade kohaldamist. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile. Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, võetakse vastu muutmismäärus, millega asendatakse eelmine nimi uue nimega ning määrus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(798)

Kui äriühing muudab hiljem oma juriidilise isiku nime, võib ta taotleda kõnealuste individuaalsete tollimaksumäärade kohaldamist. Taotlus tuleb adresseerida komisjonile. Taotlus peab sisaldama kogu vajalikku teavet, mis võimaldab kindlaks teha, et muudatus ei mõjuta äriühingu õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale. Kui äriühingu nimevahetus ei mõjuta tema õigust tema suhtes kohaldatavale tollimaksumäärale, võetakse vastu muutmismäärus, millega asendatakse eelmine nimi uue nimega ning määrus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

| (799) | Selleks et minimeerida tollimaksudest kõrvalehiilimist maksumäärade erinevuste tõttu, tuleb individuaalsete tasakaalustavate tollimaksude rakendamise tagamiseks võtta erimeetmeid. Äriühingud, millele on kehtestatud individuaalne tasakaalustav tollimaks, peavad esitama liikmesriikide tolliasutustele kehtiva faktuurarve. See arve peab vastama käesoleva määruse artikli 1 lõikes 4 sätestatud nõuetele. Sellise arveta impordi suhtes rakendatakse kõigile muudele äriühingutele kohaldatavat tasakaalustavat tollimaksu. |
| --- | --- |

(799)

Selleks et minimeerida tollimaksudest kõrvalehiilimist maksumäärade erinevuste tõttu, tuleb individuaalsete tasakaalustavate tollimaksude rakendamise tagamiseks võtta erimeetmeid. Äriühingud, millele on kehtestatud individuaalne tasakaalustav tollimaks, peavad esitama liikmesriikide tolliasutustele kehtiva faktuurarve. See arve peab vastama käesoleva määruse artikli 1 lõikes 4 sätestatud nõuetele. Sellise arveta impordi suhtes rakendatakse kõigile muudele äriühingutele kohaldatavat tasakaalustavat tollimaksu.

| (800) | Kuigi selleks, et liikmesriikide tolliasutused saaksid kohaldada impordile individuaalseid tasakaalustava tollimaksu määrasid, on sellise arve esitamine vajalik, peaksid tolliasutused arvesse võtma ka muid asjaolusid. Isegi kui esitatakse arve, mis vastab kõigile käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 esitatud nõuetele, peavad liikmesriikide tolliasutused tegema kooskõlas tollieeskirjadega tavapärased kontrollid ja (nagu ka kõigil muudel juhtudel) nõudma lisadokumente (veodokumendid jne), et kontrollida deklaratsioonis esitatud andmete paikapidavust ning veenduda, et madalama tollimaksumäära kohaldamine on õigustatud. |
| --- | --- |

(800)

Kuigi selleks, et liikmesriikide tolliasutused saaksid kohaldada impordile individuaalseid tasakaalustava tollimaksu määrasid, on sellise arve esitamine vajalik, peaksid tolliasutused arvesse võtma ka muid asjaolusid. Isegi kui esitatakse arve, mis vastab kõigile käesoleva määruse artikli 1 lõikes 3 esitatud nõuetele, peavad liikmesriikide tolliasutused tegema kooskõlas tollieeskirjadega tavapärased kontrollid ja (nagu ka kõigil muudel juhtudel) nõudma lisadokumente (veodokumendid jne), et kontrollida deklaratsioonis esitatud andmete paikapidavust ning veenduda, et madalama tollimaksumäära kohaldamine on õigustatud.

| (801) | Kui sellise äriühingu ekspordi maht, mille suhtes kohaldatakse madalamaid individuaalseid tollimaksumäärasid, suureneb pärast asjaomaste meetmete kehtestamist märgatavalt, võib sellist mahu suurenemist käsitleda meetmete kohaldamisest tuleneva kaubandusstruktuuri muutusena alusmääruse artikli 23 lõike 1 tähenduses. Sellistel asjaoludel ja ettenähtud tingimuste esinemise korral võib algatada meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise. Sellise uurimise käigus võib muu hulgas uurida individuaalse(te) tollimaksumäära(de) kaotamise ja sellest tulenevalt üleriigilise tollimaksu kehtestamise vajadust. |
| --- | --- |

(801)

Kui sellise äriühingu ekspordi maht, mille suhtes kohaldatakse madalamaid individuaalseid tollimaksumäärasid, suureneb pärast asjaomaste meetmete kehtestamist märgatavalt, võib sellist mahu suurenemist käsitleda meetmete kohaldamisest tuleneva kaubandusstruktuuri muutusena alusmääruse artikli 23 lõike 1 tähenduses. Sellistel asjaoludel ja ettenähtud tingimuste esinemise korral võib algatada meetmetest kõrvalehoidmist käsitleva uurimise. Sellise uurimise käigus võib muu hulgas uurida individuaalse(te) tollimaksumäära(de) kaotamise ja sellest tulenevalt üleriigilise tollimaksu kehtestamise vajadust.

| (802) | Selleks et tagada tasakaalustava tollimaksu nõuetekohane rakendamine, ei tohiks kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära kohaldada üksnes koostööst hoidunud eksportijate suhtes, vaid ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil liitu ei eksportinud. |
| --- | --- |

(802)

Selleks et tagada tasakaalustava tollimaksu nõuetekohane rakendamine, ei tohiks kõikide teiste äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksumäära kohaldada üksnes koostööst hoidunud eksportijate suhtes, vaid ka nende tootjate suhtes, kes uurimisperioodil liitu ei eksportinud.

| (803) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid Xiamen Xiashun ja Gascogne, et üldine avalikustamisdokument ei võimaldaks teha kindlaks, kuidas komisjon väldiks topeltarvestust, nagu on sätestatud alusmääruses. Xiamen Xiashun viitas komisjoni määrusele klaaskiust kangaste juhtumis, milles lõplik tasakaalustav tollimaks kehtestati kehtestatud lõpliku subsiidiumi tasemel, samas kui lõplik dumpinguvastane tollimaks kehtestati lõpliku dumpingumarginaali tasandil, mida vähendati lõpliku tasakaalustava tollimaksu võrra, kui tasakaalustava tollimaksu võrra vähendatud asjakohane dumpingumarginaal on väiksem kui kahju kõrvaldamist võimaldav tase. Xiamen Xiashun taotles komisjonilt kombineeritud tollimaksude arvutamisel kohaldatava meetodi avalikustamist. |
| --- | --- |

(803)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist väitsid Xiamen Xiashun ja Gascogne, et üldine avalikustamisdokument ei võimaldaks teha kindlaks, kuidas komisjon väldiks topeltarvestust, nagu on sätestatud alusmääruses. Xiamen Xiashun viitas komisjoni määrusele klaaskiust kangaste juhtumis, milles lõplik tasakaalustav tollimaks kehtestati kehtestatud lõpliku subsiidiumi tasemel, samas kui lõplik dumpinguvastane tollimaks kehtestati lõpliku dumpingumarginaali tasandil, mida vähendati lõpliku tasakaalustava tollimaksu võrra, kui tasakaalustava tollimaksu võrra vähendatud asjakohane dumpingumarginaal on väiksem kui kahju kõrvaldamist võimaldav tase. Xiamen Xiashun taotles komisjonilt kombineeritud tollimaksude arvutamisel kohaldatava meetodi avalikustamist.

| (804) | Nagu Xiamen Xiashun tunnistas, sätestatakse üldise avalikustamisdokumendi põhjenduses 555, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamisel kannab komisjon hoolt selle eest, et kumuleeritud tollimaksu kehtestamine, mis kajastab subsideerimise taset, ning dumpingu kogutase ei tooks kaasa subsideerimise mõju kahekordset tasaarvestamist (edaspidi „topeltarvestus“). Nagu on kirjeldatud põhjenduses 793, järgis komisjon sama lähenemist nagu see, millele Xiamen Xiashun viitas klaaskiust kangaste juhtumi alusel. See on komisjoni tavapraktika sama ajavahemikku hõlmavates subsiidiumivastastes ja dumpinguvastastes uurimistes. Käesoleva juhtumi lõplike järelduste avalikustamise ajal ei ole lõplikke tollimakse dumpinguvastases menetluses veel kehtestatud. Seega ei saanud komisjon kuidagi kehtestatud tollimaksude muutmise kohta märkusi esitada, sest ühtegi tollimaksu ei olnud sel ajal ametlikult veel kehtestatud. Kuid Xiamen Xiashunil ja Gascognel oli täiesti võimalik pärast lõplike järelduste avalikustamist topeltarvestuse vältimise kohta märkusi esitada. Igal juhul saavad isikud võimaliku topeltarvestuse kohta praeguses etapis märkusi esitada. Seepärast lükkas komisjon selle edasise avalikustamise taotluse tagasi. |
| --- | --- |

(804)

Nagu Xiamen Xiashun tunnistas, sätestatakse üldise avalikustamisdokumendi põhjenduses 555, et dumpinguvastaste tollimaksude kehtestamisel kannab komisjon hoolt selle eest, et kumuleeritud tollimaksu kehtestamine, mis kajastab subsideerimise taset, ning dumpingu kogutase ei tooks kaasa subsideerimise mõju kahekordset tasaarvestamist (edaspidi „topeltarvestus“). Nagu on kirjeldatud põhjenduses 793, järgis komisjon sama lähenemist nagu see, millele Xiamen Xiashun viitas klaaskiust kangaste juhtumi alusel. See on komisjoni tavapraktika sama ajavahemikku hõlmavates subsiidiumivastastes ja dumpinguvastastes uurimistes. Käesoleva juhtumi lõplike järelduste avalikustamise ajal ei ole lõplikke tollimakse dumpinguvastases menetluses veel kehtestatud. Seega ei saanud komisjon kuidagi kehtestatud tollimaksude muutmise kohta märkusi esitada, sest ühtegi tollimaksu ei olnud sel ajal ametlikult veel kehtestatud. Kuid Xiamen Xiashunil ja Gascognel oli täiesti võimalik pärast lõplike järelduste avalikustamist topeltarvestuse vältimise kohta märkusi esitada. Igal juhul saavad isikud võimaliku topeltarvestuse kohta praeguses etapis märkusi esitada. Seepärast lükkas komisjon selle edasise avalikustamise taotluse tagasi.

| (805) | Pärast lõplike järelduste avalikustamist taotlesid importijate konsortsium ja Nanshan, et komisjon kohaldaks alusmääruse artikli 15 lõike 1 kohast väiksema tollimaksu reeglit ning seaks kombineeritud dumpinguvastase ja tasakaalustava tollimaksu ülempiiri kahjumimarginaali tasemele, märkides, et toimikus leidub piisavalt teavet, mis näitab, et tasakaalustavate tollimaksude kehtestamine lisaks dumpinguvastastele tollimaksudele häiriks liidu töödeldava alumiiniumfooliumi turgu. |
| --- | --- |

(805)

Pärast lõplike järelduste avalikustamist taotlesid importijate konsortsium ja Nanshan, et komisjon kohaldaks alusmääruse artikli 15 lõike 1 kohast väiksema tollimaksu reeglit ning seaks kombineeritud dumpinguvastase ja tasakaalustava tollimaksu ülempiiri kahjumimarginaali tasemele, märkides, et toimikus leidub piisavalt teavet, mis näitab, et tasakaalustavate tollimaksude kehtestamine lisaks dumpinguvastastele tollimaksudele häiriks liidu töödeldava alumiiniumfooliumi turgu.

| (806) | Alguses tuletab komisjon meelde, et alusmääruse artikli 15 lõike 1 neljanda lõigu kohase reegli põhjendust subsiidiumivastastes menetlustes kirjeldatakse täpsemalt eelkõige määruse (EL) 2018/825 (117) põhjenduses 10, kus sätestatakse, et „kolmandate riikide makstavad tasakaalustavad subsiidiumid [moonutavad] kaubandust eriti“ ja seetõttu „ei ole väiksema tollimaksu reegli kohaldamine üldjuhul enam võimalik“. Tasakaalustava tollimaksu menetluse põhireegel on see, et väiksema tollimaksu reegel kehtib vaid juhul, kui on olemas tõendid, et selle kohaldamine on selgelt liidu huvides. Sellele järelduseni jõudmiseks peavad olema olulised tõendid, mis peavad konkreetselt ja positiivselt tõendama, et kindlaksmääratud subsiidiumisummast madalama tollimaksu taseme kohaldamine on liidu huvides. |
| --- | --- |

(806)

Alguses tuletab komisjon meelde, et alusmääruse artikli 15 lõike 1 neljanda lõigu kohase reegli põhjendust subsiidiumivastastes menetlustes kirjeldatakse täpsemalt eelkõige määruse (EL) 2018/825 (117) põhjenduses 10, kus sätestatakse, et „kolmandate riikide makstavad tasakaalustavad subsiidiumid [moonutavad] kaubandust eriti“ ja seetõttu „ei ole väiksema tollimaksu reegli kohaldamine üldjuhul enam võimalik“. Tasakaalustava tollimaksu menetluse põhireegel on see, et väiksema tollimaksu reegel kehtib vaid juhul, kui on olemas tõendid, et selle kohaldamine on selgelt liidu huvides. Sellele järelduseni jõudmiseks peavad olema olulised tõendid, mis peavad konkreetselt ja positiivselt tõendama, et kindlaksmääratud subsiidiumisummast madalama tollimaksu taseme kohaldamine on liidu huvides.

117

| (807) | Käesoleva juhtumi puhul on komisjon eespool punktis 6 käsitlenud kõiki isikute poolt seoses liidu huviga esitatud väiteid, sealhulgas importijate konsortsiumi ja Nanshani esitatud väiteid. Komisjon järeldas, et puuduvad kaalukad põhjused leidmaks, et lõplike tasakaalustusmeetmete kehtestamine, millega kehtestatakse tollimaks kehtestatud tasakaalustatavate subsiidiumide summas, ei ole liidu huvides. Importijate konsortsiumi ja Nanshan ei ole esitanud positiivseid ega konkreetseid tõendeid, mis võimaldaks komisjonil järeldada, et tollimaksu kehtestamine sellel tasemel ei ole selgelt liidu huvides ning et selle asemel peaks ta kehtestama tollimaksu madalamal tasemel, mille ülempiir on seatud kahjumimarginaali juurde. Seetõttu ei ole artikli 15 lõike 1 neljanda lõigu kohaselt tõenditele esitatavad nõuded täidetud ja nende isikute väide lükati tagasi. |
| --- | --- |

(807)

Käesoleva juhtumi puhul on komisjon eespool punktis 6 käsitlenud kõiki isikute poolt seoses liidu huviga esitatud väiteid, sealhulgas importijate konsortsiumi ja Nanshani esitatud väiteid. Komisjon järeldas, et puuduvad kaalukad põhjused leidmaks, et lõplike tasakaalustusmeetmete kehtestamine, millega kehtestatakse tollimaks kehtestatud tasakaalustatavate subsiidiumide summas, ei ole liidu huvides. Importijate konsortsiumi ja Nanshan ei ole esitanud positiivseid ega konkreetseid tõendeid, mis võimaldaks komisjonil järeldada, et tollimaksu kehtestamine sellel tasemel ei ole selgelt liidu huvides ning et selle asemel peaks ta kehtestama tollimaksu madalamal tasemel, mille ülempiir on seatud kahjumimarginaali juurde. Seetõttu ei ole artikli 15 lõike 1 neljanda lõigu kohaselt tõenditele esitatavad nõuded täidetud ja nende isikute väide lükati tagasi.

9.   TEAVITAMINE

TEAVITAMINE

| (808) | Huvitatud isikuid teavitati 3. novembril 2021. aastal olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatseti teha ettepanek kehtestada lõplik tasakaalustav tollimaks HRVst pärit töödeldava alumiiniumfooliumi impordile. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada märkusi konkreetselt neile avaldatud arvutuste õigsuse kohta. |
| --- | --- |

(808)

Huvitatud isikuid teavitati 3. novembril 2021. aastal olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille alusel kavatseti teha ettepanek kehtestada lõplik tasakaalustav tollimaks HRVst pärit töödeldava alumiiniumfooliumi impordile. Huvitatud isikutele anti võimalus esitada märkusi konkreetselt neile avaldatud arvutuste õigsuse kohta.

| (809) | Avalikustamise kohta esitas märkusi üheksa isikut. Lisaks olid mitu huvitatud isikut väljendanud soovi lisada eraldiseisva dumpinguvastase menetluse raames esitatud märkused käesolevasse subsiidiumivastasesse uurimisse. Esitatud taotluse alusel kuulati ära importijate konsortsium, Nanshan Group ja Wanshun Group. Huvitatud isikute esitatud märkused on nõuetekohaselt läbi vaadatud ning vajaduse korral on järeldusi vastavalt muudetud. |
| --- | --- |

(809)

Avalikustamise kohta esitas märkusi üheksa isikut. Lisaks olid mitu huvitatud isikut väljendanud soovi lisada eraldiseisva dumpinguvastase menetluse raames esitatud märkused käesolevasse subsiidiumivastasesse uurimisse. Esitatud taotluse alusel kuulati ära importijate konsortsium, Nanshan Group ja Wanshun Group. Huvitatud isikute esitatud märkused on nõuetekohaselt läbi vaadatud ning vajaduse korral on järeldusi vastavalt muudetud.

10.   LÕPPSÄTTED

LÕPPSÄTTED

| (810) | Võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (118) artiklit 109, on viivisemäär juhul, kui teatav summa tuleb tagasi maksta Euroopa Liidu Kohtu otsuse alusel, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav ja Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud määr, mis kehtib iga kuu esimesel kalendripäeval. |
| --- | --- |

(810)

Võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (118) artiklit 109, on viivisemäär juhul, kui teatav summa tuleb tagasi maksta Euroopa Liidu Kohtu otsuse alusel, Euroopa Keskpanga poolt oma peamiste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav ja Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud määr, mis kehtib iga kuu esimesel kalendripäeval.

118

Euroopa Liidu Teataja

| (811) | Nagu selgitatud põhjendustes 788–793, arvas komisjon topeltarvestuse vältimiseks dumpingumarginaalilt maha osa subsiidiumisummast. Seega, kui lõplikku tasakaalustavat tollimaksu peaks muudetama või kustutama, peaksid dumpinguvastased tollimaksud muutmise või kustutamise tulemusel automaatselt samas proportsioonis vastavalt topeltarvestuse tegelikule ulatusele suurenema. See dumpinguvastaste tollimaksude muutmine peaks toimuma alates käesoleva määruse jõustumisest. |
| --- | --- |

(811)

Nagu selgitatud põhjendustes 788–793, arvas komisjon topeltarvestuse vältimiseks dumpingumarginaalilt maha osa subsiidiumisummast. Seega, kui lõplikku tasakaalustavat tollimaksu peaks muudetama või kustutama, peaksid dumpinguvastased tollimaksud muutmise või kustutamise tulemusel automaatselt samas proportsioonis vastavalt topeltarvestuse tegelikule ulatusele suurenema. See dumpinguvastaste tollimaksude muutmine peaks toimuma alates käesoleva määruse jõustumisest.

| (812) | Selle määrusega kehtestatud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1037 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed) (119) artikli 25 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(812)

Selle määrusega kehtestatud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määruse (EL) 2016/1037 (kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed) (119) artikli 25 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

119

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit ja praegu CN-koodi ex 7607 11 19 (TARICi koodid 7607111960 ja 7607111991) alla kuuluva, vähem kui 0,021 mm paksuse, aluskihita, valtsitud, kuid edasi töötlemata, üle 10 kg kaaluvates rullides tarnitava töödeldava alumiiniumfooliumi impordi suhtes.

2.   Asjaomane toode ei hõlma järgmist:

| — | majapidamises kasutatav alumiiniumfoolium paksusega vähemalt 0,008 mm, kuid mitte üle 0,018 mm, aluskihita, valtsitud, kuid edasi töötlemata, kuni 650 mm laiustes ja üle 10 kg kaaluvates rullides; |
| --- | --- |

—

majapidamises kasutatav alumiiniumfoolium paksusega vähemalt 0,008 mm, kuid mitte üle 0,018 mm, aluskihita, valtsitud, kuid edasi töötlemata, kuni 650 mm laiustes ja üle 10 kg kaaluvates rullides;

| — | majapidamises kasutatav alumiiniumfoolium paksusega vähemalt 0,007 mm, kuid mitte üle 0,008 mm, mis tahes laiusega rullides, lõõmutatud või lõõmutamata; |
| --- | --- |

—

majapidamises kasutatav alumiiniumfoolium paksusega vähemalt 0,007 mm, kuid mitte üle 0,008 mm, mis tahes laiusega rullides, lõõmutatud või lõõmutamata;

| — | majapidamises kasutatav alumiiniumfoolium paksusega vähemalt 0,008 mm, kuid mitte üle 0,018 mm, üle 650 mm laiustes rullides, lõõmutatud või lõõmutamata; |
| --- | --- |

—

majapidamises kasutatav alumiiniumfoolium paksusega vähemalt 0,008 mm, kuid mitte üle 0,018 mm, üle 650 mm laiustes rullides, lõõmutatud või lõõmutamata;

| — | majapidamises kasutatav alumiiniumfoolium paksusega üle 0,018 mm, kuid mitte üle 0,021 mm, mis tahes laiusega rullides, lõõmutatud või lõõmutamata. |
| --- | --- |

—

majapidamises kasutatav alumiiniumfoolium paksusega üle 0,018 mm, kuid mitte üle 0,021 mm, mis tahes laiusega rullides, lõõmutatud või lõõmutamata.

3.   Lõplik tasakaalustav tollimaks, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja allpool loetletud äriühingute valmistatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:

| Äriühing | Lõpliku tasakaalustava tollimaksu määr | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Xiamen Xiashun Aluminium Foil Co., Ltd. | 10,1  % | C687 |
| Yantai Donghai Aluminum Foil Co., Ltd. | 18,2  % | C688 |
| Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd. | 8,6  % | C686 |
| Muud I lisas loetletud äriühingud, kes tegid koostööd nii subsiidiumivastases kui ka dumpinguvastases uurimises | 12,3  % | Vt I lisa |
| Muud II lisas loetletud äriühingud, kes tegid koostööd dumpinguvastases uurimises, kuid mitte subsiidiumivastases uurimises | 18,2  % | Vt II lisa |
| Kõik muud äriühingud | 18,2  % | C999 |

Äriühing

Lõpliku tasakaalustava tollimaksu määr

TARICi lisakood

Xiamen Xiashun Aluminium Foil Co., Ltd.

10,1  %

C687

Yantai Donghai Aluminum Foil Co., Ltd.

18,2  %

C688

Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd.

8,6  %

C686

Muud I lisas loetletud äriühingud, kes tegid koostööd nii subsiidiumivastases kui ka dumpinguvastases uurimises

12,3  %

Vt I lisa

Muud II lisas loetletud äriühingud, kes tegid koostööd dumpinguvastases uurimises, kuid mitte subsiidiumivastases uurimises

18,2  %

Vt II lisa

Kõik muud äriühingud

18,2  %

C999

4.   Lõikes 3 nimetatud äriühingute jaoks kindlaks määratud individuaalset tasakaalustavat tollimaksumäära kohaldatakse tingimusel, et liikmesriikide tolliasutustele esitatakse kehtiv faktuurarve, millel on arve väljastanud üksuse töötaja nimi ja ametikoht ning tema allkirjastatud ja kuupäevaga varustatud avaldus järgmises vormis: „Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud Euroopa Liitu ekspordiks müüdava (vaatlusaluse toote) (koguses ...) tootis (äriühingu nimi ja aadress) (TARICi lisakood) Hiina Rahvavabariigis. Kinnitan, et sellel arvel esitatud teave on täielik ja õige.“ Kui sellist arvet ei esitata, kohaldatakse kõigi muude äriühingute suhtes kohaldatavat tollimaksu.

5.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksusätteid.

6.   Juhtudel, mil tasakaalustav tollimaks on maha arvatud dumpinguvastasest tollimaksust teatavate eksportivate tootjate puhul, peaksid määruse (EL) 2016/1037 artikli 21 kohased tagastamise taotlused käivitama ka dumpingumarginaali hindamise selle eksportiva tootja jaoks, mis kehtib tagasimakse uurimisperioodi jooksul.

Artikkel 2

Rakendusmäärust (EL) 2021/2170 muudetakse järgmiselt.

| 1) | artikli 1 lõige 3 asendatakse järgmisega:

  „3.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute toodetud ja lõikes 1 kirjeldatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmised:







  Äriühing | Lõplik dumpinguvastane tollimaks | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- | --- |
| Xiamen Xiashun Aluminium Foil Co., Ltd. | 6,0  % | C687 |
| Yantai Donghai Aluminum Foil Co., Ltd. | 24,6  % | C688 |
| Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd. | 28,5  % | C686 |
| Muud I lisas loetletud äriühingud, kes tegid koostööd nii subsiidiumivastases kui ka dumpinguvastases uurimises | 23,6  % | Vt I lisa |
| Muud II lisas loetletud äriühingud, kes tegid koostööd dumpinguvastases uurimises, kuid mitte subsiidiumivastases uurimises | 23,6  % | Vt II lisa |
| Kõik muud äriühingud | 28,5  % | C999“ |

1)

artikli 1 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määrad, mida kohaldatakse allpool loetletud äriühingute toodetud ja lõikes 1 kirjeldatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmised:

Äriühing

Lõplik dumpinguvastane tollimaks

TARICi lisakood

Xiamen Xiashun Aluminium Foil Co., Ltd.

6,0  %

C687

Yantai Donghai Aluminum Foil Co., Ltd.

24,6  %

C688

Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd.

28,5  %

C686

Muud I lisas loetletud äriühingud, kes tegid koostööd nii subsiidiumivastases kui ka dumpinguvastases uurimises

23,6  %

Vt I lisa

Muud II lisas loetletud äriühingud, kes tegid koostööd dumpinguvastases uurimises, kuid mitte subsiidiumivastases uurimises

23,6  %

Vt II lisa

Kõik muud äriühingud

28,5  %

C999“

| 2) | Lisatakse uus artikli 1 lõige 6:

  „6.   Kui komisjoni rakendusmääruse (EL) 2021/2170 artiklis 1 kehtestatud lõplikke tasakaalustavaid tollimakse muudetakse või kui need tunnistatakse kehtetuks, suurendatakse lõikes 2 või I ja II lisas sätestatud tollimakse proportsionaalselt tegeliku tuvastatud dumpingumarginaaliga või tuvastatud kahjumarginaaliga vajaduse korral iga äriühingu kohta eraldi alates käesoleva määruse jõustumisest.“ |
| --- | --- |

2)

Lisatakse uus artikli 1 lõige 6:

„6.   Kui komisjoni rakendusmääruse (EL) 2021/2170 artiklis 1 kehtestatud lõplikke tasakaalustavaid tollimakse muudetakse või kui need tunnistatakse kehtetuks, suurendatakse lõikes 2 või I ja II lisas sätestatud tollimakse proportsionaalselt tegeliku tuvastatud dumpingumarginaaliga või tuvastatud kahjumarginaaliga vajaduse korral iga äriühingu kohta eraldi alates käesoleva määruse jõustumisest.“

| 3) | Lisatakse uus artikli 1 lõige 7:

  „7.   Juhtudel, mil tasakaalustav tollimaks on maha arvatud dumpinguvastasest tollimaksust teatavate eksportivate tootjate puhul, peaksid määruse (EL) 2016/1037 artikli 21 kohased tagastamise taotlused käivitama ka dumpingumarginaali hindamise selle eksportiva tootja jaoks, mis kehtib tagasimakse uurimisperioodi jooksul.“ |
| --- | --- |

3)

Lisatakse uus artikli 1 lõige 7:

„7.   Juhtudel, mil tasakaalustav tollimaks on maha arvatud dumpinguvastasest tollimaksust teatavate eksportivate tootjate puhul, peaksid määruse (EL) 2016/1037 artikli 21 kohased tagastamise taotlused käivitama ka dumpingumarginaali hindamise selle eksportiva tootja jaoks, mis kehtib tagasimakse uurimisperioodi jooksul.“

| 4) | Lisa asendatakse I ja II lisaga. |
| --- | --- |

4)

Lisa asendatakse I ja II lisaga.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 17. detsember 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 55.

1

(2)  
  ELT C 419, 4.12.2020, lk 32.

2

(3)  Terminit „Hiina valitsus“ on käesolevas määruses kasutatud laiemas tähenduses ning see hõlmab riiginõukogu, samuti kõiki ministeeriume, ameteid, agentuure ja asutusi riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil.

3

(4)  
  ELT C 352 I, 22.10.2020, lk 1.

4

(5)  Komisjoni 8. juuni 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/969, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärinevate teatavate rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ja muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2017/649, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärinevate teatavate rauast või legeerimata terasest või muust legeerterasest kuumvaltsitud lehttoodete impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 146, 9.6.2017, lk 17) (edaspidi „kuumvaltsitud lehtterastoodete juhtum“), komisjoni 9. novembri 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/1690, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit uute või protekteeritud kummist õhkrehvide (mida kasutatakse bussidel või veoautodel ning mille koormusindeks on üle 121) impordi suhtes ja muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2018/1579, millega kehtestatakse teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit uute või protekteeritud kummist õhkrehvide (mida kasutatakse bussidel või veoautodel ning mille koormusindeks on üle 121) impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) 2018/163 (ELT L 283, 12.11.2018, lk 1) (edaspidi „rehvide juhtum“), ning komisjoni 17. jaanuari 2019. aasta rakendusmäärus (EL) 2019/72, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit elektrijalgrataste impordi suhtes (ELT L 16, 18.1.2019, lk 5) (edaspidi „elektrijalgrataste juhtum“), komisjoni 12. juuni 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/776, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest pärit kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangaste impordi suhtes ning muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) 2020/492, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatavate Hiina Rahvavabariigist ja Egiptusest pärit kootud ja/või nõeltöödeldud klaaskiust kangaste impordi suhtes (ELT L 189, 15.6.2020, lk 33) (edaspidi „klaaskiust kanga juhtum“).

5

(6)  Vt vaekogu aruanne, „United States – Countervailing Duty Measures on Certain Products from China“ (USA – tasakaalustavad tollimeetmed teatavatele Hiina toodetele), WT/DS437/R, vastu võetud 16. jaanuaril 2015, punkt 7.152.

6

(7)  http://www.gov.cn/xinwen/2019-11/06/5449193/files/26c9d25f713f4ed5b8dc51ae40ef37af.pdf.

7

(8)  Komisjoni talituste töödokument „Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the purposes of Trade Defence Investigations“ (Kaubanduse kaitsemeetmete uurimise käigus tuvastatud olulised moonutused Hiina Rahvavabariigi majanduses), 20. detsember 2017, SWD(2017) 483 final/2 (edaspidi „Hiinat käsitlev aruanne“).

8

(9)  Vt eespool joonealuses märkuses 5 tsiteeritud juhtumid.

9

(10)  Kättesaadav aadressil https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2501.

10

(11)  Teade COVID-19 puhangu poolt dumpingu- ja subsiidiumivastastele uurimistele avalduva mõju kohta (2020/C 86/06) (ELT C 86, 16.3.2020, lk 6).

11

(12)  Komisjoni talituste töödokument „Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the purposes of Trade Defence Investigations“ (Kaubanduse kaitsemeetmete uurimise käigus tuvastatud olulised moonutused Hiina Rahvavabariigi majanduses), 20. detsember 2017, SWD(2017) 483 final/2 (edaspidi „aruanne“) – 4. peatükk, lk 41–42, 83.

12

(13)  Aruande 2. peatükk, lk 17.

13

(14)  Tegevuskava „Made in China 2025“ – 9. peatükk.

14

(15)  Vt 10. viisaastakukava, lk 11.

15

(16)  Vt 11. viisaastakukava, lk 16.

16

(17)  Vt 12. viisaastakukava, lk 10.

17

(18)  Vt 13. viisaastakukava, lk 1.

18

(19)  Vt „Hiina riiginõukogu otsus ajutiste meetmete kehtestamise kohta struktuurimuudatuste elluviimiseks tööstuses“, 2. detsember 2005, III peatükk, artiklid 12, 13, 14 ja 17.

19

(20)  Vt tööstuse ümberstruktureerimise andmebaas (2005. aasta versioon), VIII.7.

20

(21)  Vt mitteraudmetallide tööstuse arengukava (ajavahemikuks 2016–2020), lk 1. ja 34.

21

(22)  Vt teade alumiiniumitööstuse struktuuri kohandamise kiirendamise suuniste kohta, lk 1.

22

(23)  Vt teade alumiiniumitööstuse struktuuri kohandamise kiirendamise suuniste kohta, lk 4.

23

(24)  Vt kõrgtehnoloogiliste ja uute tehnoloogiatoodete kataloog (2006).

24

(25)  Vt USA-Hiina majandus- ja julgeolekuküsimuste komisjon: 13. viisaastakukava, lk 12.

25

(26)  https://www.ndrc.gov.cn/fzggw/jgsj/gjss/sjdt/201806/t20180612_1154987.html?code=&state=123 (viimativaadatud 21. septembril 2021).

26

(27)  https://www.cae.cn/cae/html/files/2015-10/29/20151029105822561730637.pdf (viimati vaadatud 28. juunil 2021).

27

(28)  Riiginõukogu teatis kava „Made in China 2025“ kehtestamise kohta, 9. peatükk „Uued materjalid“.

28

(29)  https://www.ndrc.gov.cn/xxgk/zcfb/gg/201702/t20170204_961174.html?code=&state=123 (viimati vaadatud 21. septembril 2021).

29

(30)  Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2447, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558).

30

(31)  WT/DS379/AB/R, „US – Anti-dumping and Countervailing Duties on Certain Products from China“ (USA – dumpinguvastased ja tasakaalustavad tollimaksud teatavatele Hiina toodetele), apellatsioonikogu 11. märtsi 2011. aasta aruanne, DS 379, punkt 318. Vt ka WT/DS436/AB/R, „US – Carbon Steel (India)“ (USA – süsinikteras (India)), apellatsioonikogu 8. detsembri 2014. aasta aruanne, punktid 4.9–4.10, 4.17–4.20, ja WT/DS437/AB/R, „United States – Countervailing Duty Measures on Certain Products from China“ (USA – tasakaalustavad tollimeetmed teatavatele Hiina toodetele), apellatsioonikogu 18. detsembri 2014. aasta aruanne, punkt 4.92.

31

(32)  Hiina Rahvavabariigi riiginõukogu dekreet (nr 283).

32

(33)  https://www.reuters.com/article/us-china-banks-party-idUSKBN1JN0XN, (viimati vaadatud 13. augustil 2021).

33

(34)  Hiina pangandus- ja kindlustussektori regulatiivkomisjoni (CBIRC) 28. augusti 2020. aasta ametlik poliitikadokument: „Kolme aasta tegevuskava, mille eesmärk on parandada äriühingute üldjuhtimist pangandus- ja kindlustussektoris (2020–2022)“. http://www.cbirc.gov.cn/cn/view/pages/ItemDetail.html?docId=925393&itemId=928 (viimati vaadatud 3. aprillil 2021).

34

(35)  Hiina pangandus- ja kindlustussektori regulatiivkomisjon (cbirc.gov.cn) (viimati vaadatud 21. oktoobril 2021).

35

(36)  Vastavalt CBIRC rakendusmeetmetele Hiina rahastatud kommertspankade halduslikes tegevusloa andmise küsimustes (CBIRC korraldus [2017] nr 1), CBIRC rakendusmeetmetele välisrahastusega pankade halduslikes tegevusloa andmise küsimustes (CBIRC korraldus [2015] nr 4) ning pangandussektoris finantsasutuste juhatuse liikmete ja kõrgema tasandi ametnike kvalifitseerimise haldusmeetmetele (CBIRC korraldus [2013] nr 3).

36

(37)  
  „Teatis pankade ja kindlustusasutuste suuraktsionäride käitumist käsitlevate järelevalve-eeskirjade kohta“, artikkel 13 (CBIRC korraldus [2021] nr 43).

37

(38)  Vt CBIRC, „Teatis kommertspankade tulemuslikkuse hindamise meetodi kohta“, avaldatud 15. detsembril 2020, http://jrs.mof.gov.cn/ gongzuotongzhi/202101/t20210104_3638904.htm (viimati vaadatud 12. aprillil 2021).

38

(39)  http://www.pbc.gov.cn/zhengcehuobisi/125207/125213/125440/3876551/de24575c/index2.html (viimati vaadatud 3. augustil 2021).

39

(40)  Vt http://english.eximbank.gov.cn/Profile/AboutTB/Introduction/, viimati vaadatud 30. novembril 2021.

40

(41)  Vt http://english.eximbank.gov.cn/Profile/Organization/BoardOD/#heightXwyL, viimati vaadatud 30. novembril 2021.

41

(42)  Vt http://english.eximbank.gov.cn/Profile/Organization/BoardOS/#heightXwyL (viimati vaadatud 30. novembril 2021), mis kinnitab samuti, et järelevalvenõukogu annab vahetult aru riiginõukogule.

42

(43)  Vt http://english.eximbank.gov.cn/Profile/Organization/ExecutiveM/#heightXwyL, viimati vaadatud 30. novembril 2021.

43

(44)  Vt eespool joonealuses märkuses 5 tsiteeritud juhtumid.

44

(45)  Vt eespool joonealuses märkuses 5 tsiteeritud juhtumid.

45

(46)  WT/DS/296 (DS 296 „United States – Countervailing duty investigation on Dynamic Random Access Memory (DRAMS) from Korea“ (USA – tasakaalustavate tollimaksude uurimine Koreast pärit dünaamiliste muutmälude (DRAMS) puhul)), apellatsioonikogu 21. veebruari 2005. aasta aruanne, punkt 116.

46

(47)  Apellatsioonikogu aruanne DS 296, punkt 116.

47

(48)  Apellatsioonikogu aruanne DS 296, punkt 115.

48

(49)  Apellatsioonikogu aruanne DS 296, punkt 114, milles nõustutakse vaekogu aruande DS 194 punktiga 8.31 selles küsimuses.

49

(50)  Apellatsioonikogu aruanne DS 296, punkt 115.

50

(51)  http://www.pbc.gov.cn/zhengcehuobisi/125207/125213/125440/3876551/de24575c/index2.html (viimati vaadatud 3. augustil 2021).

51

(52)  IMFi töödokument „Resolving China’s Corporate Debt Problem“ (Hiina äriühingute võlgade probleemi lahendamine), autorid Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender ja Jiangyan, oktoober 2016, WP/16/203.

52

(53)  Livingston, M. Poon, W.P.H. and Zhou, L. (2017). „Are Chinese Credit Ratings Relevant? A Study of the Chinese Bond Market and Credit Rating Industry“ (Kas Hiina krediidireitingud on asjakohased? Hiina võlakirjaturu ja krediidireitingute tööstuse uuring), Journal of Banking & Finance, lk 24.

53

(54)  Hiina võlakirjaturu 2021. aasta ülevaade, https://assets.bbhub.io/professional/sites/10/China-bond-market-booklet.pdf (viimati vaadatud 8. augustil 2021).

54

(55)  Hiina võlakirjaturu 2021. aasta ülevaade, joonealune märkus 59, lk 31.

55

(56)  Price, A. H., Brightbill T. C., DeFrancesco R. E., Claeys, S. J., Teslik, A. ja Neelakantan, U., „China’s broken promises: why it is not a market-economy“ (Hiina murtud lubadused: miks Hiina ei ole turumajandus), Wiley Rein LLP, 2017, lk 68.

56

(57)  Lin, L. W. ja Milhaupt, C. J. (2016). Bonded to the State: A network Perspective on China’s Corporate Debt Market, Columbia Law and Economics Working Paper, nr 543, lk 20; Livingstone, M., ibid, lk 9.

57

Bonded to the State: A network Perspective on China’s Corporate Debt Market

(58)  Vt Hiina väärtpaberite reguleerimisasutuse kehtestatud ajutised meetmed krediidireitingualase tegevuse haldamiseks seoses väärtpaberituruga, Hiina väärtpaberite reguleerimisasutuse korraldus [2007] nr 50, 24. august 2007; Hiina Rahvavabariigi Panga teatis China Cheng Xin Securities Rating Co., Ltd. ja teiste äriühingu võlakirjade krediidireitingute valdkonnas tegutsevate asutuste kohta, Yinfa [1997] nr 547, 16. detsember 1997, ning Hiina Rahvavabariigi Panga ja Hiina väärtpaberite reguleerimisasutuse 2018. aasta teatis nr 14, mis käsitleb reitinguagentuuride poolt võlakirjade krediidireitingu teenuste osutamist pankadevahelisel võlakirjaturul ja börsivõlakirjade turul.

58

(59)  Hiina Rahvavabariigi Panga töödokument nr 2017/5, 25. mai 2017, lk 28.

59

(60)  Töödokument (pbc.gov.cn) (viimati vaadatud 28. novembril 2021).

60

(61)  Hiina panganduse reguleerimise komisjoni dokument „Suunised riskil põhinevate laenude klassifitseerimise kohta“, punkt II, artikkel X.

61

(62)  Vt kuumvaltsitud lehtterastoodete juhtum (põhjendused 152–244), rehvide juhtum (põhjendus 236) ja klaaskiust kangaste juhtum (põhjendus 300), millele on osutatud joonealuses märkuses 5.

62

(63)  Vt kuumvaltsitud lehtterastoodete juhtum (põhjendused 152–244), rehvide juhtum (põhjendus 236) ja klaaskiust kangaste juhtum (põhjendus 300), millele on osutatud joonealuses märkuses 5.

63

(64)  Vt kuumvaltsitud lehtterastoodete juhtum (põhjendused 152–244), rehvide juhtum (põhjendus 236) ja klaaskiust kangaste juhtum (põhjendus 300), millele on osutatud joonealuses märkuses 5.

64

(65)  Vt põhjendus 177 eespool.

65

(66)  Fikseeritud intressimääraga laenude puhul. Muutuva intressimääraga laenude puhul kasutati uurimisperioodil kehtinud Hiina Rahvavabariigi Panga viiteintressimäära.

66

(67)  Kuumvaltsitud lehtterastoodete juhtum ja rehvide juhtum, põhjendused 175–187 kuumvaltsitud lehtterastoodete juhtumi puhul ja alates põhjendusest 256 rehvide juhtumi puhul.

67

(68)  Äriühing jätkab lähitulevikus oma tegevust.

68

(69)  
  „Laenu põhimäära reformi nõuetekohane edendamine“, välja andnud Hiina Rahvavabariigi Panga rahapoliitika analüüsi grupp, 15. september 2020, http://www.pbc.gov.cn/en/3688110/3688172/4048269/4094018/2020091518070233600.pdf (viimati vaadatud 30. novembril 2021).

69

(70)  Vt https://www.barclays.co.uk/current-accounts/bank-account/overdrafts/overdraft-charges/ (viimati vaadatud 18. augustil 2021), tegevjuhtide arvelduskrediidi tasud –
  „15 000 naela ületava arvelduskrediidi avamistasu moodustab arvelduskrediidi limiidist 1,5 % ja pikendustasu on 1,5 %“
  .

70

„15 000 naela ületava arvelduskrediidi avamistasu moodustab arvelduskrediidi limiidist 1,5 % ja pikendustasu on 1,5 %“

(71)  Vt klaaskiust kangaste juhtum, tsiteeritud joonealuses märkuses 5, põhjendused 354–355.

71

(72)  GDD, joonealune märkus 55.

72

(73)  GDD, joonealune märkus 55.

73

(74)  Vt Hiina Rahvavabariigi Panga veebisait:

74

https://www.boc.cn/en/cbservice/cncb6/cb61/200811/t20081112_1324239.html (viimati vaadatud 18. augustil 2021).

(75)  Samas.

75

(76)  Vt DBS Banki veebisait: https://www.dbs.com.cn/corporate/financing/working-capital/bank-acceptance-draft-bad-issuance (viimati vaadatud 18. augustil 2021).

76

(77)  Üksikasjalikuma teabe saamiseks pangaaktseptide üldise kasutamise kohta vt eespool joonealuses märkuses 5 viidatud klaaskiust kangaste juhtum, põhjendused 359–370.

77

(78)  Vt klaaskiust kangaste juhtum, osutatud joonealuses märkuses 5, põhjendus 385.

78

(79)  Vt elektrijalgrataste juhtum, põhjendus 316, ja klaaskiust kangaste juhtum, põhjendus 407, mõlemad tsiteeritud joonealuses märkuses 5.

79

(80)  Vt klaaskiust kangaste juhtum, osutatud joonealuses märkuses 5, põhjendus 399.

80

(81)  Viimati muudetud 28. detsembril 2019. aastal
  1. märtsil 2020 jõustunud presidendi dekreediga nr 37.

81

(82)  Viimati muudetud 14. veebruaril 2020 vastavalt Hiina väärtpaberite reguleerimisasutuse otsusele dokumendi „Börsil noteeritud äriühingute poolsele väärtpaberite emiteerimisele kohaldatavad haldusmeetmed“ läbivaatamise kohta, mis jõustus 14. veebruaril 2020.

82

(83)  Asendatud Hiina väärtpaberite reguleerimisasutuse 12. juuni 2020. aasta dekreediga nr 170 väärtpaberite emiteerimise ja noteerimise sponsori teenustele kohaldatavate haldusmeetmete kohta, mis jõustus 12. juunil 2020.

83

(84)  Vt Hiina võlakirjaturu 2021. aasta ülevaade, joonealune märkus 59, lk 33.

84

(85)  Vt Hiina võlakirjaturu 2021. aasta ülevaade, joonealune märkus 59, lk 33.

85

(86)  Kuna konkreetsed andmed ei olnud äriühingu vahetusvõlakirjade kohta avalikult kättesaadavad, kasutas komisjon äriühingu võlakirjade kohta kättesaadavat teavet, mis peaks samuti hõlmama äriühingu vahetusvõlakirju.

86

(87)  Vt põhjendus 177 eespool.

87

(88)  OECD uuring Hiina ekspordikrediidi poliitika ja programmide kohta, lk 7, punkt 32, kättesaadav aadressil https://www.oecd.org/officialdocuments/publicdisplaydocumentpdf/?cote=TAD/ECG(2015)3&doclanguage=en (viimati vaadatud 18. augustil 2021).

88

(89)  Vt Sinosure veebisait, äriühingu profiil, „Made in China“ toetamine, https://www.sinosure.com.cn/en/Resbonsiblity/smic/index.shtml (viimati vaadatud 17. augustil 2021).

89

(90)  Vt rehvide juhtum, osutatud joonealuses märkuses 5, põhjendus 429.

90

(91)  https://www.sinosure.com.cn/en/Sinosure/Profile/index.shtml (viimati vaadatud 18. augustil 2021).

91

(92)  Hiina kõrgtehnoloogiliste toodete ekspordikataloog nr 417.

92

(93)  http://www.mofcom.gov.cn/aarticle/b/g/200411/20041100300040.html (viimati vaadatud 12. augustil 2021).

93

(94)  2019. aasta aruanne, lk 11, https://www.sinosure.com.cn/images/xwzx/ndbd/2020/08/27/38BBA5826A689D7D5B1DAE8BB66FACF8.pdf (viimati vaadatud 18. augustil 2019).

94

(95)  Samas, lk 38.

95

(96)  
  EÜT C 394, 17.12.1998, lk 6.

96

(97)  Näiteks nõukogu rakendusmäärus (EL) nr 452/2011 (ELT L 128, 14.5.2011, lk 18) (kaetud kvaliteetpaber), nõukogu rakendusmäärus (EL) 2013/215 (ELT L 73, 11.3.2013, lk 16) (orgaanilise kattega terastooted), komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/366 (ELT L 56, 3.3.2017, lk 1) (päikesepaneelid), komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1379/2014 (ELT L 367, 23.12.2014, lk 22) (klaasfilamentkiud), komisjoni rakendusotsus 2014/918 (ELT L 360, 16.12.2014, lk 65) (polüesterstaapelkiud).

97

(98)  http://www.npc.gov.cn/zgrdw/englishnpc/Law/2009-02/20/content_1471133.htm.

98

(99)  Hiina Rahvavabariigi ettevõtte tulumaksu seaduse rakenduseeskirjad (muudetud 2019. aastal) – Hiina Rahvavabariigi riiginõukogu korraldus nr 714.

99

(100)  http://kj.quanzhou.gov.cn/wsbs/xgxz/201703/t20170322_431820.htm (viimati vaadatud 17. augustil 2021).

100

(101)  Rahandusministeeriumi ja riigi maksuameti 2021. aasta teatis nr 13, mis käsitleb teadus- ja arendustegevuse kulude kaalutud maksueelse mahaarvamise põhimõtete edasisi täiustusi.

101

(102)  Vt kuumvaltsitud lehtterastoodete juhtum, rehvide juhtum ja klaaskiust kangaste juhtum, tsiteeritud joonealuses märkuses 5, vastavalt põhjendused 330, 521 ja 560.

102

(103)  Vt punkt 3.1 eespool.

103

(104)  Vt klaaskiust kanga juhtum, orgaanilise kattega terastoodete juhtum ja päikesepaneelide juhtum.

104

(105)  Nagu möönis Üldkohus kohtuasjas T-444/11: Gold East Paper ja Gold Huacheng Paper vs. nõukogu, Üldkohtu 11. septembri 2014. aasta otsus ECLI:EU:T:2014:773.

105

vs.

(106)  Vt klaaskiust kanga juhtum, orgaanilise kattega terastoodete juhtum ja päikesepaneelide juhtum.

106

(107)  https://idbpark.moeaidb.gov.tw/ (viimati vaadatud 18. augustil 2021).

107

(108)  Jiangyin – Vikipeedia.

108

(109)  Xiamen – Vikipeedia.

109

(110)  Hiina Kommunistliku Partei Keskkomitee ning riiginõukogu mitu arvamust energiasüsteemi reformi edasise tugevdamise kohta (Zhong Fa (2015) nr 9), III jao punkt 4.

110

(111)  Komisjoni 17. juuni 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/983, millega kehtestatakse ajutine dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit töödeldava alumiiniumfooliumi impordi suhtes (ELT L 216/142, 18.6.2021), põhjendus 382.

111

(112)  Apellatsioonikogu aruanne „Ameerika Ühendriigid – Softwood Lumber IV“, punktid 142–143.

112

(113)  Apellatsioonikogu aruanne „Ameerika Ühendriigid – dumpinguvastased ja tasakaalustusmeetmed Koreast pärit suurte üldkasutatavate pesumasinate suhtes“ (WT/DS464/AB/R), 7. september 2016, punkt 5.298.

113

(114)  Vt mutatis mutandis ka WT/DS294/AB/RW, USA – Zeroing (artikkel 21.5 DSU), apellatsioonikogu 14. mai 2009. aasta aruanne, punkt 453.

114

mutatis mutandis

(115)  TARICi koodid 7607111960 ja 7607111993 (kuni 2017. aasta 17. veebruarini
  7607111995).

115

(116)  Komisjoni17. detsembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2384, millega kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks teatava Hiina Rahvavabariigist pärit alumiiniumfooliumi impordi suhtes ja lõpetatakse teatava Brasiiliast pärit alumiiniumfooliumi importi käsitlev menetlus pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist.

116

(117)  
  ELT L 143,7.6.2018, lk 1.

117

(118)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

118

(119)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21, muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2018. aasta määrusega (EL) 2018/825, millega muudetakse määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed, ning määrust (EL) 2016/1037 kaitse kohta subsideeritud impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (ELT L 143, 7.6.2018, lk 1).

119

---

I LISA

Muud äriühingud, kes tegid koostööd nii subsiidiumivastases kui ka dumpinguvastases uurimises

| Riik | Nimi | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Hiina Rahvavabariik | Zhangjiagang Fineness Aluminum Foil Co., Ltd. | C689 |
| Hiina Rahvavabariik | Kunshan Aluminium Co., Ltd. | C690 |
| Hiina Rahvavabariik | Luoyang Wanji Aluminium Processing Co., Ltd. | C692 |
| Hiina Rahvavabariik | Shanghai Sunho Aluminum Foil Co., Ltd. | C693 |
| Hiina Rahvavabariik | Binzhou Hongbo Aluminium Foil Technology Co., Ltd. | C694 |

Riik

Nimi

TARICi lisakood

Hiina Rahvavabariik

Zhangjiagang Fineness Aluminum Foil Co., Ltd.

C689

Hiina Rahvavabariik

Kunshan Aluminium Co., Ltd.

C690

Hiina Rahvavabariik

Luoyang Wanji Aluminium Processing Co., Ltd.

C692

Hiina Rahvavabariik

Shanghai Sunho Aluminum Foil Co., Ltd.

C693

Hiina Rahvavabariik

Binzhou Hongbo Aluminium Foil Technology Co., Ltd.

C694

---

II LISA

Muud äriühingud, kes tegid koostööd dumpinguvastases uurimises, kuid mitte subsiidiumivastases uurimises

| Riik | Nimi | TARICi lisakood |
| --- | --- | --- |
| Hiina Rahvavabariik | Suntown Technology Group Corporation Limited | C691 |

Riik

Nimi

TARICi lisakood

Hiina Rahvavabariik

Suntown Technology Group Corporation Limited

C691

---

| 22.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 458/459 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 458/459

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) 2021/2288,

21. detsember 2021,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/953 lisa seoses ELi digitaalse COVID-tõendi vormis välja antud ja esmase vaktsineerimiskuuri läbimist kinnitavate vaktsineerimistõendite kehtivusajaga

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/953, millega kehtestatakse koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik, et hõlbustada vaba liikumist COVID-19 pandeemia ajal, (1) eriti selle artikli 5 lõikeid 2 ja 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) 2021/953 on kehtestatud koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik eesmärgiga hõlbustada tõendi omaja vaba liikumise õiguse kasutamist COVID-19 pandeemia ajal. Samuti aitab määrus kaotada järk-järgult ja kooskõlastatud viisil vaba liikumise piirangud, mille liikmesriigid on liidu õiguse kohaselt SARS-CoV-2 leviku piiramiseks kehtestanud. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) 2021/953 on kehtestatud koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik eesmärgiga hõlbustada tõendi omaja vaba liikumise õiguse kasutamist COVID-19 pandeemia ajal. Samuti aitab määrus kaotada järk-järgult ja kooskõlastatud viisil vaba liikumise piirangud, mille liikmesriigid on liidu õiguse kohaselt SARS-CoV-2 leviku piiramiseks kehtestanud.

| (2) | Määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi raamistik võimaldab välja anda ning piiriüleselt kontrollida ja aktsepteerida kolme liiki COVID-19 tõendeid. Üks neist on vaktsineerimistõend, mis kinnitab, et tõendi omaja on saanud selle välja andnud liikmesriigis COVID-19 vaktsiini. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi raamistik võimaldab välja anda ning piiriüleselt kontrollida ja aktsepteerida kolme liiki COVID-19 tõendeid. Üks neist on vaktsineerimistõend, mis kinnitab, et tõendi omaja on saanud selle välja andnud liikmesriigis COVID-19 vaktsiini.

| (3) | Määruse (EL) 2021/953 kohaselt annab iga liikmesriik isikule, kellele on manustatud COVID-19 vaktsiini, kas automaatselt või selle isiku taotluse korral välja vaktsineerimistõendi. Vaktsineerimistõend sisaldab järgmisi isikuandmete kategooriaid: tõendi omaja isik, teave tõendi omajale manustatud COVID-19 vaktsiini ja dooside arvu kohta ning tõendi metaandmed, nagu tõendi väljaandja või tõendi kordumatu tunnus. Isikuandmed kantakse vaktsineerimistõendile vastavalt määruse (EL) 2021/953 lisa punktis 1 sätestatud konkreetsetele andmeväljadele. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) 2021/953 kohaselt annab iga liikmesriik isikule, kellele on manustatud COVID-19 vaktsiini, kas automaatselt või selle isiku taotluse korral välja vaktsineerimistõendi. Vaktsineerimistõend sisaldab järgmisi isikuandmete kategooriaid: tõendi omaja isik, teave tõendi omajale manustatud COVID-19 vaktsiini ja dooside arvu kohta ning tõendi metaandmed, nagu tõendi väljaandja või tõendi kordumatu tunnus. Isikuandmed kantakse vaktsineerimistõendile vastavalt määruse (EL) 2021/953 lisa punktis 1 sätestatud konkreetsetele andmeväljadele.

| (4) | Määruse (EL) 2021/953 vastuvõtmise ajal ei olnud COVID-19 vaktsiini esmase kuuri lõpetamisest tuleneva kaitse kestuse kohta piisavalt andmeid. Seetõttu ei sisalda määruse (EL) 2021/953 lisa kohaselt vaktsineerimistõendile lisatavad andmeväljad erinevalt läbipõdemistõendile lisatavatest andmeväljadest andmeid tõendi kehtivusaja kohta. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EL) 2021/953 vastuvõtmise ajal ei olnud COVID-19 vaktsiini esmase kuuri lõpetamisest tuleneva kaitse kestuse kohta piisavalt andmeid. Seetõttu ei sisalda määruse (EL) 2021/953 lisa kohaselt vaktsineerimistõendile lisatavad andmeväljad erinevalt läbipõdemistõendile lisatavatest andmeväljadest andmeid tõendi kehtivusaja kohta.

| (5) | 4. oktoobril 2021 jõudis Euroopa Ravimiameti inimravimite komitee järeldusele, et 18aastaste ja vanemate puhul võib kaaluda Comirnaty vaktsiini tõhustusdoosi manustamist vähemalt kuus kuud pärast teist doosi. 25. oktoobril 2021 jõudis komitee järeldusele, et 18aastaste ja vanemate puhul võib kaaluda Spikevaxi vaktsiini tõhustusdoosi manustamist vähemalt kuus kuud pärast teist doosi. 15. detsembril 2021 jõudis komitee järeldusele, et 18aastaste ja vanemate puhul võib kaaluda Jansseni COVID-19 vaktsiini tõhustusdoosi vähemalt kaks kuud pärast esimest doosi ning et Jansseni COVID-19 vaktsiini võib manustada ka pärast kaht Comirnaty või Spikevaxi doosi. |
| --- | --- |

(5)

4. oktoobril 2021 jõudis Euroopa Ravimiameti inimravimite komitee järeldusele, et 18aastaste ja vanemate puhul võib kaaluda Comirnaty vaktsiini tõhustusdoosi manustamist vähemalt kuus kuud pärast teist doosi. 25. oktoobril 2021 jõudis komitee järeldusele, et 18aastaste ja vanemate puhul võib kaaluda Spikevaxi vaktsiini tõhustusdoosi manustamist vähemalt kuus kuud pärast teist doosi. 15. detsembril 2021 jõudis komitee järeldusele, et 18aastaste ja vanemate puhul võib kaaluda Jansseni COVID-19 vaktsiini tõhustusdoosi vähemalt kaks kuud pärast esimest doosi ning et Jansseni COVID-19 vaktsiini võib manustada ka pärast kaht Comirnaty või Spikevaxi doosi.

| (6) | 24. novembril 2021 avaldas Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus sellega seoses kiire riskihinnangu SARS-CoV-2 epidemioloogilise olukorra hindamise kohta, aastalõpu pühadeaja prognoosid ja ELis/EMPs olukorrale reageerimise strateegiad, (2) milles märgiti, et kogutud tõendite kohaselt suurenes lühiajalises perspektiivis pärast tõhustusdoosi manustamist kõigis vanuserühmades märkimisväärselt kaitse nakkuse ja haiguse raske kulgemise eest. Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse andmetel peaksid ELi ja EMP riigid kaaluma kiiresti tõhustusdoosi manustamist 40aastastele ja vanematele inimestele, keskendudes kõige haavatavamatele ja eakatele, samuti võiksid riigid kaaluda tõhustusdoosi manustamist kõigile vähemalt 18aastastele täiskasvanutele vähemalt 6 kuud pärast esmase vaktsineerimiskuuri lõpetamist, et suurendada kaitset nakatumise eest, kuna immuunsus aja jooksul nõrgeneb; see võib vähendada nakkuse levikut elanikkonnas ning hoida ära haiglaravi vajavate inimeste ja surmajuhtumite arvu kasvu. |
| --- | --- |

(6)

24. novembril 2021 avaldas Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus sellega seoses kiire riskihinnangu SARS-CoV-2 epidemioloogilise olukorra hindamise kohta, aastalõpu pühadeaja prognoosid ja ELis/EMPs olukorrale reageerimise strateegiad, (2) milles märgiti, et kogutud tõendite kohaselt suurenes lühiajalises perspektiivis pärast tõhustusdoosi manustamist kõigis vanuserühmades märkimisväärselt kaitse nakkuse ja haiguse raske kulgemise eest. Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse andmetel peaksid ELi ja EMP riigid kaaluma kiiresti tõhustusdoosi manustamist 40aastastele ja vanematele inimestele, keskendudes kõige haavatavamatele ja eakatele, samuti võiksid riigid kaaluda tõhustusdoosi manustamist kõigile vähemalt 18aastastele täiskasvanutele vähemalt 6 kuud pärast esmase vaktsineerimiskuuri lõpetamist, et suurendada kaitset nakatumise eest, kuna immuunsus aja jooksul nõrgeneb; see võib vähendada nakkuse levikut elanikkonnas ning hoida ära haiglaravi vajavate inimeste ja surmajuhtumite arvu kasvu.

| (7) | Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (3) märkis oma 15. detsembri 2021. aasta kiires riskihinnangus, et praegu kättesaadavate tõendite kohaselt suurendavad tõhustusdoosid kaitset murettekitavast Delta variandist tulenevate raskete tagajärgede eest ning esialgsed hinnangud näitavad ka, et tõhustusdoosid võivad suurendada kaitset murettekitava Omicroni variandi vastu ning et nende mõju elanikkonnale on eeldatavasti suurem, kui tõhustusdoos manustatakse lühikese aja jooksul enamikule täiskasvanud elanikkonnast. Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse andmetel toetavad praegu kättesaadavad andmed, et tõhustusdoosi manustamine on ohutu ja tõhus juba kolm kuud pärast esmase vaktsineerimiskuuri lõppu. |
| --- | --- |

(7)

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus (3) märkis oma 15. detsembri 2021. aasta kiires riskihinnangus, et praegu kättesaadavate tõendite kohaselt suurendavad tõhustusdoosid kaitset murettekitavast Delta variandist tulenevate raskete tagajärgede eest ning esialgsed hinnangud näitavad ka, et tõhustusdoosid võivad suurendada kaitset murettekitava Omicroni variandi vastu ning et nende mõju elanikkonnale on eeldatavasti suurem, kui tõhustusdoos manustatakse lühikese aja jooksul enamikule täiskasvanud elanikkonnast. Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse andmetel toetavad praegu kättesaadavad andmed, et tõhustusdoosi manustamine on ohutu ja tõhus juba kolm kuud pärast esmase vaktsineerimiskuuri lõppu.

| (8) | Seoses tõhustusdooside manustamisega on üha rohkem liikmesriike võtnud vastu reeglid selle kohta, kui kaua esmase vaktsineerimiskuuri lõpetamist kinnitavat vaktsineerimistõendit tuleks aktsepteerida, võttes arvesse seda, et kaitse COVID-19 nakkuse vastu näib aja jooksul nõrgenevat. Neid vaktsineerimistõendi aktsepteerimise reegleid kohaldatakse kas ainult riigisiseselt või ka reisimise otstarbel. |
| --- | --- |

(8)

Seoses tõhustusdooside manustamisega on üha rohkem liikmesriike võtnud vastu reeglid selle kohta, kui kaua esmase vaktsineerimiskuuri lõpetamist kinnitavat vaktsineerimistõendit tuleks aktsepteerida, võttes arvesse seda, et kaitse COVID-19 nakkuse vastu näib aja jooksul nõrgenevat. Neid vaktsineerimistõendi aktsepteerimise reegleid kohaldatakse kas ainult riigisiseselt või ka reisimise otstarbel.

| (9) | Ühepoolsed meetmed selles valdkonnas võivad kaasa tuua märkimisväärseid häireid, sest liidu kodanikud ja ettevõtjad seisaksid silmitsi mitmesuguste lahknevate meetmetega. Kui liidu tasandil puudub ühtne lähenemisviis, peaksid kodanikud kontrollima iga liikmesriigi eeskirju, et veenduda, kas nende vaktsineerimistõendit jätkuvalt aktsepteeritakse. Selline ebakindlus vähendab ka usaldust ELi digitaalse COVID-tõendi vastu ja kahjustab vajalike rahvatervise meetmete järgimist. Ühe liikmesriigi eriti ranged reeglid võivad tähendada, et teisest liikmesriigist saabuv kodanik ei saa kasu sellest, et vaktsineeritud reisijad on piirangutest vabastatud, sest tal ei pruukinud enne reisi olla veel võimalik vajalikku tõhustusdoosi saada. See oleks eriti kahjulik olukorras, kus viirus on juba märkimisväärselt kahjustanud liidu majandust. |
| --- | --- |

(9)

Ühepoolsed meetmed selles valdkonnas võivad kaasa tuua märkimisväärseid häireid, sest liidu kodanikud ja ettevõtjad seisaksid silmitsi mitmesuguste lahknevate meetmetega. Kui liidu tasandil puudub ühtne lähenemisviis, peaksid kodanikud kontrollima iga liikmesriigi eeskirju, et veenduda, kas nende vaktsineerimistõendit jätkuvalt aktsepteeritakse. Selline ebakindlus vähendab ka usaldust ELi digitaalse COVID-tõendi vastu ja kahjustab vajalike rahvatervise meetmete järgimist. Ühe liikmesriigi eriti ranged reeglid võivad tähendada, et teisest liikmesriigist saabuv kodanik ei saa kasu sellest, et vaktsineeritud reisijad on piirangutest vabastatud, sest tal ei pruukinud enne reisi olla veel võimalik vajalikku tõhustusdoosi saada. See oleks eriti kahjulik olukorras, kus viirus on juba märkimisväärselt kahjustanud liidu majandust.

| (10) | Seepärast tuleb lahknevate ja häireid tekitavate meetmete ärahoidmiseks kehtestada vaktsineerimistõenditele reisimise otstarbel standardne kehtivusaeg, milleks on 270 päeva alates esmase vaktsineerimiskuuri lõpetamisest. Kehtivusaja määramisel on lähtutud Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse suunistest, milles on soovitatud manustada kuus kuud pärast esmase vaktsineerimiskuuri lõpetamist tõhustusdoos ning nähtud ette täiendav kolmekuuline ajavahemik, et riigid jõuaksid oma vaktsineerimiskampaaniaid kohandada ja tõhustusdoosid kodanikele kättesaadavaks teha. Koordineeritud lähenemisviisi tagamiseks ei tohiks liikmesriigid aktsepteerida esmase vaktsineerimiskuuri lõpetamist kinnitavat vaktsineerimistõendit, kui sellel märgitud doosi manustamisest on möödas üle 270 päeva. Liikmesriigid ei tohiks aga koordineeritud lähenemisviisi tagamiseks näha reisimise otstarbel ette 270 päevast lühemat kehtivusaega. Selle standardse kehtivusaja jooksul peaks liikmesriik jätkuvalt aktsepteerima esmase vaktsineerimiskuuri lõpetamist kinnitavaid vaktsineerimistõendeid, isegi kui selles liikmesriigis manustatakse juba tõhustusdoose. |
| --- | --- |

(10)

Seepärast tuleb lahknevate ja häireid tekitavate meetmete ärahoidmiseks kehtestada vaktsineerimistõenditele reisimise otstarbel standardne kehtivusaeg, milleks on 270 päeva alates esmase vaktsineerimiskuuri lõpetamisest. Kehtivusaja määramisel on lähtutud Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse suunistest, milles on soovitatud manustada kuus kuud pärast esmase vaktsineerimiskuuri lõpetamist tõhustusdoos ning nähtud ette täiendav kolmekuuline ajavahemik, et riigid jõuaksid oma vaktsineerimiskampaaniaid kohandada ja tõhustusdoosid kodanikele kättesaadavaks teha. Koordineeritud lähenemisviisi tagamiseks ei tohiks liikmesriigid aktsepteerida esmase vaktsineerimiskuuri lõpetamist kinnitavat vaktsineerimistõendit, kui sellel märgitud doosi manustamisest on möödas üle 270 päeva. Liikmesriigid ei tohiks aga koordineeritud lähenemisviisi tagamiseks näha reisimise otstarbel ette 270 päevast lühemat kehtivusaega. Selle standardse kehtivusaja jooksul peaks liikmesriik jätkuvalt aktsepteerima esmase vaktsineerimiskuuri lõpetamist kinnitavaid vaktsineerimistõendeid, isegi kui selles liikmesriigis manustatakse juba tõhustusdoose.

| (11) | Ehkki iga liikmesriik lähtub teatavate elanikkonnarühmade vaktsineerimise prioriseerimisel oma poliitilistest valikutest ja epidemioloogilisest olukorrast, peaksid liikmesriigid astuma kohe kõik vajalikud sammud selleks, et tagada vaktsiinide kättesaadavus nendele elanikkonnarühmadele, kellele varem välja antud vaktsineerimistõendi kehtivusaeg hakkab läbi saama. Samuti peaksid liikmesriigid kodanikke standardsest kehtivusajast ja tõhustusdoosi vajadusest teavitama. |
| --- | --- |

(11)

Ehkki iga liikmesriik lähtub teatavate elanikkonnarühmade vaktsineerimise prioriseerimisel oma poliitilistest valikutest ja epidemioloogilisest olukorrast, peaksid liikmesriigid astuma kohe kõik vajalikud sammud selleks, et tagada vaktsiinide kättesaadavus nendele elanikkonnarühmadele, kellele varem välja antud vaktsineerimistõendi kehtivusaeg hakkab läbi saama. Samuti peaksid liikmesriigid kodanikke standardsest kehtivusajast ja tõhustusdoosi vajadusest teavitama.

| (12) | Standardset 270päevast kehtivusaega tuleks kohaldada tõendite suhtes, mis on välja antud pärast esmase vaktsineerimiskuuri lõpetamist, sõltumata sellest, kas tegemist on ühedoosilise esmase kuuri, kahedoosilise esmase kuuri või vaktsineerimise liikmesriigi vaktsineerimisstrateegia kohase kahedoosilise vaktsiini ühedoosilise esmase kuuriga, mis on läbitud pärast SARS-CoV-2 põdemist. See tähendab, et kehtivusaega tuleks kohaldada kõigi vaktsineerimistõendite suhtes, olenemata nendel märgitud COVID-19 vaktsiinist. |
| --- | --- |

(12)

Standardset 270päevast kehtivusaega tuleks kohaldada tõendite suhtes, mis on välja antud pärast esmase vaktsineerimiskuuri lõpetamist, sõltumata sellest, kas tegemist on ühedoosilise esmase kuuri, kahedoosilise esmase kuuri või vaktsineerimise liikmesriigi vaktsineerimisstrateegia kohase kahedoosilise vaktsiini ühedoosilise esmase kuuriga, mis on läbitud pärast SARS-CoV-2 põdemist. See tähendab, et kehtivusaega tuleks kohaldada kõigi vaktsineerimistõendite suhtes, olenemata nendel märgitud COVID-19 vaktsiinist.

| (13) | Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse teatel on praegustes uuringutes olnud tõhustusdoosi mõju hindamise aeg liiga lühike ning selleks, et määrata kindlaks, kui kaua pärast tõhustusdoosi manustamist kestab immuunsus nakatumise ning kerge ja raske haigestumise vastu, on vaja täiendavaid andmeid. Praeguseks ei ole ühtegi uuringut, kus oleks otseselt vaadeldud tõhustusdoosi tulemuslikkust SARS-CoV-2 nakkuse leviku tõkestamisel, mistõttu ei ole praegu võimalik tõhustusdoosi manustamist kinnitava tõendi kehtivusaega kindlaks määrata. Siiski on uusi andmeid selle kohta, et tõhustusdoosid taastavad tulemuslikult tugeva kaitse nakatumise vastu, mis osutab sellele, et tõhustusdoosidel on arvatavasti ka oluline mõju nakkuse leviku pidurdamisele. On alust eeldada, et tõhustusdoosidest saadav kaitse kestab kauem kui esmase vaktsineerimiskuuri lõpetamisest tulenev kaitse. Seepärast ei tohiks tõhustusdoosi manustamist kinnitavate tõendite suhtes praegu kehtivusaega kohaldada, sõltumata sellest, kas tõhustusdoos manustati 270päevase kehtivusperioodi jooksul, mida kohaldatakse esmase vaktsineerimiskuuri lõpetamist kinnitavate tõendite suhtes, või pärast seda. |
| --- | --- |

(13)

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskuse teatel on praegustes uuringutes olnud tõhustusdoosi mõju hindamise aeg liiga lühike ning selleks, et määrata kindlaks, kui kaua pärast tõhustusdoosi manustamist kestab immuunsus nakatumise ning kerge ja raske haigestumise vastu, on vaja täiendavaid andmeid. Praeguseks ei ole ühtegi uuringut, kus oleks otseselt vaadeldud tõhustusdoosi tulemuslikkust SARS-CoV-2 nakkuse leviku tõkestamisel, mistõttu ei ole praegu võimalik tõhustusdoosi manustamist kinnitava tõendi kehtivusaega kindlaks määrata. Siiski on uusi andmeid selle kohta, et tõhustusdoosid taastavad tulemuslikult tugeva kaitse nakatumise vastu, mis osutab sellele, et tõhustusdoosidel on arvatavasti ka oluline mõju nakkuse leviku pidurdamisele. On alust eeldada, et tõhustusdoosidest saadav kaitse kestab kauem kui esmase vaktsineerimiskuuri lõpetamisest tulenev kaitse. Seepärast ei tohiks tõhustusdoosi manustamist kinnitavate tõendite suhtes praegu kehtivusaega kohaldada, sõltumata sellest, kas tõhustusdoos manustati 270päevase kehtivusperioodi jooksul, mida kohaldatakse esmase vaktsineerimiskuuri lõpetamist kinnitavate tõendite suhtes, või pärast seda.

| (14) | Samuti ei tohiks näha ette kehtivusaega lisadoosidele, mida manustatakse selleks, et paremini kaitsta isikuid, kelle immuunvastus ei olnud pärast esmase vaktsineerimiskuuri lõpetamist piisav. Vajadus eristada selliseid lisadoose ja tõhustusdoose tekitaks riski, et selliste haavatavate rühmade tervislik seisund tehakse tahtmatult avalikuks. Seepärast tuleks käesoleva määruse viiteid tõhustusdoosidele käsitada nii, et need hõlmavad ka selliseid lisadoose. |
| --- | --- |

(14)

Samuti ei tohiks näha ette kehtivusaega lisadoosidele, mida manustatakse selleks, et paremini kaitsta isikuid, kelle immuunvastus ei olnud pärast esmase vaktsineerimiskuuri lõpetamist piisav. Vajadus eristada selliseid lisadoose ja tõhustusdoose tekitaks riski, et selliste haavatavate rühmade tervislik seisund tehakse tahtmatult avalikuks. Seepärast tuleks käesoleva määruse viiteid tõhustusdoosidele käsitada nii, et need hõlmavad ka selliseid lisadoose.

| (15) | Tõendite kehtivusaja reeglistiku toimimist tuleb jälgida ja korrapäraselt uuesti hinnata, et otsustada, kas uue teadusliku tõendusmaterjali alusel on vaja teha kohandusi, muu hulgas tõhustusdoosi manustamist kinnitavate tõendite kehtivusajas. Kuna Euroopa Ravimiamet ei ole praegu esitanud soovitust manustada tõhustusdoose alla 18aastastele inimestele, tuleks muu hulgas hinnata seda, kas selle vanuserühma puhul võiks olla õigustatud teha standardsest kehtivusajast erandeid. |
| --- | --- |

(15)

Tõendite kehtivusaja reeglistiku toimimist tuleb jälgida ja korrapäraselt uuesti hinnata, et otsustada, kas uue teadusliku tõendusmaterjali alusel on vaja teha kohandusi, muu hulgas tõhustusdoosi manustamist kinnitavate tõendite kehtivusajas. Kuna Euroopa Ravimiamet ei ole praegu esitanud soovitust manustada tõhustusdoose alla 18aastastele inimestele, tuleks muu hulgas hinnata seda, kas selle vanuserühma puhul võiks olla õigustatud teha standardsest kehtivusajast erandeid.

| (16) | Standardset kehtivusaega ei tohiks lisada vaktsineerimistõendile uue andmeväljana, vaid seda tuleks kohaldada kontrolli tasandil, kohandades mobiilirakendusi, mida kasutatakse ELi digitaalsete COVID-tõendite kontrollimiseks. Kui kontrollijale esitatakse vaktsineerimistõend, mis näitab, et vaktsineerimisest on möödunud rohkem kui 270 päeva, peaks kontrollimiseks kasutatav mobiilirakendus näitama, et tõend on aegunud. Kui standardset kehtivusaega kohaldatakse kontrolli tasandil, võimaldab see uuele teaduslikule tõendusmaterjalile hõlpsamalt reageerida kui juhul, kui kehtivusaja lõppkuupäev oleks märgitud tõendile. Selleks et standardset kehtivusaega oleks võimalik kohaldada kontrolli tasandil, tuleks vaktsineerimise kuupäeva andmevälja muuta. See oleks parem variant kui vaktsineerimistõendile uue, kehtivusaja lõppkuupäeva sisaldava andmevälja lisamine. Uue andmevälja lisamine tähendaks vajadust kas anda juba välja antud vaktsineerimistõendid uuesti välja või luua tehnilised süsteemid, mis suudavad samal ajal tõlgendada nii varem välja antud vaktsineerimistõendeid, millel puudub kehtivusaja lõppkuupäev, kui ka uusi vaktsineerimistõendeid, millele kehtivusaja lõppkuupäev on märgitud. Ühetaolise kohaldamise tagamiseks tuleks vaktsineerimistõendite standardne kehtivusaeg lisada kõigi liikmesriikide kontrollitaotlustesse. |
| --- | --- |

(16)

Standardset kehtivusaega ei tohiks lisada vaktsineerimistõendile uue andmeväljana, vaid seda tuleks kohaldada kontrolli tasandil, kohandades mobiilirakendusi, mida kasutatakse ELi digitaalsete COVID-tõendite kontrollimiseks. Kui kontrollijale esitatakse vaktsineerimistõend, mis näitab, et vaktsineerimisest on möödunud rohkem kui 270 päeva, peaks kontrollimiseks kasutatav mobiilirakendus näitama, et tõend on aegunud. Kui standardset kehtivusaega kohaldatakse kontrolli tasandil, võimaldab see uuele teaduslikule tõendusmaterjalile hõlpsamalt reageerida kui juhul, kui kehtivusaja lõppkuupäev oleks märgitud tõendile. Selleks et standardset kehtivusaega oleks võimalik kohaldada kontrolli tasandil, tuleks vaktsineerimise kuupäeva andmevälja muuta. See oleks parem variant kui vaktsineerimistõendile uue, kehtivusaja lõppkuupäeva sisaldava andmevälja lisamine. Uue andmevälja lisamine tähendaks vajadust kas anda juba välja antud vaktsineerimistõendid uuesti välja või luua tehnilised süsteemid, mis suudavad samal ajal tõlgendada nii varem välja antud vaktsineerimistõendeid, millel puudub kehtivusaja lõppkuupäev, kui ka uusi vaktsineerimistõendeid, millele kehtivusaja lõppkuupäev on märgitud. Ühetaolise kohaldamise tagamiseks tuleks vaktsineerimistõendite standardne kehtivusaeg lisada kõigi liikmesriikide kontrollitaotlustesse.

| (17) | Vastavalt määruse (EL) 2021/953 artikli 3 lõikele 10 ja artikli 8 lõikele 2 aktsepteeritakse nende sätete kohaselt vastu võetud rakendusakti kohaldamisalasse kuuluvaid vaktsineerimistõendeid samadel tingimustel kui ELi digitaalseid COVID-tõendeid. Seetõttu ei tohiks aktsepteerida vaktsineerimistõendit, mis kinnitab esmase vaktsineerimiskuuri lõpetamist ja millel märgitud doosi manustamisest on möödas üle 270 päeva. |
| --- | --- |

(17)

Vastavalt määruse (EL) 2021/953 artikli 3 lõikele 10 ja artikli 8 lõikele 2 aktsepteeritakse nende sätete kohaselt vastu võetud rakendusakti kohaldamisalasse kuuluvaid vaktsineerimistõendeid samadel tingimustel kui ELi digitaalseid COVID-tõendeid. Seetõttu ei tohiks aktsepteerida vaktsineerimistõendit, mis kinnitab esmase vaktsineerimiskuuri lõpetamist ja millel märgitud doosi manustamisest on möödas üle 270 päeva.

| (18) | Määrust (EL) 2021/953 tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(18)

Määrust (EL) 2021/953 tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (19) | Määruse (EL) 2021/953 artikli 5 lõikes 4 on sätestatud, et kui see on uue teadusliku tõendusmaterjali ilmnemisel tungiva kiireloomulisuse tõttu vajalik, kohaldatakse kõnealuse määruse artikli 5 lõike 2 alusel vastu võetavate delegeeritud õigusaktide suhtes artiklis 13 sätestatud menetlust. |
| --- | --- |

(19)

Määruse (EL) 2021/953 artikli 5 lõikes 4 on sätestatud, et kui see on uue teadusliku tõendusmaterjali ilmnemisel tungiva kiireloomulisuse tõttu vajalik, kohaldatakse kõnealuse määruse artikli 5 lõike 2 alusel vastu võetavate delegeeritud õigusaktide suhtes artiklis 13 sätestatud menetlust.

| (20) | Võttes arvesse, et liikmesriigid reageerivad COVID-19 vaktsiini esmase kuuri lõpetamisest tuleneva kaitse kestust käsitlevale uuele teaduslikule tõendusmaterjalile juba niigi selgelt erinevalt, tuleb tungiva kiireloomulisuse tõttu kohaldada määruse (EL) 2021/953 artiklis 13 sätestatud menetlust. Kui viivitamatute meetmete võtmist edasi lükata, võivad need erinevused süvendada, mis kahjustaks usaldust ELi digitaalse COVID-tõendi vastu. Lisaks pikendaks see aega, mille jooksul kodanikud peavad järgima vaktsineerimistõendite aktsepteerimist käsitlevaid ühepoolseid eeskirju. |
| --- | --- |

(20)

Võttes arvesse, et liikmesriigid reageerivad COVID-19 vaktsiini esmase kuuri lõpetamisest tuleneva kaitse kestust käsitlevale uuele teaduslikule tõendusmaterjalile juba niigi selgelt erinevalt, tuleb tungiva kiireloomulisuse tõttu kohaldada määruse (EL) 2021/953 artiklis 13 sätestatud menetlust. Kui viivitamatute meetmete võtmist edasi lükata, võivad need erinevused süvendada, mis kahjustaks usaldust ELi digitaalse COVID-tõendi vastu. Lisaks pikendaks see aega, mille jooksul kodanikud peavad järgima vaktsineerimistõendite aktsepteerimist käsitlevaid ühepoolseid eeskirju.

| (21) | Võttes arvesse COVID-19 pandeemiaga seotud olukorra kiireloomulisust, peaks käesolev määrus jõustuma kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Selleks et anda piisavalt aega standardse kehtivusaja tehniliseks rakendamiseks, tuleks käesolevat määrust hakata kohaldama alates 1. veebruarist 2022. |
| --- | --- |

(21)

Võttes arvesse COVID-19 pandeemiaga seotud olukorra kiireloomulisust, peaks käesolev määrus jõustuma kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Selleks et anda piisavalt aega standardse kehtivusaja tehniliseks rakendamiseks, tuleks käesolevat määrust hakata kohaldama alates 1. veebruarist 2022.

| (22) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (4) artikli 42 lõikele 1 konsulteeriti Euroopa Andmekaitseinspektoriga, kes esitas ametlikud märkused 14. detsembril 2021, |
| --- | --- |

(22)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (4) artikli 42 lõikele 1 konsulteeriti Euroopa Andmekaitseinspektoriga, kes esitas ametlikud märkused 14. detsembril 2021,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) 2021/953 lisa punkti 1 alapunkt h asendatakse järgmisega:

| „h) | vaktsineerimise kuupäev, st viimase doosi saamise kuupäev (esmase vaktsineerimiskuuri lõpetamist kinnitavat tõendit aktsepteeritakse üksnes juhul, kui selle kuuri viimase doosi manustamisest on möödunud maksimaalselt 270 päeva);“. |
| --- | --- |

„h)

vaktsineerimise kuupäev, st viimase doosi saamise kuupäev (esmase vaktsineerimiskuuri lõpetamist kinnitavat tõendit aktsepteeritakse üksnes juhul, kui selle kuuri viimase doosi manustamisest on möödunud maksimaalselt 270 päeva);“.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. veebruarist 2022.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. detsember 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 211, 15.6.2021, lk 1.

1

(2)  https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/rapid-risk-assessment-sars-cov-2-november-2021

2

(3)  https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/covid-19-assessment-further-emergence-omicron-18th-risk-assessment

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

4

---

| 22.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 458/463 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 458/463

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/2289,

21. detsember 2021,

millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/2115 rakenduseeskirjad ÜPP strateegiakavade sisu esitamise ja turvalise teabevahetuse elektroonilise süsteemi kohta

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. detsembri 2021. aasta määrust (EL) 2021/2115, millega kehtestatakse liikmesriikide koostatavate Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) rahastatavate ühise põllumajanduspoliitika strateegiakavade (ÜPP strateegiakavad) toetamise reeglid ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1305/2013 ja (EL) nr 1307/2013, (1) eriti selle artiklit 117 ja artikli 150 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) 2021/2115 artikli 104 lõike 1 kohaselt peavad liikmesriigid koostama ÜPP strateegiakavad kooskõlas kõnealuse määrusega, et rakendada EAGFi ja EAFRD poolt rahastatavat liidu toetust. Tuleks kehtestada ÜPP strateegiakavade sisu esitamise eeskirjad, mis põhinevad eelkõige kõnealuse määruse artiklite 107–115 nõuetel. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) 2021/2115 artikli 104 lõike 1 kohaselt peavad liikmesriigid koostama ÜPP strateegiakavad kooskõlas kõnealuse määrusega, et rakendada EAGFi ja EAFRD poolt rahastatavat liidu toetust. Tuleks kehtestada ÜPP strateegiakavade sisu esitamise eeskirjad, mis põhinevad eelkõige kõnealuse määruse artiklite 107–115 nõuetel.

| (2) | Selleks et komisjon saaks ÜPP strateegiakavade sisu järjepidevalt ja täielikult hinnata, peaks liikmesriikidel olema võimalus lisada täiendavaid lisasid, mis ei ole määruse (EL) 2021/2115 artikli 115 kohaselt nõutavad ega vaja kõnealuse määruse artiklite 118 ja 119 kohast heakskiitu. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et komisjon saaks ÜPP strateegiakavade sisu järjepidevalt ja täielikult hinnata, peaks liikmesriikidel olema võimalus lisada täiendavaid lisasid, mis ei ole määruse (EL) 2021/2115 artikli 115 kohaselt nõutavad ega vaja kõnealuse määruse artiklite 118 ja 119 kohast heakskiitu.

| (3) | Määruse (EL) 2021/2115 artikli 150 lõikes 1 on sätestatud, et komisjon loob koostöös liikmesriikidega teabesüsteemi, mis võimaldab ühist huvi pakkuva teabe turvalist vahetamist komisjoni ja liikmesriigi vahel. Kõnealuse süsteemi toimimiseks on vaja ette näha eeskirjad, eelkõige seoses komisjoni ja liikmesriikide vastavate ülesannete jaotusega. Neid eeskirju tuleks kohaldada teabe suhtes, mis tuleb esitada kooskõlas määrusega (EL) 2021/2115 või kõnealuse määruse alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide või rakendusaktidega. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) 2021/2115 artikli 150 lõikes 1 on sätestatud, et komisjon loob koostöös liikmesriikidega teabesüsteemi, mis võimaldab ühist huvi pakkuva teabe turvalist vahetamist komisjoni ja liikmesriigi vahel. Kõnealuse süsteemi toimimiseks on vaja ette näha eeskirjad, eelkõige seoses komisjoni ja liikmesriikide vastavate ülesannete jaotusega. Neid eeskirju tuleks kohaldada teabe suhtes, mis tuleb esitada kooskõlas määrusega (EL) 2021/2115 või kõnealuse määruse alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide või rakendusaktidega.

| (4) | Kuna liikmesriikidel peavad olema eeskirjad ÜPP strateegiakavasse lisatavate elementide esitamise ja kõnealuste kavade edastamise kohta, kui need komisjonile heakskiitmiseks esitatakse, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(4)

Kuna liikmesriikidel peavad olema eeskirjad ÜPP strateegiakavasse lisatavate elementide esitamise ja kõnealuste kavade edastamise kohta, kui need komisjonile heakskiitmiseks esitatakse, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas ühise põllumajanduspoliitika komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas ühise põllumajanduspoliitika komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

ÜPP strateegiakava sisu

Liikmesriigid esitavad määruse (EL) 2021/2115 V jaotise II peatükis sätestatud ÜPP strateegiakava sisu, nagu on esitatud käesoleva määruse I lisas.

Artikkel 2

ÜPP strateegiakava täiendavad lisad

Lisaks määruse (EL) 2021/2115 artiklis 115 sätestatud teabele võivad liikmesriigid esitada täiendavat teavet oma ÜPP strateegiakava eraldi lisadena.

ÜPP strateegiakava heakskiitmine kooskõlas määruse (EL) 2021/2115 artikliga 118 ja ÜPP strateegiakava muutmise heakskiitmine kooskõlas kõnealuse määruse artikli 119 lõikega 10 ei kehti kõnealuste täiendavate lisade kohta.

Artikkel 3

Turvaline elektrooniline teabevahetussüsteem

Liikmesriigid vahetavad teavet, mis tuleb esitada kooskõlas määrusega (EL) 2021/2115 või kõnealuse määruse kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusaktide või rakendusaktidega, turvalise teabevahetuse elektroonilise süsteemi ehk „SFC2021“ kaudu, mille puhul on komisjoni ja liikmesriikide kohustused esitatud käesoleva määruse II lisas.

Erandina lõikest 1 edastatakse määruse (EL) 2021/2115 III jaotise III peatükiga seotud teave, mille liikmesriigid peavad saatma vastavalt kõnealuse määruse artikli 143 lõike 4 alusel vastu võetavale rakendusaktile, vastavalt komisjoni rakendusmääruses (EL) 2017/1185 (2) sätestatud eeskirjadele ja kõnealuse rakendusmääruse kohaselt komisjoni poolt kättesaadavaks tehtud infotehnoloogiapõhise süsteemi kaudu.

2

Artikkel 4

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. detsember 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 435, 6.12.2021, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 20. aprilli 2017. aasta rakendusmäärus (EL) 2017/1185, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruste (EL) nr 1307/2013 ja (EL) nr 1308/2013 rakenduseeskirjad seoses komisjonile edastatava teabe ja dokumentidega ning millega muudetakse mitut komisjoni määrust ja tunnistatakse mitu määrust kehtetuks (ELT L 171, 4.7.2017, lk 113).

2

---

I LISA

ÜPP strateegiakava sisu esitamine

1.   Strateegiline avaldus

ÜPP strateegiakava ülevaates kirjeldatakse, mida ÜPP abil liikmesriigi territooriumil soovitakse saavutada. Selles keskendutakse peamistele oodatavatele tulemustele ja sekkumistele, sealhulgas keskkonna- ja kliimaaspektide asjakohastele elementidele, pidades silmas tuvastatud vajadusi, ning tehakse kokkuvõte rahaliste vahendite eraldamise peamistest valikutest. Selles näidatakse, kuidas need aspektid on üksteisega seotud. Välja võib tuua selle, kuidas on käsitletud peamisi elemente, mis on esitatud ÜPP strateegiakava kohta käivates komisjoni soovitustes.

2.   Vajaduste hindamine, sekkumisstrateegia, kontekstinäitajad ja sihtväärtuste kava

2.1.   Vajaduste hindamine

ÜPP strateegiakava selles alapunktis esitatakse määruse (EL) 2021/2115 artikli 6 lõigetes 1 ja 2 osutatud iga erieesmärgi kohta järgmine teave:

| a) | olukorra tugevuste ja nõrkuste, võimaluste ja ohtude analüüsi (edaspidi „SWOT-analüüs“) kokkuvõte, mis on jaotatud nelja ossa (tugevused, nõrkused, võimalused ja ohud); |
| --- | --- |

a)

olukorra tugevuste ja nõrkuste, võimaluste ja ohtude analüüsi (edaspidi „SWOT-analüüs“) kokkuvõte, mis on jaotatud nelja ossa (tugevused, nõrkused, võimalused ja ohud);

| b) | iga vajaduse kindlakstegemine ja kirjeldus, olenemata sellest, kas neid ÜPP strateegiakava sekkumistega käsitletakse. See hõlmab järgmist:






  i) | vajaduse kirjeldus, sealhulgas asjaomaste alade või territooriumide liigid, kui need on asjakohased; |
| --- | --- | --- |

b)

iga vajaduse kindlakstegemine ja kirjeldus, olenemata sellest, kas neid ÜPP strateegiakava sekkumistega käsitletakse. See hõlmab järgmist:

i)

vajaduse kirjeldus, sealhulgas asjaomaste alade või territooriumide liigid, kui need on asjakohased;

| ii) | iga vajaduse seos määruse (EL) 2021/2115 artikli 6 lõigetes 1 ja 2 osutatud ühe või mitme erieesmärgiga; |
| --- | --- |

ii)

iga vajaduse seos määruse (EL) 2021/2115 artikli 6 lõigetes 1 ja 2 osutatud ühe või mitme erieesmärgiga;

| iii) | määruse (EL) 2021/2115 artikli 6 lõike 1 punktis a osutatud erieesmärgi puhul hinnang nende vajaduste kohta seoses otsetoetuste õiglasema jaotamise ning tulemuslikuma ja tõhusama suunamisega, võttes vajaduse korral arvesse põllumajandusettevõtete struktuuri, ning hinnang vajaduste kohta seoses riskijuhtimisega; |
| --- | --- |

iii)

määruse (EL) 2021/2115 artikli 6 lõike 1 punktis a osutatud erieesmärgi puhul hinnang nende vajaduste kohta seoses otsetoetuste õiglasema jaotamise ning tulemuslikuma ja tõhusama suunamisega, võttes vajaduse korral arvesse põllumajandusettevõtete struktuuri, ning hinnang vajaduste kohta seoses riskijuhtimisega;

| iv) | määruse (EL) 2021/2115 artikli 6 lõike 1 punktides d, e ja f osutatud erieesmärkidega seotud vajaduste puhul teave selle kohta, kuidas on arvesse võetud riiklikke keskkonna- ja kliimakavade asjakohaseid sihtväärtusi ja muid elemente, mis tulenevad kõnealuse määruse XIII lisas osutatud õigusaktidest. Kirjeldusest peab selguma, millised vajadused milliste asjaomaste sihtväärtuste või riiklike keskkonna- ja kliimakavadega seotud on. |
| --- | --- |

iv)

määruse (EL) 2021/2115 artikli 6 lõike 1 punktides d, e ja f osutatud erieesmärkidega seotud vajaduste puhul teave selle kohta, kuidas on arvesse võetud riiklikke keskkonna- ja kliimakavade asjakohaseid sihtväärtusi ja muid elemente, mis tulenevad kõnealuse määruse XIII lisas osutatud õigusaktidest. Kirjeldusest peab selguma, millised vajadused milliste asjaomaste sihtväärtuste või riiklike keskkonna- ja kliimakavadega seotud on.

Selles alapunktis esitatakse ÜPP strateegiakava tasandil järgmine:

| a) | vajaduste tähtsusjärjekord, sealhulgas tehtud valikute ning kasutatud meetodite ja kriteeriumide mõistlik põhjendamine; |
| --- | --- |

a)

vajaduste tähtsusjärjekord, sealhulgas tehtud valikute ning kasutatud meetodite ja kriteeriumide mõistlik põhjendamine;

| b) | vajaduse korral selgitus selle kohta, miks teatavaid vajadusi ÜPP strateegiakavas ei käsitleta või käsitletakse osaliselt; |
| --- | --- |

b)

vajaduse korral selgitus selle kohta, miks teatavaid vajadusi ÜPP strateegiakavas ei käsitleta või käsitletakse osaliselt;

| c) | vajaduse korral konkreetsete geograafiliste piirkondade, näiteks äärepoolseimate piirkondade, mägi- ja saarepiirkondade vajaduste hinnang. |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral konkreetsete geograafiliste piirkondade, näiteks äärepoolseimate piirkondade, mägi- ja saarepiirkondade vajaduste hinnang.

2.2.   Sekkumisstrateegia

Selles alapunktis esitatakse määruse (EL) 2021/2115 artikli 6 lõigetes 1 ja 2 osutatud iga erieesmärgi kohta järgmine:

| a) | sekkumisstrateegia kirjeldus, milles selgitatakse, kuidas erinevad sekkumised ja ÜPP strateegiakava muud olulised elemendid peaksid vajaduste, sealhulgas territoriaalsete aspektide käsitlemisel koos toimima, kuidas sekkumised aitavad otseselt ja märkimisväärselt kaasa erieesmärgi saavutamisele ning kuidas need kombineeritakse muude asjakohaste vahenditega, mis jäävad väljapoole ÜPP strateegiakava; |
| --- | --- |

a)

sekkumisstrateegia kirjeldus, milles selgitatakse, kuidas erinevad sekkumised ja ÜPP strateegiakava muud olulised elemendid peaksid vajaduste, sealhulgas territoriaalsete aspektide käsitlemisel koos toimima, kuidas sekkumised aitavad otseselt ja märkimisväärselt kaasa erieesmärgi saavutamisele ning kuidas need kombineeritakse muude asjakohaste vahenditega, mis jäävad väljapoole ÜPP strateegiakava;

| b) | tulemusnäitajate valik, mis põhineb vajaduste hindamisel, sealhulgas kogu ÜPP strateegiakava jaoks asjakohaste sihtväärtuste ja nendega seotud vahe-eesmärkide põhjendus, võttes aluseks määruse (EL) 2021/2115 I lisas esitatud loetelu. Tulemusnäitajate ja eesmärkide vahelised seosed peavad olema kooskõlas nii vajaduste hinnangu kui ka sekkumisloogikaga ning võtma arvesse sekkumiste ja tulemusnäitajate vahelisi seoseid.
  Liikmesriigid määravad terveks ÜPP strateegiakava perioodiks iga tulemusnäitaja kohta ühe sihtväärtuse.
  Kui sihtväärtus on suhtarv, esitavad liikmesriigid lugeja ja nimetaja. Sihtväärtused ja iga-aastaste vahe-eesmärkide väärtused on seotud ja kooskõlas vajadustega ning samuti vastavate tulemusnäitajatega seotud sekkumiste kavandatud väljundite väärtustega ning nende puhul hõlmatakse vajaduse korral määruse (EL) 2021/2115 artikli 115 lõikes 5 osutatud täiendav riiklik rahastamine; |
| --- | --- |

b)

tulemusnäitajate valik, mis põhineb vajaduste hindamisel, sealhulgas kogu ÜPP strateegiakava jaoks asjakohaste sihtväärtuste ja nendega seotud vahe-eesmärkide põhjendus, võttes aluseks määruse (EL) 2021/2115 I lisas esitatud loetelu. Tulemusnäitajate ja eesmärkide vahelised seosed peavad olema kooskõlas nii vajaduste hinnangu kui ka sekkumisloogikaga ning võtma arvesse sekkumiste ja tulemusnäitajate vahelisi seoseid.

Liikmesriigid määravad terveks ÜPP strateegiakava perioodiks iga tulemusnäitaja kohta ühe sihtväärtuse.

Kui sihtväärtus on suhtarv, esitavad liikmesriigid lugeja ja nimetaja. Sihtväärtused ja iga-aastaste vahe-eesmärkide väärtused on seotud ja kooskõlas vajadustega ning samuti vastavate tulemusnäitajatega seotud sekkumiste kavandatud väljundite väärtustega ning nende puhul hõlmatakse vajaduse korral määruse (EL) 2021/2115 artikli 115 lõikes 5 osutatud täiendav riiklik rahastamine;

| c) | selgitus selle kohta, kuidas sekkumised võimaldavad sihtväärtusi saavutada ning kuidas need on omavahel seotud ja kooskõlas; |
| --- | --- |

c)

selgitus selle kohta, kuidas sekkumised võimaldavad sihtväärtusi saavutada ning kuidas need on omavahel seotud ja kooskõlas;

| d) | põhjendus selle kohta, et sekkumiste jaoks eraldatavad rahalised vahendid on määratud sihtväärtuste saavutamiseks piisavad ja kooskõlas rahastamiskavaga; |
| --- | --- |

d)

põhjendus selle kohta, et sekkumiste jaoks eraldatavad rahalised vahendid on määratud sihtväärtuste saavutamiseks piisavad ja kooskõlas rahastamiskavaga;

| e) | vajaduse korral põhjendus InvestEU kasutamise kohta ja selle kohta, kuidas see aitab kaasa määruse (EL) 2021/2115 artikli 6 lõigetes 1 ja 2 sätestatud ning ÜPP strateegiakava alusel valitud ühe või mitme erieesmärgi saavutamisele.
  Selles alapunktis esitatakse ka selgitus selle kohta, kuidas aitab riik saavutada liidu 2030. aasta eesmärke, mis on sätestatud strateegias „Talust taldrikule“ ja ELi elurikkuse strateegias, et võimaldada komisjonil hinnata kavandatud ÜPP strateegiakava kooskõla liidu keskkonna- ja kliimaalaste õigusaktide ja kohustustega ning panust nende täitmisse, eelkõige liidu asjaomaste eesmärkide saavutamisse. Liikmesriigid võivad lisada täiendavat teavet ÜPP strateegiakava täiendavasse lisasse, nagu on osutatud käesoleva määruse artiklis 2. |
| --- | --- |

e)

vajaduse korral põhjendus InvestEU kasutamise kohta ja selle kohta, kuidas see aitab kaasa määruse (EL) 2021/2115 artikli 6 lõigetes 1 ja 2 sätestatud ning ÜPP strateegiakava alusel valitud ühe või mitme erieesmärgi saavutamisele.

Selles alapunktis esitatakse ka selgitus selle kohta, kuidas aitab riik saavutada liidu 2030. aasta eesmärke, mis on sätestatud strateegias „Talust taldrikule“ ja ELi elurikkuse strateegias, et võimaldada komisjonil hinnata kavandatud ÜPP strateegiakava kooskõla liidu keskkonna- ja kliimaalaste õigusaktide ja kohustustega ning panust nende täitmisse, eelkõige liidu asjaomaste eesmärkide saavutamisse. Liikmesriigid võivad lisada täiendavat teavet ÜPP strateegiakava täiendavasse lisasse, nagu on osutatud käesoleva määruse artiklis 2.

2.3.   Kontekstinäitajad

Selles alapunktis esitatakse määruse (EL) 2021/2115 I lisas loetletud kontekstinäitajate puhul, mida kasutatakse tulemusnäitajate nimetajatena, lähteväärtus ja -aasta, kasutades uusimaid kättesaadavaid andmeid.

2.4.   Sihtväärtuste kava

Selles alapunktis esitatakse koondtabelis sekkumisloogika puhul alapunkti 2.2 alapunkti b kohaselt valitud iga tulemusnäitaja jaoks sihtväärtus ja iga-aastased vahe-eesmärgid.

3.   Strateegia ühtsus

Selle punkti igas alapunktis antakse ülevaade ÜPP strateegiakavas sätestatud sekkumiste ja tingimuste kombinatsioonist tulenevast koostoimest ja vastastikusest täiendavusest.

See punkt koosneb järgmistest alapunktidest.

3.1.   Ülevaade keskkonna- ja kliimaaspektidest

Selles alapunktis kirjeldatakse järgmist:

| a) | tingimuslikkuse üldine panus konkreetsete keskkonna- ja kliimaeesmärkide saavutamisse; |
| --- | --- |

a)

tingimuslikkuse üldine panus konkreetsete keskkonna- ja kliimaeesmärkide saavutamisse;

| b) | vastastikune täiendavus asjakohaste baastingimuste (millele on osutatud määruse (EL) 2021/2115 artikli 31 lõikes 5 ja artikli 70 lõikes 3), tingimuslikkuse ning erinevate sekkumiste vahel, mille puhul käsitletakse kõnealuse määruse artikli 6 lõike 1 punktides d, e ja f sätestatud keskkonna- ja kliimaeesmärke; |
| --- | --- |

b)

vastastikune täiendavus asjakohaste baastingimuste (millele on osutatud määruse (EL) 2021/2115 artikli 31 lõikes 5 ja artikli 70 lõikes 3), tingimuslikkuse ning erinevate sekkumiste vahel, mille puhul käsitletakse kõnealuse määruse artikli 6 lõike 1 punktides d, e ja f sätestatud keskkonna- ja kliimaeesmärke;

| c) | viis, kuidas eelduste kohaselt saavutatakse määruse (EL) 2021/2115 artiklis 105 sätestatud suuremad ambitsioonid keskkonna- ja kliimaeesmärkide puhul; |
| --- | --- |

c)

viis, kuidas eelduste kohaselt saavutatakse määruse (EL) 2021/2115 artiklis 105 sätestatud suuremad ambitsioonid keskkonna- ja kliimaeesmärkide puhul;

| d) | kuidas keskkonna- ja kliimaaspektid aitavad kaasa määruse (EL) 2021/2115 XIII lisas osutatud õigusaktides sätestatud või neist tulenevate pikaajaliste riiklike sihtväärtuste saavutamisele ja on nendega kooskõlas; |
| --- | --- |

d)

kuidas keskkonna- ja kliimaaspektid aitavad kaasa määruse (EL) 2021/2115 XIII lisas osutatud õigusaktides sätestatud või neist tulenevate pikaajaliste riiklike sihtväärtuste saavutamisele ja on nendega kooskõlas;

| e) | maa heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmise iga standardi (HPK) puhul, kuidas liidu standardit rakendatakse, hõlmates järgmised elemendid: kokkuvõte põllumajandustavast, territoriaalne kohaldamisala, standardi kohaldamisalasse kuuluvate põllumajandustootjate liik ning vajaduse korral põhjendus, kuidas tava HPK standardi peamise eesmärgi saavutamisele kaasa aitab.
  Kirjeldus peab sisaldama järgmist teavet:






  i) | HPK 1. standard: põllumajandusettevõttega seotud kohustuste, nagu loa andmise eeskirjade ja tagasimuutmise ning muude eeskirjade kokkuvõte, kui püsirohumaa osakaal kogu põllumajandusmaast jääb alla võrdlusmäära; püsirohumaa ja kogu põllumajandusmaa vahekorda iseloomustava võrdlusmäära arvutamisel kasutatav territoriaalne tasand (riiklik, piirkondlik, allpiirkondlik, põllumajandusliku majapidamise tasand), võrdlusmäära väärtus kohaldatavatel tasemetel ning selle arvutamise selgitus; |
| --- | --- | --- |

e)

maa heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmise iga standardi (HPK) puhul, kuidas liidu standardit rakendatakse, hõlmates järgmised elemendid: kokkuvõte põllumajandustavast, territoriaalne kohaldamisala, standardi kohaldamisalasse kuuluvate põllumajandustootjate liik ning vajaduse korral põhjendus, kuidas tava HPK standardi peamise eesmärgi saavutamisele kaasa aitab.

Kirjeldus peab sisaldama järgmist teavet:

i)

HPK 1. standard: põllumajandusettevõttega seotud kohustuste, nagu loa andmise eeskirjade ja tagasimuutmise ning muude eeskirjade kokkuvõte, kui püsirohumaa osakaal kogu põllumajandusmaast jääb alla võrdlusmäära; püsirohumaa ja kogu põllumajandusmaa vahekorda iseloomustava võrdlusmäära arvutamisel kasutatav territoriaalne tasand (riiklik, piirkondlik, allpiirkondlik, põllumajandusliku majapidamise tasand), võrdlusmäära väärtus kohaldatavatel tasemetel ning selle arvutamise selgitus;

| ii) | HPK 2. standardi puhul märgitakse:






  — | peamised põllumajandusmaa liigid, mida leidub kindlakstehtud ja määratud turba- ja märgaladel; |
| --- | --- | --- |

ii)

HPK 2. standardi puhul märgitakse:

—

peamised põllumajandusmaa liigid, mida leidub kindlakstehtud ja määratud turba- ja märgaladel;

| — | nõuded, mida kohaldatakse eri liiki põllumajandusmaa suhtes, et kaitsta süsinikurikast mulda; |
| --- | --- |

—

nõuded, mida kohaldatakse eri liiki põllumajandusmaa suhtes, et kaitsta süsinikurikast mulda;

| — | HPK standardi kohaldamise algusaasta; kui taotlus on kavandatud taotlusaastaks 2024 või 2025, tuleb sellist viivitust põhjendada, tuginedes vajadustele ja kavandamisele, mis on seotud määruse (EL) 2021/2115 III lisas märgitud HPK 2. standardi kohta lisatud joonealuses märkuses 1 osutatud juhtimissüsteemiga; |
| --- | --- |

—

HPK standardi kohaldamise algusaasta; kui taotlus on kavandatud taotlusaastaks 2024 või 2025, tuleb sellist viivitust põhjendada, tuginedes vajadustele ja kavandamisele, mis on seotud määruse (EL) 2021/2115 III lisas märgitud HPK 2. standardi kohta lisatud joonealuses märkuses 1 osutatud juhtimissüsteemiga;

| — | kui selle HPK standardi kohaldamine on kavandatud taotlusaastaks 2024 või 2025, tuleb esitada kindlaksmääratud ala põllumajandusmaa liigi kirjeldus ja põllumajandusettevõttes rakendamise tavade kokkuvõte hiljemalt ÜPP strateegiakava muudatuses, mille komisjon kinnitab kooskõlas määruse (EL) 2021/2115 artikliga 119, enne HPK standardi esimest kohaldamisaastat; |
| --- | --- |

—

kui selle HPK standardi kohaldamine on kavandatud taotlusaastaks 2024 või 2025, tuleb esitada kindlaksmääratud ala põllumajandusmaa liigi kirjeldus ja põllumajandusettevõttes rakendamise tavade kokkuvõte hiljemalt ÜPP strateegiakava muudatuses, mille komisjon kinnitab kooskõlas määruse (EL) 2021/2115 artikliga 119, enne HPK standardi esimest kohaldamisaastat;

| iii) | HPK 3. standard: tingimused erandi tegemiseks taimetervisega seotud põhjustel; |
| --- | --- |

iii)

HPK 3. standard: tingimused erandi tegemiseks taimetervisega seotud põhjustel;

| iv) | HPK 4. standard:






  — | puhverribade minimaalne laius ja selle standardi kohaldamisega kaitstavate vooluveekogude määratlus, mis esitatakse vajaduse korral territoriaalse kohaldamisala osas; |
| --- | --- | --- |

iv)

HPK 4. standard:

—

puhverribade minimaalne laius ja selle standardi kohaldamisega kaitstavate vooluveekogude määratlus, mis esitatakse vajaduse korral territoriaalse kohaldamisala osas;

| — | spetsiifiliste kohalike olude selgitus, kui liikmesriigid kohandavad puhverribade miinimumlaiust aladel, kus on olulisi kuivendus- ja niisutuskraave; |
| --- | --- |

—

spetsiifiliste kohalike olude selgitus, kui liikmesriigid kohandavad puhverribade miinimumlaiust aladel, kus on olulisi kuivendus- ja niisutuskraave;

| v) | HPK 5. standard: põllumajandustava kokkuvõte, milles täpsustatakse nõlva kalle ja märgitakse vajaduse korral erosiooniohus olevad alad; |
| --- | --- |

v)

HPK 5. standard: põllumajandustava kokkuvõte, milles täpsustatakse nõlva kalle ja märgitakse vajaduse korral erosiooniohus olevad alad;

| vi) | HPK 6. standard:






  — | põllumajandustava kokkuvõte, milles täpsustatakse kõige kriitilisemad ajavahemikud ja mullakatte liik; |
| --- | --- | --- |

vi)

HPK 6. standard:

—

põllumajandustava kokkuvõte, milles täpsustatakse kõige kriitilisemad ajavahemikud ja mullakatte liik;

| — | kui liikmesriigid kohaldavad määruse (EL) 2021/2115 III lisas märgitud HPK 6. standardi kohta lisatud joonealust märkust 2, siis asjaomaste piirkondade eritingimuste selgitus; |
| --- | --- |

—

kui liikmesriigid kohaldavad määruse (EL) 2021/2115 III lisas märgitud HPK 6. standardi kohta lisatud joonealust märkust 2, siis asjaomaste piirkondade eritingimuste selgitus;

| vii) | HPK 7. standard:






  — | põllumajandustava kokkuvõte, milles täpsustatakse külvikorrad ning määratletakse põllumajanduskultuur ja vahekultuur; |
| --- | --- | --- |

vii)

HPK 7. standard:

—

põllumajandustava kokkuvõte, milles täpsustatakse külvikorrad ning määratletakse põllumajanduskultuur ja vahekultuur;

| — | asjaomaste põllumajandustootjate liik, sealhulgas kohaldatavad erandid, millele on osutatud määruse (EL) 2021/2115 III lisas; |
| --- | --- |

—

asjaomaste põllumajandustootjate liik, sealhulgas kohaldatavad erandid, millele on osutatud määruse (EL) 2021/2115 III lisas;

| — | kui liikmesriik lubab oma territooriumi teatavates piirkondades rakendada tavasid, mis on seotud liblikõieliste kultuuride ja põllumajanduskultuuride mitmekesistamise abil külvikorra tõhustamisega, nagu on osutatud määruse (EL) 2021/2115 III lisas esitatud HPK 7. standardi kohta lisatud joonealuses märkuses 3, siis selgitus selle kohta, kuidas need tavad aitavad kaasa mullapotentsiaali säilitamisele kooskõlas HPK standardi eesmärkidega, tuginedes asjaomaste piirkondade mitmekesistele põllumajandusmeetoditele ja agroklimaatilistele tingimustele, ning valiku põhjendus; |
| --- | --- |

—

kui liikmesriik lubab oma territooriumi teatavates piirkondades rakendada tavasid, mis on seotud liblikõieliste kultuuride ja põllumajanduskultuuride mitmekesistamise abil külvikorra tõhustamisega, nagu on osutatud määruse (EL) 2021/2115 III lisas esitatud HPK 7. standardi kohta lisatud joonealuses märkuses 3, siis selgitus selle kohta, kuidas need tavad aitavad kaasa mullapotentsiaali säilitamisele kooskõlas HPK standardi eesmärkidega, tuginedes asjaomaste piirkondade mitmekesistele põllumajandusmeetoditele ja agroklimaatilistele tingimustele, ning valiku põhjendus;

| viii) | HPK 8. standard:






  — | selgitus selle kohta, millised võimalused on liikmesriik valinud tootmisega mitteseotud maa-alade või maastikuelementide jaoks eraldatava põllumaa minimaalse osakaaluga seoses, eelkõige juhul, kui määruse (EL) 2021/2115 III lisas esitatud kõiki kolme võimalust ei kohaldata; |
| --- | --- | --- |

viii)

HPK 8. standard:

—

selgitus selle kohta, millised võimalused on liikmesriik valinud tootmisega mitteseotud maa-alade või maastikuelementide jaoks eraldatava põllumaa minimaalse osakaaluga seoses, eelkõige juhul, kui määruse (EL) 2021/2115 III lisas esitatud kõiki kolme võimalust ei kohaldata;

| — | konkreetsed osakaalud põllumaast, mille suhtes standardit kohaldatakse; |
| --- | --- |

—

konkreetsed osakaalud põllumaast, mille suhtes standardit kohaldatakse;

| — | viide järgmises soovituslikus loendis nimetatud maastikuelementidele ja tootmisega mitteseotud maa-aladele: kesa, hekid, üksikud puud või puuderühmad, puude read, põlluservad, laigud, puhverribad, kraavid, ojad, väikesed tiigid, väikesed märgalad, kiviaiad, kivikalmed, terrassid, kultuurilised elemendid, muu; |
| --- | --- |

—

viide järgmises soovituslikus loendis nimetatud maastikuelementidele ja tootmisega mitteseotud maa-aladele: kesa, hekid, üksikud puud või puuderühmad, puude read, põlluservad, laigud, puhverribad, kraavid, ojad, väikesed tiigid, väikesed märgalad, kiviaiad, kivikalmed, terrassid, kultuurilised elemendid, muu;

| — | iga maastikuelemendi ja tootmisega mitteseotud maa-ala liigi kohta, mille liikmesriigid on valinud käesoleva punkti teises taandes esitatud soovituslikust loendist, vajaduse korral viide miinimumsuurusele ja kaaluteguritele või ümberarvestusteguritele, mida kasutatakse selleks, et arvutada maastikuelementide ja tootmisega mitteseotud maa-alade minimaalne osakaal vastavalt sellele, kuidas need aitavad kaasa elurikkuse eesmärgi saavutamisele, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

—

iga maastikuelemendi ja tootmisega mitteseotud maa-ala liigi kohta, mille liikmesriigid on valinud käesoleva punkti teises taandes esitatud soovituslikust loendist, vajaduse korral viide miinimumsuurusele ja kaaluteguritele või ümberarvestusteguritele, mida kasutatakse selleks, et arvutada maastikuelementide ja tootmisega mitteseotud maa-alade minimaalne osakaal vastavalt sellele, kuidas need aitavad kaasa elurikkuse eesmärgi saavutamisele, kui see on asjakohane;

| — | teave asjaomaste põllumajandustootjate liigi kohta, sealhulgas kohaldatavad erandid, millele on osutatud määruse (EL) 2021/2115 III lisas esitatud HPK 8. standardi kohta lisatud joonealuses märkuses 1; |
| --- | --- |

—

teave asjaomaste põllumajandustootjate liigi kohta, sealhulgas kohaldatavad erandid, millele on osutatud määruse (EL) 2021/2115 III lisas esitatud HPK 8. standardi kohta lisatud joonealuses märkuses 1;

| — | nende maastikuelementide loetelu, mille suhtes kohaldatakse maastikuelementide säilitamist käsitlevat standardit; |
| --- | --- |

—

nende maastikuelementide loetelu, mille suhtes kohaldatakse maastikuelementide säilitamist käsitlevat standardit;

| — | vajaduse korral invasiivsete taimeliikide vältimise meetmed; |
| --- | --- |

—

vajaduse korral invasiivsete taimeliikide vältimise meetmed;

| ix) | HPK 9. standard: keskkonnatundliku püsirohumaa määramise elemendid ja vastav ligikaudne hektarite arv; |
| --- | --- |

ix)

HPK 9. standard: keskkonnatundliku püsirohumaa määramise elemendid ja vastav ligikaudne hektarite arv;

| f) | kui liikmesriigid kehtestavad lisaks III lisas sätestatud HPK standarditele kõnealuse lisa põhieesmärkidega seotud täiendavad standardid vastavalt määruse (EL) 2021/2115 artikli 13 lõikele 2, selgitus põllumajandusettevõttes rakendamise tava kohta, territoriaalne kohaldamisala, standardi kohaldamisalasse kuuluvate põllumajandustootjate liik ning kirjeldus selle kohta, kuidas standard eesmärgi saavutamisele kaasa aitab; |
| --- | --- |

f)

kui liikmesriigid kehtestavad lisaks III lisas sätestatud HPK standarditele kõnealuse lisa põhieesmärkidega seotud täiendavad standardid vastavalt määruse (EL) 2021/2115 artikli 13 lõikele 2, selgitus põllumajandusettevõttes rakendamise tava kohta, territoriaalne kohaldamisala, standardi kohaldamisalasse kuuluvate põllumajandustootjate liik ning kirjeldus selle kohta, kuidas standard eesmärgi saavutamisele kaasa aitab;

| g) | vajaduse korral selgitus ÜPP panuse kohta, mille abil võimendatakse toetust ja laiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/783 (1) kohaseid integreeritud strateegilisi loodusprojekte, millest saavad kasu põllumajandustootjate kogukonnad. |
| --- | --- |

g)

vajaduse korral selgitus ÜPP panuse kohta, mille abil võimendatakse toetust ja laiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/783 (1) kohaseid integreeritud strateegilisi loodusprojekte, millest saavad kasu põllumajandustootjate kogukonnad.

3.2.   Ülevaade asjakohastest sekkumistest ja noorte põllumajandustootjate tingimustest

Selles alapunktis esitatakse määruse (EL) 2021/2115 artikli 109 lõike 2 punktis b sätestatud elemendid ja vajaduse korral selgitus ÜPP panuse kohta seoses inimeste riikidevahelise õpirändega põllumajanduse ja maaelu arengu valdkonnas, keskendudes noortele põllumajandustootjatele ja maapiirkondades elavatele naistele, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2021/817 (2).

3.3.   Ülevaade tootmiskohustusega seotud sissetulekutoetuse ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/60/EÜ (3)
  vahelisest seosest

Selles alapunktis esitatakse määruse (EL) 2021/2115 artikli 109 lõike 2 punktis c sätestatud elemendid.

3.4.   Sissetulekutoetuse õiglasema jaotamise ning tulemuslikuma ja tõhusama suunamise eesmärgiga seotud ülevaade

Selles alapunktis esitatakse määruse (EL) 2021/2115 artikli 109 lõike 2 punktis d sätestatud elemendid.

3.5.   Ülevaade sektoriga seotud sekkumistest

Selles alapunktis esitatakse määruse (EL) 2021/2115 artikli 109 lõike 2 punktis e sätestatud elemendid. Lisaks käsitletakse sektoripõhises ülevaates vajaduse korral vastastikust täiendavust seoses tingimuslikkuse elementidega.

3.6.   Ülevaade sekkumistest, mis aitavad tagada ühtset ja integreeritud lähenemisviisi riskijuhtimisele

Selles alapunktis selgitatakse sekkumiste kombinatsiooni, sealhulgas vajaduse korral määruse (EL) 2021/2115 artiklis 19 sätestatud võimalust, mille eesmärk on aidata tagada ühtne ja integreeritud lähenemisviis riskijuhtimisele.

3.7.   Riiklike ja piirkondlike sekkumiste ja elementide koosmõju

See alapunkt sisaldab järgmist:

| a) | vajaduse korral riiklike ja piirkondlike sekkumiste koosmõju kirjeldus, sealhulgas rahaeraldiste jaotus sekkumise ja fondi kohta; |
| --- | --- |

a)

vajaduse korral riiklike ja piirkondlike sekkumiste koosmõju kirjeldus, sealhulgas rahaeraldiste jaotus sekkumise ja fondi kohta;

| b) | kui ÜPP strateegiakava elemendid on paika pandud piirkondlikul tasandil, siis selgitus selle kohta, kuidas tagab sekkumiste strateegia nende elementide ja ÜPP strateegiakava riigi tasandil paika pandud elementide sidususe ja järjepidevuse. |
| --- | --- |

b)

kui ÜPP strateegiakava elemendid on paika pandud piirkondlikul tasandil, siis selgitus selle kohta, kuidas tagab sekkumiste strateegia nende elementide ja ÜPP strateegiakava riigi tasandil paika pandud elementide sidususe ja järjepidevuse.

3.8.   Ülevaade sellest, kuidas aidatakse saavutada eesmärki parandada loomade heaolu ja võidelda antimikroobikumiresistentsuse vastu, millele on osutatud määruse (EL) 2021/2115 artikli 6 lõike 1 punktis i

Selles alapunktis esitatakse määruse (EL) 2021/2115 artikli 109 lõike 2 punktis h sätestatud elemendid.

3.9.   Selgitus selle kohta, kuidas mitme sekkumise ühised elemendid aitavad lihtsustada protsesse lõplike abisaajate jaoks ja vähendada halduskoormust

Selgituses käsitletakse eelkõige ÜPP rakendamisel võetavaid meetmeid, mis aitavad lihtsustada ÜPP juhtimist ja haldamist tehnoloogia ja andmete kasutamise kaudu ning ÜPP strateegiakavas ette nähtud sekkumiste ülesehituse lihtsustamise kaudu.

4.   Mitme sekkumise ühised elemendid

4.1.   Mõisted ja miinimumnõuded

See alapunkt sisaldab järgmist:

a)   
  põllumajanduslik tegevus

Põllumajandusliku tootmise mõistega seoses esitavad liikmesriigid teavet üksnes juhul, kui nad muudavad mõiste määratlust võrreldes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1307/2013 (4) artikli 4 lõike 1 punkti c alapunktiga i.

Mis puudutab põllumajandusmaa säilitamise mõistet, siis esitatakse see mõiste igat liiki põllumajandusmaa kohta (põllumaa, püsikultuuride all olev maa-ala ja püsirohumaa). Kui liikmesriigid määratlevad eraldi nõuded kesa suhtes, tuleb esitada sellekohane täpsustav teave;

b)   
  põllumajandusmaa

Vajaduse korral esitatakse määruses (EL) 2021/2115 sätestatud mõiste täiendavad elemendid.

Eelkõige esitatakse vajaduse korral teave järgmiste elementide kohta:

| i) | agrometsandussüsteemide elemendid, kui süsteem on loodud või seda hoitakse ülal põllumajandusmaal, täpsustades need elemendid iga põllumajandusmaa liigi kohta (põllumaa, püsikultuuride all olev maa-ala ja püsirohumaa); |
| --- | --- |

i)

agrometsandussüsteemide elemendid, kui süsteem on loodud või seda hoitakse ülal põllumajandusmaal, täpsustades need elemendid iga põllumajandusmaa liigi kohta (põllumaa, püsikultuuride all olev maa-ala ja püsirohumaa);

| ii) | puukoolide mõiste; |
| --- | --- |

ii)

puukoolide mõiste;

| iii) | lühikese raieringiga madalmetsa mõiste, mis hõlmab vähemalt raietsükli, taimeliikide või -kategooriate loetelu ja istutustiheduse; |
| --- | --- |

iii)

lühikese raieringiga madalmetsa mõiste, mis hõlmab vähemalt raietsükli, taimeliikide või -kategooriate loetelu ja istutustiheduse;

| iv) | püsirohumaa puhul kirjeldus iga selle mõiste määratluses kasutatud üksikelemendi kohta, nagu mullaharimine, kündmine, uuendamine eri liiki rohuga või kinnistunud kohalikud tavad; |
| --- | --- |

iv)

püsirohumaa puhul kirjeldus iga selle mõiste määratluses kasutatud üksikelemendi kohta, nagu mullaharimine, kündmine, uuendamine eri liiki rohuga või kinnistunud kohalikud tavad;

c)   
  toetusõiguslik hektar

Esitatakse määruses (EL) 2021/2115 sätestatud mõiste täiendavad elemendid, vajaduse korral eelkõige järgmised elemendid:

| i) | kriteeriumid, mille alusel tehakse kindlaks, et maad kasutatakse peamiselt põllumajanduslikuks tegevuseks, juhul kui maad kasutatakse ka muuks kui põllumajanduslikuks tegevuseks; |
| --- | --- |

i)

kriteeriumid, mille alusel tehakse kindlaks, et maad kasutatakse peamiselt põllumajanduslikuks tegevuseks, juhul kui maad kasutatakse ka muuks kui põllumajanduslikuks tegevuseks;

| ii) | kriteeriumid, millega tagatakse s, et maa on põllumajandustootja kasutuses; |
| --- | --- |

ii)

kriteeriumid, millega tagatakse s, et maa on põllumajandustootja kasutuses;

| iii) | ajavahemik, mille jooksul peab maa-ala vastama mõiste „toetusõiguslik hektar“ määratlusele; |
| --- | --- |

iii)

ajavahemik, mille jooksul peab maa-ala vastama mõiste „toetusõiguslik hektar“ määratlusele;

| iv) | kui maa-alasid võib põllumajanduslikuks tegevuseks kasutada ainult iga kahe aasta tagant, siis sellekohase otsuse põhjendus, mis peab tuginema keskkonna, elurikkuse ja kliimaga seotud põhjustele; |
| --- | --- |

iv)

kui maa-alasid võib põllumajanduslikuks tegevuseks kasutada ainult iga kahe aasta tagant, siis sellekohase otsuse põhjendus, mis peab tuginema keskkonna, elurikkuse ja kliimaga seotud põhjustele;

| v) | kui hõlmata võib maastikuelemendid, mis ei ole HPK standardite alusel kaitstud, siis selliste elementide kirjeldus, näiteks nende maastikuelementide maksimaalne suurus ja maksimaalne lubatud osakaal maatükist, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

v)

kui hõlmata võib maastikuelemendid, mis ei ole HPK standardite alusel kaitstud, siis selliste elementide kirjeldus, näiteks nende maastikuelementide maksimaalne suurus ja maksimaalne lubatud osakaal maatükist, kui see on asjakohane;

| vi) | kui toetusõigusliku ala kindlaksmääramiseks kohaldatakse üksikute toetusõiguseta maastikuelementidega püsirohumaa suhtes kindlaksmääratud vähenduskoefitsiente, kirjeldus nende vähenduskoefitsientide aluseks olevate põhimõtete kohta; |
| --- | --- |

vi)

kui toetusõigusliku ala kindlaksmääramiseks kohaldatakse üksikute toetusõiguseta maastikuelementidega püsirohumaa suhtes kindlaksmääratud vähenduskoefitsiente, kirjeldus nende vähenduskoefitsientide aluseks olevate põhimõtete kohta;

| vii) | kui otsustatakse säilitada toetusõigus varem toetusõiguslike alade puhul, mis ei vasta enam määruse (EL) 2021/2115 artikli 4 lõike 4 punktide a ja b alusel „toetuskõlbliku hektari“ määratlusele, tulenevalt riiklike kavade rakendamisest, siis kõnealuste riiklike kavade kirjeldus, sealhulgas järgmine teave:






  — | nende vastavus ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi (IACS) nõuetele; |
| --- | --- | --- |

vii)

kui otsustatakse säilitada toetusõigus varem toetusõiguslike alade puhul, mis ei vasta enam määruse (EL) 2021/2115 artikli 4 lõike 4 punktide a ja b alusel „toetuskõlbliku hektari“ määratlusele, tulenevalt riiklike kavade rakendamisest, siis kõnealuste riiklike kavade kirjeldus, sealhulgas järgmine teave:

—

nende vastavus ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi (IACS) nõuetele;

| — | kohaldatavus Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) I lisas loetlemata toodete kasvatamise suhtes, kui seda tehakse paludikultuurina; ja |
| --- | --- |

—

kohaldatavus Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) I lisas loetlemata toodete kasvatamise suhtes, kui seda tehakse paludikultuurina; ja

| — | kuidas aidatakse saavutada konkreetseid eesmärke, millele on osutatud määruse (EL) 2021/2115 artikli 6 lõike 1 punktides d, e ja f; |
| --- | --- |

—

kuidas aidatakse saavutada konkreetseid eesmärke, millele on osutatud määruse (EL) 2021/2115 artikli 6 lõike 1 punktides d, e ja f;

d)   
  aktiivne põllumajandustootja

Aktiivse põllumajandustootja mõistega seoses esitatakse järgmine teave:

| i) | kriteeriumid, mille alusel tehakse kindlaks põllumajandustootjad, kellel on minimaalsel tasemel põllumajanduslik tegevus; |
| --- | --- |

i)

kriteeriumid, mille alusel tehakse kindlaks põllumajandustootjad, kellel on minimaalsel tasemel põllumajanduslik tegevus;

| ii) | kui täiendava vahendina kasutatakse mittepõllumajanduslikke tegevusi hõlmavat negatiivset loetelu, siis selle kirjeldus; |
| --- | --- |

ii)

kui täiendava vahendina kasutatakse mittepõllumajanduslikke tegevusi hõlmavat negatiivset loetelu, siis selle kirjeldus;

| iii) | kui see on asjakohane, siis otsetoetuste summa (mis ei ole suurem kui 5 000 eurot), mille puhul tuleb põllumajandustootjad igal juhul lugeda aktiivseteks põllumajandustootjateks, ja sellekohane põhjendus; |
| --- | --- |

iii)

kui see on asjakohane, siis otsetoetuste summa (mis ei ole suurem kui 5 000 eurot), mille puhul tuleb põllumajandustootjad igal juhul lugeda aktiivseteks põllumajandustootjateks, ja sellekohane põhjendus;

e)   
  noor põllumajandustootja

Noore põllumajandustootja mõistega seoses esitatakse järgmine teave:

| i) | vanuse ülempiir; |
| --- | --- |

i)

vanuse ülempiir;

| ii) | põllumajandusliku majapidamise juhina tegutsemise tingimused; |
| --- | --- |

ii)

põllumajandusliku majapidamise juhina tegutsemise tingimused;

| iii) | nõutavad asjakohane väljaõpe ja/või oskused; |
| --- | --- |

iii)

nõutavad asjakohane väljaõpe ja/või oskused;

f)   
  uus põllumajandustootja

Uue põllumajandustootja mõistega seoses esitatakse järgmine teave:

| i) | põllumajandusliku majapidamise juhina esimest korda tegutsemise tingimused; |
| --- | --- |

i)

põllumajandusliku majapidamise juhina esimest korda tegutsemise tingimused;

| ii) | nõutav asjakohane väljaõpe või oskused; |
| --- | --- |

ii)

nõutav asjakohane väljaõpe või oskused;

g)   
  otsetoetuste saamise miinimumnõuded

Otsetoetuste saamise miinimumnõuetega seoses esitatakse künniste kirjeldus ja põhjendus; need künnised esitatakse vajaduse korral hektarites kahe komakoha täpsusega ja/või eurodes kahe komakoha täpsusega;

h)   
  maapiirkond

Lisatakse maapiirkondade mõiste määratlused ja märgitakse kohaldatavus kogu ÜPP strateegiakava raames;

i)   
  ÜPP strateegiakavaga seotud muud mõisted

Kui ÜPP strateegiakava raames kasutatakse muid otsetoetuste, maaelu arengu või valdkondliku toetuse puhul kohaldatavaid mõisteid, tuleb neid kirjeldada, hõlmates sealhulgas kirjelduse nende konkreetse kohaldamisala kohta.

4.2.   Otsetoetuste andmise vormis sekkumistega seotud elemendid

See alapunkt sisaldab järgmist:

a)   
  territoriaalne lähenemine

Vajaduse korral iga territooriumide rühma kirjeldus, sealhulgas sarnaste sotsiaal-majanduslike või põllumajanduslike tingimuste selgitus;

b)   
  toetusõigused

Toetusõiguste süsteemi kirjelduse ja reservi toimimisega seoses vajaduse korral märge esimese aasta kohta, mil toetusõigusi ei ole, kui toetusõigused kavatsetakse järk-järgult kaotada;

c)   
  riigisisese ühtlustamise süsteem

Iga territooriumide rühma puhul, kui see on asjakohane, ja kui alates esimesest aastast ei kasutata ühtset määra, riigisisese ühtlustamise meetodi kirjeldus, sealhulgas järgmised elemendid:

| i) | sihtaasta toetusõiguste väärtuse maksimumtaseme ja individuaalsete toetusõiguste väärtuse maksimumtaseme jaoks, nagu on osutatud määruse (EL) 2021/2115 artikli 24 lõikes 3; |
| --- | --- |

i)

sihtaasta toetusõiguste väärtuse maksimumtaseme ja individuaalsete toetusõiguste väärtuse maksimumtaseme jaoks, nagu on osutatud määruse (EL) 2021/2115 artikli 24 lõikes 3;

| ii) | ühtlustamisetapid, nagu on osutatud määruse (EL) 2021/2115 artikli 24 lõikes 4; |
| --- | --- |

ii)

ühtlustamisetapid, nagu on osutatud määruse (EL) 2021/2115 artikli 24 lõikes 4;

| iii) | vajaduse korral sihtaastal saavutatava ühtse määra väärtus, nagu on osutatud määruse (EL) 2021/2115 artikli 24 lõikes 4; |
| --- | --- |

iii)

vajaduse korral sihtaastal saavutatava ühtse määra väärtus, nagu on osutatud määruse (EL) 2021/2115 artikli 24 lõikes 4;

| iv) | sihtaasta minimaalse ühtlustamise protsendi ja minimaalse ühikuväärtuse jaoks, kusjuures protsent arvutatakse kestlikkuse tagamiseks makstava baassissetuleku toetuse kavandatud keskmisest ühikusummast sihtaastal, nagu on osutatud määruse (EL) 2021/2115 artikli 24 lõikes 5; |
| --- | --- |

iv)

sihtaasta minimaalse ühtlustamise protsendi ja minimaalse ühikuväärtuse jaoks, kusjuures protsent arvutatakse kestlikkuse tagamiseks makstava baassissetuleku toetuse kavandatud keskmisest ühikusummast sihtaastal, nagu on osutatud määruse (EL) 2021/2115 artikli 24 lõikes 5;

| v) | ühtlustamise rahastamine, nagu on osutatud määruse (EL) 2021/2115 artikli 24 lõikes 6; |
| --- | --- |

v)

ühtlustamise rahastamine, nagu on osutatud määruse (EL) 2021/2115 artikli 24 lõikes 6;

| vi) | vajaduse korral kirjeldus selle kohta, kuidas vähendatakse toetusõigusi ainult selle osa suhtes, mis ületab keskmist kavandatud ühikusummat, nagu on osutatud määruse (EL) 2021/2115 artikli 24 lõike 6 teises lõigus; |
| --- | --- |

vi)

vajaduse korral kirjeldus selle kohta, kuidas vähendatakse toetusõigusi ainult selle osa suhtes, mis ületab keskmist kavandatud ühikusummat, nagu on osutatud määruse (EL) 2021/2115 artikli 24 lõike 6 teises lõigus;

| vii) | vajaduse korral toetusõiguse ühikuväärtuse maksimaalse vähendamise protsent, nagu on osutatud määruse (EL) 2021/2115 artikli 24 lõikes 7; |
| --- | --- |

vii)

vajaduse korral toetusõiguse ühikuväärtuse maksimaalse vähendamise protsent, nagu on osutatud määruse (EL) 2021/2115 artikli 24 lõikes 7;

d)   
  reservi toimimine

Vajaduse korral selgitatakse iga territooriumide rühma puhul reservi toimimist, hõlmates eelkõige järgmised elemendid:

| i) | reservi loomise süsteemi kirjeldus; |
| --- | --- |

i)

reservi loomise süsteemi kirjeldus;

| ii) | kirjeldus selle kohta, millised on toetuskõlblike põllumajandustootjate eri kategooriad, kuidas nad reservi kasutada saavad, kuidas toimub uue toetusõiguse eraldamine või olemasoleva toetusõiguse väärtuse suurendamine ning kuidas nad tähtsuse järjekorda seatakse; |
| --- | --- |

ii)

kirjeldus selle kohta, millised on toetuskõlblike põllumajandustootjate eri kategooriad, kuidas nad reservi kasutada saavad, kuidas toimub uue toetusõiguse eraldamine või olemasoleva toetusõiguse väärtuse suurendamine ning kuidas nad tähtsuse järjekorda seatakse;

| iii) | reservi rahaliste vahendite täiendamise eeskirjad; |
| --- | --- |

iii)

reservi rahaliste vahendite täiendamise eeskirjad;

| iv) | toetusõiguste kehtivuse lõppemise ja reservi tagastamise eeskirjad; |
| --- | --- |

iv)

toetusõiguste kehtivuse lõppemise ja reservi tagastamise eeskirjad;

e)   
  toetusõiguste üleandmise eeskirjad

Vajaduse korral toetusõiguste üleandmise eeskirjad;

f)   
  otsetoetuste vähendamine

Vajaduse korral toetuste vähendamise ja piiramise kirjeldus, hõlmates eelkõige teabe järgmise kohta:

| i) | osamaksed, vähendusprotsendid ja nende selgitus; |
| --- | --- |

i)

osamaksed, vähendusprotsendid ja nende selgitus;

| ii) | vajaduse korral tööjõukulude mahaarvamise meetod; |
| --- | --- |

ii)

vajaduse korral tööjõukulude mahaarvamise meetod;

| iii) | otsetoetuste vähendamise ja piiramise tulemusena saadav summa iga aasta kohta ning selle kavandatav eraldamine; |
| --- | --- |

iii)

otsetoetuste vähendamise ja piiramise tulemusena saadav summa iga aasta kohta ning selle kavandatav eraldamine;

g)   
  künniste või piirmäärade kohaldamine juriidiliste isikute liikmete, füüsiliste või juriidiliste isikute rühmade või seotud üksuste rühmade tasandil

Otsused ja põhjendused seoses künniste ja piirmääradega, mis kehtestatakse juriidiliste isikute liikmete või füüsiliste või juriidiliste isikute rühmade või seotud juriidiliste isikute rühma tasandil, vastavalt määruse (EL) 2021/2115 artikli 110 punkti d alapunktile iii, vajaduse korral kõigi sekkumisliikide kohta, märkides ära, millised on asjaomased sekkumised;

h)   
  panus riskijuhtimisvahenditesse

Vajaduse korral kirjeldus määruse (EL) 2021/2115 artikli 19 kavandatava rakendamise kohta, sealhulgas otsus selle jaoks määratavate otsetoetuste protsendi kohta.

4.3.   Tehniline abi

See tehnilise abi kasutamist kirjeldav alapunkt sisaldab eelkõige järgmist:

| a) | selle eesmärgid; |
| --- | --- |

a)

selle eesmärgid;

| b) | selle ulatus ja soovituslik tegevuste kava; |
| --- | --- |

b)

selle ulatus ja soovituslik tegevuste kava;

| c) | tehnilise abi saajad; |
| --- | --- |

c)

tehnilise abi saajad;

| d) | protsent Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) ÜPP strateegiakavasse tehtavast kogutoetusest, mida kasutatakse tehnilise abiga seotud tegevuste rahastamiseks, esitades selle ühtse protsendimäärana ÜPP strateegiakava perioodi kohta kahe komakoha täpsusega. |
| --- | --- |

d)

protsent Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) ÜPP strateegiakavasse tehtavast kogutoetusest, mida kasutatakse tehnilise abiga seotud tegevuste rahastamiseks, esitades selle ühtse protsendimäärana ÜPP strateegiakava perioodi kohta kahe komakoha täpsusega.

4.4.   ÜPP võrgustik

See ÜPP võrgustikku kirjeldav alapunkt sisaldab eelkõige järgmist:

| a) | riikliku ÜPP võrgustiku kokkuvõtlik ülevaade ja selle eesmärgid, sealhulgas selliste tegevuste kirjeldus, millega toetatakse Euroopa innovatsioonipartnerlust ja teadmistevoogu põllumajanduse teadmus- ja innovatsioonisüsteemi raames ning kohalike tegevusrühmade vahelist suhtlust programmi LEADER raames või kogukonna juhitavat kohalikku arengut; |
| --- | --- |

a)

riikliku ÜPP võrgustiku kokkuvõtlik ülevaade ja selle eesmärgid, sealhulgas selliste tegevuste kirjeldus, millega toetatakse Euroopa innovatsioonipartnerlust ja teadmistevoogu põllumajanduse teadmus- ja innovatsioonisüsteemi raames ning kohalike tegevusrühmade vahelist suhtlust programmi LEADER raames või kogukonna juhitavat kohalikku arengut;

| b) | riikliku ÜPP võrgustiku struktuur, juhtimine ja toimimine, sealhulgas asjaolu, kas võrgustik hõlmab piirkondliku tasandi komponente; esialgne osa tehnilise abi vahenditest, mis eraldatakse ÜPP võrgustiku jaoks, perioodi esialgne eelarve ja riikliku ÜPP võrgustiku käivitamise esialgne ajakava. |
| --- | --- |

b)

riikliku ÜPP võrgustiku struktuur, juhtimine ja toimimine, sealhulgas asjaolu, kas võrgustik hõlmab piirkondliku tasandi komponente; esialgne osa tehnilise abi vahenditest, mis eraldatakse ÜPP võrgustiku jaoks, perioodi esialgne eelarve ja riikliku ÜPP võrgustiku käivitamise esialgne ajakava.

4.5.   EAFRD ja teiste maapiirkondades toetust andvate liidu fondide tegevuse koordineerimine, piiritlemine ja nende vastastikune täiendavus

Selles alapunktis antakse ülevaade EAFRD ja teistes maapiirkondades toetust andvate liidu fondide tegevuse koordineerimisest, piiritlemisest ja nende vastastikusest täiendavusest, sealhulgas kirjeldatakse liidu fondidest maapiirkondade jaoks antava toetuse üldise kooskõla aspekti, tuues välja, kuidas nende kasutamist optimeeritakse, ning selgitades tegevuse piiritlemise ja koordineerimise mehhanisme.

4.6.   Rahastamisvahendid

Selles alapunktis esitatakse vajaduse korral rahastamisvahendite üldine kirjeldus ja nende kasutamise põhjendus, hõlmates teabe järgmise kohta:

| a) | rakendamise liik, sealhulgas juhtimisteave; |
| --- | --- |

a)

rakendamise liik, sealhulgas juhtimisteave;

| b) | võimalik fondivalitseja; |
| --- | --- |

b)

võimalik fondivalitseja;

| c) | pakutavate finantstoodete liik (laen, tagatis, omakapital); |
| --- | --- |

c)

pakutavate finantstoodete liik (laen, tagatis, omakapital);

| d) | rahastamisvahendi kaudu lõppsaajatele pakutavad hüved; |
| --- | --- |

d)

rahastamisvahendi kaudu lõppsaajatele pakutavad hüved;

| e) | vajaduse korral territoriaalne kohaldamisala; |
| --- | --- |

e)

vajaduse korral territoriaalne kohaldamisala;

| f) | muud tehnilised eeskirjad, mis on ühised kõikidele sekkumistele, näiteks kombineerimisega seotud aspektid. |
| --- | --- |

f)

muud tehnilised eeskirjad, mis on ühised kõikidele sekkumistele, näiteks kombineerimisega seotud aspektid.

4.7.   Maaelu arengut toetavate sekkumiste või teatavaid sektoreid toetavate sekkumiste ühised elemendid

See alapunkt sisaldab järgmist:

| a) | valikud, mis tehakse seoses EAFRD osaluse määraga, mida kohaldatakse riiklikul või piirkondlikul tasandil, sõltuvalt määruse (EL) 2021/2115 artikli 91 lõikes 2 osutatud piirkonnatüüpidest, ning kõnealuse määruse artikli 91 lõikes 3 osutatud teatavate sekkumiskategooriate puhul; |
| --- | --- |

a)

valikud, mis tehakse seoses EAFRD osaluse määraga, mida kohaldatakse riiklikul või piirkondlikul tasandil, sõltuvalt määruse (EL) 2021/2115 artikli 91 lõikes 2 osutatud piirkonnatüüpidest, ning kõnealuse määruse artikli 91 lõikes 3 osutatud teatavate sekkumiskategooriate puhul;

| b) | vajaduse korral selliste mitterahastamiskõlblike investeeringute üldloetelu, mida pole sätestatud määruse (EL) 2021/2115 artikli 73 lõikes 3; |
| --- | --- |

b)

vajaduse korral selliste mitterahastamiskõlblike investeeringute üldloetelu, mida pole sätestatud määruse (EL) 2021/2115 artikli 73 lõikes 3;

| c) | vajaduse korral muud elemendid, mis on asjakohased mitmete maaelu arengut toetavate sekkumiste või teatavaid sektoreid toetavate sekkumiste rakendamise puhul, kui sekkumiste kirjeldus neid ei hõlma. |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral muud elemendid, mis on asjakohased mitmete maaelu arengut toetavate sekkumiste või teatavaid sektoreid toetavate sekkumiste rakendamise puhul, kui sekkumiste kirjeldus neid ei hõlma.

5.   Sekkumiste kirjeldus

Selles punktis, milles käsitletakse strateegias märgitud määruse (EL) 2021/2115 artikli 111 kohaseid sekkumisi, sealhulgas piirkondlikul tasandil kehtestatud sekkumisi, esitatakse järgmine teave:

| a) | sekkumise määratlus;






  i) | sekkumisliik, mille alla sekkumine kuulub; |
| --- | --- | --- |

a)

sekkumise määratlus;

i)

sekkumisliik, mille alla sekkumine kuulub;

| ii) | vajaduse korral kohaldamisalasse kuuluv sektor; |
| --- | --- |

ii)

vajaduse korral kohaldamisalasse kuuluv sektor;

| iii) | sekkumise puhul kasutatav ühtne väljundnäitaja ja kasutatavad ühikud, kui need on asjakohased; |
| --- | --- |

iii)

sekkumise puhul kasutatav ühtne väljundnäitaja ja kasutatavad ühikud, kui need on asjakohased;

| iv) | kas kogu sekkumisega aidatakse täielikult kaasa määruse (EL) 2021/2115 artiklites 92, 93 ja 95 osutatud minimaalsete rahaeraldiste tegemisele; |
| --- | --- |

iv)

kas kogu sekkumisega aidatakse täielikult kaasa määruse (EL) 2021/2115 artiklites 92, 93 ja 95 osutatud minimaalsete rahaeraldiste tegemisele;

| v) | territoriaalne kohaldamisala ja vajaduse korral märge selle kohta, kas sekkumist rakendatakse riiklikul, piirkondlikul või piirkondlike elementidega riiklikul tasandil või riikidevaheliselt; |
| --- | --- |

v)

territoriaalne kohaldamisala ja vajaduse korral märge selle kohta, kas sekkumist rakendatakse riiklikul, piirkondlikul või piirkondlike elementidega riiklikul tasandil või riikidevaheliselt;

| b) | panus strateegiasse:






  i) | seos sekkumisega käsitletavate vajadustega, mis on esitatud alapunktis 2.1 osutatud vajaduste hindamise käigus tuvastatud vajaduste loetelus; |
| --- | --- | --- |

b)

panus strateegiasse:

i)

seos sekkumisega käsitletavate vajadustega, mis on esitatud alapunktis 2.1 osutatud vajaduste hindamise käigus tuvastatud vajaduste loetelus;

| ii) | määruse (EL) 2021/2115 artikli 6 lõigetes 1 ja 2 osutatud seotud erieesmärgid, millega sekkumisel on otsene ja oluline seos; kui see on teatavate sektoritega seotud sekkumise puhul asjakohane, siis kõnealuse määruse artiklites 46 ja 57 osutatud asjakohased valdkondlikud eesmärgid; |
| --- | --- |

ii)

määruse (EL) 2021/2115 artikli 6 lõigetes 1 ja 2 osutatud seotud erieesmärgid, millega sekkumisel on otsene ja oluline seos; kui see on teatavate sektoritega seotud sekkumise puhul asjakohane, siis kõnealuse määruse artiklites 46 ja 57 osutatud asjakohased valdkondlikud eesmärgid;

| iii) | seotud tulemusnäitajad, mille saavutamisse sekkumine otseselt ja oluliselt kaasa aitab; |
| --- | --- |

iii)

seotud tulemusnäitajad, mille saavutamisse sekkumine otseselt ja oluliselt kaasa aitab;

| c) | kirjeldus ja rahastamiskõlblikkuse tingimused:






  i) | sekkumise konkreetne ülesehitus, sellega seotud nõuded ja rahastamiskõlblikkuse tingimused, sealhulgas vajaduse korral järgmine:






  — | sekkumise eesmärgi kirjeldus ja sekkumise üldine kirjeldus, sealhulgas konkreetne suunatus, valiku põhimõtted, seosed asjaomaste õigusaktide ja muude sekkumistega; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

kirjeldus ja rahastamiskõlblikkuse tingimused:

i)

sekkumise konkreetne ülesehitus, sellega seotud nõuded ja rahastamiskõlblikkuse tingimused, sealhulgas vajaduse korral järgmine:

—

sekkumise eesmärgi kirjeldus ja sekkumise üldine kirjeldus, sealhulgas konkreetne suunatus, valiku põhimõtted, seosed asjaomaste õigusaktide ja muude sekkumistega;

| — | rahastamiskõlblike toetusesaajate ja toetusõigusliku ala kirjeldus ning asjaomased rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid, või kui toetust antakse rahastamisvahendina, siis vahendite lõplike saajate üldkategooriad; |
| --- | --- |

—

rahastamiskõlblike toetusesaajate ja toetusõigusliku ala kirjeldus ning asjaomased rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid, või kui toetust antakse rahastamisvahendina, siis vahendite lõplike saajate üldkategooriad;

| — | rahastamiskõlblike kohustuste või tegevusliikide kirjeldus; |
| --- | --- |

—

rahastamiskõlblike kohustuste või tegevusliikide kirjeldus;

| — | vajaduse korral toetusesaajate muude kohustuste kirjeldus; |
| --- | --- |

—

vajaduse korral toetusesaajate muude kohustuste kirjeldus;

| ii) | piirkondlike elementidega riiklike sekkumiste puhul ühistele tingimustele lisanduvad konkreetsed piirkondlikud rahastamiskõlblikkuse tingimused, kui neid kavandatakse; |
| --- | --- |

ii)

piirkondlike elementidega riiklike sekkumiste puhul ühistele tingimustele lisanduvad konkreetsed piirkondlikud rahastamiskõlblikkuse tingimused, kui neid kavandatakse;

| iii) | vajaduse korral määratletakse kõik asjakohased HPK standardite ja kohustuslike majandamisnõuete aluselemendid ning esitatakse asjakohased kohustuslikud riiklikud standardid. Lisatakse selgitus selle kohta, millised on toetusesaajate täidetavad täiendavad kohustused võrreldes määruse (EL) 2021/2115 artikli 31 lõike 5 punktides b, c ja d ning artikli 70 lõikes 3 ja artikli 72 lõikes 5 osutatud kohustuslike nõuetega; |
| --- | --- |

iii)

vajaduse korral määratletakse kõik asjakohased HPK standardite ja kohustuslike majandamisnõuete aluselemendid ning esitatakse asjakohased kohustuslikud riiklikud standardid. Lisatakse selgitus selle kohta, millised on toetusesaajate täidetavad täiendavad kohustused võrreldes määruse (EL) 2021/2115 artikli 31 lõike 5 punktides b, c ja d ning artikli 70 lõikes 3 ja artikli 72 lõikes 5 osutatud kohustuslike nõuetega;

| d) | finantsteave:






  i) | maaelu arengut toetavate sekkumiste puhul kohaldatavad EAFRD osaluse määrad iga sekkumise kohta ja iga piirkonna kohta, kui see on asjakohane; |
| --- | --- | --- |

d)

finantsteave:

i)

maaelu arengut toetavate sekkumiste puhul kohaldatavad EAFRD osaluse määrad iga sekkumise kohta ja iga piirkonna kohta, kui see on asjakohane;

| ii) | maaelu arengu ning kliima-, keskkonna- ja loomade heaolu kavadega seotud sekkumiste puhul vastavalt määruse (EL) 2021/2115 artikli 31 lõike 7 punktile b märge selle kohta, kas sekkumise puhul on ajavahemiku 2014–2022 maaelu arengu programmidest ülekantud kulusid hõlmatud täielikult või osaliselt; |
| --- | --- |

ii)

maaelu arengu ning kliima-, keskkonna- ja loomade heaolu kavadega seotud sekkumiste puhul vastavalt määruse (EL) 2021/2115 artikli 31 lõike 7 punktile b märge selle kohta, kas sekkumise puhul on ajavahemiku 2014–2022 maaelu arengu programmidest ülekantud kulusid hõlmatud täielikult või osaliselt;

| iii) | sekkumiste puhul, millega panustatakse määruse (EL) 2021/2115 artiklis 95 osutatud ja XII lisas sätestatud miinimumsummasse, sekkumiste rahaeraldise osa, mida võetakse arvesse kõnealuses lisas osutatud summa arvutamisel; |
| --- | --- |

iii)

sekkumiste puhul, millega panustatakse määruse (EL) 2021/2115 artiklis 95 osutatud ja XII lisas sätestatud miinimumsummasse, sekkumiste rahaeraldise osa, mida võetakse arvesse kõnealuses lisas osutatud summa arvutamisel;

| e) | toetusesaajatele antav toetus:






  i) | maaelu arengut toetavate sekkumiste puhul, mis ei ole hõlmatud ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga, toetuse vorm(id) (toetus (grant) või rahastamisvahend); |
| --- | --- | --- |

e)

toetusesaajatele antav toetus:

i)

maaelu arengut toetavate sekkumiste puhul, mis ei ole hõlmatud ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga, toetuse vorm(id) (toetus (grant) või rahastamisvahend);

| ii) | sõltuvalt sekkumise liigist tuleb märkida järgmine:






  — | kliima-, keskkonna- ja loomade heaolu kavade puhul:






  — | täiendav toetus, mida antakse lisaks kestlikkuse tagamiseks antavale baas sissetuleku toetusele kooskõlas määruse (EL) 2021/2115 artikli 31 lõike 7 punktiga a või |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

sõltuvalt sekkumise liigist tuleb märkida järgmine:

—

kliima-, keskkonna- ja loomade heaolu kavade puhul:

—

täiendav toetus, mida antakse lisaks kestlikkuse tagamiseks antavale baas sissetuleku toetusele kooskõlas määruse (EL) 2021/2115 artikli 31 lõike 7 punktiga a või

| — | toetus, millega hüvitatakse täielikult või osaliselt lisakulud ja saamata jäänud tulu, mis tulenevad võetud kohustustest, kooskõlas määruse (EL) 2021/2115 artikli 31 lõike 7 punktiga b, ning tehingukulude hõlmamise võimalus; |
| --- | --- |

—

toetus, millega hüvitatakse täielikult või osaliselt lisakulud ja saamata jäänud tulu, mis tulenevad võetud kohustustest, kooskõlas määruse (EL) 2021/2115 artikli 31 lõike 7 punktiga b, ning tehingukulude hõlmamise võimalus;

| — | maaelu arengut toetavate sekkumiste puhul, mis ei ole hõlmatud ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga: tekkinud rahastamiskõlblike kulude hüvitamine, ühikuhinnad, kindlasummalised maksed või kindlamääralised maksed; |
| --- | --- |

—

maaelu arengut toetavate sekkumiste puhul, mis ei ole hõlmatud ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga: tekkinud rahastamiskõlblike kulude hüvitamine, ühikuhinnad, kindlasummalised maksed või kindlamääralised maksed;

| — | maaelu arengut toetavate sekkumiste puhul, mis on hõlmatud ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga: hüvitised, ühekordsed maksed ja kindlasummalised maksed ning tehingukulude hõlmamise võimalus; |
| --- | --- |

—

maaelu arengut toetavate sekkumiste puhul, mis on hõlmatud ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga: hüvitised, ühekordsed maksed ja kindlasummalised maksed ning tehingukulude hõlmamise võimalus;

| iii) | kui see on asjakohane, erinevad toetusmäärade vahemikud ja toetuse ulatuse vahemikud, pidades silmas sekkumise suunamist; |
| --- | --- |

iii)

kui see on asjakohane, erinevad toetusmäärade vahemikud ja toetuse ulatuse vahemikud, pidades silmas sekkumise suunamist;

| iv) | kui toetust antakse lisakulude ja saamata jäänud tulu alusel, siis viide toetussummade arvutamisel kasutatavale sertifitseeritud meetodile, mis esitatakse ÜPP strateegiakava lisas, ning vajaduse korral viide sellele, kas antakse täielikku või osalist hüvitist; |
| --- | --- |

iv)

kui toetust antakse lisakulude ja saamata jäänud tulu alusel, siis viide toetussummade arvutamisel kasutatavale sertifitseeritud meetodile, mis esitatakse ÜPP strateegiakava lisas, ning vajaduse korral viide sellele, kas antakse täielikku või osalist hüvitist;

| v) | kavandatud ühikusummad, sealhulgas järgmine teave:






  — | ühikusumma kood ja nimetus; |
| --- | --- | --- |

v)

kavandatud ühikusummad, sealhulgas järgmine teave:

—

ühikusumma kood ja nimetus;

| — | ühikusumma liik (ühtne või keskmine); |
| --- | --- |

—

ühikusumma liik (ühtne või keskmine);

| — | vajaduse korral seonduv(ad) osalusmäär(ad); |
| --- | --- |

—

vajaduse korral seonduv(ad) osalusmäär(ad);

| — | vajaduse korral tulemusnäitajad (kogu sekkumise jaoks valitud tulemusnäitajate hulgast), millega kavandatud ühikusumma on otseselt ja oluliselt seotud; |
| --- | --- |

—

vajaduse korral tulemusnäitajad (kogu sekkumise jaoks valitud tulemusnäitajate hulgast), millega kavandatud ühikusumma on otseselt ja oluliselt seotud;

| — | kui sekkumise puhul on hõlmatud mõlemat liiki toetused (toetused (grandid) ja rahastamisvahendid), siis märge kõnealusele ühikusummale vastava toetusvormi kohta; |
| --- | --- |

—

kui sekkumise puhul on hõlmatud mõlemat liiki toetused (toetused (grandid) ja rahastamisvahendid), siis märge kõnealusele ühikusummale vastava toetusvormi kohta;

| — | vajaduse korral märge selle kohta, et kavandatud ühikusumma vastab ajavahemiku 2014–2022 maaelu arengu programmidest ülekantud kuludele; |
| --- | --- |

—

vajaduse korral märge selle kohta, et kavandatud ühikusumma vastab ajavahemiku 2014–2022 maaelu arengu programmidest ülekantud kuludele;

| — | määruse (EL) 2021/2115 artikli 22 lõikes 2 osutatud territoriaalse lähenemise kohaldamise puhul märge kõnealusele ühikusummale vastava territooriumide rühma kohta; |
| --- | --- |

—

määruse (EL) 2021/2115 artikli 22 lõikes 2 osutatud territoriaalse lähenemise kohaldamise puhul märge kõnealusele ühikusummale vastava territooriumide rühma kohta;

| — | kui sekkumise jaoks valitud väljundnäitaja puhul võib kasutada erinevaid mõõtühikuid, märge ühikusummale vastava mõõtühiku kohta; |
| --- | --- |

—

kui sekkumise jaoks valitud väljundnäitaja puhul võib kasutada erinevaid mõõtühikuid, märge ühikusummale vastava mõõtühiku kohta;

| — | kõnealuse ühikusumma jaoks kavandatud aastaväärtus; |
| --- | --- |

—

kõnealuse ühikusumma jaoks kavandatud aastaväärtus;

| — | selgitus väärtuse kohta, sealhulgas vajaduse korral varieeruvus (maksimum- ja miinimumtase). Selline selgitus ei ole vajalik ühtsete ühikusummade puhul, mis vastavad lisakulude ja saamata jäänud tulu alusel tehtud toetusmaksetele, mille jaoks on vastavalt määruse (EL) 2021/2115 artiklile 82 tagatud sertifitseeritud arvutusmeetod; |
| --- | --- |

—

selgitus väärtuse kohta, sealhulgas vajaduse korral varieeruvus (maksimum- ja miinimumtase). Selline selgitus ei ole vajalik ühtsete ühikusummade puhul, mis vastavad lisakulude ja saamata jäänud tulu alusel tehtud toetusmaksetele, mille jaoks on vastavalt määruse (EL) 2021/2115 artiklile 82 tagatud sertifitseeritud arvutusmeetod;

| vi) | tabel, milles on esitatud kavandatud aastased ühikusummad ja kavandatud aastased väljundid ning vajaduse korral kavandatud maksimaalsed või minimaalsed ühikusummad. Kavandatud väljundite puhul hõlmatakse vajaduse korral täiendav riiklik rahastus. Tabelis märgitakse ka sekkumise raames makstavate toetuste esialgne eeldatav aastane tase ja vajaduse korral jaotumine ülekantud kulude või rahastamisvahendite osas. Kui sekkumise väljundid kavatsetakse välja maksta mitme aasta jooksul, siis selleks, et vältida nende korduvat arvestamist perioodi jooksul, vastab aastaks kavandatud väljundite arv üksnes nende väljundite arvule, mille puhul on algselt kavandatud esimese makse saamine kõnealusel eelarveaastal; |
| --- | --- |

vi)

tabel, milles on esitatud kavandatud aastased ühikusummad ja kavandatud aastased väljundid ning vajaduse korral kavandatud maksimaalsed või minimaalsed ühikusummad. Kavandatud väljundite puhul hõlmatakse vajaduse korral täiendav riiklik rahastus. Tabelis märgitakse ka sekkumise raames makstavate toetuste esialgne eeldatav aastane tase ja vajaduse korral jaotumine ülekantud kulude või rahastamisvahendite osas. Kui sekkumise väljundid kavatsetakse välja maksta mitme aasta jooksul, siis selleks, et vältida nende korduvat arvestamist perioodi jooksul, vastab aastaks kavandatud väljundite arv üksnes nende väljundite arvule, mille puhul on algselt kavandatud esimese makse saamine kõnealusel eelarveaastal;

| vii) | teave riigiabi hindamise kohta, märkides eelkõige ära, kui sekkumine ei kuulu ELi toimimise lepingu artikli 42 kohaldamisalasse, ning osutades abi heakskiitmisel kasutatava riigiabi vahendi liigile; |
| --- | --- |

vii)

teave riigiabi hindamise kohta, märkides eelkõige ära, kui sekkumine ei kuulu ELi toimimise lepingu artikli 42 kohaldamisalasse, ning osutades abi heakskiitmisel kasutatava riigiabi vahendi liigile;

| f) | teatavaid sekkumisliike iseloomustav täiendav teave:






  i) | otsetoetuste andmise vormis sekkumistega seoses:






  — | kestlikkuse tagamiseks antava baassissetuleku toetuse puhul, millele on osutatud määruse (EL) 2021/2115 III jaotise II peatüki 2. jao 2. alajaos, konkreetne teave ja selgitus väikestele põllumajandustootjatele antava toetuse kohta, sealhulgas toetuse maksimumsumma ja liik (kindel summa või hektari kohta); |
| --- | --- | --- | --- |

f)

teatavaid sekkumisliike iseloomustav täiendav teave:

i)

otsetoetuste andmise vormis sekkumistega seoses:

—

kestlikkuse tagamiseks antava baassissetuleku toetuse puhul, millele on osutatud määruse (EL) 2021/2115 III jaotise II peatüki 2. jao 2. alajaos, konkreetne teave ja selgitus väikestele põllumajandustootjatele antava toetuse kohta, sealhulgas toetuse maksimumsumma ja liik (kindel summa või hektari kohta);

| — | kestlikkise tagamiseks antava täiendava ümberjaotava sissetulekutoetuse puhul, millele on osutatud määruse (EL) 2021/2115 artiklis 29, konkreetne asjaomane teave ja selgitus, sealhulgas rahastamiskõlblikkuse teave, maksimaalne hektarite arv, mille eest makstakse, ning vahemikud ja territooriumide rühmad; |
| --- | --- |

—

kestlikkise tagamiseks antava täiendava ümberjaotava sissetulekutoetuse puhul, millele on osutatud määruse (EL) 2021/2115 artiklis 29, konkreetne asjaomane teave ja selgitus, sealhulgas rahastamiskõlblikkuse teave, maksimaalne hektarite arv, mille eest makstakse, ning vahemikud ja territooriumide rühmad;

| — | noortele põllumajandustootjatele antava täiendava sissetulekutoetuse puhul, millele on osutatud määruse (EL) 2021/2115 artiklis 30, konkreetne teave ja selgitus järgmise kohta:






  — | tegevuse alustamise mõiste suhtes kohaldatavad tingimused; |
| --- | --- | --- |

—

noortele põllumajandustootjatele antava täiendava sissetulekutoetuse puhul, millele on osutatud määruse (EL) 2021/2115 artiklis 30, konkreetne teave ja selgitus järgmise kohta:

—

tegevuse alustamise mõiste suhtes kohaldatavad tingimused;

| — | toetuse liik ja kestus; |
| --- | --- |

—

toetuse liik ja kestus;

| — | maksimaalne hektarite arv, mille eest makstakse, kui seda kohaldatakse; |
| --- | --- |

—

maksimaalne hektarite arv, mille eest makstakse, kui seda kohaldatakse;

| — | teave selle kohta, kui kohaldatakse eelmise kavaga järjepidevuse tagamise põhimõtet; |
| --- | --- |

—

teave selle kohta, kui kohaldatakse eelmise kavaga järjepidevuse tagamise põhimõtet;

| — | kliima-, keskkonna- ja loomade heaolu kavade puhul viide määruse (EL) 2021/2115 artikli 31 lõikes 4 osutatud tegevusvaldkondadele, mis kuuluvad sekkumise kohaldamisalasse; märge selle kohta, kas kavad aitavad kaasa uute kohustuslike nõuete täitmisele, maksimaalselt 24 kuu jooksul alates kuupäevast, mil need muutuvad põllumajanduslikule majapidamisele kohustuslikuks; |
| --- | --- |

—

kliima-, keskkonna- ja loomade heaolu kavade puhul viide määruse (EL) 2021/2115 artikli 31 lõikes 4 osutatud tegevusvaldkondadele, mis kuuluvad sekkumise kohaldamisalasse; märge selle kohta, kas kavad aitavad kaasa uute kohustuslike nõuete täitmisele, maksimaalselt 24 kuu jooksul alates kuupäevast, mil need muutuvad põllumajanduslikule majapidamisele kohustuslikuks;

| — | määruse (EL) 2021/2115 III jaotise II peatüki 3. jao 1. alajaos osutatud tootmiskohustusega seotud sissetulekutoetust hõlmava iga sekkumise puhul:






  — | teave valgurikaste kultuuridega seotud sekkumiste kohta; |
| --- | --- | --- |

—

määruse (EL) 2021/2115 III jaotise II peatüki 3. jao 1. alajaos osutatud tootmiskohustusega seotud sissetulekutoetust hõlmava iga sekkumise puhul:

—

teave valgurikaste kultuuridega seotud sekkumiste kohta;

| — | sihtvaldkondade valiku põhjendused, nende valdkondade raskused, nende tähtsus, sekkumise eesmärk (suurendada konkurentsivõimet, parandada kvaliteeti või edendada kestlikkust) ja selgitus selle kohta, kuidas see eesmärk aitab raskused ületada, ning kooskõla direktiiviga 2000/60/EÜ, kui see on asjakohane, siidiusside puhul kasutatavad mõõtühikud ja nende vastav isendite arvuks ümberarvestamise kord; |
| --- | --- |

—

sihtvaldkondade valiku põhjendused, nende valdkondade raskused, nende tähtsus, sekkumise eesmärk (suurendada konkurentsivõimet, parandada kvaliteeti või edendada kestlikkust) ja selgitus selle kohta, kuidas see eesmärk aitab raskused ületada, ning kooskõla direktiiviga 2000/60/EÜ, kui see on asjakohane, siidiusside puhul kasutatavad mõõtühikud ja nende vastav isendite arvuks ümberarvestamise kord;

| ii) | maaelu arengut toetavate sekkumistega seoses:






  — | määruse (EL) 2021/2115 artiklis 70 osutatud sekkumiste puhul:






  — | toetusõigusliku ala liigi kirjeldus; |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

maaelu arengut toetavate sekkumistega seoses:

—

määruse (EL) 2021/2115 artiklis 70 osutatud sekkumiste puhul:

—

toetusõigusliku ala liigi kirjeldus;

| — | märge kohustuste liigi (tulemuspõhine, juhtimispõhine või ühendatud) ja rakendusmehhanismi kohta; |
| --- | --- |

—

märge kohustuste liigi (tulemuspõhine, juhtimispõhine või ühendatud) ja rakendusmehhanismi kohta;

| — | märge lepingute kestuse kohta; |
| --- | --- |

—

märge lepingute kestuse kohta;

| — | märge selle kohta, kas sekkumine aitab kaasa uute kohustuslike nõuete täitmisele, maksimaalselt 24 kuu jooksul alates kuupäevast, mil need muutuvad põllumajanduslikule majapidamisele kohustuslikuks; |
| --- | --- |

—

märge selle kohta, kas sekkumine aitab kaasa uute kohustuslike nõuete täitmisele, maksimaalselt 24 kuu jooksul alates kuupäevast, mil need muutuvad põllumajanduslikule majapidamisele kohustuslikuks;

| — | määruse (EL) 2021/2115 artiklis 71 osutatud sekkumiste puhul link määratud kohalike haldusüksuste riiklikule loetelule ja looduslikust eripärast tingitud piirangutega alade kaardile (5) iga sellise piirkonnakategooria puhul, millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 (6) artikli 32 lõikes 1; |
| --- | --- |

—

määruse (EL) 2021/2115 artiklis 71 osutatud sekkumiste puhul link määratud kohalike haldusüksuste riiklikule loetelule ja looduslikust eripärast tingitud piirangutega alade kaardile (5) iga sellise piirkonnakategooria puhul, millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 (6) artikli 32 lõikes 1;

| — | määruse (EL) 2021/2115 artiklis 72 osutatud sekkumiste puhul märge toetusõigusliku ala liigi kohta; |
| --- | --- |

—

määruse (EL) 2021/2115 artiklis 72 osutatud sekkumiste puhul märge toetusõigusliku ala liigi kohta;

| — | määruse (EL) 2021/2115 artiklis 73 osutatud sekkumiste puhul sekkumise kohaldamisalaga seotud mitterahastamiskõlblike investeeringute loetelu, kui need ei ole juba loetletud punkti 4.7 alapunktis b, ja metsandussektoriga seotud sekkumiste puhul selliste põllumajanduslike majapidamiste suurus, mille puhul toetuse saamise tingimuseks on metsamajanduskavast või samaväärsest dokumendist asjakohase teabe esitamine; |
| --- | --- |

—

määruse (EL) 2021/2115 artiklis 73 osutatud sekkumiste puhul sekkumise kohaldamisalaga seotud mitterahastamiskõlblike investeeringute loetelu, kui need ei ole juba loetletud punkti 4.7 alapunktis b, ja metsandussektoriga seotud sekkumiste puhul selliste põllumajanduslike majapidamiste suurus, mille puhul toetuse saamise tingimuseks on metsamajanduskavast või samaväärsest dokumendist asjakohase teabe esitamine;

| — | määruse (EL) 2021/2115 artiklis 74 osutatud sekkumiste puhul märge selle kohta, kas investeeringu tulemusena suureneb niisutatud ala, ja:






  — | olemasolevate niisutusseadmete täiustamisse tehtavate investeeringute puhul teave selle kohta, milline on nõutav võimalik veesääst protsentides; |
| --- | --- | --- |

—

määruse (EL) 2021/2115 artiklis 74 osutatud sekkumiste puhul märge selle kohta, kas investeeringu tulemusena suureneb niisutatud ala, ja:

—

olemasolevate niisutusseadmete täiustamisse tehtavate investeeringute puhul teave selle kohta, milline on nõutav võimalik veesääst protsentides;

| — | investeeringute puhul, mis tehakse selliste olemasolevate niisutusseadmete täiustamisse, mis mõjutavad veekogusid, mille seisund ei ole hea, teave selle kohta, millised on veekasutuse tõhusa vähendamise nõuded protsentides väljendatuna; |
| --- | --- |

—

investeeringute puhul, mis tehakse selliste olemasolevate niisutusseadmete täiustamisse, mis mõjutavad veekogusid, mille seisund ei ole hea, teave selle kohta, millised on veekasutuse tõhusa vähendamise nõuded protsentides väljendatuna;

| — | määruse (EL) 2021/2115 artiklis 76 osutatud sekkumiste puhul:






  — | märge hüvitise maksmise aluseks oleva künnise kohta; |
| --- | --- | --- |

—

määruse (EL) 2021/2115 artiklis 76 osutatud sekkumiste puhul:

—

märge hüvitise maksmise aluseks oleva künnise kohta;

| — | märge metoodika kohta, mida kasutatakse hüvitise maksmise aluseks olevate kahjusummade ja tegurite arvutamiseks; |
| --- | --- |

—

märge metoodika kohta, mida kasutatakse hüvitise maksmise aluseks olevate kahjusummade ja tegurite arvutamiseks;

| — | konkreetsete kahjude katmise kirjeldus ning ülemäärase hüvitamise vältimiseks kavandatud sätted; |
| --- | --- |

—

konkreetsete kahjude katmise kirjeldus ning ülemäärase hüvitamise vältimiseks kavandatud sätted;

| — | määruse (EL) 2021/2115 artiklis 77 osutatud programmi LEADER sekkumiste puhul:






  — | kirjeldus selle kohta, milline on programmi LEADER kohase lähenemisviisi rakendamisest eeldatavasti saadav lisaväärtus ja kuidas selle põhimõtteid kohaldatakse; |
| --- | --- | --- |

—

määruse (EL) 2021/2115 artiklis 77 osutatud programmi LEADER sekkumiste puhul:

—

kirjeldus selle kohta, milline on programmi LEADER kohase lähenemisviisi rakendamisest eeldatavasti saadav lisaväärtus ja kuidas selle põhimõtteid kohaldatakse;

| — | märge selle kohta, kas toetust kavandatakse anda rohkem kui ühest Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1060 (7) artikli 31 lõikes 4 osutatud fondist ja milline oleks juhtfond; |
| --- | --- |

—

märge selle kohta, kas toetust kavandatakse anda rohkem kui ühest Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1060 (7) artikli 31 lõikes 4 osutatud fondist ja milline oleks juhtfond;

| g) | teave WTO nõuete täitmise kohta, sealhulgas:






  i) | määruse (EL) 2021/2115 II lisas loetletud sekkumiste puhul märge WTO põllumajanduslepingu 2. lisa punkti kohta (roheline kast), mille tingimusi sekkumise puhul täidetakse; |
| --- | --- | --- |

g)

teave WTO nõuete täitmise kohta, sealhulgas:

i)

määruse (EL) 2021/2115 II lisas loetletud sekkumiste puhul märge WTO põllumajanduslepingu 2. lisa punkti kohta (roheline kast), mille tingimusi sekkumise puhul täidetakse;

| ii) | määruse (EL) 2021/2115 III jaotise II peatüki 3. jao 1. alajaos osutatud tootmiskohustusega seotud sissetulekutoetuse saamise võimalus; märge selle kohta, et sekkumine vastab WTO põllumajanduslepingu artikli 6 lõikes 5 sätestatud tingimustele (sinine kast); |
| --- | --- |

ii)

määruse (EL) 2021/2115 III jaotise II peatüki 3. jao 1. alajaos osutatud tootmiskohustusega seotud sissetulekutoetuse saamise võimalus; märge selle kohta, et sekkumine vastab WTO põllumajanduslepingu artikli 6 lõikes 5 sätestatud tingimustele (sinine kast);

| iii) | selgitus selle kohta, kuidas punktides i või ii osutatud sekkumine vastab rohelise kasti või sinise kasti kriteeriumidele; |
| --- | --- |

iii)

selgitus selle kohta, kuidas punktides i või ii osutatud sekkumine vastab rohelise kasti või sinise kasti kriteeriumidele;

| iv) | määruse (EL) 2021/2115 artikli 11 lõikes 1 osutatud sekkumiste puhul seoses selliste ELi WTO loendi õliseemneid käsitlevate piirnormide järgimisega, mis on sätestatud GATTi raames sõlmitud Euroopa Majandusühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise õliseemneid käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumis: (8) märge selle kohta, kas sekkumine on suunatud mõnele lepinguga hõlmatud põllukultuurile (st sojauba, rapsiseeme, päevalilleseeme, v.a toiduks kasutatav päevalilleseeme), ja kui on, siis märge asjaomaseks taotlusaastaks kavandatud toetuspiirkonna kohta. |
| --- | --- |

iv)

määruse (EL) 2021/2115 artikli 11 lõikes 1 osutatud sekkumiste puhul seoses selliste ELi WTO loendi õliseemneid käsitlevate piirnormide järgimisega, mis on sätestatud GATTi raames sõlmitud Euroopa Majandusühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise õliseemneid käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumis: (8) märge selle kohta, kas sekkumine on suunatud mõnele lepinguga hõlmatud põllukultuurile (st sojauba, rapsiseeme, päevalilleseeme, v.a toiduks kasutatav päevalilleseeme), ja kui on, siis märge asjaomaseks taotlusaastaks kavandatud toetuspiirkonna kohta.

6.   Rahastamiskava

See punkt sisaldab järgmist teavet.

6.1.   Ülevaatetabel

Liikmesriigid esitavad määruse (EL) 2021/2115 artikli 112 lõikes 2 sätestatud elemendid.

Liikmesriigid, kes soovivad kasutada määruse (EL) 2021/2115 artiklis 103 sätestatud eraldiste fondide vahel ümberpaigutamise võimalust, esitavad selle teabe iga ÜPP strateegiakava perioodi aasta kohta, mille jaoks nad soovivad seda paindlikkust kasutada. Liikmesriigid võivad 2025. aastal oma otsuse 2027. eelarveaasta eraldiste kohta läbi vaadata.

Ülevaatetabelis esitatud teave peab võimaldama kontrollida, kas määruse (EL) 2021/2115 artiklites 92, 93, 95, 97 ja 98 sätestatud minimaalsete kulutuste nõuete täitmiseks vajalikud eraldised on nõuetekohaselt reserveeritud.

Selle teabe alusel arvutatakse rahalised ülemmäärad, mis tulenevad liikmesriikide poolt määruse (EL) 2021/2115 artiklites 92, 93, 95, 97 ja 98 sätestatud minimaalsete kulutuste nõuete täitmiseks reserveeritud summade mahaarvamisest (pöördülemmäärad).

Määruse (EL) 2021/2115 artiklites 92–98 osutatud miinimum- ja maksimumsummad arvutatakse alati määruse (EL) 2021/2115 artiklites 87, 88 ja 89 osutatud liikmesriikide rahaeraldiste alusel pärast võimalikke ümberpaigutusi.

Kui liikmesriigid otsustavad aga eraldada rahalisi vahendeid InvestEU-le, LIFE-le ja/või Erasmusele, esitatakse vastavad iga-aastased summad ülevaatetabelis. Määruse (EL) 2021/2115 XI lisa ei muudeta ja kõiki miinimumeraldiste kohustusi võrreldakse kõnealuse määruse XI lisas esitatud summadega, mis ei välista kõnealuseid konkreetseid eraldisi.

Kuna noortele põllumajandustootjatele mõeldud miinimumeraldiste nõuet võidakse täita nii EAGFi kui ka EAFRD abil, märgivad liikmesriigid, kes otsustavad eraldada määruse (EL) 2021/2115 XII lisas sätestatud miinimumist suurema summa, summad, mida kasutatakse iga fondi puhul miinimumeraldise nõude täitmiseks. Selle alusel arvutatakse pöördülemmäärad.

6.2.   Üksikasjalik finantsteave ning jaotus sekkumiste ja kavandatud väljundite kaupa

Määruse (EL) 2021/2115 artikli 112 lõikes 3 osutatud üksikasjalikus rahastamiskavas esitatakse ülevaade liikmesriikide eraldistest tehtavate maksete esialgsest eeldatavast aastasest tasemest ÜPP strateegiakava rakendamise ajal ja teave EAFRD kaasrahastamise määrade kohta.

7.   Juhtimis- ja koordineerimissüsteemid

7.1.   Juhtorganite, korraldusasutus(t)e ja muude organite identifitseerimine

See alapunkt sisaldab järgmist:

| a) | iga organi liigi (pädev(ad) asutus(ed), korraldusasutus(ed), makseasutus(ed), vajaduse korral koordineeriv asutus ja sertifitseerimisasutus(ed)) puhul viide fondi(de)le, mille eest nad vastutavad, ning vastutava(te) isiku(te) nimi (nimed) ja kontaktandmed;
  sama teave esitatakse teiste organite, nagu seirekomisjon(id), vajaduse korral volitatud ja vahendusasutused, samuti AKISe asjaomased koordineerivad struktuurid, ÜPP kava teabevahetusametniku, nagu on osutatud määruse (EL) 2021/1060 artiklis 48, ning ÜPP võrgustiku puhul. Täpsustatakse ka volitatud ja vahendusasutuse(te) roll; |
| --- | --- |

a)

iga organi liigi (pädev(ad) asutus(ed), korraldusasutus(ed), makseasutus(ed), vajaduse korral koordineeriv asutus ja sertifitseerimisasutus(ed)) puhul viide fondi(de)le, mille eest nad vastutavad, ning vastutava(te) isiku(te) nimi (nimed) ja kontaktandmed;

sama teave esitatakse teiste organite, nagu seirekomisjon(id), vajaduse korral volitatud ja vahendusasutused, samuti AKISe asjaomased koordineerivad struktuurid, ÜPP kava teabevahetusametniku, nagu on osutatud määruse (EL) 2021/1060 artiklis 48, ning ÜPP võrgustiku puhul. Täpsustatakse ka volitatud ja vahendusasutuse(te) roll;

| b) | pädeva asutuse ülesehituse ja korralduse lühikirjeldus; |
| --- | --- |

b)

pädeva asutuse ülesehituse ja korralduse lühikirjeldus;

| c) | kui rahastamisvahendite rakendamine on delegeeritud piirkondlikele omavalitsustele, rahastamisvahendi tegevuse juhtimise korra kirjeldus (korraldusasutuse ja makseasutuse ülesannete delegeerimine, näiteks toetusesaaja valimine, aruandlus, maksed, kontroll). |
| --- | --- |

c)

kui rahastamisvahendite rakendamine on delegeeritud piirkondlikele omavalitsustele, rahastamisvahendi tegevuse juhtimise korra kirjeldus (korraldusasutuse ja makseasutuse ülesannete delegeerimine, näiteks toetusesaaja valimine, aruandlus, maksed, kontroll).

7.2.   Seire- ja aruandlussüsteemide kirjeldus

ÜPP strateegiakava tulemuslikkuse hindamiseks vajaliku teabe salvestamiseks, säilitamiseks, haldamiseks ja esitamiseks loodud seire- ja aruandlussüsteemide, sealhulgas määruse (EL) 2021/2115 artikli 134 kohase iga-aastase tulemusaruande jaoks loodud aruandlussüsteemi lühikirjeldus.

7.3.   Teave kontrollisüsteemide ja karistuste kohta

a)   
  Ühtne haldus- ja kontrollisüsteem

Ühtset haldus- ja kontrollisüsteemi käsitlev teave hõlmab järgmist:

| i) | täpsustused kohaldamisala kohta, eelkõige selle kohta, kas seda kasutatakse veinisektoris, nagu on sätestatud määruse (EL) 2021/2115 artiklis 65, ja tingimuslikkuse kohta; |
| --- | --- |

i)

täpsustused kohaldamisala kohta, eelkõige selle kohta, kas seda kasutatakse veinisektoris, nagu on sätestatud määruse (EL) 2021/2115 artiklis 65, ja tingimuslikkuse kohta;

| ii) | vajaduse korral põllumajandusliku maatüki, sealhulgas põllumajandusmaa määratlus; |
| --- | --- |

ii)

vajaduse korral põllumajandusliku maatüki, sealhulgas põllumajandusmaa määratlus;

| iii) | kinnitus ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi toimimise kohta alates 1. jaanuarist 2023 ning selle kohta, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/2116 IV jaotise II peatükis sätestatud nõuded (9) on täidetud; |
| --- | --- |

iii)

kinnitus ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi toimimise kohta alates 1. jaanuarist 2023 ning selle kohta, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/2116 IV jaotise II peatükis sätestatud nõuded (9) on täidetud;

| iv) | teave määruse (EL) 2021/2116 artikli 65 lõike 4 punktis c ja artikli 66 lõike 1 punktis g osutatud loomade identifitseerimise ja registreerimise süsteemi(de) kohta; |
| --- | --- |

iv)

teave määruse (EL) 2021/2116 artikli 65 lõike 4 punktis c ja artikli 66 lõike 1 punktis g osutatud loomade identifitseerimise ja registreerimise süsteemi(de) kohta;

| v) | kas kohaldatakse automaatset taotluste süsteemi; |
| --- | --- |

v)

kas kohaldatakse automaatset taotluste süsteemi;

| vi) | kontrolli- ja karistussüsteemi(de) kirjeldus, milles selgitatakse eelkõige, kas süsteem hõlmab süstemaatilisi kontrolle, mis hõlmavad muu hulgas valdkondi, kus vearisk on kõige suurem, ning kuidas kontrollide tase tagab riskide tulemusliku juhtimise, nagu on osutatud määruse (EL) 2021/2116 artikli 60 lõikes 1. Karistuste kohta esitatavas teabes selgitatakse karistusi, mis on ette nähtud ÜPP strateegiakavas kindlaks määratud sekkumiste rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidele mittevastavuse korral. Kui erinevate sekkumiste suhtes kohaldatakse erinevaid kontrolli- ja karistussüsteeme, esitatakse teave iga süsteemi kohta. |
| --- | --- |

vi)

kontrolli- ja karistussüsteemi(de) kirjeldus, milles selgitatakse eelkõige, kas süsteem hõlmab süstemaatilisi kontrolle, mis hõlmavad muu hulgas valdkondi, kus vearisk on kõige suurem, ning kuidas kontrollide tase tagab riskide tulemusliku juhtimise, nagu on osutatud määruse (EL) 2021/2116 artikli 60 lõikes 1. Karistuste kohta esitatavas teabes selgitatakse karistusi, mis on ette nähtud ÜPP strateegiakavas kindlaks määratud sekkumiste rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidele mittevastavuse korral. Kui erinevate sekkumiste suhtes kohaldatakse erinevaid kontrolli- ja karistussüsteeme, esitatakse teave iga süsteemi kohta.

Lisateavet võib esitada põllumajanduslike maatükkide identifitseerimise süsteemi, georuumilise või loomapõhise taotlussüsteemi ning pinnaseiresüsteemi kohta, kui liikmesriik peab seda oluliseks.

b)   
  Ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga hõlmamata sekkumiste kontrolli- ja karistussüsteem

Ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga hõlmamata EAGFi ja EAFRD sekkumiste puhul peab teave sisaldama järgmist:

| i) | karistussüsteemi lühikirjeldus kooskõlas tõhususe, proportsionaalsuse ja hoiatavuse põhimõtetega; |
| --- | --- |

i)

karistussüsteemi lühikirjeldus kooskõlas tõhususe, proportsionaalsuse ja hoiatavuse põhimõtetega;

| ii) | kontrollisüsteemi(de) lühikirjeldus, sealhulgas vajaduse korral rahastamisvahendite eripärad; |
| --- | --- |

ii)

kontrollisüsteemi(de) lühikirjeldus, sealhulgas vajaduse korral rahastamisvahendite eripärad;

| iii) | lühiselgitus selle kohta, kuidas järgitakse hankelepingute sõlmimise korda. |
| --- | --- |

iii)

lühiselgitus selle kohta, kuidas järgitakse hankelepingute sõlmimise korda.

c)   
  Tingimuslikkuse kontrolli- ja karistussüsteem

See alapunkt sisaldab järgmist:

| i) | tingimuslikkuse kontrollisüsteemi kirjeldus; |
| --- | --- |

i)

tingimuslikkuse kontrollisüsteemi kirjeldus;

| ii) | märge iga kohustusliku majandamistingimuse ning maa heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmise nõude kontrollide liikide kohta; |
| --- | --- |

ii)

märge iga kohustusliku majandamistingimuse ning maa heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmise nõude kontrollide liikide kohta;

| iii) | karistussüsteemi kirjeldus; |
| --- | --- |

iii)

karistussüsteemi kirjeldus;

| iv) | korduvuse ja tahtlikkuse põhimõtete määratlemine ja kohaldamine; |
| --- | --- |

iv)

korduvuse ja tahtlikkuse põhimõtete määratlemine ja kohaldamine;

| v) | märge väikeste põllumajandusettevõtjate suhtes lihtsustatud kontrollisüsteemi kohaldamise kohta; |
| --- | --- |

v)

märge väikeste põllumajandusettevõtjate suhtes lihtsustatud kontrollisüsteemi kohaldamise kohta;

| vi) | teave nende pädevate kontrolliasutuste kohta, kes vastutavad tingimuslikkuse standardite ja kohustuslike majandamistingimuste kontrollimise eest. |
| --- | --- |

vi)

teave nende pädevate kontrolliasutuste kohta, kes vastutavad tingimuslikkuse standardite ja kohustuslike majandamistingimuste kontrollimise eest.

d)   
  Sotsiaalne tingimuslikkus

See alapunkt sisaldab järgmist:

| i) | sotsiaalse tingimuslikkusega seotud kontrollisüsteemi kirjeldus; |
| --- | --- |

i)

sotsiaalse tingimuslikkusega seotud kontrollisüsteemi kirjeldus;

| ii) | sotsiaalse tingimuslikkusega seotud karistussüsteemi kirjeldus.
  Kui sotsiaalset tingimuslikkust kohaldatakse alates 2024. või 2025. aastast, esitatakse punktides i ja ii osutatud kirjeldus hiljemalt ÜPP strateegiakava muudatuses, mille komisjon on määruse (EL) 2021/2115 artikli 119 kohaselt heaks kiitnud enne sotsiaalse tingimuslikkuse kohaldamise esimest aastat. |
| --- | --- |

ii)

sotsiaalse tingimuslikkusega seotud karistussüsteemi kirjeldus.

Kui sotsiaalset tingimuslikkust kohaldatakse alates 2024. või 2025. aastast, esitatakse punktides i ja ii osutatud kirjeldus hiljemalt ÜPP strateegiakava muudatuses, mille komisjon on määruse (EL) 2021/2115 artikli 119 kohaselt heaks kiitnud enne sotsiaalse tingimuslikkuse kohaldamise esimest aastat.

8.   Ajakohastamine: AKIS ja digitaliseerimine

8.1.   AKISe üldine organisatsiooniline ülesehitus

See alapunkt sisaldab selgitust SWOT-analüüsil põhineva üldise AKISe strateegilise lähenemisviisi kohta ning vajaduste hinnangut, milles kirjeldatakse sekkumiste ja meetmete koostoimet seoses määruse (EL) 2021/2115 artikli 6 lõikes 2 osutatud sektoriülese eesmärgi saavutamisega.

8.2.   Nõustamisteenuste, teadusuuringute, ÜPP võrgustike ja sekkumiste koostoime AKISe raames

Selles alapunktis selgitatakse nõustajate, teadlaste ja ÜPP võrgustike koostöö korraldust. Märgitakse, kas kavandatud tegevused on kombineeritud muude asjakohaste meetmete või vahenditega ÜPP strateegiakava kohaldamisalas ja sellest väljaspool.

8.3.   Põllumajandusnõustajate töökorralduse kirjeldus

Selles alapunktis selgitatakse, kuidas on korraldatud nõustamine, kuhu on kaasatud kõik nõustajad ja mis hõlmab kõiki määruse (EL) 2021/2115 artikli 15 lõigetes 2 ja 4 osutatud elemente, järgides ühtlasi kõnealuse määruse artikli 15 lõikes 3 sätestatud erapooletuse nõudeid.

8.4.   Innovatsiooni toetamise kirjeldus

Selles alapunktis selgitatakse, kuidas on korraldatud innovatsiooni toetamine ja teadmiste liikumine AKISe raames.

8.5.   Digitaliseerimisstrateegia

Selles alapunktis selgitatakse strateegilist lähenemisviisi digitaliseerimise edendamisele, sealhulgas digitaliseerimisstrateegia meetmete kohandamist, et vältida või vähendada piirkondade, ettevõtlusvaldkondade ja elanikkonnarühmade vahelisi digilõhesid.

9.   ÜPP strateegiakava lisad

9.1.   I lisa Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2001/42/EÜ osutatud eelhindamise ja keskkonnamõju strateegilise hindamise (KSH) kohta (10)

Määruse (EL) 2021/2115 artikli 115 lõikes 1 osutatud ÜPP strateegiakava I lisa sisaldab eelhindamise tulemuste kokkuvõtet ning eelhindamise ja keskkonnamõju strateegilise hindamise (KSH) peamisi soovitusi.

Vastavalt ÜPP strateegiakava elementidele, mida selle eelhindamise käigus hinnatakse, liigitatakse soovitused järgmiselt:

| — | SWOT-analüüs, vajaduste hindamine; |
| --- | --- |

—

SWOT-analüüs, vajaduste hindamine;

| — | sekkumisloogika/panus eesmärkide saavutamisse; |
| --- | --- |

—

sekkumisloogika/panus eesmärkide saavutamisse;

| — | väline/sisemine sidusus; |
| --- | --- |

—

väline/sisemine sidusus;

| — | eelarvevahendite eraldamine; |
| --- | --- |

—

eelarvevahendite eraldamine;

| — | väljundid, tulemused ning vahe-eesmärkide ja sihtväärtuste kehtestamine; |
| --- | --- |

—

väljundid, tulemused ning vahe-eesmärkide ja sihtväärtuste kehtestamine;

| — | halduskoormuse vähendamise meetmed; |
| --- | --- |

—

halduskoormuse vähendamise meetmed;

| — | rahastamisvahendid; |
| --- | --- |

—

rahastamisvahendid;

| — | keskkonnamõju strateegilise hindamisega seotud soovitused; |
| --- | --- |

—

keskkonnamõju strateegilise hindamisega seotud soovitused;

| — | muu. |
| --- | --- |

—

muu.

Tuleb selgelt märkida, kuidas soovitusi on käsitletud, või lisada põhjendus selle kohta, miks neid ei ole arvesse võetud.

Esitatakse lingid täielikule eelhindamisaruandele ja KSH aruandele.

9.2.   II lisa ÜPP strateegiakavaga hõlmatud piirkonna hetkeolukorra SWOT-analüüsi kohta

Määruse (EL) 2021/2115 artikli 115 lõikes 2 osutatud ÜPP strateegiakava II lisas esitatakse SWOT-analüüsis iga eesmärgi kohta kõnealuses sättes sätestatud elemendid vastavalt kõnealuse määruse artikli 6 lõigetele 1 ja 2. SWOT-analüüs koosneb neljast põhielemendist: tugevused, nõrkused, võimalused ja ohud ning selles märgitakse muude kasutatud andmete kui kontekstinäitajad allikad.

9.3.   III lisa partneritega konsulteerimise kohta

Määruse (EL) 2021/2115 artikli 115 lõikes 3 osutatud ÜPP strateegiakava III lisa sisaldab partneritega, eelkõige asjaomaste piirkondliku ja kohaliku tasandi asutustega konsulteerimise tulemusi ja lühikirjeldust selle kohta, kuidas konsultatsioon toimus.

9.4.   IV lisa puuvilla eritoetusega seotud sekkumiste kohta

Määruse (EL) 2021/2115 artikli 115 lõikes 4 osutatud ÜPP strateegiakava IV lisa hõlmab järgmist:

| Rahastamiskõlblikkuse tingimused, et tagada kooskõla SWOT-analüüsi/vajaduste hindamise ja muude sekkumistega, eelkõige:






  — | objektiivsed kriteeriumid, mille alusel kiidetakse põllumajandusmaa ja sordid puuvilla tootmiseks heaks; |
| --- | --- |

Rahastamiskõlblikkuse tingimused, et tagada kooskõla SWOT-analüüsi/vajaduste hindamise ja muude sekkumistega, eelkõige:

—

objektiivsed kriteeriumid, mille alusel kiidetakse põllumajandusmaa ja sordid puuvilla tootmiseks heaks;

| — | heakskiidetud sordid; |
| --- | --- |

—

heakskiidetud sordid;

| — | minimaalne taimede tihedus ja selle põhjendus. |
| --- | --- |

—

minimaalne taimede tihedus ja selle põhjendus.

tekst

Puuvilla eritoetusega seotud sekkumise ja teiste ÜPP strateegiakava sekkumiste vastastikune täiendavus

tekst

9.5.   V lisa täiendava riikliku rahastamise kohta

Määruse (EL) 2021/2115 artikli 115 lõikes 5 osutatud ÜPP strateegiakava V lisas esitatakse järgmine teave iga maaelu arenguga seotud sekkumise kohta, millele antakse määruse (EL) 2021/2115 artikli 115 lõike 5 punktides a, b ja c ning artikli 146 esimeses lõigus osutatud täiendavat riiklikku rahastamist:

| Määruse (EL) 2021/2115 III jaotise IV peatüki artikkel, mille kohaselt rahastamine toimub | tekst |
| --- | --- |
| Rahastamise riiklik õiguslik alus | tekst |
| ÜPP strateegiakava sekkumine, mida rahastatakse | tekst |
| Rahastamise kogueelarve (eurodes) | arv |
| Märge määruse (EL) 2021/2115 asjakohastele nõuetele vastavuse kohta | JAH/EI |
| Vastastikune täiendavus:






  a) | suurem toetusesaajate arv; |

Määruse (EL) 2021/2115 III jaotise IV peatüki artikkel, mille kohaselt rahastamine toimub

tekst

Rahastamise riiklik õiguslik alus

tekst

ÜPP strateegiakava sekkumine, mida rahastatakse

tekst

Rahastamise kogueelarve (eurodes)

arv

Märge määruse (EL) 2021/2115 asjakohastele nõuetele vastavuse kohta

JAH/EI

Vastastikune täiendavus:

a)

suurem toetusesaajate arv;

| b) | abi suurem osatähtsus; |
| --- | --- |

b)

abi suurem osatähtsus;

| c) | sekkumise teatavate tegevuste rahastamine |
| --- | --- |

c)

sekkumise teatavate tegevuste rahastamine

Märkige need, mida kohaldatakse, ja esitage vajaduse korral lisateavet.

Hõlmatud ELi toimimise lepingu artikliga 42

JAH/EI (kui EI, märkige riigiabi kontrollimise ja heakskiitmise vahend)

Seoses puu- ja köögiviljasektoriga esitatakse määruse (EL) 2021/2115 artiklis 53 osutatud riikliku rahalise abi kohta järgmine teave:

| Riikliku rahalise abi hinnanguline aastane summa puu- ja köögiviljasektoris asjaomaste piirkondade kaupa ning liikmesriigi kogutoetus | tekst |
| --- | --- |

Riikliku rahalise abi hinnanguline aastane summa puu- ja köögiviljasektoris asjaomaste piirkondade kaupa ning liikmesriigi kogutoetus

tekst

9.6.   VI lisa riikliku üleminekutoetuse kohta (asjakohasel juhul)

Määruse (EL) 2021/2115 artikli 115 lõikes 6 osutatud ÜPP strateegiakava VI lisa sisaldab selles sättes sätestatud elemente iga individuaalse riikliku üleminekutoetuse kohta sektorite kaupa, kui see on asjakohane:

| a) | iga-aastane sektoripõhine toetussumma iga sektori kohta, millele antakse riiklikku üleminekutoetust;










  Sektor | Sektoripõhine toetussumma (eurodes) |
| --- | --- | --- |
| 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 |
| | Täidab liikmesriik | ... | | | |
| ... | ... | | | | |

a)

iga-aastane sektoripõhine toetussumma iga sektori kohta, millele antakse riiklikku üleminekutoetust;

Sektor

Sektoripõhine toetussumma (eurodes)

2023

2024

2025

2026

2027

Täidab liikmesriik

...

...

...

| b) | asjakohasel juhul iga sektori toetuse maksimaalne ühikumäär perioodi iga aasta kohta, järgides maksimaalset ühikumäära;






  Sektor | Ühikumäär |
| --- | --- | --- |
| | Täidab liikmesriik |
| ... | |

b)

asjakohasel juhul iga sektori toetuse maksimaalne ühikumäär perioodi iga aasta kohta, järgides maksimaalset ühikumäära;

Sektor

Ühikumäär

Täidab liikmesriik

...

| c) | asjakohasel juhul teave võrdlusperioodi kohta, mida on muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/2115 artikli 147 lõike 2 teisele lõigule;






  Sektor | Teave muudetud võrdlusperioodi kohta |
| --- | --- | --- |
| ... | |

c)

asjakohasel juhul teave võrdlusperioodi kohta, mida on muudetud vastavalt määruse (EL) 2021/2115 artikli 147 lõike 2 teisele lõigule;

Sektor

Teave muudetud võrdlusperioodi kohta

...

| d) | riikliku üleminekutoetuse ja ÜPP strateegiakava kohase sekkumise vastastikuse täiendavuse lühikirjeldus. |
| --- | --- |

d)

riikliku üleminekutoetuse ja ÜPP strateegiakava kohase sekkumise vastastikuse täiendavuse lühikirjeldus.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2021. aasta määrus (EL) 2021/783, millega luuakse keskkonna- ja kliimameetmete programm (LIFE) ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1293/2013 (ELT L 172, 17.5.2021, lk 53).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2021. aasta määrus (EL) 2021/817, millega luuakse liidu haridus- ja koolitus-, noorte- ning spordiprogramm „Erasmus+“ ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1288/2013 (ELT L 189, 28.5.2021, lk 1).

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1).

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 637/2008 ja (EÜ) nr 73/2009 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 608).

(5)  Kõigi määruse (EL) nr 1305/2013 artikli 32 lõike 1 kohaselt määratud alade kaart.

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 487).

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

(8)  
  EÜT L 147, 18.6.1993, lk 26.

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. detsembri 2021. aasta määrus (EL) 2021/2116, mis käsitleb ühise põllumajanduspoliitika rahastamist, haldamist ja seiret ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1306/2013 (ELT L 435, 6.12.2021, lk 187).

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2001. aasta direktiiv 2001/42/EÜ teatavate kavade ja programmide keskkonnamõju hindamise kohta (EÜT L 197, 21.7.2001, lk 30).

---

II LISA

Komisjoni ja liikmesriikide ülesanded seoses SFC2021ga

1.   Komisjoni ülesanded

| 1.1. | Tagada liikmesriigi ja komisjoni vahel toimuva ametliku ja turvalise teabevahetuse jaoks loodud elektroonilise süsteemi (edaspidi „SFC2021“) toimimine. SFC2021 sisaldab vähemalt teavet, mis on ette nähtud määruse (EL) 2021/2115 kohaselt koostatud vormides. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Tagada SFC2021 järgmised karakteristikud:






  a) | interaktiivsed vormid või süsteemis juba varem salvestatud andmete põhjal süsteemi poolt eeltäidetud vormid; |
| --- | --- | --- |

1.2.

a)

interaktiivsed vormid või süsteemis juba varem salvestatud andmete põhjal süsteemi poolt eeltäidetud vormid;

| b) | automaatsed arvutused, kui see vähendab kasutajate poolse kodeerimise vajadust; |
| --- | --- |

b)

automaatsed arvutused, kui see vähendab kasutajate poolse kodeerimise vajadust;

| c) | manustatud automaatkontrollid, et kontrollida edastatud andmete sisemist kooskõla ja nende andmete kooskõla kohaldatavate eeskirjadega; |
| --- | --- |

c)

manustatud automaatkontrollid, et kontrollida edastatud andmete sisemist kooskõla ja nende andmete kooskõla kohaldatavate eeskirjadega;

| d) | süsteemi loodud hoiatusteated, mis hoiatavad SFC2021-süsteemi kasutajaid, et teatavaid toiminguid saab või ei saa teha; |
| --- | --- |

d)

süsteemi loodud hoiatusteated, mis hoiatavad SFC2021-süsteemi kasutajaid, et teatavaid toiminguid saab või ei saa teha;

| e) | süsteemi sisestatud teabe töötlemise jälgimine võrgus; |
| --- | --- |

e)

süsteemi sisestatud teabe töötlemise jälgimine võrgus;

| f) | varasemate andmete kättesaadavus kogu teabe puhul, mis on seoses programmiga sisestatud; |
| --- | --- |

f)

varasemate andmete kättesaadavus kogu teabe puhul, mis on seoses programmiga sisestatud;

| g) | kohtumenetlustes tõendina tunnustatava, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse nr 910/2014 (1) tähenduses kohustusliku elektroonilise allkirja kättesaadavus. |
| --- | --- |

g)

kohtumenetlustes tõendina tunnustatava, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse nr 910/2014 (1) tähenduses kohustusliku elektroonilise allkirja kättesaadavus.

| 1.3. | Tagada SFC2021 infoturvapoliitika, mida kohaldatakse süsteemi kasutavate töötajate suhtes vastavalt asjaomastele liidu eeskirjadele, eelkõige komisjoni otsusele (EL, Euratom) 2017/46 (2). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Määrata üks või mitu isikut, kes vastutavad SFC2021 infoturvapoliitika määratlemise, säilitamise ja nõuetekohase kohaldamise eest. |
| --- | --- |

1.4.

2.   Liikmesriikide ülesanded

| 2.1. | Tagada, et määruse (EL) 2021/2115 VI jaotise kohaselt kindlaks määratud programmi haldavad liikmesriigi asutused ja kindlaks määratud organid, kes täidavad teatavaid korraldusasutuse vastutusalasse kuuluvaid ülesandeid, sisestavad SFC2021sse teabe, mille edastamise eest nad vastutavad, ja kõik selle ajakohastatud versioonid. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Tagada sellise teabe kontrollimine, mille on esitanud muu isik kui see, kes nimetatud ülekandes sisalduvad andmed sisestas. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Tagada eespool punktides 2.1 ja 2.2 nimetatud ülesannete lahusus liikmesriigi infotehnoloogiliste juhtimis- ja kontrollisüsteemide kaudu, mis on SFC2021ga automaatselt ühendatud. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Määrata isik või isikud, kelle ülesandeks on hallata juurdepääsuõigusi ning kes täidab järgmisi ülesandeid:






  a) | tuvastab juurdepääsu taotlevad kasutajad ning veendub, et kõnealused kasutajad on organisatsiooni töötajad; |
| --- | --- | --- |

2.4.

a)

tuvastab juurdepääsu taotlevad kasutajad ning veendub, et kõnealused kasutajad on organisatsiooni töötajad;

| b) | teavitab kasutajaid nende kohustusest kaitsta süsteemi turvalisust; |
| --- | --- |

b)

teavitab kasutajaid nende kohustusest kaitsta süsteemi turvalisust;

| c) | kontrollib, kas taotletav kasutusõiguse tase on vastavuses kasutaja ülesannete ja ametikohaga; |
| --- | --- |

c)

kontrollib, kas taotletav kasutusõiguse tase on vastavuses kasutaja ülesannete ja ametikohaga;

| d) | taotleb kasutusõiguste äravõtmist, kui kasutusõigusi ei ole enam vaja või kui need ei ole põhjendatud; |
| --- | --- |

d)

taotleb kasutusõiguste äravõtmist, kui kasutusõigusi ei ole enam vaja või kui need ei ole põhjendatud;

| e) | teavitab viivitamata kahtlastest juhtumitest, mis võiksid ohustada süsteemi turvalisust; |
| --- | --- |

e)

teavitab viivitamata kahtlastest juhtumitest, mis võiksid ohustada süsteemi turvalisust;

| f) | tagab kasutaja isikuandmete õigsuse ja teavitab mis tahes muudatustest isikuandmetes; |
| --- | --- |

f)

tagab kasutaja isikuandmete õigsuse ja teavitab mis tahes muudatustest isikuandmetes;

| g) | võtab vajalikud ettevaatusabinõud seoses andmekaitse ja ärisaladuse hoidmisega kooskõlas liidu ja riiklike eeskirjadega; |
| --- | --- |

g)

võtab vajalikud ettevaatusabinõud seoses andmekaitse ja ärisaladuse hoidmisega kooskõlas liidu ja riiklike eeskirjadega;

| h) | teavitab komisjoni kõigist muudatustest, mis mõjutavad liikmesriikide ametiasutuste või SFC2021-süsteemi kasutajate suutlikkust täita punktis 2.1 osutatud kohustusi või isiku enda suutlikkust täita punktides a–g nimetatud ülesandeid. |
| --- | --- |

h)

teavitab komisjoni kõigist muudatustest, mis mõjutavad liikmesriikide ametiasutuste või SFC2021-süsteemi kasutajate suutlikkust täita punktis 2.1 osutatud kohustusi või isiku enda suutlikkust täita punktides a–g nimetatud ülesandeid.

| 2.5. | Kehtestada üksikisikute privaatsust ja isikuandmete kaitset ning juriidiliste isikute ärisaladust tagav kord vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2002/58/EÜ (3) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrustele (EL) 2016/679 (4) ja (EL) 2018/1725 (5). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Võtta vastu SFC2021-le juurdepääsu käsitlev riiklik, piirkondlik või kohalik infoturvapoliitika, mis põhineb kõigi SFC2021 kasutavate asutuste suhtes kohaldataval riskihinnangul ja milles käsitletakse järgmisi aspekte:






  a) | süsteemi vahetu kasutamise korral sellis(t)e isiku(te) töö infotehnoloogiaalane turvalisus, kes vastutab (vastutavad) punktis 2.4 osutatud juurdepääsuõiguste haldamise eest; |
| --- | --- | --- |

2.6.

a)

süsteemi vahetu kasutamise korral sellis(t)e isiku(te) töö infotehnoloogiaalane turvalisus, kes vastutab (vastutavad) punktis 2.4 osutatud juurdepääsuõiguste haldamise eest;

| b) | selliste riiklike, piirkondlike või kohalike arvutisüsteemide puhul, mis on ühendatud süsteemiga SFC2021 punktis 2.3 osutatud tehnilise liidese kaudu liikmesriigi infotehnoloogiliste juhtimis- ja kontrollisüsteemide osana, turvameetmed, mis võimaldavad viia kõnealused süsteemid kooskõlla SFC2021 turvanõuetega ja hõlmavad järgmist:






  i) | füüsiline turvalisus; |
| --- | --- | --- |

b)

selliste riiklike, piirkondlike või kohalike arvutisüsteemide puhul, mis on ühendatud süsteemiga SFC2021 punktis 2.3 osutatud tehnilise liidese kaudu liikmesriigi infotehnoloogiliste juhtimis- ja kontrollisüsteemide osana, turvameetmed, mis võimaldavad viia kõnealused süsteemid kooskõlla SFC2021 turvanõuetega ja hõlmavad järgmist:

i)

füüsiline turvalisus;

| ii) | andmekandjate ja juurdepääsu kontroll; |
| --- | --- |

ii)

andmekandjate ja juurdepääsu kontroll;

| iii) | säilitamise kontroll; |
| --- | --- |

iii)

säilitamise kontroll;

| iv) | juurdepääsu ja salasõnade kontroll; |
| --- | --- |

iv)

juurdepääsu ja salasõnade kontroll;

| v) | seire; |
| --- | --- |

v)

seire;

| vi) | ühendus süsteemiga SFC2021; |
| --- | --- |

vi)

ühendus süsteemiga SFC2021;

| vii) | sidetaristu; |
| --- | --- |

vii)

sidetaristu;

| viii) | personalijuhtimine enne töölevõtmist, töötamise ajal ja pärast töösuhte lõppu; |
| --- | --- |

viii)

personalijuhtimine enne töölevõtmist, töötamise ajal ja pärast töösuhte lõppu;

| ix) | vahejuhtumite lahendamine. |
| --- | --- |

ix)

vahejuhtumite lahendamine.

| 2.7. | Teha komisjonile taotluse korral kättesaadavaks punktis 2.6 osutatud põhimõtteid sisaldav dokument (dokumendid). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Määrata riikliku, piirkondliku või kohaliku infoturvapoliitika säilitamise ja nõuetekohase kohaldamise eest vastutav(ad) ning komisjoni poolt määratud ja punktis 1.4 osutatud isiku(te) kontaktisiku(te)na tegutsev(ad) isik(ud). |
| --- | --- |

2.8.

3.   Komisjoni ja liikmesriikide ühised ülesanded

| 3.1. | Tagada juurdepääs kas otse interaktiivse kasutajaliidese (st veebirakenduse) või eelnevalt kindlaksmääratud protokolle (st veebiteenuseid) kasutava tehnilise liidese kaudu, mis võimaldavad liikmesriikide infosüsteemide ja SFC2021 vahel andmeid automaatselt sünkroniseerida ja edastada. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Näha ette kuupäev, mil liikmesriik edastab elektroonilise teabevahetuse käigus teabe elektrooniliselt komisjonile ja vastupidi; see kuupäev on asjaomase dokumendi esitamise kuupäev. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Tagada, et ametlikke andmeid vahetatakse SFC2021 kaudu (välja arvatud vääramatu jõu korral) ja et SFC2021sse manustatud elektroonilistel vormidel esitatud teavet (edaspidi „struktureeritud andmed“) ei asendata struktureerimata andmetega ning et vasturääkivuste korral on struktureeritud andmed struktureerimata andmete suhtes ülimuslikud.
  Vääramatu jõu, SFC2021 tõrke või SFC2021ga ühenduse puudumise korral võib liikmesriik komisjoni eelneval nõusolekul saata dokumendid muus vormis vastavalt komisjoni kehtestatud tingimustele. Kui vääramatu jõu põhjus kõrvaldatakse, sisestab asjaomane isik paberkandjal juba esitatud teabe viivitamata SFC2021sse. |
| --- | --- |

3.3.

Vääramatu jõu, SFC2021 tõrke või SFC2021ga ühenduse puudumise korral võib liikmesriik komisjoni eelneval nõusolekul saata dokumendid muus vormis vastavalt komisjoni kehtestatud tingimustele. Kui vääramatu jõu põhjus kõrvaldatakse, sisestab asjaomane isik paberkandjal juba esitatud teabe viivitamata SFC2021sse.

| 3.4. | Tagada SFC2021-portaalis avaldatud infoturbe tingimuste ning komisjoni poolt andmeedastuse turvalisuse tagamiseks SFC2021s rakendatavate meetmete järgimine, eelkõige seoses punktis 2.3 osutatud tehnilise liidese kasutamisega liikmesriigi infotehnoloogiliste juhtimis- ja kontrollisüsteemide osana. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Rakendada SFC2021s salvestatud ja selle kaudu edastatud andmete kaitseks võetud turvameetmeid ning tagada nende tõhusus. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Ajakohastada ja läbi vaadata igal aastal SFC2021-süsteemi infoturvapoliitika ning asjaomased riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud infoturvapoliitikad tehnoloogiliste muutuste, uute ohtude tuvastamise või muude oluliste muutuste korral. |
| --- | --- |

3.6.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 910/2014 e-identimise ja e-tehingute jaoks vajalike usaldusteenuste kohta siseturul ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 1999/93/EÜ (ELT L 257, 28.8.2014, lk 73).

(2)  Komisjoni 10. jaanuari 2017. aasta otsus (EL, Euratom) 2017/46 Euroopa Komisjoni side- ja infosüsteemide turvalisuse kohta (ELT L 6, 11.1.2017, lk 40).

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) (EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37).

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

---

| 22.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 458/486 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 458/486

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/2290,

21. detsember 2021,

millega kehtestatakse eeskirjad meetodite kohta, mille abil arvutatakse ühised väljund- ja tulemusnäitajad, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/2115 (millega kehtestatakse liikmesriikide koostatavate Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) rahastatavate ühise põllumajanduspoliitika strateegiakavade (ÜPP strateegiakavad) toetamise reeglid ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1305/2013 ja (EL) nr 1307/2013) I lisas

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. detsembri 2021. aasta määrust (EL) 2021/2115, millega kehtestatakse liikmesriikide koostatavate Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) rahastatavate ühise põllumajanduspoliitika strateegiakavade (ÜPP strateegiakavad) toetamise reeglid ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EL) nr 1305/2013 ja (EL) nr 1307/2013, (1) eriti selle artiklit 133,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) 2021/2115 on sätestatud ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) uus õigusraamistik, et parandada ÜPP tulemuslikkust liidu eesmärkide saavutamisel. Selles määruses on sätestatud liidu ÜPP eesmärgid ja määratud kindlaks sekkumisviisid ning liikmesriikide suhtes kohaldatavad liidu ühisnõuded; samas võimaldab määrus liikmesriikidele paindlikkust oma ÜPP strateegiakavades ettenähtavate sekkumiste kavandamisel. Liikmesriigid peavad kõnealused ÜPP strateegiakavad koostama ja esitama oma kavade projektid komisjonile 1. jaanuariks 2022. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) 2021/2115 on sätestatud ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) uus õigusraamistik, et parandada ÜPP tulemuslikkust liidu eesmärkide saavutamisel. Selles määruses on sätestatud liidu ÜPP eesmärgid ja määratud kindlaks sekkumisviisid ning liikmesriikide suhtes kohaldatavad liidu ühisnõuded; samas võimaldab määrus liikmesriikidele paindlikkust oma ÜPP strateegiakavades ettenähtavate sekkumiste kavandamisel. Liikmesriigid peavad kõnealused ÜPP strateegiakavad koostama ja esitama oma kavade projektid komisjonile 1. jaanuariks 2022.

| (2) | Määruse (EL) 2021/2115 artikli 128 kohaselt tuleb kehtestada tulemusraamistik, et ÜPP strateegiakava rakendamise ajal oleks võimalik selle tulemuslikkusest aru anda, seda seirata ja hinnata. Selleks on määruse (EL) 2021/2115 I lisas sätestatud ühised väljund- ja tulemusnäitajad, mis on aluseks tulemuslikkuse kontrollimise ja heakskiitmise mehhanismidele ning ÜPP seirele ja hindamisele. Tuleb kehtestada selged ühised eeskirjad nimetatud näitajate arvutamise meetodite kohta. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) 2021/2115 artikli 128 kohaselt tuleb kehtestada tulemusraamistik, et ÜPP strateegiakava rakendamise ajal oleks võimalik selle tulemuslikkusest aru anda, seda seirata ja hinnata. Selleks on määruse (EL) 2021/2115 I lisas sätestatud ühised väljund- ja tulemusnäitajad, mis on aluseks tulemuslikkuse kontrollimise ja heakskiitmise mehhanismidele ning ÜPP seirele ja hindamisele. Tuleb kehtestada selged ühised eeskirjad nimetatud näitajate arvutamise meetodite kohta.

| (3) | Kuna liikmesriikidel on eeskirju ühiste väljund- ja tulemusnäitajate arvutamise meetodite kohta vaja ajal, mil nad koostavad ÜPP strateegiakavade projekte, et esitada need komisjonile 1. jaanuariks 2022, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(3)

Kuna liikmesriikidel on eeskirju ühiste väljund- ja tulemusnäitajate arvutamise meetodite kohta vaja ajal, mil nad koostavad ÜPP strateegiakavade projekte, et esitada need komisjonile 1. jaanuariks 2022, peaks käesolev määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| (4) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas ühise põllumajanduspoliitika komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas ühise põllumajanduspoliitika komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) 2021/2115 I lisas sätestatud ühiste väljund- ja tulemusnäitajate arvutamise meetodid on sätestatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. detsember 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 435, 6.12.2021, lk 1.

1

---

LISA

MÄÄRUSE (EL) 2021/2115 I LISAS SÄTESTATUD ÜHISTE VÄLJUND- JA TULEMUSNÄITAJATE ARVUTAMISE MEETODID

VÄLJUNDNÄITAJAD

Tulemuslikkuse kontrollimiseks ja heakskiitmiseks kasutatavate väljundnäitajate arvutamise meetodid

| 1. | Tulemuslikkuse kontrollimiseks ja heakskiitmiseks kasutatavate näitajate arvutamisel võtavad liikmesriigid arvesse järgmist:






  a) | väljundid tuleb kavandada põllumajandusliku eelarveaasta kohta järgmiselt:






  i) | sekkumiste kaupa. Kui sekkumise jaoks on kehtestatud mitu ühikusummat, võib väljundid kavandada kas ühikusumma, ühikusummade rühmade või kõigi ühikusummade kohta. Kui sekkumise väljundnäitaja jaoks on kehtestatud rohkem kui üks mõõtühik, kavandatakse väljundid mõõtühikute kaupa; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a)

väljundid tuleb kavandada põllumajandusliku eelarveaasta kohta järgmiselt:

i)

sekkumiste kaupa. Kui sekkumise jaoks on kehtestatud mitu ühikusummat, võib väljundid kavandada kas ühikusumma, ühikusummade rühmade või kõigi ühikusummade kohta. Kui sekkumise väljundnäitaja jaoks on kehtestatud rohkem kui üks mõõtühik, kavandatakse väljundid mõõtühikute kaupa;

| ii) | sektorite kaupa sekkumiste puhul puu- ja köögiviljasektoris, humalasektoris, oliiviõli- ja lauaoliivide sektoris ning muudes määruse (EL) 2021/2115 artikli 42 punktis f osutatud sektorites; |
| --- | --- |

ii)

sektorite kaupa sekkumiste puhul puu- ja köögiviljasektoris, humalasektoris, oliiviõli- ja lauaoliivide sektoris ning muudes määruse (EL) 2021/2115 artikli 42 punktis f osutatud sektorites;

| b) | väljunditest tuleb aru anda iga põllumajandusliku eelarveaasta kohta ja kõigi sekkumiste kohta, mille eest on asjaomasel põllumajanduslikul eelarveaastal makseid tehtud, järgmiselt:






  i) | ühikusummade kaupa; |
| --- | --- | --- |

b)

väljunditest tuleb aru anda iga põllumajandusliku eelarveaasta kohta ja kõigi sekkumiste kohta, mille eest on asjaomasel põllumajanduslikul eelarveaastal makseid tehtud, järgmiselt:

i)

ühikusummade kaupa;

| ii) | rakenduskavade kaupa puu- ja köögiviljasektoris, humalasektoris, oliiviõli- ja lauaoliivide sektoris ning muudes määruse (EL) 2021/2115 artikli 42 punktis f osutatud sektorites; |
| --- | --- |

ii)

rakenduskavade kaupa puu- ja köögiviljasektoris, humalasektoris, oliiviõli- ja lauaoliivide sektoris ning muudes määruse (EL) 2021/2115 artikli 42 punktis f osutatud sektorites;

| c) | sekkumisega saavutatavad väljundid tuleb kavandada ja neist tuleb aru anda ainult üks kord väljundnäitaja raames, mis on ÜPP strateegiakavas selle sekkumisega seotud; |
| --- | --- |

c)

sekkumisega saavutatavad väljundid tuleb kavandada ja neist tuleb aru anda ainult üks kord väljundnäitaja raames, mis on ÜPP strateegiakavas selle sekkumisega seotud;

| d) | kui sekkumine hõlmab toetusi ja rahastamisvahendeid, arvutatakse väljundnäitaja kummagi toetusvormi kohta; |
| --- | --- |

d)

kui sekkumine hõlmab toetusi ja rahastamisvahendeid, arvutatakse väljundnäitaja kummagi toetusvormi kohta;

| e) | aruandes esitatud väljundväärtus peab vastama selle väljundi puhul asjaomasel põllumajanduslikul eelarveaastal tegelikult kantud kulude osale. Osaliselt saavutatud väljundid tuleb esitada asjaomasel põllumajanduslikul eelarveaastal osaliselt lõpetatud sekkumiste kohta. |
| --- | --- |

e)

aruandes esitatud väljundväärtus peab vastama selle väljundi puhul asjaomasel põllumajanduslikul eelarveaastal tegelikult kantud kulude osale. Osaliselt saavutatud väljundid tuleb esitada asjaomasel põllumajanduslikul eelarveaastal osaliselt lõpetatud sekkumiste kohta.

Ettemaksete aruandlus tulemuslikkuse kontrollimisel ja heakskiitmisel kasutatavate väljundnäitajate puhul

| 2. | Sekkumisi, mille puhul on maksed tehtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/2116 (1) artikli 32 lõike 4 punktis a ja lõikes 5 ning artikli 44 lõikes 3 osutatud ettemaksetena enne vastava väljundi täielikku saavutamist, ei lisata määruse (EL) 2021/2115 artikli 128 kohasesse iga-aastasesse tulemusaruandesse selle põllumajandusliku eelarveaasta kohta, mil ettemakse tehti. Need ettemaksed esitatakse põllumajandusliku eelarveaasta kohta, mil väljundiga seotud maksed täies ulatuses tehakse. |
| --- | --- |

2.

Aruandlus väljundnäitajate koondväärtuste ning seire, teavitamise ja hindamise eesmärgil kasutatavate väljundnäitajate O.3 ja O.34 väärtuste kohta

| 3. | Väljundnäitajate koondväärtuste ja muude väljundväärtuste esitamisel kohaldatakse järgmist:






  a) | tulemuslikkuse kontrollimiseks ja heakskiitmiseks kasutatavate väljundnäitajate aruandluses esitavad liikmesriigid ka järgmised koondväärtused:






  i) | koguväljund sekkumise kohta, kui sekkumise jaoks on kehtestatud mitu ühikusummat; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

a)

tulemuslikkuse kontrollimiseks ja heakskiitmiseks kasutatavate väljundnäitajate aruandluses esitavad liikmesriigid ka järgmised koondväärtused:

i)

koguväljund sekkumise kohta, kui sekkumise jaoks on kehtestatud mitu ühikusummat;

| ii) | koguväljund mõõtühiku kohta, kui sekkumise jaoks on kehtestatud mitu mõõtühikut; |
| --- | --- |

ii)

koguväljund mõõtühiku kohta, kui sekkumise jaoks on kehtestatud mitu mõõtühikut;

| iii) | koguväljund sekkumisviisi kohta, kui sekkumisviis hõlmab mitut sekkumist; |
| --- | --- |

iii)

koguväljund sekkumisviisi kohta, kui sekkumisviis hõlmab mitut sekkumist;

| iv) | koguväljund mõõtühiku kohta ja kui see on asjakohane, koguväljund ühise mõõtühiku alusel, kui sekkumisviis hõlmab mitut sekkumist, mille väljundit mõõdetakse eri mõõtühikutega; |
| --- | --- |

iv)

koguväljund mõõtühiku kohta ja kui see on asjakohane, koguväljund ühise mõõtühiku alusel, kui sekkumisviis hõlmab mitut sekkumist, mille väljundit mõõdetakse eri mõõtühikutega;

| v) | väljundnäitajate O.4, O.36 ja O.37 puhul, kui sekkumised ei kuulu sama sekkumisviisi alla, nende sekkumiste koguväljund; |
| --- | --- |

v)

väljundnäitajate O.4, O.36 ja O.37 puhul, kui sekkumised ei kuulu sama sekkumisviisi alla, nende sekkumiste koguväljund;

| b) | liikmesriigid esitavad igal aastal väärtused järgmiste väljundnäitajate kohta, mida ei kasutata tulemuslikkuse kontrollimiseks ja heakskiitmiseks:






  i) | väljundnäitaja O.3:






  — | selle näitaja väärtus esitatakse sekkumise ja sekkumisviisi kohta; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

liikmesriigid esitavad igal aastal väärtused järgmiste väljundnäitajate kohta, mida ei kasutata tulemuslikkuse kontrollimiseks ja heakskiitmiseks:

i)

väljundnäitaja O.3:

—

selle näitaja väärtus esitatakse sekkumise ja sekkumisviisi kohta;

| — | esitatakse ÜPP toetust saavate põllumajandustootjate koguarv ja otsetoetusi saavate põllumajandustootjate koguarv; |
| --- | --- |

—

esitatakse ÜPP toetust saavate põllumajandustootjate koguarv ja otsetoetusi saavate põllumajandustootjate koguarv;

| — | esitatakse ÜPP toetust saavate põllumajandustootjate koguarv sugude lõikes; |
| --- | --- |

—

esitatakse ÜPP toetust saavate põllumajandustootjate koguarv sugude lõikes;

| — | arvesse võetakse kõik toetusesaajad; |
| --- | --- |

—

arvesse võetakse kõik toetusesaajad;

| ii) | väljundnäitaja O.34:






  — | esitatakse selliste ÜPP toetust saavate hektarite koguarv, mis on hõlmatud määruse (EL) 2021/2115 III jaotise I peatüki 2. jao kohaste kohustuslike majandamisnõuete ja maa heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmise standarditega ning kõnealuse määruse artiklite 31 ja 70 ning III jaotise III peatüki kohaselt kehtestatud keskkonnatavadega, välja arvatud muudes ühikutes kavandatud sekkumiste puhul; |
| --- | --- | --- |

ii)

väljundnäitaja O.34:

—

esitatakse selliste ÜPP toetust saavate hektarite koguarv, mis on hõlmatud määruse (EL) 2021/2115 III jaotise I peatüki 2. jao kohaste kohustuslike majandamisnõuete ja maa heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmise standarditega ning kõnealuse määruse artiklite 31 ja 70 ning III jaotise III peatüki kohaselt kehtestatud keskkonnatavadega, välja arvatud muudes ühikutes kavandatud sekkumiste puhul;

| — | esitatakse määruse (EL) 2021/2115 artiklite 31 ja 70 ning III jaotise III peatüki kohaselt kehtestatud keskkonnatavadega hõlmatud hektarite koguarv, välja arvatud muudes ühikutes kavandatud sekkumiste puhul; |
| --- | --- |

—

esitatakse määruse (EL) 2021/2115 artiklite 31 ja 70 ning III jaotise III peatüki kohaselt kehtestatud keskkonnatavadega hõlmatud hektarite koguarv, välja arvatud muudes ühikutes kavandatud sekkumiste puhul;

| — | arvesse võetakse kõik hektarid. |
| --- | --- |

—

arvesse võetakse kõik hektarid.

Seire, teavitamise ja hindamise eesmärgil kasutatavate väljundnäitajate koondväärtuste arvutamise meetodid

| 4. | Väljundnäitajate koondväärtuste arvutamisel arvestatakse väljundeid järgmiselt:






  a) | selliste väljundnäitajate koondväärtuste puhul, mis on seotud määruse (EL) 2021/2116 artikli 65 lõikes 1 osutatud ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga (edaspidi „ühtne süsteem“) hõlmatud sekkumistega ning sekkumistega, mille eest on maksed eelarveaasta jooksul täies ulatuses tehtud ja mida ühtne süsteem ei hõlma, võetakse alati arvesse kõiki väljundeid; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

selliste väljundnäitajate koondväärtuste puhul, mis on seotud määruse (EL) 2021/2116 artikli 65 lõikes 1 osutatud ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga (edaspidi „ühtne süsteem“) hõlmatud sekkumistega ning sekkumistega, mille eest on maksed eelarveaasta jooksul täies ulatuses tehtud ja mida ühtne süsteem ei hõlma, võetakse alati arvesse kõiki väljundeid;

| b) | selliste väljundnäitajate koondväärtuste puhul, mis on seotud sekkumistega, mida ühtne süsteem ei hõlma ja mille eest tehakse maksed mitme aasta jooksul osamaksetena, võetakse arvesse osaliselt saavutatud väljundeid. |
| --- | --- |

b)

selliste väljundnäitajate koondväärtuste puhul, mis on seotud sekkumistega, mida ühtne süsteem ei hõlma ja mille eest tehakse maksed mitme aasta jooksul osamaksetena, võetakse arvesse osaliselt saavutatud väljundeid.

Täiendav riiklik rahastamine väljundnäitajate puhul

| 5. | Kui toetust antakse määruse (EL) 2021/2115 artikli 115 lõikes 5 osutatud täiendava riikliku rahastusena (edaspidi „täiendav riiklik rahastus“), kohaldatakse järgmist:






  a) | kavandatud väljundid peavad hõlmama täiendava riikliku rahastuse abil saadud väljundeid; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

kavandatud väljundid peavad hõlmama täiendava riikliku rahastuse abil saadud väljundeid;

| b) | täiendava riikliku rahastuse abil saadud väljundid tuleb esitada eraldi väljunditest, mis on saadud muude avaliku sektori kulude kui täiendava riikliku rahastuse abil; |
| --- | --- |

b)

täiendava riikliku rahastuse abil saadud väljundid tuleb esitada eraldi väljunditest, mis on saadud muude avaliku sektori kulude kui täiendava riikliku rahastuse abil;

| c) | täiendava riikliku rahastuse abil saadud väljundeid ei võeta arvesse tulemuslikkuse kontrollimisel ja heakskiitmisel; |
| --- | --- |

c)

täiendava riikliku rahastuse abil saadud väljundeid ei võeta arvesse tulemuslikkuse kontrollimisel ja heakskiitmisel;

| d) | täiendava riikliku rahastuse abil saadud väljundeid võetakse arvesse väljundnäitajate koondväärtuste arvutamisel seire, teavitamise ja hindamise eesmärgil. |
| --- | --- |

d)

täiendava riikliku rahastuse abil saadud väljundeid võetakse arvesse väljundnäitajate koondväärtuste arvutamisel seire, teavitamise ja hindamise eesmärgil.

Eeskirjad topeltarvestuse vältimiseks seire, teavitamise ja hindamise eesmärgil kasutatavate väljundnäitajate puhul

| 6. | Topeltarvestuse vältimiseks väljundnäitajate koondväärtuste arvutamisel kohaldatakse järgmist:






  a) | kui väljundi ühik on hõlmatud mitme asjakohase sekkumisega või mitme sama sekkumise raames toimuva tegevusega, võetakse seda väljundi ühikut koondväärtuse arvutamisel arvesse ainult üks kord; |
| --- | --- | --- |

6.

a)

kui väljundi ühik on hõlmatud mitme asjakohase sekkumisega või mitme sama sekkumise raames toimuva tegevusega, võetakse seda väljundi ühikut koondväärtuse arvutamisel arvesse ainult üks kord;

| b) | ühtse süsteemiga hõlmatud sekkumisega seotud ja põllumajandusliku eelarveaasta N – 1 tulemusaruandes esitatud väljundnäitajate koondväärtused peavad sisaldama nende ühikute arvu, mille puhul on põllumajanduslikul eelarveaastal N – 1 tehtud osalisi või täies mahus makseid seoses sekkumistega, mille kohta esitati taotlus aastal N – 2; |
| --- | --- |

b)

ühtse süsteemiga hõlmatud sekkumisega seotud ja põllumajandusliku eelarveaasta N – 1 tulemusaruandes esitatud väljundnäitajate koondväärtused peavad sisaldama nende ühikute arvu, mille puhul on põllumajanduslikul eelarveaastal N – 1 tehtud osalisi või täies mahus makseid seoses sekkumistega, mille kohta esitati taotlus aastal N – 2;

| c) | kui kohaldatakse toetusõigusi või maksimumkünniseid, teatavad liikmesriigid asjaomase toetusõiguslikuna kindlaks määratud ala pärast halduskontrolli ja enne kõnealuste piirmäärade kohaldamist asjakohaste väljundnäitajate alusel. |
| --- | --- |

c)

kui kohaldatakse toetusõigusi või maksimumkünniseid, teatavad liikmesriigid asjaomase toetusõiguslikuna kindlaks määratud ala pärast halduskontrolli ja enne kõnealuste piirmäärade kohaldamist asjakohaste väljundnäitajate alusel.

TULEMUSNÄITAJAD

Erieesmärkide, tulemusnäitajate ja sekkumiste vaheline seos

| 7. | Liikmesriigid toovad oma ÜPP strateegiakavas välja seosed erieesmärkide, tulemusnäitajate ja sekkumiste vahel järgmiselt:






  a) | seos tulemusnäitajate ja erieesmärkide vahel. Tulemusnäitaja võib olla seotud rohkem kui ühe erieesmärgiga; |
| --- | --- | --- |

7.

a)

seos tulemusnäitajate ja erieesmärkide vahel. Tulemusnäitaja võib olla seotud rohkem kui ühe erieesmärgiga;

| b) | sekkumised tuleb siduda kõigi tulemusnäitajatega, mida nad otseselt ja märkimisväärselt aitavad saavutada; |
| --- | --- |

b)

sekkumised tuleb siduda kõigi tulemusnäitajatega, mida nad otseselt ja märkimisväärselt aitavad saavutada;

| c) | tulemusnäitajaga seotakse ainult sellised sekkumise alla kuuluvad tegevused, mis aitavad otseselt ja märkimisväärselt seda tulemusnäitajat saavutada; |
| --- | --- |

c)

tulemusnäitajaga seotakse ainult sellised sekkumise alla kuuluvad tegevused, mis aitavad otseselt ja märkimisväärselt seda tulemusnäitajat saavutada;

| d) | üks sekkumine või üks tegevus ühe sekkumise raames võib aidata saavutada rohkem kui ühte tulemusnäitajat; |
| --- | --- |

d)

üks sekkumine või üks tegevus ühe sekkumise raames võib aidata saavutada rohkem kui ühte tulemusnäitajat;

| e) | tegevuse tulemusena saadud väljundi väärtus tuleb alati täielikult siduda asjaomas(t)e tulemusnäitaja(te)ga, ka juhul, kui see on seotud rohkemate tulemusnäitajatega; |
| --- | --- |

e)

tegevuse tulemusena saadud väljundi väärtus tuleb alati täielikult siduda asjaomas(t)e tulemusnäitaja(te)ga, ka juhul, kui see on seotud rohkemate tulemusnäitajatega;

| f) | majandamiskohustused ja investeeringud, mis aitavad saavutada sama eesmärki, tuleb siduda eraldiseisvate tulemusnäitajatega, välja arvatud tulemusnäitajate R.43 ja R.44 puhul; |
| --- | --- |

f)

majandamiskohustused ja investeeringud, mis aitavad saavutada sama eesmärki, tuleb siduda eraldiseisvate tulemusnäitajatega, välja arvatud tulemusnäitajate R.43 ja R.44 puhul;

| g) | tulemusnäitaja R.35 tuleb siduda mesindussektorisse sekkumistega, mis kuuluvad määruse (EL) 2021/2115 artikli 55 lõike 1 punktis b osutatud sekkumisviisi alla. Kõnealustest sekkumistest tuleb teatada ainult tulemusnäitaja R.35 all; |
| --- | --- |

g)

tulemusnäitaja R.35 tuleb siduda mesindussektorisse sekkumistega, mis kuuluvad määruse (EL) 2021/2115 artikli 55 lõike 1 punktis b osutatud sekkumisviisi alla. Kõnealustest sekkumistest tuleb teatada ainult tulemusnäitaja R.35 all;

| h) | alasid, mille suhtes kohaldatakse üksnes kohustuslikke majandamisnõudeid ning maa heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmise standardeid, ei võeta tulemusnäitajate arvutamisel arvesse, välja arvatud tulemusnäitaja R.4 puhul, mis on spetsiaalselt kavandatud selleks, et võtta arvesse ÜPP sissetulekutoetusega hõlmatud ja teatavate tingimuste täitmisega seotud põllumajandusmaa osakaalu. |
| --- | --- |

h)

alasid, mille suhtes kohaldatakse üksnes kohustuslikke majandamisnõudeid ning maa heas põllumajandus- ja keskkonnaseisundis hoidmise standardeid, ei võeta tulemusnäitajate arvutamisel arvesse, välja arvatud tulemusnäitaja R.4 puhul, mis on spetsiaalselt kavandatud selleks, et võtta arvesse ÜPP sissetulekutoetusega hõlmatud ja teatavate tingimuste täitmisega seotud põllumajandusmaa osakaalu.

Tulemusnäitajate üksikasjalikud arvutusmeetodid

| 8. | Tulemusnäitajate kavandamisel ja nende esitamisel iga-aastases tulemusaruandes tuleb arvesse võtta järgmisi punkte:






  a) | tulemusnäitajate väärtused arvutatakse täies ulatuses selle põllumajandusliku eelarveaasta kohta, mil tehti esimene makse, isegi kui asjaomasel põllumajanduslikul eelarveaastal tehti ainult osaline makse; |
| --- | --- | --- |

8.

a)

tulemusnäitajate väärtused arvutatakse täies ulatuses selle põllumajandusliku eelarveaasta kohta, mil tehti esimene makse, isegi kui asjaomasel põllumajanduslikul eelarveaastal tehti ainult osaline makse;

| b) | erandina punktist a arvestatakse tulemusnäitaja R.37 puhul väärtuseid täies ulatuses siis, kui tegevus on lõpetatud; |
| --- | --- |

b)

erandina punktist a arvestatakse tulemusnäitaja R.37 puhul väärtuseid täies ulatuses siis, kui tegevus on lõpetatud;

| c) | määruse (EL) 2021/2116 artikli 32 lõike 4 punktis a ja lõikes 5 ning artikli 44 lõike 2 teises lõigus ja lõikes 3 osutatud ettemaksetena tehtud maksetega seotud väärtusi ei võeta asjaomaste tulemusnäitajate kvantifitseerimisel arvesse enne, kui vastav väljund on saavutatud; |
| --- | --- |

c)

määruse (EL) 2021/2116 artikli 32 lõike 4 punktis a ja lõikes 5 ning artikli 44 lõike 2 teises lõigus ja lõikes 3 osutatud ettemaksetena tehtud maksetega seotud väärtusi ei võeta asjaomaste tulemusnäitajate kvantifitseerimisel arvesse enne, kui vastav väljund on saavutatud;

| d) | tulemusnäitajate R.4, R.5, R.6, R.7, R.8, R.11, R.12, R.13, R.14, R.19, R.20, R.21, R.22, R.23, R.24, R.25, R.29, R.30, R.31, R.33, R.34, R.43 ja R.44 puhul arvutatakse aastased väärtused; |
| --- | --- |

d)

tulemusnäitajate R.4, R.5, R.6, R.7, R.8, R.11, R.12, R.13, R.14, R.19, R.20, R.21, R.22, R.23, R.24, R.25, R.29, R.30, R.31, R.33, R.34, R.43 ja R.44 puhul arvutatakse aastased väärtused;

| e) | tulemusnäitajate R.1, R.2, R.3, R.9, R.10, R.15, R.16, R.17, R.18, R.26, R.27, R.28, R.32, R.35, R.36, R.37, R.38, R.39, R.40, R.41 ja R.42 puhul arvutatakse kumulatiivsed väärtused; |
| --- | --- |

e)

tulemusnäitajate R.1, R.2, R.3, R.9, R.10, R.15, R.16, R.17, R.18, R.26, R.27, R.28, R.32, R.35, R.36, R.37, R.38, R.39, R.40, R.41 ja R.42 puhul arvutatakse kumulatiivsed väärtused;

| f) | tulemusnäitaja R.4 on seotud aladega, mis on hõlmatud kõigi määruse (EL) 2021/2115 III jaotise II peatükis osutatud otsetoetustega sekkumise viisidega ning toetusega kõnealuse määruse artiklis 71 osutatud looduslikust või muust piirkondlikust eripärast tulenevate piirangutega aladele ja toetusega kõnealuse määruse artiklis 72 osutatud teatavatest kohustuslikest nõuetest tulenevate piirkondlike ebasoodsate tegurite esinemise korral; |
| --- | --- |

f)

tulemusnäitaja R.4 on seotud aladega, mis on hõlmatud kõigi määruse (EL) 2021/2115 III jaotise II peatükis osutatud otsetoetustega sekkumise viisidega ning toetusega kõnealuse määruse artiklis 71 osutatud looduslikust või muust piirkondlikust eripärast tulenevate piirangutega aladele ja toetusega kõnealuse määruse artiklis 72 osutatud teatavatest kohustuslikest nõuetest tulenevate piirkondlike ebasoodsate tegurite esinemise korral;

| g) | tulemusnäitaja R.6 on seotud kõigi määruse (EL) 2021/2115 III jaotise II peatükis osutatud otsetoetustega sekkumise viisidega, välja arvatud kõnealuse määruse artiklis 36 osutatud puuvilla eritoetus; |
| --- | --- |

g)

tulemusnäitaja R.6 on seotud kõigi määruse (EL) 2021/2115 III jaotise II peatükis osutatud otsetoetustega sekkumise viisidega, välja arvatud kõnealuse määruse artiklis 36 osutatud puuvilla eritoetus;

| h) | tulemusnäitaja R.7 on seotud kõigi määruse (EL) 2021/2115 III jaotise II peatükis osutatud otsetoetustega sekkumise viisidega, välja arvatud kõnealuse määruse artiklis 36 osutatud puuvilla eritoetus, samuti toetusega kõnealuse määruse artiklis 71 osutatud looduslikust või muust piirkondlikust eripärast tulenevate piirangutega aladele ja toetusega kõnealuse määruse artiklis 72 osutatud teatavatest kohustuslikest nõuetest tulenevate piirkondlike ebasoodsate tegurite esinemise korral; |
| --- | --- |

h)

tulemusnäitaja R.7 on seotud kõigi määruse (EL) 2021/2115 III jaotise II peatükis osutatud otsetoetustega sekkumise viisidega, välja arvatud kõnealuse määruse artiklis 36 osutatud puuvilla eritoetus, samuti toetusega kõnealuse määruse artiklis 71 osutatud looduslikust või muust piirkondlikust eripärast tulenevate piirangutega aladele ja toetusega kõnealuse määruse artiklis 72 osutatud teatavatest kohustuslikest nõuetest tulenevate piirkondlike ebasoodsate tegurite esinemise korral;

| i) | erandina punktist h, kui liikmesriigid kavandavad määruse (EL) 2021/2115 artikli 72 kohaseid sekkumisi, millega toetatakse üksnes metsaalasid, võib neid sekkumisi siduda tulemusnäitajaga R.30, tingimusel et:






  — | ei kavandata sekkumisi määruse (EL) 2021/2115 artiklis 71 osutatud looduslikust või muust piirkondlikust eripärast tulenevate piirangutega põllumajandusmaa jaoks ning |
| --- | --- | --- |

i)

erandina punktist h, kui liikmesriigid kavandavad määruse (EL) 2021/2115 artikli 72 kohaseid sekkumisi, millega toetatakse üksnes metsaalasid, võib neid sekkumisi siduda tulemusnäitajaga R.30, tingimusel et:

—

ei kavandata sekkumisi määruse (EL) 2021/2115 artiklis 71 osutatud looduslikust või muust piirkondlikust eripärast tulenevate piirangutega põllumajandusmaa jaoks ning

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 (2) artikli 32 kohaselt määratud alade suhtes ei kohaldata määruse (EL) 2021/2115 artikli 22 lõiget 2; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1305/2013 (2) artikli 32 kohaselt määratud alade suhtes ei kohaldata määruse (EL) 2021/2115 artikli 22 lõiget 2;

| j) | tulemusnäitaja R.38 on seotud määruse (EL) 2021/2115 artikli 77 lõike 1 punktis b osutatud programmi LEADER sekkumistega. Liikmesriigid kehtestavad oma ÜPP strateegiakavas, mille nad esitavad heakskiitmiseks kooskõlas määruse (EL) 2021/2115 artikliga 118, tulemusnäitajaga R.38 seotud eesmärgi selle kohta, kui suur hulk maaelanikkonnast on eelduste kohaselt hõlmatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1060 (3) artiklis 32 osutatud kogukonna juhitud kohaliku arengu strateegiatega. Kui kõik ÜPP strateegiakava kohased kohaliku arengu strateegiad on välja valitud, muudab liikmesriik vajaduse korral ÜPP strateegiakava, et lisada olemasolevatele sihtväärtustele täiendav panus, mida oodatakse valitud kohaliku arengu strateegiate rakendamisest. See võib hõlmata täiendavaid seoseid LEADERi sekkumiste ja määruse (EL) 2021/2115 I lisas sätestatud ühiste tulemusnäitajate vahel; |
| --- | --- |

j)

tulemusnäitaja R.38 on seotud määruse (EL) 2021/2115 artikli 77 lõike 1 punktis b osutatud programmi LEADER sekkumistega. Liikmesriigid kehtestavad oma ÜPP strateegiakavas, mille nad esitavad heakskiitmiseks kooskõlas määruse (EL) 2021/2115 artikliga 118, tulemusnäitajaga R.38 seotud eesmärgi selle kohta, kui suur hulk maaelanikkonnast on eelduste kohaselt hõlmatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/1060 (3) artiklis 32 osutatud kogukonna juhitud kohaliku arengu strateegiatega. Kui kõik ÜPP strateegiakava kohased kohaliku arengu strateegiad on välja valitud, muudab liikmesriik vajaduse korral ÜPP strateegiakava, et lisada olemasolevatele sihtväärtustele täiendav panus, mida oodatakse valitud kohaliku arengu strateegiate rakendamisest. See võib hõlmata täiendavaid seoseid LEADERi sekkumiste ja määruse (EL) 2021/2115 I lisas sätestatud ühiste tulemusnäitajate vahel;

| k) | pindalapõhised tulemusnäitajad R.12, R.14, R.19, R.20, R.21, R.22, R.23, R.24, R.29, R.31, R.33 ja R.34 on seotud üksnes vabatahtlike keskkonnatavadega, mis lähevad kaugemale kohustuslikest nõuetest ja mille puhul makstakse toetust hektari kohta määruse (EL) 2021/2115 artiklis 31 osutatud ökokavade alusel; samuti on need näitajad seotud määruse (EL) 2021/2115 artiklis 70 osutatud põllumajanduse keskkonna- ja kliimakohustustega ning määruse (EL) 2021/2115 III jaotise III peatükis osutatud asjakohaste sekkumistega teatavatesse sektoritesse; |
| --- | --- |

k)

pindalapõhised tulemusnäitajad R.12, R.14, R.19, R.20, R.21, R.22, R.23, R.24, R.29, R.31, R.33 ja R.34 on seotud üksnes vabatahtlike keskkonnatavadega, mis lähevad kaugemale kohustuslikest nõuetest ja mille puhul makstakse toetust hektari kohta määruse (EL) 2021/2115 artiklis 31 osutatud ökokavade alusel; samuti on need näitajad seotud määruse (EL) 2021/2115 artiklis 70 osutatud põllumajanduse keskkonna- ja kliimakohustustega ning määruse (EL) 2021/2115 III jaotise III peatükis osutatud asjakohaste sekkumistega teatavatesse sektoritesse;

| l) | erandina punktist k võivad liikmesriigid siduda tulemusnäitajad R.12, R.14, R.19, R.20, R.21, R.22, R.23, R.24, R.29, R.31, R.33 ja R.34 muude kui punktis k osutatud sekkumistega, tingimusel et toetatavad tavad lähevad kaugemale asjakohastest kohustuslikest nõuetest ning annavad olulise ja otsese panuse asjaomaste tulemusnäitajate saavutamisse; |
| --- | --- |

l)

erandina punktist k võivad liikmesriigid siduda tulemusnäitajad R.12, R.14, R.19, R.20, R.21, R.22, R.23, R.24, R.29, R.31, R.33 ja R.34 muude kui punktis k osutatud sekkumistega, tingimusel et toetatavad tavad lähevad kaugemale asjakohastest kohustuslikest nõuetest ning annavad olulise ja otsese panuse asjaomaste tulemusnäitajate saavutamisse;

| m) | tulemusnäitajate arvutamisel võetakse arvesse täiendavat riiklikku rahastust. |
| --- | --- |

m)

tulemusnäitajate arvutamisel võetakse arvesse täiendavat riiklikku rahastust.

Eeskirjad, et vältida tulemusnäitajate puhul topeltarvestust

| 9. | Topeltarvestuse vältimiseks tulemusnäitajate arvutamisel kohaldatakse järgmist:






  a) | kui tulemusnäitaja kvantifitseerimisele kaasa aitav ühik on hõlmatud mitme sekkumisega või sama sekkumise raames mitme tegevusega, mis on seotud sama tulemusnäitajaga, võetakse seda ühikut selle tulemusnäitaja kvantifitseerimisel arvesse ainult üks kord; |
| --- | --- | --- |

9.

a)

kui tulemusnäitaja kvantifitseerimisele kaasa aitav ühik on hõlmatud mitme sekkumisega või sama sekkumise raames mitme tegevusega, mis on seotud sama tulemusnäitajaga, võetakse seda ühikut selle tulemusnäitaja kvantifitseerimisel arvesse ainult üks kord;

| b) | ühtse süsteemiga hõlmatud sekkumisega seotud ja põllumajandusliku eelarveaasta N – 1 tulemusaruandes esitatud tulemusnäitajad peavad sisaldama nende ühikute arvu, mille puhul on põllumajanduslikul eelarveaastal N – 1 tehtud osalisi või täies mahus makseid seoses sekkumistega, mille kohta esitati taotlus aastal N – 2; |
| --- | --- |

b)

ühtse süsteemiga hõlmatud sekkumisega seotud ja põllumajandusliku eelarveaasta N – 1 tulemusaruandes esitatud tulemusnäitajad peavad sisaldama nende ühikute arvu, mille puhul on põllumajanduslikul eelarveaastal N – 1 tehtud osalisi või täies mahus makseid seoses sekkumistega, mille kohta esitati taotlus aastal N – 2;

| c) | kui kohaldatakse toetusõigusi või maksimumkünniseid, teatavad liikmesriigid asjaomase toetusõiguslikuna kindlaks määratud ala pärast halduskontrolli ja enne kõnealuste piirmäärade kohaldamist asjakohaste tulemusnäitajate alusel; |
| --- | --- |

c)

kui kohaldatakse toetusõigusi või maksimumkünniseid, teatavad liikmesriigid asjaomase toetusõiguslikuna kindlaks määratud ala pärast halduskontrolli ja enne kõnealuste piirmäärade kohaldamist asjakohaste tulemusnäitajate alusel;

| d) | erandina punktist a võib topeltarvestust lubada tulemusnäitajate R.1, R.2, R.3, R.10 ja R.28 puhul. |
| --- | --- |

d)

erandina punktist a võib topeltarvestust lubada tulemusnäitajate R.1, R.2, R.3, R.10 ja R.28 puhul.

Tulemusnäitajate nimetajad

| 10. | Nimetajate suhtes kohaldatakse järgmist:






  a) | tulemusnäitajate nimetajatena kasutatavate taustanäitajate väärtused määratakse kindlaks kogu ÜPP strateegiakava perioodiks. Asjakohaselt põhjendatud juhtudel võivad liikmesriigid neid väärtusi ÜPP strateegiakava muutmise raames kooskõlas määruse (EL) 2021/2115 artikliga 119 ajakohastada; |
| --- | --- | --- |

10.

a)

tulemusnäitajate nimetajatena kasutatavate taustanäitajate väärtused määratakse kindlaks kogu ÜPP strateegiakava perioodiks. Asjakohaselt põhjendatud juhtudel võivad liikmesriigid neid väärtusi ÜPP strateegiakava muutmise raames kooskõlas määruse (EL) 2021/2115 artikliga 119 ajakohastada;

| b) | erandina punktist a ajakohastatakse tulemusnäitajate R.6, R.7 ja R.11 nimetajaid aruandluse jaoks igal aastal. |
| --- | --- |

b)

erandina punktist a ajakohastatakse tulemusnäitajate R.6, R.7 ja R.11 nimetajaid aruandluse jaoks igal aastal.

Tulemusnäitajate jaotus aruandluses

| 11. | Liikmesriigid esitavad iga asjakohase tulemusnäitaja kohta ainult ühe väärtuse. Erandina esimesest lausest on nõutavad järgmised jaotused:






  a) | tulemusnäitaja R.11 puhul jaotus sektorite kaupa; |
| --- | --- | --- |

11.

a)

tulemusnäitaja R.11 puhul jaotus sektorite kaupa;

| b) | tulemusnäitaja R.17 puhul jaotus alamkategooriate kaupa; |
| --- | --- |

b)

tulemusnäitaja R.17 puhul jaotus alamkategooriate kaupa;

| c) | tulemusnäitaja R.29 puhul jaotus mahepõllumajandusele ülemineku ja selle säilitamise alusel; |
| --- | --- |

c)

tulemusnäitaja R.29 puhul jaotus mahepõllumajandusele ülemineku ja selle säilitamise alusel;

| d) | tulemusnäitaja R.33 puhul jaotus maa liigi alusel; |
| --- | --- |

d)

tulemusnäitaja R.33 puhul jaotus maa liigi alusel;

| e) | tulemusnäitaja R.36 puhul jaotus sugude lõikes; |
| --- | --- |

e)

tulemusnäitaja R.36 puhul jaotus sugude lõikes;

| f) | tulemusnäitajate R.43 ja R.44 puhul jaotus põllumajandusloomade liikide kaupa. |
| --- | --- |

f)

tulemusnäitajate R.43 ja R.44 puhul jaotus põllumajandusloomade liikide kaupa.

Loomade loomühikuteks ümberarvestamise koefitsiendid

| 12. | Ümberarvestuskoefitsientide kasutamise suhtes kohaldatakse järgmisi punkte:






  a) | loomade loomühikuteks ümber arvestamisel kasutatakse väljundnäitajate ja tulemusnäitajate puhul vajaduse korral Eurostati koefitsiente; |
| --- | --- | --- |

12.

a)

loomade loomühikuteks ümber arvestamisel kasutatakse väljundnäitajate ja tulemusnäitajate puhul vajaduse korral Eurostati koefitsiente;

| b) | erandina punktist a võib kasutada järgmises tabelis esitatud lihtsustatud ümberarvestuskoefitsiente:







  Liik | Vanus/kategooria | Koefitsient |
| --- | --- | --- | --- |
| Veised | alla 6 kuu | 0,4 |
| | 6 kuud kuni 2 aastat | 0,6 |
| | üle 2 aasta | 1,0 |
| Hobuslased | üle 6 kuu | 1,0 |
| Lambad ja kitsed | | 0,15 |
| Sead | suguemised > 50 kg | 0,5 |
| | muud sead | 0,3 |
| Kodulinnud | | |
| | munakanad | 0,014 |
| | muud kodulinnud | 0,03 |

b)

erandina punktist a võib kasutada järgmises tabelis esitatud lihtsustatud ümberarvestuskoefitsiente:

Liik

Vanus/kategooria

Koefitsient

Veised

alla 6 kuu

0,4

6 kuud kuni 2 aastat

0,6

üle 2 aasta

1,0

Hobuslased

üle 6 kuu

1,0

Lambad ja kitsed

0,15

Sead

suguemised > 50 kg

0,5

muud sead

0,3

Kodulinnud

munakanad

0,014

muud kodulinnud

0,03

| c) | punktis b esitatud tabelis sätestatud ümberarvestuskoefitsiente võib asjakohaselt põhjendatud juhtudel ja teaduslikke tõendeid arvesse võttes suurendada või vähendada ning seda tuleb ÜPP strateegiakavas selgitada; |
| --- | --- |

c)

punktis b esitatud tabelis sätestatud ümberarvestuskoefitsiente võib asjakohaselt põhjendatud juhtudel ja teaduslikke tõendeid arvesse võttes suurendada või vähendada ning seda tuleb ÜPP strateegiakavas selgitada;

| d) | punktis b esitatud tabelisse võib asjakohaselt põhjendatud juhtudel erandkorras lisada muid loomakategooriaid ning selliste kategooriate ümberarvestuskoefitsient kehtestatakse ja seda selgitatakse ÜPP strateegiakavas, võttes arvesse teaduslikke tõendeid. |
| --- | --- |

d)

punktis b esitatud tabelisse võib asjakohaselt põhjendatud juhtudel erandkorras lisada muid loomakategooriaid ning selliste kategooriate ümberarvestuskoefitsient kehtestatakse ja seda selgitatakse ÜPP strateegiakavas, võttes arvesse teaduslikke tõendeid.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2. detsembri 2021. aasta määrus (EL) 2021/2116, mis käsitleb ühise põllumajanduspoliitika rahastamist, haldamist ja seiret ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1306/2013 (ELT L 435, 6.12.2021, lk 187).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1305/2013 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 487).

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/1060, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfond+, Ühtekuuluvusfondi, Õiglase Ülemineku Fondi ja Euroopa Merendus-, Kalandus- ja Vesiviljelusfondi kohta ning nende ja Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi, Sisejulgeolekufondi ning piirihalduse ja viisapoliitika rahastu suhtes kohaldatavad finantsreeglid (ELT L 231, 30.6.2021, lk 159).

---

| 22.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 458/494 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 458/494

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/2291,

21. detsember 2021,

millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa seoses Ühendkuningriiki käsitlevate kannetega selliste kolmandate riikide loeteludes, millest on lubatud liitu tuua kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetisi

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2016. aasta määrust (EL) 2016/429 loomataudide kohta, millega muudetakse teatavaid loomatervise valdkonna õigusakte või tunnistatakse need kehtetuks (loomatervise määrus), (1) eriti selle artikli 230 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) 2016/429 kohaselt peavad loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetised olema pärit kõnealuse määruse artikli 230 lõike 1 kohaselt loetellu kantud kolmandast riigist või territooriumilt või selle tsoonist või bioturvarühmikust. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) 2016/429 kohaselt peavad loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetised olema pärit kõnealuse määruse artikli 230 lõike 1 kohaselt loetellu kantud kolmandast riigist või territooriumilt või selle tsoonist või bioturvarühmikust.

| (2) | Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2020/692 (2) on sätestatud loomatervisenõuded, millele peavad vastama teatavatesse liikidesse ja kategooriatesse kuuluvate loomade, loomse paljundusmaterjali või loomsete saaduste saadetised kolmandatest riikidest või territooriumidelt või nende tsoonidest või vesiviljelusloomade puhul bioturvarühmikutest liitu toomisel. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2020/692 (2) on sätestatud loomatervisenõuded, millele peavad vastama teatavatesse liikidesse ja kategooriatesse kuuluvate loomade, loomse paljundusmaterjali või loomsete saaduste saadetised kolmandatest riikidest või territooriumidelt või nende tsoonidest või vesiviljelusloomade puhul bioturvarühmikutest liitu toomisel.

| (3) | Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/404 (3) on kehtestatud selliste kolmandate riikide või territooriumide või nende tsoonide või bioturvarühmikute loetelud, kust on lubatud liitu tuua delegeeritud määruse (EL) 2020/692 kohaldamisalasse kuuluvate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liike ja kategooriaid. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni rakendusmäärusega (EL) 2021/404 (3) on kehtestatud selliste kolmandate riikide või territooriumide või nende tsoonide või bioturvarühmikute loetelud, kust on lubatud liitu tuua delegeeritud määruse (EL) 2020/692 kohaldamisalasse kuuluvate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste liike ja kategooriaid.

| (4) | Rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisas on sätestatud selliste kolmandate riikide, territooriumide või nende tsoonide loetelud, kust on lubatud liitu tuua vastavalt kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetisi. |
| --- | --- |

(4)

Rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisas on sätestatud selliste kolmandate riikide, territooriumide või nende tsoonide loetelud, kust on lubatud liitu tuua vastavalt kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetisi.

| (5) | Ühendkuningriik teatas komisjonile lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust kodulindude seas. Kõnealuse puhangu kolle asub Inglismaal Leicestershire’i krahvkonnas Charnwoodi omavalitsusüksuses Barrow upon Soari lähedal uues käitises ning seda kinnitati 30. novembril 2021 laborianalüüsiga (RT-PCR). |
| --- | --- |

(5)

Ühendkuningriik teatas komisjonile lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust kodulindude seas. Kõnealuse puhangu kolle asub Inglismaal Leicestershire’i krahvkonnas Charnwoodi omavalitsusüksuses Barrow upon Soari lähedal uues käitises ning seda kinnitati 30. novembril 2021 laborianalüüsiga (RT-PCR).

| (6) | Ühendkuningriik teatas komisjonile lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutest kodulindude seas. Puhangukolded asuvad Inglismaal Põhja-Yorkshire’i krahvkonnas Hambletoni omavalitsusüksuses Thirski lähedal uues käitises, Inglismaal Staffordshire’i krahvkonnas East Staffordshire’i omavalitsusüksuses Tutbury lähedal ning Inglismaal Herefordshire’i krahvkonnas Põhja-Hefordshire’i omavalitsusüksuses Leominsteri lähedal ning seda kinnitati 2. detsembril 2021 laborianalüüsidega (RT-PCR). |
| --- | --- |

(6)

Ühendkuningriik teatas komisjonile lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutest kodulindude seas. Puhangukolded asuvad Inglismaal Põhja-Yorkshire’i krahvkonnas Hambletoni omavalitsusüksuses Thirski lähedal uues käitises, Inglismaal Staffordshire’i krahvkonnas East Staffordshire’i omavalitsusüksuses Tutbury lähedal ning Inglismaal Herefordshire’i krahvkonnas Põhja-Hefordshire’i omavalitsusüksuses Leominsteri lähedal ning seda kinnitati 2. detsembril 2021 laborianalüüsidega (RT-PCR).

| (7) | Ühendkuningriik teatas komisjonile lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutest kodulindude seas. Puhangukolded asuvad Šotimaal Dumfries and Galloway tervikomavalitsuses Dumfriesshire’i krahvkonnas Gretna lähedal, Walesis Powysi tervikomavalitsuses Crickhowelli lähedal ning Inglismaal Põhja-Yorkshire’i krahvkonnas Richmondshire’i omavalitsusüksuses Richmondi lähedal ning seda kinnitati 3. detsembril 2021 laborianalüüsidega (RT-PCR). |
| --- | --- |

(7)

Ühendkuningriik teatas komisjonile lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutest kodulindude seas. Puhangukolded asuvad Šotimaal Dumfries and Galloway tervikomavalitsuses Dumfriesshire’i krahvkonnas Gretna lähedal, Walesis Powysi tervikomavalitsuses Crickhowelli lähedal ning Inglismaal Põhja-Yorkshire’i krahvkonnas Richmondshire’i omavalitsusüksuses Richmondi lähedal ning seda kinnitati 3. detsembril 2021 laborianalüüsidega (RT-PCR).

| (8) | Ühendkuningriik teatas komisjonile lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutest kodulindude seas. Puhangukolded asuvad Inglismaal Gloucestershire’i krahvkonnas Forest of Deani omavalitsusüksuses Newenti lähedal ja Inglismaal Põhja-Yorkshire’i krahvkonnas Hambletoni omavalitsusüksuses Thirski lähedal uues käitises ning seda kinnitati 5. detsembril 2021 laborianalüüsidega (RT-PCR). |
| --- | --- |

(8)

Ühendkuningriik teatas komisjonile lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutest kodulindude seas. Puhangukolded asuvad Inglismaal Gloucestershire’i krahvkonnas Forest of Deani omavalitsusüksuses Newenti lähedal ja Inglismaal Põhja-Yorkshire’i krahvkonnas Hambletoni omavalitsusüksuses Thirski lähedal uues käitises ning seda kinnitati 5. detsembril 2021 laborianalüüsidega (RT-PCR).

| (9) | Ühendkuningriik teatas komisjonile lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust kodulindude seas. Kõnealuse puhangu kolle asub Inglismaal Leicestershire’i krahvkonnas Charnwoodi omavalitsusüksuses Barrow upon Soari lähedal uues käitises ning seda kinnitati 6. detsembril 2021 laborianalüüsiga (RT-PCR). |
| --- | --- |

(9)

Ühendkuningriik teatas komisjonile lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust kodulindude seas. Kõnealuse puhangu kolle asub Inglismaal Leicestershire’i krahvkonnas Charnwoodi omavalitsusüksuses Barrow upon Soari lähedal uues käitises ning seda kinnitati 6. detsembril 2021 laborianalüüsiga (RT-PCR).

| (10) | Ühendkuningriik teatas komisjonile lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutest kodulindude seas. Puhangukolded asuvad Inglismaal Leicestershire’i krahvkonnas Charnwoodi omavalitsusüksuses Barrow upon Soari lähedal uues käitises ja Inglismaal East Riding of Yorkshire’i krahvkonnas East Yorkshire’i omavalitsusüksuses Pocklingtoni lähedal ning seda kinnitati 7. detsembril 2021 laborianalüüsiga (RT-PCR). |
| --- | --- |

(10)

Ühendkuningriik teatas komisjonile lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutest kodulindude seas. Puhangukolded asuvad Inglismaal Leicestershire’i krahvkonnas Charnwoodi omavalitsusüksuses Barrow upon Soari lähedal uues käitises ja Inglismaal East Riding of Yorkshire’i krahvkonnas East Yorkshire’i omavalitsusüksuses Pocklingtoni lähedal ning seda kinnitati 7. detsembril 2021 laborianalüüsiga (RT-PCR).

| (11) | Ühendkuningriik teatas komisjonile lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutest kodulindude seas. Puhangukolded asuvad Inglismaal South Suffolkis Babergh’i omavalitsusüksuses Sudbury lähedal ja Inglismaal Põhja-Yorkshire’i krahvkonnas Hambletoni omavalitsusüksuses Thirski lähedal (uus käitis) ning seda kinnitati 8. detsembril 2021 laborianalüüsidega (RT-PCR). |
| --- | --- |

(11)

Ühendkuningriik teatas komisjonile lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutest kodulindude seas. Puhangukolded asuvad Inglismaal South Suffolkis Babergh’i omavalitsusüksuses Sudbury lähedal ja Inglismaal Põhja-Yorkshire’i krahvkonnas Hambletoni omavalitsusüksuses Thirski lähedal (uus käitis) ning seda kinnitati 8. detsembril 2021 laborianalüüsidega (RT-PCR).

| (12) | Ühendkuningriik teatas komisjonile lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust kodulindude seas. Kõnealuse puhangu kolle asub Šotimaal Dumfries and Galloway tervikomavalitsuses Dumfriesshire’i krahvkonnas Annani lähedal ning seda kinnitati 9. detsembril 2021 laborianalüüsiga (RT-PCR). |
| --- | --- |

(12)

Ühendkuningriik teatas komisjonile lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust kodulindude seas. Kõnealuse puhangu kolle asub Šotimaal Dumfries and Galloway tervikomavalitsuses Dumfriesshire’i krahvkonnas Annani lähedal ning seda kinnitati 9. detsembril 2021 laborianalüüsiga (RT-PCR).

| (13) | Ühendkuningriik teatas komisjonile lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutest kodulindude seas. Puhangukolded asuvad Šotimaal Dumfries and Galloway tervikomavalitsuses Dumfriesshire’i krahvkonnas Moffatti lähedal, Inglismaal Wiltshire’i krahvkonnas Swindoni omavalitsuses Highworth’i lähedal ning Inglismaal Herefordshire’i krahvkonnas Hereford and South Herefordshire’i omavalitsusüksuses Cliffordi lähedal ning seda kinnitati 10. detsembril 2021 laborianalüüsidega (RT-PCR). |
| --- | --- |

(13)

Ühendkuningriik teatas komisjonile lindude kõrge patogeensusega gripi puhangutest kodulindude seas. Puhangukolded asuvad Šotimaal Dumfries and Galloway tervikomavalitsuses Dumfriesshire’i krahvkonnas Moffatti lähedal, Inglismaal Wiltshire’i krahvkonnas Swindoni omavalitsuses Highworth’i lähedal ning Inglismaal Herefordshire’i krahvkonnas Hereford and South Herefordshire’i omavalitsusüksuses Cliffordi lähedal ning seda kinnitati 10. detsembril 2021 laborianalüüsidega (RT-PCR).

| (14) | Ühendkuningriik teatas komisjonile lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust kodulindude seas. Kõnealuse puhangu kolle asub Inglismaal Derbyshire’i krahvkonnas South Derbyshire’i omavalitsusüksuses Willingtoni lähedal uues käitises ning seda kinnitati 11. detsembril 2021 laborianalüüsiga (RT-PCR). |
| --- | --- |

(14)

Ühendkuningriik teatas komisjonile lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust kodulindude seas. Kõnealuse puhangu kolle asub Inglismaal Derbyshire’i krahvkonnas South Derbyshire’i omavalitsusüksuses Willingtoni lähedal uues käitises ning seda kinnitati 11. detsembril 2021 laborianalüüsiga (RT-PCR).

| (15) | Ühendkuningriik teatas komisjonile lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust kodulindude seas. Kõnealuse puhangu kolle asub Inglismaal Lincolnshire’i krahvkonnas East Lindsey omavalitusüksuses Alfordi lähedal ning seda kinnitati 12. detsembril 2021 laborianalüüsiga (RT-PCR). |
| --- | --- |

(15)

Ühendkuningriik teatas komisjonile lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust kodulindude seas. Kõnealuse puhangu kolle asub Inglismaal Lincolnshire’i krahvkonnas East Lindsey omavalitusüksuses Alfordi lähedal ning seda kinnitati 12. detsembril 2021 laborianalüüsiga (RT-PCR).

| (16) | Ühendkuningriik teatas komisjonile lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust kodulindude seas. Kõnealuse puhangu kolle asub Inglismaal Lincolnshire’i krahvkonnas East Lindsey omavalitusüksuses Alfordi lähedal ning seda kinnitati 13. detsembril 2021 laborianalüüsiga (RT-PCR). |
| --- | --- |

(16)

Ühendkuningriik teatas komisjonile lindude kõrge patogeensusega gripi puhangust kodulindude seas. Kõnealuse puhangu kolle asub Inglismaal Lincolnshire’i krahvkonnas East Lindsey omavalitusüksuses Alfordi lähedal ning seda kinnitati 13. detsembril 2021 laborianalüüsiga (RT-PCR).

| (17) | Ühendkuningriigi veterinaarasutused kehtestasid asjaomaste ettevõtete ümber 10 km raadiusega kontrolltsooni ja ning rakendasid lindude kõrge patogeensusega gripi tõrjeks ja leviku piiramiseks hädatapmist. |
| --- | --- |

(17)

Ühendkuningriigi veterinaarasutused kehtestasid asjaomaste ettevõtete ümber 10 km raadiusega kontrolltsooni ja ning rakendasid lindude kõrge patogeensusega gripi tõrjeks ja leviku piiramiseks hädatapmist.

| (18) | Ühendkuningriik esitas komisjonile oma territooriumi epidemioloogilise olukorra kohta teavet ja kirjeldas meetmeid, mida on võetud kõrge patogeensusega linnugripi edasise leviku ärahoidmiseks. Komisjon on seda teavet ja neid meetmeid hinnanud. Kõnealuse hinnangu alusel ei tohiks Ühendkuningriigi veterinaarasutuste poolt lindude kõrge patogeensusega gripi hiljutiste puhangute tõttu kehtestatud piirangutsoonidest kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetiste liitu toomist enam lubada. |
| --- | --- |

(18)

Ühendkuningriik esitas komisjonile oma territooriumi epidemioloogilise olukorra kohta teavet ja kirjeldas meetmeid, mida on võetud kõrge patogeensusega linnugripi edasise leviku ärahoidmiseks. Komisjon on seda teavet ja neid meetmeid hinnanud. Kõnealuse hinnangu alusel ei tohiks Ühendkuningriigi veterinaarasutuste poolt lindude kõrge patogeensusega gripi hiljutiste puhangute tõttu kehtestatud piirangutsoonidest kodulindude, kodulindude paljundusmaterjali ning kodulindude ja uluklindude värske liha saadetiste liitu toomist enam lubada.

| (19) | Seetõttu tuleks rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(19)

Seetõttu tuleks rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa vastavalt muuta.

| (20) | Võttes arvesse lindude kõrge patogeensusega gripi praegust epidemioloogilist olukorda Ühendkuningriigis, peaksid käesoleva määrusega rakendusmäärusesse (EL) 2021/404 tehtavad muudatused jõustuma kiiremas korras. |
| --- | --- |

(20)

Võttes arvesse lindude kõrge patogeensusega gripi praegust epidemioloogilist olukorda Ühendkuningriigis, peaksid käesoleva määrusega rakendusmäärusesse (EL) 2021/404 tehtavad muudatused jõustuma kiiremas korras.

| (21) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(21)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. detsember 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 84, 31.3.2016, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 30. jaanuari 2020. aasta delegeeritud määrus (EL) 2020/692, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/429 seoses teatavate loomade, loomse paljundusmaterjali ja loomsete saaduste saadetiste liitu toomise ning nende järgneva liikumise ja käitlemise eeskirjadega (ELT L 174, 3.6.2020, lk 379).

2

(3)  Komisjoni 24. märtsi 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/404, millega kehtestatakse selliste kolmandate riikide, territooriumide või nende tsoonide loetelud, millest on lubatud liitu tuua loomi, loomset paljundusmaterjali ja loomseid saadusi kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/429 (ELT L 114, 31.3.2021, lk 1).

3

---

LISA

Rakendusmääruse (EL) 2021/404 V ja XIV lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | V lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | 1. osas Ühendkuningriiki käsitlevas kandes lisatakse tsooni GB-2.39 järele järgmised tsoonid GB-2.40 kuni GB-60:












  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.40 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 30.11.2021 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 30.11.2021 | |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 30.11.2021 | |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 30.11.2021 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 30.11.2021 | |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 30.11.2021 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 30.11.2021 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 30.11.2021 | |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 30.11.2021 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | HE-LT20 | N, P1 | | 30.11.2021 | |
| GB-2.41 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 2.12.2021 | |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 2.12.2021 | |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 2.12.2021 | |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 2.12.2021 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 2.12.2021 | |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 2.12.2021 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 2.12.2021 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 2.12.2021 | |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 2.12.2021 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | HE-LT20 | N, P1 | | 2.12.2021 | |
| GB-2.42 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 2.12.2021 | |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 2.12.2021 | |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 2.12.2021 | |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 2.12.2021 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 2.12.2021 | |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 2.12.2021 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 2.12.2021 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 2.12.2021 | |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 2.12.2021 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | HE-LT20 | N, P1 | | 2.12.2021 | |
| GB-2.43 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 2.12.2021 | |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 2.12.2021 | |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 2.12.2021 | |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 2.12.2021 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 2.12.2021 | |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 2.12.2021 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 2.12.2021 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 2.12.2021 | |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 2.12.2021 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | HE-LT20 | N, P1 | | 2.12.2021 | |
| GB-2.44 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 3.12.2021 | |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 3.12.2021 | |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 3.12.2021 | |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 3.12.2021 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 3.12.2021 | |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 3.12.2021 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 3.12.2021 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 3.12.2021 | |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 3.12.2021 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | HE-LT20 | N, P1 | | 3.12.2021 | |
| GB-2.45 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 3.12.2021 | |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 3.12.2021 | |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 3.12.2021 | |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 3.12.2021 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 3.12.2021 | |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 3.12.2021 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 3.12.2021 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 3.12.2021 | |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 3.12.2021 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | HE-LT20 | N, P1 | | 3.12.2021 | |
| GB-2.46 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 3.12.2021 | |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 3.12.2021 | |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 3.12.2021 | |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 3.12.2021 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 3.12.2021 | |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 3.12.2021 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 3.12.2021 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 3.12.2021 | |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 3.12.2021 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | HE-LT20 | N, P1 | | 3.12.2021 | |
| GB-2.47 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 5.12.2021 | |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 5.12.2021 | |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 5.12.2021 | |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 5.12.2021 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 5.12.2021 | |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 5.12.2021 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 5.12.2021 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 5.12.2021 | |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 5.12.2021 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | HE-LT20 | N, P1 | | 5.12.2021 | |
| GB-2.48 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 5.12.2021 | |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 5.12.2021 | |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 5.12.2021 | |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 5.12.2021 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 5.12.2021 | |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 5.12.2021 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 5.12.2021 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 5.12.2021 | |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 5.12.2021 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | HE-LT20 | N, P1 | | 5.12.2021 | |
| GB-2.49 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 6.12.2021 | |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 6.12.2021 | |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 6.12.2021 | |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 6.12.2021 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 6.12.2021 | |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 6.12.2021 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 6.12.2021 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 6.12.2021 | |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 6.12.2021 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | HE-LT20 | N, P1 | | 6.12.2021 | |
| GB-2.50 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 7.12.2021 | |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 7.12.2021 | |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 7.12.2021 | |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 7.12.2021 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 7.12.2021 | |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 7.12.2021 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 7.12.2021 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 7.12.2021 | |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 7.12.2021 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | HE-LT20 | N, P1 | | 7.12.2021 | |
| GB-2.51 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 7.12.2021 | |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 7.12.2021 | |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 7.12.2021 | |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 7.12.2021 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 7.12.2021 | |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 7.12.2021 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 7.12.2021 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 7.12.2021 | |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 7.12.2021 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | HE-LT20 | N, P1 | | 7.12.2021 | |
| GB-2.52 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 8.12.2021 | |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 8.12.2021 | |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 8.12.2021 | |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 8.12.2021 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 8.12.2021 | |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 8.12.2021 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 8.12.2021 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 8.12.2021 | |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 8.12.2021 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | HE-LT20 | N, P1 | | 8.12.2021 | |
| GB-2.53 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 8.12.2021 | |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 8.12.2021 | |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 8.12.2021 | |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 8.12.2021 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 8.12.2021 | |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 8.12.2021 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 8.12.2021 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 8.12.2021 | |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 8.12.2021 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | HE-LT20 | N, P1 | | 8.12.2021 | |
| GB-2.54 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 9.12.2021 | |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 9.12.2021 | |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 9.12.2021 | |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 9.12.2021 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 9.12.2021 | |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 9.12.2021 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 9.12.2021 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 9.12.2021 | |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 9.12.2021 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | HE-LT20 | N, P1 | | 9.12.2021 | |
| GB-2.55 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 10.12.2021 | |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 10.12.2021 | |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 10.12.2021 | |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 10.12.2021 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 10.12.2021 | |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 10.12.2021 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 10.12.2021 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 10.12.2021 | |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 10.12.2021 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | HE-LT20 | N, P1 | | 10.12.2021 | |
| GB-2.56 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 10.12.2021 | |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 10.12.2021 | |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 10.12.2021 | |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 10.12.2021 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 10.12.2021 | |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 10.12.2021 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 10.12.2021 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 10.12.2021 | |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 10.12.2021 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | HE-LT20 | N, P1 | | 10.12.2021 | |
| GB-2.57 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 10.12.2021 | |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 10.12.2021 | |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 10.12.2021 | |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 10.12.2021 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 10.12.2021 | |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 10.12.2021 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 10.12.2021 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 10.12.2021 | |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 10.12.2021 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | HE-LT20 | N, P1 | | 10.12.2021 | |
| GB-2.58 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 11.12.2021 | |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 11.12.2021 | |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 11.12.2021 | |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 11.12.2021 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 11.12.2021 | |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 11.12.2021 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 11.12.2021 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 11.12.2021 | |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 11.12.2021 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | HE-LT20 | N, P1 | | 11.12.2021 | |
| GB-2.59 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 12.11.2021 | |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 12.11.2021 | |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 12.11.2021 | |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 12.11.2021 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 12.11.2021 | |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 12.11.2021 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 12.11.2021 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 12.11.2021 | |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 12.11.2021 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | HE-LT20 | N, P1 | | 12.11.2021 | |
| GB-2.60 | Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud | BPP | N, P1 | | 13.12.2021 | |
| Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud | BPR | N, P1 | | 13.12.2021 | |
| Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud | SP | N, P1 | | 13.12.2021 | |
| Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud | SR | N, P1 | | 13.12.2021 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOC | N, P1 | | 13.12.2021 | |
| Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud | DOR | N, P1 | | 13.12.2021 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | POU-LT20 | N, P1 | | 13.12.2021 | |
| Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad | HEP | N, P1 | | 13.12.2021 | |
| Silerinnaliste lindude haudemunad | HER | N, P1 | | 13.12.2021 | |
| Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud | HE-LT20 | N, P1 | | 13.12.2021“ | |

1)

V lisa muudetakse järgmiselt:

a)

1. osas Ühendkuningriiki käsitlevas kandes lisatakse tsooni GB-2.39 järele järgmised tsoonid GB-2.40 kuni GB-60:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.40

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

30.11.2021

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

30.11.2021

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

30.11.2021

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

30.11.2021

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

30.11.2021

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

30.11.2021

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

30.11.2021

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

30.11.2021

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

30.11.2021

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

HE-LT20

N, P1

30.11.2021

GB-2.41

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

2.12.2021

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

2.12.2021

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

2.12.2021

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

2.12.2021

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

2.12.2021

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

2.12.2021

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

2.12.2021

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

2.12.2021

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

2.12.2021

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

HE-LT20

N, P1

2.12.2021

GB-2.42

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

2.12.2021

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

2.12.2021

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

2.12.2021

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

2.12.2021

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

2.12.2021

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

2.12.2021

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

2.12.2021

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

2.12.2021

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

2.12.2021

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

HE-LT20

N, P1

2.12.2021

GB-2.43

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

2.12.2021

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

2.12.2021

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

2.12.2021

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

2.12.2021

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

2.12.2021

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

2.12.2021

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

2.12.2021

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

2.12.2021

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

2.12.2021

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

HE-LT20

N, P1

2.12.2021

GB-2.44

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

3.12.2021

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

3.12.2021

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

3.12.2021

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

3.12.2021

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

3.12.2021

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

3.12.2021

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

3.12.2021

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

3.12.2021

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

3.12.2021

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

HE-LT20

N, P1

3.12.2021

GB-2.45

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

3.12.2021

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

3.12.2021

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

3.12.2021

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

3.12.2021

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

3.12.2021

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

3.12.2021

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

3.12.2021

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

3.12.2021

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

3.12.2021

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

HE-LT20

N, P1

3.12.2021

GB-2.46

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

3.12.2021

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

3.12.2021

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

3.12.2021

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

3.12.2021

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

3.12.2021

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

3.12.2021

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

3.12.2021

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

3.12.2021

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

3.12.2021

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

HE-LT20

N, P1

3.12.2021

GB-2.47

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

5.12.2021

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

5.12.2021

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

5.12.2021

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

5.12.2021

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

5.12.2021

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

5.12.2021

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

5.12.2021

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

5.12.2021

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

5.12.2021

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

HE-LT20

N, P1

5.12.2021

GB-2.48

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

5.12.2021

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

5.12.2021

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

5.12.2021

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

5.12.2021

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

5.12.2021

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

5.12.2021

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

5.12.2021

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

5.12.2021

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

5.12.2021

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

HE-LT20

N, P1

5.12.2021

GB-2.49

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

6.12.2021

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

6.12.2021

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

6.12.2021

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

6.12.2021

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

6.12.2021

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

6.12.2021

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

6.12.2021

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

6.12.2021

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

6.12.2021

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

HE-LT20

N, P1

6.12.2021

GB-2.50

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

7.12.2021

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

7.12.2021

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

7.12.2021

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

7.12.2021

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

7.12.2021

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

7.12.2021

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

7.12.2021

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

7.12.2021

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

7.12.2021

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

HE-LT20

N, P1

7.12.2021

GB-2.51

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

7.12.2021

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

7.12.2021

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

7.12.2021

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

7.12.2021

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

7.12.2021

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

7.12.2021

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

7.12.2021

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

7.12.2021

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

7.12.2021

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

HE-LT20

N, P1

7.12.2021

GB-2.52

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

8.12.2021

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

8.12.2021

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

8.12.2021

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

8.12.2021

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

8.12.2021

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

8.12.2021

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

8.12.2021

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

8.12.2021

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

8.12.2021

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

HE-LT20

N, P1

8.12.2021

GB-2.53

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

8.12.2021

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

8.12.2021

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

8.12.2021

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

8.12.2021

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

8.12.2021

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

8.12.2021

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

8.12.2021

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

8.12.2021

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

8.12.2021

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

HE-LT20

N, P1

8.12.2021

GB-2.54

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

9.12.2021

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

9.12.2021

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

9.12.2021

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

9.12.2021

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

9.12.2021

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

9.12.2021

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

9.12.2021

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

9.12.2021

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

9.12.2021

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

HE-LT20

N, P1

9.12.2021

GB-2.55

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

10.12.2021

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

10.12.2021

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

10.12.2021

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

10.12.2021

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

10.12.2021

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

10.12.2021

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

10.12.2021

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

10.12.2021

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

10.12.2021

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

HE-LT20

N, P1

10.12.2021

GB-2.56

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

10.12.2021

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

10.12.2021

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

10.12.2021

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

10.12.2021

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

10.12.2021

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

10.12.2021

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

10.12.2021

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

10.12.2021

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

10.12.2021

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

HE-LT20

N, P1

10.12.2021

GB-2.57

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

10.12.2021

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

10.12.2021

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

10.12.2021

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

10.12.2021

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

10.12.2021

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

10.12.2021

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

10.12.2021

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

10.12.2021

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

10.12.2021

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

HE-LT20

N, P1

10.12.2021

GB-2.58

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

11.12.2021

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

11.12.2021

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

11.12.2021

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

11.12.2021

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

11.12.2021

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

11.12.2021

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

11.12.2021

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

11.12.2021

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

11.12.2021

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

HE-LT20

N, P1

11.12.2021

GB-2.59

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

12.11.2021

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

12.11.2021

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

12.11.2021

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

12.11.2021

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

12.11.2021

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

12.11.2021

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

12.11.2021

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

12.11.2021

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

12.11.2021

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

HE-LT20

N, P1

12.11.2021

GB-2.60

Sugulinnud, v.a silerinnalised linnud, ja tootmislinnud, v.a silerinnalised linnud

BPP

N, P1

13.12.2021

Silerinnalised sugulinnud ja silerinnalised tootmislinnud

BPR

N, P1

13.12.2021

Tapmiseks ettenähtud kodulinnud, v.a silerinnalised linnud

SP

N, P1

13.12.2021

Tapmiseks ettenähtud silerinnalised linnud

SR

N, P1

13.12.2021

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOC

N, P1

13.12.2021

Silerinnaliste lindude ööpäevased tibud

DOR

N, P1

13.12.2021

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

POU-LT20

N, P1

13.12.2021

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude haudemunad

HEP

N, P1

13.12.2021

Silerinnaliste lindude haudemunad

HER

N, P1

13.12.2021

Vähem kui 20 kodulinnuisendit, v.a silerinnalised linnud

HE-LT20

N, P1

13.12.2021“

| b) | 2. osas Ühendkuningriiki käsitlevas kandes lisatakse tsooni GB-2.39 järele järgmised tsoonid GB-2.40 kuni GB-2.60:







  „Ühendkuningriik | GB-2.40 | Barrow upon Soari lähedal, Charnwood, Leicestershire, Inglismaa:
  piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on 52.77° N ja 1.12° W |
| --- | --- | --- | --- |
| GB-2.41 | Thirski lähedal, Hambleton, Põhja-Yorkshire, Inglismaa:
  piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on 54.22° N ja 1.42° W |
| GB-2.42 | Tutbury lähedal, East Staffordshire, Staffordshire, Inglismaa:
  piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on 52.87° N ja 1.76° W. |
| GB-2.43 | Leominster’i lähedal, Põhja-Hefordshire, Herefordshire, Inglismaa:
  piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on 52.25° N ja 2.86° W |
| GB-2.44 | Gretna lähistel, Dumfriesshire, Dumfries and Galloway, Šotimaa:
  piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on N55.03 ja W3.11 |
| GB-2.45 | Crickhowelli lähedal, Powys, Wales:
  piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on 51.86° N ja 3.23° W |
| GB-2.46 | Richmondi lähedal, Richmondshire, Põhja-Yorkshire, Inglismaa:
  piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on 54.47° N ja 1.79° W |
| GB-2.47 | Newenti lähedal, Forest of Dean, Gloucestershire, Inglismaa:
  piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on 51.91° N ja 2.33° W |
| GB-2.48 | Thirski lähedal, Hambleton, Põhja-Yorkshire, Inglismaa:
  piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on 54.2° N ja 1.43° W |
| GB-2.49 | Barrow upon Soari lähedal, Charnwood, Leicestershire, Inglismaa:
  piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on 52.76° N ja 1.11° W |
| GB-2.50 | Barrow upon Soari lähedal, Charnwood, Leicestershire, Inglismaa:
  piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on 52.77° N ja 1.08° W |
| GB-2.51 | Pocklingtoni lähedal, Ida-Yorkshire, East Riding of Yorkshire, Inglismaa:
  piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on 53.91° N ja 0.72° W |
| GB-2.52 | Sudbury lähedal, Babergh, South Suffolk, Inglismaa:
  piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on 52.02° N ja 0.78° E |
| GB-2.53 | Thirski lähedal, Hambleton, Põhja-Yorkshire, Inglismaa:
  piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on 54.19° N ja 1.32° W |
| GB-2.54 | Annani lähedal, Dumfriesshire, Dumfries and Galloway, Šotimaa:
  piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on 55.05° N ja W3.21° W |
| GB-2.55 | Moffati lähedal, Dumfriesshire, Dumfries and Galloway, Šotimaa:
  piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on 55.24° N ja 3.40° W |
| GB-2.56 | Near Highworthi lähedal, Swindon, Wiltshire, Inglismaa:
  piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on 51.66° N ja 1.79° W |
| GB-2.57 | Cliffordi lähedal, Hereford and South Herefordshire, Herefordshire, Inglismaa:
  piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on 52.11° N ja 3.10° W |
| GB-2.58 | Willingtoni lähedal, South Derbyshire, Derbyshire, Inglismaa:
  piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on 52.86° N ja 1.52° W |
| GB-2.59 | Alfordi lähedal, East Lindsey, Lincolnshire, England:
  piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on 53.28° N ja 0.21° W |
| GB-2.60 | Alfordi lähedal, East Lindsey, Lincolnshire, England:
  piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on 53.26° N ja 0.19° E“ |

b)

2. osas Ühendkuningriiki käsitlevas kandes lisatakse tsooni GB-2.39 järele järgmised tsoonid GB-2.40 kuni GB-2.60:

„Ühendkuningriik

GB-2.40

Barrow upon Soari lähedal, Charnwood, Leicestershire, Inglismaa:

piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on 52.77° N ja 1.12° W

GB-2.41

Thirski lähedal, Hambleton, Põhja-Yorkshire, Inglismaa:

piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on 54.22° N ja 1.42° W

GB-2.42

Tutbury lähedal, East Staffordshire, Staffordshire, Inglismaa:

piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on 52.87° N ja 1.76° W.

GB-2.43

Leominster’i lähedal, Põhja-Hefordshire, Herefordshire, Inglismaa:

piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on 52.25° N ja 2.86° W

GB-2.44

Gretna lähistel, Dumfriesshire, Dumfries and Galloway, Šotimaa:

piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on N55.03 ja W3.11

GB-2.45

Crickhowelli lähedal, Powys, Wales:

piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on 51.86° N ja 3.23° W

GB-2.46

Richmondi lähedal, Richmondshire, Põhja-Yorkshire, Inglismaa:

piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on 54.47° N ja 1.79° W

GB-2.47

Newenti lähedal, Forest of Dean, Gloucestershire, Inglismaa:

piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on 51.91° N ja 2.33° W

GB-2.48

Thirski lähedal, Hambleton, Põhja-Yorkshire, Inglismaa:

piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on 54.2° N ja 1.43° W

GB-2.49

Barrow upon Soari lähedal, Charnwood, Leicestershire, Inglismaa:

piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on 52.76° N ja 1.11° W

GB-2.50

Barrow upon Soari lähedal, Charnwood, Leicestershire, Inglismaa:

piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on 52.77° N ja 1.08° W

GB-2.51

Pocklingtoni lähedal, Ida-Yorkshire, East Riding of Yorkshire, Inglismaa:

piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on 53.91° N ja 0.72° W

GB-2.52

Sudbury lähedal, Babergh, South Suffolk, Inglismaa:

piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on 52.02° N ja 0.78° E

GB-2.53

Thirski lähedal, Hambleton, Põhja-Yorkshire, Inglismaa:

piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on 54.19° N ja 1.32° W

GB-2.54

Annani lähedal, Dumfriesshire, Dumfries and Galloway, Šotimaa:

piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on 55.05° N ja W3.21° W

GB-2.55

Moffati lähedal, Dumfriesshire, Dumfries and Galloway, Šotimaa:

piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on 55.24° N ja 3.40° W

GB-2.56

Near Highworthi lähedal, Swindon, Wiltshire, Inglismaa:

piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on 51.66° N ja 1.79° W

GB-2.57

Cliffordi lähedal, Hereford and South Herefordshire, Herefordshire, Inglismaa:

piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on 52.11° N ja 3.10° W

GB-2.58

Willingtoni lähedal, South Derbyshire, Derbyshire, Inglismaa:

piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on 52.86° N ja 1.52° W

GB-2.59

Alfordi lähedal, East Lindsey, Lincolnshire, England:

piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on 53.28° N ja 0.21° W

GB-2.60

Alfordi lähedal, East Lindsey, Lincolnshire, England:

piirkond, mis asub 10 km raadiusega ringis, mille keskpunkti koordinaadid WGS 84 järgi on 53.26° N ja 0.19° E“

| 2) | XIV lisa 1. osas Ühendkuningriiki käsitlevas kandes lisatakse tsooni GB-2.39 järele järgmised tsoonid GB-2.40 kuni GB-2.60:












  „GB

  Ühendkuningriik | GB-2.40 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 30.11.2021 | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 30.11.2021 | |
| Uluklindude värske liha | GBM | N, P1 | | 30.11.2021 | |
| GB-2.41 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 2.12.2021 | |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 2.12.2021 | |
| Uluklindude värske liha | GBM | N, P1 | | 2.12.2021 | |
| GB-2.42 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 2.12.2021 | |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 2.12.2021 | |
| Uluklindude värske liha | GBM | N, P1 | | 2.12.2021 | |
| GB-2.43 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 2.12.2021 | |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 2.12.2021 | |
| Uluklindude värske liha | GBM | N, P1 | | 2.12.2021 | |
| GB-2.44 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 3.12.2021 | |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 3.12.2021 | |
| Uluklindude värske liha | GBM | N, P1 | | 3.12.2021 | |
| GB-2.45 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 3.12.2021 | |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 3.12.2021 | |
| Uluklindude värske liha | GBM | N, P1 | | 3.12.2021 | |
| GB-2.46 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 3.12.2021 | |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 3.12.2021 | |
| Uluklindude värske liha | GBM | N, P1 | | 3.12.2021 | |
| GB-2.47 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 5.12.2021 | |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 5.12.2021 | |
| Uluklindude värske liha | GBM | N, P1 | | 5.12.2021 | |
| GB-2.48 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 5.12.2021 | |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 5.12.2021 | |
| Uluklindude värske liha | GBM | N, P1 | | 5.12.2021 | |
| GB-2.49 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 6.12.2021 | |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 6.12.2021 | |
| Uluklindude värske liha | GBM | N, P1 | | 6.12.2021 | |
| GB-2.50 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 7.12.2021 | |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 7.12.2021 | |
| Uluklindude värske liha | GBM | N, P1 | | 7.12.2021 | |
| GB-2.51 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 7.12.2021 | |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 7.12.2021 | |
| Uluklindude värske liha | GBM | N, P1 | | 7.12.2021 | |
| GB-2.52 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 8.12.2021 | |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 8.12.2021 | |
| Uluklindude värske liha | GBM | N, P1 | | 8.12.2021 | |
| GB-2.53 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 8.12.2021 | |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 8.12.2021 | |
| Uluklindude värske liha | GBM | N, P1 | | 8.12.2021 | |
| GB-2.54 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 9.12.2021 | |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 9.12.2021 | |
| Uluklindude värske liha | GBM | N, P1 | | 9.12.2021 | |
| GB-2.55 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 10.12.2021 | |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 10.12.2021 | |
| Uluklindude värske liha | GBM | N, P1 | | 10.12.2021 | |
| GB-2.56 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 10.12.2021 | |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 10.12.2021 | |
| Uluklindude värske liha | GBM | N, P1 | | 10.12.2021 | |
| GB-2.57 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 10.12.2021 | |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 10.12.2021 | |
| Uluklindude värske liha | GBM | N, P1 | | 10.12.2021 | |
| GB-2.58 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 11.12.2021 | |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 11.12.2021 | |
| Uluklindude värske liha | GBM | N, P1 | | 11.12.2021 | |
| GB-2.59 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 12.11.2021 | |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 12.11.2021 | |
| Uluklindude värske liha | GBM | N, P1 | | 12.11.2021 | |
| GB-2.60 | Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha | POU | N, P1 | | 13.12.2021 | |
| Silerinnaliste lindude värske liha | RAT | N, P1 | | 13.12.2021 | |
| Uluklindude värske liha | GBM | N, P1 | | 13.12.2021“ | |

2)

XIV lisa 1. osas Ühendkuningriiki käsitlevas kandes lisatakse tsooni GB-2.39 järele järgmised tsoonid GB-2.40 kuni GB-2.60:

„GB

Ühendkuningriik

GB-2.40

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

30.11.2021

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

30.11.2021

Uluklindude värske liha

GBM

N, P1

30.11.2021

GB-2.41

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

2.12.2021

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

2.12.2021

Uluklindude värske liha

GBM

N, P1

2.12.2021

GB-2.42

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

2.12.2021

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

2.12.2021

Uluklindude värske liha

GBM

N, P1

2.12.2021

GB-2.43

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

2.12.2021

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

2.12.2021

Uluklindude värske liha

GBM

N, P1

2.12.2021

GB-2.44

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

3.12.2021

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

3.12.2021

Uluklindude värske liha

GBM

N, P1

3.12.2021

GB-2.45

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

3.12.2021

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

3.12.2021

Uluklindude värske liha

GBM

N, P1

3.12.2021

GB-2.46

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

3.12.2021

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

3.12.2021

Uluklindude värske liha

GBM

N, P1

3.12.2021

GB-2.47

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

5.12.2021

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

5.12.2021

Uluklindude värske liha

GBM

N, P1

5.12.2021

GB-2.48

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

5.12.2021

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

5.12.2021

Uluklindude värske liha

GBM

N, P1

5.12.2021

GB-2.49

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

6.12.2021

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

6.12.2021

Uluklindude värske liha

GBM

N, P1

6.12.2021

GB-2.50

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

7.12.2021

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

7.12.2021

Uluklindude värske liha

GBM

N, P1

7.12.2021

GB-2.51

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

7.12.2021

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

7.12.2021

Uluklindude värske liha

GBM

N, P1

7.12.2021

GB-2.52

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

8.12.2021

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

8.12.2021

Uluklindude värske liha

GBM

N, P1

8.12.2021

GB-2.53

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

8.12.2021

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

8.12.2021

Uluklindude värske liha

GBM

N, P1

8.12.2021

GB-2.54

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

9.12.2021

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

9.12.2021

Uluklindude värske liha

GBM

N, P1

9.12.2021

GB-2.55

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

10.12.2021

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

10.12.2021

Uluklindude värske liha

GBM

N, P1

10.12.2021

GB-2.56

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

10.12.2021

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

10.12.2021

Uluklindude värske liha

GBM

N, P1

10.12.2021

GB-2.57

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

10.12.2021

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

10.12.2021

Uluklindude värske liha

GBM

N, P1

10.12.2021

GB-2.58

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

11.12.2021

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

11.12.2021

Uluklindude värske liha

GBM

N, P1

11.12.2021

GB-2.59

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

12.11.2021

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

12.11.2021

Uluklindude värske liha

GBM

N, P1

12.11.2021

GB-2.60

Muude kodulindude kui silerinnaliste lindude värske liha

POU

N, P1

13.12.2021

Silerinnaliste lindude värske liha

RAT

N, P1

13.12.2021

Uluklindude värske liha

GBM

N, P1

13.12.2021“

---

OTSUSED

| 22.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 458/512 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 458/512

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2021/2292,

30. aprill 2021,

milles käsitletakse Euroopa Liidu nimel ettepaneku esitamist seoses täitevorgani otsusega liidu liikmesuse muutusi kajastavate ajakohastuste tegemise metoodika kohta, pidades silmas piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni täitevorgani 41. istungit, ja kõnealusel istungil liidu nimel võetavat seisukohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 192 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni 1999. aasta protokoll hapestumise, eutrofeerumise ja troposfääriosooni vähendamise kohta, nagu seda on muudetud 4. mail 2012. aastal (edaspidi „muudetud Göteborgi protokoll“), kiitis liit heaks nõukogu otsusega (EL) 2017/1757 (1) ning muudetud protokoll jõustus 7. oktoobril 2019. |
| --- | --- |

(1)

Piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni 1999. aasta protokoll hapestumise, eutrofeerumise ja troposfääriosooni vähendamise kohta, nagu seda on muudetud 4. mail 2012. aastal (edaspidi „muudetud Göteborgi protokoll“), kiitis liit heaks nõukogu otsusega (EL) 2017/1757 (1) ning muudetud protokoll jõustus 7. oktoobril 2019.

| (2) | Piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni (edaspidi „konventsioon“) täitevorgani 36. istungil kutsusid konventsiooniosalised liitu ja selle liikmesriike üles esitama metoodika esialgse Göteborgi protokolli (vastu võetud 1999. aastal) II lisa tabelis 1 esitatud liidu heitkoguste ülemmäärade kohandamiseks, et võtta arvesse muutusi liidu liikmesuses. |
| --- | --- |

(2)

Piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni (edaspidi „konventsioon“) täitevorgani 36. istungil kutsusid konventsiooniosalised liitu ja selle liikmesriike üles esitama metoodika esialgse Göteborgi protokolli (vastu võetud 1999. aastal) II lisa tabelis 1 esitatud liidu heitkoguste ülemmäärade kohandamiseks, et võtta arvesse muutusi liidu liikmesuses.

| (3) | Liidu ja selle liikmesriikide otsuse ettepanek võeti vastu konventsiooni täitevorgani 37. istungil täitevorgani otsusega 2017/3. |
| --- | --- |

(3)

Liidu ja selle liikmesriikide otsuse ettepanek võeti vastu konventsiooni täitevorgani 37. istungil täitevorgani otsusega 2017/3.

| (4) | Metoodika, mille abil ajakohastatakse muudetud Göteborgi protokolli II lisa tabelites 2–6 sätestatud liidu näitajaid ning mis põhineb täielikult matemaatilisel arvutusel, mis kasutab üksnes teavet, mis on juba sätestatud tabelites, et võtta arvesse muutusi liidu liikmesuses, on vajalik selleks, et need muutused oleksid nõuetekohaselt kajastatud, pidades silmas vajadust läbi viia vastavuskontroll muudetud Göteborgi protokollist tulenevate kohustuste täitmise kohta liidu poolt. See ei hõlma riiklike heitkoguste ülemmäärade või heitkoguste vähendamise kohustuste kohandamist muudetud Göteborgi protokolli II lisa tabelites. |
| --- | --- |

(4)

Metoodika, mille abil ajakohastatakse muudetud Göteborgi protokolli II lisa tabelites 2–6 sätestatud liidu näitajaid ning mis põhineb täielikult matemaatilisel arvutusel, mis kasutab üksnes teavet, mis on juba sätestatud tabelites, et võtta arvesse muutusi liidu liikmesuses, on vajalik selleks, et need muutused oleksid nõuetekohaselt kajastatud, pidades silmas vajadust läbi viia vastavuskontroll muudetud Göteborgi protokollist tulenevate kohustuste täitmise kohta liidu poolt. See ei hõlma riiklike heitkoguste ülemmäärade või heitkoguste vähendamise kohustuste kohandamist muudetud Göteborgi protokolli II lisa tabelites.

| (5) | Kui konventsiooni täitevorgan on ajakohastamismetoodika vastu võtnud, peaks komisjon esitama liidu nimel Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni täitevsekretärile selle metoodika rakendamiseks vajalikud ajakohastused, et võtta arvesse muutusi liidu liikmesuses pärast muudetud Göteborgi protokolli vastuvõtmist. Komisjon peaks esitama ka kõik ajakohastused, mis tuleb teha juhul, kui liidu liikmesus peaks edaspidi muutuma. |
| --- | --- |

(5)

Kui konventsiooni täitevorgan on ajakohastamismetoodika vastu võtnud, peaks komisjon esitama liidu nimel Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni täitevsekretärile selle metoodika rakendamiseks vajalikud ajakohastused, et võtta arvesse muutusi liidu liikmesuses pärast muudetud Göteborgi protokolli vastuvõtmist. Komisjon peaks esitama ka kõik ajakohastused, mis tuleb teha juhul, kui liidu liikmesus peaks edaspidi muutuma.

| (6) | On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel konventsiooni täitevorganis võetav seisukoht, kuna täitevorgani otsus on liidule siduv, |
| --- | --- |

(6)

On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel konventsiooni täitevorganis võetav seisukoht, kuna täitevorgani otsus on liidule siduv,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Konventsiooni täitevorgani 41. istungil taotleb liit eesmärki määrata kindlaks metoodika, mis võimaldab ajakohastada Euroopa Liidu heitkoguste lähtetasemeid ja heitkoguste vähendamise kohustusi, mis on esitatud muudetud Göteborgi protokolli II lisa tabelites 2–6, ning mis põhineb täielikult matemaatilisel arvutusel, mis kasutab üksnes teavet, mis on juba sätestatud tabelites, et kõnealustes tabelites esitatud liidu näitajad kajastaksid pärast liidu liikmesuse muutumist õigesti liikmesriikide heitkoguste lähtetasemete ja heitkoguste vähendamise kohustuste summat.

2.   Pidades silmas konventsiooni täitevorgani 41. istungit ja selleks, et saavutada lõikes 1 sätestatud eesmärk, esitab liit nõutava metoodika kohta ettepaneku (2).

3.   Komisjon edastab selle ettepaneku Euroopa Liidu nimel konventsiooni sekretariaadile.

Artikkel 2

1.   Liit võib toetada teiste konventsiooniosaliste esitatud muudatusettepanekuid, tingimusel et need aitavad saavutada liidu eesmärke, mis on sätestatud artiklis 1.

2.   Kui teised konventsiooniosalised teevad ettepaneku kasutada täitevorgani otsuse õigusliku alusena Göteborgi protokolli artikli 13 lõiget 2, võib liit selle ettepanekuga nõustuda ja alustada asjaomaseid läbirääkimisi.

3.   Kui teised konventsiooniosalised taotlevad, et liidu ajakohastatud väärtuste esitamise menetlus ühtlustataks Göteborgi protokolli artikli 13 lõigetes 4 ja 5 sätestatud menetlusega, võib liit teha ettepaneku lihtsustatud menetluseks.

Artikkel 3

Olenevalt olukorra arengust konventsiooni täitevorgani 41. istungil võivad liidu esindajad liikmesriikidega kohapeal koordinatsioonikohtumistel konsulteerides kokku leppida artiklites 1 ja 2 sätestatud seisukoha täpsustamises ilma nõukogu täiendava otsuseta.

Artikkel 4

Kui konventsiooni täitevorgan on artikli 1 lõikes 1 osutatud ajakohastuste tegemise metoodika vastu võtnud, esitab komisjon liidu nimel vajalikud ajakohastused selle metoodika rakendamiseks.

Artikkel 5

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 30. aprill 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

A. P. ZACARIAS

---

(1)  Nõukogu 17. juuli 2017. aasta otsus (EL) 2017/1757, mis käsitleb 1979. aasta piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni 1999. aasta protokolli (hapestumise, eutrofeerumise ja troposfääriosooni vähendamise kohta) muutmise Euroopa Liidu nimel heakskiitmist (ELT L 248, 27.9.2017, lk 3).

1

(2)  Vt dokument ST 7683/21 veebilehel http://register.consilium.europa.eu.

2

---

| 22.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 458/514 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 458/514

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2021/2293,

20. detsember 2021,

liidu nimel võetava seisukoha kohta Ühendkuningriigiga sõlmitud kaubandus- ja koostöölepinguga loodud partnerlusnõukogus seoses sellise erandi pikendamisega, millega vabastatakse kohustusest kustutada reisijate broneeringuinfo pärast nende Ühendkuningriigist lahkumist

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 16 lõiget 2 ja artikli 87 lõike 2 punkti a koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse nõukogu 29. aprilli 2021. aasta otsust (EL) 2021/689 ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu ja Euroopa Liidu ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise salastatud teabe vahetamise ja kaitse julgeolekukorda käsitleva lepingu liidu nimel sõlmimise kohta (1),

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelises kaubandus- ja koostöölepingus (2) (edaspidi „kaubandus- ja koostööleping“) sätestatakse eeskirjad, mille kohaselt võib Ühendkuningriigi pädevale asutusele edastada liidu ja Ühendkuningriigi vaheliste lendudega seotud broneeringuinfot ning mille kohaselt Ühendkuningriigi pädevad asutused võivad seda infot töödelda ja kasutada, ning kehtestatakse sellega seotud konkreetsed kaitsemeetmed. |
| --- | --- |

(1)

Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelises kaubandus- ja koostöölepingus (2) (edaspidi „kaubandus- ja koostööleping“) sätestatakse eeskirjad, mille kohaselt võib Ühendkuningriigi pädevale asutusele edastada liidu ja Ühendkuningriigi vaheliste lendudega seotud broneeringuinfot ning mille kohaselt Ühendkuningriigi pädevad asutused võivad seda infot töödelda ja kasutada, ning kehtestatakse sellega seotud konkreetsed kaitsemeetmed.

| (2) | Kaubandus- ja koostöölepingu kolmanda osa III jaotises on sätestatud eeskirjad, mille kohaselt võib Ühendkuningriigi pädevale asutusele edastada liidu ja Ühendkuningriigi vaheliste lendudega seotud broneeringuinfot ning mille kohaselt Ühendkuningriigi pädevad asutused võivad seda infot töödelda ja kasutada, ning kehtestatud sellega seotud konkreetsed kaitsemeetmed. |
| --- | --- |

(2)

Kaubandus- ja koostöölepingu kolmanda osa III jaotises on sätestatud eeskirjad, mille kohaselt võib Ühendkuningriigi pädevale asutusele edastada liidu ja Ühendkuningriigi vaheliste lendudega seotud broneeringuinfot ning mille kohaselt Ühendkuningriigi pädevad asutused võivad seda infot töödelda ja kasutada, ning kehtestatud sellega seotud konkreetsed kaitsemeetmed.

| (3) | Kaubandus- ja koostöölepingu artikli 552 lõikes 4 on sätestatud Ühendkuningriigi kohustus kustutada reisijate broneeringuinfo pärast nende riigist lahkumist, välja arvatud juhul, kui riskihindamine osutab sellise broneeringuinfo säilitamise vajadusele. |
| --- | --- |

(3)

Kaubandus- ja koostöölepingu artikli 552 lõikes 4 on sätestatud Ühendkuningriigi kohustus kustutada reisijate broneeringuinfo pärast nende riigist lahkumist, välja arvatud juhul, kui riskihindamine osutab sellise broneeringuinfo säilitamise vajadusele.

| (4) | Kaubandus- ja koostöölepingu artikli 552 lõikes 11 on sätestatud, et Ühendkuningriik võib teha kaubandus- ja koostöölepingu artikli 552 lõikest 4 ajutise erandi üleminekuperioodiks, kuni Ühendkuningriik on tehnilised kohandused võimalikult kiiresti rakendanud. Kõnealusel üleminekuperioodil peab Ühendkuningriigi pädev asutus vastavalt kaubandus- ja koostöölepingu artikli 552 lõikele 4 takistama kustutamisele kuuluva broneeringuinfo kasutamist, kohaldades selle broneeringuinfo suhtes täiendavaid kaitsemeetmeid, mis on loetletud kaubandus- ja koostöölepingu artikli 552 lõike 11 punktides a kuni d. |
| --- | --- |

(4)

Kaubandus- ja koostöölepingu artikli 552 lõikes 11 on sätestatud, et Ühendkuningriik võib teha kaubandus- ja koostöölepingu artikli 552 lõikest 4 ajutise erandi üleminekuperioodiks, kuni Ühendkuningriik on tehnilised kohandused võimalikult kiiresti rakendanud. Kõnealusel üleminekuperioodil peab Ühendkuningriigi pädev asutus vastavalt kaubandus- ja koostöölepingu artikli 552 lõikele 4 takistama kustutamisele kuuluva broneeringuinfo kasutamist, kohaldades selle broneeringuinfo suhtes täiendavaid kaitsemeetmeid, mis on loetletud kaubandus- ja koostöölepingu artikli 552 lõike 11 punktides a kuni d.

| (5) | Partnerlus- ja koostöölepingu artikli 552 lõikes 10 on märgitud, et kaubandus- ja koostöölepingu artikli 552 lõiget 11 kohaldatakse juhul, kui ilmnevad erilised asjaolud, mis takistavad Ühendkuningriigil teha tehnilisi kohandusi, mis on vajalikud, et muuta broneeringuinfo töötlemise süsteemid, mida Ühendkuningriik kasutas siis, kui tema suhtes kohaldati liidu õigust, süsteemideks, mis võimaldaksid broneeringuinfot kooskõlas kaubandus- ja koostöölepingu artikli 552 lõikega 4 kustutada. |
| --- | --- |

(5)

Partnerlus- ja koostöölepingu artikli 552 lõikes 10 on märgitud, et kaubandus- ja koostöölepingu artikli 552 lõiget 11 kohaldatakse juhul, kui ilmnevad erilised asjaolud, mis takistavad Ühendkuningriigil teha tehnilisi kohandusi, mis on vajalikud, et muuta broneeringuinfo töötlemise süsteemid, mida Ühendkuningriik kasutas siis, kui tema suhtes kohaldati liidu õigust, süsteemideks, mis võimaldaksid broneeringuinfot kooskõlas kaubandus- ja koostöölepingu artikli 552 lõikega 4 kustutada.

| (6) | Kaubandus- ja koostöölepingu artikli 552 lõikes 13 on sätestatud, et kui kaubandus- ja koostöölepingu artikli 552 lõikes 10 osutatud erilised asjaolud püsivad, pikendab partnerlusnõukogu kaubandus- ja koostöölepingu artikli 552 lõikes 11 osutatud üleminekuperioodi ühe aasta võrra. |
| --- | --- |

(6)

Kaubandus- ja koostöölepingu artikli 552 lõikes 13 on sätestatud, et kui kaubandus- ja koostöölepingu artikli 552 lõikes 10 osutatud erilised asjaolud püsivad, pikendab partnerlusnõukogu kaubandus- ja koostöölepingu artikli 552 lõikes 11 osutatud üleminekuperioodi ühe aasta võrra.

| (7) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/681, mis käsitleb broneeringuinfo kasutamist terroriaktide ja raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks, uurimiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks, (3) kohaldatakse liidusiseselt kooskõlas aluslepingutega. |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/681, mis käsitleb broneeringuinfo kasutamist terroriaktide ja raskete kuritegude ennetamiseks, avastamiseks, uurimiseks ja nende eest vastutusele võtmiseks, (3) kohaldatakse liidusiseselt kooskõlas aluslepingutega.

| (8) | 1. oktoobril 2021 esitas Ühendkuningriik kaubandus- ja koostöölepinguga moodustatud õiguskaitse ja õigusalase koostöö erikomiteele kaubandus- ja koostöölepingu artikli 552 lõike 12 punktis b osutatud hinnangu. |
| --- | --- |

(8)

1. oktoobril 2021 esitas Ühendkuningriik kaubandus- ja koostöölepinguga moodustatud õiguskaitse ja õigusalase koostöö erikomiteele kaubandus- ja koostöölepingu artikli 552 lõike 12 punktis b osutatud hinnangu.

| (9) | Ühendkuningriik järeldas oma hinnangus, et kaubandus- ja koostöölepingu artikli 552 lõikes 10 osutatud erilised asjaolud püsivad, sest ta on eriolukorras, kus ta peab kohandama liikmesriikide suhtes kohaldatavat liidu õigusega kooskõlas olevat broneeringuinfo töötlemise süsteemi nii, et see vastaks kaubandus- ja koostöölepingu nõuetele, mis käsitlevad broneeringuinfo rahvusvahelist edastamist liidust kolmandatesse riikidesse. Ühendkuningriik kirjeldas oma jõupingutusi muuta broneeringuinfo töötlemise süsteemid süsteemideks, mis võimaldaksid kustutada broneeringuinfot vastavalt kaubandus- ja koostöölepingu artikli 552 lõikele 4. Ühendkuningriik märkis, et ta analüüsib õiguslikke, tehnilisi ja tegevusnõudeid, sealhulgas nii funktsionaalseid kui ka mittefunktsionaalseid nõuded, et tagada Ühendkuningriigi broneeringuinfo töötlemise süsteemide vastavus kaubandus- ja koostöölepingu artikli 552 lõikele 4. Kooskõlas kaubandus- ja koostöölepingu artikli 552 lõikega 13 arutas õiguskaitse ja õigusalase koostöö erikomitee Ühendkuningriigi hinnangut 19. oktoobril 2021. |
| --- | --- |

(9)

Ühendkuningriik järeldas oma hinnangus, et kaubandus- ja koostöölepingu artikli 552 lõikes 10 osutatud erilised asjaolud püsivad, sest ta on eriolukorras, kus ta peab kohandama liikmesriikide suhtes kohaldatavat liidu õigusega kooskõlas olevat broneeringuinfo töötlemise süsteemi nii, et see vastaks kaubandus- ja koostöölepingu nõuetele, mis käsitlevad broneeringuinfo rahvusvahelist edastamist liidust kolmandatesse riikidesse. Ühendkuningriik kirjeldas oma jõupingutusi muuta broneeringuinfo töötlemise süsteemid süsteemideks, mis võimaldaksid kustutada broneeringuinfot vastavalt kaubandus- ja koostöölepingu artikli 552 lõikele 4. Ühendkuningriik märkis, et ta analüüsib õiguslikke, tehnilisi ja tegevusnõudeid, sealhulgas nii funktsionaalseid kui ka mittefunktsionaalseid nõuded, et tagada Ühendkuningriigi broneeringuinfo töötlemise süsteemide vastavus kaubandus- ja koostöölepingu artikli 552 lõikele 4. Kooskõlas kaubandus- ja koostöölepingu artikli 552 lõikega 13 arutas õiguskaitse ja õigusalase koostöö erikomitee Ühendkuningriigi hinnangut 19. oktoobril 2021.

| (10) | Samuti esitas Ühendkuningriik 1. oktoobril 2021 õiguskaitse ja õigusalase koostöö erikomiteele kaubandus- ja koostöölepingu artikli 552 lõike 12 punktis a osutatud sõltumatu haldusasutuse aruande, kaasa arvatud kõnealuse lepingu artikli 525 lõikes 3 osutatud Ühendkuningriigi järelevalveasutuse esitatud andmekaitset käsitlev lisa, selle kohta, kas kaubandus- ja koostöölepingu artikli 552 lõikega 11 ette nähtud kaitsemeetmeid on tulemuslikult kohaldatud. |
| --- | --- |

(10)

Samuti esitas Ühendkuningriik 1. oktoobril 2021 õiguskaitse ja õigusalase koostöö erikomiteele kaubandus- ja koostöölepingu artikli 552 lõike 12 punktis a osutatud sõltumatu haldusasutuse aruande, kaasa arvatud kõnealuse lepingu artikli 525 lõikes 3 osutatud Ühendkuningriigi järelevalveasutuse esitatud andmekaitset käsitlev lisa, selle kohta, kas kaubandus- ja koostöölepingu artikli 552 lõikega 11 ette nähtud kaitsemeetmeid on tulemuslikult kohaldatud.

| (11) | Kooskõlas kaubandus- ja koostöölepingu artikli 552 lõikega 13 arutas õiguskaitse ja õigusalase koostöö erikomitee Ühendkuningriigi aruannet 19. oktoobril 2021. Sellega seoses teatas Ühendkuningriik, et ta kavatseb täiendada selle aruande lisa ning et ta teeb seda 2021. aasta novembris, enne kui partnerlusnõukogu võtab vastu otsuse üleminekuperioodi pikendamise kohta kooskõlas kaubandus- ja koostöölepingu artikli 552 lõikega 13. |
| --- | --- |

(11)

Kooskõlas kaubandus- ja koostöölepingu artikli 552 lõikega 13 arutas õiguskaitse ja õigusalase koostöö erikomitee Ühendkuningriigi aruannet 19. oktoobril 2021. Sellega seoses teatas Ühendkuningriik, et ta kavatseb täiendada selle aruande lisa ning et ta teeb seda 2021. aasta novembris, enne kui partnerlusnõukogu võtab vastu otsuse üleminekuperioodi pikendamise kohta kooskõlas kaubandus- ja koostöölepingu artikli 552 lõikega 13.

| (12) | Seetõttu leitakse, et kaubandus- ja koostöölepingu artikli 552 lõikes 10 osutatud erilised asjaolud püsivad ning et kaubandus- ja koostöölepingu artikli 552 lõike 13 kohaselt peaks partnerlusnõukogu pikendama kaubandus- ja koostöölepingu artikli 552 lõikes 11 osutatud üleminekuperioodi ühe aasta võrra kuni 31. detsembrini 2022. |
| --- | --- |

(12)

Seetõttu leitakse, et kaubandus- ja koostöölepingu artikli 552 lõikes 10 osutatud erilised asjaolud püsivad ning et kaubandus- ja koostöölepingu artikli 552 lõike 13 kohaselt peaks partnerlusnõukogu pikendama kaubandus- ja koostöölepingu artikli 552 lõikes 11 osutatud üleminekuperioodi ühe aasta võrra kuni 31. detsembrini 2022.

| (13) | Kaubandus- ja koostööleping on kõikidele liikmesriikidele siduv vastavalt otsusele (EL) 2021/689, mille materiaalõiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikkel 217. |
| --- | --- |

(13)

Kaubandus- ja koostööleping on kõikidele liikmesriikidele siduv vastavalt otsusele (EL) 2021/689, mille materiaalõiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikkel 217.

| (14) | Otsuse (EL) 2021/689 alusel on kaubandus- ja koostöölepingu kolmas osa Taani ja Iirimaa suhtes siduv ning nad osalevad seetõttu käesoleva otsuse (millega rakendatakse kaubandus- ja koostöölepingut) vastuvõtmisel ja kohaldamisel, |
| --- | --- |

(14)

Otsuse (EL) 2021/689 alusel on kaubandus- ja koostöölepingu kolmas osa Taani ja Iirimaa suhtes siduv ning nad osalevad seetõttu käesoleva otsuse (millega rakendatakse kaubandus- ja koostöölepingut) vastuvõtmisel ja kohaldamisel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kaubandus- ja koostöölepingu artikli 552 lõike 13 kohaselt liidu nimel partnerlusnõukogus võetav seisukoht on nõustuda sellise üleminekuperioodi pikendamisega, mille jooksul võib Ühendkuningriik teha erandi kohustusest kustutada reisijate broneeringuinfo pärast nende Ühendkuningriigist lahkumist, ühe aasta võrra kuni 31. detsembrini 2022.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 20. detsember 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

A. VIZJAK

---

(1)  
  ELT L 149, 30.4.2021, lk 2.

1

(2)  
  ELT L 149, 30.4.2021, lk 10.

2

(3)  
  ELT L 119, 4.5.2016, lk 132.

3

---

| 22.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 458/517 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 458/517

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2021/2294,

20. detsember 2021,

millega nimetatakse ametisse üks Madalmaade Kuningriigi esitatud Regioonide Komitee liige ja üks Madalmaade Kuningriigi esitatud asendusliige

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 305,

võttes arvesse nõukogu 21. mai 2019. aasta otsust (EL) 2019/852, millega määratakse kindlaks Regioonide Komitee koosseis (1),

võttes arvesse Madalmaade valitsuse ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Aluslepingu artikli 300 lõike 3 kohaselt koosneb Regioonide Komitee piirkondlike ja kohalike organite esindajatest, kellel on piirkondlike või kohalike organite valimistel saadud mandaat või kes kannavad poliitilist vastutust valitud kogu ees. |
| --- | --- |

(1)

Aluslepingu artikli 300 lõike 3 kohaselt koosneb Regioonide Komitee piirkondlike ja kohalike organite esindajatest, kellel on piirkondlike või kohalike organite valimistel saadud mandaat või kes kannavad poliitilist vastutust valitud kogu ees.

| (2) | Nõukogu võttis 10. detsembril 2019 vastu otsuse (EL) 2019/2157, (2) millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2020 kuni 25. jaanuarini 2025. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 10. detsembril 2019 vastu otsuse (EL) 2019/2157, (2) millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2020 kuni 25. jaanuarini 2025.

| (3) | Seoses riiklike volituste lõppemisega, mille põhjal Andy DRITTY liikmeks esitati, on Regioonide Komitees vabanenud liikmekoht. |
| --- | --- |

(3)

Seoses riiklike volituste lõppemisega, mille põhjal Andy DRITTY liikmeks esitati, on Regioonide Komitees vabanenud liikmekoht.

| (4) | Madalmaade valitsus tegi ettepaneku nimetada Regioonide Komitee liikmeks kuni 15. märtsini 2023 Henk STAGHOUWER, piirkondliku organi esindaja, kes kannab poliitilist vastutust valitud kogu ees, gedeputeerde provincie Groningen (Groningeni provintsivalitsuse liige). |
| --- | --- |

(4)

Madalmaade valitsus tegi ettepaneku nimetada Regioonide Komitee liikmeks kuni 15. märtsini 2023 Henk STAGHOUWER, piirkondliku organi esindaja, kes kannab poliitilist vastutust valitud kogu ees, gedeputeerde provincie Groningen (Groningeni provintsivalitsuse liige).

| (5) | Seoses Henk STAGHOUWERI nimetamisega Regioonide Komitee liikmeks on Regioonide Komitees vabanenud asendusliikme koht. |
| --- | --- |

(5)

Seoses Henk STAGHOUWERI nimetamisega Regioonide Komitee liikmeks on Regioonide Komitees vabanenud asendusliikme koht.

| (6) | Madalmaade valitsus tegi ettepaneku nimetada Regioonide Komitee asendusliikmeks kuni 15. märtsini 2023 Maarten VAN GAANS-GIJBELS, piirkondliku organi esindaja, kes kannab poliitilist vastutust valitud kogu ees, gedeputeerde provincie Limburg (Limburgi provintsivalitsuse liige), |
| --- | --- |

(6)

Madalmaade valitsus tegi ettepaneku nimetada Regioonide Komitee asendusliikmeks kuni 15. märtsini 2023 Maarten VAN GAANS-GIJBELS, piirkondliku organi esindaja, kes kannab poliitilist vastutust valitud kogu ees, gedeputeerde provincie Limburg (Limburgi provintsivalitsuse liige),

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komiteesse nimetatakse kuni 15. märtsini 2023 ametisse järgmised piirkondliku organi esindajad, kes kannavad poliitilist vastutust valitud kogu ees:

| a) | liikmena:






  — | Henk STAGHOUWER, gedeputeerde provincie Groningen (Groningeni provintsivalitsuse liige) |
| --- | --- | --- |

a)

liikmena:

—

Henk STAGHOUWER, gedeputeerde provincie Groningen (Groningeni provintsivalitsuse liige)

ning

| b) | asendusliikmena:






  — | Maarten VAN GAANS-GIJBELS, gedeputeerde provincie Limburg (Limburgi provintsivalitsuse liige). |
| --- | --- | --- |

b)

asendusliikmena:

—

Maarten VAN GAANS-GIJBELS, gedeputeerde provincie Limburg (Limburgi provintsivalitsuse liige).

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 20. detsember 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

A. VIZJAK

---

(1)  
  ELT L 139, 27.5.2019, lk 13.

1

(2)  Nõukogu 10. detsembri 2019. aasta otsus (EL) 2019/2157, millega nimetatakse ametisse Regioonide Komitee liikmed ja asendusliikmed ajavahemikuks 26. jaanuarist 2020 kuni 25. jaanuarini 2025 (ELT L 327, 17.12.2019, lk 78).

2

---

| 22.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 458/519 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 458/519

---

LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJATE OTSUS (EL) 2021/2295,

21. detsember 2021,

millega nimetatakse ametisse Üldkohtu kohtunikud

EUROOPA LIIDU LIIKMESRIIKIDE VALITSUSTE ESINDAJAD,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 19,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 254 ja 255,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Üldkohtu 26 kohtuniku ametiaeg lõppeb 31. augustil 2022. Uued kohtunikud tuleks nimetada ametisse ajavahemikuks 1. septembrist 2022 kuni 31. augustini 2028. |
| --- | --- |

(1)

Üldkohtu 26 kohtuniku ametiaeg lõppeb 31. augustil 2022. Uued kohtunikud tuleks nimetada ametisse ajavahemikuks 1. septembrist 2022 kuni 31. augustini 2028.

| (2) | On tehtud ettepanek nimetada Üldkohtu kohtuniku ametikohale uueks ametiajaks tagasi Lauri MADISE, Iko NÕMM, Anna MARCOULLI, Savvas S. PAPASAVVAS, Tuula PYNNÄ ja Heikki KANNINEN. |
| --- | --- |

(2)

On tehtud ettepanek nimetada Üldkohtu kohtuniku ametikohale uueks ametiajaks tagasi Lauri MADISE, Iko NÕMM, Anna MARCOULLI, Savvas S. PAPASAVVAS, Tuula PYNNÄ ja Heikki KANNINEN.

| (3) | Protokolli nr 3 (Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta), mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) 2015/2422, (1) artikli 48 kohaselt koosneb Üldkohus alates 1. septembrist 2019 kahest kohtunikust igast liikmesriigist. Nimetatud määruse artikli 2 punktis c nähakse ette, et alates 1. septembrist 2019 ametisse nimetatud üheksa täiendava kohtuniku puhul lõpeb viie kohtuniku ametiaeg 31. augustil 2025. |
| --- | --- |

(3)

Protokolli nr 3 (Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta), mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL, Euratom) 2015/2422, (1) artikli 48 kohaselt koosneb Üldkohus alates 1. septembrist 2019 kahest kohtunikust igast liikmesriigist. Nimetatud määruse artikli 2 punktis c nähakse ette, et alates 1. septembrist 2019 ametisse nimetatud üheksa täiendava kohtuniku puhul lõpeb viie kohtuniku ametiaeg 31. augustil 2025.

| (4) | Üldkohtu täiendava kohtuniku ametikohale on esitatud Damjan KUKOVECi kandidatuur. |
| --- | --- |

(4)

Üldkohtu täiendava kohtuniku ametikohale on esitatud Damjan KUKOVECi kandidatuur.

| (5) | Peale selle tuleks protokolli nr 3 (Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta) artikli 7 alusel ning seoses Anthony COLLINSi nimetamisega Euroopa Kohtu kohtujuristiks nimetada Anthony COLLINSi järelejäänud ametiajaks kuni 31. augustini 2025 ametisse Üldkohtu kohtunik. |
| --- | --- |

(5)

Peale selle tuleks protokolli nr 3 (Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta) artikli 7 alusel ning seoses Anthony COLLINSi nimetamisega Euroopa Kohtu kohtujuristiks nimetada Anthony COLLINSi järelejäänud ametiajaks kuni 31. augustini 2025 ametisse Üldkohtu kohtunik.

| (6) | Vabanenud ametikohale esitati Suzanne KINGSTONi kandidatuur. |
| --- | --- |

(6)

Vabanenud ametikohale esitati Suzanne KINGSTONi kandidatuur.

| (7) | Protokolli nr 3 (Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta) artikli 7 alusel ning seoses Dimitrios GRATSIASe nimetamisega Euroopa Kohtu kohtunikuks tuleks Dimitrios GRATSIASe järelejäänud ametiajaks kuni 31. augustini 2022 ametisse nimetada Üldkohtu kohtunik. |
| --- | --- |

(7)

Protokolli nr 3 (Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta) artikli 7 alusel ning seoses Dimitrios GRATSIASe nimetamisega Euroopa Kohtu kohtunikuks tuleks Dimitrios GRATSIASe järelejäänud ametiajaks kuni 31. augustini 2022 ametisse nimetada Üldkohtu kohtunik.

| (8) | Vabanenud ametikohale esitati Ioannis DIMITRAKOPOULOSe kandidatuur. |
| --- | --- |

(8)

Vabanenud ametikohale esitati Ioannis DIMITRAKOPOULOSe kandidatuur.

| (9) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 255 alusel loodud komitee esitas pooldava arvamuse kõnealuste kandidaatide sobivuse kohta Üldkohtu kohtuniku ametikohale, |
| --- | --- |

(9)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 255 alusel loodud komitee esitas pooldava arvamuse kõnealuste kandidaatide sobivuse kohta Üldkohtu kohtuniku ametikohale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Üldkohtu kohtunikeks nimetatakse ajavahemikuks 1. septembrist 2022 kuni 31. augustini 2028 järgmised isikud:

| — | Lauri MADISE, |
| --- | --- |

—

Lauri MADISE,

| — | Iko NÕMM, |
| --- | --- |

—

Iko NÕMM,

| — | Anna MARCOULLI, |
| --- | --- |

—

Anna MARCOULLI,

| — | Savvas S. PAPASAVVAS, |
| --- | --- |

—

Savvas S. PAPASAVVAS,

| — | Tuula PYNNÄ, |
| --- | --- |

—

Tuula PYNNÄ,

| — | Heikki KANNINEN. |
| --- | --- |

—

Heikki KANNINEN.

Artikkel 2

Üldkohtu kohtunikeks nimetatakse käesoleva otsuse jõustumise kuupäevast kuni 31. augustini 2025 järgmised isikud:

| — | Damjan KUKOVEC, |
| --- | --- |

—

Damjan KUKOVEC,

| — | Suzanne KINGSTON. |
| --- | --- |

—

Suzanne KINGSTON.

Artikkel 3

Üldkohtu kohtunikuks nimetatakse käesoleva otsuse jõustumise kuupäevast kuni 31. augustini 2022 Ioannis DIMITRAKOPOULOS.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 21. detsember 2021

eesistuja

I. JARC

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2015. aasta määrus (EL, Euratom) 2015/2422, millega muudetakse protokolli nr 3 Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta (ELT L 341, 24.12.2015, lk 14).

1

---

| 22.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 458/521 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 458/521

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/2296,

21. detsember 2021,

millega määratakse liidus vaba liikumise õiguse kasutamise hõlbustamiseks kindlaks Tuneesia Vabariigi välja antud COVID-19 tõendite samaväärsus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/953 kohaselt välja antud tõenditega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/953, millega kehtestatakse koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik, et hõlbustada vaba liikumist COVID-19 pandeemia ajal, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) 2021/953 on kehtestatud koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik eesmärgiga hõlbustada tõendi omaja vaba liikumise õiguse kasutamist COVID-19 pandeemia ajal. Samuti aitab määrus järk-järgult ja kooskõlastatult kaotada vaba liikumise piirangud, mille liikmesriigid on liidu õiguse alusel SARS-CoV-2 leviku piiramiseks kehtestanud. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) 2021/953 on kehtestatud koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik eesmärgiga hõlbustada tõendi omaja vaba liikumise õiguse kasutamist COVID-19 pandeemia ajal. Samuti aitab määrus järk-järgult ja kooskõlastatult kaotada vaba liikumise piirangud, mille liikmesriigid on liidu õiguse alusel SARS-CoV-2 leviku piiramiseks kehtestanud.

| (2) | Määrusega (EL) 2021/953 on lubatud aktsepteerida COVID-19 tõendeid, mille kolmandad riigid on andnud liidu kodanikele ja nende pereliikmetele, kui komisjon leiab, et need tõendid on välja antud vastavalt standarditele, mida peetakse samaväärseteks kõnealuse määruse kohaselt kehtestatud standarditega. Lisaks on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/954 (2) ette nähtud, et liikmesriigid peavad kohaldama määruses (EL) 2021/953 sätestatud õigusnorme kolmandate riikide kodanike suhtes, kes ei kuulu nimetatud määruse kohaldamisalasse, kuid kes viibivad või elavad seaduslikult nende territooriumil ja kellel on liidu õiguse kohaselt õigus reisida teistesse liikmesriikidesse. Seepärast tuleks käesoleva otsuse kohaselt samaväärsuse kohta tehtud järeldust kohaldada COVID-19 vaktsineerimistõendite suhtes, mille Tuneesia Vabariik on välja andnud liidu kodanikele ja nende pereliikmetele. Samamoodi tuleks määruse (EL) 2021/954 alusel kohaldada sellist samaväärsuse kohta tehtud järeldust ka COVID-19 vaktsineerimistõendite suhtes, mille Tuneesia Vabariik on välja andnud kolmandate riikide kodanikele, kes viibivad või elavad kõnealuses määruses sätestatud tingimustel seaduslikult liikmesriikide territooriumil. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EL) 2021/953 on lubatud aktsepteerida COVID-19 tõendeid, mille kolmandad riigid on andnud liidu kodanikele ja nende pereliikmetele, kui komisjon leiab, et need tõendid on välja antud vastavalt standarditele, mida peetakse samaväärseteks kõnealuse määruse kohaselt kehtestatud standarditega. Lisaks on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/954 (2) ette nähtud, et liikmesriigid peavad kohaldama määruses (EL) 2021/953 sätestatud õigusnorme kolmandate riikide kodanike suhtes, kes ei kuulu nimetatud määruse kohaldamisalasse, kuid kes viibivad või elavad seaduslikult nende territooriumil ja kellel on liidu õiguse kohaselt õigus reisida teistesse liikmesriikidesse. Seepärast tuleks käesoleva otsuse kohaselt samaväärsuse kohta tehtud järeldust kohaldada COVID-19 vaktsineerimistõendite suhtes, mille Tuneesia Vabariik on välja andnud liidu kodanikele ja nende pereliikmetele. Samamoodi tuleks määruse (EL) 2021/954 alusel kohaldada sellist samaväärsuse kohta tehtud järeldust ka COVID-19 vaktsineerimistõendite suhtes, mille Tuneesia Vabariik on välja andnud kolmandate riikide kodanikele, kes viibivad või elavad kõnealuses määruses sätestatud tingimustel seaduslikult liikmesriikide territooriumil.

| (3) | 1. novembril 2021 esitas Tuneesia Vabariik komisjonile üksikasjaliku teabe koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimistõendite väljaandmise kohta süsteemi „EVAX“ kaudu. Tuneesia Vabariik teatas komisjonile, et tema arvates antakse COVID-19 tõendeid välja kooskõlas standardi ja tehnoloogilise süsteemiga, mis on koostalitlusvõimelised määrusega (EL) 2021/953 kehtestatud usaldusraamistikuga ja võimaldavad kontrollida tõendite ehtsust, kehtivust ja terviklust. Sellega seoses teatas Tuneesia Vabariik komisjonile, et Tuneesia Vabariigi poolt süsteemi „EVAX“ kaudu välja antud COVID-19 vaktsineerimistõendid sisaldavad määruse (EL) 2021/953 lisas osutatud andmeid. |
| --- | --- |

(3)

1. novembril 2021 esitas Tuneesia Vabariik komisjonile üksikasjaliku teabe koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimistõendite väljaandmise kohta süsteemi „EVAX“ kaudu. Tuneesia Vabariik teatas komisjonile, et tema arvates antakse COVID-19 tõendeid välja kooskõlas standardi ja tehnoloogilise süsteemiga, mis on koostalitlusvõimelised määrusega (EL) 2021/953 kehtestatud usaldusraamistikuga ja võimaldavad kontrollida tõendite ehtsust, kehtivust ja terviklust. Sellega seoses teatas Tuneesia Vabariik komisjonile, et Tuneesia Vabariigi poolt süsteemi „EVAX“ kaudu välja antud COVID-19 vaktsineerimistõendid sisaldavad määruse (EL) 2021/953 lisas osutatud andmeid.

| (4) | Samuti teatas Tuneesia Vabariik komisjonile, et aktsepteerib vaktsineerimistõendeid ja nukleiinhappe amplifitseerimistestide tõendeid, mille liikmesriigid ja EMP riigid on välja andnud määruse (EL) 2021/953 kohaselt. |
| --- | --- |

(4)

Samuti teatas Tuneesia Vabariik komisjonile, et aktsepteerib vaktsineerimistõendeid ja nukleiinhappe amplifitseerimistestide tõendeid, mille liikmesriigid ja EMP riigid on välja andnud määruse (EL) 2021/953 kohaselt.

| (5) | Tuneesia Vabariigi taotlusel tegi komisjon 7. detsembril 2021 tehnilised katsed, mis näitasid, et COVID-19 vaktsineerimistõendid, mille Tuneesia Vabariik on välja andnud, on vastavuses süsteemiga „EVAX“, mis on koostalitlusvõimeline määrusega (EL) 2021/953 loodud usaldusraamistikuga ja võimaldab kontrollida tõendite ehtsust, kehtivust ja terviklust. Samuti kinnitas komisjon, et COVID-19 vaktsineerimistõendid, mille Tuneesia Vabariik on süsteemi „EVAX“ kaudu välja andnud, sisaldavad vajalikke andmeid. |
| --- | --- |

(5)

Tuneesia Vabariigi taotlusel tegi komisjon 7. detsembril 2021 tehnilised katsed, mis näitasid, et COVID-19 vaktsineerimistõendid, mille Tuneesia Vabariik on välja andnud, on vastavuses süsteemiga „EVAX“, mis on koostalitlusvõimeline määrusega (EL) 2021/953 loodud usaldusraamistikuga ja võimaldab kontrollida tõendite ehtsust, kehtivust ja terviklust. Samuti kinnitas komisjon, et COVID-19 vaktsineerimistõendid, mille Tuneesia Vabariik on süsteemi „EVAX“ kaudu välja andnud, sisaldavad vajalikke andmeid.

| (6) | Lisaks teatas Tuneesia Vabariik komisjonile, et ta annab välja koostalitlusvõimelisi vaktsineerimistõendeid COVID-19 vaktsiinide kohta. Sellised vaktsiinid on praegu Comirnaty, Spikevax, Vaxzevria, Jansseni COVID-19 vaktsiin, CoronaVac, BBIBP-CorV, Sputnik V ja Hayat-Vax. |
| --- | --- |

(6)

Lisaks teatas Tuneesia Vabariik komisjonile, et ta annab välja koostalitlusvõimelisi vaktsineerimistõendeid COVID-19 vaktsiinide kohta. Sellised vaktsiinid on praegu Comirnaty, Spikevax, Vaxzevria, Jansseni COVID-19 vaktsiin, CoronaVac, BBIBP-CorV, Sputnik V ja Hayat-Vax.

| (7) | Samuti teatas Tuneesia Vabariik komisjonile, et ta ei anna välja koostalitlusvõimelisi testimistõendeid nukleiinhappe amplifitseerimise testide ega antigeeni kiirtestide kasutamise korral. |
| --- | --- |

(7)

Samuti teatas Tuneesia Vabariik komisjonile, et ta ei anna välja koostalitlusvõimelisi testimistõendeid nukleiinhappe amplifitseerimise testide ega antigeeni kiirtestide kasutamise korral.

| (8) | Lisaks teatas Tuneesia Vabariik komisjonile, et ta ei anna välja koostalitlusvõimelisi tõendeid läbipõdemise kohta. |
| --- | --- |

(8)

Lisaks teatas Tuneesia Vabariik komisjonile, et ta ei anna välja koostalitlusvõimelisi tõendeid läbipõdemise kohta.

| (9) | Peale selle teatas Tuneesia Vabariik komisjonile, et kui Tuneesias kontrollitakse tõendeid, siis töödeldakse neis sisalduvaid isikuandmeid üksnes selleks, et kontrollida ja kinnitada tõendi omaja vaktsineeritust, testitulemusi või läbipõdemisstaatust, ning neid andmeid ei säilitata. |
| --- | --- |

(9)

Peale selle teatas Tuneesia Vabariik komisjonile, et kui Tuneesias kontrollitakse tõendeid, siis töödeldakse neis sisalduvaid isikuandmeid üksnes selleks, et kontrollida ja kinnitada tõendi omaja vaktsineeritust, testitulemusi või läbipõdemisstaatust, ning neid andmeid ei säilitata.

| (10) | Seega on olemas vajalikud elemendid selleks, et Tuneesia Vabariigi poolt süsteemi „EVAX“ kaudu välja antud COVID-19 vaktsineerimistõendeid saaks käsitada samaväärsetena määruse (EL) 2021/953 alusel välja antud tõenditega. |
| --- | --- |

(10)

Seega on olemas vajalikud elemendid selleks, et Tuneesia Vabariigi poolt süsteemi „EVAX“ kaudu välja antud COVID-19 vaktsineerimistõendeid saaks käsitada samaväärsetena määruse (EL) 2021/953 alusel välja antud tõenditega.

| (11) | Seepärast tuleks COVID-19 vaktsineerimistõendeid, mille Tuneesia Vabariik on süsteemi „EVAX“ kaudu välja andnud, aktsepteerida määruse (EL) 2021/953 artikli 5 lõikes 5 osutatud tingimustel. |
| --- | --- |

(11)

Seepärast tuleks COVID-19 vaktsineerimistõendeid, mille Tuneesia Vabariik on süsteemi „EVAX“ kaudu välja andnud, aktsepteerida määruse (EL) 2021/953 artikli 5 lõikes 5 osutatud tingimustel.

| (12) | Käesoleva otsuse kohaldamiseks tuleks Tuneesia Vabariik ühendada määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga. |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva otsuse kohaldamiseks tuleks Tuneesia Vabariik ühendada määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga.

| (13) | Selleks et kaitsta liidu huve, eelkõige rahvatervise valdkonnas, võib komisjon kasutada oma volitusi käesoleva otsuse kohaldamise peatamiseks või otsuse kehtetuks tunnistamiseks, kui määruse (EL) 2021/953 artikli 8 lõikes 2 sätestatud tingimused ei ole enam täidetud. |
| --- | --- |

(13)

Selleks et kaitsta liidu huve, eelkõige rahvatervise valdkonnas, võib komisjon kasutada oma volitusi käesoleva otsuse kohaldamise peatamiseks või otsuse kehtetuks tunnistamiseks, kui määruse (EL) 2021/953 artikli 8 lõikes 2 sätestatud tingimused ei ole enam täidetud.

| (14) | Et ühendada Tuneesia Vabariik võimalikult kiiresti määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga, peaks käesolev otsus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. |
| --- | --- |

(14)

Et ühendada Tuneesia Vabariik võimalikult kiiresti määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga, peaks käesolev otsus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

| (15) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2021/953 artikliga 14 loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2021/953 artikliga 14 loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Tuneesia Vabariigi poolt süsteemi „EVAX“ kaudu välja antud COVID-19 vaktsineerimistõendeid käsitatakse liidus vaba liikumise õiguse kasutamise hõlbustamise eesmärgil samaväärsetena tõenditega, mis on välja antud määruse (EL) 2021/953 kohaselt.

Artikkel 2

Tuneesia Vabariik ühendatakse määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 21. detsember 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 211, 15.6.2021, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/954, millega kehtestatakse koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik seoses kolmandate riikide kodanikega, kes seaduslikult viibivad või elavad COVID-19 pandeemia ajal liikmesriikide territooriumil (ELT L 211, 15.6.2021, lk 24).

2

---

| 22.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 458/524 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 458/524

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/2297,

21. detsember 2021,

millega määratakse liidus vaba liikumise õiguse kasutamise hõlbustamiseks kindlaks Montenegros välja antud COVID-19 tõendite samaväärsus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/953 kohaselt välja antud tõenditega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/953, millega kehtestatakse koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik, et hõlbustada vaba liikumist COVID-19 pandeemia ajal, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) 2021/953 on kehtestatud koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik eesmärgiga hõlbustada tõendi omaja vaba liikumise õiguse kasutamist COVID-19 pandeemia ajal. Samuti aitab määrus järk-järgult ja kooskõlastatult kaotada vaba liikumise piirangud, mille liikmesriigid on liidu õiguse alusel SARS-CoV-2 leviku piiramiseks kehtestanud. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) 2021/953 on kehtestatud koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik eesmärgiga hõlbustada tõendi omaja vaba liikumise õiguse kasutamist COVID-19 pandeemia ajal. Samuti aitab määrus järk-järgult ja kooskõlastatult kaotada vaba liikumise piirangud, mille liikmesriigid on liidu õiguse alusel SARS-CoV-2 leviku piiramiseks kehtestanud.

| (2) | Määrusega (EL) 2021/953 on lubatud aktsepteerida COVID-19 tõendeid, mille kolmandad riigid on andnud liidu kodanikele ja nende pereliikmetele, kui komisjon leiab, et need tõendid on välja antud vastavalt standarditele, mida peetakse samaväärseteks kõnealuse määruse kohaselt kehtestatud standarditega. Lisaks on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/954 (2) ette nähtud, et liikmesriigid peavad kohaldama määruses (EL) 2021/953 sätestatud õigusnorme kolmandate riikide kodanike suhtes, kes ei kuulu nimetatud määruse kohaldamisalasse, kuid kes viibivad või elavad seaduslikult nende territooriumil ja kellel on liidu õiguse kohaselt õigus reisida teistesse liikmesriikidesse. Seepärast tuleks käesolevas otsuses samaväärsuse kohta tehtud järeldust kohaldada COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite suhtes, mille Montenegro on andnud välja liidu kodanikele ja nende pereliikmetele. Samamoodi tuleks määruse (EL) 2021/954 alusel kohaldada sellist samaväärsuse kohta tehtud järeldust ka COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite suhtes, mille Montenegro on andnud välja kolmandate riikide kodanikele, kes viibivad või elavad seaduslikult liikmesriikide territooriumil kõnealuses määruses sätestatud tingimustel. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EL) 2021/953 on lubatud aktsepteerida COVID-19 tõendeid, mille kolmandad riigid on andnud liidu kodanikele ja nende pereliikmetele, kui komisjon leiab, et need tõendid on välja antud vastavalt standarditele, mida peetakse samaväärseteks kõnealuse määruse kohaselt kehtestatud standarditega. Lisaks on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/954 (2) ette nähtud, et liikmesriigid peavad kohaldama määruses (EL) 2021/953 sätestatud õigusnorme kolmandate riikide kodanike suhtes, kes ei kuulu nimetatud määruse kohaldamisalasse, kuid kes viibivad või elavad seaduslikult nende territooriumil ja kellel on liidu õiguse kohaselt õigus reisida teistesse liikmesriikidesse. Seepärast tuleks käesolevas otsuses samaväärsuse kohta tehtud järeldust kohaldada COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite suhtes, mille Montenegro on andnud välja liidu kodanikele ja nende pereliikmetele. Samamoodi tuleks määruse (EL) 2021/954 alusel kohaldada sellist samaväärsuse kohta tehtud järeldust ka COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite suhtes, mille Montenegro on andnud välja kolmandate riikide kodanikele, kes viibivad või elavad seaduslikult liikmesriikide territooriumil kõnealuses määruses sätestatud tingimustel.

| (3) | 31. augustil 2021 esitas Montenegro komisjonile üksikasjaliku teabe koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite väljaandmise kohta süsteemi „SafeGO MNE“ kaudu. Montenegro teatas komisjonile, et tema hinnangul antakse seal COVID-19 tõendeid välja vastavalt sellisele standardile ja sellise tehnoloogilise süsteemi kaudu, mis on koostalitlusvõimelised määrusega (EL) 2021/953 loodud usaldusraamistikuga ning võimaldavad kontrollida tõendite ehtsust, kehtivust ja terviklust. Sellega seoses teatas Montenegro komisjonile, et tema süsteemi „SafeGO MNE“ kaudu välja antud COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendid sisaldavad määruse (EL) 2021/953 lisas osutatud andmeid. |
| --- | --- |

(3)

31. augustil 2021 esitas Montenegro komisjonile üksikasjaliku teabe koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite väljaandmise kohta süsteemi „SafeGO MNE“ kaudu. Montenegro teatas komisjonile, et tema hinnangul antakse seal COVID-19 tõendeid välja vastavalt sellisele standardile ja sellise tehnoloogilise süsteemi kaudu, mis on koostalitlusvõimelised määrusega (EL) 2021/953 loodud usaldusraamistikuga ning võimaldavad kontrollida tõendite ehtsust, kehtivust ja terviklust. Sellega seoses teatas Montenegro komisjonile, et tema süsteemi „SafeGO MNE“ kaudu välja antud COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendid sisaldavad määruse (EL) 2021/953 lisas osutatud andmeid.

| (4) | Montenegro teatas komisjonile ka, et ta aktsepteerib vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendeid, mille liikmesriigid ja EMP riigid on välja andnud määruse (EL) 2021/953 kohaselt. |
| --- | --- |

(4)

Montenegro teatas komisjonile ka, et ta aktsepteerib vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendeid, mille liikmesriigid ja EMP riigid on välja andnud määruse (EL) 2021/953 kohaselt.

| (5) | Montenegro taotlusel tegi komisjon 14. detsembril 2021 tehnilised katsed, mis näitasid, et COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendid, mille Montenegro on välja andnud, on vastavuses süsteemiga „SafeGO MNE“, mis on koostalitlusvõimeline määrusega (EL) 2021/953 loodud usaldusraamistikuga ja võimaldab kontrollida tõendite ehtsust, kehtivust ja terviklust. Samuti kinnitas komisjon, et COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendid, mille Montenegro on välja andnud süsteemi „SafeGO MNE“ kaudu, sisaldavad vajalikke andmeid. |
| --- | --- |

(5)

Montenegro taotlusel tegi komisjon 14. detsembril 2021 tehnilised katsed, mis näitasid, et COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendid, mille Montenegro on välja andnud, on vastavuses süsteemiga „SafeGO MNE“, mis on koostalitlusvõimeline määrusega (EL) 2021/953 loodud usaldusraamistikuga ja võimaldab kontrollida tõendite ehtsust, kehtivust ja terviklust. Samuti kinnitas komisjon, et COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendid, mille Montenegro on välja andnud süsteemi „SafeGO MNE“ kaudu, sisaldavad vajalikke andmeid.

| (6) | Lisaks teatas Montenegro komisjonile, et ta annab välja koostalitlusvõimelisi vaktsineerimistõendeid COVID-19 vaktsiinide kohta. Sellised vaktsiinid on praegu Comirnaty, Vaxzevria, CoronaVac, BBIBP-CorV ja Sputnik V. |
| --- | --- |

(6)

Lisaks teatas Montenegro komisjonile, et ta annab välja koostalitlusvõimelisi vaktsineerimistõendeid COVID-19 vaktsiinide kohta. Sellised vaktsiinid on praegu Comirnaty, Vaxzevria, CoronaVac, BBIBP-CorV ja Sputnik V.

| (7) | Montenegro teatas komisjonile ka, et annab välja koostalitlusvõimelisi testimistõendeid nukleiinhappe amplifitseerimise testide ja selliste antigeeni kiirtestide kasutamise korral, mis on loetletud COVID-19 antigeeni kiirtestide ajakohastatud ühisloetelus, mille Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1082/2013/EL (3) artikli 17 kohaselt loodud terviseohutuse komitee on nõukogu 21. jaanuari 2021. aasta soovituse (4) alusel heaks kiitnud. |
| --- | --- |

(7)

Montenegro teatas komisjonile ka, et annab välja koostalitlusvõimelisi testimistõendeid nukleiinhappe amplifitseerimise testide ja selliste antigeeni kiirtestide kasutamise korral, mis on loetletud COVID-19 antigeeni kiirtestide ajakohastatud ühisloetelus, mille Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1082/2013/EL (3) artikli 17 kohaselt loodud terviseohutuse komitee on nõukogu 21. jaanuari 2021. aasta soovituse (4) alusel heaks kiitnud.

| (8) | Lisaks teatas Montenegro komisjonile, et annab välja koostalitlusvõimelisi läbipõdemistõendeid. Need tõendid kehtivad kuni 180 päeva pärast esimese positiivse tulemuse andnud testi kuupäeva. |
| --- | --- |

(8)

Lisaks teatas Montenegro komisjonile, et annab välja koostalitlusvõimelisi läbipõdemistõendeid. Need tõendid kehtivad kuni 180 päeva pärast esimese positiivse tulemuse andnud testi kuupäeva.

| (9) | Peale selle teatas Montenegro komisjonile, et kui Montenegros kontrollitakse tõendeid, siis töödeldakse neis sisalduvaid isikuandmeid üksnes selleks, et kontrollida ja kinnitada tõendi omaja vaktsineeritust, testitulemust või läbipõdemisstaatust, ning neid andmeid ei säilitata. |
| --- | --- |

(9)

Peale selle teatas Montenegro komisjonile, et kui Montenegros kontrollitakse tõendeid, siis töödeldakse neis sisalduvaid isikuandmeid üksnes selleks, et kontrollida ja kinnitada tõendi omaja vaktsineeritust, testitulemust või läbipõdemisstaatust, ning neid andmeid ei säilitata.

| (10) | Seega on olemas vajalikud elemendid selleks, et Montenegro poolt süsteemi „SafeGO MNE“ kaudu välja antud COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendeid saaks käsitada samaväärsetena määruse (EL) 2021/953 alusel välja antud tõenditega. |
| --- | --- |

(10)

Seega on olemas vajalikud elemendid selleks, et Montenegro poolt süsteemi „SafeGO MNE“ kaudu välja antud COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendeid saaks käsitada samaväärsetena määruse (EL) 2021/953 alusel välja antud tõenditega.

| (11) | Seepärast tuleks COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendeid, mille Montenegro on süsteemi „SafeGO MNE“ kaudu välja andnud, aktsepteerida määruse (EL) 2021/953 artikli 5 lõikes 5, artikli 6 lõikes 5 ja artikli 7 lõikes 8 osutatud tingimustel. |
| --- | --- |

(11)

Seepärast tuleks COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendeid, mille Montenegro on süsteemi „SafeGO MNE“ kaudu välja andnud, aktsepteerida määruse (EL) 2021/953 artikli 5 lõikes 5, artikli 6 lõikes 5 ja artikli 7 lõikes 8 osutatud tingimustel.

| (12) | Käesoleva otsuse kohaldamiseks tuleks Montenegro ühendada määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga. |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva otsuse kohaldamiseks tuleks Montenegro ühendada määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga.

| (13) | Selleks et kaitsta liidu huve, eelkõige rahvatervise valdkonnas, võib komisjon kasutada oma volitusi käesoleva otsuse kohaldamise peatamiseks või otsuse kehtetuks tunnistamiseks, kui määruse (EL) 2021/953 artikli 8 lõikes 2 sätestatud tingimused ei ole enam täidetud. |
| --- | --- |

(13)

Selleks et kaitsta liidu huve, eelkõige rahvatervise valdkonnas, võib komisjon kasutada oma volitusi käesoleva otsuse kohaldamise peatamiseks või otsuse kehtetuks tunnistamiseks, kui määruse (EL) 2021/953 artikli 8 lõikes 2 sätestatud tingimused ei ole enam täidetud.

| (14) | Selleks et ühendada Montenegro võimalikult kiiresti määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga, peaks käesolev otsus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. |
| --- | --- |

(14)

Selleks et ühendada Montenegro võimalikult kiiresti määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga, peaks käesolev otsus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

| (15) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2021/953 artikliga 14 loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2021/953 artikliga 14 loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Montenegro poolt süsteemi „SafeGO MNE“ kaudu välja antud COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendeid käsitatakse liidus vaba liikumise õiguse kasutamise hõlbustamise eesmärgil samaväärsetena tõenditega, mis on välja antud määruse (EL) 2021/953 kohaselt.

Artikkel 2

Montenegro ühendatakse määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 21. detsember 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 211, 15.6.2021, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/954, millega kehtestatakse koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik seoses kolmandate riikide kodanikega, kes seaduslikult viibivad või elavad COVID-19 pandeemia ajal liikmesriikide territooriumil (ELT L 211, 15.6.2021, lk 24).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta otsus nr 1082/2013/EL tõsiste piiriüleste terviseohtude kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 2119/98/EÜ (ELT L 293, 5.11.2013, lk 1).

3

(4)  Nõukogu 21. jaanuari 2021. aasta soovitus COVID-19 antigeeni kiirtestide ELis kasutamise ja valideerimise ning testitulemuste vastastikuse tunnustamise ühise raamistiku kohta (ELT C 24, 22.1.2021, lk 1).

4

---

| 22.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 458/527 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 458/527

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/2298,

21. detsember 2021,

millega määratakse liidus vaba liikumise õiguse kasutamise hõlbustamiseks kindlaks Uruguay Idavabariigi välja antud COVID-19 tõendite samaväärsus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/953 kohaselt välja antud tõenditega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/953, millega kehtestatakse koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik, et hõlbustada vaba liikumist COVID-19 pandeemia ajal, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) 2021/953 on kehtestatud koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik eesmärgiga hõlbustada tõendi omaja vaba liikumise õiguse kasutamist COVID-19 pandeemia ajal. Samuti aitab määrus järk-järgult ja kooskõlastatult kaotada vaba liikumise piirangud, mille liikmesriigid on liidu õiguse alusel SARS-CoV-2 leviku piiramiseks kehtestanud. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) 2021/953 on kehtestatud koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik eesmärgiga hõlbustada tõendi omaja vaba liikumise õiguse kasutamist COVID-19 pandeemia ajal. Samuti aitab määrus järk-järgult ja kooskõlastatult kaotada vaba liikumise piirangud, mille liikmesriigid on liidu õiguse alusel SARS-CoV-2 leviku piiramiseks kehtestanud.

| (2) | Määrusega (EL) 2021/953 on lubatud aktsepteerida COVID-19 tõendeid, mille kolmandad riigid on andnud liidu kodanikele ja nende pereliikmetele, kui komisjon leiab, et need tõendid on välja antud vastavalt standarditele, mida peetakse samaväärseteks kõnealuse määruse kohaselt kehtestatud standarditega. Lisaks on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/954 (2) ette nähtud, et liikmesriigid peavad kohaldama määruses (EL) 2021/953 sätestatud õigusnorme kolmandate riikide kodanike suhtes, kes ei kuulu nimetatud määruse kohaldamisalasse, kuid kes viibivad või elavad seaduslikult nende territooriumil ja kellel on liidu õiguse kohaselt õigus reisida teistesse liikmesriikidesse. Seepärast tuleks käesolevas otsuses samaväärsuse kohta tehtud järeldust kohaldada COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite suhtes, mille Uruguay Idavabariik on andnud välja liidu kodanikele ja nende pereliikmetele. Samamoodi tuleks määruse (EL) 2021/954 alusel kohaldada sellist samaväärsuse kohta tehtud järeldust ka COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite suhtes, mille Uruguay Idavabariik on andnud välja kolmandate riikide kodanikele, kes viibivad või elavad seaduslikult liikmesriikide territooriumil kõnealuses määruses sätestatud tingimustel. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EL) 2021/953 on lubatud aktsepteerida COVID-19 tõendeid, mille kolmandad riigid on andnud liidu kodanikele ja nende pereliikmetele, kui komisjon leiab, et need tõendid on välja antud vastavalt standarditele, mida peetakse samaväärseteks kõnealuse määruse kohaselt kehtestatud standarditega. Lisaks on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/954 (2) ette nähtud, et liikmesriigid peavad kohaldama määruses (EL) 2021/953 sätestatud õigusnorme kolmandate riikide kodanike suhtes, kes ei kuulu nimetatud määruse kohaldamisalasse, kuid kes viibivad või elavad seaduslikult nende territooriumil ja kellel on liidu õiguse kohaselt õigus reisida teistesse liikmesriikidesse. Seepärast tuleks käesolevas otsuses samaväärsuse kohta tehtud järeldust kohaldada COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite suhtes, mille Uruguay Idavabariik on andnud välja liidu kodanikele ja nende pereliikmetele. Samamoodi tuleks määruse (EL) 2021/954 alusel kohaldada sellist samaväärsuse kohta tehtud järeldust ka COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite suhtes, mille Uruguay Idavabariik on andnud välja kolmandate riikide kodanikele, kes viibivad või elavad seaduslikult liikmesriikide territooriumil kõnealuses määruses sätestatud tingimustel.

| (3) | 8. oktoobril 2021 esitas Uruguay Idavabariik komisjonile üksikasjaliku teabe koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite väljaandmise kohta süsteemi „Plataforma Nacional Coronavirus Uy“ kaudu. Uruguay Idavabariik teatas komisjonile, et tema hinnangul antakse Uruguay Idavabariigis COVID-19 tõendeid välja vastavalt sellisele standardile ja sellise tehnoloogilise süsteemi kaudu, mis on koostalitlusvõimelised määrusega (EL) 2021/953 loodud usaldusraamistikuga ning võimaldavad kontrollida tõendite ehtsust, kehtivust ja terviklust. Sellega seoses teatas Uruguay Idavabariik komisjonile, et Uruguay Idavabariigi poolt süsteemi „Plataforma Nacional Coronavirus Uy“ kaudu välja antud COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendid sisaldavad määruse (EL) 2021/953 lisas osutatud andmeid. |
| --- | --- |

(3)

8. oktoobril 2021 esitas Uruguay Idavabariik komisjonile üksikasjaliku teabe koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite väljaandmise kohta süsteemi „Plataforma Nacional Coronavirus Uy“ kaudu. Uruguay Idavabariik teatas komisjonile, et tema hinnangul antakse Uruguay Idavabariigis COVID-19 tõendeid välja vastavalt sellisele standardile ja sellise tehnoloogilise süsteemi kaudu, mis on koostalitlusvõimelised määrusega (EL) 2021/953 loodud usaldusraamistikuga ning võimaldavad kontrollida tõendite ehtsust, kehtivust ja terviklust. Sellega seoses teatas Uruguay Idavabariik komisjonile, et Uruguay Idavabariigi poolt süsteemi „Plataforma Nacional Coronavirus Uy“ kaudu välja antud COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendid sisaldavad määruse (EL) 2021/953 lisas osutatud andmeid.

| (4) | Samuti teatas Uruguay Idavabariik komisjonile, et aktsepteerib vaktsineerimistõendeid, nukleiinhappe amplifitseerimise testide tõendeid ja läbipõdemistõendeid, mille liikmesriigid ja EMP riigid on välja andnud määruse (EL) 2021/953 kohaselt. |
| --- | --- |

(4)

Samuti teatas Uruguay Idavabariik komisjonile, et aktsepteerib vaktsineerimistõendeid, nukleiinhappe amplifitseerimise testide tõendeid ja läbipõdemistõendeid, mille liikmesriigid ja EMP riigid on välja andnud määruse (EL) 2021/953 kohaselt.

| (5) | Uruguay Idavabariigi taotlusel tegi komisjon 14. detsembril 2021 tehnilised katsed, mis näitasid, et COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendid, mille Uruguay Idavabariik on välja andnud, on vastavuses süsteemiga „Plataforma Nacional Coronavirus Uy“, mis on koostalitlusvõimeline määrusega (EL) 2021/953 loodud usaldusraamistikuga ja võimaldab kontrollida tõendite ehtsust, kehtivust ja terviklust. Samuti kinnitas komisjon, et COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendid, mille Uruguay Idavabariik on süsteemi „Plataforma Nacional Coronavirus Uy“ kaudu välja andnud, sisaldavad vajalikke andmeid. |
| --- | --- |

(5)

Uruguay Idavabariigi taotlusel tegi komisjon 14. detsembril 2021 tehnilised katsed, mis näitasid, et COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendid, mille Uruguay Idavabariik on välja andnud, on vastavuses süsteemiga „Plataforma Nacional Coronavirus Uy“, mis on koostalitlusvõimeline määrusega (EL) 2021/953 loodud usaldusraamistikuga ja võimaldab kontrollida tõendite ehtsust, kehtivust ja terviklust. Samuti kinnitas komisjon, et COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendid, mille Uruguay Idavabariik on süsteemi „Plataforma Nacional Coronavirus Uy“ kaudu välja andnud, sisaldavad vajalikke andmeid.

| (6) | Lisaks teatas Uruguay Idavabariik komisjonile, et ta annab välja koostalitlusvõimelisi vaktsineerimistõendeid COVID-19 vaktsiinide kohta. Sellised vaktsiinid on praegu Comirnaty, Vaxzevria, Spikevax, Jansseni COVID-19 vaktsiin, Covishield, BBIBP-CorV, CoronaVac, Covaxin, Sputnik V ja Convidecia. |
| --- | --- |

(6)

Lisaks teatas Uruguay Idavabariik komisjonile, et ta annab välja koostalitlusvõimelisi vaktsineerimistõendeid COVID-19 vaktsiinide kohta. Sellised vaktsiinid on praegu Comirnaty, Vaxzevria, Spikevax, Jansseni COVID-19 vaktsiin, Covishield, BBIBP-CorV, CoronaVac, Covaxin, Sputnik V ja Convidecia.

| (7) | Samuti teatas Uruguay Idavabariik komisjonile, et annab välja koostalitlusvõimelisi testimistõendeid nukleiinhappe amplifitseerimise testide, ent mitte antigeeni kiirtestide kasutamise korral. |
| --- | --- |

(7)

Samuti teatas Uruguay Idavabariik komisjonile, et annab välja koostalitlusvõimelisi testimistõendeid nukleiinhappe amplifitseerimise testide, ent mitte antigeeni kiirtestide kasutamise korral.

| (8) | Lisaks teatas Uruguay Idavabariik komisjonile, et ta annab välja koostalitlusvõimelisi tõendeid läbipõdemise kohta. Need tõendid kehtivad kuni 180 päeva pärast esimese positiivse tulemuse andnud testi kuupäeva. |
| --- | --- |

(8)

Lisaks teatas Uruguay Idavabariik komisjonile, et ta annab välja koostalitlusvõimelisi tõendeid läbipõdemise kohta. Need tõendid kehtivad kuni 180 päeva pärast esimese positiivse tulemuse andnud testi kuupäeva.

| (9) | Peale selle teatas Uruguay Idavabariik komisjonile, et kui Uruguays kontrollitakse tõendeid, siis töödeldakse neis sisalduvaid isikuandmeid üksnes selleks, et kontrollida ja kinnitada tõendi omaja vaktsineeritust, testitulemusi või läbipõdemisstaatust, ning neid andmeid ei säilitata. |
| --- | --- |

(9)

Peale selle teatas Uruguay Idavabariik komisjonile, et kui Uruguays kontrollitakse tõendeid, siis töödeldakse neis sisalduvaid isikuandmeid üksnes selleks, et kontrollida ja kinnitada tõendi omaja vaktsineeritust, testitulemusi või läbipõdemisstaatust, ning neid andmeid ei säilitata.

| (10) | Seega on olemas vajalikud elemendid selleks, et Uruguay Idavabariigis süsteemi „Plataforma Nacional Coronavirus Uy“ kaudu välja antud COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendeid saaks käsitada samaväärsetena määruse (EL) 2021/953 alusel välja antud tõenditega. |
| --- | --- |

(10)

Seega on olemas vajalikud elemendid selleks, et Uruguay Idavabariigis süsteemi „Plataforma Nacional Coronavirus Uy“ kaudu välja antud COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendeid saaks käsitada samaväärsetena määruse (EL) 2021/953 alusel välja antud tõenditega.

| (11) | Seepärast tuleks COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendeid, mille Uruguay Idavabariik on süsteemi „Plataforma Nacional Coronavirus Uy“ kaudu välja andnud, aktsepteerida määruse (EL) 2021/953 artikli 5 lõikes 5, artikli 6 lõikes 5 ja artikli 7 lõikes 8 osutatud tingimustel. |
| --- | --- |

(11)

Seepärast tuleks COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendeid, mille Uruguay Idavabariik on süsteemi „Plataforma Nacional Coronavirus Uy“ kaudu välja andnud, aktsepteerida määruse (EL) 2021/953 artikli 5 lõikes 5, artikli 6 lõikes 5 ja artikli 7 lõikes 8 osutatud tingimustel.

| (12) | Käesoleva otsuse kohaldamiseks tuleks Uruguay Idavabariik ühendada määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga. |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva otsuse kohaldamiseks tuleks Uruguay Idavabariik ühendada määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga.

| (13) | Selleks et kaitsta liidu huve, eelkõige rahvatervise valdkonnas, võib komisjon kasutada oma volitusi käesoleva otsuse kohaldamise peatamiseks või otsuse kehtetuks tunnistamiseks, kui määruse (EL) 2021/953 artikli 8 lõikes 2 sätestatud tingimused ei ole enam täidetud. |
| --- | --- |

(13)

Selleks et kaitsta liidu huve, eelkõige rahvatervise valdkonnas, võib komisjon kasutada oma volitusi käesoleva otsuse kohaldamise peatamiseks või otsuse kehtetuks tunnistamiseks, kui määruse (EL) 2021/953 artikli 8 lõikes 2 sätestatud tingimused ei ole enam täidetud.

| (14) | Et ühendada Uruguay Idavabariik võimalikult kiiresti määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga, peaks käesolev otsus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. |
| --- | --- |

(14)

Et ühendada Uruguay Idavabariik võimalikult kiiresti määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga, peaks käesolev otsus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

| (15) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2021/953 artikliga 14 loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2021/953 artikliga 14 loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Uruguay Idavabariigi poolt süsteemi „Plataforma Nacional Coronavirus Uy“ kaudu välja antud COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendeid käsitatakse liidus vaba liikumise õiguse kasutamise hõlbustamise eesmärgil samaväärsetena tõenditega, mis on välja antud määruse (EL) 2021/953 kohaselt.

Artikkel 2

Uruguay Idavabariik ühendatakse määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 21. detsember 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 211, 15.6.2021, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/954, millega kehtestatakse koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik seoses kolmandate riikide kodanikega, kes seaduslikult viibivad või elavad COVID-19 pandeemia ajal liikmesriikide territooriumil (ELT L 211, 15.6.2021, lk 24).

2

---

| 22.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 458/530 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 458/530

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/2299,

21. detsember 2021,

millega määratakse liidus vaba liikumise õiguse kasutamise hõlbustamiseks kindlaks Tais välja antud COVID-19 tõendite samaväärsus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/953 kohaselt välja antud tõenditega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/953, millega kehtestatakse koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik, et hõlbustada vaba liikumist COVID-19 pandeemia ajal, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) 2021/953 on kehtestatud koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik eesmärgiga hõlbustada tõendi omaja vaba liikumise õiguse kasutamist COVID-19 pandeemia ajal. Samuti aitab määrus järk-järgult ja kooskõlastatult kaotada vaba liikumise piirangud, mille liikmesriigid on liidu õiguse alusel SARS-CoV-2 leviku piiramiseks kehtestanud. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) 2021/953 on kehtestatud koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik eesmärgiga hõlbustada tõendi omaja vaba liikumise õiguse kasutamist COVID-19 pandeemia ajal. Samuti aitab määrus järk-järgult ja kooskõlastatult kaotada vaba liikumise piirangud, mille liikmesriigid on liidu õiguse alusel SARS-CoV-2 leviku piiramiseks kehtestanud.

| (2) | Määrusega (EL) 2021/953 on lubatud aktsepteerida COVID-19 tõendeid, mille kolmandad riigid on andnud liidu kodanikele ja nende pereliikmetele, kui komisjon leiab, et need tõendid on välja antud vastavalt standarditele, mida peetakse samaväärseteks kõnealuse määruse kohaselt kehtestatud standarditega. Lisaks peavad liikmesriigid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/954 (2) kohaldama määruses (EL) 2021/953 sätestatud eeskirju kolmandate riikide kodanike suhtes, kes ei kuulu kõnealuse määruse kohaldamisalasse, kuid kes viibivad või elavad seaduslikult nende territooriumil ja kellel on liidu õiguse kohaselt õigus reisida teistesse liikmesriikidesse. Seepärast tuleks käesolevas otsuses samaväärsuse kohta tehtud järeldust kohaldada COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite suhtes, mille Tai on andnud välja liidu kodanikele ja nende pereliikmetele. Samamoodi tuleks määruse (EL) 2021/954 alusel kohaldada sellist samaväärsuse kohta tehtud järeldust ka COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite suhtes, mille Tai on andnud välja kolmandate riikide kodanikele, kes viibivad või elavad seaduslikult liikmesriikide territooriumil kõnealuses määruses sätestatud tingimustel. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EL) 2021/953 on lubatud aktsepteerida COVID-19 tõendeid, mille kolmandad riigid on andnud liidu kodanikele ja nende pereliikmetele, kui komisjon leiab, et need tõendid on välja antud vastavalt standarditele, mida peetakse samaväärseteks kõnealuse määruse kohaselt kehtestatud standarditega. Lisaks peavad liikmesriigid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/954 (2) kohaldama määruses (EL) 2021/953 sätestatud eeskirju kolmandate riikide kodanike suhtes, kes ei kuulu kõnealuse määruse kohaldamisalasse, kuid kes viibivad või elavad seaduslikult nende territooriumil ja kellel on liidu õiguse kohaselt õigus reisida teistesse liikmesriikidesse. Seepärast tuleks käesolevas otsuses samaväärsuse kohta tehtud järeldust kohaldada COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite suhtes, mille Tai on andnud välja liidu kodanikele ja nende pereliikmetele. Samamoodi tuleks määruse (EL) 2021/954 alusel kohaldada sellist samaväärsuse kohta tehtud järeldust ka COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite suhtes, mille Tai on andnud välja kolmandate riikide kodanikele, kes viibivad või elavad seaduslikult liikmesriikide territooriumil kõnealuses määruses sätestatud tingimustel.

| (3) | 4. novembril 2021 esitas Tai komisjonile teabe koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite väljaandmise kohta süsteemi „MOHPROMT“ (või „Mor Prom“) kaudu. Tai teatas komisjonile, et tema hinnangul antakse seal COVID-19 tõendeid välja vastavalt sellisele standardile ja sellise tehnoloogilise süsteemi kaudu, mis on koostalitlusvõimelised määrusega (EL) 2021/953 loodud usaldusraamistikuga ning võimaldavad kontrollida tõendite ehtsust, kehtivust ja terviklust. Sellega seoses teatas Tai komisjonile, et tema süsteemi „MOHPROMT“ (või „Mor Prom“) kaudu välja antud COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendid sisaldavad määruse (EL) 2021/953 lisas osutatud andmeid. |
| --- | --- |

(3)

4. novembril 2021 esitas Tai komisjonile teabe koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite väljaandmise kohta süsteemi „MOHPROMT“ (või „Mor Prom“) kaudu. Tai teatas komisjonile, et tema hinnangul antakse seal COVID-19 tõendeid välja vastavalt sellisele standardile ja sellise tehnoloogilise süsteemi kaudu, mis on koostalitlusvõimelised määrusega (EL) 2021/953 loodud usaldusraamistikuga ning võimaldavad kontrollida tõendite ehtsust, kehtivust ja terviklust. Sellega seoses teatas Tai komisjonile, et tema süsteemi „MOHPROMT“ (või „Mor Prom“) kaudu välja antud COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendid sisaldavad määruse (EL) 2021/953 lisas osutatud andmeid.

| (4) | Tai teatas komisjonile ka, et ta aktsepteerib vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendeid, mille on välja andnud liikmesriigid ja EMP riigid kooskõlas määrusega (EL) 2021/953. |
| --- | --- |

(4)

Tai teatas komisjonile ka, et ta aktsepteerib vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendeid, mille on välja andnud liikmesriigid ja EMP riigid kooskõlas määrusega (EL) 2021/953.

| (5) | Komisjon tegi 24. novembril 2021 Tai taotlusel tehnilised testid, mis näitasid, et Tai on andnud COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendeid välja süsteemi „MOHPROMT“ (või „Mor Prom“) kaudu, mis on koostalitlusvõimeline määrusega (EL) 2021/953 loodud usaldusraamistikuga ja võimaldab kontrollida tõendite ehtsust, kehtivust ja terviklust. Samuti kinnitas komisjon, et COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendid, mille Tai on süsteemi „MOHPROMT“ (või „Mor Prom“) kaudu välja andnud, sisaldavad vajalikke andmeid. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon tegi 24. novembril 2021 Tai taotlusel tehnilised testid, mis näitasid, et Tai on andnud COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendeid välja süsteemi „MOHPROMT“ (või „Mor Prom“) kaudu, mis on koostalitlusvõimeline määrusega (EL) 2021/953 loodud usaldusraamistikuga ja võimaldab kontrollida tõendite ehtsust, kehtivust ja terviklust. Samuti kinnitas komisjon, et COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendid, mille Tai on süsteemi „MOHPROMT“ (või „Mor Prom“) kaudu välja andnud, sisaldavad vajalikke andmeid.

| (6) | Tai teatas komisjonile, et ta annab välja koostalitlusvõimelisi vaktsineerimistõendeid COVID-19 vaktsiinide kohta. Sellised vaktsiinid on praegu Comirnaty, Spikevax, Vaxzevria, Jansseni COVID-19 vaktsiin, BBIBP-CorV ja CoronaVac. |
| --- | --- |

(6)

Tai teatas komisjonile, et ta annab välja koostalitlusvõimelisi vaktsineerimistõendeid COVID-19 vaktsiinide kohta. Sellised vaktsiinid on praegu Comirnaty, Spikevax, Vaxzevria, Jansseni COVID-19 vaktsiin, BBIBP-CorV ja CoronaVac.

| (7) | Tai teatas komisjonile samuti, et annab välja koostalitlusvõimelisi testimistõendeid nukleiinhappe amplifitseerimise testide ja selliste antigeeni kiirtestide kasutamise korral, mis on loetletud COVID-19 antigeeni kiirtestide ajakohastatud ühisloetelus, mille Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1082/2013/EL (3) artikli 17 kohaselt loodud terviseohutuse komitee on nõukogu 21. jaanuari 2021. aasta soovituse (4) alusel heaks kiitnud. |
| --- | --- |

(7)

Tai teatas komisjonile samuti, et annab välja koostalitlusvõimelisi testimistõendeid nukleiinhappe amplifitseerimise testide ja selliste antigeeni kiirtestide kasutamise korral, mis on loetletud COVID-19 antigeeni kiirtestide ajakohastatud ühisloetelus, mille Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1082/2013/EL (3) artikli 17 kohaselt loodud terviseohutuse komitee on nõukogu 21. jaanuari 2021. aasta soovituse (4) alusel heaks kiitnud.

| (8) | Ühtlasi teatas Tai komisjonile, et annab välja koostalitlusvõimelisi läbipõdemistõendeid. Need tõendid kehtivad kuni 180 päeva pärast esimese positiivse tulemuse andnud testi kuupäeva. |
| --- | --- |

(8)

Ühtlasi teatas Tai komisjonile, et annab välja koostalitlusvõimelisi läbipõdemistõendeid. Need tõendid kehtivad kuni 180 päeva pärast esimese positiivse tulemuse andnud testi kuupäeva.

| (9) | Lisaks teatas Tai komisjonile, et tõendite kontrollimisel Tais töödeldakse neis sisalduvaid isikuandmeid üksnes selleks, et kontrollida ja kinnitada tõendi omaja vaktsineerimist, testitulemust või haiguse läbipõdemist, ning neid andmeid ei säilitata. |
| --- | --- |

(9)

Lisaks teatas Tai komisjonile, et tõendite kontrollimisel Tais töödeldakse neis sisalduvaid isikuandmeid üksnes selleks, et kontrollida ja kinnitada tõendi omaja vaktsineerimist, testitulemust või haiguse läbipõdemist, ning neid andmeid ei säilitata.

| (10) | Seega on olemas vajalikud elemendid selleks, et Tais süsteemi „MOHPROMT“ (või „Mor Prom“) kaudu välja antud COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendeid saaks käsitada samaväärsetena määruse (EL) 2021/953 alusel välja antud tõenditega. |
| --- | --- |

(10)

Seega on olemas vajalikud elemendid selleks, et Tais süsteemi „MOHPROMT“ (või „Mor Prom“) kaudu välja antud COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendeid saaks käsitada samaväärsetena määruse (EL) 2021/953 alusel välja antud tõenditega.

| (11) | Seepärast tuleks COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendeid, mille Tai on süsteemi „MOHPROMT“ (või „Mor Prom“) kaudu välja andnud, aktsepteerida määruse (EL) 2021/953 artikli 5 lõikes 5, artikli 6 lõikes 5 ja artikli 7 lõikes 8 osutatud tingimustel. |
| --- | --- |

(11)

Seepärast tuleks COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendeid, mille Tai on süsteemi „MOHPROMT“ (või „Mor Prom“) kaudu välja andnud, aktsepteerida määruse (EL) 2021/953 artikli 5 lõikes 5, artikli 6 lõikes 5 ja artikli 7 lõikes 8 osutatud tingimustel.

| (12) | Käesoleva otsuse kohaldamiseks tuleks Tai ühendada määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga. |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva otsuse kohaldamiseks tuleks Tai ühendada määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga.

| (13) | Selleks et kaitsta liidu huve, eelkõige rahvatervise valdkonnas, võib komisjon kasutada oma volitusi käesoleva otsuse kohaldamise peatamiseks või otsuse kehtetuks tunnistamiseks, kui määruse (EL) 2021/953 artikli 8 lõikes 2 sätestatud tingimused ei ole enam täidetud. |
| --- | --- |

(13)

Selleks et kaitsta liidu huve, eelkõige rahvatervise valdkonnas, võib komisjon kasutada oma volitusi käesoleva otsuse kohaldamise peatamiseks või otsuse kehtetuks tunnistamiseks, kui määruse (EL) 2021/953 artikli 8 lõikes 2 sätestatud tingimused ei ole enam täidetud.

| (14) | Selleks et ühendada Tai võimalikult kiiresti määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga, peaks käesolev otsus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. |
| --- | --- |

(14)

Selleks et ühendada Tai võimalikult kiiresti määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga, peaks käesolev otsus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

| (15) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2021/953 artikliga 14 loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2021/953 artikliga 14 loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Tais süsteemi „MOHPROMT“ (või „Mor Prom“) kaudu välja antud COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendeid käsitatakse liidus vaba liikumise õiguse kasutamise hõlbustamise eesmärgil samaväärsetena tõenditega, mis on välja antud kooskõlas määrusega (EL) 2021/953.

Artikkel 2

Tai ühendatakse määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 21. detsember 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 211, 15.6.2021, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/954, millega kehtestatakse koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik seoses kolmandate riikide kodanikega, kes seaduslikult viibivad või elavad COVID-19 pandeemia ajal liikmesriikide territooriumil (ELT L 211, 15.6.2021, lk 24).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta otsus nr 1082/2013/EL tõsiste piiriüleste terviseohtude kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 2119/98/EÜ (ELT L 293, 5.11.2013, lk 1).

3

(4)  Nõukogu 21. jaanuari 2021. aasta soovitus COVID-19 antigeeni kiirtestide ELis kasutamise ja valideerimise ning testitulemuste vastastikuse tunnustamise ühise raamistiku kohta (ELT C 24, 22.1.2021, lk 1).

4

---

| 22.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 458/533 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 458/533

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/2300,

21. detsember 2021,

millega määratakse liidus vaba liikumise õiguse kasutamise hõlbustamiseks kindlaks Taiwani (*1) välja antud COVID-19 tõendite samaväärsus Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/953 kohaselt välja antud tõenditega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2021. aasta määrust (EL) 2021/953, millega kehtestatakse koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik, et hõlbustada vaba liikumist COVID-19 pandeemia ajal, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) 2021/953 on kehtestatud koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik eesmärgiga hõlbustada tõendi omaja vaba liikumise õiguse kasutamist COVID-19 pandeemia ajal. Samuti aitab määrus järk-järgult ja kooskõlastatult kaotada vaba liikumise piirangud, mille liikmesriigid on liidu õiguse alusel SARS-CoV-2 leviku piiramiseks kehtestanud. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) 2021/953 on kehtestatud koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik eesmärgiga hõlbustada tõendi omaja vaba liikumise õiguse kasutamist COVID-19 pandeemia ajal. Samuti aitab määrus järk-järgult ja kooskõlastatult kaotada vaba liikumise piirangud, mille liikmesriigid on liidu õiguse alusel SARS-CoV-2 leviku piiramiseks kehtestanud.

| (2) | Määrusega (EL) 2021/953 on lubatud aktsepteerida COVID-19 tõendeid, mille kolmandad riigid on andnud liidu kodanikele ja nende pereliikmetele, kui komisjon leiab, et need tõendid on välja antud vastavalt standarditele, mida peetakse samaväärseteks kõnealuse määruse kohaselt kehtestatud standarditega. Lisaks on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/954 (2) ette nähtud, et liikmesriigid peavad kohaldama määruses (EL) 2021/953 sätestatud õigusnorme kolmandate riikide kodanike suhtes, kes ei kuulu nimetatud määruse kohaldamisalasse, kuid kes viibivad või elavad seaduslikult nende territooriumil ja kellel on liidu õiguse kohaselt õigus reisida teistesse liikmesriikidesse. Seepärast tuleks käesolevas otsuses samaväärsuse kohta tehtud järeldust kohaldada COVID-19 vaktsineerimis- ja testimistõendite suhtes, mille Taiwan on andnud välja liidu kodanikele ja nende pereliikmetele. Samamoodi tuleks määruse (EL) 2021/954 alusel kohaldada sellist samaväärsuse kohta tehtud järeldust ka COVID-19 vaktsineerimis- ja testimistõendite suhtes, mille Taiwan on andnud välja kolmandate riikide kodanikele, kes viibivad või elavad seaduslikult liikmesriikide territooriumil kõnealuses määruses sätestatud tingimustel. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EL) 2021/953 on lubatud aktsepteerida COVID-19 tõendeid, mille kolmandad riigid on andnud liidu kodanikele ja nende pereliikmetele, kui komisjon leiab, et need tõendid on välja antud vastavalt standarditele, mida peetakse samaväärseteks kõnealuse määruse kohaselt kehtestatud standarditega. Lisaks on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2021/954 (2) ette nähtud, et liikmesriigid peavad kohaldama määruses (EL) 2021/953 sätestatud õigusnorme kolmandate riikide kodanike suhtes, kes ei kuulu nimetatud määruse kohaldamisalasse, kuid kes viibivad või elavad seaduslikult nende territooriumil ja kellel on liidu õiguse kohaselt õigus reisida teistesse liikmesriikidesse. Seepärast tuleks käesolevas otsuses samaväärsuse kohta tehtud järeldust kohaldada COVID-19 vaktsineerimis- ja testimistõendite suhtes, mille Taiwan on andnud välja liidu kodanikele ja nende pereliikmetele. Samamoodi tuleks määruse (EL) 2021/954 alusel kohaldada sellist samaväärsuse kohta tehtud järeldust ka COVID-19 vaktsineerimis- ja testimistõendite suhtes, mille Taiwan on andnud välja kolmandate riikide kodanikele, kes viibivad või elavad seaduslikult liikmesriikide territooriumil kõnealuses määruses sätestatud tingimustel.

| (3) | 17. novembril 2021 esitas Taiwan komisjonile üksikasjaliku teabe koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis- ja testimistõendite väljaandmise kohta süsteemi „Taiwan Digital COVID-19 Certificate System“ („Taiwani digitaalse COVID-19-tõendi süsteem“) kaudu. Taiwan teatas komisjonile, et tema hinnangul antakse tema COVID-19 tõendeid välja vastavalt sellisele standardile ja sellise tehnoloogilise süsteemi kaudu, mis on koostalitlusvõimelised määrusega (EL) 2021/953 loodud usaldusraamistikuga ning võimaldavad kontrollida tõendite ehtsust, kehtivust ja terviklust. Sellega seoses teatas Taiwan komisjonile, et Taiwani poolt süsteemi „Taiwan Digital COVID-19 Certificate System“ kaudu välja antud COVID-19 vaktsineerimis- ja testimistõendid sisaldavad määruse (EL) 2021/953 lisas osutatud andmeid. |
| --- | --- |

(3)

17. novembril 2021 esitas Taiwan komisjonile üksikasjaliku teabe koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis- ja testimistõendite väljaandmise kohta süsteemi „Taiwan Digital COVID-19 Certificate System“ („Taiwani digitaalse COVID-19-tõendi süsteem“) kaudu. Taiwan teatas komisjonile, et tema hinnangul antakse tema COVID-19 tõendeid välja vastavalt sellisele standardile ja sellise tehnoloogilise süsteemi kaudu, mis on koostalitlusvõimelised määrusega (EL) 2021/953 loodud usaldusraamistikuga ning võimaldavad kontrollida tõendite ehtsust, kehtivust ja terviklust. Sellega seoses teatas Taiwan komisjonile, et Taiwani poolt süsteemi „Taiwan Digital COVID-19 Certificate System“ kaudu välja antud COVID-19 vaktsineerimis- ja testimistõendid sisaldavad määruse (EL) 2021/953 lisas osutatud andmeid.

| (4) | Samuti teatas Taiwan komisjonile, et aktsepteerib vaktsineerimistõendeid, nukleiinhappe amplifitseerimise testide tõendeid ja läbipõdemistõendeid, mille liikmesriigid ja EMP riigid on välja andnud määruse (EL) 2021/953 kohaselt. |
| --- | --- |

(4)

Samuti teatas Taiwan komisjonile, et aktsepteerib vaktsineerimistõendeid, nukleiinhappe amplifitseerimise testide tõendeid ja läbipõdemistõendeid, mille liikmesriigid ja EMP riigid on välja andnud määruse (EL) 2021/953 kohaselt.

| (5) | Taiwani taotlusel tegi komisjon 10. detsembril 2021 tehnilised katsed, mis näitasid, et COVID-19 vaktsineerimis- ja testimistõendid, mille Taiwan on välja andnud, on vastavuses süsteemiga „Taiwan Digital COVID-19 Certificate System“, mis on koostalitlusvõimeline määrusega (EL) 2021/953 loodud usaldusraamistikuga ja võimaldab kontrollida tõendite ehtsust, kehtivust ja terviklust. Samuti kinnitas komisjon, et COVID-19 vaktsineerimis- ja testimistõendid, mille Taiwan on süsteemi „Taiwan Digital COVID-19 Certificate System“ kaudu välja andnud, sisaldavad vajalikke andmeid. |
| --- | --- |

(5)

Taiwani taotlusel tegi komisjon 10. detsembril 2021 tehnilised katsed, mis näitasid, et COVID-19 vaktsineerimis- ja testimistõendid, mille Taiwan on välja andnud, on vastavuses süsteemiga „Taiwan Digital COVID-19 Certificate System“, mis on koostalitlusvõimeline määrusega (EL) 2021/953 loodud usaldusraamistikuga ja võimaldab kontrollida tõendite ehtsust, kehtivust ja terviklust. Samuti kinnitas komisjon, et COVID-19 vaktsineerimis- ja testimistõendid, mille Taiwan on süsteemi „Taiwan Digital COVID-19 Certificate System“ kaudu välja andnud, sisaldavad vajalikke andmeid.

| (6) | Lisaks teatas Taiwan komisjonile, et ta annab välja koostalitlusvõimelisi vaktsineerimistõendeid COVID-19 vaktsiinide kohta. Sellised vaktsiinid on praegu Comirnaty, Spikevax, Vaxzevria ja MVC COVID-19 vaktsiin. |
| --- | --- |

(6)

Lisaks teatas Taiwan komisjonile, et ta annab välja koostalitlusvõimelisi vaktsineerimistõendeid COVID-19 vaktsiinide kohta. Sellised vaktsiinid on praegu Comirnaty, Spikevax, Vaxzevria ja MVC COVID-19 vaktsiin.

| (7) | Samuti teatas Taiwan komisjonile, et annab välja koostalitlusvõimelisi testimistõendeid nukleiinhappe amplifitseerimise testide, ent mitte antigeeni kiirtestide kasutamise korral. |
| --- | --- |

(7)

Samuti teatas Taiwan komisjonile, et annab välja koostalitlusvõimelisi testimistõendeid nukleiinhappe amplifitseerimise testide, ent mitte antigeeni kiirtestide kasutamise korral.

| (8) | Lisaks teatas Taiwan komisjonile, et ta ei anna välja koostalitlusvõimelisi tõendeid läbipõdemise kohta. |
| --- | --- |

(8)

Lisaks teatas Taiwan komisjonile, et ta ei anna välja koostalitlusvõimelisi tõendeid läbipõdemise kohta.

| (9) | Peale selle teatas Taiwan komisjonile, et kui Taiwanis kontrollitakse tõendeid, siis töödeldakse neis sisalduvaid isikuandmeid üksnes selleks, et kontrollida ja kinnitada tõendi omaja vaktsineeritust, testitulemusi või läbipõdemisstaatust, ning neid andmeid ei säilitata. |
| --- | --- |

(9)

Peale selle teatas Taiwan komisjonile, et kui Taiwanis kontrollitakse tõendeid, siis töödeldakse neis sisalduvaid isikuandmeid üksnes selleks, et kontrollida ja kinnitada tõendi omaja vaktsineeritust, testitulemusi või läbipõdemisstaatust, ning neid andmeid ei säilitata.

| (10) | Seega on olemas vajalikud elemendid selleks, et Taiwanis süsteemi „Taiwan Digital COVID-19 Certificate System“ kaudu välja antud COVID-19 vaktsineerimis- ja testimistõendeid saaks käsitada samaväärsetena määruse (EL) 2021/953 alusel välja antud tõenditega. |
| --- | --- |

(10)

Seega on olemas vajalikud elemendid selleks, et Taiwanis süsteemi „Taiwan Digital COVID-19 Certificate System“ kaudu välja antud COVID-19 vaktsineerimis- ja testimistõendeid saaks käsitada samaväärsetena määruse (EL) 2021/953 alusel välja antud tõenditega.

| (11) | Seepärast tuleks COVID-19 vaktsineerimis- ja testimistõendeid, mille Taiwan on süsteemi „Taiwan Digital COVID-19 Certificate System“ kaudu välja andnud, aktsepteerida määruse (EL) 2021/953 artikli 5 lõikes 5 ja artikli 6 lõikes 5 osutatud tingimustel. |
| --- | --- |

(11)

Seepärast tuleks COVID-19 vaktsineerimis- ja testimistõendeid, mille Taiwan on süsteemi „Taiwan Digital COVID-19 Certificate System“ kaudu välja andnud, aktsepteerida määruse (EL) 2021/953 artikli 5 lõikes 5 ja artikli 6 lõikes 5 osutatud tingimustel.

| (12) | Käesoleva otsuse kohaldamiseks tuleks Taiwan ühendada määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga. |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva otsuse kohaldamiseks tuleks Taiwan ühendada määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga.

| (13) | Selleks et kaitsta liidu huve, eelkõige rahvatervise valdkonnas, võib komisjon kasutada oma volitusi käesoleva otsuse kohaldamise peatamiseks või otsuse kehtetuks tunnistamiseks, kui määruse (EL) 2021/953 artikli 8 lõikes 2 sätestatud tingimused ei ole enam täidetud. |
| --- | --- |

(13)

Selleks et kaitsta liidu huve, eelkõige rahvatervise valdkonnas, võib komisjon kasutada oma volitusi käesoleva otsuse kohaldamise peatamiseks või otsuse kehtetuks tunnistamiseks, kui määruse (EL) 2021/953 artikli 8 lõikes 2 sätestatud tingimused ei ole enam täidetud.

| (14) | Et ühendada Taiwan võimalikult kiiresti määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga, peaks käesolev otsus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. |
| --- | --- |

(14)

Et ühendada Taiwan võimalikult kiiresti määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga, peaks käesolev otsus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

| (15) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2021/953 artikliga 14 loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(15)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2021/953 artikliga 14 loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Taiwani poolt süsteemi „Taiwan Digital COVID-19 Certificate System“ kaudu välja antud COVID-19 vaktsineerimis- ja testimistõendeid käsitatakse liidus vaba liikumise õiguse kasutamise hõlbustamise eesmärgil samaväärsetena tõenditega, mis on välja antud määruse (EL) 2021/953 kohaselt.

Artikkel 2

Taiwan ühendatakse määrusega (EL) 2021/953 loodud ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistikuga.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 21. detsember 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(*1)  Käesolevat otsust ei tohiks tõlgendada nii, nagu väljendaks see Euroopa Liidu ametlikku seisukohta Taiwani õigusliku seisundi suhtes.

*1

(1)  
  ELT L 211, 15.6.2021, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2021. aasta määrus (EL) 2021/954, millega kehtestatakse koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik seoses kolmandate riikide kodanikega, kes seaduslikult viibivad või elavad COVID-19 pandeemia ajal liikmesriikide territooriumil (ELT L 211, 15.6.2021, lk 24).

2

---

| 22.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 458/536 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 458/536

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/2301,

21. detsember 2021,

millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2021/1073, millega kehtestatakse ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistiku (mis loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/953) kasutuselevõtu tehnilised spetsifikatsioonid ja normid

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2021/953, millega kehtestatakse koostalitlusvõimeliste COVID-19 vaktsineerimis-, testimis- ja läbipõdemistõendite (ELi digitaalne COVID-tõend) väljaandmise, kontrollimise ja aktsepteerimise raamistik, et hõlbustada vaba liikumist COVID-19 pandeemia ajal, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti c,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) 2021/953 on kehtestatud ELi digitaalne COVID-tõend, mille eesmärk on tõendada, et isik on COVID-19 vastu vaktsineeritud, tal on olemas negatiivne testitulemus või ta on nakkuse läbi põdenud, hõlbustamaks tõendi omajal vaba liikumise õiguse kasutamist COVID-19 pandeemia ajal. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) 2021/953 on kehtestatud ELi digitaalne COVID-tõend, mille eesmärk on tõendada, et isik on COVID-19 vastu vaktsineeritud, tal on olemas negatiivne testitulemus või ta on nakkuse läbi põdenud, hõlbustamaks tõendi omajal vaba liikumise õiguse kasutamist COVID-19 pandeemia ajal.

| (2) | Selleks et ELi digitaalne COVID-tõend toimiks kõikjal liidus, võttis komisjon vastu komisjoni rakendusotsuse (EL) 2021/1073, (2) millega kehtestatakse tehnilised spetsifikatsioonid ja normid, mis käsitlevad ELi digitaalsete COVID-tõendite andmetega täitmist, turvalist väljastamist ja kontrolli, isikuandmete kaitse tagamist, tõendi kordumatu tunnuse ühtse struktuuri kehtestamist ning kehtiva, turvalise ja koostalitlusvõimelise vöötkoodi väljastamist. |
| --- | --- |

(2)

Selleks et ELi digitaalne COVID-tõend toimiks kõikjal liidus, võttis komisjon vastu komisjoni rakendusotsuse (EL) 2021/1073, (2) millega kehtestatakse tehnilised spetsifikatsioonid ja normid, mis käsitlevad ELi digitaalsete COVID-tõendite andmetega täitmist, turvalist väljastamist ja kontrolli, isikuandmete kaitse tagamist, tõendi kordumatu tunnuse ühtse struktuuri kehtestamist ning kehtiva, turvalise ja koostalitlusvõimelise vöötkoodi väljastamist.

| (3) | 17. novembril 2021 võttis komisjon vastu rakendusotsuse (EL) 2021/2014, (3) millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad määruse (EL) 2021/953 artikli 3 lõike 1 punktis a osutatud vaktsineerimistõendite andmetega täitmise kohta pärast COVID-19 vaktsiini tõhustusdooside manustamist. |
| --- | --- |

(3)

17. novembril 2021 võttis komisjon vastu rakendusotsuse (EL) 2021/2014, (3) millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad määruse (EL) 2021/953 artikli 3 lõike 1 punktis a osutatud vaktsineerimistõendite andmetega täitmise kohta pärast COVID-19 vaktsiini tõhustusdooside manustamist.

| (4) | Nagu on sätestatud komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2021/2288, (4) tuleb standardset 270päevast kehtivusaega kohaldada esmase vaktsineerimiskuuri lõpetamist kinnitavate vaktsineerimistõendite suhtes, olenemata sellest, kas tegemist on ühe- või kahedoosilise esmase kuuri või, sõltuvalt liikmesriigi vaktsineerimisstrateegiast, kahedoosilise vaktsiini ühedoosilise esmase kuuriga, mis on läbitud pärast SARS-CoV-2 põdemist. Samal ajal ei tohi kehtivusaega seada tõenditele, mis kinnitavad tõhustusdoosi manustamist või lisadoosi manustamist selliste inimeste paremaks kaitsmiseks, kelle immuunvastus ei olnud pärast esmase vaktsineerimiskuuri lõpetamist piisav. Käesoleva määruse viiteid tõhustusdoosidele tuleks käsitada nii, et need hõlmavad ka selliseid lisadoose. |
| --- | --- |

(4)

Nagu on sätestatud komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2021/2288, (4) tuleb standardset 270päevast kehtivusaega kohaldada esmase vaktsineerimiskuuri lõpetamist kinnitavate vaktsineerimistõendite suhtes, olenemata sellest, kas tegemist on ühe- või kahedoosilise esmase kuuri või, sõltuvalt liikmesriigi vaktsineerimisstrateegiast, kahedoosilise vaktsiini ühedoosilise esmase kuuriga, mis on läbitud pärast SARS-CoV-2 põdemist. Samal ajal ei tohi kehtivusaega seada tõenditele, mis kinnitavad tõhustusdoosi manustamist või lisadoosi manustamist selliste inimeste paremaks kaitsmiseks, kelle immuunvastus ei olnud pärast esmase vaktsineerimiskuuri lõpetamist piisav. Käesoleva määruse viiteid tõhustusdoosidele tuleks käsitada nii, et need hõlmavad ka selliseid lisadoose.

| (5) | Selleks et kõigil juhtudel oleks võimalik vahet teha esmase vaktsineerimiskuuri lõpetamise alusel välja antud tõendite ja tõhustusdoosi manustamise alusel välja antud tõendite vahel, tuleks kohandada määruse (EL) 2021/953 artikli 3 lõike 1 punktis a osutatud vaktsineerimistõendite andmetega täitmise ühtseid eeskirju. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et kõigil juhtudel oleks võimalik vahet teha esmase vaktsineerimiskuuri lõpetamise alusel välja antud tõendite ja tõhustusdoosi manustamise alusel välja antud tõendite vahel, tuleks kohandada määruse (EL) 2021/953 artikli 3 lõike 1 punktis a osutatud vaktsineerimistõendite andmetega täitmise ühtseid eeskirju.

| (6) | Liikmesriigid peaksid uuesti välja andma tõendid, mille puhul järgitakse erinevaid tõhustusdooside kodeerimise eeskirju, et nende tõendite suhtes ei kohaldataks 270päevast kehtivusaega. |
| --- | --- |

(6)

Liikmesriigid peaksid uuesti välja andma tõendid, mille puhul järgitakse erinevaid tõhustusdooside kodeerimise eeskirju, et nende tõendite suhtes ei kohaldataks 270päevast kehtivusaega.

| (7) | Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2021/1073 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks rakendusotsust (EL) 2021/1073 vastavalt muuta.

| (8) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (5) artikli 42 lõikele 1 konsulteeriti Euroopa Andmekaitseinspektoriga, kes esitas ametlikud kommentaarid 14. detsembril 2021. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (5) artikli 42 lõikele 1 konsulteeriti Euroopa Andmekaitseinspektoriga, kes esitas ametlikud kommentaarid 14. detsembril 2021.

| (9) | Arvestades vajadust võtta kiiresti kasutusele ELi digitaalse COVID-tõendi muudetud tehnilised spetsifikatsioonid, peaks käesolev otsus jõustuma kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(9)

Arvestades vajadust võtta kiiresti kasutusele ELi digitaalse COVID-tõendi muudetud tehnilised spetsifikatsioonid, peaks käesolev otsus jõustuma kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| (10) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2021/953 artikliga 14 loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2021/953 artikliga 14 loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse (EL) 2021/1073 II lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 21. detsember 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 211, 15.6.2021, lk 1.

1

(2)  Komisjoni 28. juuni 2021. aasta rakendusotsus (EL) 2021/1073, millega kehtestatakse ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistiku (mis loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/953) kasutuselevõtu tehnilised spetsifikatsioonid ja normid (ELT L 230, 30.6.2021, lk 32).

2

(3)  Komisjoni 17. novembri 2021. aasta rakendusotsus (EL) 2021/2014, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2021/1073, millega kehtestatakse ELi digitaalse COVID-tõendi usaldusraamistiku (mis loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/953) kasutuselevõtu tehnilised spetsifikatsioonid ja normid (ELT L 410, 18.11.2021, lk 180).

3

(4)  Komisjoni 21. detsembri 2021. aasta delegeeritud määrus (EL) 2021/2288 , millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2021/953 lisa seoses ELi digitaalse COVID-tõendi vormis välja antud ja esmase vaktsineerimiskuuri läbimist kinnitavate vaktsineerimistõendite kehtivusajaga (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 459).

4

Euroopa Liidu Teataja

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).

5

---

LISA

Rakendusotsuse (EL) 2021/1073 II lisa punkt 5.2 asendatakse järgmisega:

„5.2.   Tõhustusdoosid

Kui isik saab doose pärast esmast vaktsineerimiskuuri, kajastatakse selliseid tõhustusdoose vastavates tõendites järgmiselt:

| — | 2/1 näitab, et pärast ühedoosilise esmase vaktsineerimiskuuri läbimist on manustatud tõhustusdoos või et pärast seda, kui läbitud on esmane kuur, mis seisnes ühe kahedoosilise vaktsiini doosi manustamises läbipõdenud isikule kooskõlas liikmesriigi kohaldatava vaktsineerimiskavaga, on manustatud tõhustusdoos. Pärast esimest tõhustusdoosi manustatud doose (X) väljendatakse valemiga (2+X)/(1) > 1 (näiteks 3/1); |
| --- | --- |

—

2/1 näitab, et pärast ühedoosilise esmase vaktsineerimiskuuri läbimist on manustatud tõhustusdoos või et pärast seda, kui läbitud on esmane kuur, mis seisnes ühe kahedoosilise vaktsiini doosi manustamises läbipõdenud isikule kooskõlas liikmesriigi kohaldatava vaktsineerimiskavaga, on manustatud tõhustusdoos. Pärast esimest tõhustusdoosi manustatud doose (X) väljendatakse valemiga (2+X)/(1) > 1 (näiteks 3/1);

| — | 3/3 näitab, et pärast kahedoosilise esmase vaktsineerimiskuuri läbimist on manustatud tõhustusdoos. Pärast esimest tõhustusdoosi manustatud doose (X) väljendatakse valemiga (3+X)/(3+X) = 1 (näiteks 4/4). |
| --- | --- |

—

3/3 näitab, et pärast kahedoosilise esmase vaktsineerimiskuuri läbimist on manustatud tõhustusdoos. Pärast esimest tõhustusdoosi manustatud doose (X) väljendatakse valemiga (3+X)/(3+X) = 1 (näiteks 4/4).

Liikmesriigid rakendavad käesolevas punktis sätestatud kodeerimiseeskirjad 1. veebruariks 2022.

Liikmesriigid väljastavad automaatselt või asjaomaste isikute taotluse korral uuesti tõendid, milles pärast ühedoosilise esmase vaktsineerimiskuuri läbimist manustatud tõhustusdoos on kodeeritud viisil, et seda ei ole võimalik eristada esmase vaktsineerimiskuuri lõpetamisest.

Käesoleva lisa viiteid tõhustusdoosidele tuleks käsitada nii, et need hõlmavad ka lisadoose, mida manustatakse selleks, et paremini kaitsta inimesi, kelle immuunsusvastus pärast standardse esmase vaktsineerimiskuuri lõpetamist ei olnud piisav. Liimesriigid võivad määrusega (EL) 2021/953 loodud õigusraamistiku piires võtta meetmeid, et käsitleda olukorda seoses haavatavate rühmadega, kes võivad saada lisadoose esmajärjekorras. Näiteks juhul kui liikmesriik otsustab manustada lisadoose ainult elanikkonna konkreetsetele alarühmadele, võib ta kooskõlas määruse (EL) 2021/953 artikli 5 lõikega 1 otsustada, et väljastab selliste lisadooside manustamist näitavaid vaktsineerimistõendeid ainult taotluse alusel ja mitte automaatselt. Niisuguste meetmete võtmise korral teavitab liikmesriik asjaomaseid isikuid nii sellest kui ka asjaolust, et nad võivad jätkata standardse esmase vaktsineerimiskuuri läbimise järel saadud tõendi kasutamist.“

---

Parandused

| 22.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 458/539 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 458/539

---

Komisjoni 27. augusti 2021. aasta määruse (EL) 2021/1408 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1881/2006 seoses tropaanalkaloidide piirnormidega teatavates toiduainetes) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 304, 30. august 2021
  )

Leheküljel 4 lisas (millega asendatakse määruse (EÜ) nr 1881/2006 lisa 8. jao punkt 8.2) esitatud tabeli teise veeru punktis 8.2.1

asendatakse

„Imikutele ja väikelastele ettenähtud teraviljapõhised töödeldud toidud ja muud imikutoidud, mis sisaldavad hirssi, sorgot, tatart või neist saadud tooteid (3) (29)“

järgmisega:

„Imikutele ja väikelastele ettenähtud teraviljapõhised töödeldud toidud ja muud imikutoidud, mis sisaldavad hirssi, sorgot, tatart, maisi või neist saadud tooteid (3) (29)“.

---

| 22.12.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 458/540 |
| --- | --- | --- | --- |

22.12.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 458/540

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta otsuse nr 1313/2013/EL (liidu kodanikukaitse mehhanismi kohta) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 347, 20. detsember 2013
  )

| 1) | Leheküljel 925 põhjenduses 13 |
| --- | --- |

1)

Leheküljel 925 põhjenduses 13

asendatakse

„reageerimise suulikkust“

järgmisega:

„reageerimise võimekust“.

| 2) | Leheküljel 929 artikli 4 punktis 1 |
| --- | --- |

2)

Leheküljel 929 artikli 4 punktis 1

asendatakse

| „1. | „õnnetus“– olukord, millel on või võib olla tõsine mõju inimestele, keskkonnale või varale, sealhulgas kultuuripärandile;“ |
| --- | --- |

„1.

„õnnetus“– olukord, millel on või võib olla tõsine mõju inimestele, keskkonnale või varale, sealhulgas kultuuripärandile;“

järgmisega:

| „1. | „õnnetus“ või „suurõnnetus“ – olukord, millel on või võib olla tõsine mõju inimestele, keskkonnale või varale, sealhulgas kultuuripärandile;“. |
| --- | --- |

„1.

„õnnetus“ või „suurõnnetus“ – olukord, millel on või võib olla tõsine mõju inimestele, keskkonnale või varale, sealhulgas kultuuripärandile;“.

| 3) | Leheküljel 934 artikli 15 lõike 3 punktis c ning leheküljel 934 artikli 16 lõike 3 punktis b |
| --- | --- |

3)

Leheküljel 934 artikli 15 lõike 3 punktis c ning leheküljel 934 artikli 16 lõike 3 punktis b

asendatakse

„konkreetseid suutlikkuse vahendeid ja“

järgmisega:

„konkreetseid võimekusi ja“.

| 4) | Kogu tekstis, v.a artikli 4 punktis 1, asendatakse sõna „õnnetus“ (sh liitsõnades, v.a liitsõnades „loodusõnnetus“, „kiirgusõnnetus“, „keskkonnaõnnetus“ ja „tuumaõnnetus“) asjaomases käändes ja vormis sõnaga „suurõnnetus“ sobivas käändes ja vormis. |
| --- | --- |

4)

Kogu tekstis, v.a artikli 4 punktis 1, asendatakse sõna „õnnetus“ (sh liitsõnades, v.a liitsõnades „loodusõnnetus“, „kiirgusõnnetus“, „keskkonnaõnnetus“ ja „tuumaõnnetus“) asjaomases käändes ja vormis sõnaga „suurõnnetus“ sobivas käändes ja vormis.

| 5) | Kogu tekstis asendatakse sõna “puudujäägid“ asjaomases käändes sõnaga „puudused“ sobivas käändes. |
| --- | --- |

5)

Kogu tekstis asendatakse sõna “puudujäägid“ asjaomases käändes sõnaga „puudused“ sobivas käändes.

| 6) | Kogu tekstis, v.a artikli 15 lõike 3 punktis c ja artikli 16 lõike 3 punktis b, asendatakse sõna „suutlikkus“ (sh liitsõnades, v.a liitsõnas „riskijuhtimissuutlikkus“) asjaomases käändes ja vormis sõnaga „võimekus“ sobivas käändes ja vormis („capacity“ ainuses, „capacities“ mitmuses). |
| --- | --- |

6)

Kogu tekstis, v.a artikli 15 lõike 3 punktis c ja artikli 16 lõike 3 punktis b, asendatakse sõna „suutlikkus“ (sh liitsõnades, v.a liitsõnas „riskijuhtimissuutlikkus“) asjaomases käändes ja vormis sõnaga „võimekus“ sobivas käändes ja vormis („capacity“ ainuses, „capacities“ mitmuses).

| 7) | Kogu tekstis, v.a põhjenduses 32; artikli 5 lõike 1 punktis h; artiklis 15 lõike 3 punktis c; artikli 16 lõike 3 punktis b ja artikli 16 lõikes 11, asendatakse sõna „vahend“ asjaomases käändes ja vormis sõnaga „võimekus“ sobivas käändes ja vormis. |
| --- | --- |

7)

Kogu tekstis, v.a põhjenduses 32; artikli 5 lõike 1 punktis h; artiklis 15 lõike 3 punktis c; artikli 16 lõike 3 punktis b ja artikli 16 lõikes 11, asendatakse sõna „vahend“ asjaomases käändes ja vormis sõnaga „võimekus“ sobivas käändes ja vormis.

| 8) | Liitsõnades „lisavahend“, „põhivahend“ ja „reageerimisvahend“ asendatakse sõna „vahend“ asjaomases käändes ja vormis sõnaga „võimekus“ sobivas käändes ja vormis. |
| --- | --- |

8)

Liitsõnades „lisavahend“, „põhivahend“ ja „reageerimisvahend“ asendatakse sõna „vahend“ asjaomases käändes ja vormis sõnaga „võimekus“ sobivas käändes ja vormis.

---