# Jurnalul Oficial L 81/2012

| | ISSN 1977-0782
  doi:10.3000/19770782.L_2012.081.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 81 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5521 martie 2012 |

ISSN 1977-0782

doi:10.3000/19770782.L_2012.081.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 81

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5521 martie 2012

---

| Cuprins | | I   Acte legislative | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DIRECTIVE |
| | * | Directiva 2012/5/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 14 martie 2012 de modificare a Directivei 2000/75/CE a Consiliului privind vaccinarea împotriva febrei catarale ovine | 1 |
| | * | Directiva 2012/6/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 14 martie 2012 de modificare a Directivei 78/660/CEE a Consiliului privind conturile anuale ale anumitor forme de societăți comerciale în ceea ce privește microentitățile (
  1
  ) | 3 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia nr. 243/2012/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 14 martie 2012 de instituire a unui program multianual pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio (
  1
  ) | 7 |

Cuprins

I   Acte legislative

Pagina

DIRECTIVE

*

Directiva 2012/5/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 14 martie 2012 de modificare a Directivei 2000/75/CE a Consiliului privind vaccinarea împotriva febrei catarale ovine

1

*

Directiva 2012/6/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 14 martie 2012 de modificare a Directivei 78/660/CEE a Consiliului privind conturile anuale ale anumitor forme de societăți comerciale în ceea ce privește microentitățile (
  1
  )

1

3

DECIZII

*

Decizia nr. 243/2012/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 14 martie 2012 de instituire a unui program multianual pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio (
  1
  )

1

7

| | | II   Acte fără caracter legislativ |
| --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul delegat (UE) nr. 244/2012 al Comisiei din 16 ianuarie 2012 de completare a Directivei 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind performanța energetică a clădirilor prin stabilirea unui cadru metodologic comparativ de calcul al nivelurilor optime, din punctul de vedere al costurilor, ale cerințelor minime de performanță energetică a clădirilor și a elementelor acestora (
  1
  ) | 18 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 245/2012 al Comisiei din 20 martie 2012 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1187/2009 în ceea ce privește exporturile de lapte și produse lactate către Republica Dominicană | 37 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 246/2012 al Comisiei din 20 martie 2012 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 39 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 247/2012 al Comisiei din 20 martie 2012 privind eliberarea licențelor de import în cazul cererilor depuse în primele 7 zile din luna martie 2012 în cadrul contingentului tarifar pentru carne de vită și mânzat de calitate superioară gestionat prin Regulamentul (CE) nr. 620/2009 | 41 |
| | | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 248/2012 al Comisiei din 20 martie 2012 de ridicare a suspendării depunerii de cereri de licențe de import pentru produse din sectorul zahărului în cadrul anumitor contingente tarifare | 42 |

II   Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

*

Regulamentul delegat (UE) nr. 244/2012 al Comisiei din 16 ianuarie 2012 de completare a Directivei 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind performanța energetică a clădirilor prin stabilirea unui cadru metodologic comparativ de calcul al nivelurilor optime, din punctul de vedere al costurilor, ale cerințelor minime de performanță energetică a clădirilor și a elementelor acestora (
  1
  )

1

18

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 245/2012 al Comisiei din 20 martie 2012 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1187/2009 în ceea ce privește exporturile de lapte și produse lactate către Republica Dominicană

37

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 246/2012 al Comisiei din 20 martie 2012 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

39

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 247/2012 al Comisiei din 20 martie 2012 privind eliberarea licențelor de import în cazul cererilor depuse în primele 7 zile din luna martie 2012 în cadrul contingentului tarifar pentru carne de vită și mânzat de calitate superioară gestionat prin Regulamentul (CE) nr. 620/2009

41

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 248/2012 al Comisiei din 20 martie 2012 de ridicare a suspendării depunerii de cereri de licențe de import pentru produse din sectorul zahărului în cadrul anumitor contingente tarifare

42

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

I Acte legislative

DIRECTIVE

| 21.3.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 81/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 81/1

---

DIRECTIVA 2012/5/UE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

din 14 martie 2012

de modificare a Directivei 2000/75/CE a Consiliului privind vaccinarea împotriva febrei catarale ovine

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și, în special, articolul 43 alineatul (2),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),

întrucât:

| (1) | Directiva 2000/75/CE a Consiliului din 20 noiembrie 2000 de stabilire a dispozițiilor specifice privind măsurile de combatere și de eradicare a febrei catarale ovine (3) prevede norme de control și măsuri de combatere și de eradicare a febrei catarale ovine, inclusiv norme referitoare la instituirea zonelor de protecție și supraveghere și la utilizarea vaccinurilor împotriva febrei catarale ovine. |
| --- | --- |

(1)

Directiva 2000/75/CE a Consiliului din 20 noiembrie 2000 de stabilire a dispozițiilor specifice privind măsurile de combatere și de eradicare a febrei catarale ovine (3) prevede norme de control și măsuri de combatere și de eradicare a febrei catarale ovine, inclusiv norme referitoare la instituirea zonelor de protecție și supraveghere și la utilizarea vaccinurilor împotriva febrei catarale ovine.

| (2) | În trecut, în Uniune s-au înregistrat numai focare sporadice de anumite serotipuri ale virusului febrei catarale ovine. Focarele au apărut, în principal, în părți din sudul Uniunii. Cu toate acestea, după adoptarea Directivei 2000/75/CE, și, în special, după introducerea în Uniune a serotipurilor virusului febrei catarale ovine 1 și 8 în anii 2006 și 2007, virusul febrei catarale ovine s-a răspândit pe o scară mai largă în Uniune, existând posibilitatea de a deveni endemic în anumite zone. Prin urmare, controlul răspândirii acestui virus a devenit dificil. |
| --- | --- |

(2)

În trecut, în Uniune s-au înregistrat numai focare sporadice de anumite serotipuri ale virusului febrei catarale ovine. Focarele au apărut, în principal, în părți din sudul Uniunii. Cu toate acestea, după adoptarea Directivei 2000/75/CE, și, în special, după introducerea în Uniune a serotipurilor virusului febrei catarale ovine 1 și 8 în anii 2006 și 2007, virusul febrei catarale ovine s-a răspândit pe o scară mai largă în Uniune, existând posibilitatea de a deveni endemic în anumite zone. Prin urmare, controlul răspândirii acestui virus a devenit dificil.

| (3) | Normele de vaccinare împotriva febrei catarale ovine prevăzute în Directiva 2000/75/CE se bazează pe experiența utilizării așa-numitelor „vaccinuri vii modificate” sau „vaccinuri vii atenuate”, care erau unicele vaccinuri disponibile în momentul adoptării directivei menționate anterior. Utilizarea acestor vaccinuri poate duce la o circulație locală nedorită a virusului vaccinal și la animalele nevaccinate. |
| --- | --- |

(3)

Normele de vaccinare împotriva febrei catarale ovine prevăzute în Directiva 2000/75/CE se bazează pe experiența utilizării așa-numitelor „vaccinuri vii modificate” sau „vaccinuri vii atenuate”, care erau unicele vaccinuri disponibile în momentul adoptării directivei menționate anterior. Utilizarea acestor vaccinuri poate duce la o circulație locală nedorită a virusului vaccinal și la animalele nevaccinate.

| (4) | În ultimii ani, ca rezultat al noilor tehnologii, au devenit disponibile „vaccinurile inactivate” împotriva febrei catarale ovine, care nu prezintă riscul unei circulații locale nedorite a virusului vaccinal la animalele nevaccinate. Utilizarea extensivă a acestor vaccinuri pe parcursul campaniei de vaccinare din anii 2008 și 2009 a dus la o îmbunătățire semnificativă a situației sanitare. În momentul de față, este în general acceptat faptul că vaccinarea cu vaccinuri inactivate este instrumentul preferat pentru controlul febrei catarale ovine și pentru prevenirea bolii clinice în Uniune. |
| --- | --- |

(4)

În ultimii ani, ca rezultat al noilor tehnologii, au devenit disponibile „vaccinurile inactivate” împotriva febrei catarale ovine, care nu prezintă riscul unei circulații locale nedorite a virusului vaccinal la animalele nevaccinate. Utilizarea extensivă a acestor vaccinuri pe parcursul campaniei de vaccinare din anii 2008 și 2009 a dus la o îmbunătățire semnificativă a situației sanitare. În momentul de față, este în general acceptat faptul că vaccinarea cu vaccinuri inactivate este instrumentul preferat pentru controlul febrei catarale ovine și pentru prevenirea bolii clinice în Uniune.

| (5) | În vederea asigurării unui mai bun control al răspândirii virusului febrei catarale ovine și a reducerii impactului negativ pe care această boală îl are asupra sectorului agricol, este necesar să se modifice normele actuale de vaccinare prevăzute de Directiva 2000/75/CE, pentru a ține cont de evoluțiile tehnologice recente în materie de producere a vaccinurilor. |
| --- | --- |

(5)

În vederea asigurării unui mai bun control al răspândirii virusului febrei catarale ovine și a reducerii impactului negativ pe care această boală îl are asupra sectorului agricol, este necesar să se modifice normele actuale de vaccinare prevăzute de Directiva 2000/75/CE, pentru a ține cont de evoluțiile tehnologice recente în materie de producere a vaccinurilor.

| (6) | Pentru ca noile norme să se poată aplica sezonului de vaccinare 2012, directiva ar trebui să intre în vigoare în ziua următoare publicării sale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(6)

Pentru ca noile norme să se poată aplica sezonului de vaccinare 2012, directiva ar trebui să intre în vigoare în ziua următoare publicării sale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

| (7) | Modificările prevăzute de prezenta directivă ar trebui să mărească gradul de flexibilitate al normelor privind vaccinarea și ar trebui totodată să țină cont că, în momentul de față, sunt disponibile vaccinurile inactivate, care pot fi deopotrivă folosite cu succes în afara zonelor care fac obiectul restricțiilor referitoare la circulația animalelor. |
| --- | --- |

(7)

Modificările prevăzute de prezenta directivă ar trebui să mărească gradul de flexibilitate al normelor privind vaccinarea și ar trebui totodată să țină cont că, în momentul de față, sunt disponibile vaccinurile inactivate, care pot fi deopotrivă folosite cu succes în afara zonelor care fac obiectul restricțiilor referitoare la circulația animalelor.

| (8) | În plus, nu ar trebui exclusă utilizarea vaccinurilor vii atenuate cu condiția luării de măsuri de precauție adecvate, întrucât folosirea acestora ar putea fi în continuare necesară în anumite circumstanțe, cum ar fi după introducerea unui nou serotip de virus al febrei catarale ovine împotriva căruia nu pot fi disponibile vaccinuri inactivate. |
| --- | --- |

(8)

În plus, nu ar trebui exclusă utilizarea vaccinurilor vii atenuate cu condiția luării de măsuri de precauție adecvate, întrucât folosirea acestora ar putea fi în continuare necesară în anumite circumstanțe, cum ar fi după introducerea unui nou serotip de virus al febrei catarale ovine împotriva căruia nu pot fi disponibile vaccinuri inactivate.

| (9) | Prin urmare, Directiva 2000/75/CE ar trebui modificată în consecință, |
| --- | --- |

(9)

Prin urmare, Directiva 2000/75/CE ar trebui modificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

Articolul 1

Directiva 2000/75/CE se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 2 se adaugă următoarea literă:
  „(j)   «vaccinuri vii atenuate»: vaccinuri produse prin adaptarea izolatelor sălbatice ale virusului febrei catarale ovine prin intermediul unor pasaje repetate în culturi de țesut sau în ouă embrionate de găină.” |
| --- | --- |

1.

La articolul 2 se adaugă următoarea literă:

„(j)   «vaccinuri vii atenuate»: vaccinuri produse prin adaptarea izolatelor sălbatice ale virusului febrei catarale ovine prin intermediul unor pasaje repetate în culturi de țesut sau în ouă embrionate de găină.”

| 2. | Articolul 5 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 5
  (1)   Autoritatea competentă dintr-un stat membru poate decide să autorizeze utilizarea de vaccinuri împotriva febrei catarale ovine cu condiția ca:






  (a) | o astfel de decizie să se bazeze pe rezultatul unei evaluări a riscului specific realizată de autoritatea competentă; |
| --- | --- | --- |

2.

Articolul 5 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 5

(1)   Autoritatea competentă dintr-un stat membru poate decide să autorizeze utilizarea de vaccinuri împotriva febrei catarale ovine cu condiția ca:

(a)

o astfel de decizie să se bazeze pe rezultatul unei evaluări a riscului specific realizată de autoritatea competentă;

| (b) | Comisia să fie informată înainte de realizarea vaccinării. |
| --- | --- |

(b)

Comisia să fie informată înainte de realizarea vaccinării.

(2)   Atunci când se utilizează vaccinuri vii atenuate, statele membre se asigură că autoritatea competentă stabilește:

| (a) | o zonă de protecție care include cel puțin zona de vaccinare; |
| --- | --- |

(a)

o zonă de protecție care include cel puțin zona de vaccinare;

| (b) | o zonă de supraveghere care se compune dintr-o parte din teritoriul Uniunii care se întinde cel puțin 50 de kilometri dincolo de limitele zonei de protecție.” |
| --- | --- |

(b)

o zonă de supraveghere care se compune dintr-o parte din teritoriul Uniunii care se întinde cel puțin 50 de kilometri dincolo de limitele zonei de protecție.”

| 3. | La articolul 6 alineatul (1), litera (d) se înlocuiește cu următorul text:






  „(d) | pune în aplicare dispozițiile luate în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 20 alineatul (2), în special în ceea ce privește inițierea unui eventual program de vaccinare sau a oricăror altor măsuri alternative;”. |
| --- | --- | --- |

3.

La articolul 6 alineatul (1), litera (d) se înlocuiește cu următorul text:

„(d)

pune în aplicare dispozițiile luate în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 20 alineatul (2), în special în ceea ce privește inițierea unui eventual program de vaccinare sau a oricăror altor măsuri alternative;”.

| 4. | La articolul 8 alineatul (2) litera (b) se înlocuiește cu următorul text:






  „(b) | zona de supraveghere se compune dintr-o parte din teritoriul Uniunii care se întinde cel puțin 50 kilometri dincolo de limitele zonei de protecție și în care nu s-a efectuat nicio vaccinare împotriva febrei catarale ovine cu vaccinuri vii atenuate, în cursul ultimelor douăsprezece luni;”. |
| --- | --- | --- |

4.

La articolul 8 alineatul (2) litera (b) se înlocuiește cu următorul text:

„(b)

zona de supraveghere se compune dintr-o parte din teritoriul Uniunii care se întinde cel puțin 50 kilometri dincolo de limitele zonei de protecție și în care nu s-a efectuat nicio vaccinare împotriva febrei catarale ovine cu vaccinuri vii atenuate, în cursul ultimelor douăsprezece luni;”.

| 5. | La articolul 10 punctul 2 se înlocuiește cu următorul text:






  „2. | interzicerea oricărei vaccinări împotriva febrei catarale ovine cu vaccinuri vii atenuate.” |
| --- | --- | --- |

5.

La articolul 10 punctul 2 se înlocuiește cu următorul text:

„2.

interzicerea oricărei vaccinări împotriva febrei catarale ovine cu vaccinuri vii atenuate.”

Articolul 2

(1)   Statele membre adoptă și publică până cel târziu la 23 septembrie 2012 actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive. Statele membre transmit de îndată Comisiei textele acestor dispoziții.

Statele membre aplică aceste acte de la 24 septembrie 2012 cel târziu.

Atunci când statele membre adoptă aceste acte, ele conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.

(2)   Statele membre transmit Comisiei textul principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

Articolul 3

Prezenta directivă intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 4

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la Strasbourg, 14 martie 2012.

Pentru Parlamentul European

Președintele

M. SCHULZ

Pentru Consiliu

Președintele

N. WAMMEN

---

(1)  JO C 132, 3.5.2011, p. 92.

1

(2)  Poziția Parlamentului European din 7 aprilie 2011 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial) și Poziția în primă lectură a Consiliului din 15 decembrie 2011 (JO C 46 E, 17.2.2012, p. 15). Poziția Parlamentului European din 14 februarie 2012 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial).

2

(3)  JO L 327, 22.12.2000, p. 74.

3

---

| 21.3.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 81/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 81/3

---

DIRECTIVA 2012/6/UE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

din 14 martie 2012

de modificare a Directivei 78/660/CEE a Consiliului privind conturile anuale ale anumitor forme de societăți comerciale în ceea ce privește microentitățile

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 50 alineatul (1),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),

întrucât:

| (1) | Consiliul European din 8 și 9 martie 2007 a subliniat în concluziile sale că reducerea sarcinilor administrative este importantă pentru impulsionarea economiei Europei și că este necesar un efort comun susținut pentru reducerea sarcinii administrative în Uniunea Europeană. |
| --- | --- |

(1)

Consiliul European din 8 și 9 martie 2007 a subliniat în concluziile sale că reducerea sarcinilor administrative este importantă pentru impulsionarea economiei Europei și că este necesar un efort comun susținut pentru reducerea sarcinii administrative în Uniunea Europeană.

| (2) | Contabilitatea a fost identificată ca unul dintre domeniile-cheie în care ar fi necesară reducerea sarcinilor administrative care le revin societăților din Uniune. |
| --- | --- |

(2)

Contabilitatea a fost identificată ca unul dintre domeniile-cheie în care ar fi necesară reducerea sarcinilor administrative care le revin societăților din Uniune.

| (3) | Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei (3) definește întreprinderile mici și mijlocii și microîntreprinderile. Consultările cu statele membre au indicat însă că criteriile de mărime pentru microîntreprinderi din recomandarea respectivă ar putea fi prea mari pentru nevoile contabile. Prin urmare, ar trebui introdus un subgrup de microîntreprinderi, așa-numitele „microentități”, pentru a cuprinde societățile cu criterii de mărime inferioare pentru totalul bilanțului și pentru cifra de afaceri față de cele stabilite pentru microîntreprinderi. |
| --- | --- |

(3)

Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei (3) definește întreprinderile mici și mijlocii și microîntreprinderile. Consultările cu statele membre au indicat însă că criteriile de mărime pentru microîntreprinderi din recomandarea respectivă ar putea fi prea mari pentru nevoile contabile. Prin urmare, ar trebui introdus un subgrup de microîntreprinderi, așa-numitele „microentități”, pentru a cuprinde societățile cu criterii de mărime inferioare pentru totalul bilanțului și pentru cifra de afaceri față de cele stabilite pentru microîntreprinderi.

| (4) | În majoritatea cazurilor, microentitățile își desfășoară activitatea la nivel local sau regional și au o activitate transfrontalieră scăzută sau inexistentă. În plus, acestea sunt importante pentru crearea de noi locuri de muncă, pentru încurajarea cercetării și a dezvoltării și pentru crearea de noi activități economice. |
| --- | --- |

(4)

În majoritatea cazurilor, microentitățile își desfășoară activitatea la nivel local sau regional și au o activitate transfrontalieră scăzută sau inexistentă. În plus, acestea sunt importante pentru crearea de noi locuri de muncă, pentru încurajarea cercetării și a dezvoltării și pentru crearea de noi activități economice.

| (5) | Microentitățile dispun de resurse limitate pentru a respecta obligațiile legale împovărătoare. Cu toate acestea, microentitățile sunt adesea supuse acelorași reguli de raportare financiară ca societățile mai mari. Aceste obligații le impun o sarcină care nu este pe măsura dimensiunii lor și, prin urmare, este disproporționată pentru întreprinderile mai mici raportat la cele mai mari. Prin urmare, ar trebui ca microentitățile să poată fi scutite de anumite obligații a căror îndeplinire ar putea avea drept rezultat o sarcină administrativă nejustificat de costisitoare pentru astfel de societăți. Cu toate acestea, microentitățile ar trebui să se supună în continuare oricărei obligații naționale de a ține evidențe care să indice tranzacțiile lor comerciale și poziția financiară a societății. |
| --- | --- |

(5)

Microentitățile dispun de resurse limitate pentru a respecta obligațiile legale împovărătoare. Cu toate acestea, microentitățile sunt adesea supuse acelorași reguli de raportare financiară ca societățile mai mari. Aceste obligații le impun o sarcină care nu este pe măsura dimensiunii lor și, prin urmare, este disproporționată pentru întreprinderile mai mici raportat la cele mai mari. Prin urmare, ar trebui ca microentitățile să poată fi scutite de anumite obligații a căror îndeplinire ar putea avea drept rezultat o sarcină administrativă nejustificat de costisitoare pentru astfel de societăți. Cu toate acestea, microentitățile ar trebui să se supună în continuare oricărei obligații naționale de a ține evidențe care să indice tranzacțiile lor comerciale și poziția financiară a societății.

| (6) | Având în vedere faptul că numărul societăților cărora li se vor aplica criteriile de mărime stabilite în prezenta directivă va varia foarte mult de la un stat membru la altul și având în vedere faptul că activitățile microentităților au un impact limitat sau nu au niciun impact asupra comerțului transfrontalier sau asupra funcționării pieței interne, statele membre ar trebui să ia în considerare impactul diferit al acelor criterii în cadrul punerii în aplicare a prezentei directive la nivel național. |
| --- | --- |

(6)

Având în vedere faptul că numărul societăților cărora li se vor aplica criteriile de mărime stabilite în prezenta directivă va varia foarte mult de la un stat membru la altul și având în vedere faptul că activitățile microentităților au un impact limitat sau nu au niciun impact asupra comerțului transfrontalier sau asupra funcționării pieței interne, statele membre ar trebui să ia în considerare impactul diferit al acelor criterii în cadrul punerii în aplicare a prezentei directive la nivel național.

| (7) | Statele membre ar trebui să țină seama de condițiile și nevoile specifice ale propriilor piețe atunci când iau decizii referitoare la modalitățile sau la oportunitatea punerii în aplicare a unui regim privind microentitățile în contextul Directivei 78/660/CEE a Consiliului (4). |
| --- | --- |

(7)

Statele membre ar trebui să țină seama de condițiile și nevoile specifice ale propriilor piețe atunci când iau decizii referitoare la modalitățile sau la oportunitatea punerii în aplicare a unui regim privind microentitățile în contextul Directivei 78/660/CEE a Consiliului (4).

| (8) | Microentitățile trebuie să țină seama de veniturile și cheltuielile aferente exercițiului financiar, indiferent de data încasării sau a plății veniturilor sau a cheltuielilor în cauză. Cu toate acestea, calcularea cheltuielilor în avans și a veniturilor angajate și a veniturilor în avans și a cheltuielilor angajate poate fi împovărătoare pentru microentități. Prin urmare, ar trebui să li se permită statelor membre să scutească microentitățile de la calcularea si prezentarea acestor posturi, numai în măsura în care respectiva scutire privește alte cheltuieli decât costul materiilor prime și al consumabilelor, ajustările valorice, cheltuielile cu personalul și impozitele. În acest fel, sarcina administrativă generată de calcularea unor solduri relativ mici poate fi redusă. |
| --- | --- |

(8)

Microentitățile trebuie să țină seama de veniturile și cheltuielile aferente exercițiului financiar, indiferent de data încasării sau a plății veniturilor sau a cheltuielilor în cauză. Cu toate acestea, calcularea cheltuielilor în avans și a veniturilor angajate și a veniturilor în avans și a cheltuielilor angajate poate fi împovărătoare pentru microentități. Prin urmare, ar trebui să li se permită statelor membre să scutească microentitățile de la calcularea si prezentarea acestor posturi, numai în măsura în care respectiva scutire privește alte cheltuieli decât costul materiilor prime și al consumabilelor, ajustările valorice, cheltuielile cu personalul și impozitele. În acest fel, sarcina administrativă generată de calcularea unor solduri relativ mici poate fi redusă.

| (9) | Publicarea conturilor anuale poate fi împovărătoare pentru microentități. În același timp, statele membre trebuie să asigure respectarea prezentei directive. În consecință, statele membre ar trebui să aibă dreptul de a scuti microentitățile de o cerință generală de publicare, cu condiția ca informațiile din bilanț să fie depuse în mod corespunzător, în conformitate cu dreptul intern, la cel puțin o autoritate competentă desemnată și ca informațiile să fie transmise către registrul comerțului, astfel încât să poată fi obținută o copie, la cerere. În acest caz, nu s-ar aplica obligația instituită la articolul 47 din Directiva 78/660/CEE de a publica orice document contabil în conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din Directiva 2009/101/CE (5). |
| --- | --- |

(9)

Publicarea conturilor anuale poate fi împovărătoare pentru microentități. În același timp, statele membre trebuie să asigure respectarea prezentei directive. În consecință, statele membre ar trebui să aibă dreptul de a scuti microentitățile de o cerință generală de publicare, cu condiția ca informațiile din bilanț să fie depuse în mod corespunzător, în conformitate cu dreptul intern, la cel puțin o autoritate competentă desemnată și ca informațiile să fie transmise către registrul comerțului, astfel încât să poată fi obținută o copie, la cerere. În acest caz, nu s-ar aplica obligația instituită la articolul 47 din Directiva 78/660/CEE de a publica orice document contabil în conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din Directiva 2009/101/CE (5).

| (10) | Obiectivul prezentei directive este de a le permite statelor membre să creeze un mediu de raportare financiară simplu pentru microentități. Utilizarea valorilor juste poate determina necesitatea divulgării unor informații detaliate pentru a se explica pe ce bază s-a stabilit valoarea justă a anumitor posturi. Având în vedere faptul că regimul microentităților prevede prezentarea unor informații extrem de limitate prin intermediul notelor la conturi, utilizatorii conturilor microentităților nu ar ști dacă sumele prezentate în bilanț și în contul de profit și pierdere încorporează valorile juste. Prin urmare, pentru a oferi certitudine în acest sens acestor utilizatori, statele membre nu ar trebui să le permită sau să le impună microentităților care utilizează oricare dintre scutirile aflate la dispoziția lor în temeiul prezentei directive să utilizeze baza de evaluare la valoarea justă la întocmirea conturilor lor. Microentitățile care doresc sau care au nevoie să utilizeze valoarea justă vor putea să facă în continuare acest lucru utilizând alte regimuri prevăzute de prezenta directivă, în cazul în care un stat membru permite sau impune o astfel de utilizare. |
| --- | --- |

(10)

Obiectivul prezentei directive este de a le permite statelor membre să creeze un mediu de raportare financiară simplu pentru microentități. Utilizarea valorilor juste poate determina necesitatea divulgării unor informații detaliate pentru a se explica pe ce bază s-a stabilit valoarea justă a anumitor posturi. Având în vedere faptul că regimul microentităților prevede prezentarea unor informații extrem de limitate prin intermediul notelor la conturi, utilizatorii conturilor microentităților nu ar ști dacă sumele prezentate în bilanț și în contul de profit și pierdere încorporează valorile juste. Prin urmare, pentru a oferi certitudine în acest sens acestor utilizatori, statele membre nu ar trebui să le permită sau să le impună microentităților care utilizează oricare dintre scutirile aflate la dispoziția lor în temeiul prezentei directive să utilizeze baza de evaluare la valoarea justă la întocmirea conturilor lor. Microentitățile care doresc sau care au nevoie să utilizeze valoarea justă vor putea să facă în continuare acest lucru utilizând alte regimuri prevăzute de prezenta directivă, în cazul în care un stat membru permite sau impune o astfel de utilizare.

| (11) | Cu ocazia luării unor decizii cu privire la modalitățile sau la oportunitatea punerii în aplicare a unui regim privind microentitățile în cadrul domeniului de aplicarea al Directivei 78/660/CEE, statele membre ar trebui să se asigure că microentitățile care trebuie consolidate în temeiul Directivei 83/349/CEE a Consiliului (6) privind conturile consolidate dispun de date contabile suficient de detaliate în acest scop și că scutirile prevăzute în prezenta directivă nu aduc atingere obligației de a întocmi conturi consolidate în conformitate cu dispozițiile Directivei 83/349/CEE. |
| --- | --- |

(11)

Cu ocazia luării unor decizii cu privire la modalitățile sau la oportunitatea punerii în aplicare a unui regim privind microentitățile în cadrul domeniului de aplicarea al Directivei 78/660/CEE, statele membre ar trebui să se asigure că microentitățile care trebuie consolidate în temeiul Directivei 83/349/CEE a Consiliului (6) privind conturile consolidate dispun de date contabile suficient de detaliate în acest scop și că scutirile prevăzute în prezenta directivă nu aduc atingere obligației de a întocmi conturi consolidate în conformitate cu dispozițiile Directivei 83/349/CEE.

| (12) | Deoarece obiectivul prezentei directive, și anume de a reduce sarcina administrativă a microentităților, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre și, în consecință, având în vedere efectele sale, poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat la articolul respectiv, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivului respectiv. |
| --- | --- |

(12)

Deoarece obiectivul prezentei directive, și anume de a reduce sarcina administrativă a microentităților, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre și, în consecință, având în vedere efectele sale, poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat la articolul respectiv, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivului respectiv.

| (13) | Prin urmare, Directiva 78/660/CEE ar trebui modificată în consecință, |
| --- | --- |

(13)

Prin urmare, Directiva 78/660/CEE ar trebui modificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

Articolul 1

Modificări la Directiva 78/660/CEE

Directiva 78/660/CEE se modifică după cum urmează:

| 1. | Se introduce următorul articol:
  „Articolul 1a
  (1)   Statele membre pot institui derogări de la anumite obligații în temeiul prezentei directive, în conformitate cu alineatele (2) și (3), în ceea ce privește societățile care, potrivit datelor din bilanț, nu depășesc limitele a două dintre următoarele trei criterii (microentități):






  (a) | totalul bilanțului: 350 000 EUR; |
| --- | --- | --- |

1.

Se introduce următorul articol:

„Articolul 1a

(1)   Statele membre pot institui derogări de la anumite obligații în temeiul prezentei directive, în conformitate cu alineatele (2) și (3), în ceea ce privește societățile care, potrivit datelor din bilanț, nu depășesc limitele a două dintre următoarele trei criterii (microentități):

(a)

totalul bilanțului: 350 000 EUR;

| (b) | cuantumul net al cifrei de afaceri: 700 000 EUR; |
| --- | --- |

(b)

cuantumul net al cifrei de afaceri: 700 000 EUR;

| (c) | numărul mediu de angajați în cursul exercițiului financiar: 10. |
| --- | --- |

(c)

numărul mediu de angajați în cursul exercițiului financiar: 10.

(2)   Statele membre pot scuti societățile menționate la alineatul (1) de toate sau oricare dintre obligațiile următoare:

| (a) | obligația de prezentare a posturilor «Cheltuieli în avans și venituri angajate» și «Venituri în avans și cheltuieli angajate», în conformitate cu articolele 18 și 21; |
| --- | --- |

(a)

obligația de prezentare a posturilor «Cheltuieli în avans și venituri angajate» și «Venituri în avans și cheltuieli angajate», în conformitate cu articolele 18 și 21;

| (b) | atunci când un stat membru utilizează opțiunea de la litera (a) de la prezentul alineat, acesta poate acorda societăților respective, exclusiv pentru alte cheltuieli, conform alineatului (3) litera (b) punctul (vi), o derogare de la articolul 31 alineatul (1) litera (d) în ceea ce privește recunoașterea posturilor «Cheltuieli în avans și venituri angajate» și «Venituri în avans și cheltuieli angajate», cu condiția ca acest fapt să fie prezentat în notele la conturi sau, în conformitate cu litera (c) din prezentul alineat, la sfârșitul bilanțului; |
| --- | --- |

(b)

atunci când un stat membru utilizează opțiunea de la litera (a) de la prezentul alineat, acesta poate acorda societăților respective, exclusiv pentru alte cheltuieli, conform alineatului (3) litera (b) punctul (vi), o derogare de la articolul 31 alineatul (1) litera (d) în ceea ce privește recunoașterea posturilor «Cheltuieli în avans și venituri angajate» și «Venituri în avans și cheltuieli angajate», cu condiția ca acest fapt să fie prezentat în notele la conturi sau, în conformitate cu litera (c) din prezentul alineat, la sfârșitul bilanțului;

| (c) | obligația de întocmire de note la conturi, în conformitate cu articolele 43-45, cu condiția ca informațiile menționate la articolul 14 și la articolul 43 alineatul (1) punctul 13 din prezenta directivă și la articolul 22 alineatul (2) din Directiva 77/91/CEE (7) să fie prezentate la sfârșitul bilanțului; |
| --- | --- |

(c)

obligația de întocmire de note la conturi, în conformitate cu articolele 43-45, cu condiția ca informațiile menționate la articolul 14 și la articolul 43 alineatul (1) punctul 13 din prezenta directivă și la articolul 22 alineatul (2) din Directiva 77/91/CEE (7) să fie prezentate la sfârșitul bilanțului;

| (d) | obligația de întocmire a unui raport anual, în conformitate cu articolul 46 din prezenta directivă, cu condiția ca informațiile solicitate la articolul 22 alineatul (2) din Directiva 77/91/CEE să fie prezentate în notele la conturi sau, în conformitate cu litera (c) de la prezentul alineat, la sfârșitul bilanțului; |
| --- | --- |

(d)

obligația de întocmire a unui raport anual, în conformitate cu articolul 46 din prezenta directivă, cu condiția ca informațiile solicitate la articolul 22 alineatul (2) din Directiva 77/91/CEE să fie prezentate în notele la conturi sau, în conformitate cu litera (c) de la prezentul alineat, la sfârșitul bilanțului;

| (e) | obligația de publicare a conturilor anuale, în conformitate cu articolele 47-50a, cu condiția ca informațiile privind bilanțul cuprinse în respectivele conturi să fie depuse în mod corespunzător, în conformitate cu dreptul intern, la cel puțin o autoritate competentă desemnată de statul membru în cauză. În cazul în care autoritatea competentă nu coincide cu registrul central, registrul comercial sau registrul societăților, astfel cum sunt menționate la articolul 3 alineatul (1) din Directiva 2009/101/CE (8), autoritatea competentă trebuie să furnizeze registrului informațiile depuse. |
| --- | --- |

(e)

obligația de publicare a conturilor anuale, în conformitate cu articolele 47-50a, cu condiția ca informațiile privind bilanțul cuprinse în respectivele conturi să fie depuse în mod corespunzător, în conformitate cu dreptul intern, la cel puțin o autoritate competentă desemnată de statul membru în cauză. În cazul în care autoritatea competentă nu coincide cu registrul central, registrul comercial sau registrul societăților, astfel cum sunt menționate la articolul 3 alineatul (1) din Directiva 2009/101/CE (8), autoritatea competentă trebuie să furnizeze registrului informațiile depuse.

(3)   Statele membre le pot permite societăților menționate la alineatul (1):

| (a) | să elaboreze numai un bilanț prescurtat, care să prezinte separat cel puțin acele posturi precedate de litere de la articolul 9 sau 10, după caz. În cazurile în care se aplică alineatul (2) litera (a), posturile E de la rubrica «Activ» și D de la rubrica «Pasiv» de la articolul 9 sau posturile E și K de la articolul 10 se exclud din bilanț; |
| --- | --- |

(a)

să elaboreze numai un bilanț prescurtat, care să prezinte separat cel puțin acele posturi precedate de litere de la articolul 9 sau 10, după caz. În cazurile în care se aplică alineatul (2) litera (a), posturile E de la rubrica «Activ» și D de la rubrica «Pasiv» de la articolul 9 sau posturile E și K de la articolul 10 se exclud din bilanț;

| (b) | să elaboreze numai un cont prescurtat de profit și pierderi, care să prezinte separat cel puțin următoarele posturi, după caz:






  (i) | cuantumul net al cifrei de afaceri; |
| --- | --- | --- |

(b)

să elaboreze numai un cont prescurtat de profit și pierderi, care să prezinte separat cel puțin următoarele posturi, după caz:

(i)

cuantumul net al cifrei de afaceri;

| (ii) | alte venituri; |
| --- | --- |

(ii)

alte venituri;

| (iii) | costul materiilor prime și al consumabilelor; |
| --- | --- |

(iii)

costul materiilor prime și al consumabilelor;

| (iv) | cheltuielile cu personalul; |
| --- | --- |

(iv)

cheltuielile cu personalul;

| (v) | ajustările valorice; |
| --- | --- |

(v)

ajustările valorice;

| (vi) | alte cheltuieli; |
| --- | --- |

(vi)

alte cheltuieli;

| (vii) | impozite; |
| --- | --- |

(vii)

impozite;

| (viii) | profit sau pierderi. |
| --- | --- |

(viii)

profit sau pierderi.

(4)   Statele membre nu permit și nu solicită aplicarea secțiunii 7a în ceea ce privește microentitățile care utilizează oricare dintre derogările prevăzute la alineatele (2) și (3).

(5)   În ceea ce privește societățile menționate la alineatul (1), conturile anuale întocmite în conformitate cu alineatele (2), (3) și (4) sunt considerate ca oferind imaginea fidelă prevăzută la articolul 2 alineatul (3) și, prin urmare, articolul 2 alineatele (4) și (5) nu se aplică în cazul respectivelor conturi.

(6)   Dacă, la data închiderii bilanțului, o societate comercială depășește sau încetează să depășească limitele a două dintre cele trei criterii stabilite la alineatul (1), acest lucru afectează aplicarea derogării prevăzute la alineatele (2), (3) și (4) doar dacă intervine atât în exercițiul financiar curent, cât și în cel precedent.

(7)   În cazul acelor state membre care nu au trecut la moneda euro, cuantumul în moneda națională echivalent cuantumurilor menționate la alineatul (1) se obține prin aplicarea ratei de schimb publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene la data intrării în vigoare a oricărei directive prin care se stabilesc respectivele valori.

(8)   Totalul bilanțului menționat la alineatul 1 litera (a) cuprinde fie activele menționate la articolul 9 rubrica «Activ» posturile A-E, fie activele menționate la articolul 10 posturile A-E. În cazul în care se aplică alineatul (2) litera (a), totalul bilanțului menționat la alineatul 1 litera (a) cuprinde fie activele menționate la articolul 9 rubrica «Activ» posturile A-D, fie activele menționate la articolul 10 posturile A-D.

| 2. | La articolul 5, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   Prin derogare de la articolul 4 alineatele (1) și (2), statele membre pot să instituie formate speciale pentru conturile anuale ale societăților de investiții și ale holdingurilor financiare, cu condiția ca formatele în cauză să ofere o imagine a acelor societăți echivalentă cu cea prevăzută la articolul 2 alineatul (3). Statele membre nu acordă în cazul societăților de investiții sau al holdingurilor financiare derogările prevăzute la articolul 1a.” |
| --- | --- |

2.

La articolul 5, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Prin derogare de la articolul 4 alineatele (1) și (2), statele membre pot să instituie formate speciale pentru conturile anuale ale societăților de investiții și ale holdingurilor financiare, cu condiția ca formatele în cauză să ofere o imagine a acelor societăți echivalentă cu cea prevăzută la articolul 2 alineatul (3). Statele membre nu acordă în cazul societăților de investiții sau al holdingurilor financiare derogările prevăzute la articolul 1a.”

| 3. | Articolul 53a se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 53a
  Statele membre nu acordă derogările prevăzute la articolele 1a, 11, 27, la articolul 43 alineatul (1) punctele 7a și 7b și la articolele 46, 47 și 51 în cazul societăților ale căror titluri de valoare sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată în sensul articolului 4 alineatul (1) punctul 14 din Directiva 2004/39/CE.” |
| --- | --- |

3.

Articolul 53a se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 53a

Statele membre nu acordă derogările prevăzute la articolele 1a, 11, 27, la articolul 43 alineatul (1) punctele 7a și 7b și la articolele 46, 47 și 51 în cazul societăților ale căror titluri de valoare sunt admise la tranzacționare pe o piață reglementată în sensul articolului 4 alineatul (1) punctul 14 din Directiva 2004/39/CE.”

Articolul 2

Transpunerea

(1)   Statele membre asigură intrarea în vigoare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive dacă și când decid să utilizeze oricare dintre opțiunile prevăzute la articolul 1a din Directiva 78/660/CEE, ținând cont în special de situația la nivel național în ceea ce privește numărul de întreprinderi în cazul cărora se aplică criteriile de mărime prevăzute la alineatul (1) din articolul respectiv. Statele membre comunică de îndată Comisiei textele acestor acte.

Atunci când statele membre adoptă aceste acte, ele conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere în momentul publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.

(2)   Statele membre comunică Comisiei textele principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

Articolul 3

Raportare

Cel mai târziu la 10 aprilie 2017, Comisia prezintă Parlamentului European, Consiliului și Comitetului Economic și Social European un raport privind situația microentităților, ținând seama, în special, de situația la nivel național în ceea ce privește numărul de întreprinderi vizate de criteriile de mărime și reducerea sarcinilor administrative care rezultă din scutirea de la cerința de publicare.

Articolul 4

Intrarea în vigoare

Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 5

Destinatari

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la Strasbourg, 14 martie 2012.

Pentru Parlamentul European

Președintele

M. SCHULZ

Pentru Consiliu

Președintele

N. WAMMEN

---

(1)  JO C 317, 23.12.2009, p. 67.

1

(2)  Poziția Parlamentului European din 10 martie 2010 (JO C 349 E, 22.12.2010, p. 111) și Poziția Consiliului în primă lectură din 12 septembrie 2011 (JO C 337 E, 18.11.2011, p. 1). Poziția Parlamentului European din 13 decembrie 2011 [(JO ...)][(nepublicată încă în Jurnalul Oficial)] și Decizia Consiliului din 21 februarie 2012.

2

(3)  JO L 124, 20.5.2003, p. 36.

3

(4)  JO L 222, 14.8.1978, p. 11.

4

(5)  Directiva 2009/101/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 septembrie 2009 de coordonare, în vederea echivalării, a garanțiilor impuse societăților în statele membre în înțelesul articolului 54 al doilea paragraf din tratat, pentru protejarea intereselor asociaților sau terților (JO L 258, 1.10.2009, p. 11).

5

Notă: Titlul Directivei 2009/101/CE a fost adaptat pentru a se lua în considerare renumerotarea articolelor din Tratatul de instituire a Comunității Europene, în conformitate cu articolul 5 din Tratatul de la Lisabona; inițial, trimiterea era la articolul 48 al doilea paragraf din tratat.

(6)  JO L 193, 18.7.1983, p. 1.

6

(7)  A doua Directivă 77/91/CEE a Consiliului din 13 decembrie 1976 de coordonare, în vederea echivalării, a garanțiilor impuse societăților comerciale în statele membre, în înțelesul articolului 54 al doilea paragraf din tratat, pentru protejarea intereselor asociaților sau terților, în ceea ce privește constituirea societăților comerciale pe acțiuni și menținerea și modificarea capitalului acestora (JO L 26, 31.1.1977, p. 1).

7

Notă: Titlul Directivei 77/91/CEE a fost adaptat pentru a se lua în considerare renumerotarea articolelor din Tratatul de instituire a Comunității Europene, în conformitate cu articolul 12 din Tratatul de la Amsterdam și cu articolul 5 din Tratatul de la Lisabona; inițial, trimiterea era la articolul 58 al doilea paragraf din tratat.

(8)  Directiva 2009/101/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 septembrie 2009 de coordonare, în vederea echivalării, a garanțiilor impuse societăților în statele membre, în înțelesul articolului 54 al doilea paragraf din tratat, pentru protejarea intereselor asociaților sau terților (JO L 258, 1.10.2009, p. 11).

8

Notă: Titlul Directivei 2009/101/CE a fost adaptat pentru a se lua în considerare renumerotarea articolelor din Tratatul de instituire a Comunității Europene, în conformitate cu articolul 5 din Tratatul de la Lisabona; inițial, trimiterea era la articolul 48 al doilea paragraf din tratat.”

---

DECIZII

| 21.3.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 81/7 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 81/7

---

DECIZIA NR. 243/2012/UE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

din 14 martie 2012

de instituire a unui program multianual pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 114,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

după consultarea Comitetului Regiunilor,

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu Directiva 2002/21/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind un cadru de reglementare comun pentru rețelele și serviciile de comunicații electronice (Directivă-cadru) (3), Comisia poate înainta Parlamentului European și Consiliului propuneri legislative pentru stabilirea de programe multianuale pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio. Programele respective ar trebui să definească orientările politice și obiectivele pentru planificarea strategică și armonizarea utilizării spectrului radio în conformitate cu directivele care se aplică rețelelor și serviciilor de comunicații electronice. Orientările politice și obiectivele respective ar trebui să se refere la disponibilitatea și utilizarea eficientă a spectrului radio, necesare pentru instituirea și funcționarea pieței interne. Programul pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio (denumit în continuare „programul”) ar trebui să susțină obiectivele și măsurile-cheie evidențiate în Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 privind Strategia Europa 2020 și în Comunicarea Comisiei din 26 august 2010 privind „O agendă digitală pentru Europa” și se numără printre cele 50 de măsuri prioritare din Comunicarea Comisiei din 11 noiembrie 2010, „Către un act privind piața unică”. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu Directiva 2002/21/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind un cadru de reglementare comun pentru rețelele și serviciile de comunicații electronice (Directivă-cadru) (3), Comisia poate înainta Parlamentului European și Consiliului propuneri legislative pentru stabilirea de programe multianuale pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio. Programele respective ar trebui să definească orientările politice și obiectivele pentru planificarea strategică și armonizarea utilizării spectrului radio în conformitate cu directivele care se aplică rețelelor și serviciilor de comunicații electronice. Orientările politice și obiectivele respective ar trebui să se refere la disponibilitatea și utilizarea eficientă a spectrului radio, necesare pentru instituirea și funcționarea pieței interne. Programul pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio (denumit în continuare „programul”) ar trebui să susțină obiectivele și măsurile-cheie evidențiate în Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 privind Strategia Europa 2020 și în Comunicarea Comisiei din 26 august 2010 privind „O agendă digitală pentru Europa” și se numără printre cele 50 de măsuri prioritare din Comunicarea Comisiei din 11 noiembrie 2010, „Către un act privind piața unică”.

| (2) | Prezenta decizie nu ar trebui să aducă atingere legislației Uniunii în vigoare, în special Directivei 1999/5/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 9 martie 1999 privind echipamentele hertziene și echipamentele terminale de telecomunicații și recunoașterea reciprocă a conformității acestora (4), Directivei 2002/19/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind accesul la rețelele de comunicații electronice și la infrastructura asociată, precum și interconectarea acestora (Directiva privind accesul) (5), Directivei 2002/20/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind autorizarea rețelelor și serviciilor de comunicații electronice (Directiva privind autorizarea) (6), Directivei 2002/21/CE, precum și Deciziei nr. 676/2002/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind cadrul de reglementare pentru politica de gestionare a spectrului de frecvențe radio în Comunitatea Europeană (Decizia privind spectrul de frecvențe radio) (7). De asemenea, prezenta decizie nu ar trebui să aducă atingere măsurilor luate la nivel național, în conformitate cu legislația Uniunii, care urmăresc obiective de interes general, în special legate de reglementarea conținutului și de politica audiovizuală, și nici dreptului statelor membre de a își organiza și utiliza spectrul radio în scopuri legate de ordinea publică, siguranța publică și apărare. |
| --- | --- |

(2)

Prezenta decizie nu ar trebui să aducă atingere legislației Uniunii în vigoare, în special Directivei 1999/5/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 9 martie 1999 privind echipamentele hertziene și echipamentele terminale de telecomunicații și recunoașterea reciprocă a conformității acestora (4), Directivei 2002/19/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind accesul la rețelele de comunicații electronice și la infrastructura asociată, precum și interconectarea acestora (Directiva privind accesul) (5), Directivei 2002/20/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind autorizarea rețelelor și serviciilor de comunicații electronice (Directiva privind autorizarea) (6), Directivei 2002/21/CE, precum și Deciziei nr. 676/2002/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind cadrul de reglementare pentru politica de gestionare a spectrului de frecvențe radio în Comunitatea Europeană (Decizia privind spectrul de frecvențe radio) (7). De asemenea, prezenta decizie nu ar trebui să aducă atingere măsurilor luate la nivel național, în conformitate cu legislația Uniunii, care urmăresc obiective de interes general, în special legate de reglementarea conținutului și de politica audiovizuală, și nici dreptului statelor membre de a își organiza și utiliza spectrul radio în scopuri legate de ordinea publică, siguranța publică și apărare.

| (3) | Spectrul radio este o resursă publică cheie pentru sectoare și servicii esențiale, care includ comunicațiile mobile, comunicațiile fără fir în bandă largă și prin satelit, transmisiunile de televiziune și radio, transporturile, radiolocația, precum și pentru aplicații precum alarmele, comanda la distanță, protezele auditive, microfoanele și echipamentele medicale. Pe spectrul radio se bazează servicii publice, cum sunt serviciile de securitate și siguranță inclusiv protecția civilă, și activități științifice, cum sunt meteorologia, observarea Pământului, radioastronomia și cercetarea spațială. Facilitarea accesului la spectrul radio joacă, de asemenea, un rol în asigurarea comunicațiilor electronice, în special pentru cetățenii și întreprinderile aflate în zone îndepărtate sau slab populate, cum ar fi regiunile rurale sau insulele. Prin urmare, măsurile de reglementare a spectrului radio au implicații economice, în domeniul siguranței, al sănătății, al interesului public, culturale, științifice, sociale, de mediu și tehnice. |
| --- | --- |

(3)

Spectrul radio este o resursă publică cheie pentru sectoare și servicii esențiale, care includ comunicațiile mobile, comunicațiile fără fir în bandă largă și prin satelit, transmisiunile de televiziune și radio, transporturile, radiolocația, precum și pentru aplicații precum alarmele, comanda la distanță, protezele auditive, microfoanele și echipamentele medicale. Pe spectrul radio se bazează servicii publice, cum sunt serviciile de securitate și siguranță inclusiv protecția civilă, și activități științifice, cum sunt meteorologia, observarea Pământului, radioastronomia și cercetarea spațială. Facilitarea accesului la spectrul radio joacă, de asemenea, un rol în asigurarea comunicațiilor electronice, în special pentru cetățenii și întreprinderile aflate în zone îndepărtate sau slab populate, cum ar fi regiunile rurale sau insulele. Prin urmare, măsurile de reglementare a spectrului radio au implicații economice, în domeniul siguranței, al sănătății, al interesului public, culturale, științifice, sociale, de mediu și tehnice.

| (4) | Ar trebui adoptată o abordare economică și socială reînnoită cu privire la gestionarea, alocarea și utilizarea spectrului radio. Acest program ar trebui să aibă o componentă axată special pe această politică, în scopul de a asigura o mai mare eficiență a spectrului radio, o mai bună planificare a frecvențelor, precum și măsuri de protecție împotriva practicilor anticoncurențiale. |
| --- | --- |

(4)

Ar trebui adoptată o abordare economică și socială reînnoită cu privire la gestionarea, alocarea și utilizarea spectrului radio. Acest program ar trebui să aibă o componentă axată special pe această politică, în scopul de a asigura o mai mare eficiență a spectrului radio, o mai bună planificare a frecvențelor, precum și măsuri de protecție împotriva practicilor anticoncurențiale.

| (5) | Planificarea strategică și armonizarea utilizării spectrului radio la nivelul Uniunii ar trebui să consolideze piața internă a serviciilor și echipamentelor de comunicații electronice fără fir, precum și alte politici ale Uniunii care implică utilizarea spectrului radio, oferind astfel noi posibilități de inovare și de creare de locuri de muncă și, în același timp, contribuind la redresare economică și la integrare socială la scara întregii Uniuni, respectând totodată importanta valoare socială, culturală și economică a spectrului radio. |
| --- | --- |

(5)

Planificarea strategică și armonizarea utilizării spectrului radio la nivelul Uniunii ar trebui să consolideze piața internă a serviciilor și echipamentelor de comunicații electronice fără fir, precum și alte politici ale Uniunii care implică utilizarea spectrului radio, oferind astfel noi posibilități de inovare și de creare de locuri de muncă și, în același timp, contribuind la redresare economică și la integrare socială la scara întregii Uniuni, respectând totodată importanta valoare socială, culturală și economică a spectrului radio.

| (6) | Armonizarea utilizării adecvate a spectrului radio poate, de asemenea, să fie benefică pentru calitatea serviciilor oferite prin comunicațiile electronice și este esențială pentru crearea unor economii de scară, reducând costurile instalării rețelelor fără fir și costurile echipamentelor fără fir destinate consumatorilor. În acest sens, Uniunea are nevoie de un program de politică prin care să acopere piața internă în toate domeniile de politică ale Uniunii care implică utilizarea spectrului radio, precum politicile privind comunicațiile electronice, cercetarea, dezvoltarea tehnologică, spațiul, transporturile, energia și audiovizualul. |
| --- | --- |

(6)

Armonizarea utilizării adecvate a spectrului radio poate, de asemenea, să fie benefică pentru calitatea serviciilor oferite prin comunicațiile electronice și este esențială pentru crearea unor economii de scară, reducând costurile instalării rețelelor fără fir și costurile echipamentelor fără fir destinate consumatorilor. În acest sens, Uniunea are nevoie de un program de politică prin care să acopere piața internă în toate domeniile de politică ale Uniunii care implică utilizarea spectrului radio, precum politicile privind comunicațiile electronice, cercetarea, dezvoltarea tehnologică, spațiul, transporturile, energia și audiovizualul.

| (7) | Acest program ar trebui să promoveze concurența și să contribuie la punerea bazelor unei veritabile piețe digitale unice. |
| --- | --- |

(7)

Acest program ar trebui să promoveze concurența și să contribuie la punerea bazelor unei veritabile piețe digitale unice.

| (8) | Acest program ar trebui, în special, să susțină Strategia Europa 2020, având în vedere potențialul uriaș de care dispun serviciile fără fir pentru a promova o economie bazată pe cunoaștere, a dezvolta și a sprijini sectoarele care se bazează pe tehnologiile informației și comunicațiilor și a depăși decalajul digital. Utilizarea tot mai mare în special a serviciilor media audiovizuale și a conținutului online impulsionează cererea de viteză și acoperire. Programul este, de asemenea, o acțiune-cheie din Agenda digitală pentru Europa, care urmărește furnizarea internetului de mare viteză în bandă largă în viitoarea economie bazată pe rețele și cunoaștere, cu obiectivul ambițios de a asigura o acoperire universală în bandă largă. Furnizarea celor mai mari viteze și capacități posibile în bandă largă, prin cablu sau fără fir, contribuie la atingerea obiectivului de acces în bandă largă de cel puțin 30 Mbps pentru toți până în 2020 și de acces în bandă largă la viteze de minimum 100 Mbps pentru cel puțin jumătate din gospodăriile din Uniune și este importantă pentru stimularea creșterii economice și a competitivității globale și, totodată, necesară pentru obținerea beneficiilor economice și sociale durabile ale unei piețe digitale unice. Programul ar trebui să sprijine și să promoveze, de asemenea, și alte politici sectoriale ale Uniunii, precum cele referitoare la un mediu durabil și la incluziunea economică și socială a tuturor cetățenilor Uniunii. Ca urmare a importanței aplicațiilor fără fir pentru inovare, acest program este și o inițiativă-cheie de susținere a politicilor Uniunii în domeniul inovării. |
| --- | --- |

(8)

Acest program ar trebui, în special, să susțină Strategia Europa 2020, având în vedere potențialul uriaș de care dispun serviciile fără fir pentru a promova o economie bazată pe cunoaștere, a dezvolta și a sprijini sectoarele care se bazează pe tehnologiile informației și comunicațiilor și a depăși decalajul digital. Utilizarea tot mai mare în special a serviciilor media audiovizuale și a conținutului online impulsionează cererea de viteză și acoperire. Programul este, de asemenea, o acțiune-cheie din Agenda digitală pentru Europa, care urmărește furnizarea internetului de mare viteză în bandă largă în viitoarea economie bazată pe rețele și cunoaștere, cu obiectivul ambițios de a asigura o acoperire universală în bandă largă. Furnizarea celor mai mari viteze și capacități posibile în bandă largă, prin cablu sau fără fir, contribuie la atingerea obiectivului de acces în bandă largă de cel puțin 30 Mbps pentru toți până în 2020 și de acces în bandă largă la viteze de minimum 100 Mbps pentru cel puțin jumătate din gospodăriile din Uniune și este importantă pentru stimularea creșterii economice și a competitivității globale și, totodată, necesară pentru obținerea beneficiilor economice și sociale durabile ale unei piețe digitale unice. Programul ar trebui să sprijine și să promoveze, de asemenea, și alte politici sectoriale ale Uniunii, precum cele referitoare la un mediu durabil și la incluziunea economică și socială a tuturor cetățenilor Uniunii. Ca urmare a importanței aplicațiilor fără fir pentru inovare, acest program este și o inițiativă-cheie de susținere a politicilor Uniunii în domeniul inovării.

| (9) | Programul ar trebui să pună bazele unei dezvoltări prin care Uniunea să poată prelua conducerea în ceea ce privește vitezele conexiunilor fără fir în bandă largă, mobilitatea, acoperirea și capacitatea. O astfel de poziție de lider în acest domeniu este esențială pentru a institui o piață digitală unică competitivă care să contribuie la deschiderea pieței interne pentru toți cetățenii Uniunii. |
| --- | --- |

(9)

Programul ar trebui să pună bazele unei dezvoltări prin care Uniunea să poată prelua conducerea în ceea ce privește vitezele conexiunilor fără fir în bandă largă, mobilitatea, acoperirea și capacitatea. O astfel de poziție de lider în acest domeniu este esențială pentru a institui o piață digitală unică competitivă care să contribuie la deschiderea pieței interne pentru toți cetățenii Uniunii.

| (10) | Acest program ar trebui să specifice principiile directoare și obiectivele până în 2015 pentru statele membre și pentru instituțiile Uniunii și să stabilească inițiativele specifice de punere în aplicare. Deși gestionarea spectrului radio este încă în mare măsură o competență națională, aceasta ar trebui exercitată în conformitate cu legislația existentă a Uniunii și ar trebui să permită acțiunile care au ca scop aplicarea politicilor Uniunii. |
| --- | --- |

(10)

Acest program ar trebui să specifice principiile directoare și obiectivele până în 2015 pentru statele membre și pentru instituțiile Uniunii și să stabilească inițiativele specifice de punere în aplicare. Deși gestionarea spectrului radio este încă în mare măsură o competență națională, aceasta ar trebui exercitată în conformitate cu legislația existentă a Uniunii și ar trebui să permită acțiunile care au ca scop aplicarea politicilor Uniunii.

| (11) | De asemenea, programul ar trebui să țină seama de Decizia nr. 676/2002/CE și de experiența tehnică a Conferinței Europene a Administrațiilor de Poștă și Telecomunicații (denumită în continuare „CEPT”), astfel încât politicile Uniunii care se bazează pe spectrul radio și care au fost aprobate de Parlamentul European și de Consiliu să poată fi aplicate prin măsuri tehnice de punere în aplicare, cu mențiunea că astfel de măsuri pot fi luate ori de câte ori este necesar pentru punerea în aplicare a politicilor deja existente ale Uniunii. |
| --- | --- |

(11)

De asemenea, programul ar trebui să țină seama de Decizia nr. 676/2002/CE și de experiența tehnică a Conferinței Europene a Administrațiilor de Poștă și Telecomunicații (denumită în continuare „CEPT”), astfel încât politicile Uniunii care se bazează pe spectrul radio și care au fost aprobate de Parlamentul European și de Consiliu să poată fi aplicate prin măsuri tehnice de punere în aplicare, cu mențiunea că astfel de măsuri pot fi luate ori de câte ori este necesar pentru punerea în aplicare a politicilor deja existente ale Uniunii.

| (12) | Facilitarea accesului la spectrul radio ar putea necesita tipuri inovatoare de autorizare, precum utilizarea colectivă a spectrului radio sau utilizarea în comun a infrastructurii, a căror aplicare în Uniune ar putea fi facilitată prin identificarea celor mai bune practici și încurajarea partajării informațiilor, precum și prin definirea anumitor condiții comune sau convergente pentru utilizarea spectrului radio. Autorizațiile generale, care reprezintă cel mai puțin costisitor tip de autorizare, sunt de interes special în cazurile în care interferența nu riscă să devină un obstacol în calea dezvoltării altor servicii. |
| --- | --- |

(12)

Facilitarea accesului la spectrul radio ar putea necesita tipuri inovatoare de autorizare, precum utilizarea colectivă a spectrului radio sau utilizarea în comun a infrastructurii, a căror aplicare în Uniune ar putea fi facilitată prin identificarea celor mai bune practici și încurajarea partajării informațiilor, precum și prin definirea anumitor condiții comune sau convergente pentru utilizarea spectrului radio. Autorizațiile generale, care reprezintă cel mai puțin costisitor tip de autorizare, sunt de interes special în cazurile în care interferența nu riscă să devină un obstacol în calea dezvoltării altor servicii.

| (13) | Deși din punct de vedere tehnologic se află încă în stadiu de dezvoltare, așa-numitele „tehnologii cognitive” ar trebui să fie explorate în continuare, inclusiv prin facilitarea utilizării în comun pe baza geolocalizării. |
| --- | --- |

(13)

Deși din punct de vedere tehnologic se află încă în stadiu de dezvoltare, așa-numitele „tehnologii cognitive” ar trebui să fie explorate în continuare, inclusiv prin facilitarea utilizării în comun pe baza geolocalizării.

| (14) | Comerțul cu drepturi de spectru radio, combinat cu condiții flexibile de utilizare, ar putea să aducă beneficii substanțiale creșterii economice. Prin urmare, benzile în care utilizarea flexibilă a fost deja introdusă prin legislația Uniunii ar trebui să devină imediat comercializabile în conformitate cu Directiva 2001/21/CE. Schimbul de bune practici privind condițiile și procedurile de autorizare pentru astfel de benzi și măsurile comune de prevenire a acumulării drepturilor de utilizare a spectrului radio, acumulare care ar putea duce la poziții dominante și la incapacitatea nejustificată de a utiliza astfel de drepturi, ar facilita introducerea coordonată a acestor măsuri de către toate statele membre și achiziționarea unor astfel de drepturi oriunde în Uniune. Utilizarea colectivă (sau în comun) a spectrului radio – înțeleasă ca un număr nedefinit de utilizatori independenți și/sau echipamente independente care accesează spectrul radio în aceeași gamă de frecvențe, în același timp, într-o zonă geografică dată și în condiții bine definite – ar trebui încurajată acolo unde este posibil, fără a aduce atingere dispozițiilor Directivei 2002/20/CE în ceea ce privește rețelele și serviciile de comunicații electronice. |
| --- | --- |

(14)

Comerțul cu drepturi de spectru radio, combinat cu condiții flexibile de utilizare, ar putea să aducă beneficii substanțiale creșterii economice. Prin urmare, benzile în care utilizarea flexibilă a fost deja introdusă prin legislația Uniunii ar trebui să devină imediat comercializabile în conformitate cu Directiva 2001/21/CE. Schimbul de bune practici privind condițiile și procedurile de autorizare pentru astfel de benzi și măsurile comune de prevenire a acumulării drepturilor de utilizare a spectrului radio, acumulare care ar putea duce la poziții dominante și la incapacitatea nejustificată de a utiliza astfel de drepturi, ar facilita introducerea coordonată a acestor măsuri de către toate statele membre și achiziționarea unor astfel de drepturi oriunde în Uniune. Utilizarea colectivă (sau în comun) a spectrului radio – înțeleasă ca un număr nedefinit de utilizatori independenți și/sau echipamente independente care accesează spectrul radio în aceeași gamă de frecvențe, în același timp, într-o zonă geografică dată și în condiții bine definite – ar trebui încurajată acolo unde este posibil, fără a aduce atingere dispozițiilor Directivei 2002/20/CE în ceea ce privește rețelele și serviciile de comunicații electronice.

| (15) | După cum se subliniază în Agenda digitală pentru Europa, banda largă fără fir este un mijloc important de stimulare a concurenței, a posibilităților de alegere oferite consumatorilor și a accesului în zonele rurale și în alte zone în care instalarea benzii largi prin cablu este dificilă sau neviabilă din punct de vedere economic. Totuși, gestionarea spectrului radio poate afecta concurența prin modificarea rolului și a forței operatorilor de pe piață, de exemplu, dacă utilizatorilor existenți li se oferă avantaje concurențiale necuvenite. Accesul limitat la spectrul radio, în special atunci când spectrul radio corespunzător devine insuficient, poate crea o barieră pentru intrarea noilor servicii sau aplicații, precum și obstacole în calea inovării și a concurenței. Achiziționarea de noi drepturi de utilizare a spectrului radio, inclusiv prin transferul sau închirierea frecvențelor sau prin alte tranzacții între utilizatori, precum și introducerea unor criterii noi și flexibile pentru utilizarea spectrului radio, pot avea un impact asupra situației concurențiale existente. În consecință, statele membre ar trebui să ia măsuri de reglementare ex ante sau ex post adecvate (precum măsuri de modificare a drepturilor existente, de interzicere a anumitor achiziții de drepturi de utilizare a spectrului radio, de impunere a unor condiții privind tezaurizarea spectrului radio și utilizarea eficientă a acestuia, precum cele menționate în Directiva 2002/21/CE, de limitare a spectrului radio de care dispune fiecare întreprindere sau de evitare a acumulării excesive de drepturi de utilizare a spectrului radio) pentru a evita denaturarea concurenței, în conformitate cu principiile care stau la baza Directivei 2002/20/CE și a Directivei 87/372/CEE a Consiliului din 25 iunie 1987 privind benzile de frecvență care urmează să fie rezervate pentru introducerea coordonată în Comunitate a telecomunicațiilor mobile terestre digitale celulare paneuropene publice (8) (Directiva GSM). |
| --- | --- |

(15)

După cum se subliniază în Agenda digitală pentru Europa, banda largă fără fir este un mijloc important de stimulare a concurenței, a posibilităților de alegere oferite consumatorilor și a accesului în zonele rurale și în alte zone în care instalarea benzii largi prin cablu este dificilă sau neviabilă din punct de vedere economic. Totuși, gestionarea spectrului radio poate afecta concurența prin modificarea rolului și a forței operatorilor de pe piață, de exemplu, dacă utilizatorilor existenți li se oferă avantaje concurențiale necuvenite. Accesul limitat la spectrul radio, în special atunci când spectrul radio corespunzător devine insuficient, poate crea o barieră pentru intrarea noilor servicii sau aplicații, precum și obstacole în calea inovării și a concurenței. Achiziționarea de noi drepturi de utilizare a spectrului radio, inclusiv prin transferul sau închirierea frecvențelor sau prin alte tranzacții între utilizatori, precum și introducerea unor criterii noi și flexibile pentru utilizarea spectrului radio, pot avea un impact asupra situației concurențiale existente. În consecință, statele membre ar trebui să ia măsuri de reglementare ex ante sau ex post adecvate (precum măsuri de modificare a drepturilor existente, de interzicere a anumitor achiziții de drepturi de utilizare a spectrului radio, de impunere a unor condiții privind tezaurizarea spectrului radio și utilizarea eficientă a acestuia, precum cele menționate în Directiva 2002/21/CE, de limitare a spectrului radio de care dispune fiecare întreprindere sau de evitare a acumulării excesive de drepturi de utilizare a spectrului radio) pentru a evita denaturarea concurenței, în conformitate cu principiile care stau la baza Directivei 2002/20/CE și a Directivei 87/372/CEE a Consiliului din 25 iunie 1987 privind benzile de frecvență care urmează să fie rezervate pentru introducerea coordonată în Comunitate a telecomunicațiilor mobile terestre digitale celulare paneuropene publice (8) (Directiva GSM).

| (16) | Efectuarea unui inventar al utilizării actuale a spectrului radio și a unei analize a tendințelor tehnologice, a viitoarelor necesități și a cererii de spectru radio, în special între 400 MHz și 6 GHz, ar trebui să permită identificarea benzilor de frecvență a căror eficiență ar putea fi îmbunătățită, precum și a posibilităților de utilizare în comun a spectrului radio, atât în beneficiul sectorului comercial, cât și al celui public. Metodologia pentru crearea și actualizarea unui inventar al utilizării existente a spectrului radio ar trebui să țină seama în mod corespunzător de sarcina administrativă generată la nivelul administrațiilor și ar trebui să vizeze reducerea la minimum a sarcinii respective. Prin urmare, informațiile furnizate de statele membre în temeiul Deciziei 2007/344/CE a Comisiei din 16 mai 2007 privind disponibilitatea armonizată a informațiilor referitoare la utilizarea spectrului de frecvențe radio în cadrul Comunității (9) ar trebui luate pe deplin în considerare atunci când se elaborează metodologia pentru crearea unui inventar al utilizării existente a spectrului radio. |
| --- | --- |

(16)

Efectuarea unui inventar al utilizării actuale a spectrului radio și a unei analize a tendințelor tehnologice, a viitoarelor necesități și a cererii de spectru radio, în special între 400 MHz și 6 GHz, ar trebui să permită identificarea benzilor de frecvență a căror eficiență ar putea fi îmbunătățită, precum și a posibilităților de utilizare în comun a spectrului radio, atât în beneficiul sectorului comercial, cât și al celui public. Metodologia pentru crearea și actualizarea unui inventar al utilizării existente a spectrului radio ar trebui să țină seama în mod corespunzător de sarcina administrativă generată la nivelul administrațiilor și ar trebui să vizeze reducerea la minimum a sarcinii respective. Prin urmare, informațiile furnizate de statele membre în temeiul Deciziei 2007/344/CE a Comisiei din 16 mai 2007 privind disponibilitatea armonizată a informațiilor referitoare la utilizarea spectrului de frecvențe radio în cadrul Comunității (9) ar trebui luate pe deplin în considerare atunci când se elaborează metodologia pentru crearea unui inventar al utilizării existente a spectrului radio.

| (17) | Standardele armonizate prevăzute în Directiva 1999/5/CE sunt esențiale pentru asigurarea unei utilizări eficiente a spectrului radio și ar trebui să țină seama de condițiile de utilizare în comun definite prin lege. Standardele europene pentru rețelele și echipamentele electronice și electrice care nu utilizează unde radio ar trebui, de asemenea, să contribuie la evitarea perturbărilor în utilizarea spectrului radio. Impactul cumulat al creșterii volumului și densității echipamentelor și aplicațiilor fără fir combinat cu diversitatea utilizărilor spectrului radio reprezintă o provocare pentru abordările actuale ale gestionării interferențelor. Aceste aspecte ar trebui, așadar, examinate și reevaluate împreună cu caracteristicile receptoarelor și cu mecanisme mai sofisticate de evitare a interferențelor. |
| --- | --- |

(17)

Standardele armonizate prevăzute în Directiva 1999/5/CE sunt esențiale pentru asigurarea unei utilizări eficiente a spectrului radio și ar trebui să țină seama de condițiile de utilizare în comun definite prin lege. Standardele europene pentru rețelele și echipamentele electronice și electrice care nu utilizează unde radio ar trebui, de asemenea, să contribuie la evitarea perturbărilor în utilizarea spectrului radio. Impactul cumulat al creșterii volumului și densității echipamentelor și aplicațiilor fără fir combinat cu diversitatea utilizărilor spectrului radio reprezintă o provocare pentru abordările actuale ale gestionării interferențelor. Aceste aspecte ar trebui, așadar, examinate și reevaluate împreună cu caracteristicile receptoarelor și cu mecanisme mai sofisticate de evitare a interferențelor.

| (18) | Statelor membre ar trebui să li se permită, după caz, să introducă măsuri de compensare legate de costurile de migrare. |
| --- | --- |

(18)

Statelor membre ar trebui să li se permită, după caz, să introducă măsuri de compensare legate de costurile de migrare.

| (19) | În conformitate cu obiectivele Agendei digitale pentru Europa, banda largă fără fir ar putea contribui substanțial la redresarea și creșterea economică dacă ar fi pus la dispoziție un spectru radio suficient, dacă drepturile de utilizare a spectrului radio ar fi acordate rapid și dacă ar fi permisă adaptarea comerțului cu acestea la evoluția pieței. Agenda digitală pentru Europa susține accesul tuturor cetățenilor Uniunii la banda largă la o viteză de cel puțin 30 Mbps până în 2020. În consecință, spectrul radio, care face deja obiectul unor decizii în vigoare ale Comisiei, ar trebui pus la dispoziție în termenii și condițiile prevăzute în deciziile respective. În funcție de cererea de pe piață, procesul de autorizare ar trebui să aibă loc în conformitate cu Directiva 2002/20/CE până la 31 decembrie 2012 pentru comunicațiile terestre în vederea facilitării accesului tuturor la banda largă fără fir, în special în cadrul benzilor de frecvență desemnate prin Deciziile 2008/411/CE (10), 2008/477/CE (11) și 2009/766/CE (12) ale Comisiei. În vederea completării serviciilor terestre în bandă largă și asigurarea acoperirii celor mai îndepărtate regiuni ale Uniunii, accesul la banda largă prin satelit ar putea fi o soluție rapidă și fezabilă. |
| --- | --- |

(19)

În conformitate cu obiectivele Agendei digitale pentru Europa, banda largă fără fir ar putea contribui substanțial la redresarea și creșterea economică dacă ar fi pus la dispoziție un spectru radio suficient, dacă drepturile de utilizare a spectrului radio ar fi acordate rapid și dacă ar fi permisă adaptarea comerțului cu acestea la evoluția pieței. Agenda digitală pentru Europa susține accesul tuturor cetățenilor Uniunii la banda largă la o viteză de cel puțin 30 Mbps până în 2020. În consecință, spectrul radio, care face deja obiectul unor decizii în vigoare ale Comisiei, ar trebui pus la dispoziție în termenii și condițiile prevăzute în deciziile respective. În funcție de cererea de pe piață, procesul de autorizare ar trebui să aibă loc în conformitate cu Directiva 2002/20/CE până la 31 decembrie 2012 pentru comunicațiile terestre în vederea facilitării accesului tuturor la banda largă fără fir, în special în cadrul benzilor de frecvență desemnate prin Deciziile 2008/411/CE (10), 2008/477/CE (11) și 2009/766/CE (12) ale Comisiei. În vederea completării serviciilor terestre în bandă largă și asigurarea acoperirii celor mai îndepărtate regiuni ale Uniunii, accesul la banda largă prin satelit ar putea fi o soluție rapidă și fezabilă.

| (20) | Ar trebui introduse, după caz, modalități mai flexibile de utilizare a spectrului radio pentru a încuraja inovarea și serviciile de conectare rapidă în bandă largă, care permit întreprinderilor să-și reducă costurile și să-și amelioreze competitivitatea și care permit crearea de noi servicii interactive online, de exemplu, în domeniile învățământului, sănătății și serviciilor de interes general pentru public. |
| --- | --- |

(20)

Ar trebui introduse, după caz, modalități mai flexibile de utilizare a spectrului radio pentru a încuraja inovarea și serviciile de conectare rapidă în bandă largă, care permit întreprinderilor să-și reducă costurile și să-și amelioreze competitivitatea și care permit crearea de noi servicii interactive online, de exemplu, în domeniile învățământului, sănătății și serviciilor de interes general pentru public.

| (21) | Având aproape 500 de milioane de persoane conectate la banda largă de mare viteză în Europa ar putea să contribuie la dezvoltarea pieței interne, creând o masă critică de utilizatori unică în lume, oferind tuturor regiunilor noi oportunități, dând fiecărui utilizator valoare adăugată și oferind Uniunii capacitatea de a fi o economie de prim rang la nivel mondial bazată pe cunoaștere. Implementarea rapidă a benzii largi este, prin urmare, crucială pentru dezvoltarea productivității europene și pentru apariția de noi întreprinderi mici care pot să devină lideri în diferite sectoare, de exemplu al sănătății, al producției și al serviciilor. |
| --- | --- |

(21)

Având aproape 500 de milioane de persoane conectate la banda largă de mare viteză în Europa ar putea să contribuie la dezvoltarea pieței interne, creând o masă critică de utilizatori unică în lume, oferind tuturor regiunilor noi oportunități, dând fiecărui utilizator valoare adăugată și oferind Uniunii capacitatea de a fi o economie de prim rang la nivel mondial bazată pe cunoaștere. Implementarea rapidă a benzii largi este, prin urmare, crucială pentru dezvoltarea productivității europene și pentru apariția de noi întreprinderi mici care pot să devină lideri în diferite sectoare, de exemplu al sănătății, al producției și al serviciilor.

| (22) | În 2006, Uniunea Internațională a Telecomunicațiilor (UIT) a estimat că viitoarele cerințe privind lărgimea benzii, în vederea dezvoltării Telecomunicațiilor Mobile Internaționale-2000 (TMI-2000) și a sistemelor avansate TMI (comunicații mobile 3G și 4G) ar fi între 1 280 și 1 720 MHz în 2020 pentru sectorul comunicațiilor mobile comerciale în fiecare regiune a UIT, inclusiv Europa. Ar trebui notat că cifra mai mică (1 280 MHz) este superioară cerințelor pentru anumite țări. În plus, există anumite țări în care cerințele sunt mai mari decât cifra superioară (1 720 MHz). Ambele cifre includ spectrul radio deja utilizat sau prevăzut a fi utilizat pentru sistemele pre-TMI și pentru TMI-2000 și variantele îmbunătățite ale acestuia. Fără eliberarea spectrului radio necesar, de preferință într-un mod armonizat la nivel mondial, noile servicii și creșterea economică vor fi îngreunate de constrângeri legate de capacitatea rețelelor mobile. |
| --- | --- |

(22)

În 2006, Uniunea Internațională a Telecomunicațiilor (UIT) a estimat că viitoarele cerințe privind lărgimea benzii, în vederea dezvoltării Telecomunicațiilor Mobile Internaționale-2000 (TMI-2000) și a sistemelor avansate TMI (comunicații mobile 3G și 4G) ar fi între 1 280 și 1 720 MHz în 2020 pentru sectorul comunicațiilor mobile comerciale în fiecare regiune a UIT, inclusiv Europa. Ar trebui notat că cifra mai mică (1 280 MHz) este superioară cerințelor pentru anumite țări. În plus, există anumite țări în care cerințele sunt mai mari decât cifra superioară (1 720 MHz). Ambele cifre includ spectrul radio deja utilizat sau prevăzut a fi utilizat pentru sistemele pre-TMI și pentru TMI-2000 și variantele îmbunătățite ale acestuia. Fără eliberarea spectrului radio necesar, de preferință într-un mod armonizat la nivel mondial, noile servicii și creșterea economică vor fi îngreunate de constrângeri legate de capacitatea rețelelor mobile.

| (23) | Banda de 800 MHz (790-862 MHz) este optimă pentru acoperirea cu servicii fără fir în bandă largă a unor zone întinse. Având în vedere armonizarea condițiilor tehnice în conformitate cu Decizia 2010/267/UE, precum și Recomandarea Comisiei din 28 octombrie 2009 privind facilitarea eliberării dividendului digital în Uniunea Europeană (13) care face apel la abandonarea radiodifuziunii analogice până la 1 ianuarie 2012, precum și evoluția rapidă a reglementărilor naționale, această bandă ar trebui, în principiu, să fie pusă la dispoziție pentru serviciile de comunicații electronice în Uniune până în 2013. Pe termen lung, în funcție de rezultatele unei analize a tendințelor tehnologice, a necesităților viitoare și a cererii de spectru radio, ar putea fi avut în vedere și un spectru radio suplimentar. Deoarece banda de 800 MHz are capacitatea de transmisie pe zone întinse, la drepturi ar putea fi adăugate, după caz, obligații de acoperire. |
| --- | --- |

(23)

Banda de 800 MHz (790-862 MHz) este optimă pentru acoperirea cu servicii fără fir în bandă largă a unor zone întinse. Având în vedere armonizarea condițiilor tehnice în conformitate cu Decizia 2010/267/UE, precum și Recomandarea Comisiei din 28 octombrie 2009 privind facilitarea eliberării dividendului digital în Uniunea Europeană (13) care face apel la abandonarea radiodifuziunii analogice până la 1 ianuarie 2012, precum și evoluția rapidă a reglementărilor naționale, această bandă ar trebui, în principiu, să fie pusă la dispoziție pentru serviciile de comunicații electronice în Uniune până în 2013. Pe termen lung, în funcție de rezultatele unei analize a tendințelor tehnologice, a necesităților viitoare și a cererii de spectru radio, ar putea fi avut în vedere și un spectru radio suplimentar. Deoarece banda de 800 MHz are capacitatea de transmisie pe zone întinse, la drepturi ar putea fi adăugate, după caz, obligații de acoperire.

| (24) | Înmulțirea posibilităților de comunicare fără fir în bandă largă este crucială pentru a furniza noi platforme de distribuție sectorului cultural, pregătind astfel terenul pentru o dezvoltare cu succes a sectorului respectiv în viitor. |
| --- | --- |

(24)

Înmulțirea posibilităților de comunicare fără fir în bandă largă este crucială pentru a furniza noi platforme de distribuție sectorului cultural, pregătind astfel terenul pentru o dezvoltare cu succes a sectorului respectiv în viitor.

| (25) | Sistemele de acces fără fir, inclusiv rețelele locale radio, pot depăși alocările actuale în regim fără licență. Necesitatea și fezabilitatea extinderii alocărilor de spectru radio în regim fără licență pentru sistemele de acces fără fir, inclusiv rețelele radio locale, la 2,4 GHz și 5 GHz, ar trebui evaluate în funcție de inventarul utilizărilor actuale ale spectrului radio și de necesitățile care apar în legătură cu spectrul radio, precum și în funcție de utilizarea acestuia în alte scopuri. |
| --- | --- |

(25)

Sistemele de acces fără fir, inclusiv rețelele locale radio, pot depăși alocările actuale în regim fără licență. Necesitatea și fezabilitatea extinderii alocărilor de spectru radio în regim fără licență pentru sistemele de acces fără fir, inclusiv rețelele radio locale, la 2,4 GHz și 5 GHz, ar trebui evaluate în funcție de inventarul utilizărilor actuale ale spectrului radio și de necesitățile care apar în legătură cu spectrul radio, precum și în funcție de utilizarea acestuia în alte scopuri.

| (26) | În timp ce radiodifuziunea va rămâne o platformă importantă de distribuție a conținutului, întrucât încă este cea mai ieftină platformă de distribuție în masă, banda largă fără fir sau prin cablu, precum și alte servicii noi oferă noi posibilități sectorului cultural de a-și diversifica gama de platforme de distribuție, de a furniza servicii la cerere și de a profita de potențialul economic al creșterii majore a traficului de date. |
| --- | --- |

(26)

În timp ce radiodifuziunea va rămâne o platformă importantă de distribuție a conținutului, întrucât încă este cea mai ieftină platformă de distribuție în masă, banda largă fără fir sau prin cablu, precum și alte servicii noi oferă noi posibilități sectorului cultural de a-și diversifica gama de platforme de distribuție, de a furniza servicii la cerere și de a profita de potențialul economic al creșterii majore a traficului de date.

| (27) | Pentru a se axa pe prioritățile acestui prim program multianual, statele membre și Comisia ar trebui să coopereze în vederea susținerii și atingerii obiectivului de a permite Uniunii să preia poziția de lider în domeniul serviciilor de comunicații electronice fără fir în bandă largă, prin eliberarea de spectru radio suficient în benzi rentabile pentru ca serviciile respective să fie disponibile la scară largă. |
| --- | --- |

(27)

Pentru a se axa pe prioritățile acestui prim program multianual, statele membre și Comisia ar trebui să coopereze în vederea susținerii și atingerii obiectivului de a permite Uniunii să preia poziția de lider în domeniul serviciilor de comunicații electronice fără fir în bandă largă, prin eliberarea de spectru radio suficient în benzi rentabile pentru ca serviciile respective să fie disponibile la scară largă.

| (28) | Deoarece o abordare comună și economiile de scară sunt esențiale pentru dezvoltarea comunicațiilor în bandă largă în întreaga Uniune și pentru prevenirea denaturării concurenței și a fragmentării pieței între statele membre, o serie de bune practici privind condițiile și procedurile de autorizare ar trebui să fie identificate de statele membre în mod concertat, precum și împreună cu Comisia. Astfel de condiții și proceduri ar putea să includă obligațiile de acoperire, mărimea blocurilor de frecvențe, calendarul de acordare a drepturilor, accesul la operatorii rețelelor mobile virtuale și durata drepturilor de utilizare a spectrului radio. Reflectând importanța comerțului cu frecvențe pentru creșterea eficienței utilizării spectrului radio și pentru dezvoltarea pieței interne a echipamentelor și serviciilor fără fir, condițiile și procedurile respective ar trebui să se aplice benzilor de frecvență alocate comunicațiilor fără fir, pentru care drepturile de utilizare pot fi transferate sau închiriate. |
| --- | --- |

(28)

Deoarece o abordare comună și economiile de scară sunt esențiale pentru dezvoltarea comunicațiilor în bandă largă în întreaga Uniune și pentru prevenirea denaturării concurenței și a fragmentării pieței între statele membre, o serie de bune practici privind condițiile și procedurile de autorizare ar trebui să fie identificate de statele membre în mod concertat, precum și împreună cu Comisia. Astfel de condiții și proceduri ar putea să includă obligațiile de acoperire, mărimea blocurilor de frecvențe, calendarul de acordare a drepturilor, accesul la operatorii rețelelor mobile virtuale și durata drepturilor de utilizare a spectrului radio. Reflectând importanța comerțului cu frecvențe pentru creșterea eficienței utilizării spectrului radio și pentru dezvoltarea pieței interne a echipamentelor și serviciilor fără fir, condițiile și procedurile respective ar trebui să se aplice benzilor de frecvență alocate comunicațiilor fără fir, pentru care drepturile de utilizare pot fi transferate sau închiriate.

| (29) | Ar putea fi necesar spectru radio suplimentar pentru alte sectoare cum ar fi transporturile (pentru sisteme de siguranță, de informare și de management), cercetarea și dezvoltarea (C&D), e-sănătatea, e-incluziunea și, dacă este necesar, protecția publică și intervenția în caz de dezastre (PPID), deoarece acestea utilizează tot mai mult transmiterea de imagini video și date pentru un serviciu rapid și eficient. Optimizarea sinergiilor dintre politica în domeniul spectrului radio și activitățile de cercetare și dezvoltare, precum și desfășurarea de studii privind radiocompatibilitatea diferiților utilizatori ai spectrului radio ar trebui să faciliteze inovarea. Mai mult, rezultatele cercetării întreprinse în contextul celui de Al șaptelea program-cadru pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013) arată că este necesară examinarea nevoilor de frecvențe ale proiectelor care ar putea avea un mare potențial economic sau de investiții, în special pentru IMM-uri, cum ar fi tehnologia radio cognitiv sau e-sănătatea. Pentru susținerea activităților de C&D și științifice ar trebui asigurată totodată o protecție adecvată împotriva interferențelor prejudiciabile. |
| --- | --- |

(29)

Ar putea fi necesar spectru radio suplimentar pentru alte sectoare cum ar fi transporturile (pentru sisteme de siguranță, de informare și de management), cercetarea și dezvoltarea (C&D), e-sănătatea, e-incluziunea și, dacă este necesar, protecția publică și intervenția în caz de dezastre (PPID), deoarece acestea utilizează tot mai mult transmiterea de imagini video și date pentru un serviciu rapid și eficient. Optimizarea sinergiilor dintre politica în domeniul spectrului radio și activitățile de cercetare și dezvoltare, precum și desfășurarea de studii privind radiocompatibilitatea diferiților utilizatori ai spectrului radio ar trebui să faciliteze inovarea. Mai mult, rezultatele cercetării întreprinse în contextul celui de Al șaptelea program-cadru pentru activități de cercetare, de dezvoltare tehnologică și demonstrative (2007-2013) arată că este necesară examinarea nevoilor de frecvențe ale proiectelor care ar putea avea un mare potențial economic sau de investiții, în special pentru IMM-uri, cum ar fi tehnologia radio cognitiv sau e-sănătatea. Pentru susținerea activităților de C&D și științifice ar trebui asigurată totodată o protecție adecvată împotriva interferențelor prejudiciabile.

| (30) | Strategia Europa 2020 stabilește obiective de mediu pentru o economie sustenabilă, eficientă din punct de vedere energetic și competitivă, cum ar fi creșterea eficienței energetice cu 20 % până în 2020. După cum se subliniază în Agenda digitală pentru Europa, un rol principal revine sectorului tehnologiei informației și comunicațiilor. Printre acțiunile propuse se numără accelerarea instalării în întreaga Uniune a sistemelor inteligente de gestionare a energiei (rețele și contoare inteligente) care utilizează facilitățile oferite de comunicații pentru a reduce consumul de energie, precum și dezvoltarea sistemelor de transport inteligente și a gestionării inteligente a traficului pentru a reduce emisiile de dioxid de carbon în sectorul transporturilor. Utilizarea eficientă a tehnologiilor aplicate spectrului radio ar putea contribui, de asemenea, la reducerea consumului de energie al echipamentelor radio și la limitarea impactului asupra mediului în zonele rurale și îndepărtate. |
| --- | --- |

(30)

Strategia Europa 2020 stabilește obiective de mediu pentru o economie sustenabilă, eficientă din punct de vedere energetic și competitivă, cum ar fi creșterea eficienței energetice cu 20 % până în 2020. După cum se subliniază în Agenda digitală pentru Europa, un rol principal revine sectorului tehnologiei informației și comunicațiilor. Printre acțiunile propuse se numără accelerarea instalării în întreaga Uniune a sistemelor inteligente de gestionare a energiei (rețele și contoare inteligente) care utilizează facilitățile oferite de comunicații pentru a reduce consumul de energie, precum și dezvoltarea sistemelor de transport inteligente și a gestionării inteligente a traficului pentru a reduce emisiile de dioxid de carbon în sectorul transporturilor. Utilizarea eficientă a tehnologiilor aplicate spectrului radio ar putea contribui, de asemenea, la reducerea consumului de energie al echipamentelor radio și la limitarea impactului asupra mediului în zonele rurale și îndepărtate.

| (31) | O abordare coerentă a autorizării privind spectrul radio în Uniune ar trebui să ia pe deplin în considerare protecția sănătății publice împotriva câmpurilor electromagnetice, care este esențială pentru bunăstarea cetățenilor. Asigurând respectarea Recomandării 1999/519/CE a Consiliului din 12 iulie 1999 privind limitarea expunerii publicului la câmpuri electromagnetice (0 Hz-300 GHz) (14), este esențial să se asigure monitorizarea permanentă a efectelor de natură ionizantă și neionizantă asupra sănătății ale utilizării spectrului radio, inclusiv a efectelor cumulate în situații reale în care diferite frecvențe ale spectrului radio sunt utilizate de un număr din ce în ce mai mare de tipuri de echipamente. |
| --- | --- |

(31)

O abordare coerentă a autorizării privind spectrul radio în Uniune ar trebui să ia pe deplin în considerare protecția sănătății publice împotriva câmpurilor electromagnetice, care este esențială pentru bunăstarea cetățenilor. Asigurând respectarea Recomandării 1999/519/CE a Consiliului din 12 iulie 1999 privind limitarea expunerii publicului la câmpuri electromagnetice (0 Hz-300 GHz) (14), este esențial să se asigure monitorizarea permanentă a efectelor de natură ionizantă și neionizantă asupra sănătății ale utilizării spectrului radio, inclusiv a efectelor cumulate în situații reale în care diferite frecvențe ale spectrului radio sunt utilizate de un număr din ce în ce mai mare de tipuri de echipamente.

| (32) | Obiectivele esențiale de interes general, precum siguranța vieții, evidențiază necesitatea unor soluții tehnice coordonate de interoperabilitate a serviciilor de siguranță și de urgență între statele membre. Ar trebui pus la dispoziție, într-un mod coerent, un spectru radio suficient pentru dezvoltarea și libera circulație a serviciilor și dispozitivelor de siguranță, precum și pentru dezvoltarea soluțiilor inovatoare de siguranță și de urgență paneuropene sau interoperabile. Studiile au arătat că este necesar spectru radio suplimentar armonizat sub 1 GHz pentru furnizarea serviciilor mobile în bandă largă pentru PPID în întreaga Uniune în următorii 5-10 ani. |
| --- | --- |

(32)

Obiectivele esențiale de interes general, precum siguranța vieții, evidențiază necesitatea unor soluții tehnice coordonate de interoperabilitate a serviciilor de siguranță și de urgență între statele membre. Ar trebui pus la dispoziție, într-un mod coerent, un spectru radio suficient pentru dezvoltarea și libera circulație a serviciilor și dispozitivelor de siguranță, precum și pentru dezvoltarea soluțiilor inovatoare de siguranță și de urgență paneuropene sau interoperabile. Studiile au arătat că este necesar spectru radio suplimentar armonizat sub 1 GHz pentru furnizarea serviciilor mobile în bandă largă pentru PPID în întreaga Uniune în următorii 5-10 ani.

| (33) | Reglementarea spectrului radio are o pronunțată dimensiune transfrontalieră sau internațională, ca urmare a caracteristicilor de propagare, a naturii internaționale a piețelor dependente de servicii care utilizează radiocomunicațiile și a necesității de a evita interferențele prejudiciabile între țări. |
| --- | --- |

(33)

Reglementarea spectrului radio are o pronunțată dimensiune transfrontalieră sau internațională, ca urmare a caracteristicilor de propagare, a naturii internaționale a piețelor dependente de servicii care utilizează radiocomunicațiile și a necesității de a evita interferențele prejudiciabile între țări.

| (34) | Potrivit jurisprudenței relevante a Curții de Justiție a Uniunii Europene, în cazul în care obiectul unui acord internațional intră în parte în sfera de competență a Uniunii și în parte în cea a statelor membre, este esențial să se asigure o cooperare strânsă între acestea din urmă și instituțiile Uniunii. Această obligație de cooperare, astfel cum a fost clarificată în jurisprudența consacrată, decurge din principiul unității în reprezentarea internațională a Uniunii și a statelor sale membre. |
| --- | --- |

(34)

Potrivit jurisprudenței relevante a Curții de Justiție a Uniunii Europene, în cazul în care obiectul unui acord internațional intră în parte în sfera de competență a Uniunii și în parte în cea a statelor membre, este esențial să se asigure o cooperare strânsă între acestea din urmă și instituțiile Uniunii. Această obligație de cooperare, astfel cum a fost clarificată în jurisprudența consacrată, decurge din principiul unității în reprezentarea internațională a Uniunii și a statelor sale membre.

| (35) | De asemenea, statele membre ar putea avea nevoie de sprijin în ceea ce privește coordonarea frecvențelor în cadrul negocierilor bilaterale cu țări vecine ale Uniunii, inclusiv cu țări candidate sau în curs de aderare, pentru a-și îndeplini obligațiile în temeiul legislației Uniunii în materie de coordonare a frecvențelor. Acest lucru ar trebui să contribuie, de asemenea, la evitarea interferențelor prejudiciabile și la creșterea eficienței spectrului radio și a convergenței utilizării acestuia chiar și dincolo de frontierele Uniunii. |
| --- | --- |

(35)

De asemenea, statele membre ar putea avea nevoie de sprijin în ceea ce privește coordonarea frecvențelor în cadrul negocierilor bilaterale cu țări vecine ale Uniunii, inclusiv cu țări candidate sau în curs de aderare, pentru a-și îndeplini obligațiile în temeiul legislației Uniunii în materie de coordonare a frecvențelor. Acest lucru ar trebui să contribuie, de asemenea, la evitarea interferențelor prejudiciabile și la creșterea eficienței spectrului radio și a convergenței utilizării acestuia chiar și dincolo de frontierele Uniunii.

| (36) | În vederea realizării obiectivelor prezentei decizii, este important să se consolideze cadrul instituțional actual de coordonare a politicii privind spectrul radio și a gestionării acestuia la nivelul Uniunii, inclusiv în chestiunile care afectează în mod direct două sau mai multe state membre, ținând pe deplin seama de competența și experiența de specialitate a administrațiilor naționale. Sunt, de asemenea, esențiale cooperarea și coordonarea dintre organismele de standardizare, instituțiile de cercetare și CEPT. |
| --- | --- |

(36)

În vederea realizării obiectivelor prezentei decizii, este important să se consolideze cadrul instituțional actual de coordonare a politicii privind spectrul radio și a gestionării acestuia la nivelul Uniunii, inclusiv în chestiunile care afectează în mod direct două sau mai multe state membre, ținând pe deplin seama de competența și experiența de specialitate a administrațiilor naționale. Sunt, de asemenea, esențiale cooperarea și coordonarea dintre organismele de standardizare, instituțiile de cercetare și CEPT.

| (37) | În cazul în care sunt necesare condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentei decizii, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (15). |
| --- | --- |

(37)

În cazul în care sunt necesare condiții uniforme pentru punerea în aplicare a prezentei decizii, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (15).

| (38) | Deoarece obiectivul prezentei decizii, și anume instituirea unui program multianual pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre și, în consecință, având în vedere amploarea acțiunii propuse, poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat în articolul respectiv, prezenta decizie nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestui obiectiv. |
| --- | --- |

(38)

Deoarece obiectivul prezentei decizii, și anume instituirea unui program multianual pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre și, în consecință, având în vedere amploarea acțiunii propuse, poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat în articolul respectiv, prezenta decizie nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestui obiectiv.

| (39) | Comisia ar trebui să prezinte Parlamentului European și Consiliului un raport cu privire la rezultatele obținute în temeiul prezentei decizii, precum și la acțiunile viitoare planificate. |
| --- | --- |

(39)

Comisia ar trebui să prezinte Parlamentului European și Consiliului un raport cu privire la rezultatele obținute în temeiul prezentei decizii, precum și la acțiunile viitoare planificate.

| (40) | La redactarea propunerii sale, Comisia a ținut seama în cel mai înalt grad de avizul Grupului pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio înființat prin Decizia 2002/622/CE a Comisiei (16), |
| --- | --- |

(40)

La redactarea propunerii sale, Comisia a ținut seama în cel mai înalt grad de avizul Grupului pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio înființat prin Decizia 2002/622/CE a Comisiei (16),

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Scop și domeniu de aplicare

(1)   Prezenta decizie instituie un program multianual pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio (denumit în continuare „programul”), ale cărui scopuri sunt planificarea strategică și armonizarea utilizării spectrului radio în vederea asigurării funcționării pieței interne în domeniile de politică ale Uniunii care presupun utilizarea spectrului radio, cum ar fi politicile privind comunicațiile electronice, cercetarea, dezvoltarea tehnologică, spațiul, transporturile, energia și audiovizualul.

Prezenta decizie nu aduce atingere disponibilității unui spectru radio suficient pentru alte domenii de politică ale Uniunii, cum ar fi protecția civilă și intervenția în caz de dezastre, precum și politica de securitate și apărare comună.

(2)   Prezenta decizie nu aduce atingere legislației Uniunii în vigoare, în special Directivelor 1999/5/CE, 2002/20/CE și 2002/21/CE și, sub rezerva articolului 6 din prezenta decizie, Deciziei nr. 676/2002/CE, și nici măsurilor luate la nivel național în conformitate cu legislația Uniunii.

(3)   Prezenta decizie nu aduce atingere măsurilor luate la nivel național, în deplină conformitate cu legislația Uniunii, care urmăresc atingerea unor obiective de interes general, în special în ceea ce privește reglementarea conținutului și politica audiovizualului.

Prezenta decizie nu aduce atingere dreptului statelor membre de a-și organiza și utiliza spectrul radio în scopuri legate de ordinea publică, securitatea publică și apărare. În cazul în care prezenta decizie sau măsurile adoptate pentru punerea în aplicare a acesteia pentru benzile de frecvență menționate la articolul 6 produc efecte asupra spectrului radio utilizat de un stat membru în mod exclusiv și direct în scopuri legate de propria securitate publică sau de apărare, statul membru în cauză, în măsura necesităților, poate continua să utilizeze banda de frecvență respectivă în scopuri legate de securitate publică și apărare până la dezafectarea treptată a sistemelor existente în acea bandă la data intrării în vigoare a prezentei decizii sau, respectiv, a unei măsuri adoptate în temeiul acesteia. Statul membru în cauză notifică decizia sa Comisiei în mod corespunzător.

Articolul 2

Principii generale de reglementare

(1)   Statele membre cooperează între ele și cu Comisia în mod transparent pentru a asigura aplicarea coerentă în întreaga Uniune a următoarelor principii generale de reglementare:

| (a) | aplicarea celui mai adecvat și mai puțin costisitor sistem de autorizare posibil, astfel încât flexibilitatea și eficiența utilizării spectrului radio să crească la maximum. Un astfel de sistem de autorizare se bazează pe criterii obiective, transparente, nediscriminatorii și proporționale; |
| --- | --- |

(a)

aplicarea celui mai adecvat și mai puțin costisitor sistem de autorizare posibil, astfel încât flexibilitatea și eficiența utilizării spectrului radio să crească la maximum. Un astfel de sistem de autorizare se bazează pe criterii obiective, transparente, nediscriminatorii și proporționale;

| (b) | stimularea dezvoltării pieței interne prin promovarea instituirii în viitor a serviciilor digitale în întreaga Uniune și prin încurajarea concurenței reale; |
| --- | --- |

(b)

stimularea dezvoltării pieței interne prin promovarea instituirii în viitor a serviciilor digitale în întreaga Uniune și prin încurajarea concurenței reale;

| (c) | promovarea concurenței și a inovării, ținându-se seama de necesitatea evitării interferențelor prejudiciabile și de nevoia asigurării calității tehnice a serviciului, pentru a facilita disponibilitatea serviciilor în bandă largă și pentru a oferi un răspuns eficient la creșterea traficului fără fir de date; |
| --- | --- |

(c)

promovarea concurenței și a inovării, ținându-se seama de necesitatea evitării interferențelor prejudiciabile și de nevoia asigurării calității tehnice a serviciului, pentru a facilita disponibilitatea serviciilor în bandă largă și pentru a oferi un răspuns eficient la creșterea traficului fără fir de date;

| (d) | definirea condițiilor tehnice de utilizare a spectrului radio, luând în considerare pe deplin dreptul Uniunii în domeniu, inclusiv privind limitarea expunerii populației la câmpurile electromagnetice; |
| --- | --- |

(d)

definirea condițiilor tehnice de utilizare a spectrului radio, luând în considerare pe deplin dreptul Uniunii în domeniu, inclusiv privind limitarea expunerii populației la câmpurile electromagnetice;

| (e) | promovarea principiului neutralității tehnologiei și a serviciului în drepturile de utilizare a spectrului radio, acolo unde este posibil. |
| --- | --- |

(e)

promovarea principiului neutralității tehnologiei și a serviciului în drepturile de utilizare a spectrului radio, acolo unde este posibil.

(2)   Pentru comunicațiile electronice se aplică, pe lângă principiile generale de reglementare definite la alineatul (1) de la prezentul articol, următoarele principii specifice, în conformitate cu articolele 8a, 9, 9a și 9b din Directiva 2002/21/CE și cu Decizia nr. 676/2002/CE:

| (a) | aplicarea neutralității tehnologiei și a serviciului în drepturile de utilizare a spectrului radio pentru rețelele și serviciile de comunicații electronice și în transferul sau închirierea drepturilor individuale de utilizare a frecvențelor radio; |
| --- | --- |

(a)

aplicarea neutralității tehnologiei și a serviciului în drepturile de utilizare a spectrului radio pentru rețelele și serviciile de comunicații electronice și în transferul sau închirierea drepturilor individuale de utilizare a frecvențelor radio;

| (b) | promovarea armonizării utilizării frecvențelor radio pe întreg teritoriul Uniunii, în concordanță cu necesitatea de a asigura utilizarea efectivă și eficientă a acestora; |
| --- | --- |

(b)

promovarea armonizării utilizării frecvențelor radio pe întreg teritoriul Uniunii, în concordanță cu necesitatea de a asigura utilizarea efectivă și eficientă a acestora;

| (c) | facilitarea unui trafic fără fir de date intensificat și a serviciilor în bandă largă, în special prin stimularea flexibilității, precum și promovarea inovării, ținându-se seama de necesitatea de a evita interferențele prejudiciabile și de a asigura calitatea tehnică a serviciului. |
| --- | --- |

(c)

facilitarea unui trafic fără fir de date intensificat și a serviciilor în bandă largă, în special prin stimularea flexibilității, precum și promovarea inovării, ținându-se seama de necesitatea de a evita interferențele prejudiciabile și de a asigura calitatea tehnică a serviciului.

Articolul 3

Obiective de politică

Pentru a se axa pe prioritățile prezentei decizii, statele membre și Comisia cooperează în vederea susținerii și atingerii următoarelor obiective de politică:

| (a) | încurajarea utilizării și gestionării eficiente a spectrului radio astfel încât cererea crescândă de utilizare a frecvențelor să poată fi satisfăcută în cele mai bune condiții, reflectând importanta valoare socială, culturală și economică a spectrului radio; |
| --- | --- |

(a)

încurajarea utilizării și gestionării eficiente a spectrului radio astfel încât cererea crescândă de utilizare a frecvențelor să poată fi satisfăcută în cele mai bune condiții, reflectând importanta valoare socială, culturală și economică a spectrului radio;

| (b) | alocarea în timp util a unui spectru radio suficient și adecvat pentru susținerea obiectivelor de politică ale Uniunii și pentru satisfacerea în cel mai bun mod a cererii tot mai mari din domeniul traficului fără fir de date, permițând astfel dezvoltarea serviciilor comerciale și publice și ținând totodată seama de obiectivele de interes general importante, precum diversitatea culturală și pluralismul mass-mediei; în acest scop, ar trebui depuse toate eforturile pentru a identifica, pe baza inventarului stabilit în temeiul articolului 9, cel puțin 1 200 MHz de spectru radio corespunzător până în 2015. Această cifră include spectrul radio deja utilizat; |
| --- | --- |

(b)

alocarea în timp util a unui spectru radio suficient și adecvat pentru susținerea obiectivelor de politică ale Uniunii și pentru satisfacerea în cel mai bun mod a cererii tot mai mari din domeniul traficului fără fir de date, permițând astfel dezvoltarea serviciilor comerciale și publice și ținând totodată seama de obiectivele de interes general importante, precum diversitatea culturală și pluralismul mass-mediei; în acest scop, ar trebui depuse toate eforturile pentru a identifica, pe baza inventarului stabilit în temeiul articolului 9, cel puțin 1 200 MHz de spectru radio corespunzător până în 2015. Această cifră include spectrul radio deja utilizat;

| (c) | eliminarea decalajului digital și contribuția la realizarea obiectivelor Agendei digitale pentru Europa, stimulând accesul la banda largă cu o viteză de cel puțin 30 Mbps până în 2020, pentru toți cetățenii Uniunii și permițând Uniunii să dispună de cea mai mare viteză și capacitate posibilă pentru serviciile în bandă largă; |
| --- | --- |

(c)

eliminarea decalajului digital și contribuția la realizarea obiectivelor Agendei digitale pentru Europa, stimulând accesul la banda largă cu o viteză de cel puțin 30 Mbps până în 2020, pentru toți cetățenii Uniunii și permițând Uniunii să dispună de cea mai mare viteză și capacitate posibilă pentru serviciile în bandă largă;

| (d) | a face posibilă poziția de lider a Uniunii în domeniul serviciilor de comunicații electronice fără fir în bandă largă prin eliberarea de spectru radio suficient în benzi rentabile pentru ca serviciile respective să fie disponibile la scară largă; |
| --- | --- |

(d)

a face posibilă poziția de lider a Uniunii în domeniul serviciilor de comunicații electronice fără fir în bandă largă prin eliberarea de spectru radio suficient în benzi rentabile pentru ca serviciile respective să fie disponibile la scară largă;

| (e) | asigurarea de oportunități atât pentru sectorul comercial, cât și pentru sectoarele publice prin intermediul creșterii capacității serviciilor mobile în bandă largă; |
| --- | --- |

(e)

asigurarea de oportunități atât pentru sectorul comercial, cât și pentru sectoarele publice prin intermediul creșterii capacității serviciilor mobile în bandă largă;

| (f) | promovarea inovării și a investițiilor printr-o flexibilitate sporită în ceea ce privește utilizarea spectrului radio, printr-o aplicare consecventă în întreaga Uniune a principiilor neutralității tehnologiei și a serviciului în rândul soluțiilor tehnologice care pot fi adoptate și printr-o previzibilitate normativă adecvată, astfel cum este prevăzut, printre altele, în cadrul de reglementare pentru comunicațiile electronice prin eliberarea unui spectru radio armonizat pentru noi tehnologii avansate și prin posibilitatea comercializării drepturilor de utilizare a spectrului radio, creând astfel oportunități de dezvoltare în viitor a serviciilor digitale în întreaga Uniune; |
| --- | --- |

(f)

promovarea inovării și a investițiilor printr-o flexibilitate sporită în ceea ce privește utilizarea spectrului radio, printr-o aplicare consecventă în întreaga Uniune a principiilor neutralității tehnologiei și a serviciului în rândul soluțiilor tehnologice care pot fi adoptate și printr-o previzibilitate normativă adecvată, astfel cum este prevăzut, printre altele, în cadrul de reglementare pentru comunicațiile electronice prin eliberarea unui spectru radio armonizat pentru noi tehnologii avansate și prin posibilitatea comercializării drepturilor de utilizare a spectrului radio, creând astfel oportunități de dezvoltare în viitor a serviciilor digitale în întreaga Uniune;

| (g) | facilitarea accesului la spectrul radio prin valorificarea avantajelor oferite de autorizațiile generale pentru comunicațiile electronice în conformitate cu articolul 5 din Directiva 2002/20/CE; |
| --- | --- |

(g)

facilitarea accesului la spectrul radio prin valorificarea avantajelor oferite de autorizațiile generale pentru comunicațiile electronice în conformitate cu articolul 5 din Directiva 2002/20/CE;

| (h) | încurajarea utilizării în comun a infrastructurilor pasive în cazurile în care acest lucru este proporțional și nediscriminatoriu, astfel cum s-a prevăzut la articolul 12 din Directiva 2002/21/CE; |
| --- | --- |

(h)

încurajarea utilizării în comun a infrastructurilor pasive în cazurile în care acest lucru este proporțional și nediscriminatoriu, astfel cum s-a prevăzut la articolul 12 din Directiva 2002/21/CE;

| (i) | menținerea și dezvoltarea concurenței efective, în special în domeniul serviciilor de comunicații electronice, prin încercarea de a evita, prin măsuri ex ante sau prin măsuri de remediere ex post, acumularea excesivă de drepturi de utilizare a frecvențelor radio de către anumite întreprinderi, fapt care dăunează semnificativ concurenței; |
| --- | --- |

(i)

menținerea și dezvoltarea concurenței efective, în special în domeniul serviciilor de comunicații electronice, prin încercarea de a evita, prin măsuri ex ante sau prin măsuri de remediere ex post, acumularea excesivă de drepturi de utilizare a frecvențelor radio de către anumite întreprinderi, fapt care dăunează semnificativ concurenței;

| (j) | reducerea fragmentării și exploatarea deplină a potențialului pieței interne pentru a promova creșterea economică și economiile de scară la nivelul Uniunii prin îmbunătățirea coordonării și a armonizării condițiilor tehnice pentru utilizarea și disponibilitatea spectrului radio, după caz; |
| --- | --- |

(j)

reducerea fragmentării și exploatarea deplină a potențialului pieței interne pentru a promova creșterea economică și economiile de scară la nivelul Uniunii prin îmbunătățirea coordonării și a armonizării condițiilor tehnice pentru utilizarea și disponibilitatea spectrului radio, după caz;

| (k) | evitarea interferențelor prejudiciabile sau a perturbărilor cauzate de alte dispozitive care utilizează sau nu undele radio, printre altele prin facilitarea elaborării de standarde care să contribuie la o utilizare eficientă a spectrului radio și prin creșterea imunității la interferență a receptoarelor, ținând seama în mod special de impactul cumulat al creșterii volumului și densității dispozitivelor și aplicațiilor radio; |
| --- | --- |

(k)

evitarea interferențelor prejudiciabile sau a perturbărilor cauzate de alte dispozitive care utilizează sau nu undele radio, printre altele prin facilitarea elaborării de standarde care să contribuie la o utilizare eficientă a spectrului radio și prin creșterea imunității la interferență a receptoarelor, ținând seama în mod special de impactul cumulat al creșterii volumului și densității dispozitivelor și aplicațiilor radio;

| (l) | stimularea accesibilității noilor produse și tehnologii pentru consumatori, astfel încât trecerea la tehnologia digitală și utilizarea eficientă a dividendului digital să fie sprijinită de consumatori; |
| --- | --- |

(l)

stimularea accesibilității noilor produse și tehnologii pentru consumatori, astfel încât trecerea la tehnologia digitală și utilizarea eficientă a dividendului digital să fie sprijinită de consumatori;

| (m) | reducerea amprentei de carbon a Uniunii prin sporirea eficienței tehnice și a eficienței energetice a rețelelor și echipamentelor de comunicații fără fir. |
| --- | --- |

(m)

reducerea amprentei de carbon a Uniunii prin sporirea eficienței tehnice și a eficienței energetice a rețelelor și echipamentelor de comunicații fără fir.

Articolul 4

Creșterea eficienței și a flexibilității

(1)   Statele membre stimulează, în cooperare cu Comisia și acolo unde este cazul, utilizarea colectivă a spectrului radio, precum și utilizarea în comun a spectrului radio.

Statele membre stimulează, de asemenea, dezvoltarea tehnologiilor actuale și a noilor tehnologii, de exemplu, în tehnologia radio cognitiv, inclusiv a acelor tehnologii care folosesc „spațiile albe”.

(2)   Statele membre și Comisia cooperează pentru a spori flexibilitatea în utilizarea spectrului radio, cu scopul de a promova inovarea și investițiile, prin posibilitatea utilizării noilor tehnologii și prin transferul sau închirierea drepturilor de utilizare a spectrului radio.

(3)   Statele membre și Comisia cooperează pentru stimularea elaborării și armonizării standardelor pentru echipamente radio și echipamente terminale de telecomunicații, precum și pentru echipamente și rețele electrice și electronice, dacă este necesar, pe baza mandatelor de standardizare acordate de Comisie organismelor de standardizare relevante. De asemenea, se acordă o atenție specială standardelor pentru echipamentele ce urmează a fi utilizate de persoanele cu handicap.

(4)   Statele membre stimulează activitățile de C&D în domeniul noilor tehnologii, cum ar fi tehnologiile cognitive și bazele de date de geolocalizare.

(5)   Statele membre introduc, după caz, criterii de selecție și proceduri de acordare a drepturilor de utilizare a spectrului radio care să încurajeze concurența, investițiile și utilizarea eficientă a spectrului radio ca bun public, precum și coexistența serviciilor și dispozitivelor noi și a celor existente. Statele membre promovează utilizarea eficientă a spectrului radio în permanență pentru rețele, dispozitive și aplicații.

(6)   Pentru a asigura utilizarea eficientă a drepturilor de utilizare a spectrului radio și pentru a evita tezaurizarea spectrului radio, statele membre pot lua în considerare aplicarea unor măsuri corespunzătoare, atunci când este necesar, cum ar fi penalitățile financiare, utilizarea instrumentelor bazate pe stimulente tarifare sau retragerea drepturilor. Măsurile respective se stabilesc și se aplică în mod transparent, nediscriminatoriu și proporțional.

(7)   În ceea ce privește serviciile de comunicații electronice, statele membre adoptă, până la 1 ianuarie 2013, măsuri de autorizare și de alocare adecvate pentru dezvoltarea serviciilor în bandă largă, în conformitate cu Directiva 2002/20/CE, în scopul de a obține cea mai mare capacitate posibilă și cele mai mari viteze posibile pentru serviciile în bandă largă.

(8)   Pentru a evita eventuala fragmentare a pieței interne, ca urmare a criteriilor și procedurilor de selecție divergente pentru spectrul radio armonizat alocat serviciilor de comunicații electronice și care poate fi comercializat în toate statele membre în conformitate cu articolul 9b din Directiva 2002/21/CE, Comisia facilitează, în cooperare cu statele membre și cu respectarea principiului subsidiarității, identificarea și punerea în comun a celor mai bune practici privind condițiile și procedurile de autorizare și încurajează schimbul de informații în legătură cu astfel de benzi, pentru a spori coerența în întreaga Uniune, în conformitate cu principiile neutralității tehnologiei și a serviciului.

Articolul 5

Concurența

(1)   Statele membre promovează concurența efectivă și evită denaturarea concurenței pe piața internă a serviciilor de comunicații electronice, în conformitate cu Directivele 2002/20/CE și 2002/21/CE.

Statele membre țin seama de aspectele legate de concurență atunci când acordă drepturi de utilizare a spectrului radio utilizatorilor de rețele private de comunicații electronice

(2)   În sensul alineatului (1) primul paragraf și fără a aduce atingere aplicării normelor de concurență și nici măsurilor adoptate de statele membre în vederea atingerii obiectivelor de interes general, în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din Directiva 2002/21/CE, statele membre pot adopta, între altele, măsuri:

| (a) | pentru a limita întinderea spectrului radio pentru care se acordă drepturi de utilizare unei întreprinderi sau pentru a condiționa astfel de drepturi de utilizare, cum ar fi acordarea accesului generalizat sau roaming la nivel național sau regional, în anumite benzi sau în anumite grupuri de benzi cu caracteristici similare, de exemplu, în benzile sub 1 GHz alocate serviciilor de comunicații electronice. Aceste condiții suplimentare pot fi impuse numai de autoritățile naționale competente; |
| --- | --- |

(a)

pentru a limita întinderea spectrului radio pentru care se acordă drepturi de utilizare unei întreprinderi sau pentru a condiționa astfel de drepturi de utilizare, cum ar fi acordarea accesului generalizat sau roaming la nivel național sau regional, în anumite benzi sau în anumite grupuri de benzi cu caracteristici similare, de exemplu, în benzile sub 1 GHz alocate serviciilor de comunicații electronice. Aceste condiții suplimentare pot fi impuse numai de autoritățile naționale competente;

| (b) | pentru a rezerva, dacă este cazul, în funcție de situația de pe piața națională, o anumită parte a unei benzi de frecvență sau a unui grup de benzi pentru a fi alocate noilor actori de pe piață; |
| --- | --- |

(b)

pentru a rezerva, dacă este cazul, în funcție de situația de pe piața națională, o anumită parte a unei benzi de frecvență sau a unui grup de benzi pentru a fi alocate noilor actori de pe piață;

| (c) | pentru a refuza acordarea de noi drepturi de utilizare a spectrului radio sau autorizarea de noi utilizări ale spectrului radio în anumite benzi sau pentru a condiționa acordarea de noi drepturi de utilizare a spectrului radio sau autorizarea de noi utilizări ale spectrului radio, pentru a evita denaturarea concurenței cauzată de eventuale alocări, transferuri sau acumulări ale drepturilor de utilizare; |
| --- | --- |

(c)

pentru a refuza acordarea de noi drepturi de utilizare a spectrului radio sau autorizarea de noi utilizări ale spectrului radio în anumite benzi sau pentru a condiționa acordarea de noi drepturi de utilizare a spectrului radio sau autorizarea de noi utilizări ale spectrului radio, pentru a evita denaturarea concurenței cauzată de eventuale alocări, transferuri sau acumulări ale drepturilor de utilizare;

| (d) | pentru a interzice sau pentru a impune condiții asupra transferurilor de drepturi de utilizare a spectrului radio care nu sunt supuse controlului fuziunilor la nivel național sau al Uniunii, în cazul în care astfel de transferuri pot dăuna semnificativ concurenței; |
| --- | --- |

(d)

pentru a interzice sau pentru a impune condiții asupra transferurilor de drepturi de utilizare a spectrului radio care nu sunt supuse controlului fuziunilor la nivel național sau al Uniunii, în cazul în care astfel de transferuri pot dăuna semnificativ concurenței;

| (e) | pentru a modifica drepturile existente în conformitate cu Directiva 2002/20/CE atunci când acest lucru este necesar pentru a remedia a posteriori denaturarea concurenței cauzată de eventuale transferuri sau acumulări ale drepturilor de utilizare a frecvențelor radio. |
| --- | --- |

(e)

pentru a modifica drepturile existente în conformitate cu Directiva 2002/20/CE atunci când acest lucru este necesar pentru a remedia a posteriori denaturarea concurenței cauzată de eventuale transferuri sau acumulări ale drepturilor de utilizare a frecvențelor radio.

(3)   În cazul în care statele membre doresc să adopte oricare dintre măsurile menționate la alineatul (2) de la prezentul articol, acestea acționează în conformitate cu procedurile pentru impunerea sau modificarea unor astfel de condiții privind drepturile de utilizare a spectrului radio prevăzute în Directiva 2002/20/CE.

(4)   Statele membre asigură că procedurile de autorizare și de selecție pentru serviciile de comunicații electronice încurajează concurența efectivă, în beneficiul cetățenilor, al consumatorilor și al întreprinderilor din Uniune.

Articolul 6

Necesitățile în materie de spectru radio pentru comunicații fără fir în bandă largă

(1)   Statele membre, în cooperare cu Comisia, iau toate măsurile necesare pentru a asigura disponibilitatea în Uniune a unui spectru radio suficient pentru scopuri de acoperire și capacitate, pentru a permite Uniunii să dispună de cele mai mari viteze în bandă largă din lume, făcând astfel posibil ca aplicațiile fără fir și poziția de lider a Uniunii în noile servicii să contribuie efectiv la creșterea economică, precum și pentru a atinge obiectivul pentru toți cetățenii de a avea acces la viteze în bandă largă de cel puțin 30 Mbps până în 2020.

(2)   În vederea promovării unei mai mari disponibilități a serviciilor fără fir în bandă largă, în beneficiul cetățenilor și al consumatorilor din Uniune, statele membre pun la dispoziție benzile reglementate de Deciziile 2008/411/CE (3,4-3,8 GHz), 2008/477/CE (2,5-2,69 GHz) și 2009/766/CE (900-1 800 MHz), în conformitate cu termenii și condițiile prevăzute în deciziile menționate. În funcție de cererea de pe piață, statele membre desfășoară procesul de autorizare până la 31 decembrie 2012, fără a aduce atingere utilizării actuale a serviciilor și în condiții care să permită consumatorilor un acces facil la serviciile fără fir în bandă largă.

(3)   Statele membre stimulează modernizarea permanentă a rețelelor de către furnizorii de comunicații electronice cu cele mai recente și mai eficiente tehnologii, în vederea generării propriilor lor frecvențe recuperate, în conformitate cu principiile neutralității tehnologiei și serviciului.

(4)   Până la 1 ianuarie 2013, statele membre desfășoară procesul de autorizare pentru a permite utilizarea benzii de 800 MHz pentru serviciile de comunicații electronice. Comisia acordă derogări specifice până la 31 decembrie 2015 în statele membre în care circumstanțe excepționale naționale sau locale sau probleme legate de coordonarea transfrontalieră a frecvențelor ar împiedica disponibilitatea benzii, pe baza unei cereri motivate corespunzător din partea statului membru în cauză.

În cazul în care problemele motivate ale unui stat membru de coordonare transfrontalieră a frecvențelor cu una sau mai multe țări, inclusiv țări candidate sau în curs de aderare, persistă după 31 decembrie 2015 și împiedică disponibilitatea benzii de 800 MHz, Comisia acordă derogări excepționale pe perioade de un an, până la înlăturarea problemelor respective.

Statul membru căruia i-a fost acordată o derogare în temeiul primului și celui de-al doilea paragraf se asigură că utilizarea benzii de 800 MHz nu împiedică disponibilitatea acestei benzi pentru serviciile de comunicații electronice, altele decât cele de difuziune, din statele membre învecinate.

Prezentul alineat se aplică inclusiv în ceea ce privește problemele de coordonare a spectrului radio din Republica Cipru, cauzate de faptul că Guvernul Ciprului este împiedicat să exercite controlul efectiv pe o parte a teritoriului său.

(5)   Statele membre, în cooperare cu Comisia, monitorizează în permanență nevoile de capacitate pentru serviciile fără fir în bandă largă. Pe baza rezultatelor analizei menționate la articolul 9 alineatul (4), Comisia evaluează și raportează către Parlamentul European și Consiliu înainte de 1 ianuarie 2015 cu privire la necesitatea aplicării unor măsuri de armonizare a unor benzi de frecvență suplimentare.

Statele membre pot asigura, după caz și în conformitate cu legislația Uniunii, compensarea adecvată a costurilor directe de migrare sau de realocare a frecvențelor utilizate, în conformitate cu legislația națională și cu legislația Uniunii.

(6)   Statele membre, în cooperare cu Comisia, promovează accesul la serviciile în bandă largă utilizând banda de 800 MHz în zonele îndepărtate și slab populate, după caz. În acest sens, statele membre examinează modalitățile și, după caz, iau măsuri tehnice și de reglementare pentru a se asigura că eliberarea benzii de 800 MHz nu afectează negativ utilizatorii serviciilor de realizare a programelor și evenimentelor speciale (PMSE).

(7)   Comisia, în cooperare cu statele membre, evaluează motivele și fezabilitatea extinderii alocărilor de frecvențe în regim fără licență pentru sistemele de acces fără fir, inclusiv rețelele radio locale.

(8)   Statele membre permit transferul sau închirierea drepturilor de utilizare a spectrului radio în benzile armonizate 790-862 MHz, 880-915 MHz, 925-960 MHz, 1 710-1 785 MHz, 1 805-1 880 MHz, 1 900-1 980 MHz, 2 010-2 025 MHz, 2 110-2 170 MHz, 2,5-2,69 GHz și 3,4-3,8 GHz.

(9)   Pentru a garanta că toți cetățenii au acces la servicii digitale avansate, inclusiv în bandă largă, în special în zonele îndepărtate și slab populate, statele membre și Comisia pot analiza disponibilitatea unui spectru radio suficient pentru furnizarea serviciilor prin satelit în bandă largă, permițând accesul la internet.

(10)   Statele membre, în colaborare cu Comisia, analizează posibilitatea extinderii disponibilității și utilizării de picocelule și femtocelule. Statele membre țin seama pe deplin de potențialul acestor stații cu bază celulară și de utilizarea în comun și fără licență a spectrului radio pentru a furniza baza pentru rețelele-plasă fără fir, care pot juca un rol important în eliminarea decalajului digital.

Articolul 7

Necesitățile în materie de spectru radio în cazul altor politici privind comunicațiile fără fir

Pentru a sprijini dezvoltarea în continuare a serviciilor media audiovizuale inovatoare și a altor servicii destinate cetățenilor Uniunii, ținând seama de avantajele economice și sociale ale unei piețe digitale unice, statele membre, în cooperare cu Comisia, vizează asigurarea disponibilității unui spectru radio suficient pentru furnizarea acestor servicii prin satelit și pe cale terestră, cu condiția ca necesitatea să fie motivată în mod clar.

Articolul 8

Necesitățile în materie de spectru radio ale altor politici specifice ale Uniunii

(1)   Statele membre și Comisia asigură disponibilitatea spectrului radio și protejează frecvențele radio necesare pentru monitorizarea atmosferei și a suprafeței Pământului, care permit elaborarea și exploatarea aplicațiilor spațiale, precum și îmbunătățirea sistemelor de transport, în special pentru sistemul global de navigație civilă prin satelit instituit în temeiul programului Galileo (17), pentru Programul european de monitorizare a Pământului (GMES) (18) și pentru sistemele inteligente de siguranță și de management al transporturilor.

(2)   Comisia, în cooperare cu statele membre, efectuează studii cu privire la economisirea energiei în utilizarea spectrului radio pentru a putea contribui la aplicarea unei politici a emisiilor scăzute de dioxid de carbon și are în vedere punerea la dispoziție a spectrului radio pentru tehnologii fără fir cu potențial de creștere a economiilor de energie și a eficienței altor rețele de distribuție, cum ar fi rețeaua de furnizare a apei, inclusiv rețele energetice inteligente și contoare inteligente.

(3)   Comisia încearcă să asigure, în cooperare cu statele membre, punerea la dispoziție în condiții armonizate a unui spectru radio suficient pentru susținerea dezvoltării serviciilor de siguranță și a liberei circulații a dispozitivelor aferente, precum și a elaborării de soluții interoperabile inovatoare pentru siguranța și protecția publică și pentru protecția civilă și intervenția în caz de dezastre.

(4)   Statele membre și Comisia colaborează cu comunitățile științifice și universitare în vederea identificării unei serii de inițiative de cercetare și dezvoltare și de aplicații inovatoare care pot avea un impact socioeconomic major și/sau prezintă potențial pentru investiții și examinează necesitățile în materie de spectru radio a unor astfel de aplicații și, după caz, au în vedere alocarea unui spectru radio suficient pentru aceste aplicații, în condiții tehnice armonizate și cu cel mai mic cost administrativ.

(5)   Statele membre, în colaborare cu Comisia, încearcă să asigure benzile necesare de frecvență pentru realizarea PMSE, în conformitate cu obiectivele Uniunii de a îmbunătăți integrarea pieței interne și accesul la cultură.

(6)   Statele membre și Comisia încearcă să asigure disponibilitatea spectrului radio pentru identificarea prin frecvențe radio (RFID) și pentru alte tehnologii de comunicare fără fir ale internetului obiectelor (IO) și cooperează în vederea stimulării elaborării de standarde și armonizării alocării spectrului radio pentru comunicațiile IO în toate statele membre.

Articolul 9

Inventarul

(1)   Se creează un inventar al utilizărilor actuale ale spectrului radio, atât în scopuri comerciale, cât și publice.

Obiectivele inventarului sunt următoarele:

| (a) | să permită identificarea benzilor de frecvență în care eficiența utilizărilor actuale ale spectrului radio ar putea fi îmbunătățită; |
| --- | --- |

(a)

să permită identificarea benzilor de frecvență în care eficiența utilizărilor actuale ale spectrului radio ar putea fi îmbunătățită;

| (b) | să contribuie la identificarea benzilor de frecvență care ar putea fi adecvate pentru realocare și a posibilităților de utilizare în comun a spectrului radio, în vederea sprijinirii politicilor UE stabilite în prezenta decizie, ținând seama în același timp de necesitățile viitoare de spectru radio pe baza, printre altele, a cererii consumatorilor și operatorilor și de posibilitatea de a satisface aceste necesități; |
| --- | --- |

(b)

să contribuie la identificarea benzilor de frecvență care ar putea fi adecvate pentru realocare și a posibilităților de utilizare în comun a spectrului radio, în vederea sprijinirii politicilor UE stabilite în prezenta decizie, ținând seama în același timp de necesitățile viitoare de spectru radio pe baza, printre altele, a cererii consumatorilor și operatorilor și de posibilitatea de a satisface aceste necesități;

| (c) | să contribuie la analiza diferitelor tipuri de utilizare a spectrului radio, atât de către utilizatorii privați, cât și de către cei publici; |
| --- | --- |

(c)

să contribuie la analiza diferitelor tipuri de utilizare a spectrului radio, atât de către utilizatorii privați, cât și de către cei publici;

| (d) | să contribuie la identificarea benzilor de frecvență care ar putea fi alocate sau realocate în vederea creșterii eficienței utilizării lor, la încurajarea inovării și a creșterii concurenței pe piața internă, la explorarea unor noi modalități de utilizare în comun a spectrului radio, în beneficiul atât al utilizatorilor privați, cât și al celor publici, ținând seama de impactul potențial pozitiv și negativ al alocării și realocării respectivelor benzi și a benzilor adiacente asupra utilizatorilor existenți. |
| --- | --- |

(d)

să contribuie la identificarea benzilor de frecvență care ar putea fi alocate sau realocate în vederea creșterii eficienței utilizării lor, la încurajarea inovării și a creșterii concurenței pe piața internă, la explorarea unor noi modalități de utilizare în comun a spectrului radio, în beneficiul atât al utilizatorilor privați, cât și al celor publici, ținând seama de impactul potențial pozitiv și negativ al alocării și realocării respectivelor benzi și a benzilor adiacente asupra utilizatorilor existenți.

(2)   În scopul de a asigura o punere în aplicare uniformă a alineatului (1) de la prezentul articol și ținând seama în cea mai mare măsură posibilă de avizul Grupului pentru politica în domeniul spectrului de frecvențe radio, Comisia adoptă următoarele acte de punere în aplicare până la 1 iulie 2013:

| (a) | stabilirea modalităților practice și a modelelor uniforme de colectare și furnizare a datelor din partea statelor membre către Comisie, cu privire la utilizările actuale ale spectrului radio, cu condiția respectării reglementărilor în materie de secrete de afaceri prevăzute la articolul 8 din Decizia nr. 676/2002/CE și a dreptului statelor membre de a nu divulga informații confidențiale, ținând seama de obiectivul de a reduce la minimum sarcina administrativă și de obligațiile existente care revin statelor membre în conformitate cu alte reglementări la nivelul Uniunii, în special obligațiile de a furniza informații specifice; |
| --- | --- |

(a)

stabilirea modalităților practice și a modelelor uniforme de colectare și furnizare a datelor din partea statelor membre către Comisie, cu privire la utilizările actuale ale spectrului radio, cu condiția respectării reglementărilor în materie de secrete de afaceri prevăzute la articolul 8 din Decizia nr. 676/2002/CE și a dreptului statelor membre de a nu divulga informații confidențiale, ținând seama de obiectivul de a reduce la minimum sarcina administrativă și de obligațiile existente care revin statelor membre în conformitate cu alte reglementări la nivelul Uniunii, în special obligațiile de a furniza informații specifice;

| (b) | stabilirea metodologiei de analiză a tendințelor tehnologice, a necesităților viitoare și a cererii de frecvențe radio în domeniile de politică ale Uniunii care fac obiectul prezentei decizii, în special pentru acele servicii care ar putea opera în gama de frecvențe 400 MHz-6 GHz, în vederea identificării utilizărilor în curs de apariție și potențial semnificative ale spectrului radio. |
| --- | --- |

(b)

stabilirea metodologiei de analiză a tendințelor tehnologice, a necesităților viitoare și a cererii de frecvențe radio în domeniile de politică ale Uniunii care fac obiectul prezentei decizii, în special pentru acele servicii care ar putea opera în gama de frecvențe 400 MHz-6 GHz, în vederea identificării utilizărilor în curs de apariție și potențial semnificative ale spectrului radio.

Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 13 alineatul (2).

(3)   Comisia administrează inventarul menționat la alineatul (1) în conformitate cu actele de punere în aplicare de la alineatul (2).

(4)   Comisia desfășoară analiza tendințelor tehnologice, a necesităților viitoare și a cererii de frecvențe radio în conformitate cu actele de punere în aplicare menționate la alineatul (2) litera (b). Comisia înaintează Parlamentului European și Consiliului un raport cu privire la rezultatele respectivei analize.

Articolul 10

Negocierile internaționale

(1)   În cadrul negocierilor internaționale privind chestiunile legate de spectrul radio, se aplică următoarele principii:

| (a) | dacă subiectul negocierilor internaționale intră în sfera de competență a Uniunii, poziția Uniunii se stabilește în conformitate cu legislația Uniunii; |
| --- | --- |

(a)

dacă subiectul negocierilor internaționale intră în sfera de competență a Uniunii, poziția Uniunii se stabilește în conformitate cu legislația Uniunii;

| (b) | dacă subiectul negocierilor internaționale intră parțial în sfera de competență a Uniunii și parțial în sfera de competență a statelor membre, Uniunea și statele membre caută să stabilească o poziție comună în conformitate cu cerințele principiului cooperării sincere. |
| --- | --- |

(b)

dacă subiectul negocierilor internaționale intră parțial în sfera de competență a Uniunii și parțial în sfera de competență a statelor membre, Uniunea și statele membre caută să stabilească o poziție comună în conformitate cu cerințele principiului cooperării sincere.

În scopul aplicării literei (b) de la primul paragraf, Uniunea și statele membre cooperează în conformitate cu principiul unității în reprezentarea internațională a Uniunii și a statelor sale membre.

(2)   Uniunea oferă statelor membre, la cererea acestora, asistență juridică, politică și tehnică pentru rezolvarea problemelor de coordonare a spectrului radio cu țări învecinate Uniunii, inclusiv cu țări candidate sau în curs de aderare, în așa fel încât statele membre în cauză să își poată respecta obligațiile care le revin în temeiul legislației Uniunii. În procesul de acordare a asistenței menționate anterior, Uniunea își utilizează toate competențele juridice și politice pentru a promova punerea în aplicare a politicilor Uniunii.

Uniunea sprijină, de asemenea, eforturile țărilor terțe de a pune în aplicare o gestionare a spectrului radio compatibilă cu cea a Uniunii, astfel încât să salvgardeze obiectivele politicii Uniunii în domeniul spectrului radio.

(3)   Atunci când negociază cu țări terțe într-un cadru bilateral sau multilateral, statele membre sunt ținute să-și respecte obligațiile în conformitate cu legislația Uniunii. Atunci când semnează sau acceptă în alt mod orice obligații internaționale privind spectrul radio, statele membre atașează semnăturii lor sau oricărui alt act de acceptare o declarație comună în care afirmă că vor pune în aplicare acordurile sau angajamentele internaționale respective în conformitate cu obligațiile care le revin în temeiul Tratatului privind Uniunea Europeană și al Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene.

Articolul 11

Cooperarea dintre diverse organisme

(1)   Comisia și statele membre cooperează pentru îmbunătățirea actualului cadru instituțional cu scopul de a stimula coordonarea la nivelul Uniunii a gestionării spectrului radio, inclusiv în chestiuni care afectează direct două sau mai multe state membre, în vederea dezvoltării pieței interne și a asigurării îndeplinirii complete a obiectivelor politicii Uniunii în domeniul spectrului radio.

(2)   Comisia și statele membre încurajează organismele de standardizare, CEPT, Centrul Comun de Cercetare al Comisiei și toate părțile relevante să coopereze îndeaproape în ceea ce privește aspectele tehnice, pentru a promova utilizarea eficientă a spectrului radio. În acest scop, Comisia și statele membre asigură menținerea unei legături coerente între gestionarea spectrului radio și standardizare, în așa fel încât să consolideze piața internă.

Articolul 12

Consultarea publică

Ori de câte ori este cazul, Comisia organizează consultări publice pentru a culege opiniile tuturor părților interesate, precum și ale publicului larg, cu privire la utilizarea spectrului radio în Uniune.

Articolul 13

Procedura comitetului

(1)   Comisia este asistată de Comitetul pentru spectrul de frecvențe radio, instituit prin Decizia nr. 676/2002/CE. Respectivul comitet este un comitet în înțelesul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.

(2)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011. În cazul în care comitetul nu emite niciun aviz, Comisia nu adoptă proiectul de act de punere în aplicare și se aplică articolul 5 alineatul (4) paragraful al treilea din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

Articolul 14

Respectarea orientărilor și a obiectivelor de politică

Statele membre aplică orientările și obiectivele de politică stabilite în prezenta decizie până la 1 iulie 2015, în afara cazului în care aceasta dispune altfel.

Articolul 15

Raportare și revizuire

Până la 10 aprilie 2014, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind activitățile desfășurate și măsurile adoptate în temeiul prezentei decizii.

Statele membre transmit Comisiei toate informațiile necesare în scopul reexaminării aplicării prezentei decizii.

Până la 31 decembrie 2015, Comisia reexaminează aplicarea prezentei decizii.

Articolul 16

Intrarea în vigoare

Prezenta decizie intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 17

Destinatari

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Strasbourg, 14 martie 2012.

Pentru Parlamentul European

Președintele

M. SCHULZ

Pentru Consiliu

Președintele

N. WAMMEN

---

(1)  JO C 107, 6.4.2011, p. 53.

1

(2)  Poziția Parlamentului European din 11 mai 2011 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial) și Poziția Consiliului în primă lectură din 13 decembrie 2011 (JO C 46 E, 17.2.2012, p. 1). Poziția Parlamentului European din 15 februarie 2012 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial).

2

(3)  JO L 108, 24.4.2002, p. 33.

3

(4)  JO L 91, 7.4.1999, p. 10.

4

(5)  JO L 108, 24.4.2002, p. 7.

5

(6)  JO L 108, 24.4.2002, p. 21.

6

(7)  JO L 108, 24.4.2002, p. 1.

7

(8)  JO L 196, 17.7.1987, p. 85.

8

(9)  JO L 129, 17.5.2007, p. 67.

9

(10)  Decizia 2008/411/CE a Comisiei din 21 mai 2008 privind armonizarea benzii de frecvențe 3 400-3 800 MHz pentru sisteme terestre capabile să furnizeze servicii de comunicații electronice în cadrul Comunității (OJ L 144, 4.6.2008, p. 77).

10

(11)  Decizia 2008/477/CE a Comisiei din 13 iunie 2008 privind armonizarea benzii de frecvențe 2 500-2 690 MHz pentru sistemele terestre capabile să furnizeze servicii de comunicații electronice în cadrul Comunității (JO L 163, 24.6.2008, p. 37).

11

(12)  Decizia 2009/766/CE a Comisiei din 16 octombrie 2009 privind armonizarea benzilor de frecvențe de 900 MHz și de 1 800 MHz pentru sistemele terestre capabile să furnizeze servicii paneuropene de comunicații electronice în cadrul Comunității (OJ L 274, 20.10.2009, p. 32).

12

(13)  JO L 308, 24.11.2009, p. 24.

13

(14)  JO L 199, 30.7.1999, p. 59.

14

(15)  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.

15

(16)  JO L 198, 27.7.2002, p. 49.

16

(17)  Regulamentul (CE) nr. 683/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 iulie 2008 privind punerea în aplicare în continuare a programelor europene de radionavigație prin satelit (EGNOS și Galileo) (JO L 196, 24.7.2008, p. 1).

17

(18)  Regulamentul (CE) nr. 911/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2010 privind Programul european de monitorizare a Pământului (GMES) și exploatarea sa inițială (2011-2013) (JO L 276, 20.10.2010, p. 1).

18

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 21.3.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 81/18 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 81/18

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) NR. 244/2012 AL COMISIEI

din 16 ianuarie 2012

de completare a Directivei 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului privind performanța energetică a clădirilor prin stabilirea unui cadru metodologic comparativ de calcul al nivelurilor optime, din punctul de vedere al costurilor, ale cerințelor minime de performanță energetică a clădirilor și a elementelor acestora

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2010/31/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 mai 2010 privind performanța energetică a clădirilor (1), în special articolul 5 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Directiva 2010/31/UE solicită Comisiei să stabilească prin intermediul unui act delegat un cadru metodologic comparativ de calcul al nivelurilor optime, din punctul de vedere al costurilor, ale cerințelor minime de performanță energetică a clădirilor și a elementelor acestora. |
| --- | --- |

(1)

Directiva 2010/31/UE solicită Comisiei să stabilească prin intermediul unui act delegat un cadru metodologic comparativ de calcul al nivelurilor optime, din punctul de vedere al costurilor, ale cerințelor minime de performanță energetică a clădirilor și a elementelor acestora.

| (2) | Este responsabilitatea statelor membre să stabilească cerințele minime de performanță energetică pentru clădiri și elementele acestora. Cerințele trebuie să fie stabilite în vederea atingerii unor niveluri optime din punctul de vedere al costurilor. Este la latitudinea statelor membre să decidă dacă referința utilizată la nivel național ca și rezultat final al calculelor nivelurilor optime din punctul de vedere al costurilor este cea calculată din perspectivă macroeconomică (luând în considerare costurile și beneficiile investițiilor pentru eficiență energetică pentru societate în ansamblul ei) sau cea calculată din punct de vedere strict financiar (luând în calcul numai investiția ca atare). Cerințele minime de performanță energetică la nivel național nu trebuie să fie mai mici cu mai mult de 15 % decât rezultatul calculelor nivelurilor optime din punctul de vedere al costurilor, considerat ca fiind referința la nivel național. Nivelul optim din punctul de vedere al costurilor trebuie să se situeze în intervalul nivelurilor de performanță pentru care analiza cost-beneficiu a ciclului de viață este pozitivă. |
| --- | --- |

(2)

Este responsabilitatea statelor membre să stabilească cerințele minime de performanță energetică pentru clădiri și elementele acestora. Cerințele trebuie să fie stabilite în vederea atingerii unor niveluri optime din punctul de vedere al costurilor. Este la latitudinea statelor membre să decidă dacă referința utilizată la nivel național ca și rezultat final al calculelor nivelurilor optime din punctul de vedere al costurilor este cea calculată din perspectivă macroeconomică (luând în considerare costurile și beneficiile investițiilor pentru eficiență energetică pentru societate în ansamblul ei) sau cea calculată din punct de vedere strict financiar (luând în calcul numai investiția ca atare). Cerințele minime de performanță energetică la nivel național nu trebuie să fie mai mici cu mai mult de 15 % decât rezultatul calculelor nivelurilor optime din punctul de vedere al costurilor, considerat ca fiind referința la nivel național. Nivelul optim din punctul de vedere al costurilor trebuie să se situeze în intervalul nivelurilor de performanță pentru care analiza cost-beneficiu a ciclului de viață este pozitivă.

| (3) | Directiva 2010/31/UE promovează reducerea consumului de energie în mediul construit, subliniind, de asemenea, faptul că sectorul construcțiilor este una dintre principalele surse de emisii de dioxid de carbon. |
| --- | --- |

(3)

Directiva 2010/31/UE promovează reducerea consumului de energie în mediul construit, subliniind, de asemenea, faptul că sectorul construcțiilor este una dintre principalele surse de emisii de dioxid de carbon.

| (4) | Directiva 2009/125/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor cu impact energetic (2) prevede instituirea unor cerințe minime de performanță energetică pentru astfel de produse. La stabilirea cerințelor naționale pentru sistemele tehnice ale clădirilor, statele membre trebuie să țină seama de măsurile de punere în aplicare stabilite în temeiul directivei respective. Performanțele produselor pentru construcții care urmează a fi utilizate pentru calcule în conformitate cu prezentul regulament trebuie să fie determinate în conformitate cu dispozițiile Regulamentului (UE) nr. 305/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 martie 2011 de stabilire a unor condiții armonizate pentru comercializarea produselor pentru construcții și de abrogare a Directivei 89/106/CEE a Consiliului (3). |
| --- | --- |

(4)

Directiva 2009/125/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor cu impact energetic (2) prevede instituirea unor cerințe minime de performanță energetică pentru astfel de produse. La stabilirea cerințelor naționale pentru sistemele tehnice ale clădirilor, statele membre trebuie să țină seama de măsurile de punere în aplicare stabilite în temeiul directivei respective. Performanțele produselor pentru construcții care urmează a fi utilizate pentru calcule în conformitate cu prezentul regulament trebuie să fie determinate în conformitate cu dispozițiile Regulamentului (UE) nr. 305/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 martie 2011 de stabilire a unor condiții armonizate pentru comercializarea produselor pentru construcții și de abrogare a Directivei 89/106/CEE a Consiliului (3).

| (5) | Obiectivul nivelurilor eficiente sau optime, din punctul de vedere al costurilor, ale performanței energetice poate, în anumite circumstanțe, să justifice stabilirea de către statele membre a unor cerințe privind nivelul eficient sau optim din punctul de vedere al costurilor pentru elementele clădirii care, în practică, ar ridica obstacole în privința unor soluții de proiectare a clădirilor sau opțiuni tehnice, dar ar stimula utilizarea unor produse cu impact energetic cu performanțe energetice mai bune. |
| --- | --- |

(5)

Obiectivul nivelurilor eficiente sau optime, din punctul de vedere al costurilor, ale performanței energetice poate, în anumite circumstanțe, să justifice stabilirea de către statele membre a unor cerințe privind nivelul eficient sau optim din punctul de vedere al costurilor pentru elementele clădirii care, în practică, ar ridica obstacole în privința unor soluții de proiectare a clădirilor sau opțiuni tehnice, dar ar stimula utilizarea unor produse cu impact energetic cu performanțe energetice mai bune.

| (6) | Etapele care alcătuiesc cadrul metodologic comparativ au fost stabilite în anexa III la Directiva 2010/31/UE și includ stabilirea unor clădiri de referință, definiția măsurilor de eficiență energetică care urmează să fie aplicate clădirilor de referință, evaluarea necesarului de energie primară pentru aceste măsuri și calculul costurilor măsurilor respective (și anume valoarea actualizată netă). |
| --- | --- |

(6)

Etapele care alcătuiesc cadrul metodologic comparativ au fost stabilite în anexa III la Directiva 2010/31/UE și includ stabilirea unor clădiri de referință, definiția măsurilor de eficiență energetică care urmează să fie aplicate clădirilor de referință, evaluarea necesarului de energie primară pentru aceste măsuri și calculul costurilor măsurilor respective (și anume valoarea actualizată netă).

| (7) | Cadrul comun de calcul al performanței energetice stabilit în anexa I la Directiva 2010/31/UE se aplică, de asemenea, cadrului metodologic de calcul al nivelurilor optime din punctul de vedere al costurilor în toate etapele acestuia, în special în etapa de calcul al performanței energetice a clădirilor și a elementelor acestora. |
| --- | --- |

(7)

Cadrul comun de calcul al performanței energetice stabilit în anexa I la Directiva 2010/31/UE se aplică, de asemenea, cadrului metodologic de calcul al nivelurilor optime din punctul de vedere al costurilor în toate etapele acestuia, în special în etapa de calcul al performanței energetice a clădirilor și a elementelor acestora.

| (8) | În scopul adaptării cadrului metodologic comparativ la circumstanțele naționale, statele membre trebuie să determine ciclul de viață economică estimat al clădirilor și/sau al elementelor acestora, costul corespunzător pentru vectorii energetici, produse, sisteme, întreținere, costurile operaționale și costurile forței de muncă, factorii de conversie în energie primară, precum și evoluția estimată a prețului la energie pentru combustibilii utilizați în contextul lor național pentru producerea energiei utilizate în imobile, ținând seama de informațiile furnizate de Comisie. De asemenea, statele membre trebuie să stabilească ratele de actualizare care vor fi utilizate la calculul din perspectivă macroeconomică și la cel din perspectivă financiară, după efectuarea analizei de sensibilitate cu cel puțin două rate ale dobânzii pentru fiecare calcul. |
| --- | --- |

(8)

În scopul adaptării cadrului metodologic comparativ la circumstanțele naționale, statele membre trebuie să determine ciclul de viață economică estimat al clădirilor și/sau al elementelor acestora, costul corespunzător pentru vectorii energetici, produse, sisteme, întreținere, costurile operaționale și costurile forței de muncă, factorii de conversie în energie primară, precum și evoluția estimată a prețului la energie pentru combustibilii utilizați în contextul lor național pentru producerea energiei utilizate în imobile, ținând seama de informațiile furnizate de Comisie. De asemenea, statele membre trebuie să stabilească ratele de actualizare care vor fi utilizate la calculul din perspectivă macroeconomică și la cel din perspectivă financiară, după efectuarea analizei de sensibilitate cu cel puțin două rate ale dobânzii pentru fiecare calcul.

| (9) | Pentru a asigura o abordare comună în aplicarea cadrului metodologic comparativ de către statele membre, este necesară stabilirea de către Comisie a condițiilor cadru cheie necesare pentru calcularea valorii actualizate nete, cum ar fi anul de începere a calculului, categoriile de costuri care trebuie luate în considerare și perioada de calcul care urmează să fie utilizată. |
| --- | --- |

(9)

Pentru a asigura o abordare comună în aplicarea cadrului metodologic comparativ de către statele membre, este necesară stabilirea de către Comisie a condițiilor cadru cheie necesare pentru calcularea valorii actualizate nete, cum ar fi anul de începere a calculului, categoriile de costuri care trebuie luate în considerare și perioada de calcul care urmează să fie utilizată.

| (10) | Stabilirea unei perioade de calcul comune nu intră în conflict cu dreptul statelor membre de a stabili ciclul de viață economică estimat al clădirilor și/sau al elementelor acestora, întrucât aceasta poate fi atât mai lungă, cât și mai scurtă decât perioada de calcul stabilită. Ciclul de viață economică estimat al unei clădiri sau al unui element al acesteia are doar o influență limitată asupra perioadei de calcul, deoarece aceasta din urmă este determinată mai degrabă de ciclul de renovare a unei clădiri, reprezentând perioada de timp după care o clădire este supusă unei renovări majore. |
| --- | --- |

(10)

Stabilirea unei perioade de calcul comune nu intră în conflict cu dreptul statelor membre de a stabili ciclul de viață economică estimat al clădirilor și/sau al elementelor acestora, întrucât aceasta poate fi atât mai lungă, cât și mai scurtă decât perioada de calcul stabilită. Ciclul de viață economică estimat al unei clădiri sau al unui element al acesteia are doar o influență limitată asupra perioadei de calcul, deoarece aceasta din urmă este determinată mai degrabă de ciclul de renovare a unei clădiri, reprezentând perioada de timp după care o clădire este supusă unei renovări majore.

| (11) | Calculele costurilor și proiecțiile cu multe ipoteze și incertitudini, inclusiv, de exemplu, evoluția prețurilor la energie de-a lungul timpului, sunt, în general, însoțite de o analiză de sensibilitate pentru a evalua soliditatea parametrilor de intrare cheie. În scopul calculării nivelurilor optime din punctul de vedere al costurilor, analiza de sensibilitate trebuie să abordeze cel puțin evoluția prețurilor energiei, precum și rata de actualizare, ideal fiind ca analiza de sensibilitate să cuprindă de asemenea evoluțiile viitoare ale prețurilor pentru tehnologii ca date de intrare pentru revizuirea calculelor. |
| --- | --- |

(11)

Calculele costurilor și proiecțiile cu multe ipoteze și incertitudini, inclusiv, de exemplu, evoluția prețurilor la energie de-a lungul timpului, sunt, în general, însoțite de o analiză de sensibilitate pentru a evalua soliditatea parametrilor de intrare cheie. În scopul calculării nivelurilor optime din punctul de vedere al costurilor, analiza de sensibilitate trebuie să abordeze cel puțin evoluția prețurilor energiei, precum și rata de actualizare, ideal fiind ca analiza de sensibilitate să cuprindă de asemenea evoluțiile viitoare ale prețurilor pentru tehnologii ca date de intrare pentru revizuirea calculelor.

| (12) | Cadrul metodologic comparativ trebuie să permită statelor membre să compare rezultatele calculelor nivelurilor optime din punctul de vedere al costurilor cu cerințele minime de performanță energetică în vigoare și să utilizeze rezultatul comparației pentru a se asigura că cerințele minime de performanță energetică sunt stabilite în vederea realizării nivelurilor optime din punctul de vedere al costurilor. Statele membre trebuie să ia în considerare, de asemenea, stabilirea unor cerințe minime de performanță energetică la nivelurile optime din punctul de vedere al costurilor pentru categoriile de clădiri pentru care nu există încă cerințe minime de performanță energetică. |
| --- | --- |

(12)

Cadrul metodologic comparativ trebuie să permită statelor membre să compare rezultatele calculelor nivelurilor optime din punctul de vedere al costurilor cu cerințele minime de performanță energetică în vigoare și să utilizeze rezultatul comparației pentru a se asigura că cerințele minime de performanță energetică sunt stabilite în vederea realizării nivelurilor optime din punctul de vedere al costurilor. Statele membre trebuie să ia în considerare, de asemenea, stabilirea unor cerințe minime de performanță energetică la nivelurile optime din punctul de vedere al costurilor pentru categoriile de clădiri pentru care nu există încă cerințe minime de performanță energetică.

| (13) | Metodologia costului optim este neutră din punct de vedere tehnologic și nu favorizează o soluție tehnologică în defavoarea alteia. Acesta asigură o concurență a măsurilor/pachetelor/variantelor pe durata de viață estimată a unei clădiri sau a unui element al acesteia. |
| --- | --- |

(13)

Metodologia costului optim este neutră din punct de vedere tehnologic și nu favorizează o soluție tehnologică în defavoarea alteia. Acesta asigură o concurență a măsurilor/pachetelor/variantelor pe durata de viață estimată a unei clădiri sau a unui element al acesteia.

| (14) | Rezultatele calculelor, precum și datele de intrare și ipotezele utilizate trebuie raportate Comisiei astfel cum este prevăzut la articolul 5 alineatul (2) din Directiva 2010/31/UE. Rapoartele trebuie să permită Comisiei să evalueze și să raporteze cu privire la progresele realizate de statele membre în vederea atingerii nivelurilor optime, din punctul de vedere al costurilor, ale cerințelor minime de performanță energetică. |
| --- | --- |

(14)

Rezultatele calculelor, precum și datele de intrare și ipotezele utilizate trebuie raportate Comisiei astfel cum este prevăzut la articolul 5 alineatul (2) din Directiva 2010/31/UE. Rapoartele trebuie să permită Comisiei să evalueze și să raporteze cu privire la progresele realizate de statele membre în vederea atingerii nivelurilor optime, din punctul de vedere al costurilor, ale cerințelor minime de performanță energetică.

| (15) | Pentru a limita sarcina administrativă a statelor membre, trebuie ca acestea să aibă posibilitatea de a reduce numărul de calcule prin stabilirea unor clădiri de referință care sunt reprezentative pentru mai multe categorii de clădiri, fără a se aduce atingere obligației statelor membre în temeiul Directivei 2010/31/UE de a stabili cerințele minime de performanță energetică pentru anumite categorii de clădiri, |
| --- | --- |

(15)

Pentru a limita sarcina administrativă a statelor membre, trebuie ca acestea să aibă posibilitatea de a reduce numărul de calcule prin stabilirea unor clădiri de referință care sunt reprezentative pentru mai multe categorii de clădiri, fără a se aduce atingere obligației statelor membre în temeiul Directivei 2010/31/UE de a stabili cerințele minime de performanță energetică pentru anumite categorii de clădiri,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Obiect și domeniu de aplicare

În conformitate cu articolul 5 din Directiva 2010/31/UE și cu anexele I și III la aceasta, prezentul regulament stabilește un cadru metodologic comparativ care trebuie utilizat de către statele membre pentru calcularea nivelurilor optime, din punctul de vedere al costurilor, ale cerințelor minime de performanță energetică a clădirilor și a elementelor acestora.

Cadrul metodologic precizează normele pentru compararea măsurilor de eficiență energetică, a măsurilor care încorporează surse de energie regenerabile și a pachetelor și variantelor de astfel de măsuri, pe baza performanțelor energetice primare și a costurilor atribuite punerii lor în aplicare. El stabilește, de asemenea, modul de aplicare a acestor norme pentru clădirile de referință selectate cu scopul de a identifica nivelurile optime, din punctul de vedere al costurilor, ale cerințelor minime de performanță energetică.

Articolul 2

Definiții

Pe lângă definițiile de la articolul 2 din Directiva 2010/31/UE, se aplică următoarele definiții, cu mențiunea că, pentru calculul la nivel macroeconomic, trebuie excluse taxele aplicabile:

| 1. | cost global înseamnă suma valorii actuale a costurilor investiției inițiale, suma costurilor de funcționare și costurile de înlocuire (raportat la anul de începere), precum și costurile de eliminare, dacă este cazul. Pentru calculul la nivel macroeconomic, se introduce o categorie nouă de costuri, și anume costul emisiilor de gaze cu efect de seră; |
| --- | --- |

1.

cost global înseamnă suma valorii actuale a costurilor investiției inițiale, suma costurilor de funcționare și costurile de înlocuire (raportat la anul de începere), precum și costurile de eliminare, dacă este cazul. Pentru calculul la nivel macroeconomic, se introduce o categorie nouă de costuri, și anume costul emisiilor de gaze cu efect de seră;

| 2. | costurile investiției inițiale înseamnă toate costurile suportate până la punctul în care clădirea sau elementul acesteia este predat clientului, gata de utilizare. Acestea includ proiectarea, achiziția de elemente de construcție, conectarea la furnizori, instalarea și procesele de dare în exploatare; |
| --- | --- |

2.

costurile investiției inițiale înseamnă toate costurile suportate până la punctul în care clădirea sau elementul acesteia este predat clientului, gata de utilizare. Acestea includ proiectarea, achiziția de elemente de construcție, conectarea la furnizori, instalarea și procesele de dare în exploatare;

| 3. | costurile energiei înseamnă costurile anuale și tarifele fixe și de vârf de sarcină pentru energie, inclusiv taxele naționale; |
| --- | --- |

3.

costurile energiei înseamnă costurile anuale și tarifele fixe și de vârf de sarcină pentru energie, inclusiv taxele naționale;

| 4. | costurile operaționale înseamnă toate costurile legate de funcționarea clădirii, inclusiv costurile anuale de asigurare, taxele pentru utilități și alte taxe și impozite în vigoare; |
| --- | --- |

4.

costurile operaționale înseamnă toate costurile legate de funcționarea clădirii, inclusiv costurile anuale de asigurare, taxele pentru utilități și alte taxe și impozite în vigoare;

| 5. | costurile de întreținere înseamnă costurile anuale pentru măsurile de conservare și restaurare la calitatea dorită a unei clădiri sau a unui element al acesteia. Acestea includ costurile anuale pentru inspecție, curățenie, ajustări, reparații și consumabile; |
| --- | --- |

5.

costurile de întreținere înseamnă costurile anuale pentru măsurile de conservare și restaurare la calitatea dorită a unei clădiri sau a unui element al acesteia. Acestea includ costurile anuale pentru inspecție, curățenie, ajustări, reparații și consumabile;

| 6. | costurile de funcționare înseamnă costurile anuale de întreținere, costurile operaționale și costurile energiei; |
| --- | --- |

6.

costurile de funcționare înseamnă costurile anuale de întreținere, costurile operaționale și costurile energiei;

| 7. | costurile de eliminare înseamnă costurile de demolare la sfârșitul duratei de viață a unei clădiri sau a unui element al acesteia și includ demolarea, îndepărtarea elementelor clădirii care nu au ajuns încă la sfârșitul duratei lor de viață, transportul și reciclarea; |
| --- | --- |

7.

costurile de eliminare înseamnă costurile de demolare la sfârșitul duratei de viață a unei clădiri sau a unui element al acesteia și includ demolarea, îndepărtarea elementelor clădirii care nu au ajuns încă la sfârșitul duratei lor de viață, transportul și reciclarea;

| 8. | costul anual înseamnă suma cheltuielilor de funcționare și a costurilor periodice sau a costurilor de înlocuire plătite într-un anumit an; |
| --- | --- |

8.

costul anual înseamnă suma cheltuielilor de funcționare și a costurilor periodice sau a costurilor de înlocuire plătite într-un anumit an;

| 9. | costul de înlocuire înseamnă o investiție substitut pentru un element al clădirii, în conformitate cu ciclul de viață economică estimat în cursul perioadei de calcul; |
| --- | --- |

9.

costul de înlocuire înseamnă o investiție substitut pentru un element al clădirii, în conformitate cu ciclul de viață economică estimat în cursul perioadei de calcul;

| 10. | costul emisiilor de gaze cu efect de seră reprezintă valoarea monetară a prejudiciilor aduse mediului din cauza emisiilor de CO2 legate de consumul de energie în clădiri; |
| --- | --- |

10.

costul emisiilor de gaze cu efect de seră reprezintă valoarea monetară a prejudiciilor aduse mediului din cauza emisiilor de CO2 legate de consumul de energie în clădiri;

| 11. | clădire de referință înseamnă o clădire de referință ipotetică sau reală care reprezintă geometria clădirii și sistemele tipice, performanța energetică tipică atât pentru anvelopa clădirii, cât și pentru sistemele acesteia, funcționalitatea tipică și structura tipică a costurilor dintr-un stat membru și care este reprezentativă pentru condițiile climatice și localizarea geografică; |
| --- | --- |

11.

clădire de referință înseamnă o clădire de referință ipotetică sau reală care reprezintă geometria clădirii și sistemele tipice, performanța energetică tipică atât pentru anvelopa clădirii, cât și pentru sistemele acesteia, funcționalitatea tipică și structura tipică a costurilor dintr-un stat membru și care este reprezentativă pentru condițiile climatice și localizarea geografică;

| 12. | rata de actualizare înseamnă o valoare fixă pentru compararea valorii banilor în momente diferite și exprimată în termeni reali; |
| --- | --- |

12.

rata de actualizare înseamnă o valoare fixă pentru compararea valorii banilor în momente diferite și exprimată în termeni reali;

| 13. | factorul de actualizare înseamnă un coeficient de multiplicare utilizat pentru a converti un flux de numerar care apare la un moment dat în timp la valoarea sa echivalentă la punctul de plecare. Acesta este derivat din rata de actualizare; |
| --- | --- |

13.

factorul de actualizare înseamnă un coeficient de multiplicare utilizat pentru a converti un flux de numerar care apare la un moment dat în timp la valoarea sa echivalentă la punctul de plecare. Acesta este derivat din rata de actualizare;

| 14. | anul de începere înseamnă anul pe care se bazează orice calcul și de la care se stabilește perioada de calcul; |
| --- | --- |

14.

anul de începere înseamnă anul pe care se bazează orice calcul și de la care se stabilește perioada de calcul;

| 15. | perioadă de calcul înseamnă perioada de timp luată în considerare pentru calcul, exprimată, de obicei, în ani; |
| --- | --- |

15.

perioadă de calcul înseamnă perioada de timp luată în considerare pentru calcul, exprimată, de obicei, în ani;

| 16. | valoarea reziduală a unei clădiri reprezintă suma valorilor reziduale ale clădirii și ale elementelor acesteia la sfârșitul perioadei de calcul; |
| --- | --- |

16.

valoarea reziduală a unei clădiri reprezintă suma valorilor reziduale ale clădirii și ale elementelor acesteia la sfârșitul perioadei de calcul;

| 17. | evoluția prețurilor reprezintă evoluția în timp a prețurilor la energie, produse, sisteme de construcție, servicii, forță de muncă, întreținere și alte costuri și poate fi diferită de rata inflației; |
| --- | --- |

17.

evoluția prețurilor reprezintă evoluția în timp a prețurilor la energie, produse, sisteme de construcție, servicii, forță de muncă, întreținere și alte costuri și poate fi diferită de rata inflației;

| 18. | măsură de eficiență energetică înseamnă o modificare aplicată unei clădiri care conduce la o reducere a necesarului de energie primară al clădirii; |
| --- | --- |

18.

măsură de eficiență energetică înseamnă o modificare aplicată unei clădiri care conduce la o reducere a necesarului de energie primară al clădirii;

| 19. | pachet înseamnă un set de măsuri de eficiență energetică și/sau de măsuri bazate pe surse regenerabile de energie aplicate unei clădiri de referință; |
| --- | --- |

19.

pachet înseamnă un set de măsuri de eficiență energetică și/sau de măsuri bazate pe surse regenerabile de energie aplicate unei clădiri de referință;

| 20. | variantă înseamnă rezultatul global și descrierea unui set complet de măsuri/pachete aplicate unei clădiri, putând fi compusă dintr-o combinație de măsuri privind anvelopa clădirii, tehnici pasive, măsuri privind sistemele clădirii și/sau măsuri bazate pe surse regenerabile de energie; |
| --- | --- |

20.

variantă înseamnă rezultatul global și descrierea unui set complet de măsuri/pachete aplicate unei clădiri, putând fi compusă dintr-o combinație de măsuri privind anvelopa clădirii, tehnici pasive, măsuri privind sistemele clădirii și/sau măsuri bazate pe surse regenerabile de energie;

| 21. | subcategorii de clădiri înseamnă categorii de tipuri de clădiri care sunt defalcate în funcție de dimensiune, vechime, materiale de construcție, model de utilizare, zonă climatică sau alte criterii decât cele stabilite în anexa I punctul 5 din Directiva 2010/31/UE. Pentru astfel de subcategorii sunt, în general, stabilite clădirile de referință; |
| --- | --- |

21.

subcategorii de clădiri înseamnă categorii de tipuri de clădiri care sunt defalcate în funcție de dimensiune, vechime, materiale de construcție, model de utilizare, zonă climatică sau alte criterii decât cele stabilite în anexa I punctul 5 din Directiva 2010/31/UE. Pentru astfel de subcategorii sunt, în general, stabilite clădirile de referință;

| 22. | energia livrată înseamnă energia, exprimată per vector energetic, furnizată sistemului tehnic al clădirii la limita de sistem, pentru a satisface utilizările luate în considerare (încălzire, răcire, ventilație, apă caldă menajeră, iluminat, electrocasnice etc.) sau pentru producerea de electricitate; |
| --- | --- |

22.

energia livrată înseamnă energia, exprimată per vector energetic, furnizată sistemului tehnic al clădirii la limita de sistem, pentru a satisface utilizările luate în considerare (încălzire, răcire, ventilație, apă caldă menajeră, iluminat, electrocasnice etc.) sau pentru producerea de electricitate;

| 23. | energie necesară pentru încălzire și răcire înseamnă căldura care urmează să fie livrată sau extrasă dintr-un spațiu condiționat pentru a menține condițiile de temperatură dorite pentru o anumită perioadă de timp; |
| --- | --- |

23.

energie necesară pentru încălzire și răcire înseamnă căldura care urmează să fie livrată sau extrasă dintr-un spațiu condiționat pentru a menține condițiile de temperatură dorite pentru o anumită perioadă de timp;

| 24. | energie exportată înseamnă energia, exprimată per vector energetic, furnizată de sistemul tehnic al clădirii la limita de sistem și utilizată în afara limitelor sistemului; |
| --- | --- |

24.

energie exportată înseamnă energia, exprimată per vector energetic, furnizată de sistemul tehnic al clădirii la limita de sistem și utilizată în afara limitelor sistemului;

| 25. | spațiu condiționat înseamnă spațiul în care anumiți parametri ambientali, cum ar fi temperatura, umiditatea etc., sunt reglați prin mijloace tehnice, cum ar fi încălzirea și răcirea etc.; |
| --- | --- |

25.

spațiu condiționat înseamnă spațiul în care anumiți parametri ambientali, cum ar fi temperatura, umiditatea etc., sunt reglați prin mijloace tehnice, cum ar fi încălzirea și răcirea etc.;

| 26. | energie din surse regenerabile înseamnă energie din surse regenerabile nefosile, și anume energia eoliană, solară, aerotermală, geotermală, hidrotermală și oceanică, hidroenergie, biomasă, gaz de fermentare a deșeurilor, gaz de la stații de epurare a apelor uzate și biogaze. |
| --- | --- |

26.

energie din surse regenerabile înseamnă energie din surse regenerabile nefosile, și anume energia eoliană, solară, aerotermală, geotermală, hidrotermală și oceanică, hidroenergie, biomasă, gaz de fermentare a deșeurilor, gaz de la stații de epurare a apelor uzate și biogaze.

Articolul 3

Cadrul metodologic comparativ

(1)   La calcularea nivelurilor optime, din punctul de vedere al costurilor, ale cerințelor minime de performanță energetică pentru clădiri și elementele acestora, statele membre utilizează cadrul metodologic comparativ stabilit în anexa I la prezentul regulament. Cadrul respectiv prevede calcularea nivelurilor optime din punctul de vedere al costurilor atât din perspectivă macroeconomică, cât și din perspectivă financiară, dar lasă la latitudinea statelor membre să decidă care dintre aceste calcule va deveni referința la nivel național pe baza căreia vor fi evaluate cerințele minime de performanță energetică.

(2)   Pentru realizarea calculelor, statele membre:

| (a) | iau ca an de începere pentru calcul anul în care este efectuat calculul; |
| --- | --- |

(a)

iau ca an de începere pentru calcul anul în care este efectuat calculul;

| (b) | utilizează perioada de calcul din anexa I la prezentul regulament; |
| --- | --- |

(b)

utilizează perioada de calcul din anexa I la prezentul regulament;

| (c) | utilizează categoriile de cost din anexa I la prezentul regulament; |
| --- | --- |

(c)

utilizează categoriile de cost din anexa I la prezentul regulament;

| (d) | utilizează ca limită inferioară minimă pentru costurile legate de emisiile de carbon prețurile ETS ale carbonului specificate în anexa II. |
| --- | --- |

(d)

utilizează ca limită inferioară minimă pentru costurile legate de emisiile de carbon prețurile ETS ale carbonului specificate în anexa II.

(3)   Statele membre vin în completarea cadrului metodologic comparativ stabilind, în vederea calculelor:

| (a) | ciclul de viață economic estimat al clădirii și/sau al elementului clădirii; |
| --- | --- |

(a)

ciclul de viață economic estimat al clădirii și/sau al elementului clădirii;

| (b) | rata de actualizare; |
| --- | --- |

(b)

rata de actualizare;

| (c) | costurile pentru vectorii energetici, produse, sisteme, costuri de întreținere, costurile operaționale și costurile forței de muncă; |
| --- | --- |

(c)

costurile pentru vectorii energetici, produse, sisteme, costuri de întreținere, costurile operaționale și costurile forței de muncă;

| (d) | factorii de energie primară; |
| --- | --- |

(d)

factorii de energie primară;

| (e) | evoluția prețurilor la energie estimată pentru toți vectorii energetici, luând în considerare informațiile din anexa II la prezentul regulament. |
| --- | --- |

(e)

evoluția prețurilor la energie estimată pentru toți vectorii energetici, luând în considerare informațiile din anexa II la prezentul regulament.

(4)   Statele membre se străduiesc să calculeze și să adopte nivelurile optime, din punctul de vedere al costurilor, ale cerințelor minime de performanță energetică cu privire la categoriile de clădiri pentru care nu există până în prezent cerințe minime specifice de performanță energetică.

(5)   Statele membre realizează o analiză pentru a determina gradul de sensibilitate al rezultatelor calculului la modificările parametrilor aplicați, acoperind cel puțin impactul diferitelor evoluții ale prețurilor la energie și al ratelor de actualizare pentru calculul din perspectivă macroeconomică și pentru cel din perspectivă financiară, precum și, în mod ideal, al altor parametri care sunt de așteptat să aibă un impact semnificativ asupra rezultatelor calculelor, precum evoluția prețurilor la alte produse decât energia.

Articolul 4

Compararea nivelurilor optime, din punctul de vedere al costurilor, calculate cu cerințele minime de performanță energetică în vigoare

(1)   După calcularea nivelurilor cerințelor optime din punctul de vedere al costurilor, atât din perspectivă macroeconomică, cât și din perspectivă financiară, statele membre decid care dintre aceste calcule vor deveni referința la nivel național și raportează această decizie Comisiei, în cadrul raportării prevăzute la articolul 6.

Statele membre compară rezultatele calculului ales să fie utilizat ca referință la nivel național, prevăzut la articolul 3, cu cerințele de performanță energetică în vigoare pentru categoria de clădiri corespunzătoare.

Statele membre utilizează rezultatul comparației pentru a se asigura că sunt stabilite cerințe minime de performanță energetică în vederea realizării nivelurilor optime din punctul de vedere al costurilor, în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) din Directiva 2010/31/UE. Se recomandă cu tărie statelor membre să asocieze stimulentele fiscale și financiare cu realizarea conformității cu rezultatele calculului nivelurilor optime din punctul de vedere al costurilor pentru aceeași clădire de referință.

(2)   În cazul în care un stat membru a definit clădirile de referință astfel încât rezultatul calculului nivelurilor optime din punctul de vedere al costurilor se aplică mai multor categorii de clădiri, acesta poate utiliza rezultatul pentru a se asigura că cerințele minime de performanță energetică sunt stabilite în vederea realizării nivelurilor optime din punctul de vedere al costurilor pentru toate categoriile relevante de clădiri.

Articolul 5

Revizuirea calculelor nivelurilor optime din punctul de vedere al costurilor

(1)   Statele membre își revizuiesc calculele nivelurilor optime din punctul de vedere al costurilor în timp util pentru revizuirea cerințelor lor minime de performanță energetică impuse de articolul 4 alineatul (1) din Directiva 2010/31/UE. În scopul acestei revizuiri, trebuie revizuite și, dacă este necesar, actualizate evoluțiile prețurilor pentru costurile care constituie date de intrare.

(2)   Rezultatele revizuirii sunt transmise Comisiei prin raportul prevăzut la articolul 6 din prezentul regulament.

Articolul 6

Raportare

(1)   Statele membre raportează Comisiei toate datele de intrare și ipotezele utilizate pentru calcule, precum și rezultatele calculelor. Raportul trebuie să includă factorii de conversie în energie primară aplicați, rezultatele calculelor din perspectivă macroeconomică și din perspectivă financiară, analiza de sensibilitate prevăzută la articolul 3 alineatul (5) din prezentul regulament și evoluțiile anticipate ale prețului energiei și al carbonului.

(2)   În cazul în care rezultatul comparației prevăzute la articolul 4 din prezentul regulament arată că cerințele minime de performanță energetică în vigoare sunt semnificativ mai puțin eficiente energetic decât nivelurile optime, din punctul de vedere al costurilor, ale cerințelor minime de performanță energetică, raportul trebuie să includă justificarea acestei diferențe. În măsura în care decalajul nu poate fi justificat, raportul trebuie să fie însoțit de un plan care să prezinte măsurile adecvate pentru a reduce decalajul la o dimensiune nesemnificativă până la următoarea revizuire. În acest sens, nivelul semnificativ mai puțin eficient energetic al cerințelor minime de performanță energetică în vigoare este calculat ca diferența dintre media tuturor cerințelor minime de performanță energetică în vigoare și media tuturor nivelurilor optime, din punctul de vedere al costurilor, care rezultă din calculul utilizat ca referință la nivel național pentru toate clădirile de referință comparabile și tipurile de clădiri utilizate.

(3)   Statele membre pot utiliza modelul de raport prevăzut în anexa III la prezentul regulament.

Articolul 7

Intrare în vigoare și aplicare

(1)   Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

(2)   Se aplică de la 9 ianuarie 2013 pentru clădirile ocupate de autoritățile publice și de la 9 iulie 2013 pentru alte clădiri, cu excepția articolului 6 alineatul (1) din prezentul regulament, care intră în vigoare la 30 iunie 2012, în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) al doilea paragraf din Directiva 2010/31/UE privind performanța energetică a clădirilor.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 16 ianuarie 2012.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 153, 18.6.2010, p. 13.

1

(2)  JO L 285, 31.10.2009, p. 10.

2

(3)  JO L 88, 4.4.2011, p. 5.

3

---

ANEXA I

Cadru metodologic de calcul al nivelurilor optime din punctul de vedere al costurilor

1.   STABILIREA CLĂDIRILOR DE REFERINȚĂ

| 1. | Statele membre stabilesc clădirile de referință pentru următoarele categorii de clădiri:






  1. | clădiri unifamiliale; |
| --- | --- | --- |

1.

Statele membre stabilesc clădirile de referință pentru următoarele categorii de clădiri:

1.

clădiri unifamiliale;

| 2. | blocuri de apartamente și clădiri multifamiliale; |
| --- | --- |

2.

blocuri de apartamente și clădiri multifamiliale;

| 3. | clădiri de birouri. |
| --- | --- |

3.

clădiri de birouri.

| 2. | Pe lângă categoria clădirilor de birouri, statele membre stabilesc clădirile de referință pentru alte categorii de clădiri nerezidențiale enumerate la punctul 5 literele (d)-(i) din anexa I la Directiva 2010/31/UE pentru care există cerințe specifice de performanță energetică. |
| --- | --- |

2.

Pe lângă categoria clădirilor de birouri, statele membre stabilesc clădirile de referință pentru alte categorii de clădiri nerezidențiale enumerate la punctul 5 literele (d)-(i) din anexa I la Directiva 2010/31/UE pentru care există cerințe specifice de performanță energetică.

| 3. | În cazul în care un stat membru este în măsură să demonstreze în raportul prevăzut la articolul 6 din prezentul regulament că o clădire de referință stabilită este aplicabilă mai multor categorii de clădiri, acesta poate reduce numărul de clădiri de referință utilizate și, prin urmare, numărul de calcule. Statele membre trebuie să-și justifice abordarea pe baza unei analize care să arate că o clădire de referință care este utilizată pentru a deservi mai multor categorii de clădiri este reprezentativă pentru stocul de clădiri al tuturor categoriilor vizate. |
| --- | --- |

3.

În cazul în care un stat membru este în măsură să demonstreze în raportul prevăzut la articolul 6 din prezentul regulament că o clădire de referință stabilită este aplicabilă mai multor categorii de clădiri, acesta poate reduce numărul de clădiri de referință utilizate și, prin urmare, numărul de calcule. Statele membre trebuie să-și justifice abordarea pe baza unei analize care să arate că o clădire de referință care este utilizată pentru a deservi mai multor categorii de clădiri este reprezentativă pentru stocul de clădiri al tuturor categoriilor vizate.

| 4. | Pentru fiecare categorie de clădiri se stabilește cel puțin o clădire de referință pentru clădirile noi și cel puțin două clădiri de referință pentru clădirile existente supuse unei renovări majore. Clădirile de referință pot fi stabilite pe baza subcategoriilor de clădiri (de exemplu, diferențiate în funcție de dimensiune, vechime, structură de cost, material de construcție, model de utilizare sau zonă climatică) care iau în considerare caracteristicile stocului național de clădiri. Clădirile de referință și caracteristicile acestora trebuie să corespundă structurii cerințelor de performanță energetică actuale sau planificate. |
| --- | --- |

4.

Pentru fiecare categorie de clădiri se stabilește cel puțin o clădire de referință pentru clădirile noi și cel puțin două clădiri de referință pentru clădirile existente supuse unei renovări majore. Clădirile de referință pot fi stabilite pe baza subcategoriilor de clădiri (de exemplu, diferențiate în funcție de dimensiune, vechime, structură de cost, material de construcție, model de utilizare sau zonă climatică) care iau în considerare caracteristicile stocului național de clădiri. Clădirile de referință și caracteristicile acestora trebuie să corespundă structurii cerințelor de performanță energetică actuale sau planificate.

| 5. | Statele membre pot utiliza modelul de raport prevăzut în anexa III pentru a raporta Comisiei parametrii avuți în vedere la stabilirea clădirilor de referință. Setul de date subiacente privind stocul național de clădiri utilizat pentru stabilirea clădirilor de referință trebuie comunicat Comisiei ca parte a raportului prevăzut la articolul 6. În special, trebuie justificată selecția caracteristicilor care stau la baza stabilirii clădirilor de referință. |
| --- | --- |

5.

Statele membre pot utiliza modelul de raport prevăzut în anexa III pentru a raporta Comisiei parametrii avuți în vedere la stabilirea clădirilor de referință. Setul de date subiacente privind stocul național de clădiri utilizat pentru stabilirea clădirilor de referință trebuie comunicat Comisiei ca parte a raportului prevăzut la articolul 6. În special, trebuie justificată selecția caracteristicilor care stau la baza stabilirii clădirilor de referință.

| 6. | Pentru clădirile existente (atât rezidențiale, cât și nerezidențiale), statele membre aplică cel puțin o măsură/un pachet/o variantă reprezentând renovarea standard necesară pentru menținerea clădirii/unității clădirii (fără măsuri de eficiență energetică suplimentare care depășesc cerințele legale). |
| --- | --- |

6.

Pentru clădirile existente (atât rezidențiale, cât și nerezidențiale), statele membre aplică cel puțin o măsură/un pachet/o variantă reprezentând renovarea standard necesară pentru menținerea clădirii/unității clădirii (fără măsuri de eficiență energetică suplimentare care depășesc cerințele legale).

| 7. | Pentru clădirile noi (atât rezidențiale, cât și nerezidențiale), cerințele minime de eficiență energetică aflate în prezent în vigoare constituie cerința de bază care trebuie îndeplinită. |
| --- | --- |

7.

Pentru clădirile noi (atât rezidențiale, cât și nerezidențiale), cerințele minime de eficiență energetică aflate în prezent în vigoare constituie cerința de bază care trebuie îndeplinită.

| 8. | Statele membre calculează, de asemenea, nivelurile optime, din punctul de vedere al costurilor, ale cerințelor minime de performanță energetică pentru elementele clădirilor instalate în clădiri existente sau le derivă din calculele realizate la nivel de clădire. La stabilirea cerințelor privind elementele clădirilor instalate în clădiri existente, cerințele optime din punctul de vedere al costurilor trebuie să ia în considerare, în măsura în care este posibil, interacțiunea elementului respectiv cu întreaga clădire de referință și alte elemente ale clădirii. |
| --- | --- |

8.

Statele membre calculează, de asemenea, nivelurile optime, din punctul de vedere al costurilor, ale cerințelor minime de performanță energetică pentru elementele clădirilor instalate în clădiri existente sau le derivă din calculele realizate la nivel de clădire. La stabilirea cerințelor privind elementele clădirilor instalate în clădiri existente, cerințele optime din punctul de vedere al costurilor trebuie să ia în considerare, în măsura în care este posibil, interacțiunea elementului respectiv cu întreaga clădire de referință și alte elemente ale clădirii.

| 9. | Statele membre depun toate eforturile pentru a calcula și stabili cerințele optime din punctul de vedere al costurilor la nivelul sistemelor tehnice individuale pentru clădiri existente sau le derivă din calculele realizate la nivel de clădire nu doar pentru încălzire, răcire, apă caldă menajeră, aer condiționat și ventilație (sau o combinație a acestora), ci și pentru sistemele de iluminat pentru clădirile nerezidențiale. |
| --- | --- |

9.

Statele membre depun toate eforturile pentru a calcula și stabili cerințele optime din punctul de vedere al costurilor la nivelul sistemelor tehnice individuale pentru clădiri existente sau le derivă din calculele realizate la nivel de clădire nu doar pentru încălzire, răcire, apă caldă menajeră, aer condiționat și ventilație (sau o combinație a acestora), ci și pentru sistemele de iluminat pentru clădirile nerezidențiale.

2.   IDENTIFICAREA MĂSURILOR DE EFICIENȚĂ ENERGETICĂ BAZATE PE SURSE DE ENERGIE REGENERABILE ȘI/SAU A PACHETELOR ȘI VARIANTELOR DE ASTFEL DE MĂSURI PENTRU FIECARE CLĂDIRE DE REFERINȚĂ

| 1. | Măsurile de eficiență energetică atât pentru clădirile noi, cât și pentru clădirile existente sunt definite pentru toți parametrii de intrare utilizați în calcul care au un impact direct sau indirect asupra performanței energetice a clădirii, inclusiv pentru sisteme alternative de eficiență ridicată precum sistemele centralizate de furnizare a energiei și celelalte alternative enumerate la articolul 6 din Directiva 2010/31/UE. |
| --- | --- |

1.

Măsurile de eficiență energetică atât pentru clădirile noi, cât și pentru clădirile existente sunt definite pentru toți parametrii de intrare utilizați în calcul care au un impact direct sau indirect asupra performanței energetice a clădirii, inclusiv pentru sisteme alternative de eficiență ridicată precum sistemele centralizate de furnizare a energiei și celelalte alternative enumerate la articolul 6 din Directiva 2010/31/UE.

| 2. | Măsurile pot fi corelate în pachete sau variante de măsuri. În cazul în care anumite măsuri nu sunt adecvate contextului economic sau climatic local, statele membre indică acest lucru în raportarea către Comisie în conformitate cu articolul 6 din prezentul regulament. |
| --- | --- |

2.

Măsurile pot fi corelate în pachete sau variante de măsuri. În cazul în care anumite măsuri nu sunt adecvate contextului economic sau climatic local, statele membre indică acest lucru în raportarea către Comisie în conformitate cu articolul 6 din prezentul regulament.

| 3. | Statele membre identifică, de asemenea, măsuri/pachete/variante bazate pe utilizarea energiei din surse regenerabile atât pentru clădirile noi, cât și pentru cele existente. Normele obligatorii din punct de vedere juridic prevăzute în legislația națională de aplicare a articolului 13 din Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului (1) sunt considerate drept o măsură/un pachet/o variantă care trebuie aplicată în statul membru respectiv. |
| --- | --- |

3.

Statele membre identifică, de asemenea, măsuri/pachete/variante bazate pe utilizarea energiei din surse regenerabile atât pentru clădirile noi, cât și pentru cele existente. Normele obligatorii din punct de vedere juridic prevăzute în legislația națională de aplicare a articolului 13 din Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului (1) sunt considerate drept o măsură/un pachet/o variantă care trebuie aplicată în statul membru respectiv.

| 4. | Măsurile/pachetele/variantele de eficiență energetică identificate pentru calcularea cerințelor optime din punctul de vedere al costurilor includ măsurile necesare pentru a îndeplini cerințele minime de performanță energetică aplicabile în prezent. Dacă este cazul, acestea includ, de asemenea, măsurile/pachetele/variantele necesare pentru a îndeplini cerințele sistemelor naționale de sprijin. Statele membre includ, de asemenea, măsurile/pachetele/variantele necesare pentru a îndeplini cerințele minime de performanță energetică pentru clădirile al căror consum de energie este aproape egal cu zero pentru clădirile noi și, eventual, pentru clădirile existente, astfel cum sunt definite la articolul 9 din Directiva 2010/31/UE. |
| --- | --- |

4.

Măsurile/pachetele/variantele de eficiență energetică identificate pentru calcularea cerințelor optime din punctul de vedere al costurilor includ măsurile necesare pentru a îndeplini cerințele minime de performanță energetică aplicabile în prezent. Dacă este cazul, acestea includ, de asemenea, măsurile/pachetele/variantele necesare pentru a îndeplini cerințele sistemelor naționale de sprijin. Statele membre includ, de asemenea, măsurile/pachetele/variantele necesare pentru a îndeplini cerințele minime de performanță energetică pentru clădirile al căror consum de energie este aproape egal cu zero pentru clădirile noi și, eventual, pentru clădirile existente, astfel cum sunt definite la articolul 9 din Directiva 2010/31/UE.

| 5. | În cazul în care un stat membru poate demonstra, prin prezentarea analizelor anterioare ale costurilor, ca parte a raportării prevăzute la articolul 6, că anumite măsuri/pachete/variante sunt departe de a fi optime din punctul de vedere al costurilor, acestea pot fi excluse din calcul. Cu toate acestea, astfel de măsuri/pachete/variante trebuie revăzute în cadrul următoarei revizuiri a calculelor. |
| --- | --- |

5.

În cazul în care un stat membru poate demonstra, prin prezentarea analizelor anterioare ale costurilor, ca parte a raportării prevăzute la articolul 6, că anumite măsuri/pachete/variante sunt departe de a fi optime din punctul de vedere al costurilor, acestea pot fi excluse din calcul. Cu toate acestea, astfel de măsuri/pachete/variante trebuie revăzute în cadrul următoarei revizuiri a calculelor.

| 6. | Măsurile de eficiență energetică selectate și măsurile bazate pe energie din surse regenerabile, precum și pachetele/variantele acestora trebuie să fie compatibile cu cerințele de bază pentru lucrările de construcție astfel cum sunt enumerate în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 305/2011 și specificate de statele membre. Ele trebuie să fie compatibile, de asemenea, cu nivelurile calității aerului și confortului interior în conformitate cu standardul CEN 15251 privind calitatea aerului interior sau cu standardele naționale echivalente. În cazurile în care măsurile produc niveluri diferite de confort, acest aspect este evidențiat în calcule. |
| --- | --- |

6.

Măsurile de eficiență energetică selectate și măsurile bazate pe energie din surse regenerabile, precum și pachetele/variantele acestora trebuie să fie compatibile cu cerințele de bază pentru lucrările de construcție astfel cum sunt enumerate în anexa I la Regulamentul (UE) nr. 305/2011 și specificate de statele membre. Ele trebuie să fie compatibile, de asemenea, cu nivelurile calității aerului și confortului interior în conformitate cu standardul CEN 15251 privind calitatea aerului interior sau cu standardele naționale echivalente. În cazurile în care măsurile produc niveluri diferite de confort, acest aspect este evidențiat în calcule.

3.   CALCULAREA CERERII DE ENERGIE PRIMARĂ CARE REZULTĂ DIN APLICAREA UNOR ASTFEL DE MĂSURI ȘI PACHETE DE MĂSURI PENTRU O CLĂDIRE DE REFERINȚĂ

| 1. | Performanța energetică se calculează în conformitate cu cadrul general comun prevăzut în anexa I la Directiva 2010/31/UE. |
| --- | --- |

1.

Performanța energetică se calculează în conformitate cu cadrul general comun prevăzut în anexa I la Directiva 2010/31/UE.

| 2. | Statele membre calculează performanța energetică a măsurilor/pachetelor/variantelor prin calcularea, pentru suprafața definită la nivel național, în primul rând a energiei necesare pentru încălzire și răcire. Apoi se calculează energia livrată pentru încălzirea spațiului, răcire, ventilare, apă caldă menajeră și sisteme de iluminat. |
| --- | --- |

2.

Statele membre calculează performanța energetică a măsurilor/pachetelor/variantelor prin calcularea, pentru suprafața definită la nivel național, în primul rând a energiei necesare pentru încălzire și răcire. Apoi se calculează energia livrată pentru încălzirea spațiului, răcire, ventilare, apă caldă menajeră și sisteme de iluminat.

| 3. | Energia produsă la fața locului se scade din necesarul de energie primară și din energia livrată. |
| --- | --- |

3.

Energia produsă la fața locului se scade din necesarul de energie primară și din energia livrată.

| 4. | Statele membre calculează consumul rezultat de energie primară cu ajutorul factorilor de conversie în energie primară stabiliți la nivel național. Statele membre raportează Comisiei factorii de conversie în energie primară în cadrul raportării prevăzute la articolul 6 din prezentul regulament. |
| --- | --- |

4.

Statele membre calculează consumul rezultat de energie primară cu ajutorul factorilor de conversie în energie primară stabiliți la nivel național. Statele membre raportează Comisiei factorii de conversie în energie primară în cadrul raportării prevăzute la articolul 6 din prezentul regulament.

| 5. | Statele membre utilizează:






  (a) | fie standardele CEN existente aplicabile pentru calcularea performanței energetice; |
| --- | --- | --- |

5.

Statele membre utilizează:

(a)

fie standardele CEN existente aplicabile pentru calcularea performanței energetice;

| (b) | fie o metodă de calcul națională echivalentă, cu condiția ca aceasta să fie în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din Directiva 2010/31/UE și cu anexa I la aceasta. |
| --- | --- |

(b)

fie o metodă de calcul națională echivalentă, cu condiția ca aceasta să fie în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din Directiva 2010/31/UE și cu anexa I la aceasta.

| 6. | Rezultatele de performanță energetică obținute sunt exprimate, pentru calcularea nivelurilor optime din punctul de vedere al costurilor, în metri pătrați de suprafață utilă a unei clădiri de referință și se referă la cererea de energie primară. |
| --- | --- |

6.

Rezultatele de performanță energetică obținute sunt exprimate, pentru calcularea nivelurilor optime din punctul de vedere al costurilor, în metri pătrați de suprafață utilă a unei clădiri de referință și se referă la cererea de energie primară.

4.   CALCULAREA COSTULUI GLOBAL ÎN CEEA CE PRIVEȘTE VALOAREA ACTUALIZATĂ NETĂ A FIECĂREI CLĂDIRI DE REFERINȚĂ

4.1.   Categorii de costuri

Statele membre stabilesc și descriu următoarele categorii de cost separate care trebuie utilizate:

| (a) | Costurile investiției inițiale. |
| --- | --- |

(a)

Costurile investiției inițiale.

| (b) | Costurile de funcționare. Acestea includ costurile înlocuirii periodice a elementelor clădirii și pot include, dacă este cazul, câștigurile din energia produsă pe care statele membre le pot lua în considerare în calculul financiar. |
| --- | --- |

(b)

Costurile de funcționare. Acestea includ costurile înlocuirii periodice a elementelor clădirii și pot include, dacă este cazul, câștigurile din energia produsă pe care statele membre le pot lua în considerare în calculul financiar.

| (c) | Costurile energiei. Acestea reflectă costul global al energiei, inclusiv prețul energiei, tarifele pentru capacitate și tarifele de rețea. |
| --- | --- |

(c)

Costurile energiei. Acestea reflectă costul global al energiei, inclusiv prețul energiei, tarifele pentru capacitate și tarifele de rețea.

| (d) | Costuri de eliminare, dacă este cazul. |
| --- | --- |

(d)

Costuri de eliminare, dacă este cazul.

Pentru calculul la nivel macroeconomic, statele membre stabilesc în plus categoria de costuri reprezentând:

| (e) | Costul emisiilor de gaze cu efect de seră. Acesta reflectă costurile operaționale cuantificate, evaluate în bani și actualizate ale dioxidului de carbon rezultat din emisiile de gaze cu efect de seră, în tone de CO2 echivalent pe perioada de calcul. |
| --- | --- |

(e)

Costul emisiilor de gaze cu efect de seră. Acesta reflectă costurile operaționale cuantificate, evaluate în bani și actualizate ale dioxidului de carbon rezultat din emisiile de gaze cu efect de seră, în tone de CO2 echivalent pe perioada de calcul.

4.2.   Principii generale pentru calcularea costurilor

| 1. | În proiectarea evoluțiilor prețurilor la energie, statele membre pot utiliza previziunile pentru evoluția prețurilor la energie din anexa II la prezentul regulament pentru petrol, gaz, cărbune și energie electrică, pornind de la prețurile absolute medii pentru energie (exprimate în euro) pentru sursele de energie respective în anul exercițiului de calcul.
  De asemenea, statele membre stabilesc previziunile privind evoluția prețurilor naționale la energie pentru alți vectori energetici utilizați la scară largă în contextul lor regional/local și, dacă este cazul, privind tarifele pentru sarcina de vârf. Acestea raportează Comisiei tendințele proiectate ale prețurilor și cotele actuale ale diferiților vectori energetici în compunerea consumului de energie. |
| --- | --- |

1.

În proiectarea evoluțiilor prețurilor la energie, statele membre pot utiliza previziunile pentru evoluția prețurilor la energie din anexa II la prezentul regulament pentru petrol, gaz, cărbune și energie electrică, pornind de la prețurile absolute medii pentru energie (exprimate în euro) pentru sursele de energie respective în anul exercițiului de calcul.

De asemenea, statele membre stabilesc previziunile privind evoluția prețurilor naționale la energie pentru alți vectori energetici utilizați la scară largă în contextul lor regional/local și, dacă este cazul, privind tarifele pentru sarcina de vârf. Acestea raportează Comisiei tendințele proiectate ale prețurilor și cotele actuale ale diferiților vectori energetici în compunerea consumului de energie.

| 2. | Efectul evoluțiilor viitoare (preconizate) ale prețurilor pentru costuri altele decât costul energiei, înlocuirea elementelor clădirii în cursul perioadei de calcul și costurile de eliminare, după caz, pot fi, de asemenea, incluse în calculul costurilor. Evoluția prețurilor, inclusiv prin inovare și adaptare tehnologică, trebuie luată în considerare la revizuirea și actualizarea calculelor. |
| --- | --- |

2.

Efectul evoluțiilor viitoare (preconizate) ale prețurilor pentru costuri altele decât costul energiei, înlocuirea elementelor clădirii în cursul perioadei de calcul și costurile de eliminare, după caz, pot fi, de asemenea, incluse în calculul costurilor. Evoluția prețurilor, inclusiv prin inovare și adaptare tehnologică, trebuie luată în considerare la revizuirea și actualizarea calculelor.

| 3. | Datele de cost pentru categoriile de costuri menționate la literele (a)-(d) se bazează pe piață și trebuie să fie coerente în ceea ce privește locul și timpul. Costurile trebuie să fie exprimate drept costuri reale, exclusiv inflația. Costurile sunt evaluate la nivel de țară. |
| --- | --- |

3.

Datele de cost pentru categoriile de costuri menționate la literele (a)-(d) se bazează pe piață și trebuie să fie coerente în ceea ce privește locul și timpul. Costurile trebuie să fie exprimate drept costuri reale, exclusiv inflația. Costurile sunt evaluate la nivel de țară.

| 4. | La determinarea costului global al unei măsuri/pachet/variante pot fi omise următoarele:






  (a) | costurile care rămân aceleași pentru toate măsurile/pachetele/variantele evaluate; |
| --- | --- | --- |

4.

La determinarea costului global al unei măsuri/pachet/variante pot fi omise următoarele:

(a)

costurile care rămân aceleași pentru toate măsurile/pachetele/variantele evaluate;

| (b) | costurile legate de elementele clădirilor care nu au nicio influență asupra performanței energetice a clădirii. |
| --- | --- |

(b)

costurile legate de elementele clădirilor care nu au nicio influență asupra performanței energetice a clădirii.

Toate celelalte costuri trebuie luate integral în considerare pentru calcularea costurilor globale.

| 5. | Valoarea reziduală se determină prin amortizarea liniară a investiției inițiale sau a costului de înlocuire a unui element de construcție dat până la sfârșitul perioadei de calcul actualizată la începutul perioadei de calcul. Timpul de amortizare este determinat de durata de viață economică a unei clădiri sau a unui element al acesteia. Valorile reziduale ale elementelor clădirii pot necesita corecții legate de costul eliminării lor din clădire la sfârșitul ciclului de viață economică estimat al clădirii. |
| --- | --- |

5.

Valoarea reziduală se determină prin amortizarea liniară a investiției inițiale sau a costului de înlocuire a unui element de construcție dat până la sfârșitul perioadei de calcul actualizată la începutul perioadei de calcul. Timpul de amortizare este determinat de durata de viață economică a unei clădiri sau a unui element al acesteia. Valorile reziduale ale elementelor clădirii pot necesita corecții legate de costul eliminării lor din clădire la sfârșitul ciclului de viață economică estimat al clădirii.

| 6. | Costurile de eliminare, dacă este cazul, trebuie actualizate și pot fi scăzute din valoarea finală. Poate fi necesară actualizarea acestor costuri întâi de la durata de viață economică estimată, la sfârșitul perioadei de calcul, și, într-o a doua etapă, actualizarea la începutul perioadei de calcul. |
| --- | --- |

6.

Costurile de eliminare, dacă este cazul, trebuie actualizate și pot fi scăzute din valoarea finală. Poate fi necesară actualizarea acestor costuri întâi de la durata de viață economică estimată, la sfârșitul perioadei de calcul, și, într-o a doua etapă, actualizarea la începutul perioadei de calcul.

| 7. | La sfârșitul perioadei de calcul, costurile de eliminare (dacă este cazul) sau valoarea reziduală a componentelor și elementelor clădirii sunt luate în considerare pentru a determina costurile finale pe durata ciclului de viață economică estimată a clădirii. |
| --- | --- |

7.

La sfârșitul perioadei de calcul, costurile de eliminare (dacă este cazul) sau valoarea reziduală a componentelor și elementelor clădirii sunt luate în considerare pentru a determina costurile finale pe durata ciclului de viață economică estimată a clădirii.

| 8. | Statele membre utilizează o perioadă de calcul de 30 de ani pentru clădiri rezidențiale și publice și o perioadă de calcul de 20 de ani pentru clădirile comerciale nerezidențiale. |
| --- | --- |

8.

Statele membre utilizează o perioadă de calcul de 30 de ani pentru clădiri rezidențiale și publice și o perioadă de calcul de 20 de ani pentru clădirile comerciale nerezidențiale.

| 9. | Statele membre sunt încurajate să utilizeze anexa A la standardul EN 15459 privind datele economice pentru elementele clădirilor atunci când definesc duratele de viață economică estimate pentru astfel de elemente. Dacă sunt stabilite alte durate de viață economică estimate pentru elementele clădirilor, acestea trebuie raportate Comisiei ca parte a raportării prevăzute la articolul 6. Statele membre definesc, la nivel național, ciclul de viață economică estimat al unei clădiri. |
| --- | --- |

9.

Statele membre sunt încurajate să utilizeze anexa A la standardul EN 15459 privind datele economice pentru elementele clădirilor atunci când definesc duratele de viață economică estimate pentru astfel de elemente. Dacă sunt stabilite alte durate de viață economică estimate pentru elementele clădirilor, acestea trebuie raportate Comisiei ca parte a raportării prevăzute la articolul 6. Statele membre definesc, la nivel național, ciclul de viață economică estimat al unei clădiri.

4.3.   Calculul costurilor globale pentru efectuarea calculului din perspectivă financiară

| 1. | La determinarea costului global al unei măsuri/pachet/variante pentru calculul din perspectivă financiară, prețurile relevante care trebuie luate în considerare sunt prețurile plătite de client cu toate taxele aplicabile, inclusiv TVA și alte taxe. În mod ideal, trebuie de asemenea cuprinse în calcul subvențiile disponibile pentru diferitele variante/pachete/măsuri; cu toate acestea, statele membre pot opta pentru neincluderea în calcul a subvențiilor, însă, în acest caz, ele trebuie să se asigure că sunt excluse atât subvențiile și schemele de sprijin pentru tehnologii, cât și eventualele subvenții pentru prețurile la energie. |
| --- | --- |

1.

La determinarea costului global al unei măsuri/pachet/variante pentru calculul din perspectivă financiară, prețurile relevante care trebuie luate în considerare sunt prețurile plătite de client cu toate taxele aplicabile, inclusiv TVA și alte taxe. În mod ideal, trebuie de asemenea cuprinse în calcul subvențiile disponibile pentru diferitele variante/pachete/măsuri; cu toate acestea, statele membre pot opta pentru neincluderea în calcul a subvențiilor, însă, în acest caz, ele trebuie să se asigure că sunt excluse atât subvențiile și schemele de sprijin pentru tehnologii, cât și eventualele subvenții pentru prețurile la energie.

| 2. | Costurile globale pentru clădiri și elementele acestora se calculează prin însumarea diferitelor tipuri de costuri și aplicarea la acestea a ratei de actualizare prin intermediul unui factor de actualizare, astfel încât acestea să fie exprimate ca valoare în anul de începere, la care se adaugă valoarea reziduală actualizată după cum urmează:



  unde:







  τ | este perioada de calcul |
| --- | --- | --- |
| Cg(τ) | este costul global (raportat la anul de începere τ 0) pe perioada de calcul |
| CI | este costul investiției inițiale pentru măsura sau setul de măsuri j |
| Ca,I (j) | este costul anual în anul i pentru măsura sau setul de măsuri j |
| Vf,τ (j) | este valoarea reziduală pentru măsura sau setul de măsuri j la sfârșitul perioadei de calcul (actualizată la anul de începere τ 0) |
| Rd (i) | este factorul de actualizare pentru anul i pe baza ratei de actualizare r care se calculează |

2.

Costurile globale pentru clădiri și elementele acestora se calculează prin însumarea diferitelor tipuri de costuri și aplicarea la acestea a ratei de actualizare prin intermediul unui factor de actualizare, astfel încât acestea să fie exprimate ca valoare în anul de începere, la care se adaugă valoarea reziduală actualizată după cum urmează:

Formula

unde:

τ

este perioada de calcul

Cg(τ)

este costul global (raportat la anul de începere τ 0) pe perioada de calcul

CI

este costul investiției inițiale pentru măsura sau setul de măsuri j

Ca,I (j)

este costul anual în anul i pentru măsura sau setul de măsuri j

Vf,τ (j)

este valoarea reziduală pentru măsura sau setul de măsuri j la sfârșitul perioadei de calcul (actualizată la anul de începere τ 0)

Rd (i)

este factorul de actualizare pentru anul i pe baza ratei de actualizare r care se calculează

ca:

Formula

unde p este numărul de ani de la începutul perioadei, iar r este rată reală de actualizare.

| 3. | Statele membre stabilesc rata de actualizare care urmează a fi utilizată pentru calculul din perspectivă financiară după ce efectuează o analiză de sensibilitate pentru cel puțin două rate diferite, la alegere. |
| --- | --- |

3.

Statele membre stabilesc rata de actualizare care urmează a fi utilizată pentru calculul din perspectivă financiară după ce efectuează o analiză de sensibilitate pentru cel puțin două rate diferite, la alegere.

4.4.   Calculul costurilor globale pentru efectuarea calculului din perspectivă macroeconomică

| 1. | La determinarea costului global al unei măsuri/pachet/variante pentru calculul din perspectivă macroeconomică, prețurile relevante care trebuie luate în considerare sunt prețurile fără taxele aplicabile, TVA, alte taxe și subvenții. |
| --- | --- |

1.

La determinarea costului global al unei măsuri/pachet/variante pentru calculul din perspectivă macroeconomică, prețurile relevante care trebuie luate în considerare sunt prețurile fără taxele aplicabile, TVA, alte taxe și subvenții.

| 2. | La determinarea costului global al unei măsuri/pachet/variante pentru calculul din perspectivă macroeconomică, trebuie inclusă, suplimentar față de costurile enumerate la punctul 4.1, o nouă categorie de costuri, și anume costul emisiilor de gaze cu efect de seră, astfel încât formula ajustată pentru calcularea costului global este:



  unde:
  C c, i(j) este costul emisiilor de dioxid de carbon pentru măsura sau setul de măsuri j în anul i. |
| --- | --- |

2.

La determinarea costului global al unei măsuri/pachet/variante pentru calculul din perspectivă macroeconomică, trebuie inclusă, suplimentar față de costurile enumerate la punctul 4.1, o nouă categorie de costuri, și anume costul emisiilor de gaze cu efect de seră, astfel încât formula ajustată pentru calcularea costului global este:

Formula

unde:

C c, i(j) este costul emisiilor de dioxid de carbon pentru măsura sau setul de măsuri j în anul i.

| 3. | Statele membre calculează costurile emisiilor de dioxid de carbon pentru măsuri/pachete/variante, cumulate pe parcursul perioadei de calcul, pe baza sumei emisiilor anuale de gaze cu efect de seră înmulțită cu prețurile estimate, per tonă de CO2 echivalent, ale cotelor de emisii de gaze cu efect de seră în fiecare an, utilizând ca limită inferioară minimă suma de 20 EUR per tonă de CO2 echivalent până în 2025, de 35 EUR până în 2030 și de 50 EUR după 2030, conform scenariilor actuale ale Comisiei cu privire la evoluția prețurilor ETS ale carbonului (măsurate în prețuri reale și constante EUR 2008, adaptate la datele și metodologia de calcul alese). La fiecare revizuire a calculelor nivelurilor optime din punctul de vedere al costurilor se iau în considerare scenarii actualizate. |
| --- | --- |

3.

Statele membre calculează costurile emisiilor de dioxid de carbon pentru măsuri/pachete/variante, cumulate pe parcursul perioadei de calcul, pe baza sumei emisiilor anuale de gaze cu efect de seră înmulțită cu prețurile estimate, per tonă de CO2 echivalent, ale cotelor de emisii de gaze cu efect de seră în fiecare an, utilizând ca limită inferioară minimă suma de 20 EUR per tonă de CO2 echivalent până în 2025, de 35 EUR până în 2030 și de 50 EUR după 2030, conform scenariilor actuale ale Comisiei cu privire la evoluția prețurilor ETS ale carbonului (măsurate în prețuri reale și constante EUR 2008, adaptate la datele și metodologia de calcul alese). La fiecare revizuire a calculelor nivelurilor optime din punctul de vedere al costurilor se iau în considerare scenarii actualizate.

| 4. | Statele membre stabilesc rata de actualizare care urmează a fi utilizată pentru calculul din perspectivă macroeconomică după ce efectuează o analiză de sensibilitate cu cel puțin două rate diferite, una dintre acestea fiind de 3 %, exprimată în termeni reali. |
| --- | --- |

4.

Statele membre stabilesc rata de actualizare care urmează a fi utilizată pentru calculul din perspectivă macroeconomică după ce efectuează o analiză de sensibilitate cu cel puțin două rate diferite, una dintre acestea fiind de 3 %, exprimată în termeni reali.

5.   REALIZAREA UNEI ANALIZE DE SENSIBILIATE PENTRU DATELE DE INTRARE REFERITOARE LA COSTURI, INCLUSIV PENTRU PREȚURILE LA ENERGIE

Scopul analizei de sensibilitate este de a identifica cei mai importanți parametri pentru calculul nivelurilor optime din punctul de vedere al costurilor. Statele membre realizează o analiză de sensibilitate pentru rata de actualizare utilizând cel puțin două rate de actualizare exprimate în termeni reali pentru calculul din perspectivă macroeconomică și două rate pentru calculul din perspectivă financiară. Una dintre ratele de actualizare care trebuie utilizată în analiza de sensibilitate pentru calculul din perspectivă macroeconomică trebuie să fie de 3 %, exprimată în termeni reali. Statele membre realizează o analiză de sensibilitate pentru scenariile de evoluție a prețurilor la energie pentru toți vectorii energetici utilizați în măsură semnificativă la clădiri în contextul lor național. Este recomandată extinderea analizei de sensibilitate și la alte date de intrare esențiale.

6.   DERIVAREA NIVELULUI OPTIM, DIN PUNCTUL DE VEDERE AL COSTURILOR, AL PERFORMANȚEI ENERGETICE PENTRU FIECARE CLĂDIRE DE REFERINȚĂ

| 1. | Pentru fiecare clădire de referință, statele membre compară rezultatele costurilor globale calculate pentru diferitele măsuri de eficiență energetică și măsuri bazate pe surse de energie regenerabile și pentru pachete/variante ale acestora. |
| --- | --- |

1.

Pentru fiecare clădire de referință, statele membre compară rezultatele costurilor globale calculate pentru diferitele măsuri de eficiență energetică și măsuri bazate pe surse de energie regenerabile și pentru pachete/variante ale acestora.

| 2. | În cazurile în care rezultatul calculării nivelurilor optime din punctul de vedere al costurilor oferă aceleași costuri globale pentru diferite niveluri de performanță energetică, statele membre sunt încurajate să utilizeze cerințe care conduc la utilizarea unei cantități mai mici de energie primară ca bază pentru comparația cu cerințele minime de performanță energetică în vigoare. |
| --- | --- |

2.

În cazurile în care rezultatul calculării nivelurilor optime din punctul de vedere al costurilor oferă aceleași costuri globale pentru diferite niveluri de performanță energetică, statele membre sunt încurajate să utilizeze cerințe care conduc la utilizarea unei cantități mai mici de energie primară ca bază pentru comparația cu cerințele minime de performanță energetică în vigoare.

| 3. | După luarea deciziei cu privire la utilizarea ca referință la nivel național a calculului macroeconomic sau a celui financiar, mediile nivelurilor optime, din punctul de vedere al costurilor, ale performanței energetice calculate pentru toate clădirile de referință utilizate, luate în ansamblu, se calculează în scopul comparării cu mediile cerințelor existente de performanță energetică pentru aceleași clădiri de referință. Aceasta permite calcularea diferenței dintre cerințele actuale de performanță energetică și nivelurile calculate care sunt optime din punctul de vedere al costurilor. |
| --- | --- |

3.

După luarea deciziei cu privire la utilizarea ca referință la nivel național a calculului macroeconomic sau a celui financiar, mediile nivelurilor optime, din punctul de vedere al costurilor, ale performanței energetice calculate pentru toate clădirile de referință utilizate, luate în ansamblu, se calculează în scopul comparării cu mediile cerințelor existente de performanță energetică pentru aceleași clădiri de referință. Aceasta permite calcularea diferenței dintre cerințele actuale de performanță energetică și nivelurile calculate care sunt optime din punctul de vedere al costurilor.

---

(1)  JO L 140, 5.6.2009, p. 16.

---

ANEXA II

Informații privind evoluția estimată pe termen lung a prețurilor la energie

Pentru efectuarea calculelor, statele membre pot lua în considerare tendințele estimate de evoluție a prețurilor la combustibili și energie electrică astfel cum sunt furnizate de Comisia Europeană pe bază de actualizare bianuală. Actualizările pot fi consultate pe următorul site: http://ec.europa.eu/energy/observatory/trends_2030/index_en.htm

Tendințele pot fi extrapolate dincolo de 2030 până când vor fi disponibile proiecții pe termen mai lung.

Informații privind evoluția estimată pe termen lung a prețurilor carbonului

Pentru calculele din perspectivă macroeconomică, statele membre trebuie să utilizeze ca limită inferioară minimă previziunile pentru prețurile ETS ale carbonului conform scenariului de referință utilizat de Comisie pentru perioada până în 2050, a cărui premisă este aplicarea legislației existente, dar fără decarbonizare (primul rând din tabelul de mai jos). În prezent, aceste previziuni pornesc de la premisa unui preț per tonă de 20 EUR până în 2025, de 35 EUR până în 2030 și de 50 EUR după 2030, măsurat în prețuri reale și constante EUR 2008, adaptate la datele și metodologia de calcul alese (a se vedea tabelul de mai jos). Cu ocazia fiecărei revizuiri a calculelor nivelurilor optime din punctul de vedere al costurilor se iau în considerare scenariile actualizate privind prețurile carbonului, furnizate de Comisie.

| Evoluția prețului carbonului | 2020 | 2025 | 2030 | 2035 | 2040 | 2045 | 2050 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Referință
  (acțiune fragm., prețuri ref. comb. fosili) | 16,5 | 20 | 36 | 50 | 52 | 51 | 50 |
| Tehnologii eficiente
  (acțiune globală, preț scăzut comb. fosili) | 25 | 38 | 60 | 64 | 78 | 115 | 190 |
| Tehnologii eficiente
  (acțiune fragm., prețuri ref. comb. fosili) | 25 | 34 | 51 | 53 | 64 | 92 | 147 |
| Sursa: Anexa 7.10 din http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=SEC:2011:0288:FIN:EN:PDF |

Evoluția prețului carbonului

2020

2025

2030

2035

2040

2045

2050

Referință

(acțiune fragm., prețuri ref. comb. fosili)

16,5

20

36

50

52

51

50

Tehnologii eficiente

(acțiune globală, preț scăzut comb. fosili)

25

38

60

64

78

115

190

Tehnologii eficiente

(acțiune fragm., prețuri ref. comb. fosili)

25

34

51

53

64

92

147

Sursa: Anexa 7.10 din http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=SEC:2011:0288:FIN:EN:PDF

---

ANEXA III

Model de raport pe care statele membre îl pot utiliza pentru raportarea către Comisie în conformitate cu articolul 5 alineatul (2) din Directiva 2010/31/UE și cu articolul 6 din prezentul regulament

1.   CLĂDIRI DE REFERINȚĂ

1.1.   Raportați cu privire la clădirile de referință pentru toate categoriile de clădiri și la reprezentativitatea acestora pentru stocul de clădiri utilizând tabelul 1 (clădiri existente) și tabelul 2 (clădiri noi). Informațiile suplimentare pot fi adăugate într-o anexă.

1.2.   Menționați definiția suprafeței de referință utilizate în țara dumneavoastră și modul de calculare a acesteia.

1.3.   Enumerați criteriile de selecție utilizate pentru definirea fiecărei clădiri de referință (atât noi, cât și existente): de exemplu, analize statistice bazate pe utilizare, vechime, geometrie, zone climatice, structura costurilor, material de construcție etc., introducând, de asemenea, condițiile climatice din exterior și interior și amplasarea geografică.

1.4.   Precizați dacă clădirea dumneavoastră de referință este o clădire exemplificativă, o clădire virtuală etc.

1.5.   Precizați setul de date de bază pentru stocul național de clădiri.

Tabelul 1

Clădire de referință pentru clădirile existente (renovări majore)

| Pentru clădiri existente | Geometria clădirii (1) | Ponderea suprafeței vitrate din anvelopa clădirii și a ferestrelor fără expunere solară | Suprafața în m2 astfel cum este utilizată în codul clădirii | Descrierea clădirii (2) | Descrierea tehnologiei de bază a clădirii (3) | Performanța energetică medie
  kWh/m2, a
  (înaintea investiției) | Cerințe la nivel de componente
  (valoare tipică) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.   Clădiri unifamiliale și subcategorii |
| Subcategoria 1 | | | | | | | |
| Subcategoria 2 etc. | | | | | | | |
| 2.   Blocuri de apartamente și clădiri multifamiliale și subcategorii |
| | | | | | | | |
| 3.   Clădiri de birouri și subcategorii |
| | | | | | | | |
| 4.   Alte categorii de clădiri nerezidențiale |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |

Pentru clădiri existente

Geometria clădirii (1)

Ponderea suprafeței vitrate din anvelopa clădirii și a ferestrelor fără expunere solară

Suprafața în m2 astfel cum este utilizată în codul clădirii

Descrierea clădirii (2)

Descrierea tehnologiei de bază a clădirii (3)

Performanța energetică medie

kWh/m2, a

(înaintea investiției)

Cerințe la nivel de componente

(valoare tipică)

1.   Clădiri unifamiliale și subcategorii

Subcategoria 1

Subcategoria 2 etc.

2.   Blocuri de apartamente și clădiri multifamiliale și subcategorii

3.   Clădiri de birouri și subcategorii

4.   Alte categorii de clădiri nerezidențiale

Tabelul 2

Clădire de referință pentru clădirile noi

| Pentru clădirile noi | Geometria clădirii (4) | Ponderea suprafeței vitrate din anvelopa clădirii și a ferestrelor fără expunere solară | Suprafața în m2 astfel cum este utilizată în codul clădirii | Performanța energetică medie
  kWh/m2, a | Cerințe la nivel de componente |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.   Clădiri unifamiliale și subcategorii |
| Subcategoria 1 | | | | | |
| Subcategoria 2 etc. | | | | | |
| 2.   Blocuri de apartamente și clădiri multifamiliale și subcategorii |
| | | | | | |
| 3.   Clădiri de birouri și subcategorii |
| | | | | | |
| 4.   Alte categorii de clădiri nerezidențiale |
| | | | | | |
| | | | | | |

Pentru clădirile noi

Geometria clădirii (4)

Ponderea suprafeței vitrate din anvelopa clădirii și a ferestrelor fără expunere solară

Suprafața în m2 astfel cum este utilizată în codul clădirii

Performanța energetică medie

kWh/m2, a

Cerințe la nivel de componente

1.   Clădiri unifamiliale și subcategorii

Subcategoria 1

Subcategoria 2 etc.

2.   Blocuri de apartamente și clădiri multifamiliale și subcategorii

3.   Clădiri de birouri și subcategorii

4.   Alte categorii de clădiri nerezidențiale

Tabelul 3

Exemplu de tabel de raportare de bază a datelor relevante privind performanța energetică

| | Cantitate | Unitate | Descriere |
| --- | --- | --- | --- |
| Calculare | metodă și instrument(e) | | scurtă descriere a metodei de calcul adoptate (de exemplu, cu referire la EN ISO 13790), precum și observații cu privire la instrumentul (instrumentele) de calcul utilizat(e) |
| Factori de conversie în energie primară | | valorile factorilor de conversie din energie livrată în energie primară (per vector energetic) utilizate pentru calcul |
| Condiții climatice | locație | | numele orașului cu indicarea latitudinii și a longitudinii |
| grade-zile încălzire | | HDD | se va evalua în conformitate cu EN ISO 15927-6, menționând perioada de calcul |
| grade-zile răcire | | CDD |
| sursa setului de date climatice | | furnizați referințe privind datele climatice stabilite utilizate pentru calcul |
| descrierea terenului | | de exemplu, mediul rural, suburban, urban. Explicați dacă prezența clădirilor din apropiere a fost luată sau nu în considerare |
| Geometria clădirii | lungime × lățime × înălțime | | m × m × m | cu referire la volumul de aer încălzit/condiționat (EN 13790) și luând în considerare ca „lungime” dimensiunea orizontală a fațadei orientate spre sud |
| numărul de etaje | | — | |
| raportul S/V (suprafață/volum) | | m2/m3 | |
| raportul dintre suprafața vitrată și anvelopa totală a clădirii | Sud | | % | |
| Est | | % | |
| Nord | | % | |
| Vest | | % | |
| orientare | | ° | unghi de azimut al fațadei de sud (deviere de la direcția de sud a fațadei orientate spre sud) |
| Aport intern | utilizarea clădirii | | conform categoriilor de clădiri propuse în anexa 1 la Directiva 2010/31/UE |
| aport de căldură mediu de la ocupanți | | W/m2 | |
| puterea electrică specifică a sistemului de iluminat | | W/m2 | puterea totală electrică a sistemului de iluminat complet al camerelor condiționate (toate lămpile + echipamente de control al sistemului de iluminat) |
| puterea electrică specifică a echipamentului electric | | W/m2 | |
| Elementele clădirii | valoare medie U a pereților | | W/m2K | valoarea U ponderată a tuturor pereților: U_perete = (U_perete_1 · A_perete_1 + U_perete_2 · A_perete_2 + ... + U_perete_n · A_perete_n)/(A_perete_1 + A_perete_2 + ... A_perete_n), unde: U_perete_i = valoarea U a tipului de perete i; A_perete_i = suprafața totală a peretelui de tip i |
| valoare medie U a acoperișului | | W/m2K | similar pereților |
| valoare medie U a subsolului | | W/m2K | similar pereților |
| valoare medie U a ferestrelor | | W/m2K | similar pereților; ar trebui să se țină cont de puntea termică datorită cadrului și separatoarelor (în conformitate cu EN ISO 10077-1) |
| punți termice | lungimea totală | | m | |
| transmisie termică liniară medie | | W/mK | |
| capacitate termică per unitate de suprafață | pereți externi | | J/m2K | se evaluează în conformitate cu EN ISO 13786 |
| pereți interni | | J/m2K |
| dale | | J/m2K |
| tipul sistemului de umbrire | | de exemplu, jaluzele, rulouri, perdele etc. |
| valoarea g medie a | geam | | — | energia solară totală transmisă prin geam (pentru radiații perpendiculare pe geam), aici: valoarea ponderată în funcție de suprafața diferitelor ferestre (se evaluează în conformitate cu EN 410) |
| geam + umbrire | | — | energia solară totală transmisă prin geam și un dispozitiv exterior de protecție solară se va evalua în conformitate cu EN 13363-1/-2 |
| rata de infiltrare (schimburi de aer pe oră) | | 1/h | de exemplu, calculat pentru o diferență de presiune interior/exterior de 50 Pa |
| Sisteme pentru clădiri | sistem de ventilație | schimburi de aer pe oră | | 1/h | |
| eficiența recuperării căldurii | | % | |
| eficiența sistemului de încălzire | generare | | % | se evaluează în conformitate cu EN 15316-1, EN 15316-2-1, EN 15316-4-1, EN 15316-4-2, EN 15232, EN 14825, EN 14511 |
| distribuție | | % |
| emisie | | % |
| control | | % |
| eficiența sistemului de răcire | generare | | % | se evaluează în conformitate cu EN 14825, EN 15243, EN 14511, EN 15232 |
| distribuție | | % |
| emisie | | % |
| control | | % |
| eficiența sistemului de apă caldă menajeră | generare | | % | se evaluează în conformitate cu EN 15316-3-2, EN 15316-3-3 |
| distribuție | | % |
| Valorile de referință ale clădirii și programe | temperatura de consemn | iarnă | | °C | temperatura operativă din interior |
| vară | | °C |
| umiditatea de consemn | iarnă | | % | umiditatea relativă din interior, dacă este cazul: „Umiditatea are doar un efect mic asupra senzației termice și calității aerului percepute în camerele de ocupare sedentară” (EN 15251) |
| vară | | % |
| program de funcționare și controale | ocupare | | prezentați observații sau referințe (standarde EN sau naționale etc.) cu privire la programele utilizate pentru calcul |
| iluminat | |
| electrocasnice | |
| ventilație | |
| sistem de încălzire | |
| sistem de răcire | |
| Necesarul/consumul energetic al clădirii | contribuția de energie (termică) a principalelor strategii pasive puse în aplicare | 1. | ... |

Cantitate

Unitate

Descriere

Calculare

metodă și instrument(e)

scurtă descriere a metodei de calcul adoptate (de exemplu, cu referire la EN ISO 13790), precum și observații cu privire la instrumentul (instrumentele) de calcul utilizat(e)

Factori de conversie în energie primară

valorile factorilor de conversie din energie livrată în energie primară (per vector energetic) utilizate pentru calcul

Condiții climatice

locație

numele orașului cu indicarea latitudinii și a longitudinii

grade-zile încălzire

HDD

se va evalua în conformitate cu EN ISO 15927-6, menționând perioada de calcul

grade-zile răcire

CDD

sursa setului de date climatice

furnizați referințe privind datele climatice stabilite utilizate pentru calcul

descrierea terenului

de exemplu, mediul rural, suburban, urban. Explicați dacă prezența clădirilor din apropiere a fost luată sau nu în considerare

Geometria clădirii

lungime × lățime × înălțime

m × m × m

cu referire la volumul de aer încălzit/condiționat (EN 13790) și luând în considerare ca „lungime” dimensiunea orizontală a fațadei orientate spre sud

numărul de etaje

—

raportul S/V (suprafață/volum)

m2/m3

raportul dintre suprafața vitrată și anvelopa totală a clădirii

Sud

%

Est

%

Nord

%

Vest

%

orientare

°

unghi de azimut al fațadei de sud (deviere de la direcția de sud a fațadei orientate spre sud)

Aport intern

utilizarea clădirii

conform categoriilor de clădiri propuse în anexa 1 la Directiva 2010/31/UE

aport de căldură mediu de la ocupanți

W/m2

puterea electrică specifică a sistemului de iluminat

W/m2

puterea totală electrică a sistemului de iluminat complet al camerelor condiționate (toate lămpile + echipamente de control al sistemului de iluminat)

puterea electrică specifică a echipamentului electric

W/m2

Elementele clădirii

valoare medie U a pereților

W/m2K

valoarea U ponderată a tuturor pereților: U_perete = (U_perete_1 · A_perete_1 + U_perete_2 · A_perete_2 + ... + U_perete_n · A_perete_n)/(A_perete_1 + A_perete_2 + ... A_perete_n), unde: U_perete_i = valoarea U a tipului de perete i; A_perete_i = suprafața totală a peretelui de tip i

valoare medie U a acoperișului

W/m2K

similar pereților

valoare medie U a subsolului

W/m2K

similar pereților

valoare medie U a ferestrelor

W/m2K

similar pereților; ar trebui să se țină cont de puntea termică datorită cadrului și separatoarelor (în conformitate cu EN ISO 10077-1)

punți termice

lungimea totală

m

transmisie termică liniară medie

W/mK

capacitate termică per unitate de suprafață

pereți externi

J/m2K

se evaluează în conformitate cu EN ISO 13786

pereți interni

J/m2K

dale

J/m2K

tipul sistemului de umbrire

de exemplu, jaluzele, rulouri, perdele etc.

valoarea g medie a

geam

—

energia solară totală transmisă prin geam (pentru radiații perpendiculare pe geam), aici: valoarea ponderată în funcție de suprafața diferitelor ferestre (se evaluează în conformitate cu EN 410)

geam + umbrire

—

energia solară totală transmisă prin geam și un dispozitiv exterior de protecție solară se va evalua în conformitate cu EN 13363-1/-2

rata de infiltrare (schimburi de aer pe oră)

1/h

de exemplu, calculat pentru o diferență de presiune interior/exterior de 50 Pa

Sisteme pentru clădiri

sistem de ventilație

schimburi de aer pe oră

1/h

eficiența recuperării căldurii

%

eficiența sistemului de încălzire

generare

%

se evaluează în conformitate cu EN 15316-1, EN 15316-2-1, EN 15316-4-1, EN 15316-4-2, EN 15232, EN 14825, EN 14511

distribuție

%

emisie

%

control

%

eficiența sistemului de răcire

generare

%

se evaluează în conformitate cu EN 14825, EN 15243, EN 14511, EN 15232

distribuție

%

emisie

%

control

%

eficiența sistemului de apă caldă menajeră

generare

%

se evaluează în conformitate cu EN 15316-3-2, EN 15316-3-3

distribuție

%

Valorile de referință ale clădirii și programe

temperatura de consemn

iarnă

°C

temperatura operativă din interior

vară

°C

umiditatea de consemn

iarnă

%

umiditatea relativă din interior, dacă este cazul: „Umiditatea are doar un efect mic asupra senzației termice și calității aerului percepute în camerele de ocupare sedentară” (EN 15251)

vară

%

program de funcționare și controale

ocupare

prezentați observații sau referințe (standarde EN sau naționale etc.) cu privire la programele utilizate pentru calcul

iluminat

electrocasnice

ventilație

sistem de încălzire

sistem de răcire

Necesarul/consumul energetic al clădirii

contribuția de energie (termică) a principalelor strategii pasive puse în aplicare

1.

...

kWh/a

de exemplu, cu efect de seră, ventilație naturală, iluminat natural etc.

| 2. | ... |
| --- | --- |

2.

...

kWh/a

| 3. | ... |
| --- | --- |

3.

...

kWh/a

energia necesară pentru încălzire

kWh/a

căldura care urmează să fie livrată sau extrasă dintr-un spațiu condiționat pentru a menține condițiile de temperatură pentru o anumită perioadă de timp

energia necesară pentru răcire

kWh/a

energia necesară pentru apă caldă menajeră

kWh/a

căldura care urmează să fie livrată cantității necesare de apă caldă menajeră pentru a ridica temperatura de la temperatura rece de rețea la temperatura de livrare prestabilită la punctul de livrare

energia necesară pentru altele (umidificare, dezumidificare)

kWh/a

căldură latentă în vaporii de apă care urmează să fie livrați sau extrași dintr-un spațiu condiționat de un sistem tehnic al clădirii pentru a menține un nivel minim specificat sau umiditatea maximă în cadrul spațiului (dacă este cazul)

consumul de energie pentru ventilare

kWh/a

alimentarea cu energie electrică a sistemului de ventilație pentru transportul aerian și recuperare de căldură (fără energia de intrare pentru preîncălzirea aerului) și energia de intrare pentru sistemele de umidificare pentru a satisface nevoia de umidificare

consumul de energie pentru iluminatul interior

kWh/a

energia electrică de intrare a sistemului de iluminat și a altor aparate/sisteme

consumul de energie pentru altele (electrocasnice, iluminat exterior, sisteme auxiliare etc.)

kWh/a

Generarea de energie la fața locului

energie termică din surse regenerabile (de exemplu, colectoare solare)

kWh/a

energie din surse regenerabile (care nu sunt epuizate prin extracție, cum ar fi energia solară, eoliană, energia apei, biomasa regenerată) sau cogenerare

energia electrică generată în clădire și utilizată la fața locului

kWh/a

energia electrică generată în clădire și exportată pe piață

kWh/a

Consumul de energie

energie livrată

electricitate

kWh/a

energia, exprimată per vectorul energetic, furnizată la sistemele tehnice ale clădirilor la limita sistemului, pentru a satisface utilizările luate în considerare (încălzire, răcire, ventilație, apă caldă menajeră, iluminat, electrocasnice etc.)

combustibil fosil

kWh/a

altele (biomasă, încălzire/răcire centrală etc.)

kWh/a

energie primară

kWh/a

energie care nu a fost supusă niciunui proces de conversie sau de transformare

2.   SELECTAREA VARIANTELOR/MĂSURILOR/PACHETELOR

2.1.   Raportați sub formă de tabel caracteristicile variantelor/măsurilor/pachetelor selectate care au fost utilizate pentru calcularea nivelurilor optime din punctul de vedere al costurilor. Începeți cu cele mai comune tehnologii și soluții și avansați spre cele mai inovatoare. Dacă din calculele precedente reiese că măsurile sunt departe de a fi optime din punctul de vedere al costurilor, nu trebuie completat niciun tabel, dar această situație trebuie raportată separat Comisiei. Se poate utiliza modelul de mai jos, dar vă rugăm să rețineți că exemplele enumerate sunt cu titlu ilustrativ.

Tabelul 4

Tabel ilustrativ pentru enumerarea variantelor/măsurilor selectate

Fiecare calcul trebuie să se refere la același nivel de confort. Pro forma, fiecare variantă/pachet/măsură trebuie să ofere un confort acceptabil. În cazul în care sunt luate în considerare niveluri de confort diferite, se pierde baza de comparație.

| Măsură | Caz de referință | Varianta 1 | Varianta 2 | Etc. ... |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Izolația acoperișului | | | | |
| Izolația peretelui | | | | |
| Ferestre | 5,7 W/m2K
  (descriere) | 2,7 W/m2K
  (descriere) | 1,9 W/m2K
  (descriere) | |
| Ponderea suprafeței vitrate din anvelopa totală a clădirii | | | | |
| Măsuri legate de clădire (masa termală etc.) | | | | |
| Sistem de încălzire | | | | |
| Apă caldă menajeră | | | | |
| Sistem de ventilație (inclusiv ventilația pe timp de noapte) | | | | |
| Sistemul de răcire a spațiului | | | | |
| Măsuri bazate pe SER | | | | |
| Schimbarea vectorului energetic | | | | |
| Etc. | | | | |

Măsură

Caz de referință

Varianta 1

Varianta 2

Etc. ...

Izolația acoperișului

Izolația peretelui

Ferestre

5,7 W/m2K

(descriere)

2,7 W/m2K

(descriere)

1,9 W/m2K

(descriere)

Ponderea suprafeței vitrate din anvelopa totală a clădirii

Măsuri legate de clădire (masa termală etc.)

Sistem de încălzire

Apă caldă menajeră

Sistem de ventilație (inclusiv ventilația pe timp de noapte)

Sistemul de răcire a spațiului

Măsuri bazate pe SER

Schimbarea vectorului energetic

Etc.

Enumerarea măsurilor este cu titlu ilustrativ.

Pentru anvelopa clădirii: în W/m2K

Pentru sisteme: eficiența

Pot fi selectate mai multe niveluri de îmbunătățiri (de exemplu: valorile de transfer termic diferite pentru ferestre)

3.   CALCULAREA CERERII DE ENERGIE PRIMARĂ A MĂSURILOR

3.1.   Evaluarea performanței energetice

| 3.1.1. | Raportați procedura de calcul pentru evaluarea performanței energetice care se aplică la clădirea de referință, precum și măsurile/variantele adoptate. |
| --- | --- |

3.1.1.

Raportați procedura de calcul pentru evaluarea performanței energetice care se aplică la clădirea de referință, precum și măsurile/variantele adoptate.

| 3.1.2. | Faceți trimiteri la legislația relevantă, regulamente, standarde și norme. |
| --- | --- |

3.1.2.

Faceți trimiteri la legislația relevantă, regulamente, standarde și norme.

| 3.1.3. | Completați perioada de calcul (20 sau 30 de ani), intervalul de calcul (anual, lunar sau zilnic) și datele climatice utilizate pentru fiecare clădire de referință. |
| --- | --- |

3.1.3.

Completați perioada de calcul (20 sau 30 de ani), intervalul de calcul (anual, lunar sau zilnic) și datele climatice utilizate pentru fiecare clădire de referință.

3.2.   Calcularea cererii de energie

| 3.2.1. | Raportați rezultatele calculului performanței energetice a fiecărei măsuri/pachet/variante pentru fiecare clădire de referință, diferențiate cel puțin la nivelul energiei necesare pentru încălzire și răcire, al consumului de energie, al energiei livrate și al cererii de energie primară.
  Introduceți, de asemenea, economiile de energie.

  Tabelul 5


  Tabel cu rezultatele calculării cererii de energie


  Completați câte un tabel pentru fiecare clădire de referință și categorie de clădiri, pentru toate măsurile introduse.



















  Clădire de referință |
| --- | --- |
| Măsură/pachet/variantă
  (astfel cum este descrisă în tabelul 4) | Necesar energetic | Consum energetic | Energia livrată specificată per sursă | Cererea de energie primară kWh/m2,a | Reducerea necesarului de energie în energie primară în comparație cu clădirea de referință |
| Pentru încălzire | Pentru răcire | Încălzire | Răcire | Ventilație | Apă caldă menajeră | Iluminat | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | |

3.2.1.

Raportați rezultatele calculului performanței energetice a fiecărei măsuri/pachet/variante pentru fiecare clădire de referință, diferențiate cel puțin la nivelul energiei necesare pentru încălzire și răcire, al consumului de energie, al energiei livrate și al cererii de energie primară.

Introduceți, de asemenea, economiile de energie.

Tabelul 5

Tabel cu rezultatele calculării cererii de energie

Completați câte un tabel pentru fiecare clădire de referință și categorie de clădiri, pentru toate măsurile introduse.

Clădire de referință

Măsură/pachet/variantă

(astfel cum este descrisă în tabelul 4)

Necesar energetic

Consum energetic

Energia livrată specificată per sursă

Cererea de energie primară kWh/m2,a

Reducerea necesarului de energie în energie primară în comparație cu clădirea de referință

Pentru încălzire

Pentru răcire

Încălzire

Răcire

Ventilație

Apă caldă menajeră

Iluminat

Completați câte un tabel pentru fiecare clădire de referință.

Raportarea se poate limita la cele mai importante măsuri/pachete, dar trebuie indicat numărul calculelor efectuate în total. Dacă din calculele precedente reiese că măsurile sunt departe de a fi optime din punctul de vedere al costurilor, nu trebuie completat niciun tabel, dar această situație trebuie raportată separat Comisiei.

| 3.2.2. | Raportați, într-un tabel separat, centralizatorul factorilor de conversie în energie primară utilizați în țară. |
| --- | --- |

3.2.2.

Raportați, într-un tabel separat, centralizatorul factorilor de conversie în energie primară utilizați în țară.

| 3.2.3. | Indicați energia livrată pentru fiecare vector energetic într-un tabel suplimentar. |
| --- | --- |

3.2.3.

Indicați energia livrată pentru fiecare vector energetic într-un tabel suplimentar.

4.   CALCULUL COSTULUI GLOBAL

4.1.   Calculați costul global pentru fiecare variantă/pachet/măsură utilizând tabelele de mai jos cu referire la scenariul privind prețul la energie scăzut, mediu sau ridicat. Calculul costurilor pentru clădirea de referință este stabilit la 100 %.

4.2.   Raportați sursa evoluției prețului la energie aplicate.

4.3.   Raportați rata de actualizare aplicată pentru calculul din perspectivă macroeconomică și pentru cel din perspectivă financiară și rezultatul analizei de sensibilitate aferente efectuate cu cel puțin două rate ale dobânzii diferite pentru fiecare dintre calcule.

Tabelul 6

Date de ieșire și calculul costului global

Completați câte un tabel pentru fiecare caz de referință, utilizând tabelul o dată pentru calculul din perspectivă macroeconomică și o dată pentru calculul din perspectivă financiară. Introduceți datele referitoare la costuri în moneda națională.

| Variantă/pachet/măsură astfel cum este prezentată în tabelul 5 | Costul investiției inițiale
  (raportat la anul de începere) | Costul anual de funcționare | Perioada de calcul (5) 20, 30 ani | Costul emisiilor de gaze cu efect de seră
  (numai pentru calculul macroeconomic) | Valoare reziduală | Rata de actualizare
  (rate diferite pentru calculul macroeconomic și pentru cel financiar) | Durata de viață economică estimată | Costul de eliminare
  (dacă este cazul) | Costul global calculat |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Costul anual de întreținere | Costul operațional | | Costul energiei (6) pe tip de combustibil pe baza scenariului prețului mediu la energie |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

Variantă/pachet/măsură astfel cum este prezentată în tabelul 5

Costul investiției inițiale

(raportat la anul de începere)

Costul anual de funcționare

Perioada de calcul (5) 20, 30 ani

Costul emisiilor de gaze cu efect de seră

(numai pentru calculul macroeconomic)

Valoare reziduală

Rata de actualizare

(rate diferite pentru calculul macroeconomic și pentru cel financiar)

Durata de viață economică estimată

Costul de eliminare

(dacă este cazul)

Costul global calculat

Costul anual de întreținere

Costul operațional

Costul energiei (6) pe tip de combustibil pe baza scenariului prețului mediu la energie

4.4.   Raportați parametrii de intrare utilizați la calcularea costului global (de exemplu, costul forței de muncă, costul tehnologiei etc.).

4.5.   Efectuați calculul privind analiza de sensibilitate pentru costurile principale, costurile energiei și rata de actualizare aplicată atât pentru calculul din perspectivă macroeconomică, cât și pentru cel din perspectivă financiară. Pentru fiecare variație de cost utilizați un tabel separat precum tabelul de mai sus.

4.6.   Precizați costul estimat al emisiilor de gaze cu efect de seră pentru calculele din macroeconomice.

5.   NIVELUL OPTIM DIN PUNCTUL DE VEDERE AL COSTURILOR PENTRU CLĂDIRILE DE REFERINȚĂ

5.1.   Raportați nivelul optim, din punctul de vedere al costurilor, al performanței energetice exprimat în energie primară (kWh/m2 an sau, dacă este urmată o abordare la nivelul sistemelor, în unitatea relevantă, de exemplu valoarea U) pentru fiecare caz în raport cu clădirile de referință, precizând dacă acesta este nivelul optim calculat din perspectivă macroeconomică sau din perspectivă financiară.

6.   COMPARAȚIE

6.1.   Dacă diferența este semnificativă, indicați motivul care justifică decalajul, precum și un plan cu pașii adecvați pentru reducerea diferenței, dacă decalajul nu poate fi justificat (pe deplin).

Tabelul 7

Tabel comparativ atât pentru clădirile noi, cât și pentru clădirile existente

| Clădire de referință | Intervalul/nivelul optim din punct de vedere al costurilor (de la – la)
  kWh/m2, a
  (pentru o abordare la nivelul componentelor, în unitatea relevantă) | Cerințe actuale pentru clădirile de referință
  kWh/m2, a | Decalaj |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |

Clădire de referință

Intervalul/nivelul optim din punct de vedere al costurilor (de la – la)

kWh/m2, a

(pentru o abordare la nivelul componentelor, în unitatea relevantă)

Cerințe actuale pentru clădirile de referință

kWh/m2, a

Decalaj

Justificarea decalajului:

Plan de reducere a decalajului nejustificabil:

---

(1)  S/V (raportul dintre suprafață și volum), orientare, suprafața de fațadă N/V/S/E.

(2)  Materiale de construcție, etanșeitatea tipică la aer (calitativ), modelul de utilizare (dacă este cazul), vechime (dacă este cazul).

(3)  Sistemele tehnice ale clădirii, valorile U ale elementelor de construcție, ferestre – suprafață, valoarea U, valoarea g, umbrire, sisteme pasive etc.

(4)  S/V (raportul dintre suprafață și volum), suprafața de fațadă N/V/S/E. Notă: Orientarea clădirii poate constitui deja o măsură de eficiență energetică în sine în cazul clădirilor noi.

(5)  Pentru clădiri rezidențiale și publice, se ia în considerare o perioadă de calcul de 30 de ani, iar pentru clădirile comerciale nerezidențiale, de cel puțin 20 de ani.

(6)  Trebuie luat în considerare efectul evoluției (preconizate) a prețurilor în viitor, dacă se vizează înlocuirea componentelor în timpul perioadei de calcul.

---

| 21.3.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 81/37 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 81/37

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 245/2012 AL COMISIEI

din 20 martie 2012

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1187/2009 în ceea ce privește exporturile de lapte și produse lactate către Republica Dominicană

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1), în special articolul 170 și articolul 171 alineatul (1), coroborate cu articolul 4,

întrucât:

| (1) | Articolul 27 din Regulamentul (CE) nr. 1187/2009 al Comisiei din 27 noiembrie 2009 de stabilire a normelor speciale de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește licențele de export și restituirile la export în sectorul laptelui și produselor lactate (2) prevede că, în cadrul contingentului la export pentru lapte praf deschis de Republica Dominicană, trebuie să se acorde prioritate produselor clasificate la anumite coduri din nomenclatura pentru restituirile la export. Această restricție a fost introdusă pentru a evita un număr excesiv de cereri de licență, care ar putea avea ca rezultat fragmentarea pieței și apariția riscului de pierdere din cota de piață pentru exportatorii Uniunii. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 27 din Regulamentul (CE) nr. 1187/2009 al Comisiei din 27 noiembrie 2009 de stabilire a normelor speciale de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește licențele de export și restituirile la export în sectorul laptelui și produselor lactate (2) prevede că, în cadrul contingentului la export pentru lapte praf deschis de Republica Dominicană, trebuie să se acorde prioritate produselor clasificate la anumite coduri din nomenclatura pentru restituirile la export. Această restricție a fost introdusă pentru a evita un număr excesiv de cereri de licență, care ar putea avea ca rezultat fragmentarea pieței și apariția riscului de pierdere din cota de piață pentru exportatorii Uniunii.

| (2) | Cantitățile care au făcut obiectul cererilor pentru anul contingentar 2011/2012 au fost pentru prima dată mai mici decât cantitățile disponibile. În ceea ce privește cantitățile rămase, este oportun ca acestea să fie atribuite solicitanților care sunt interesați să primească cantități mai mari decât cele solicitate, cu condiția ca garanția să fie majorată în consecință. |
| --- | --- |

(2)

Cantitățile care au făcut obiectul cererilor pentru anul contingentar 2011/2012 au fost pentru prima dată mai mici decât cantitățile disponibile. În ceea ce privește cantitățile rămase, este oportun ca acestea să fie atribuite solicitanților care sunt interesați să primească cantități mai mari decât cele solicitate, cu condiția ca garanția să fie majorată în consecință.

| (3) | Pentru a maximiza utilizarea contingentului în anii următori, este necesar să se extindă domeniul de aplicare al cererilor de licență la toate produsele din cadrul contingentului tarifar astfel cum se prevede în Acordul de parteneriat economic între statele CARIFORUM, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte (3), ale cărui semnare și aplicare provizorie au fost aprobate prin Decizia 2008/805/CE a Consiliului (4). Mai mult, în ceea ce privește valabilitatea licențelor de export, derogarea prevăzută la articolul 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1187/2009 nu trebuie să fie limitată la produsele aparținând aceleiași categorii de produse dintre categoriile enumerate în anexa I la regulamentul menționat și trebuie extinsă la toate produsele din cadrul contingentului tarifar. |
| --- | --- |

(3)

Pentru a maximiza utilizarea contingentului în anii următori, este necesar să se extindă domeniul de aplicare al cererilor de licență la toate produsele din cadrul contingentului tarifar astfel cum se prevede în Acordul de parteneriat economic între statele CARIFORUM, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte (3), ale cărui semnare și aplicare provizorie au fost aprobate prin Decizia 2008/805/CE a Consiliului (4). Mai mult, în ceea ce privește valabilitatea licențelor de export, derogarea prevăzută la articolul 6 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1187/2009 nu trebuie să fie limitată la produsele aparținând aceleiași categorii de produse dintre categoriile enumerate în anexa I la regulamentul menționat și trebuie extinsă la toate produsele din cadrul contingentului tarifar.

| (4) | Având în vedere că, din 2008, restituirile la export sunt fixate la 0, în cererile de licențe de export și în licențe trebuie indicate codurile din Nomenclatura combinată în locul codurilor de produse din nomenclatura pentru restituirile la export. Dispozițiile relevante trebuie adaptate în consecință. |
| --- | --- |

(4)

Având în vedere că, din 2008, restituirile la export sunt fixate la 0, în cererile de licențe de export și în licențe trebuie indicate codurile din Nomenclatura combinată în locul codurilor de produse din nomenclatura pentru restituirile la export. Dispozițiile relevante trebuie adaptate în consecință.

| (5) | În scopul unei bune gestionări, este necesar să se notifice Comisiei, înainte de 31 august, cantitățile pentru care s-au emis licențe. În schimb, notificarea privind cantitățile atribuite este superfluă și poate fi eliminată. |
| --- | --- |

(5)

În scopul unei bune gestionări, este necesar să se notifice Comisiei, înainte de 31 august, cantitățile pentru care s-au emis licențe. În schimb, notificarea privind cantitățile atribuite este superfluă și poate fi eliminată.

| (6) | Articolul 28 alineatul (3) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1187/2009 prevede că cererile de licență de export nu sunt admisibile decât dacă solicitanții depun o garanție în conformitate cu articolul 9 din regulamentul menționat. Exceptarea articolului 9 din regulamentul respectiv prevăzută la articolul 33 alineatul (1) din același regulament este, așadar, incompatibilă. |
| --- | --- |

(6)

Articolul 28 alineatul (3) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 1187/2009 prevede că cererile de licență de export nu sunt admisibile decât dacă solicitanții depun o garanție în conformitate cu articolul 9 din regulamentul menționat. Exceptarea articolului 9 din regulamentul respectiv prevăzută la articolul 33 alineatul (1) din același regulament este, așadar, incompatibilă.

| (7) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1187/2009 trebuie modificat în consecință. |
| --- | --- |

(7)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1187/2009 trebuie modificat în consecință.

| (8) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole, |
| --- | --- |

(8)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a organizării comune a piețelor agricole,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (CE) nr. 1187/2009 se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 27 alineatul (2), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „Se pot depune cereri de licență pentru toate produsele clasificate la codurile NC 0402 10, 0402 21 și 0402 29.” |
| --- | --- |

1.

La articolul 27 alineatul (2), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Se pot depune cereri de licență pentru toate produsele clasificate la codurile NC 0402 10, 0402 21 și 0402 29.”

| 2. | La articolul 28 alineatul (3), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „Pentru a fi admisă, nu se poate depune decât o singură cerere de licență de export per cod de produs din Nomenclatura combinată, iar toate cererile trebuie depuse în același timp pe lângă autoritatea competentă a unui singur stat membru.” |
| --- | --- |

2.

La articolul 28 alineatul (3), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Pentru a fi admisă, nu se poate depune decât o singură cerere de licență de export per cod de produs din Nomenclatura combinată, iar toate cererile trebuie depuse în același timp pe lângă autoritatea competentă a unui singur stat membru.”

| 3. | Articolul 31 se modifică după cum urmează:






  (a) | la alineatul (1), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „Cel târziu în a cincea zi lucrătoare după expirarea perioadei de depunere a cererilor de licență, statele membre notifică Comisiei, pentru fiecare dintre cele două părți ale contingentului și pentru fiecare cod de produs din Nomenclatura combinată, cantitățile care au făcut obiectul unor cereri de licență sau, dacă este cazul, faptul că nu au fost depuse cereri.”; |
| --- | --- | --- |

3.

Articolul 31 se modifică după cum urmează:

(a)

la alineatul (1), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Cel târziu în a cincea zi lucrătoare după expirarea perioadei de depunere a cererilor de licență, statele membre notifică Comisiei, pentru fiecare dintre cele două părți ale contingentului și pentru fiecare cod de produs din Nomenclatura combinată, cantitățile care au făcut obiectul unor cereri de licență sau, dacă este cazul, faptul că nu au fost depuse cereri.”;

| (b) | la alineatul (2), al treilea și al patrulea paragraf se înlocuiesc cu următorul text:
  „În cazul în care, ca urmare a aplicării a coeficientului de atribuire, se ajunge la o cantitate mai mică de 20 de tone per solicitant, solicitanții își pot retrage cererile. În astfel de cazuri, solicitanții informează autoritatea competentă în termen de trei zile lucrătoare de la data publicării deciziei Comisiei. Garanția se eliberează imediat. Autoritatea competentă notifică Comisiei, în termen de opt zile lucrătoare de la data publicării deciziei, cantitățile, defalcate în funcție de codul de produs din Nomenclatura combinată, pentru care au fost retrase cererile și cele pentru care a fost eliberată garanția.
  În cazul în care cantitățile de produse care fac obiectul cererilor de licență nu depășesc contingentele menționate la articolul 28 alineatul (1), Comisia repartizează cantitățile rămase, proporțional cu cantitățile solicitate, prin fixarea unui coeficient de atribuire. Valoarea rezultată din aplicarea coeficientului se rotunjește în jos până la cel mai apropiat număr întreg de kilograme. Operatorii economici informează autoritatea competentă cu privire la cantitățile suplimentare pe care le acceptă, în termen de o săptămână de la data publicării coeficientului de atribuire. Garanția constituită se majorează în consecință.” |
| --- | --- |

(b)

la alineatul (2), al treilea și al patrulea paragraf se înlocuiesc cu următorul text:

„În cazul în care, ca urmare a aplicării a coeficientului de atribuire, se ajunge la o cantitate mai mică de 20 de tone per solicitant, solicitanții își pot retrage cererile. În astfel de cazuri, solicitanții informează autoritatea competentă în termen de trei zile lucrătoare de la data publicării deciziei Comisiei. Garanția se eliberează imediat. Autoritatea competentă notifică Comisiei, în termen de opt zile lucrătoare de la data publicării deciziei, cantitățile, defalcate în funcție de codul de produs din Nomenclatura combinată, pentru care au fost retrase cererile și cele pentru care a fost eliberată garanția.

În cazul în care cantitățile de produse care fac obiectul cererilor de licență nu depășesc contingentele menționate la articolul 28 alineatul (1), Comisia repartizează cantitățile rămase, proporțional cu cantitățile solicitate, prin fixarea unui coeficient de atribuire. Valoarea rezultată din aplicarea coeficientului se rotunjește în jos până la cel mai apropiat număr întreg de kilograme. Operatorii economici informează autoritatea competentă cu privire la cantitățile suplimentare pe care le acceptă, în termen de o săptămână de la data publicării coeficientului de atribuire. Garanția constituită se majorează în consecință.”

| 4. | Articolul 32 se modifică după cum urmează:






  (a) | la alineatul (1), al treilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „Până cel târziu la sfârșitul lunii februarie, statele membre notifică Comisiei, pentru ambele părți ale contingentului menționat la articolul 28 alineatul (1), cantitățile pentru care s-au emis licențe, defalcate în funcție de codul de produs din Nomenclatura combinată.”; |
| --- | --- | --- |

4.

Articolul 32 se modifică după cum urmează:

(a)

la alineatul (1), al treilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Până cel târziu la sfârșitul lunii februarie, statele membre notifică Comisiei, pentru ambele părți ale contingentului menționat la articolul 28 alineatul (1), cantitățile pentru care s-au emis licențe, defalcate în funcție de codul de produs din Nomenclatura combinată.”;

| (b) | la alineatul (2) se adaugă următorul paragraf:
  „În aplicarea articolului 6 alineatul (2), licența de export este valabilă, de asemenea, pentru oricare dintre produsele clasificate la codurile menționate la articolul 27 alineatul (2) primul paragraf.”; |
| --- | --- |

(b)

la alineatul (2) se adaugă următorul paragraf:

„În aplicarea articolului 6 alineatul (2), licența de export este valabilă, de asemenea, pentru oricare dintre produsele clasificate la codurile menționate la articolul 27 alineatul (2) primul paragraf.”;

| (c) | alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:
  „(5)   Până cel târziu la data de 31 august a fiecărui an, statele membre notifică Comisiei, pentru ambele părți ale contingentului menționat la articolul 28 alineatul (1) și pentru perioada anterioară de 12 luni menționată la articolul 28 alineatul (1), următoarele cantități, defalcate în funcție de codul de produs din Nomenclatura combinată:






  — | cantitatea pentru care nu s-au emis licențe sau licențele au fost anulate; |
| --- | --- | --- |

(c)

alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:

„(5)   Până cel târziu la data de 31 august a fiecărui an, statele membre notifică Comisiei, pentru ambele părți ale contingentului menționat la articolul 28 alineatul (1) și pentru perioada anterioară de 12 luni menționată la articolul 28 alineatul (1), următoarele cantități, defalcate în funcție de codul de produs din Nomenclatura combinată:

—

cantitatea pentru care nu s-au emis licențe sau licențele au fost anulate;

| — | cantitatea exportată.” |
| --- | --- |

—

cantitatea exportată.”

| 5. | La articolul 33, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   Se aplică dispozițiile capitolului II, cu excepția articolelor 7 și 10.” |
| --- | --- |

5.

La articolul 33, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Se aplică dispozițiile capitolului II, cu excepția articolelor 7 și 10.”

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a treia zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică începând cu anul contingentar 2012/2013.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 20 martie 2012.

Pentru Comisie

Președintele

José Manuel BARROSO

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 318, 4.12.2009, p. 1.

2

(3)  JO L 289, 30.10.2008, p. 3.

3

(4)  JO L 289, 30.10.2008, p. 1.

4

---

| 21.3.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 81/39 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 81/39

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 246/2012 AL COMISIEI

din 20 martie 2012

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în sectorul fructelor și legumelor și în sectorul fructelor și legumelor procesate (2), în special articolul 136 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.

| (2) | Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, |
| --- | --- |

(2)

Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 20 martie 2012.

Pentru Comisie, pentru președinte

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Codul NC | Codul țării terțe (1) | Valoarea forfetară de import |
| 0702 00 00 | IL | 139,1 |
| JO | 64,0 |
| MA | 49,0 |
| TN | 98,4 |
| TR | 98,3 |
| ZZ | 89,8 |
| 0707 00 05 | JO | 183,3 |
| TR | 157,2 |
| ZZ | 170,3 |
| 0709 91 00 | EG | 76,0 |
| ZZ | 76,0 |
| 0709 93 10 | JO | 225,1 |
| MA | 60,5 |
| TR | 129,2 |
| ZZ | 138,3 |
| 0805 10 20 | EG | 51,8 |
| IL | 76,4 |
| MA | 51,2 |
| TN | 57,9 |
| TR | 68,9 |
| ZZ | 61,2 |
| 0805 50 10 | EG | 43,8 |
| TR | 53,3 |
| ZZ | 48,6 |
| 0808 10 80 | AR | 89,5 |
| BR | 82,5 |
| CA | 125,0 |
| CL | 101,6 |
| CN | 103,4 |
| MK | 31,8 |
| US | 164,1 |
| UY | 74,9 |
| ZA | 119,9 |
| ZZ | 99,2 |
| 0808 30 90 | AR | 94,3 |
| CL | 124,6 |
| CN | 63,0 |
| ZA | 91,6 |
| ZZ | 93,4 |

(EUR/100 kg)

Codul NC

Codul țării terțe (1)

Valoarea forfetară de import

0702 00 00

IL

139,1

JO

64,0

MA

49,0

TN

98,4

TR

98,3

ZZ

89,8

0707 00 05

JO

183,3

TR

157,2

ZZ

170,3

0709 91 00

EG

76,0

ZZ

76,0

0709 93 10

JO

225,1

MA

60,5

TR

129,2

ZZ

138,3

0805 10 20

EG

51,8

IL

76,4

MA

51,2

TN

57,9

TR

68,9

ZZ

61,2

0805 50 10

EG

43,8

TR

53,3

ZZ

48,6

0808 10 80

AR

89,5

BR

82,5

CA

125,0

CL

101,6

CN

103,4

MK

31,8

US

164,1

UY

74,9

ZA

119,9

ZZ

99,2

0808 30 90

AR

94,3

CL

124,6

CN

63,0

ZA

91,6

ZZ

93,4

---

(1)  Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.

---

| 21.3.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 81/41 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 81/41

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 247/2012 AL COMISIEI

din 20 martie 2012

privind eliberarea licențelor de import în cazul cererilor depuse în primele 7 zile din luna martie 2012 în cadrul contingentului tarifar pentru carne de vită și mânzat de calitate superioară gestionat prin Regulamentul (CE) nr. 620/2009

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 al Comisiei din 31 august 2006 de stabilire a normelor comune pentru administrarea contingentelor tarifare de import pentru produsele agricole gestionate printr-un sistem de licențe de import (2), în special articolul 7 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 620/2009 al Comisiei din 13 iulie 2009 privind modul de gestionare a unui contingent tarifar de import pentru carnea de vită și mânzat de calitate superioară (3) stabilește norme detaliate privind depunerea cererilor și eliberarea licențelor de import. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 620/2009 al Comisiei din 13 iulie 2009 privind modul de gestionare a unui contingent tarifar de import pentru carnea de vită și mânzat de calitate superioară (3) stabilește norme detaliate privind depunerea cererilor și eliberarea licențelor de import.

| (2) | Articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 prevede că, în cazul în care cantitățile la care se referă cererile de licențe depășesc cantitățile disponibile pentru perioada de contingent tarifar, trebuie stabiliți coeficienți de atribuire pentru cantitățile la care se referă fiecare cerere de licență. Cererile pentru licențe de import depuse în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 620/2009 în perioada 1-7 martie 2012 depășesc cantitățile disponibile. Prin urmare, trebuie să se determine în ce măsură se pot elibera licențele de import, stabilindu-se coeficientul de alocare, |
| --- | --- |

(2)

Articolul 7 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 1301/2006 prevede că, în cazul în care cantitățile la care se referă cererile de licențe depășesc cantitățile disponibile pentru perioada de contingent tarifar, trebuie stabiliți coeficienți de atribuire pentru cantitățile la care se referă fiecare cerere de licență. Cererile pentru licențe de import depuse în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 620/2009 în perioada 1-7 martie 2012 depășesc cantitățile disponibile. Prin urmare, trebuie să se determine în ce măsură se pot elibera licențele de import, stabilindu-se coeficientul de alocare,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Cererilor de eliberare a licențelor de import din cadrul contingentului cu numărul de ordine 09.4449, depuse în perioada 1-7 martie 2012 în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 620/2009, li se aplică un coeficient de atribuire de 0,385109 %.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 20 martie 2012.

Pentru Comisie, pentru președinte

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 238, 1.9.2006, p. 13.

2

(3)  JO L 182, 15.7.2009, p. 25.

3

---

| 21.3.2012 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 81/42 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2012

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 81/42

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 248/2012 AL COMISIEI

din 20 martie 2012

de ridicare a suspendării depunerii de cereri de licențe de import pentru produse din sectorul zahărului în cadrul anumitor contingente tarifare

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 891/2009 al Comisiei din 25 septembrie 2009 privind deschiderea și gestionarea anumitor contingente tarifare comunitare în sectorul zahărului (2), în special articolul 5 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 891/2009, depunerea de cereri de licențe de import pentru numărul de ordine 09.4318 a fost suspendată cu începere de la 19 ianuarie 2012 prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 41/2012 al Comisiei din 18 ianuarie 2012 de suspendare a depunerii de cereri de licențe de import pentru produse din sectorul zahărului în cadrul anumitor contingente tarifare (3). |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 891/2009, depunerea de cereri de licențe de import pentru numărul de ordine 09.4318 a fost suspendată cu începere de la 19 ianuarie 2012 prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 41/2012 al Comisiei din 18 ianuarie 2012 de suspendare a depunerii de cereri de licențe de import pentru produse din sectorul zahărului în cadrul anumitor contingente tarifare (3).

| (2) | În urma notificărilor primite cu privire la licențe neutilizate și/sau utilizate parțial, sunt din nou disponibile cantități pentru respectivul număr de ordine. Prin urmare, trebuie ridicată suspendarea depunerii de cereri, |
| --- | --- |

(2)

În urma notificărilor primite cu privire la licențe neutilizate și/sau utilizate parțial, sunt din nou disponibile cantități pentru respectivul număr de ordine. Prin urmare, trebuie ridicată suspendarea depunerii de cereri,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Suspendarea cu începere din 19 ianuarie 2012 prevăzută în Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 41/2012 în ceea ce privește depunerea de cereri de licențe de import pentru numărul de ordine 09.4318 se ridică.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 20 martie 2012.

Pentru Comisie, pentru președinte

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 254, 26.9.2009, p. 82.

2

(3)  JO L 16, 19.1.2012, p. 40.

3

---