# Úřední věstník L 442/2021

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 442 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 649. prosince 2021 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 442

České vydání

Právní předpisy

Ročník 649. prosince 2021

---

| Obsah | | II   Nelegislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/2139 ze dne 4. června 2021, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/852, pokud jde o stanovení technických screeningových kritérií pro určení toho, za jakých podmínek se hospodářská činnost kvalifikuje jako významně přispívající ke zmírňování změny klimatu nebo k přizpůsobování se změně klimatu, a toho, zda tato hospodářská činnost významně nepoškozuje některý z dalších environmentálních cílů  (
  1
  ) | 1 |

Obsah

II   Nelegislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2021/2139 ze dne 4. června 2021, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/852, pokud jde o stanovení technických screeningových kritérií pro určení toho, za jakých podmínek se hospodářská činnost kvalifikuje jako významně přispívající ke zmírňování změny klimatu nebo k přizpůsobování se změně klimatu, a toho, zda tato hospodářská činnost významně nepoškozuje některý z dalších environmentálních cílů  (
  1
  )

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

II Nelegislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 9.12.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 442/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 442/1

---

NAŘÍZENÍ KOMISE V PŘENESENÉ PRAVOMOCI (EU) 2021/2139

ze dne 4. června 2021,

kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/852, pokud jde o stanovení technických screeningových kritérií pro určení toho, za jakých podmínek se hospodářská činnost kvalifikuje jako významně přispívající ke zmírňování změny klimatu nebo k přizpůsobování se změně klimatu, a toho, zda tato hospodářská činnost významně nepoškozuje některý z dalších environmentálních cílů

(Text s významem pro EHP)

EVROPSKÁ KOMISE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/852 ze dne 18. června 2020 o zřízení rámce pro usnadnění udržitelných investic a o změně nařízení (EU) 2019/2088 (1), a zejména na čl. 10 odst. 3 a čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízení (EU) 2020/852 stanoví obecný rámec pro určení toho, zda se hospodářská činnost kvalifikuje jako environmentálně udržitelná, a to pro účely stanovení míry, do jaké je investice environmentálně udržitelná. Uvedené nařízení se vztahuje na opatření přijatá Unií nebo členskými státy, kterými se stanoví požadavky na účastníky finančního trhu nebo emitenty v souvislosti s finančními produkty nebo podnikovými dluhopisy, které jsou na trhu poskytovány jako environmentálně udržitelné, na účastníky finančního trhu poskytující finanční produkty a na podniky, na něž se vztahuje povinnost zveřejňovat přehled nefinančních informací podle článku 19a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU (2) nebo konsolidovaný přehled nefinančních informací podle článku 29a uvedené směrnice. Hospodářské subjekty nebo veřejné orgány, na které se nařízení (EU) 2020/852 nevztahuje, mohou uvedené nařízení rovněž použít dobrovolně. |
| --- | --- |

(1)

Nařízení (EU) 2020/852 stanoví obecný rámec pro určení toho, zda se hospodářská činnost kvalifikuje jako environmentálně udržitelná, a to pro účely stanovení míry, do jaké je investice environmentálně udržitelná. Uvedené nařízení se vztahuje na opatření přijatá Unií nebo členskými státy, kterými se stanoví požadavky na účastníky finančního trhu nebo emitenty v souvislosti s finančními produkty nebo podnikovými dluhopisy, které jsou na trhu poskytovány jako environmentálně udržitelné, na účastníky finančního trhu poskytující finanční produkty a na podniky, na něž se vztahuje povinnost zveřejňovat přehled nefinančních informací podle článku 19a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU (2) nebo konsolidovaný přehled nefinančních informací podle článku 29a uvedené směrnice. Hospodářské subjekty nebo veřejné orgány, na které se nařízení (EU) 2020/852 nevztahuje, mohou uvedené nařízení rovněž použít dobrovolně.

| (2) | Ustanovení čl. 10 odst. 3 a čl. 11 odst. 3 nařízení (EU) 2020/852 vyžadují, aby Komise přijala akty v přenesené pravomoci, které stanoví technická screeningová kritéria pro určení toho, za jakých podmínek se konkrétní hospodářská činnost kvalifikuje jako významně přispívající ke zmírňování změny klimatu nebo k přizpůsobování se změně klimatu, a dále aby pro každý příslušný environmentální cíl uvedený v článku 9 daného nařízení stanovila technická screeningová kritéria pro určení toho, zda daná hospodářská činnost významně nepoškozuje jeden nebo více z těchto environmentálních cílů. |
| --- | --- |

(2)

Ustanovení čl. 10 odst. 3 a čl. 11 odst. 3 nařízení (EU) 2020/852 vyžadují, aby Komise přijala akty v přenesené pravomoci, které stanoví technická screeningová kritéria pro určení toho, za jakých podmínek se konkrétní hospodářská činnost kvalifikuje jako významně přispívající ke zmírňování změny klimatu nebo k přizpůsobování se změně klimatu, a dále aby pro každý příslušný environmentální cíl uvedený v článku 9 daného nařízení stanovila technická screeningová kritéria pro určení toho, zda daná hospodářská činnost významně nepoškozuje jeden nebo více z těchto environmentálních cílů.

| (3) | Podle čl. 19 odst. 1 písm. h) nařízení (EU) 2020/852 mají technická screeningová kritéria zohlednit povahu a rozsah hospodářské činnosti a odvětví, kterého se týkají, a to, zda je hospodářská činnost přechodnou hospodářskou činností ve smyslu čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) 2020/852, nebo podpůrnou činností ve smyslu článku 16 uvedeného nařízení. Aby technická screeningová kritéria účinně a vyváženě splňovala požadavky článku 19 nařízení (EU) 2020/852, měla by být nastavena jako kvantitativní prahová hodnota nebo minimální požadavek, jako relativní zlepšení, soubor kvalitativních výkonnostních požadavků, procesní nebo praktické požadavky či jako přesný popis povahy samotné hospodářské činnosti, pokud tato činnost může svou povahou významně přispět ke zmírňování změny klimatu. |
| --- | --- |

(3)

Podle čl. 19 odst. 1 písm. h) nařízení (EU) 2020/852 mají technická screeningová kritéria zohlednit povahu a rozsah hospodářské činnosti a odvětví, kterého se týkají, a to, zda je hospodářská činnost přechodnou hospodářskou činností ve smyslu čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) 2020/852, nebo podpůrnou činností ve smyslu článku 16 uvedeného nařízení. Aby technická screeningová kritéria účinně a vyváženě splňovala požadavky článku 19 nařízení (EU) 2020/852, měla by být nastavena jako kvantitativní prahová hodnota nebo minimální požadavek, jako relativní zlepšení, soubor kvalitativních výkonnostních požadavků, procesní nebo praktické požadavky či jako přesný popis povahy samotné hospodářské činnosti, pokud tato činnost může svou povahou významně přispět ke zmírňování změny klimatu.

| (4) | Technická screeningová kritéria pro určení toho, zda konkrétní hospodářská činnost významně přispívá ke zmírňování změny klimatu nebo k přizpůsobování se změně klimatu, by měla zajistit, že hospodářská činnost bude mít pozitivní dopad na klimatický cíl nebo bude snižovat negativní dopad na něj. Technická screeningová kritéria by proto měla odkazovat na prahové hodnoty nebo úrovně výkonnosti, kterých by měla činnost dosáhnout, aby se kvalifikovala jako významně přispívající k jednomu z daných klimatických cílů. Technická screeningová kritéria pro zásadu „významně nepoškozovat“ by měla zajistit, že hospodářská činnost nemá významný negativní dopad na životní prostředí. Technická screeningová kritéria by tak měla stanovovat minimální požadavky, které by hospodářská činnost měla splňovat, aby se kvalifikovala jako environmentálně udržitelná. |
| --- | --- |

(4)

Technická screeningová kritéria pro určení toho, zda konkrétní hospodářská činnost významně přispívá ke zmírňování změny klimatu nebo k přizpůsobování se změně klimatu, by měla zajistit, že hospodářská činnost bude mít pozitivní dopad na klimatický cíl nebo bude snižovat negativní dopad na něj. Technická screeningová kritéria by proto měla odkazovat na prahové hodnoty nebo úrovně výkonnosti, kterých by měla činnost dosáhnout, aby se kvalifikovala jako významně přispívající k jednomu z daných klimatických cílů. Technická screeningová kritéria pro zásadu „významně nepoškozovat“ by měla zajistit, že hospodářská činnost nemá významný negativní dopad na životní prostředí. Technická screeningová kritéria by tak měla stanovovat minimální požadavky, které by hospodářská činnost měla splňovat, aby se kvalifikovala jako environmentálně udržitelná.

| (5) | Technická screeningová kritéria pro určení toho, zda konkrétní hospodářská činnost významně přispívá ke zmírňování změny klimatu nebo k přizpůsobování se změně klimatu a významně nepoškozuje žádný z environmentálních cílů, by měla v příslušných případech vycházet ze stávajících právních předpisů, osvědčených postupů, norem a metodik Unie, jakož i z osvědčených norem, postupů a metodik vypracovaných mezinárodně uznávanými veřejnými subjekty. Pokud pro určitou oblast politiky objektivně neexistují žádné vhodné alternativy, technická screeningová kritéria mohou rovněž vycházet z osvědčených norem vypracovaných mezinárodně uznávanými soukromými subjekty. |
| --- | --- |

(5)

Technická screeningová kritéria pro určení toho, zda konkrétní hospodářská činnost významně přispívá ke zmírňování změny klimatu nebo k přizpůsobování se změně klimatu a významně nepoškozuje žádný z environmentálních cílů, by měla v příslušných případech vycházet ze stávajících právních předpisů, osvědčených postupů, norem a metodik Unie, jakož i z osvědčených norem, postupů a metodik vypracovaných mezinárodně uznávanými veřejnými subjekty. Pokud pro určitou oblast politiky objektivně neexistují žádné vhodné alternativy, technická screeningová kritéria mohou rovněž vycházet z osvědčených norem vypracovaných mezinárodně uznávanými soukromými subjekty.

| (6) | Aby byly zajištěny rovné podmínky, měly by stejné kategorie hospodářských činností v rámci každého klimatického cíle podléhat stejným technickým screeningovým kritériím. Je proto nezbytné, aby se technická screeningová kritéria pokud možno řídila klasifikací ekonomických činností stanovenou v klasifikačním systému ekonomických činností NACE Revize 2, zavedeném nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006 (3). Aby byla podnikům a účastníkům finančního trhu usnadněna identifikace příslušných hospodářských činností, pro něž by měla být stanovena technická screeningová kritéria, měl by konkrétní popis hospodářské činnosti zahrnovat také odkazy na kódy NACE, které s danou činností souvisejí. Tyto odkazy je nutné chápat jako orientační a neměly by mít přednost před konkrétní definicí činnosti uvedené v jejím popisu. |
| --- | --- |

(6)

Aby byly zajištěny rovné podmínky, měly by stejné kategorie hospodářských činností v rámci každého klimatického cíle podléhat stejným technickým screeningovým kritériím. Je proto nezbytné, aby se technická screeningová kritéria pokud možno řídila klasifikací ekonomických činností stanovenou v klasifikačním systému ekonomických činností NACE Revize 2, zavedeném nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006 (3). Aby byla podnikům a účastníkům finančního trhu usnadněna identifikace příslušných hospodářských činností, pro něž by měla být stanovena technická screeningová kritéria, měl by konkrétní popis hospodářské činnosti zahrnovat také odkazy na kódy NACE, které s danou činností souvisejí. Tyto odkazy je nutné chápat jako orientační a neměly by mít přednost před konkrétní definicí činnosti uvedené v jejím popisu.

| (7) | Technická screeningová kritéria pro určení toho, za jakých podmínek se hospodářská činnost kvalifikuje jako významně přispívající ke zmírňování změny klimatu, by měla odrážet potřebu zamezit produkci emisí skleníkových plynů, tyto emise snížit nebo zvýšit pohlcování skleníkových plynů a dlouhodobé ukládání uhlíku. Je proto vhodné zaměřit se nejprve na ty hospodářské činnosti a odvětví, které mají největší potenciál těchto cílů dosáhnout. Výběr těchto hospodářských činností a odvětví by měl být založen na jejich podílu na celkových emisích skleníkových plynů a na důkazech týkajících se jejich potenciálu přispět k zamezení produkce emisí skleníkových plynů a k jejich snížení nebo jejich potenciálu přispět k pohlcování skleníkových plynů nebo toto zamezování, snižování, pohlcování či dlouhodobé ukládání umožnit pro jiné činnosti. |
| --- | --- |

(7)

Technická screeningová kritéria pro určení toho, za jakých podmínek se hospodářská činnost kvalifikuje jako významně přispívající ke zmírňování změny klimatu, by měla odrážet potřebu zamezit produkci emisí skleníkových plynů, tyto emise snížit nebo zvýšit pohlcování skleníkových plynů a dlouhodobé ukládání uhlíku. Je proto vhodné zaměřit se nejprve na ty hospodářské činnosti a odvětví, které mají největší potenciál těchto cílů dosáhnout. Výběr těchto hospodářských činností a odvětví by měl být založen na jejich podílu na celkových emisích skleníkových plynů a na důkazech týkajících se jejich potenciálu přispět k zamezení produkce emisí skleníkových plynů a k jejich snížení nebo jejich potenciálu přispět k pohlcování skleníkových plynů nebo toto zamezování, snižování, pohlcování či dlouhodobé ukládání umožnit pro jiné činnosti.

| (8) | Metodika pro výpočet emisí skleníkových plynů vznikajících během životního cyklu by měla být spolehlivá a obecně použitelná, a tím podporovat srovnatelnost výpočtů emisí skleníkových plynů v rámci jednoho odvětví i v různých odvětvích. Je proto vhodné požadovat použití stejné metodiky výpočtu napříč různými činnostmi, u nichž je tento výpočet nezbytný, a zároveň subjektům uplatňujícím nařízení (EU) 2020/852 poskytnout dostatečnou flexibilitu. Proto je vhodné pro výpočet emisí skleníkových plynů vznikajících během životního cyklu použít doporučení Komise 2013/179/EU, přičemž lze jako alternativu lze použít normy ISO 14067 nebo ISO 14064-1. Pokud jsou osvědčené alternativní nástroje nebo normy pro zjištění přesných a srovnatelných informací o výpočtu emisí skleníkových plynů vznikajících během životního cyklu v konkrétním odvětví obzvláště vhodné, jako např. nástroj G-res v odvětví hydroelektrické energie nebo norma ETSI ES 203 199 v odvětví informací a komunikace, je vhodné takový nástroj nebo normu použít jako další alternativu pro dané odvětví. |
| --- | --- |

(8)

Metodika pro výpočet emisí skleníkových plynů vznikajících během životního cyklu by měla být spolehlivá a obecně použitelná, a tím podporovat srovnatelnost výpočtů emisí skleníkových plynů v rámci jednoho odvětví i v různých odvětvích. Je proto vhodné požadovat použití stejné metodiky výpočtu napříč různými činnostmi, u nichž je tento výpočet nezbytný, a zároveň subjektům uplatňujícím nařízení (EU) 2020/852 poskytnout dostatečnou flexibilitu. Proto je vhodné pro výpočet emisí skleníkových plynů vznikajících během životního cyklu použít doporučení Komise 2013/179/EU, přičemž lze jako alternativu lze použít normy ISO 14067 nebo ISO 14064-1. Pokud jsou osvědčené alternativní nástroje nebo normy pro zjištění přesných a srovnatelných informací o výpočtu emisí skleníkových plynů vznikajících během životního cyklu v konkrétním odvětví obzvláště vhodné, jako např. nástroj G-res v odvětví hydroelektrické energie nebo norma ETSI ES 203 199 v odvětví informací a komunikace, je vhodné takový nástroj nebo normu použít jako další alternativu pro dané odvětví.

| (9) | Metodika výpočtu emisí skleníkových plynů vznikajících během životního cyklu u činností v odvětví hydroelektrické energie by měla odrážet specifika daného odvětví, včetně nových metod modelování, vědeckých poznatků a empirických měření z nádrží po celém světě. Aby tedy bylo možné podávat přesné zprávy o čistém dopadu odvětví hydroelektrické energie na emise skleníkových plynů, je vhodné umožnit použití nástroje G-res, který je veřejně dostupný zdarma a byl vypracován Mezinárodním hydroenergetickým sdružením ve spolupráci s týmem UNESCO pro celosvětové změny životního prostředí. |
| --- | --- |

(9)

Metodika výpočtu emisí skleníkových plynů vznikajících během životního cyklu u činností v odvětví hydroelektrické energie by měla odrážet specifika daného odvětví, včetně nových metod modelování, vědeckých poznatků a empirických měření z nádrží po celém světě. Aby tedy bylo možné podávat přesné zprávy o čistém dopadu odvětví hydroelektrické energie na emise skleníkových plynů, je vhodné umožnit použití nástroje G-res, který je veřejně dostupný zdarma a byl vypracován Mezinárodním hydroenergetickým sdružením ve spolupráci s týmem UNESCO pro celosvětové změny životního prostředí.

| (10) | Metodika pro výpočet emisí skleníkových plynů vznikajících během životního cyklu u činností v odvětví informací a komunikace by měla odrážet specifika daného odvětví, a to zejména specializovanou činnost a pokyny Evropského ústavu pro telekomunikační normy (ETSI) týkající se používání posouzení životního cyklu v odvětví informací a komunikace. Proto je vhodné umožnit použití normy ETSI ES 203 199 jako metodiky pro přesný výpočet emisí skleníkových plynů v daném odvětví. |
| --- | --- |

(10)

Metodika pro výpočet emisí skleníkových plynů vznikajících během životního cyklu u činností v odvětví informací a komunikace by měla odrážet specifika daného odvětví, a to zejména specializovanou činnost a pokyny Evropského ústavu pro telekomunikační normy (ETSI) týkající se používání posouzení životního cyklu v odvětví informací a komunikace. Proto je vhodné umožnit použití normy ETSI ES 203 199 jako metodiky pro přesný výpočet emisí skleníkových plynů v daném odvětví.

| (11) | Technická screeningová kritéria pro určité činnosti vycházejí z prvků značné technické složitosti a posouzení toho, zda tato kritéria byla splněna, může vyžadovat odborné znalosti a nemusí být pro investory proveditelné. Pro usnadnění tohoto posouzení by splnění technických screeningových kritérií pro tyto činnosti mělo být ověřeno nezávislou třetí stranou. |
| --- | --- |

(11)

Technická screeningová kritéria pro určité činnosti vycházejí z prvků značné technické složitosti a posouzení toho, zda tato kritéria byla splněna, může vyžadovat odborné znalosti a nemusí být pro investory proveditelné. Pro usnadnění tohoto posouzení by splnění technických screeningových kritérií pro tyto činnosti mělo být ověřeno nezávislou třetí stranou.

| (12) | Podpůrné hospodářské činnosti ve smyslu čl. 10 odst. 1 písm. i) nařízení (EU) 2020/852 nepřispívají významně ke zmírňování změny klimatu prostřednictvím vlastních výsledků. Tyto činnosti hrají klíčovou úlohu v dekarbonizaci hospodářství tím, že přímo podporují jiné činnosti tak, aby mohly být prováděny na nízkouhlíkové úrovni environmentální výkonnosti. Proto by měla být stanovena technická screeningová kritéria pro ty hospodářské činnosti, jejichž zásadní úloha spočívá v tom, že umožňují, aby se cílové činnosti staly nízkouhlíkovými nebo vedly ke snížení emisí skleníkových plynů. Tato technická screeningová kritéria by měla zajistit, aby činnost, která je splňuje, dodržovala záruky stanovené v článku 16 nařízení (EU) 2020/852, zejména aby tato činnost nevedla k tomu, že dojde k zakonzervování aktiv, a aby měla významný pozitivní dopad na životní prostředí. |
| --- | --- |

(12)

Podpůrné hospodářské činnosti ve smyslu čl. 10 odst. 1 písm. i) nařízení (EU) 2020/852 nepřispívají významně ke zmírňování změny klimatu prostřednictvím vlastních výsledků. Tyto činnosti hrají klíčovou úlohu v dekarbonizaci hospodářství tím, že přímo podporují jiné činnosti tak, aby mohly být prováděny na nízkouhlíkové úrovni environmentální výkonnosti. Proto by měla být stanovena technická screeningová kritéria pro ty hospodářské činnosti, jejichž zásadní úloha spočívá v tom, že umožňují, aby se cílové činnosti staly nízkouhlíkovými nebo vedly ke snížení emisí skleníkových plynů. Tato technická screeningová kritéria by měla zajistit, aby činnost, která je splňuje, dodržovala záruky stanovené v článku 16 nařízení (EU) 2020/852, zejména aby tato činnost nevedla k tomu, že dojde k zakonzervování aktiv, a aby měla významný pozitivní dopad na životní prostředí.

| (13) | Přechodné hospodářské činnosti podle čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) 2020/852 zatím nemůžou být nahrazeny technologicky ani ekonomicky dostupnými nízkouhlíkovými alternativami, ale podporují přechod na klimaticky neutrální hospodářství. Tyto činnosti mohou hrát klíčovou úlohu při zmírňování změny klimatu tak, že významně sníží svou stávající vysokou uhlíkovou stopu mimo jiné tím, že přispějí k postupnému snižování závislosti na fosilních palivech. Proto by měla být stanovena technická screeningová kritéria pro ty hospodářské činnosti, které mají nejvyšší potenciál významně snížit emise skleníkových plynů, ale pro něž dosud nejsou dostupná řešení s téměř nulovými emisemi uhlíku, nebo pokud tyto činnosti s téměř nulovými emisemi uhlíku existují, ale zatím nejsou proveditelné ve větším rozsahu. Tato technická screeningová kritéria by měla zajistit, aby činnost, která je splňuje, splňovala také záruky uvedené v čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) 2020/852, a to zejména aby tato činnost vykazovala emise skleníkových plynů, které odpovídají nejlepším výsledkům v daném odvětví nebo průmyslu, nebránila rozvoji a zavádění nízkouhlíkových alternativ a nevedla k tomu, že aktiva s vysokými emisemi uhlíku budou zakonzervována. |
| --- | --- |

(13)

Přechodné hospodářské činnosti podle čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) 2020/852 zatím nemůžou být nahrazeny technologicky ani ekonomicky dostupnými nízkouhlíkovými alternativami, ale podporují přechod na klimaticky neutrální hospodářství. Tyto činnosti mohou hrát klíčovou úlohu při zmírňování změny klimatu tak, že významně sníží svou stávající vysokou uhlíkovou stopu mimo jiné tím, že přispějí k postupnému snižování závislosti na fosilních palivech. Proto by měla být stanovena technická screeningová kritéria pro ty hospodářské činnosti, které mají nejvyšší potenciál významně snížit emise skleníkových plynů, ale pro něž dosud nejsou dostupná řešení s téměř nulovými emisemi uhlíku, nebo pokud tyto činnosti s téměř nulovými emisemi uhlíku existují, ale zatím nejsou proveditelné ve větším rozsahu. Tato technická screeningová kritéria by měla zajistit, aby činnost, která je splňuje, splňovala také záruky uvedené v čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) 2020/852, a to zejména aby tato činnost vykazovala emise skleníkových plynů, které odpovídají nejlepším výsledkům v daném odvětví nebo průmyslu, nebránila rozvoji a zavádění nízkouhlíkových alternativ a nevedla k tomu, že aktiva s vysokými emisemi uhlíku budou zakonzervována.

| (14) | S ohledem na aktuálně probíhající jednání o společné zemědělské politice (SZP) a v zájmu zajištění větší soudržnosti mezi různými nástroji k dosažení cílů Zelené dohody v oblasti životního prostředí a klimatu by stanovení technických screeningových kritérií pro zemědělství mělo být odloženo. |
| --- | --- |

(14)

S ohledem na aktuálně probíhající jednání o společné zemědělské politice (SZP) a v zájmu zajištění větší soudržnosti mezi různými nástroji k dosažení cílů Zelené dohody v oblasti životního prostředí a klimatu by stanovení technických screeningových kritérií pro zemědělství mělo být odloženo.

| (15) | V důsledku změny klimatu se pod rostoucím tlakem ocitají i lesy, což zhoršuje další klíčové faktory tlaku, jako jsou škůdci, choroby, extrémní povětrnostní události a lesní požáry. Tlak pramení též z opouštění venkova, nedostatku obhospodařování a fragmentace z důvodu změn ve využívání půdy, ze vzrůstající intenzity obhospodařování kvůli rostoucí poptávce po dřevě, lesních produktech a energii, z rozvoje infrastruktury, urbanizace a záboru půdy. Lesy zároveň hrají důležitou roli při dosahování cílů Unie v oblasti boje proti úbytku biologické rozmanitosti a zvyšování ambicí při zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se, v oblasti snižování a kontroly rizika katastrof způsobených zejména povodněmi, suchem nebo lesními požáry a v oblasti podpory oběhového biohospodářství. K dosažení klimatické neutrality a zdravého životního prostředí je nutné zlepšit kvalitu i kvantitu lesních ploch, které jsou největším propadem uhlíku v odvětví využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví (LULUCF). Činnosti související s lesy mohou přispět ke zmírňování změny klimatu tím, že zvýší čisté pohlcování oxidu uhličitého, ochrání zásoby uhlíku, zajistí materiál a obnovitelné energie a přinesou další užitek z hlediska přizpůsobování se změně klimatu, biologické rozmanitosti, oběhového hospodářství, udržitelného využívání a ochrany vodních a mořských zdrojů a prevence a omezování znečištění. Proto by měla být stanovena technická screeningová kritéria pro zalesňování, obnovu, obhospodařování a ochranu lesů. Tato technická screeningová kritéria by měla být plně v souladu s cíli Unie v oblasti přizpůsobování se změně klimatu, biologické rozmanitosti a oběhového hospodářství. |
| --- | --- |

(15)

V důsledku změny klimatu se pod rostoucím tlakem ocitají i lesy, což zhoršuje další klíčové faktory tlaku, jako jsou škůdci, choroby, extrémní povětrnostní události a lesní požáry. Tlak pramení též z opouštění venkova, nedostatku obhospodařování a fragmentace z důvodu změn ve využívání půdy, ze vzrůstající intenzity obhospodařování kvůli rostoucí poptávce po dřevě, lesních produktech a energii, z rozvoje infrastruktury, urbanizace a záboru půdy. Lesy zároveň hrají důležitou roli při dosahování cílů Unie v oblasti boje proti úbytku biologické rozmanitosti a zvyšování ambicí při zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se, v oblasti snižování a kontroly rizika katastrof způsobených zejména povodněmi, suchem nebo lesními požáry a v oblasti podpory oběhového biohospodářství. K dosažení klimatické neutrality a zdravého životního prostředí je nutné zlepšit kvalitu i kvantitu lesních ploch, které jsou největším propadem uhlíku v odvětví využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví (LULUCF). Činnosti související s lesy mohou přispět ke zmírňování změny klimatu tím, že zvýší čisté pohlcování oxidu uhličitého, ochrání zásoby uhlíku, zajistí materiál a obnovitelné energie a přinesou další užitek z hlediska přizpůsobování se změně klimatu, biologické rozmanitosti, oběhového hospodářství, udržitelného využívání a ochrany vodních a mořských zdrojů a prevence a omezování znečištění. Proto by měla být stanovena technická screeningová kritéria pro zalesňování, obnovu, obhospodařování a ochranu lesů. Tato technická screeningová kritéria by měla být plně v souladu s cíli Unie v oblasti přizpůsobování se změně klimatu, biologické rozmanitosti a oběhového hospodářství.

| (16) | Za účelem měření vývoje úspor emisí skleníkových plynů a zásoby uhlíku v lesních ekosystémech je vhodné, aby vlastníci lesů prováděli analýzu přínosů pro klima. Aby se zohlednila proporcionalita a minimalizovala administrativní zátěž zejména pro malé vlastníky lesů, tak by povinnost provádět analýzu přínosů pro klima neměly mít lesnické podniky, které nepřesahují 13 hektarů. V zájmu dalšího snížení administrativních nákladů by menší vlastníci lesů měli mít možnost provést jednou za 10 let skupinové posouzení s dalšími podniky, aby si ověřili vlastní výpočty. K dispozici jsou vhodné bezplatné nástroje, například ty, jež poskytuje Organizace OSN pro výživu a zemědělství (FAO) na základě údajů od Mezivládního panelu pro změnu klimatu (IPCC) (4), pomocí nichž lze odhadnout výši nákladů a minimalizovat náklady a zátěž pro menší vlastníky lesů. Nástroj lze zejména přizpůsobit pro různé úrovně analýzy, například pro konkrétní hodnoty a podrobný výpočet v případě velkých podniků a pro výchozí hodnoty a zjednodušený výpočet v případě menších vlastníků. |
| --- | --- |

(16)

Za účelem měření vývoje úspor emisí skleníkových plynů a zásoby uhlíku v lesních ekosystémech je vhodné, aby vlastníci lesů prováděli analýzu přínosů pro klima. Aby se zohlednila proporcionalita a minimalizovala administrativní zátěž zejména pro malé vlastníky lesů, tak by povinnost provádět analýzu přínosů pro klima neměly mít lesnické podniky, které nepřesahují 13 hektarů. V zájmu dalšího snížení administrativních nákladů by menší vlastníci lesů měli mít možnost provést jednou za 10 let skupinové posouzení s dalšími podniky, aby si ověřili vlastní výpočty. K dispozici jsou vhodné bezplatné nástroje, například ty, jež poskytuje Organizace OSN pro výživu a zemědělství (FAO) na základě údajů od Mezivládního panelu pro změnu klimatu (IPCC) (4), pomocí nichž lze odhadnout výši nákladů a minimalizovat náklady a zátěž pro menší vlastníky lesů. Nástroj lze zejména přizpůsobit pro různé úrovně analýzy, například pro konkrétní hodnoty a podrobný výpočet v případě velkých podniků a pro výchozí hodnoty a zjednodušený výpočet v případě menších vlastníků.

| (17) | V návaznosti na sdělení Komise ze dne 11. prosince 2019„Zelená dohoda pro Evropu“ (5), ze dne 20. května 2020„Strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030“ (6) a ze dne 17. září 2020„Zvýšení cílů Evropy v oblasti klimatu do roku 2030 – Investice do klimaticky neutrální budoucnosti ve prospěch našich občanů“ (7) a v souladu s širšími cíli Unie v oblasti biologické rozmanitosti a klimatické neutrality, se sdělením Komise ze dne 24. února 2021„Vytvoření Unie odolné vůči změně klimatu – nová strategie EU pro přizpůsobení se změně klimatu“ (8) a s novou strategií v oblasti lesů plánovanou na rok 2021 by měla být technická screeningová kritéria pro činnosti související s lesy doplněna, přezkoumána a případně revidována v době přijetí aktu v přenesené pravomoci uvedeného v čl. 15 odst. 2 nařízení (EU) 2020/852. Tato technická screeningová kritéria by měla být přezkoumána, aby lépe zohledňovala postupy šetrné k biologické rozmanitosti, jež jsou ve fázi vývoje, jako např. lesnictví blízké přírodě. |
| --- | --- |

(17)

V návaznosti na sdělení Komise ze dne 11. prosince 2019„Zelená dohoda pro Evropu“ (5), ze dne 20. května 2020„Strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030“ (6) a ze dne 17. září 2020„Zvýšení cílů Evropy v oblasti klimatu do roku 2030 – Investice do klimaticky neutrální budoucnosti ve prospěch našich občanů“ (7) a v souladu s širšími cíli Unie v oblasti biologické rozmanitosti a klimatické neutrality, se sdělením Komise ze dne 24. února 2021„Vytvoření Unie odolné vůči změně klimatu – nová strategie EU pro přizpůsobení se změně klimatu“ (8) a s novou strategií v oblasti lesů plánovanou na rok 2021 by měla být technická screeningová kritéria pro činnosti související s lesy doplněna, přezkoumána a případně revidována v době přijetí aktu v přenesené pravomoci uvedeného v čl. 15 odst. 2 nařízení (EU) 2020/852. Tato technická screeningová kritéria by měla být přezkoumána, aby lépe zohledňovala postupy šetrné k biologické rozmanitosti, jež jsou ve fázi vývoje, jako např. lesnictví blízké přírodě.

| (18) | Potenciál výrazně přispět ke zmírňování změny klimatu má vzhledem ke svému významu pro snižování emisí skleníkových plynů a pro posilování propadů uhlíku v půdě i obnova mokřadů. Obnova mokřadů může také přinést výhody pro přizpůsobování se změně klimatu, mimo jiné prostřednictvím tlumení dopadů změny klimatu, a může pomoci zvrátit úbytek biologické rozmanitosti a zachovat množství a kvalitu vody. Aby byla zajištěna soudržnost se Zelenou dohodou pro Evropu, se sdělením Zvýšení cílů Evropy v oblasti klimatu do roku 2030 a se strategií EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030, měla by se technická screeningová kritéria vztahovat také na obnovu mokřadů. |
| --- | --- |

(18)

Potenciál výrazně přispět ke zmírňování změny klimatu má vzhledem ke svému významu pro snižování emisí skleníkových plynů a pro posilování propadů uhlíku v půdě i obnova mokřadů. Obnova mokřadů může také přinést výhody pro přizpůsobování se změně klimatu, mimo jiné prostřednictvím tlumení dopadů změny klimatu, a může pomoci zvrátit úbytek biologické rozmanitosti a zachovat množství a kvalitu vody. Aby byla zajištěna soudržnost se Zelenou dohodou pro Evropu, se sdělením Zvýšení cílů Evropy v oblasti klimatu do roku 2030 a se strategií EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030, měla by se technická screeningová kritéria vztahovat také na obnovu mokřadů.

| (19) | Odvětví výroby vykazuje přibližně 21 % přímých emisí skleníkových plynů v Unii (9). Jedná se o třetí největší zdroj těchto emisí v Unii, a tak může mít při zmírňování změny klimatu stěžejní úlohu. Výroba může být zároveň klíčovým odvětvím, které umožní snížení emisí skleníkových plynů a jejich zamezení v jiných hospodářských odvětvích tím, že bude vyrábět výrobky a technologie, které tato odvětví potřebují, aby se stala nízkouhlíkovými nebo aby nízkouhlíkovými zůstala. Technická screeningová kritéria pro výrobní odvětví by tak měla být stanovena jak pro výrobní činnosti, které jsou spojeny s nejvyšším množstvím emisí skleníkových plynů, tak pro výrobu nízkouhlíkových výrobků a technologií. |
| --- | --- |

(19)

Odvětví výroby vykazuje přibližně 21 % přímých emisí skleníkových plynů v Unii (9). Jedná se o třetí největší zdroj těchto emisí v Unii, a tak může mít při zmírňování změny klimatu stěžejní úlohu. Výroba může být zároveň klíčovým odvětvím, které umožní snížení emisí skleníkových plynů a jejich zamezení v jiných hospodářských odvětvích tím, že bude vyrábět výrobky a technologie, které tato odvětví potřebují, aby se stala nízkouhlíkovými nebo aby nízkouhlíkovými zůstala. Technická screeningová kritéria pro výrobní odvětví by tak měla být stanovena jak pro výrobní činnosti, které jsou spojeny s nejvyšším množstvím emisí skleníkových plynů, tak pro výrobu nízkouhlíkových výrobků a technologií.

| (20) | Výrobní činnosti, pro něž neexistují žádné technologicky ani ekonomicky dostupné nízkouhlíkové alternativy, ale které podporují přechod na klimaticky neutrální hospodářství, by se měly považovat za přechodné hospodářské činnosti podle čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) 2020/852. Aby se podpořilo snižování emisí skleníkových plynů, měly by být prahové hodnoty technických screeningových kritérií pro tyto činnosti stanoveny na úrovni, které dosáhnou pouze ti, kdo v každém odvětví dosahují nejlepších výsledků – ve většině případů podle emisí skleníkových plynů na jednotku vyrobeného výstupu. |
| --- | --- |

(20)

Výrobní činnosti, pro něž neexistují žádné technologicky ani ekonomicky dostupné nízkouhlíkové alternativy, ale které podporují přechod na klimaticky neutrální hospodářství, by se měly považovat za přechodné hospodářské činnosti podle čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) 2020/852. Aby se podpořilo snižování emisí skleníkových plynů, měly by být prahové hodnoty technických screeningových kritérií pro tyto činnosti stanoveny na úrovni, které dosáhnou pouze ti, kdo v každém odvětví dosahují nejlepších výsledků – ve většině případů podle emisí skleníkových plynů na jednotku vyrobeného výstupu.

| (21) | Aby bylo zajištěno, že přechodné výrobní činnosti podle čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) 2020/852 nadále důvěryhodným způsobem směřují k dekarbonizaci, a v souladu s čl. 19 odst. 5 uvedeného nařízení by technická screeningová kritéria pro tyto hospodářské činnosti měla být alespoň jednou za tři roky přezkoumána. Tento přezkum by měl zahrnovat analýzu toho, zda se technická screeningová kritéria opírají o nejdůležitější normy a zda jsou dostatečně zohledněny emise z těchto činností vznikající během životního cyklu. V rámci tohoto přezkumu by rovněž mělo být posouzeno možné využití zachyceného uhlíku, a to s ohledem na technologický vývoj. Pokud jde o výrobu železa a oceli, měly by být důkladněji zváženy nové údaje a důkazy týkající se procesů pilotní nízkouhlíkové výroby oceli s využitím vodíku a mělo by být podrobněji posouzeno použití systému EU pro obchodování s emisemi a jiných možných referenčních hodnot pro technická screeningová kritéria. |
| --- | --- |

(21)

Aby bylo zajištěno, že přechodné výrobní činnosti podle čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) 2020/852 nadále důvěryhodným způsobem směřují k dekarbonizaci, a v souladu s čl. 19 odst. 5 uvedeného nařízení by technická screeningová kritéria pro tyto hospodářské činnosti měla být alespoň jednou za tři roky přezkoumána. Tento přezkum by měl zahrnovat analýzu toho, zda se technická screeningová kritéria opírají o nejdůležitější normy a zda jsou dostatečně zohledněny emise z těchto činností vznikající během životního cyklu. V rámci tohoto přezkumu by rovněž mělo být posouzeno možné využití zachyceného uhlíku, a to s ohledem na technologický vývoj. Pokud jde o výrobu železa a oceli, měly by být důkladněji zváženy nové údaje a důkazy týkající se procesů pilotní nízkouhlíkové výroby oceli s využitím vodíku a mělo by být podrobněji posouzeno použití systému EU pro obchodování s emisemi a jiných možných referenčních hodnot pro technická screeningová kritéria.

| (22) | U výrobních činností, které jsou považovány za podpůrné činnosti uvedené v čl. 10 odst. 1 písm. i) nařízení (EU) 2020/852, by měla být technická screeningová kritéria založena převážně na povaze vyráběných výrobků, případně by měla být spojena s dalšími kvantitativními prahovými hodnotami, aby se zajistilo, že tyto výrobky mohou opravdu významně přispět ke snížení nebo zamezení emisí skleníkových plynů v jiných odvětvích. Aby byla zohledněna skutečnost, že prioritní jsou ty činnosti, které mají největší potenciál zamezit produkci emisí skleníkových plynů, tyto emise snížit nebo zvýšit pohlcování skleníkových plynů a dlouhodobé ukládání uhlíku, měly by být podpůrné výrobní činnosti zaměřeny na výrobu výrobků, které jsou pro realizaci těchto hospodářských činností nezbytné. |
| --- | --- |

(22)

U výrobních činností, které jsou považovány za podpůrné činnosti uvedené v čl. 10 odst. 1 písm. i) nařízení (EU) 2020/852, by měla být technická screeningová kritéria založena převážně na povaze vyráběných výrobků, případně by měla být spojena s dalšími kvantitativními prahovými hodnotami, aby se zajistilo, že tyto výrobky mohou opravdu významně přispět ke snížení nebo zamezení emisí skleníkových plynů v jiných odvětvích. Aby byla zohledněna skutečnost, že prioritní jsou ty činnosti, které mají největší potenciál zamezit produkci emisí skleníkových plynů, tyto emise snížit nebo zvýšit pohlcování skleníkových plynů a dlouhodobé ukládání uhlíku, měly by být podpůrné výrobní činnosti zaměřeny na výrobu výrobků, které jsou pro realizaci těchto hospodářských činností nezbytné.

| (23) | Výroba elektrických zařízení pro elektřinu hraje významnou úlohu v souvislosti s modernizací, využíváním a vyrovnáváním výkyvů v dodávkách elektřiny z obnovitelných zdrojů energie v unijních elektrizačních soustavách, s dobíjením vozidel s nulovými emisemi a zaváděním inteligentních a ekologických aplikací pro domácnosti. Výroba elektrických zařízení pro elektřinu může zároveň umožnit rozvoj koncepce inteligentního bydlení s cílem dále podpořit využívání obnovitelných zdrojů energie a řádnou správu vybavení domácností. Může tedy být nezbytné technická screeningová kritéria v odvětví výroby doplnit a posoudit potenciál výroby elektrického zařízení významně přispět ke zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se změně klimatu. |
| --- | --- |

(23)

Výroba elektrických zařízení pro elektřinu hraje významnou úlohu v souvislosti s modernizací, využíváním a vyrovnáváním výkyvů v dodávkách elektřiny z obnovitelných zdrojů energie v unijních elektrizačních soustavách, s dobíjením vozidel s nulovými emisemi a zaváděním inteligentních a ekologických aplikací pro domácnosti. Výroba elektrických zařízení pro elektřinu může zároveň umožnit rozvoj koncepce inteligentního bydlení s cílem dále podpořit využívání obnovitelných zdrojů energie a řádnou správu vybavení domácností. Může tedy být nezbytné technická screeningová kritéria v odvětví výroby doplnit a posoudit potenciál výroby elektrického zařízení významně přispět ke zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se změně klimatu.

| (24) | Opatření v oblasti energetické účinnosti a jiná opatření ke zmírňování změny klimatu, jako např. zavádění technologií pro výrobu energie z obnovitelných zdrojů na místě, mohou spolu s již existujícími nejmodernějšími technologiemi vést k významnému snížení emisí skleníkových plynů v odvětví výroby. Tato opatření tedy mohou hrát důležitou úlohu a pomoci hospodářským činnostem v odvětví výroby, pro něž by měla být stanovena technická screeningová kritéria, dosáhnout příslušných výkonnostních norem a prahových hodnot pro významný přínos ke zmírňování změny klimatu. |
| --- | --- |

(24)

Opatření v oblasti energetické účinnosti a jiná opatření ke zmírňování změny klimatu, jako např. zavádění technologií pro výrobu energie z obnovitelných zdrojů na místě, mohou spolu s již existujícími nejmodernějšími technologiemi vést k významnému snížení emisí skleníkových plynů v odvětví výroby. Tato opatření tedy mohou hrát důležitou úlohu a pomoci hospodářským činnostem v odvětví výroby, pro něž by měla být stanovena technická screeningová kritéria, dosáhnout příslušných výkonnostních norem a prahových hodnot pro významný přínos ke zmírňování změny klimatu.

| (25) | Odvětví energetiky vytváří přibližně 22 % přímých emisí skleníkových plynů v Unii a přibližně 75 % těchto emisí při zohlednění využívání energie v jiných odvětvích. Hraje tedy při zmírňování změny klimatu důležitou roli. Odvětví energetiky má značný potenciál snižovat emise skleníkových plynů a několik činností v tomto odvětví působí jako podpůrné činnosti, které usnadňují přechod odvětví energetiky na nízkouhlíkovou elektřinu nebo teplo či elektřinu nebo teplo z obnovitelných zdrojů. Je proto vhodné stanovit technická screeningová kritéria pro širokou škálu činností souvisejících s energetickým dodavatelským řetězcem, a to od výroby elektřiny nebo tepla z různých zdrojů přes přenosové a distribuční sítě až po skladování, jakož i pro tepelná čerpadla a výrobu bioplynu a biopaliv. |
| --- | --- |

(25)

Odvětví energetiky vytváří přibližně 22 % přímých emisí skleníkových plynů v Unii a přibližně 75 % těchto emisí při zohlednění využívání energie v jiných odvětvích. Hraje tedy při zmírňování změny klimatu důležitou roli. Odvětví energetiky má značný potenciál snižovat emise skleníkových plynů a několik činností v tomto odvětví působí jako podpůrné činnosti, které usnadňují přechod odvětví energetiky na nízkouhlíkovou elektřinu nebo teplo či elektřinu nebo teplo z obnovitelných zdrojů. Je proto vhodné stanovit technická screeningová kritéria pro širokou škálu činností souvisejících s energetickým dodavatelským řetězcem, a to od výroby elektřiny nebo tepla z různých zdrojů přes přenosové a distribuční sítě až po skladování, jakož i pro tepelná čerpadla a výrobu bioplynu a biopaliv.

| (26) | Technická screeningová kritéria pro určení toho, zda činnosti v oblasti výroby elektřiny nebo tepla, včetně kombinované výroby, významně přispívají ke zmírňování změny klimatu, by měla zajistit snižování emisí skleníkových plynů nebo jejich zamezení. Technická screeningová kritéria založená na emisích skleníkových plynů by měla ukazovat cestu k dekarbonizaci těchto činností. Technická screeningová kritéria pro podpůrné činnosti, které usnadňují dlouhodobou dekarbonizaci, by měla být převážně založena na povaze činnosti nebo na nejlépe dostupných technologiích. |
| --- | --- |

(26)

Technická screeningová kritéria pro určení toho, zda činnosti v oblasti výroby elektřiny nebo tepla, včetně kombinované výroby, významně přispívají ke zmírňování změny klimatu, by měla zajistit snižování emisí skleníkových plynů nebo jejich zamezení. Technická screeningová kritéria založená na emisích skleníkových plynů by měla ukazovat cestu k dekarbonizaci těchto činností. Technická screeningová kritéria pro podpůrné činnosti, které usnadňují dlouhodobou dekarbonizaci, by měla být převážně založena na povaze činnosti nebo na nejlépe dostupných technologiích.

| (27) | Nařízení (EU) 2020/852 uznává význam „klimaticky neutrální energie“ a požaduje, aby Komise posoudila potenciální přínos a proveditelnost všech stávajících relevantních technologií. Pokud jde o jadernou energii, toto posuzování stále probíhá, a jakmile bude tento zvláštní proces dokončen, Komise na něj podle výsledků v kontextu tohoto nařízení naváže. |
| --- | --- |

(27)

Nařízení (EU) 2020/852 uznává význam „klimaticky neutrální energie“ a požaduje, aby Komise posoudila potenciální přínos a proveditelnost všech stávajících relevantních technologií. Pokud jde o jadernou energii, toto posuzování stále probíhá, a jakmile bude tento zvláštní proces dokončen, Komise na něj podle výsledků v kontextu tohoto nařízení naváže.

| (28) | Právní rámec přechodných činností uvedených v čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) 2020/852 představuje omezení, co se týče činností s vysokými emisemi skleníkových plynů s velkým potenciálem pro snížení emisí. Tyto přechodné činnosti by měly významně přispět ke zmírňování změny klimatu v případech, kdy neexistuje žádná technologicky ani ekonomicky dostupná nízkouhlíková alternativa, pokud jsou v souladu se scénářem umožňujícím omezit nárůst teploty na 1,5 °C ve srovnání s úrovní před průmyslovou revolucí, odrážejí nejlepší výsledky v daném odvětví, nebrání rozvoji a zavádění nízkouhlíkových alternativ a nevedou k tomu, že aktiva s vysokými emisemi uhlíku budou zakonzervována. Kromě toho článek 19 uvedeného nařízení zejména požaduje, aby byla technická screeningová kritéria založena na přesvědčivých vědeckých důkazech. Pokud činnosti v oblasti zemního plynu tyto požadavky splní, budou zahrnuty v budoucím aktu v přenesené pravomoci. V tomto budoucím aktu v přenesené pravomoci budou pro tyto činnosti upřesněna technická screeningová kritéria pro posouzení významného přínosu ke zmírňování změny klimatu a kritéria pro zásadu „významně nepoškozovat“ jiné environmentální cíle. Činnosti, jež tyto požadavky nesplňují, nemohou být v rámci nařízení (EU) 2020/852 uznány. Aby byla uznána úloha zemního plynu jakožto významné technologie při snižování emisí skleníkových plynů, zváží Komise vypracování zvláštního právního předpisu s cílem zajistit, aby činnosti přispívající ke snížení emisí nebyly připraveny o odpovídající financování. |
| --- | --- |

(28)

Právní rámec přechodných činností uvedených v čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) 2020/852 představuje omezení, co se týče činností s vysokými emisemi skleníkových plynů s velkým potenciálem pro snížení emisí. Tyto přechodné činnosti by měly významně přispět ke zmírňování změny klimatu v případech, kdy neexistuje žádná technologicky ani ekonomicky dostupná nízkouhlíková alternativa, pokud jsou v souladu se scénářem umožňujícím omezit nárůst teploty na 1,5 °C ve srovnání s úrovní před průmyslovou revolucí, odrážejí nejlepší výsledky v daném odvětví, nebrání rozvoji a zavádění nízkouhlíkových alternativ a nevedou k tomu, že aktiva s vysokými emisemi uhlíku budou zakonzervována. Kromě toho článek 19 uvedeného nařízení zejména požaduje, aby byla technická screeningová kritéria založena na přesvědčivých vědeckých důkazech. Pokud činnosti v oblasti zemního plynu tyto požadavky splní, budou zahrnuty v budoucím aktu v přenesené pravomoci. V tomto budoucím aktu v přenesené pravomoci budou pro tyto činnosti upřesněna technická screeningová kritéria pro posouzení významného přínosu ke zmírňování změny klimatu a kritéria pro zásadu „významně nepoškozovat“ jiné environmentální cíle. Činnosti, jež tyto požadavky nesplňují, nemohou být v rámci nařízení (EU) 2020/852 uznány. Aby byla uznána úloha zemního plynu jakožto významné technologie při snižování emisí skleníkových plynů, zváží Komise vypracování zvláštního právního předpisu s cílem zajistit, aby činnosti přispívající ke snížení emisí nebyly připraveny o odpovídající financování.

| (29) | Technická screeningová kritéria pro činnosti v oblasti výroby elektřiny nebo tepla a pro přenosové a distribuční sítě by měla zajistit soudržnost se sdělením Komise ze dne 14. října 2020 o strategii EU ke snížení emisí metanu (10). Může proto být nutné tato technická screeningová kritéria přezkoumat, doplnit a případně zrevidovat tak, aby odrážela veškeré budoucí parametry a požadavky stanovené v návaznosti na uvedenou strategii. |
| --- | --- |

(29)

Technická screeningová kritéria pro činnosti v oblasti výroby elektřiny nebo tepla a pro přenosové a distribuční sítě by měla zajistit soudržnost se sdělením Komise ze dne 14. října 2020 o strategii EU ke snížení emisí metanu (10). Může proto být nutné tato technická screeningová kritéria přezkoumat, doplnit a případně zrevidovat tak, aby odrážela veškeré budoucí parametry a požadavky stanovené v návaznosti na uvedenou strategii.

| (30) | Technická screeningová kritéria pro výrobu tepla, chladu a elektřiny z bioenergie a pro výrobu biopaliv a bioplynu pro dopravu by měla být v souladu s komplexním rámcem udržitelnosti pro tato odvětví zavedeným směrnicí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 (11), kterou se stanoví požadavky na udržitelnou těžbu, započítávání uhlíku a úsporu emisí skleníkových plynů. |
| --- | --- |

(30)

Technická screeningová kritéria pro výrobu tepla, chladu a elektřiny z bioenergie a pro výrobu biopaliv a bioplynu pro dopravu by měla být v souladu s komplexním rámcem udržitelnosti pro tato odvětví zavedeným směrnicí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 (11), kterou se stanoví požadavky na udržitelnou těžbu, započítávání uhlíku a úsporu emisí skleníkových plynů.

| (31) | V návaznosti na Zelenou dohodu pro Evropu, návrh evropského právního rámce pro klima (12), strategii EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030 a v souladu s cíli Unie v oblasti biologické rozmanitosti a klimatické neutrality by technická screeningová kritéria pro činnosti v oblasti bioenergie měla být v době přijetí aktu v přenesené pravomoci uvedeného v čl. 15 odst. 2 nařízení (EU) 2020/852 a při zohlednění příslušných unijních právních předpisů, včetně směrnice (EU) 2018/2001 a jejích budoucích revizí, doplněna, přezkoumána a případně zrevidována, aby zohledňovala nejnovější empirickou základnu a vývoj politiky. |
| --- | --- |

(31)

V návaznosti na Zelenou dohodu pro Evropu, návrh evropského právního rámce pro klima (12), strategii EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030 a v souladu s cíli Unie v oblasti biologické rozmanitosti a klimatické neutrality by technická screeningová kritéria pro činnosti v oblasti bioenergie měla být v době přijetí aktu v přenesené pravomoci uvedeného v čl. 15 odst. 2 nařízení (EU) 2020/852 a při zohlednění příslušných unijních právních předpisů, včetně směrnice (EU) 2018/2001 a jejích budoucích revizí, doplněna, přezkoumána a případně zrevidována, aby zohledňovala nejnovější empirickou základnu a vývoj politiky.

| (32) | Emise skleníkových plynů v Unii pocházející z odvětví vodohospodářství, kanalizace, nakládání s odpady a z činností souvisejících se sanacemi jsou relativně malé. Toto odvětví má nicméně velký potenciál přispět ke snížení emisí skleníkových plynů v jiných odvětvích, a to zejména poskytnutím druhotných surovin náhradou za suroviny primární, dále nahrazením výrobků, hnojiv a energie na fosilní bázi a také prostřednictvím dopravy a trvalého ukládání zachyceného oxidu uhličitého. Pro snížení emisí metanu jsou kromě toho obzvláště důležité činnosti zahrnující anaerobní digesci a kompostování odděleně sbíraného biologického odpadu, které zabraňují jeho skládkování. Pokud tedy tyto činnosti uplatňují určité osvědčené postupy pro dané odvětví, měla by je technická screeningová kritéria pro činnosti v oblasti odpadů uznávat jako významně přispívající ke zmírňování změny klimatu. Tato technická screeningová kritéria by měla rovněž zajistit, že možnosti zpracování odpadu jsou v souladu s vyššími úrovněmi hierarchie způsobů nakládání s odpady. Technická screeningová kritéria by měla jako významně přispívající ke zmírňování změny klimatu uznávat ty činnosti, v rámci nichž se zpracovává jednotně stanovený minimální podíl tříděného, odděleně sbíraného odpadu neklasifikovaného jako nebezpečný na druhotné suroviny. V této fázi ovšem není možné, aby technická screeningová kritéria vycházející z jednotně stanoveného cíle v oblasti přepracování odpadu plně řešila potenciál jednotlivých toků materiálů zmírnit změnu klimatu. Proto může být nutné tato technická screeningová kritéria dále posoudit a přezkoumat. Jednotně stanovený cíl by se neměl dotknout cílů v oblasti nakládání s odpady určených členským státům v unijních právních předpisech týkajících se odpadu. Pokud jde o činnosti týkající se shromažďování, úpravy a rozvodu vody a centralizovaných systémů na čištění odpadních vod, měla by tato technická screeningová kritéria zohledňovat cíle týkající se zlepšení absolutní a relativní výkonnosti, a to ve vztahu ke spotřebě energie a případným alternativním parametrům, jako jsou úrovně úniků ve vodovodních systémech. |
| --- | --- |

(32)

Emise skleníkových plynů v Unii pocházející z odvětví vodohospodářství, kanalizace, nakládání s odpady a z činností souvisejících se sanacemi jsou relativně malé. Toto odvětví má nicméně velký potenciál přispět ke snížení emisí skleníkových plynů v jiných odvětvích, a to zejména poskytnutím druhotných surovin náhradou za suroviny primární, dále nahrazením výrobků, hnojiv a energie na fosilní bázi a také prostřednictvím dopravy a trvalého ukládání zachyceného oxidu uhličitého. Pro snížení emisí metanu jsou kromě toho obzvláště důležité činnosti zahrnující anaerobní digesci a kompostování odděleně sbíraného biologického odpadu, které zabraňují jeho skládkování. Pokud tedy tyto činnosti uplatňují určité osvědčené postupy pro dané odvětví, měla by je technická screeningová kritéria pro činnosti v oblasti odpadů uznávat jako významně přispívající ke zmírňování změny klimatu. Tato technická screeningová kritéria by měla rovněž zajistit, že možnosti zpracování odpadu jsou v souladu s vyššími úrovněmi hierarchie způsobů nakládání s odpady. Technická screeningová kritéria by měla jako významně přispívající ke zmírňování změny klimatu uznávat ty činnosti, v rámci nichž se zpracovává jednotně stanovený minimální podíl tříděného, odděleně sbíraného odpadu neklasifikovaného jako nebezpečný na druhotné suroviny. V této fázi ovšem není možné, aby technická screeningová kritéria vycházející z jednotně stanoveného cíle v oblasti přepracování odpadu plně řešila potenciál jednotlivých toků materiálů zmírnit změnu klimatu. Proto může být nutné tato technická screeningová kritéria dále posoudit a přezkoumat. Jednotně stanovený cíl by se neměl dotknout cílů v oblasti nakládání s odpady určených členským státům v unijních právních předpisech týkajících se odpadu. Pokud jde o činnosti týkající se shromažďování, úpravy a rozvodu vody a centralizovaných systémů na čištění odpadních vod, měla by tato technická screeningová kritéria zohledňovat cíle týkající se zlepšení absolutní a relativní výkonnosti, a to ve vztahu ke spotřebě energie a případným alternativním parametrům, jako jsou úrovně úniků ve vodovodních systémech.

| (33) | Jednu třetinu veškeré energie v Unii spotřebují dopravní činnosti, které jsou zároveň odpovědné přibližně za 23 % celkových přímých emisí skleníkových plynů v Unii. Dekarbonizace vozových parků a infrastruktury proto může při zmírňování změny klimatu hrát ústřední roli. Technická screeningová kritéria pro odvětví dopravy by se měla zaměřit na omezení hlavních zdrojů emisí tohoto odvětví, přičemž by měla zohlednit také potřebu přejít v rámci přepravy osob a zboží na druhy dopravy s nižšími emisemi a vytvořit infrastrukturu umožňující čistou mobilitu. Technická screeningová kritéria pro odvětví dopravy by se proto měla zaměřit na výkonnost v rámci jednoho druhu dopravy a zároveň zohlednit jeho výkonnost ve srovnání s ostatními druhy dopravy. |
| --- | --- |

(33)

Jednu třetinu veškeré energie v Unii spotřebují dopravní činnosti, které jsou zároveň odpovědné přibližně za 23 % celkových přímých emisí skleníkových plynů v Unii. Dekarbonizace vozových parků a infrastruktury proto může při zmírňování změny klimatu hrát ústřední roli. Technická screeningová kritéria pro odvětví dopravy by se měla zaměřit na omezení hlavních zdrojů emisí tohoto odvětví, přičemž by měla zohlednit také potřebu přejít v rámci přepravy osob a zboží na druhy dopravy s nižšími emisemi a vytvořit infrastrukturu umožňující čistou mobilitu. Technická screeningová kritéria pro odvětví dopravy by se proto měla zaměřit na výkonnost v rámci jednoho druhu dopravy a zároveň zohlednit jeho výkonnost ve srovnání s ostatními druhy dopravy.

| (34) | Vzhledem ke svému potenciálu snížit emise skleníkových plynů a tím podpořit dopravu, která je šetrnější k životnímu prostředí, jsou důležitými druhy dopravy pro přechod na nízkouhlíkové hospodářství námořní doprava a letectví. Podle sdělení Komise ze dne 9. prosince 2020„Strategie pro udržitelnou a inteligentní mobilitu – nasměrování evropské dopravy do budoucnosti“ (13) se předpokládá, že lodě s nulovými emisemi budou připraveny na trh do roku 2030. Podle uvedené strategie se předpokládá, že velká letadla s nulovými emisemi budou připravena na trh do roku 2035 pro dopravu na krátké vzdálenosti, zatímco v případě dopravy na delší vzdálenosti bude dekarbonizace záviset na obnovitelných a nízkouhlíkových palivech. Byly rovněž provedeny samostatné studie o kritériích udržitelného financování pro tato odvětví. Námořní doprava by tedy měla být považována za přechodnou hospodářskou činnost podle čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) 2020/852. Lodní doprava je jedním ze způsobů přepravy zboží s nejnižšími emisemi uhlíku. Aby bylo zajištěno rovné zacházení s lodní dopravou ve srovnání s ostatními druhy dopravy, měla by být stanovena technická screeningová kritéria pro námořní dopravu a měla by být použitelná do konce roku 2025. Bude však nezbytné námořní dopravu dále posoudit a případně stanovit technická screeningová kritéria pro námořní dopravu použitelná od roku 2026. Kromě toho bude nezbytné dále posoudit letectví a případně stanovit příslušná technická screeningová kritéria. Dále by technická screeningová kritéria měla být stanovena pro nízkouhlíkovou dopravní infrastrukturu pro určité druhy dopravy. S ohledem na potenciál dopravní infrastruktury přispět k přechodu na jiný druh dopravy však bude nezbytné provést posouzení a případně stanovit příslušná technická screeningová kritéria pro celkovou infrastrukturu, která je nezbytná pro druhy dopravy s nízkými emisemi uhlíku, zejména vnitrozemské vodní cesty. V závislosti na výsledku technického posouzení by rovněž měla být stanovena příslušná technická screeningová kritéria pro hospodářské činnosti uvedené v tomto bodě odůvodnění v době přijetí aktu v přenesené pravomoci uvedeného v čl. 12 odst. 2, čl. 13 odst. 2, čl. 14 odst. 2 a čl. 15 odst. 2 nařízení (EU) 2020/852. |
| --- | --- |

(34)

Vzhledem ke svému potenciálu snížit emise skleníkových plynů a tím podpořit dopravu, která je šetrnější k životnímu prostředí, jsou důležitými druhy dopravy pro přechod na nízkouhlíkové hospodářství námořní doprava a letectví. Podle sdělení Komise ze dne 9. prosince 2020„Strategie pro udržitelnou a inteligentní mobilitu – nasměrování evropské dopravy do budoucnosti“ (13) se předpokládá, že lodě s nulovými emisemi budou připraveny na trh do roku 2030. Podle uvedené strategie se předpokládá, že velká letadla s nulovými emisemi budou připravena na trh do roku 2035 pro dopravu na krátké vzdálenosti, zatímco v případě dopravy na delší vzdálenosti bude dekarbonizace záviset na obnovitelných a nízkouhlíkových palivech. Byly rovněž provedeny samostatné studie o kritériích udržitelného financování pro tato odvětví. Námořní doprava by tedy měla být považována za přechodnou hospodářskou činnost podle čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) 2020/852. Lodní doprava je jedním ze způsobů přepravy zboží s nejnižšími emisemi uhlíku. Aby bylo zajištěno rovné zacházení s lodní dopravou ve srovnání s ostatními druhy dopravy, měla by být stanovena technická screeningová kritéria pro námořní dopravu a měla by být použitelná do konce roku 2025. Bude však nezbytné námořní dopravu dále posoudit a případně stanovit technická screeningová kritéria pro námořní dopravu použitelná od roku 2026. Kromě toho bude nezbytné dále posoudit letectví a případně stanovit příslušná technická screeningová kritéria. Dále by technická screeningová kritéria měla být stanovena pro nízkouhlíkovou dopravní infrastrukturu pro určité druhy dopravy. S ohledem na potenciál dopravní infrastruktury přispět k přechodu na jiný druh dopravy však bude nezbytné provést posouzení a případně stanovit příslušná technická screeningová kritéria pro celkovou infrastrukturu, která je nezbytná pro druhy dopravy s nízkými emisemi uhlíku, zejména vnitrozemské vodní cesty. V závislosti na výsledku technického posouzení by rovněž měla být stanovena příslušná technická screeningová kritéria pro hospodářské činnosti uvedené v tomto bodě odůvodnění v době přijetí aktu v přenesené pravomoci uvedeného v čl. 12 odst. 2, čl. 13 odst. 2, čl. 14 odst. 2 a čl. 15 odst. 2 nařízení (EU) 2020/852.

| (35) | Aby bylo zajištěno, že dopravní činnosti považované za udržitelné nenapomáhají využívání fosilních paliv, měla by technická screeningová kritéria pro příslušné činnosti vyloučit aktiva, operace a infrastrukturu týkající se přepravy fosilních paliv. Při uplatňování tohoto kritéria je nutné uznat víceúčelové použití, různé vlastnictví, uspořádání uživatelů a kvóty pro mísení paliv, a to v souladu s příslušnými stávajícími tržními postupy. Platforma pro udržitelné financování by v rámci plnění svého mandátu měla posoudit použitelnost tohoto kritéria. |
| --- | --- |

(35)

Aby bylo zajištěno, že dopravní činnosti považované za udržitelné nenapomáhají využívání fosilních paliv, měla by technická screeningová kritéria pro příslušné činnosti vyloučit aktiva, operace a infrastrukturu týkající se přepravy fosilních paliv. Při uplatňování tohoto kritéria je nutné uznat víceúčelové použití, různé vlastnictví, uspořádání uživatelů a kvóty pro mísení paliv, a to v souladu s příslušnými stávajícími tržními postupy. Platforma pro udržitelné financování by v rámci plnění svého mandátu měla posoudit použitelnost tohoto kritéria.

| (36) | Budovy napříč všemi odvětvími v Unii jsou odpovědné za 40 % spotřeby energie a 36 % emisí uhlíku. Budovy proto mohou hrát při zmírňování změny klimatu důležitou roli. Měla by proto být stanovena technická screeningová kritéria pro stavbu nových budov, renovaci budov, instalaci různých energeticky účinných zařízení, obnovitelné zdroje na místě, poskytování energetických služeb a pro pořizování a vlastnictví budov. Technická screeningová kritéria by měla být založena na potenciálním dopadu těchto činností, na energetické náročnosti budov a na souvisejících emisích skleníkových plynů a „skrytém“ uhlíku. V případě nových budov může být nutné technická screeningová kritéria přezkoumat, aby bylo zajištěno, že zůstanou v souladu s cíli Unie v oblasti energetiky a klimatu. |
| --- | --- |

(36)

Budovy napříč všemi odvětvími v Unii jsou odpovědné za 40 % spotřeby energie a 36 % emisí uhlíku. Budovy proto mohou hrát při zmírňování změny klimatu důležitou roli. Měla by proto být stanovena technická screeningová kritéria pro stavbu nových budov, renovaci budov, instalaci různých energeticky účinných zařízení, obnovitelné zdroje na místě, poskytování energetických služeb a pro pořizování a vlastnictví budov. Technická screeningová kritéria by měla být založena na potenciálním dopadu těchto činností, na energetické náročnosti budov a na souvisejících emisích skleníkových plynů a „skrytém“ uhlíku. V případě nových budov může být nutné technická screeningová kritéria přezkoumat, aby bylo zajištěno, že zůstanou v souladu s cíli Unie v oblasti energetiky a klimatu.

| (37) | Důležitou podmínkou pro provádění hospodářské činnosti, pro kterou by měla být stanovena technická screeningová kritéria určující, za jakých podmínek se tato činnost kvalifikuje jako významně přispívající ke zmírňování změny klimatu, může být výstavba aktiva nebo zařízení, které je nedílnou součástí této činnosti. Je proto vhodné zahrnout výstavbu těchto aktiv nebo zařízení jako součást činnosti, pro kterou je tato výstavba důležitá, zejména tedy pro činnosti v odvětví energetiky, vodohospodářství, kanalizace, odpadů a sanací, jakož i v odvětví dopravy. |
| --- | --- |

(37)

Důležitou podmínkou pro provádění hospodářské činnosti, pro kterou by měla být stanovena technická screeningová kritéria určující, za jakých podmínek se tato činnost kvalifikuje jako významně přispívající ke zmírňování změny klimatu, může být výstavba aktiva nebo zařízení, které je nedílnou součástí této činnosti. Je proto vhodné zahrnout výstavbu těchto aktiv nebo zařízení jako součást činnosti, pro kterou je tato výstavba důležitá, zejména tedy pro činnosti v odvětví energetiky, vodohospodářství, kanalizace, odpadů a sanací, jakož i v odvětví dopravy.

| (38) | Stále rostoucím odvětvím je odvětví informací a komunikace, jehož podíl na emisích skleníkových plynů taktéž narůstá. Informační a komunikační technologie mají však zároveň potenciál přispívat ke zmírňování změny klimatu a snižovat emise skleníkových plynů v ostatních odvětvích, například poskytováním řešení, která mohou pomoci při rozhodování, jež umožní snižování emisí skleníkových plynů. Technická screeningová kritéria by proto měla být stanovena pro činnosti v oblasti zpracování dat a hostingu, které produkují velké množství skleníkových plynů, a pro řešení založená na datech, která umožňují snížení emisí skleníkových plynů v ostatních odvětvích. Technická screeningová kritéria pro tyto činnosti by měla být založena na osvědčených postupech a normách v daném odvětví. V budoucnu je možná bude nutné přezkoumat a aktualizovat, aby byl zohledněn potenciál ke snížení emisí skleníkových plynů vyplývající ze zvýšené odolnosti hardwarových řešení informačních a komunikačních technologií a potenciál digitálních technologií, které budou v každém odvětví zaváděny přímo, aby umožnily snížení emisí skleníkových plynů. Kromě toho zavádění a provoz elektronických komunikačních sítí spotřebovávají značné množství energie a mají potenciál přinést významné snížení emisí skleníkových plynů. Proto může být nutné tyto činnosti posoudit a případně stanovit příslušná technická screeningová kritéria. |
| --- | --- |

(38)

Stále rostoucím odvětvím je odvětví informací a komunikace, jehož podíl na emisích skleníkových plynů taktéž narůstá. Informační a komunikační technologie mají však zároveň potenciál přispívat ke zmírňování změny klimatu a snižovat emise skleníkových plynů v ostatních odvětvích, například poskytováním řešení, která mohou pomoci při rozhodování, jež umožní snižování emisí skleníkových plynů. Technická screeningová kritéria by proto měla být stanovena pro činnosti v oblasti zpracování dat a hostingu, které produkují velké množství skleníkových plynů, a pro řešení založená na datech, která umožňují snížení emisí skleníkových plynů v ostatních odvětvích. Technická screeningová kritéria pro tyto činnosti by měla být založena na osvědčených postupech a normách v daném odvětví. V budoucnu je možná bude nutné přezkoumat a aktualizovat, aby byl zohledněn potenciál ke snížení emisí skleníkových plynů vyplývající ze zvýšené odolnosti hardwarových řešení informačních a komunikačních technologií a potenciál digitálních technologií, které budou v každém odvětví zaváděny přímo, aby umožnily snížení emisí skleníkových plynů. Kromě toho zavádění a provoz elektronických komunikačních sítí spotřebovávají značné množství energie a mají potenciál přinést významné snížení emisí skleníkových plynů. Proto může být nutné tyto činnosti posoudit a případně stanovit příslušná technická screeningová kritéria.

| (39) | Řešení informačních a komunikačních technologií, která jsou nedílnou součástí hospodářských činností, pro jejichž vlastní výsledky by měla být stanovena technická screeningová kritéria pro významný přínos ke zmírňování změny klimatu, mohou být navíc pro tyto činnosti velmi důležitá, protože je mohou podporovat v dosažení norem a prahových hodnot stanovených podle daných kritérií. |
| --- | --- |

(39)

Řešení informačních a komunikačních technologií, která jsou nedílnou součástí hospodářských činností, pro jejichž vlastní výsledky by měla být stanovena technická screeningová kritéria pro významný přínos ke zmírňování změny klimatu, mohou být navíc pro tyto činnosti velmi důležitá, protože je mohou podporovat v dosažení norem a prahových hodnot stanovených podle daných kritérií.

| (40) | Výzkum, vývoj a inovace mají potenciál umožnit ostatním odvětvím splnit příslušné cíle v oblasti zmírňování změny klimatu. Technická screeningová kritéria pro činnosti v oblasti výzkumu, vývoje a inovací by se proto měla zaměřit na potenciál řešení, procesů, technologií a dalších produktů ke snižování emisí skleníkových plynů. Výzkum zaměřený na podpůrné činnosti uvedené v čl. 10 odst. 1 písm. i) nařízení (EU) 2020/852 může rovněž hrát důležitou roli, která spočívá v tom, že těmto hospodářským činnostem a jejich cílovým činnostem umožní významně snížit emise skleníkových plynů nebo zlepšit jejich technickou a ekonomickou proveditelnost a v konečném důsledku usnadnit jejich rozvoj. Výzkum může hrát důležitou roli také v další dekarbonizaci přechodných činností uvedených v čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) 2020/852 tím, že umožní provádění těchto činností s podstatně nižší úrovní emisí skleníkových plynů ve srovnání s prahovými hodnotami uvedenými v technických screeningových kritériích pro významný přínos ke zmírňování změny klimatu stanovených pro tyto činnosti. |
| --- | --- |

(40)

Výzkum, vývoj a inovace mají potenciál umožnit ostatním odvětvím splnit příslušné cíle v oblasti zmírňování změny klimatu. Technická screeningová kritéria pro činnosti v oblasti výzkumu, vývoje a inovací by se proto měla zaměřit na potenciál řešení, procesů, technologií a dalších produktů ke snižování emisí skleníkových plynů. Výzkum zaměřený na podpůrné činnosti uvedené v čl. 10 odst. 1 písm. i) nařízení (EU) 2020/852 může rovněž hrát důležitou roli, která spočívá v tom, že těmto hospodářským činnostem a jejich cílovým činnostem umožní významně snížit emise skleníkových plynů nebo zlepšit jejich technickou a ekonomickou proveditelnost a v konečném důsledku usnadnit jejich rozvoj. Výzkum může hrát důležitou roli také v další dekarbonizaci přechodných činností uvedených v čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) 2020/852 tím, že umožní provádění těchto činností s podstatně nižší úrovní emisí skleníkových plynů ve srovnání s prahovými hodnotami uvedenými v technických screeningových kritériích pro významný přínos ke zmírňování změny klimatu stanovených pro tyto činnosti.

| (41) | Výzkum, vývoj a inovace, které jsou nedílnou součástí hospodářských činností, pro jejichž vlastní výsledky by měla být stanovena technická screeningová kritéria pro významný přínos ke zmírňování změny klimatu, mohou být navíc pro tyto činnosti velmi důležité, protože je mohou podporovat v dosažení norem a prahových hodnot stanovených podle daných kritérií. |
| --- | --- |

(41)

Výzkum, vývoj a inovace, které jsou nedílnou součástí hospodářských činností, pro jejichž vlastní výsledky by měla být stanovena technická screeningová kritéria pro významný přínos ke zmírňování změny klimatu, mohou být navíc pro tyto činnosti velmi důležité, protože je mohou podporovat v dosažení norem a prahových hodnot stanovených podle daných kritérií.

| (42) | Technická screeningová kritéria pro určení toho, za jakých podmínek se hospodářská činnost kvalifikuje jako významně přispívající k přizpůsobování se změně klimatu, by měla odrážet skutečnost, že změna klimatu pravděpodobně ovlivní všechna hospodářská odvětví. V důsledku toho bude nutné, aby se všechna odvětví nepříznivému dopadu stávajícího a očekávaného budoucího klimatu přizpůsobila. Je však třeba zajistit, aby hospodářská činnost, která významně přispívá k přizpůsobování se změně klimatu, zároveň významně nepoškozovala některý z dalších environmentálních cílů stanovených v článku 9 nařízení (EU) 2020/852. Je proto vhodné nejprve stanovit technická screeningová kritéria pro přizpůsobování se změně klimatu pro ty odvětví a hospodářské činnosti, na které se již vztahují technická screeningová kritéria pro zmírňování změny klimatu, včetně příslušných kritérií „významně nepoškozovat“ environmentální cíle. Popis hospodářských činností považovaných za významně přispívající k přizpůsobování se změně klimatu by měl odpovídat rozsahu, pro nějž by mohla být stanovena vhodná kritéria „významně nepoškozovat“. S ohledem na nutnost zvýšit celkovou odolnost hospodářství vůči klimatu by v budoucnu měla být vypracována technická screeningová kritéria včetně příslušných kritérií „významně nepoškozovat“ i pro další hospodářské činnosti. |
| --- | --- |

(42)

Technická screeningová kritéria pro určení toho, za jakých podmínek se hospodářská činnost kvalifikuje jako významně přispívající k přizpůsobování se změně klimatu, by měla odrážet skutečnost, že změna klimatu pravděpodobně ovlivní všechna hospodářská odvětví. V důsledku toho bude nutné, aby se všechna odvětví nepříznivému dopadu stávajícího a očekávaného budoucího klimatu přizpůsobila. Je však třeba zajistit, aby hospodářská činnost, která významně přispívá k přizpůsobování se změně klimatu, zároveň významně nepoškozovala některý z dalších environmentálních cílů stanovených v článku 9 nařízení (EU) 2020/852. Je proto vhodné nejprve stanovit technická screeningová kritéria pro přizpůsobování se změně klimatu pro ty odvětví a hospodářské činnosti, na které se již vztahují technická screeningová kritéria pro zmírňování změny klimatu, včetně příslušných kritérií „významně nepoškozovat“ environmentální cíle. Popis hospodářských činností považovaných za významně přispívající k přizpůsobování se změně klimatu by měl odpovídat rozsahu, pro nějž by mohla být stanovena vhodná kritéria „významně nepoškozovat“. S ohledem na nutnost zvýšit celkovou odolnost hospodářství vůči klimatu by v budoucnu měla být vypracována technická screeningová kritéria včetně příslušných kritérií „významně nepoškozovat“ i pro další hospodářské činnosti.

| (43) | Technická screeningová kritéria by měla zajistit, aby se co nejširší možná škála kritické infrastruktury, mimo jiné zejména infrastruktury pro přenos nebo skladování energie, nebo dopravní infrastruktura přizpůsobily nepříznivému dopadu stávajícího a očekávaného budoucího klimatu, a zamezily tak vážným negativním dopadům na zdraví, bezpečnost nebo hospodářský blahobyt občanů nebo účinné fungování vlád v členských státech. Může však být nutné tato technická screeningová kritéria přezkoumat, aby lépe zohledňovala specifika infrastruktury pro ochranu proti záplavám. |
| --- | --- |

(43)

Technická screeningová kritéria by měla zajistit, aby se co nejširší možná škála kritické infrastruktury, mimo jiné zejména infrastruktury pro přenos nebo skladování energie, nebo dopravní infrastruktura přizpůsobily nepříznivému dopadu stávajícího a očekávaného budoucího klimatu, a zamezily tak vážným negativním dopadům na zdraví, bezpečnost nebo hospodářský blahobyt občanů nebo účinné fungování vlád v členských státech. Může však být nutné tato technická screeningová kritéria přezkoumat, aby lépe zohledňovala specifika infrastruktury pro ochranu proti záplavám.

| (44) | Dále by měla být stanovena technická screeningová kritéria pro činnosti v oblasti vzdělávání, lidského zdraví, sociální práce, umění, zábavy a rekreace. Tyto činnosti poskytují základní služby a řešení směřující ke zvýšení kolektivní odolnosti celé společnosti a mohou zvýšit klimatickou gramotnost a povědomí o klimatu. |
| --- | --- |

(44)

Dále by měla být stanovena technická screeningová kritéria pro činnosti v oblasti vzdělávání, lidského zdraví, sociální práce, umění, zábavy a rekreace. Tyto činnosti poskytují základní služby a řešení směřující ke zvýšení kolektivní odolnosti celé společnosti a mohou zvýšit klimatickou gramotnost a povědomí o klimatu.

| (45) | Cílem technických screeningových kritérií pro určení toho, zda se hospodářská činnost kvalifikuje jako významně přispívající k přizpůsobování se změně klimatu tím, že zahrnuje řešení pro přizpůsobování se změně klimatu v souladu s čl. 11 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) 2020/852, by mělo být zvýšení odolnosti hospodářských činností proti zjištěným klimatickým rizikům, která jsou pro tyto činnosti podstatná. Technická screeningová kritéria by měla vyžadovat, aby dotčené hospodářské subjekty provedly posouzení rizik změny klimatu a zavedly řešení pro přizpůsobování se změně klimatu, která sníží největší rizika, jež se při posouzení zjistí. Technická screeningová kritéria by měla rovněž zohledňovat povahu potřeb a řešení pro přizpůsobování se změně klimatu, která je specifická pro dané místo a kontext. Technická screeningová kritéria by navíc měla zajistit integritu environmentálních a klimatických cílů, a pokud jde o typ prováděných řešení, neměla by být nepřiměřeně normativní. Tato technická screeningová kritéria by měla zohledňovat potřebu předcházet katastrofám spojeným s klimatem a počasím a řídit rizika těchto katastrof a dále by v souladu s příslušnými právními předpisy Unie týkajícími se posuzování rizik a zmírňování účinků těchto katastrof měla zajistit odolnost kritické infrastruktury. |
| --- | --- |

(45)

Cílem technických screeningových kritérií pro určení toho, zda se hospodářská činnost kvalifikuje jako významně přispívající k přizpůsobování se změně klimatu tím, že zahrnuje řešení pro přizpůsobování se změně klimatu v souladu s čl. 11 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) 2020/852, by mělo být zvýšení odolnosti hospodářských činností proti zjištěným klimatickým rizikům, která jsou pro tyto činnosti podstatná. Technická screeningová kritéria by měla vyžadovat, aby dotčené hospodářské subjekty provedly posouzení rizik změny klimatu a zavedly řešení pro přizpůsobování se změně klimatu, která sníží největší rizika, jež se při posouzení zjistí. Technická screeningová kritéria by měla rovněž zohledňovat povahu potřeb a řešení pro přizpůsobování se změně klimatu, která je specifická pro dané místo a kontext. Technická screeningová kritéria by navíc měla zajistit integritu environmentálních a klimatických cílů, a pokud jde o typ prováděných řešení, neměla by být nepřiměřeně normativní. Tato technická screeningová kritéria by měla zohledňovat potřebu předcházet katastrofám spojeným s klimatem a počasím a řídit rizika těchto katastrof a dále by v souladu s příslušnými právními předpisy Unie týkajícími se posuzování rizik a zmírňování účinků těchto katastrof měla zajistit odolnost kritické infrastruktury.

| (46) | Technická screeningová kritéria pro určení toho, zda se hospodářská činnost kvalifikuje jako významně přispívající k přizpůsobování se změně klimatu tím, že poskytuje řešení pro přizpůsobování se změně klimatu v souladu s čl. 11 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) 2020/852, by měla být stanovena pro inženýrské činnosti a související technické poradenství zaměřené na přizpůsobování se změně klimatu, výzkum, vývoj a inovace, neživotní pojištění vztahující se na rizika související s klimatem a zajištění. Tyto činnosti mají potenciál poskytnout řešení pro přizpůsobování se změně klimatu, která významně přispívají k zabránění riziku nepříznivého dopadu stávajícího klimatu a očekávaného budoucího klimatu na osoby, přírodu či aktiva či ke snížení tohoto rizika, aniž by riziko nepříznivého dopadu zvyšovala. |
| --- | --- |

(46)

Technická screeningová kritéria pro určení toho, zda se hospodářská činnost kvalifikuje jako významně přispívající k přizpůsobování se změně klimatu tím, že poskytuje řešení pro přizpůsobování se změně klimatu v souladu s čl. 11 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) 2020/852, by měla být stanovena pro inženýrské činnosti a související technické poradenství zaměřené na přizpůsobování se změně klimatu, výzkum, vývoj a inovace, neživotní pojištění vztahující se na rizika související s klimatem a zajištění. Tyto činnosti mají potenciál poskytnout řešení pro přizpůsobování se změně klimatu, která významně přispívají k zabránění riziku nepříznivého dopadu stávajícího klimatu a očekávaného budoucího klimatu na osoby, přírodu či aktiva či ke snížení tohoto rizika, aniž by riziko nepříznivého dopadu zvyšovala.

| (47) | Technická screeningová kritéria by měla uznat, že určité hospodářské činnosti mohou významně přispívat k přizpůsobování se změně klimatu tím, že poskytují řešení pro přizpůsobování se změně klimatu uvedená v čl. 11 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) 2020/852, nebo tím, že zahrnují řešení pro přizpůsobování se změně klimatu uvedená v čl. 11 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení. Tuto možnost by měla uznat technická screeningová kritéria pro lesnické činnosti, obnovu mokřadů, tvorbu programů a vysílání, jakož i pro vzdělávací, tvůrčí, umělecké a zábavní činnosti. Zatímco by tyto činnosti měly být přizpůsobeny nepříznivému dopadu stávajícího a očekávaného budoucího klimatu, mají také potenciál poskytnout řešení pro přizpůsobování se změně klimatu, která významně přispívají k zabránění riziku tohoto nepříznivého dopadu na osoby, přírodu či aktiva či ke snížení tohoto rizika. |
| --- | --- |

(47)

Technická screeningová kritéria by měla uznat, že určité hospodářské činnosti mohou významně přispívat k přizpůsobování se změně klimatu tím, že poskytují řešení pro přizpůsobování se změně klimatu uvedená v čl. 11 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) 2020/852, nebo tím, že zahrnují řešení pro přizpůsobování se změně klimatu uvedená v čl. 11 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení. Tuto možnost by měla uznat technická screeningová kritéria pro lesnické činnosti, obnovu mokřadů, tvorbu programů a vysílání, jakož i pro vzdělávací, tvůrčí, umělecké a zábavní činnosti. Zatímco by tyto činnosti měly být přizpůsobeny nepříznivému dopadu stávajícího a očekávaného budoucího klimatu, mají také potenciál poskytnout řešení pro přizpůsobování se změně klimatu, která významně přispívají k zabránění riziku tohoto nepříznivého dopadu na osoby, přírodu či aktiva či ke snížení tohoto rizika.

| (48) | Technická screeningová kritéria pro určení toho, zda hospodářská činnost významně přispívá k přizpůsobování se změně klimatu, by měla zajistit, aby se tato hospodářská činnost stala odolnou vůči dopadům změny klimatu nebo aby poskytovala řešení pro jiné činnosti, aby se staly odolnými vůči dopadům změny klimatu. Pokud se hospodářská činnost stane odolnou vůči dopadům změny klimatu, představuje významný přínos dané činnosti k přizpůsobování se změně klimatu zavádění fyzických a nefyzických řešení, která významně snižují nejvýznamnější fyzická klimatická rizika, která jsou pro danou činnost podstatná. Je tedy vhodné, aby za podíl kapitálových a provozních výdajů týkající se aktiv nebo procesů souvisejících s hospodářskými činnostmi, které se kvalifikují jako environmentálně udržitelné, byly považovány jen kapitálové výdaje vynaložené na všechny kroky nezbytné pro zajištění odolnosti činnosti vůči změně klimatu a aby obrat z dané hospodářské činnosti, která se stala odolnou vůči změně klimatu, nebyl považován za obrat plynoucí z výrobků nebo služeb souvisejících s hospodářskými činnostmi, které se kvalifikují jako environmentálně udržitelné. Pokud však hlavním smyslem hospodářských činností umožňujících přizpůsobení se změně klimatu podle čl. 11 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) 2020/852 je poskytovat technologie, výrobky, služby, informace či postupy s cílem zvýšit úroveň odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv nebo jiných hospodářských činností vůči fyzickým klimatickým rizikům, pak se kromě kapitálových výdajů obrat plynoucí z výrobků nebo služeb souvisejících s danými hospodářskými činnostmi považuje za podíl obratu plynoucího z výrobků nebo služeb souvisejících s hospodářskými činnostmi, které se kvalifikují jako environmentálně udržitelné. |
| --- | --- |

(48)

Technická screeningová kritéria pro určení toho, zda hospodářská činnost významně přispívá k přizpůsobování se změně klimatu, by měla zajistit, aby se tato hospodářská činnost stala odolnou vůči dopadům změny klimatu nebo aby poskytovala řešení pro jiné činnosti, aby se staly odolnými vůči dopadům změny klimatu. Pokud se hospodářská činnost stane odolnou vůči dopadům změny klimatu, představuje významný přínos dané činnosti k přizpůsobování se změně klimatu zavádění fyzických a nefyzických řešení, která významně snižují nejvýznamnější fyzická klimatická rizika, která jsou pro danou činnost podstatná. Je tedy vhodné, aby za podíl kapitálových a provozních výdajů týkající se aktiv nebo procesů souvisejících s hospodářskými činnostmi, které se kvalifikují jako environmentálně udržitelné, byly považovány jen kapitálové výdaje vynaložené na všechny kroky nezbytné pro zajištění odolnosti činnosti vůči změně klimatu a aby obrat z dané hospodářské činnosti, která se stala odolnou vůči změně klimatu, nebyl považován za obrat plynoucí z výrobků nebo služeb souvisejících s hospodářskými činnostmi, které se kvalifikují jako environmentálně udržitelné. Pokud však hlavním smyslem hospodářských činností umožňujících přizpůsobení se změně klimatu podle čl. 11 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) 2020/852 je poskytovat technologie, výrobky, služby, informace či postupy s cílem zvýšit úroveň odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv nebo jiných hospodářských činností vůči fyzickým klimatickým rizikům, pak se kromě kapitálových výdajů obrat plynoucí z výrobků nebo služeb souvisejících s danými hospodářskými činnostmi považuje za podíl obratu plynoucího z výrobků nebo služeb souvisejících s hospodářskými činnostmi, které se kvalifikují jako environmentálně udržitelné.

| (49) | Cílem technických screeningových kritérií pro určení toho, zda hospodářské činnosti, které významně přispívají ke zmírňování změny klimatu nebo k přizpůsobování se změně klimatu, významně nepoškozují některý z dalších environmentálních cílů, by mělo být zajištění toho, aby přínos v rámci jednoho environmentálního cíle nebyl realizován na úkor ostatních environmentálních cílů. Kritéria „významně nepoškozovat“ proto hrají zásadní roli při zajišťování environmentální integrity klasifikace environmentálně udržitelných činností. Kritéria „významně nepoškozovat“ pro daný environmentální cíl by měla být stanovena pro ty činnosti, u nichž existuje riziko, že tento cíl významně poškodí. Kritéria „významně nepoškozovat“ by měla zohledňovat příslušné požadavky stávajících právních předpisů Unie a vycházet z nich. |
| --- | --- |

(49)

Cílem technických screeningových kritérií pro určení toho, zda hospodářské činnosti, které významně přispívají ke zmírňování změny klimatu nebo k přizpůsobování se změně klimatu, významně nepoškozují některý z dalších environmentálních cílů, by mělo být zajištění toho, aby přínos v rámci jednoho environmentálního cíle nebyl realizován na úkor ostatních environmentálních cílů. Kritéria „významně nepoškozovat“ proto hrají zásadní roli při zajišťování environmentální integrity klasifikace environmentálně udržitelných činností. Kritéria „významně nepoškozovat“ pro daný environmentální cíl by měla být stanovena pro ty činnosti, u nichž existuje riziko, že tento cíl významně poškodí. Kritéria „významně nepoškozovat“ by měla zohledňovat příslušné požadavky stávajících právních předpisů Unie a vycházet z nich.

| (50) | Technická screeningová kritéria pro zajištění toho, že činnosti, které významně přispívají k přizpůsobování se změně klimatu, závažně nepoškodí zmírňování změny klimatu, by měla být stanovena pro ty činnosti, u kterých hrozí vysoká produkce emisí skleníkových plynů a přitom mají potenciál významně přispět k přizpůsobování se změně klimatu. |
| --- | --- |

(50)

Technická screeningová kritéria pro zajištění toho, že činnosti, které významně přispívají k přizpůsobování se změně klimatu, závažně nepoškodí zmírňování změny klimatu, by měla být stanovena pro ty činnosti, u kterých hrozí vysoká produkce emisí skleníkových plynů a přitom mají potenciál významně přispět k přizpůsobování se změně klimatu.

| (51) | Změna klimatu pravděpodobně ovlivní všechna hospodářská odvětví. Technická screeningová kritéria pro zajištění toho, že hospodářské činnosti, které významně přispívají ke zmírňování změny klimatu, významně nepoškodí přizpůsobování se změně klimatu, by se proto měla vztahovat na všechny tyto hospodářské činnosti. Tato kritéria by měla zajistit, že budou určena stávající i budoucí rizika, která jsou podstatná pro danou činnost, a že budou prováděna řešení pro přizpůsobování se změně klimatu, aby se minimalizovaly možné ztráty nebo dopady na kontinuitu podnikání nebo se jim zamezilo. |
| --- | --- |

(51)

Změna klimatu pravděpodobně ovlivní všechna hospodářská odvětví. Technická screeningová kritéria pro zajištění toho, že hospodářské činnosti, které významně přispívají ke zmírňování změny klimatu, významně nepoškodí přizpůsobování se změně klimatu, by se proto měla vztahovat na všechny tyto hospodářské činnosti. Tato kritéria by měla zajistit, že budou určena stávající i budoucí rizika, která jsou podstatná pro danou činnost, a že budou prováděna řešení pro přizpůsobování se změně klimatu, aby se minimalizovaly možné ztráty nebo dopady na kontinuitu podnikání nebo se jim zamezilo.

| (52) | Technická screeningová kritéria pro zajištění toho, aby činnost „významně nepoškozovala“ udržitelné využívání a ochranu vodních a mořských zdrojů, by měla být stanovena pro všechny činnosti, které pro udržitelné využívání a ochranu vodních a mořských zdrojů mohou představovat riziko. Cílem těchto kritérií by mělo být zamezit tomu, aby činnosti poškozovaly dobrý stav nebo dobrý ekologický potenciál vodních útvarů, včetně povrchových a podzemních vod, nebo dobrý stav prostředí mořských vod, a to tak, že v souladu s plánem řízení využívání a ochrany vody budou vyžadovat určení a řešení rizik zhoršování stavu životního prostředí. |
| --- | --- |

(52)

Technická screeningová kritéria pro zajištění toho, aby činnost „významně nepoškozovala“ udržitelné využívání a ochranu vodních a mořských zdrojů, by měla být stanovena pro všechny činnosti, které pro udržitelné využívání a ochranu vodních a mořských zdrojů mohou představovat riziko. Cílem těchto kritérií by mělo být zamezit tomu, aby činnosti poškozovaly dobrý stav nebo dobrý ekologický potenciál vodních útvarů, včetně povrchových a podzemních vod, nebo dobrý stav prostředí mořských vod, a to tak, že v souladu s plánem řízení využívání a ochrany vody budou vyžadovat určení a řešení rizik zhoršování stavu životního prostředí.

| (53) | Technická screeningová kritéria pro zajištění toho, aby činnost „významně nepoškozovala“ přechod na oběhové hospodářství, by měla být přizpůsobena konkrétním odvětvím, aby se zajistilo, že hospodářské činnosti nepovedou k nehospodárnosti ve využívání zdrojů nebo k ustrnutí lineárních výrobních modelů, že se bude snižovat množství odpadu nebo předcházet jeho vytváření, a pokud to bude nevyhnutelné, že s ním bude nakládáno v souladu s hierarchií způsobů nakládání s odpady. Kritéria by měla rovněž zajistit, že hospodářské činnosti nebudou ohrožovat cíl přechodu na oběhové hospodářství. |
| --- | --- |

(53)

Technická screeningová kritéria pro zajištění toho, aby činnost „významně nepoškozovala“ přechod na oběhové hospodářství, by měla být přizpůsobena konkrétním odvětvím, aby se zajistilo, že hospodářské činnosti nepovedou k nehospodárnosti ve využívání zdrojů nebo k ustrnutí lineárních výrobních modelů, že se bude snižovat množství odpadu nebo předcházet jeho vytváření, a pokud to bude nevyhnutelné, že s ním bude nakládáno v souladu s hierarchií způsobů nakládání s odpady. Kritéria by měla rovněž zajistit, že hospodářské činnosti nebudou ohrožovat cíl přechodu na oběhové hospodářství.

| (54) | Technická screeningová kritéria pro zajištění toho, aby činnost „významně nepoškozovala“ prevenci a omezování znečištění, by měla odrážet zvláštnosti daného odvětví a reagovat na příslušné zdroje a druhy znečištění ovzduší, vody nebo půdy a v relevantních případech odkazovat na závěry o nejlepších dostupných technikách podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU (14). |
| --- | --- |

(54)

Technická screeningová kritéria pro zajištění toho, aby činnost „významně nepoškozovala“ prevenci a omezování znečištění, by měla odrážet zvláštnosti daného odvětví a reagovat na příslušné zdroje a druhy znečištění ovzduší, vody nebo půdy a v relevantních případech odkazovat na závěry o nejlepších dostupných technikách podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU (14).

| (55) | Kritéria pro zajištění toho, aby činnost „významně nepoškozovala“ ochranu a obnovu biologické rozmanitosti a ekosystémů, by měla být stanovena pro všechny činnosti, které mohou představovat riziko pro stav stanovišť, druhů nebo ekosystémů, a případně by měla vyžadovat vypracování posouzení vlivů na životní prostředí nebo jiných příslušných posouzení a provedení jejich závěrů. Tato kritéria by měla zajistit, že i když nebude existovat požadavek na provedení posouzení vlivů na životní prostředí nebo jiného příslušného posouzení, činnosti nepovedou k vyrušování, odchytu nebo usmrcení zákonem chráněných druhů nebo k poškozování zákonem chráněných stanovišť. |
| --- | --- |

(55)

Kritéria pro zajištění toho, aby činnost „významně nepoškozovala“ ochranu a obnovu biologické rozmanitosti a ekosystémů, by měla být stanovena pro všechny činnosti, které mohou představovat riziko pro stav stanovišť, druhů nebo ekosystémů, a případně by měla vyžadovat vypracování posouzení vlivů na životní prostředí nebo jiných příslušných posouzení a provedení jejich závěrů. Tato kritéria by měla zajistit, že i když nebude existovat požadavek na provedení posouzení vlivů na životní prostředí nebo jiného příslušného posouzení, činnosti nepovedou k vyrušování, odchytu nebo usmrcení zákonem chráněných druhů nebo k poškozování zákonem chráněných stanovišť.

| (56) | Technickými screeningovými kritérii by neměla být dotčena povinnost dodržovat ustanovení týkající se životního prostředí, zdraví, bezpečnosti a sociální udržitelnosti stanovená v unijních a vnitrostátních právních předpisech ani případné přijímání souvisejících příslušných zmírňujících opatření. |
| --- | --- |

(56)

Technickými screeningovými kritérii by neměla být dotčena povinnost dodržovat ustanovení týkající se životního prostředí, zdraví, bezpečnosti a sociální udržitelnosti stanovená v unijních a vnitrostátních právních předpisech ani případné přijímání souvisejících příslušných zmírňujících opatření.

| (57) | Ustanovení tohoto nařízení spolu úzce souvisejí, jelikož se zabývají kritérii pro určení toho, zda hospodářská činnost významně přispívá ke zmírňování změny klimatu nebo k přizpůsobování se změně klimatu a zda tato hospodářská činnost významně nepoškozuje jeden nebo více ostatních environmentálních cílů stanovených v článku 9 nařízení (EU) 2020/852. Aby byla zajištěna soudržnost mezi těmito ustanoveními, která by měla vstoupit v platnost současně, aby byl usnadněn komplexní pohled na právní rámec pro zúčastněné strany a aby bylo usnadněno uplatňování nařízení (EU) 2020/852, je nutné zahrnout tato ustanovení do jediného nařízení. |
| --- | --- |

(57)

Ustanovení tohoto nařízení spolu úzce souvisejí, jelikož se zabývají kritérii pro určení toho, zda hospodářská činnost významně přispívá ke zmírňování změny klimatu nebo k přizpůsobování se změně klimatu a zda tato hospodářská činnost významně nepoškozuje jeden nebo více ostatních environmentálních cílů stanovených v článku 9 nařízení (EU) 2020/852. Aby byla zajištěna soudržnost mezi těmito ustanoveními, která by měla vstoupit v platnost současně, aby byl usnadněn komplexní pohled na právní rámec pro zúčastněné strany a aby bylo usnadněno uplatňování nařízení (EU) 2020/852, je nutné zahrnout tato ustanovení do jediného nařízení.

| (58) | Aby bylo zajištěno, že se uplatňování nařízení (EU) 2020/852 bude vyvíjet současně s technologickým, tržním a politickým vývojem, mělo by být toto nařízení pravidelně přezkoumáváno a případně pozměňováno, pokud jde o činnosti považované za významně přispívající ke zmírňování změny klimatu nebo k přizpůsobování se změně klimatu a o odpovídající technická screeningová kritéria. |
| --- | --- |

(58)

Aby bylo zajištěno, že se uplatňování nařízení (EU) 2020/852 bude vyvíjet současně s technologickým, tržním a politickým vývojem, mělo by být toto nařízení pravidelně přezkoumáváno a případně pozměňováno, pokud jde o činnosti považované za významně přispívající ke zmírňování změny klimatu nebo k přizpůsobování se změně klimatu a o odpovídající technická screeningová kritéria.

| (59) | Aby byly splněny požadavky čl. 10 odst. 6 a čl. 11 odst. 6 nařízení (EU) 2020/852, mělo by se toto nařízení použít ode dne 1. ledna 2022, |
| --- | --- |

(59)

Aby byly splněny požadavky čl. 10 odst. 6 a čl. 11 odst. 6 nařízení (EU) 2020/852, mělo by se toto nařízení použít ode dne 1. ledna 2022,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Technická screeningová kritéria pro určení toho, za jakých podmínek se hospodářská činnost kvalifikuje jako významně přispívající ke zmírňování změny klimatu, a toho, zda tato hospodářská činnost významně nepoškozuje některý z dalších environmentálních cílů stanovených v článku 9 nařízení (EU) 2020/852, jsou stanovena v příloze I tohoto nařízení.

Článek 2

Technická screeningová kritéria pro určení toho, za jakých podmínek se hospodářská činnost kvalifikuje jako významně přispívající k přizpůsobování se změně klimatu, a toho, zda tato hospodářská činnost významně nepoškozuje některý z dalších environmentálních cílů stanovených v článku 9 nařízení (EU) 2020/852, jsou stanovena v příloze II tohoto nařízení.

Článek 3

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Použije se ode dne 1. ledna 2022.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 4. června 2021.

Za Komisi

jménem předsedy,

Mairead McGUINNESS

členka Komise

---

(1)  
  Úř. věst. L 198, 22.6.2020, s. 13.

1

(2)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU ze dne 26. června 2013 o ročních účetních závěrkách, konsolidovaných účetních závěrkách a souvisejících zprávách některých forem podniků, o změně směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES a o zrušení směrnic Rady 78/660/EHS a 83/349/EHS (Úř. věst. L 182, 29.6.2013, s. 19).

2

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006 ze dne 20. prosince 2006, kterým se zavádí statistická klasifikace ekonomických činností NACE Revize 2 a kterým se mění nařízení Rady (EHS) č. 3037/90 a některá nařízení ES o specifických statistických oblastech (Úř. věst. L 393, 30.12.2006, s. 1).

3

(4)  Nástroj EX-Ante Carbon-balance Tool (EX-ACT) (verze z 4.6.2021: http://www.fao.org/in-action/epic/ex-act-tool/suite-of-tools/ex-act/en/).

4

(5)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Evropské radě, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená dohoda pro Evropu (COM(2019) 640 final).

5

(6)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030 – Navrácení přírody do našeho života (COM(2020) 380 final).

6

(7)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zvýšení cílů Evropy v oblasti klimatu do roku 2030 – Investice do klimaticky neutrální budoucnosti ve prospěch našich občanů (COM(2020) 562 final).

7

(8)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Vytvoření Unie odolné vůči změně klimatu – nová strategie EU pro přizpůsobení se změně klimatu (COM(2021) 82 final).

8

(9)  Podíly emisí jednotlivých odvětví představující přímé emise a vycházející z údajů Eurostatu z let 2018 a 2019 (NACE úroveň 2), s výjimkou odvětví stavebnictví, které nemá přidělený kód NACE, a tudíž jsou jeho emise zohledněny u různých jiných odvětví (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/news/new-rules-greener-and-smarter-buildings-will-increase-quality-life-all-europeans-2019-apr-15_en).

9

(10)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o strategii EU ke snížení emisí metanu (COM(2020) 663 final).

10

(11)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 ze dne 11. prosince 2018 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 82).

11

(12)  Pozměněný návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se stanoví rámec pro dosažení klimatické neutrality a mění nařízení (EU) 2018/1999 (evropský právní rámec pro klima) (COM(2020) 563 final).

12

(13)  Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Strategie pro udržitelnou a inteligentní mobilitu – nasměrování evropské dopravy do budoucnosti (COM(2020) 789 final).

13

(14)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU ze dne 24. listopadu 2010 o průmyslových emisích (integrované prevenci a omezování znečištění) (Úř. věst. L 334, 17.12.2010, s. 17).

14

---

PŘÍLOHA I

Technická screeningová kritéria pro určení toho, za jakých podmínek se hospodářská činnost kvalifikuje jako významně přispívající ke zmírňování změny klimatu, a toho, zda tato hospodářská činnost významně nepoškozuje některý z dalších environmentálních cílů

OBSAH

| 1. | Lesnictví | 16 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1 | Zalesňování | 16 |
| --- | --- | --- |

1.1

| 1.2 | Obnova a rekultivace lesů, včetně opětovného zalesňování a přirozené obnovy lesů po extrémní události | 21 |
| --- | --- | --- |

1.2

| 1.3 | Hospodaření v lesích | 27 |
| --- | --- | --- |

1.3

| 1.4 | Záchovné lesnictví | 32 |
| --- | --- | --- |

1.4

| 2. | Činnosti v oblasti ochrany a obnovy životního prostředí | 37 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1 | Obnova mokřadů | 37 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 3. | Zpracovatelský průmysl | 40 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1 | Výroba technologických zařízení pro obnovitelnou energii | 40 |
| --- | --- | --- |

3.1

| 3.2 | Výroba zařízení na výrobu a využívání vodíku | 41 |
| --- | --- | --- |

3.2

| 3.3 | Výroba nízkouhlíkových technologických zařízení pro dopravu | 42 |
| --- | --- | --- |

3.3

| 3.4 | Výroba baterií | 45 |
| --- | --- | --- |

3.4

| 3.5 | Výroba zařízení pro zvýšení energetické účinnosti budov | 46 |
| --- | --- | --- |

3.5

| 3.6 | Výroba jiných nízkouhlíkových technologických zařízení | 48 |
| --- | --- | --- |

3.6

| 3.7 | Výroba cementu | 49 |
| --- | --- | --- |

3.7

| 3.8 | Výroba hliníku | 50 |
| --- | --- | --- |

3.8

| 3.9 | Výroba železa a oceli | 51 |
| --- | --- | --- |

3.9

| 3.10 | Výroba vodíku | 53 |
| --- | --- | --- |

3.10

| 3.11 | Výroba pecních sazí | 54 |
| --- | --- | --- |

3.11

| 3.12 | Výroba bezvodé sody | 55 |
| --- | --- | --- |

3.12

| 3.13 | Výroba chloru | 56 |
| --- | --- | --- |

3.13

| 3.14 | Výroba základních organických chemických látek | 57 |
| --- | --- | --- |

3.14

| 3.15 | Výroba amoniaku | 59 |
| --- | --- | --- |

3.15

| 3.16 | Výroba kyseliny dusičné | 60 |
| --- | --- | --- |

3.16

| 3.17 | Výroba plastů v primárních formách | 61 |
| --- | --- | --- |

3.17

| 4. | Energetika | 62 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1 | Výroba elektřiny s využitím solární fotovoltaické technologie | 62 |
| --- | --- | --- |

4.1

| 4.2 | Výroba elektřiny s využitím technologie koncentrované solární energie | 63 |
| --- | --- | --- |

4.2

| 4.3 | Výroba elektřiny z větrné energie | 63 |
| --- | --- | --- |

4.3

| 4.4 | Výroba elektřiny v technologických zařízeních pro využití energie z oceánů | 64 |
| --- | --- | --- |

4.4

| 4.5 | Výroba elektřiny z vodní energie | 65 |
| --- | --- | --- |

4.5

| 4.6 | Výroba elektřiny z geotermální energie | 68 |
| --- | --- | --- |

4.6

| 4.7 | Výroba elektřiny z obnovitelných nefosilních plynných a kapalných paliv | 69 |
| --- | --- | --- |

4.7

| 4.8 | Výroba elektřiny z bioenergie | 70 |
| --- | --- | --- |

4.8

| 4.9 | Přenos a distribuce elektřiny | 72 |
| --- | --- | --- |

4.9

| 4.10 | Skladování elektřiny | 75 |
| --- | --- | --- |

4.10

| 4.11 | Skladování tepelné energie | 76 |
| --- | --- | --- |

4.11

| 4.12 | Skladování vodíku | 77 |
| --- | --- | --- |

4.12

| 4.13 | Výroba bioplynu a biopaliv pro použití v dopravě a biokapalin | 77 |
| --- | --- | --- |

4.13

| 4.14 | Přenosové a distribuční soustavy pro plyny z obnovitelných zdrojů a nízkouhlíkové plyny | 79 |
| --- | --- | --- |

4.14

| 4.15 | Rozvod dálkového vytápění/chlazení | 79 |
| --- | --- | --- |

4.15

| 4.16 | Instalace a provoz elektrických tepelných čerpadel | 80 |
| --- | --- | --- |

4.16

| 4.17 | Kombinovaná výroba tepla/chladu a elektřiny ze sluneční energie | 81 |
| --- | --- | --- |

4.17

| 4.18 | Kombinovaná výroba tepla/chladu a elektřiny z geotermální energie | 82 |
| --- | --- | --- |

4.18

| 4.19 | Kombinovaná výroba tepla/chladu a elektřiny z obnovitelných nefosilních plynných a kapalných paliv | 83 |
| --- | --- | --- |

4.19

| 4.20 | Kombinovaná výroba tepla/chladu a elektřiny z bioenergie | 84 |
| --- | --- | --- |

4.20

| 4.21 | Výroba tepla/chladu ze solárního termálního vytápění | 85 |
| --- | --- | --- |

4.21

| 4.22 | Výroba tepla/chladu z geotermální energie | 86 |
| --- | --- | --- |

4.22

| 4.23 | Výroba tepla/chladu z obnovitelných nefosilních plynných a kapalných paliv | 87 |
| --- | --- | --- |

4.23

| 4.24 | Výroba tepla/chladu z bioenergie | 88 |
| --- | --- | --- |

4.24

| 4.25 | Výroba tepla/chladu s využitím odpadního tepla | 89 |
| --- | --- | --- |

4.25

| 5. | Zásobování vodou, kanalizace, nakládání s odpady a sanace | 90 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1 | Výstavba, rozšiřování a provoz systémů na shromažďování, úpravu a rozvod vody | 90 |
| --- | --- | --- |

5.1

| 5.2 | Obnova systémů na shromažďování, úpravu a rozvod vody | 91 |
| --- | --- | --- |

5.2

| 5.3 | Výstavba, rozšiřování a provoz systémů na odvádění a čištění odpadních vod | 92 |
| --- | --- | --- |

5.3

| 5.4 | Obnova systémů na odvádění a čištění odpadních vod | 93 |
| --- | --- | --- |

5.4

| 5.5 | Sběr a svoz odpadu neklasifikovaného jako nebezpečný ve složkách oddělených u zdroje | 95 |
| --- | --- | --- |

5.5

| 5.6 | Anaerobní digesce kalu z čistíren odpadních vod | 95 |
| --- | --- | --- |

5.6

| 5.7 | Anaerobní digesce biologického odpadu | 96 |
| --- | --- | --- |

5.7

| 5.8 | Kompostování biologického odpadu | 97 |
| --- | --- | --- |

5.8

| 5.9 | Zpracování surovin z odpadu neklasifikovaného jako nebezpečný k dalšímu využití | 98 |
| --- | --- | --- |

5.9

| 5.10 | Zachycování a využívání skládkového plynu | 99 |
| --- | --- | --- |

5.10

| 5.11 | Přeprava CO2 | 100 |
| --- | --- | --- |

5.11

| 5.12 | Trvalé podzemní geologické ukládání CO2 | 100 |
| --- | --- | --- |

5.12

| 6. | Doprava | 101 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1 | Meziměstská železniční osobní doprava | 101 |
| --- | --- | --- |

6.1

| 6.2 | Železniční nákladní doprava | 102 |
| --- | --- | --- |

6.2

| 6.3 | Městská a příměstská doprava, silniční osobní doprava | 103 |
| --- | --- | --- |

6.3

| 6.4 | Provoz zařízení pro osobní mobilitu, cyklistická logistika | 104 |
| --- | --- | --- |

6.4

| 6.5 | Přeprava motocykly, osobními automobily a lehkými užitkovými vozidly | 105 |
| --- | --- | --- |

6.5

| 6.6 | Silniční nákladní doprava | 107 |
| --- | --- | --- |

6.6

| 6.7 | Vnitrozemská vodní osobní doprava | 108 |
| --- | --- | --- |

6.7

| 6.8 | Vnitrozemská nákladní vodní doprava | 109 |
| --- | --- | --- |

6.8

| 6.9 | Dovybavení vnitrozemské vodní osobní a nákladní dopravy | 110 |
| --- | --- | --- |

6.9

| 6.10 | Námořní a pobřežní nákladní doprava, plavidla pro provoz v přístavu a pomocné činnosti | 111 |
| --- | --- | --- |

6.10

| 6.11 | Námořní a pobřežní osobní doprava | 114 |
| --- | --- | --- |

6.11

| 6.12 | Dovybavení námořní a pobřežní nákladní a osobní dopravy | 116 |
| --- | --- | --- |

6.12

| 6.13 | Infrastruktura pro osobní mobilitu, cyklistickou logistiku | 117 |
| --- | --- | --- |

6.13

| 6.14 | Infrastruktura pro železniční dopravu | 119 |
| --- | --- | --- |

6.14

| 6.15 | Infrastruktura umožňující nízkouhlíkovou silniční dopravu a veřejnou dopravu | 120 |
| --- | --- | --- |

6.15

| 6.16 | Infrastruktura umožňující nízkouhlíkovou vodní dopravu | 121 |
| --- | --- | --- |

6.16

| 6.17 | Nízkouhlíková letištní infrastruktura | 123 |
| --- | --- | --- |

6.17

| 7. | Stavebnictví a činnosti v oblasti nemovitostí | 124 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1 | Výstavba nových budov | 124 |
| --- | --- | --- |

7.1

| 7.2 | Renovace stávajících budov | 126 |
| --- | --- | --- |

7.2

| 7.3 | Instalace, údržba a opravy zařízení pro zvýšení energetické účinnosti | 128 |
| --- | --- | --- |

7.3

| 7.4 | Instalace, údržba a opravy dobíjecích stanic pro elektrická vozidla v budovách (a na parkovištích připojených k budovám) | 129 |
| --- | --- | --- |

7.4

| 7.5 | Instalace, údržba a opravy přístrojů a zařízení pro měření, regulaci a kontrolu energetické náročnosti budov | 130 |
| --- | --- | --- |

7.5

| 7.6 | Instalace, údržba a opravy technologických zařízení pro obnovitelnou energii | 131 |
| --- | --- | --- |

7.6

| 7.7 | Pořizování a vlastnictví budov | 132 |
| --- | --- | --- |

7.7

| 8. | Informační a komunikační činnosti | 132 |
| --- | --- | --- |

8.

| 8.1 | Činnosti související se zpracováním dat a hostingem | 132 |
| --- | --- | --- |

8.1

| 8.2 | Řešení založená na datech pro snižování emisí skleníkových plynů | 134 |
| --- | --- | --- |

8.2

| 9. | Odborné, vědecké a technické činnosti | 135 |
| --- | --- | --- |

9.

| 9.1 | Výzkum, vývoj a inovace blízké trhu | 135 |
| --- | --- | --- |

9.1

| 9.2 | Výzkum, vývoj a inovace pro zachycování CO2 přímo ze vzduchu | 137 |
| --- | --- | --- |

9.2

| 9.3 | Odborné služby související s energetickou náročností budov | 138 |
| --- | --- | --- |

9.3

| Dodatek A: | Obecná kritéria zásady „významně nepoškozovat“ pro přizpůsobování se změně klimatu | 140 |
| --- | --- | --- |

Dodatek A:

| Dodatek B: | Obecná kritéria zásady „významně nepoškozovat“ pro udržitelné využívání a ochranu vodních a mořských zdrojů | 142 |
| --- | --- | --- |

Dodatek B:

| Dodatek C: | Obecná kritéria zásady „významně nepoškozovat“ pro prevenci a omezování znečištění, pokud jde o používání a přítomnost chemických látek | 143 |
| --- | --- | --- |

Dodatek C:

| Dodatek D: | Obecná kritéria zásady „významně nepoškozovat“ pro ochranu a obnovu biologické rozmanitosti a ekosystémů | 144 |
| --- | --- | --- |

Dodatek D:

| Dodatek E: | Technické specifikace pro zařízení k využívání vody | 145 |
| --- | --- | --- |

Dodatek E:

1.   LESNICTVÍ

1.1.   Zalesňování

Popis činnosti

Založení lesa výsadbou, záměrným vysetím nebo přirozenou obnovou na půdě, která byla do té doby využívána jiným způsobem nebo nebyla využívána. Zalesňování znamená transformaci využívání půdy z nelesního na lesní v souladu s definicí zalesňování Organizace pro výživu a zemědělství OSN („FAO“) (1), podle níž se lesem rozumí půda, která odpovídá definici lesa stanovené ve vnitrostátním právu, nebo pokud taková definice neexistuje, je v souladu s definicí lesa podle FAO (2). Zalesňování může zahrnovat i dřívější zalesnění, pokud k němu dojde v období mezi výsadbou stromů a okamžikem, kdy je využití půdy uznáno jako lesní.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE A2 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006. Hospodářské činnosti spadající do této kategorie jsou omezeny na kódy NACE II 02.10, tj. lesní hospodářství a jiné činnosti v oblasti lesnictví, 02.20, tj. těžba dřeva, 02.30, tj. sběr a získávání volně rostoucích lesních plodů a materiálů, kromě dřeva, a 02.40, tj. podpůrné činnosti pro lesnictví.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| 1.   Plán zalesňování a následný lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj







  1.1 | Na oblast, v níž činnost probíhá, se vztahuje plán zalesňování v délce trvání alespoň pět let nebo minimálního období předepsaného ve vnitrostátním právu, který je vypracován před zahájením činnosti a průběžně aktualizován, dokud tato oblast neodpovídá definici lesa stanovené ve vnitrostátním právu, nebo pokud taková definice neexistuje, dokud tato oblast není v souladu s definicí lesa podle FAO.
  Plán zalesňování obsahuje všechny prvky požadované vnitrostátním právem, které se týkají posuzování vlivů zalesňování na životní prostředí. |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

1.   Plán zalesňování a následný lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj

1.1

Na oblast, v níž činnost probíhá, se vztahuje plán zalesňování v délce trvání alespoň pět let nebo minimálního období předepsaného ve vnitrostátním právu, který je vypracován před zahájením činnosti a průběžně aktualizován, dokud tato oblast neodpovídá definici lesa stanovené ve vnitrostátním právu, nebo pokud taková definice neexistuje, dokud tato oblast není v souladu s definicí lesa podle FAO.

Plán zalesňování obsahuje všechny prvky požadované vnitrostátním právem, které se týkají posuzování vlivů zalesňování na životní prostředí.

| 1.2 | Nejlépe prostřednictvím plánu zalesňování nebo v případě chybějících informací prostřednictvím jiného dokumentu se poskytnou podrobné informace, pokud jde o tyto body:






  a) | popis území podle jeho zařazení v katastru nemovitostí; |
| --- | --- | --- |

1.2

Nejlépe prostřednictvím plánu zalesňování nebo v případě chybějících informací prostřednictvím jiného dokumentu se poskytnou podrobné informace, pokud jde o tyto body:

a)

popis území podle jeho zařazení v katastru nemovitostí;

| b) | přípravu místa a dopady na již existující zásoby uhlíku, včetně půdy a nadzemní biomasy, za účelem ochrany půdy s velkou zásobou uhlíku (3); |
| --- | --- |

b)

přípravu místa a dopady na již existující zásoby uhlíku, včetně půdy a nadzemní biomasy, za účelem ochrany půdy s velkou zásobou uhlíku (3);

| c) | cíle hospodaření, včetně hlavních omezení; |
| --- | --- |

c)

cíle hospodaření, včetně hlavních omezení;

| d) | obecné strategie a činnosti plánované k dosažení cílů hospodaření, včetně očekávaných zásahů během celého životního cyklu lesa; |
| --- | --- |

d)

obecné strategie a činnosti plánované k dosažení cílů hospodaření, včetně očekávaných zásahů během celého životního cyklu lesa;

| e) | definici kontextu lesního stanoviště, včetně hlavních existujících a zamýšlených druhů lesních dřevin, jejich rozsahu a rozložení; |
| --- | --- |

e)

definici kontextu lesního stanoviště, včetně hlavních existujících a zamýšlených druhů lesních dřevin, jejich rozsahu a rozložení;

| f) | fúseky, silnice, cesty a další práva veřejného přístupu, fyzické charakteristiky včetně vodních toků, oblasti podléhající zákonným a jiným omezením; |
| --- | --- |

f)

fúseky, silnice, cesty a další práva veřejného přístupu, fyzické charakteristiky včetně vodních toků, oblasti podléhající zákonným a jiným omezením;

| g) | gopatření přijatá k dosažení a udržení dobrého stavu lesních ekosystémů; |
| --- | --- |

g)

gopatření přijatá k dosažení a udržení dobrého stavu lesních ekosystémů;

| h) | zvážení společenských otázek (včetně ochrany krajiny, konzultací se zúčastněnými stranami v souladu s podmínkami stanovenými ve vnitrostátním právu); |
| --- | --- |

h)

zvážení společenských otázek (včetně ochrany krajiny, konzultací se zúčastněnými stranami v souladu s podmínkami stanovenými ve vnitrostátním právu);

| i) | posouzení rizik souvisejících s lesem, včetně lesních požárů a výskytu škůdců a chorob, s cílem předcházet rizikům, snižovat je a kontrolovat a opatření zavedená k zajištění ochrany před zbytkovými riziky a přizpůsobení se jim; |
| --- | --- |

i)

posouzení rizik souvisejících s lesem, včetně lesních požárů a výskytu škůdců a chorob, s cílem předcházet rizikům, snižovat je a kontrolovat a opatření zavedená k zajištění ochrany před zbytkovými riziky a přizpůsobení se jim;

| j) | posouzení dopadu na potravinové zabezpečení; |
| --- | --- |

j)

posouzení dopadu na potravinové zabezpečení;

| k) | všechna kritéria zásady „významně nepoškozovat“ relevantní pro zalesňování. |
| --- | --- |

k)

všechna kritéria zásady „významně nepoškozovat“ relevantní pro zalesňování.

| 1.3 | V okamžiku, kdy se z oblasti stane les, naváže na plán zalesňování následný lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj stanovený ve vnitrostátním právu, nebo pokud vnitrostátní právo lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj nedefinuje, uvedený v definici „lesní plochy s dlouhodobým lesním hospodářským plánem“ podle FAO (4). Lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj se vztahuje na období deseti či více let a je průběžně aktualizován. |
| --- | --- |

1.3

V okamžiku, kdy se z oblasti stane les, naváže na plán zalesňování následný lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj stanovený ve vnitrostátním právu, nebo pokud vnitrostátní právo lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj nedefinuje, uvedený v definici „lesní plochy s dlouhodobým lesním hospodářským plánem“ podle FAO (4). Lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj se vztahuje na období deseti či více let a je průběžně aktualizován.

| 1.4 | Poskytnou se informace, nejsou-li již zdokumentovány v lesním hospodářském plánu nebo rovnocenném systému, pokud jde o tyto body:






  a) | cíle hospodaření, včetně hlavních omezení (5); |
| --- | --- | --- |

1.4

Poskytnou se informace, nejsou-li již zdokumentovány v lesním hospodářském plánu nebo rovnocenném systému, pokud jde o tyto body:

a)

cíle hospodaření, včetně hlavních omezení (5);

| b) | obecné strategie a činnosti plánované k dosažení cílů hospodaření, včetně očekávaných zásahů během celého životního cyklu lesa; |
| --- | --- |

b)

obecné strategie a činnosti plánované k dosažení cílů hospodaření, včetně očekávaných zásahů během celého životního cyklu lesa;

| c) | definici kontextu lesního stanoviště, včetně hlavních existujících a zamýšlených druhů lesních dřevin, jejich rozsahu a rozložení; |
| --- | --- |

c)

definici kontextu lesního stanoviště, včetně hlavních existujících a zamýšlených druhů lesních dřevin, jejich rozsahu a rozložení;

| d) | definici území podle jeho zařazení v katastru nemovitostí; |
| --- | --- |

d)

definici území podle jeho zařazení v katastru nemovitostí;

| e) | úseky, silnice, cesty a další práva veřejného přístupu, fyzické charakteristiky včetně vodních toků, oblasti podléhající zákonným a jiným omezením; |
| --- | --- |

e)

úseky, silnice, cesty a další práva veřejného přístupu, fyzické charakteristiky včetně vodních toků, oblasti podléhající zákonným a jiným omezením;

| f) | opatření přijatá k udržení dobrého stavu lesních ekosystémů; |
| --- | --- |

f)

opatření přijatá k udržení dobrého stavu lesních ekosystémů;

| g) | zvážení společenských otázek (včetně ochrany krajiny, konzultací se zúčastněnými stranami v souladu s podmínkami stanovenými ve vnitrostátním právu); |
| --- | --- |

g)

zvážení společenských otázek (včetně ochrany krajiny, konzultací se zúčastněnými stranami v souladu s podmínkami stanovenými ve vnitrostátním právu);

| h) | posouzení rizik souvisejících s lesem, včetně lesních požárů a výskytu škůdců a chorob, s cílem předcházet rizikům, snižovat je a kontrolovat a opatření zavedená k zajištění ochrany před zbytkovými riziky a přizpůsobení se jim; |
| --- | --- |

h)

posouzení rizik souvisejících s lesem, včetně lesních požárů a výskytu škůdců a chorob, s cílem předcházet rizikům, snižovat je a kontrolovat a opatření zavedená k zajištění ochrany před zbytkovými riziky a přizpůsobení se jim;

| i) | všechna kritéria zásady „významně nepoškozovat“ relevantní pro hospodaření v lesích. |
| --- | --- |

i)

všechna kritéria zásady „významně nepoškozovat“ relevantní pro hospodaření v lesích.

| 1.5 | Činnost se řídí osvědčenými postupy pro zalesňování stanovenými ve vnitrostátním právu, nebo pokud takové osvědčené postupy pro zalesňování nejsou ve vnitrostátním právu stanoveny, je v souladu s jedním z těchto kritérií:






  a) | činnost je v souladu s nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 807/2014 (6); |
| --- | --- | --- |

1.5

Činnost se řídí osvědčenými postupy pro zalesňování stanovenými ve vnitrostátním právu, nebo pokud takové osvědčené postupy pro zalesňování nejsou ve vnitrostátním právu stanoveny, je v souladu s jedním z těchto kritérií:

a)

činnost je v souladu s nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 807/2014 (6);

| b) | činnost se řídí „Celoevropskými pokyny pro zalesňování a opětovné zalesňování se zvláštním zaměřením na ustanovení UNFCCC“ (7). |
| --- | --- |

b)

činnost se řídí „Celoevropskými pokyny pro zalesňování a opětovné zalesňování se zvláštním zaměřením na ustanovení UNFCCC“ (7).

| 1.6 | Činnost nezahrnuje degradaci půdy s velkou zásobou uhlíku (8). |
| --- | --- |

1.6

Činnost nezahrnuje degradaci půdy s velkou zásobou uhlíku (8).

| 1.7 | Zavedený systém hospodaření spojený s danou činností splňuje povinnost náležité péče a požadavky na zákonnost stanovené v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 995/2010 (9). |
| --- | --- |

1.7

Zavedený systém hospodaření spojený s danou činností splňuje povinnost náležité péče a požadavky na zákonnost stanovené v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 995/2010 (9).

| 1.8 | Plán zalesňování a následný lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj stanoví monitorování, které zajišťuje správnost informací uvedených v plánu, zejména pokud jde o údaje týkající se dotčené oblasti. |
| --- | --- |

1.8

Plán zalesňování a následný lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj stanoví monitorování, které zajišťuje správnost informací uvedených v plánu, zejména pokud jde o údaje týkající se dotčené oblasti.

2.   Analýza přínosů v oblasti klimatu

| 2.1 | U ploch, které na úrovni lesnické oblasti získávání surovin splňují požadavky, které zajišťují, že jsou dlouhodobě zachovány nebo dlouhodobě posíleny zásoby uhlíku nebo úrovně propadů v daném lese v souladu s čl. 29 odst. 7 písm. b) směrnice (EU) 2018/2001, splňuje činnost tato kritéria:






  a) | analýza přínosů v oblasti klimatu ukazuje, že čistá bilance emisí a pohlcování skleníkových plynů vzniklých v důsledku činnosti po dobu 30 let po zahájení činnosti je nižší než základní hodnota, která odpovídá rovnováze emisí a pohlcování skleníkových plynů po dobu 30 let počínaje zahájením činnosti, jež by byla spojena s běžnými postupy, k nimž by v dotčené oblasti docházelo v případě neexistence dané činnosti; |
| --- | --- | --- |

2.1

U ploch, které na úrovni lesnické oblasti získávání surovin splňují požadavky, které zajišťují, že jsou dlouhodobě zachovány nebo dlouhodobě posíleny zásoby uhlíku nebo úrovně propadů v daném lese v souladu s čl. 29 odst. 7 písm. b) směrnice (EU) 2018/2001, splňuje činnost tato kritéria:

a)

analýza přínosů v oblasti klimatu ukazuje, že čistá bilance emisí a pohlcování skleníkových plynů vzniklých v důsledku činnosti po dobu 30 let po zahájení činnosti je nižší než základní hodnota, která odpovídá rovnováze emisí a pohlcování skleníkových plynů po dobu 30 let počínaje zahájením činnosti, jež by byla spojena s běžnými postupy, k nimž by v dotčené oblasti docházelo v případě neexistence dané činnosti;

| b) | dlouhodobé přínosy v oblasti klimatu se považují za doložené prokázáním souladu s čl. 29 odst. 7 písm. b) směrnice (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

b)

dlouhodobé přínosy v oblasti klimatu se považují za doložené prokázáním souladu s čl. 29 odst. 7 písm. b) směrnice (EU) 2018/2001.

| 2.2 | U ploch, které na úrovni lesnické oblasti získávání surovin nesplňují požadavky, které zajišťují, že jsou dlouhodobě zachovány nebo dlouhodobě posíleny zásoby uhlíku nebo úrovně propadů v daném lese v souladu s čl. 29 odst. 7 písm. b) směrnice (EU) 2018/2001, splňuje činnost tato kritéria:






  a) | analýza přínosů v oblasti klimatu ukazuje, že čistá bilance emisí a pohlcování skleníkových plynů vzniklých v důsledku činnosti po dobu 30 let po zahájení činnosti je nižší než základní hodnota, která odpovídá rovnováze emisí a pohlcování skleníkových plynů po dobu 30 let počínaje zahájením činnosti, jež by byla spojena s postupy bez opatření, k nimž by v dotčené oblasti docházelo v případě neexistence dané činnosti; |
| --- | --- | --- |

2.2

U ploch, které na úrovni lesnické oblasti získávání surovin nesplňují požadavky, které zajišťují, že jsou dlouhodobě zachovány nebo dlouhodobě posíleny zásoby uhlíku nebo úrovně propadů v daném lese v souladu s čl. 29 odst. 7 písm. b) směrnice (EU) 2018/2001, splňuje činnost tato kritéria:

a)

analýza přínosů v oblasti klimatu ukazuje, že čistá bilance emisí a pohlcování skleníkových plynů vzniklých v důsledku činnosti po dobu 30 let po zahájení činnosti je nižší než základní hodnota, která odpovídá rovnováze emisí a pohlcování skleníkových plynů po dobu 30 let počínaje zahájením činnosti, jež by byla spojena s postupy bez opatření, k nimž by v dotčené oblasti docházelo v případě neexistence dané činnosti;

| b) | předpokládaná dlouhodobá průměrná čistá bilance skleníkových plynů u dané činnosti je nižší než dlouhodobá průměrná bilance skleníkových plynů předpokládaná u základního scénáře podle bodu 2.2, přičemž dlouhodobost odpovídá delší z dob trvání mezi 100 lety a trváním celého životního cyklu lesa. |
| --- | --- |

b)

předpokládaná dlouhodobá průměrná čistá bilance skleníkových plynů u dané činnosti je nižší než dlouhodobá průměrná bilance skleníkových plynů předpokládaná u základního scénáře podle bodu 2.2, přičemž dlouhodobost odpovídá delší z dob trvání mezi 100 lety a trváním celého životního cyklu lesa.

| 2.3 | Výpočet přínosů v oblasti klimatu splňuje všechna tato kritéria:






  a) | analýza je v souladu s Pokyny IPCC pro národní inventury skleníkových plynů z roku 2006 – upřesněním z roku 2019 (10). Analýza přínosů v oblasti klimatu je založena na transparentních, přesných, konzistentních, úplných a srovnatelných informacích, zahrnuje všechny zásobníky uhlíku zasažené danou činností, včetně nadzemní biomasy, podzemní biomasy, mrtvé dřevní hmoty, opadu a půdy, opírá se při výpočtech o nejkonzervativnější předpoklady a zahrnuje vhodné zohlednění rizika nestálosti a reverze sekvestrace uhlíku, rizika nasycení a rizika úniku. |
| --- | --- | --- |

2.3

Výpočet přínosů v oblasti klimatu splňuje všechna tato kritéria:

a)

analýza je v souladu s Pokyny IPCC pro národní inventury skleníkových plynů z roku 2006 – upřesněním z roku 2019 (10). Analýza přínosů v oblasti klimatu je založena na transparentních, přesných, konzistentních, úplných a srovnatelných informacích, zahrnuje všechny zásobníky uhlíku zasažené danou činností, včetně nadzemní biomasy, podzemní biomasy, mrtvé dřevní hmoty, opadu a půdy, opírá se při výpočtech o nejkonzervativnější předpoklady a zahrnuje vhodné zohlednění rizika nestálosti a reverze sekvestrace uhlíku, rizika nasycení a rizika úniku.

| b) | postupy bez opatření, včetně postupů těžby, jsou jedny z těchto postupů:






  i) | postupy hospodaření zdokumentované v nejnovější verzi lesního hospodářského plánu nebo rovnocenného nástroje před zahájením činnosti, jsou-li k dispozici; |
| --- | --- | --- |

b)

postupy bez opatření, včetně postupů těžby, jsou jedny z těchto postupů:

i)

postupy hospodaření zdokumentované v nejnovější verzi lesního hospodářského plánu nebo rovnocenného nástroje před zahájením činnosti, jsou-li k dispozici;

| ii) | poslední postupy bez opatření před zahájením činnosti; |
| --- | --- |

ii)

poslední postupy bez opatření před zahájením činnosti;

| iii) | postupy odpovídající systému hospodaření, který zajišťuje, že jsou dlouhodobě zachovány nebo dlouhodobě posíleny zásoby uhlíku nebo úrovně propadů v dané lesní oblasti, jak je stanoveno v čl. 29 odst. 7 písm. b) směrnice (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

iii)

postupy odpovídající systému hospodaření, který zajišťuje, že jsou dlouhodobě zachovány nebo dlouhodobě posíleny zásoby uhlíku nebo úrovně propadů v dané lesní oblasti, jak je stanoveno v čl. 29 odst. 7 písm. b) směrnice (EU) 2018/2001;

| c) | rozlišení analýzy je přiměřené velikosti dotčené oblasti a jsou použity hodnoty specifické pro dotčenou oblast; |
| --- | --- |

c)

rozlišení analýzy je přiměřené velikosti dotčené oblasti a jsou použity hodnoty specifické pro dotčenou oblast;

| d) | emise a pohlcování, ke kterým dochází v důsledku přírodních škodlivých činitelů, jako jsou napadení škůdci a chorobami, lesní požáry, škody způsobené větrem a vichřicemi, které zasáhnou danou oblast a vedou k horším výsledkům, nemají za následek nesoulad s nařízením (EU) 2020/852, pokud je analýza přínosů v oblasti klimatu v souladu s Pokyny IPCC pro národní inventury skleníkových plynů z roku 2006 – upřesněním z roku 2019 s ohledem na emise a pohlcování v důsledku přírodních škodlivých činitelů. |
| --- | --- |

d)

emise a pohlcování, ke kterým dochází v důsledku přírodních škodlivých činitelů, jako jsou napadení škůdci a chorobami, lesní požáry, škody způsobené větrem a vichřicemi, které zasáhnou danou oblast a vedou k horším výsledkům, nemají za následek nesoulad s nařízením (EU) 2020/852, pokud je analýza přínosů v oblasti klimatu v souladu s Pokyny IPCC pro národní inventury skleníkových plynů z roku 2006 – upřesněním z roku 2019 s ohledem na emise a pohlcování v důsledku přírodních škodlivých činitelů.

| 2.4 | Lesnické podniky o rozloze menší než 13 ha nemusí analýzu přínosů v oblasti klimatu provádět. |
| --- | --- |

2.4

Lesnické podniky o rozloze menší než 13 ha nemusí analýzu přínosů v oblasti klimatu provádět.

3.   Záruka trvalosti

| 3.1 | V souladu s vnitrostátním právem je status oblasti, v níž je daná činnost prováděna, jakožto lesa zaručena jedním z těchto opatření:






  a) | oblast je klasifikována jako trvalý lesní pozemek podle definice FAO (11); |
| --- | --- | --- |

3.1

V souladu s vnitrostátním právem je status oblasti, v níž je daná činnost prováděna, jakožto lesa zaručena jedním z těchto opatření:

a)

oblast je klasifikována jako trvalý lesní pozemek podle definice FAO (11);

| b) | oblast je klasifikována jako chráněná oblast; |
| --- | --- |

b)

oblast je klasifikována jako chráněná oblast;

| c) | na oblast se vztahuje jakákoli právní nebo smluvní záruka zajišťující, že zůstane lesem. |
| --- | --- |

c)

na oblast se vztahuje jakákoli právní nebo smluvní záruka zajišťující, že zůstane lesem.

| 3.2 | Provozovatel činnosti se v souladu s vnitrostátním právem zavazuje, že budoucí aktualizace plánu zalesňování a následného lesního hospodářského plánu nebo rovnocenného nástroje budou i nad rámec činnosti, která je financována, nadále usilovat o přínosy v oblasti klimatu stanovené v bodě 2. Provozovatel činnosti se kromě toho zavazuje kompenzovat jakékoli snížení přínosů v oblasti klimatu stanovených v bodě 2 rovnocennými přínosy v oblasti klimatu vyplývajícími z provádění činnosti, která odpovídá jedné z lesnických činností vymezených v tomto nařízení. |
| --- | --- |

3.2

Provozovatel činnosti se v souladu s vnitrostátním právem zavazuje, že budoucí aktualizace plánu zalesňování a následného lesního hospodářského plánu nebo rovnocenného nástroje budou i nad rámec činnosti, která je financována, nadále usilovat o přínosy v oblasti klimatu stanovené v bodě 2. Provozovatel činnosti se kromě toho zavazuje kompenzovat jakékoli snížení přínosů v oblasti klimatu stanovených v bodě 2 rovnocennými přínosy v oblasti klimatu vyplývajícími z provádění činnosti, která odpovídá jedné z lesnických činností vymezených v tomto nařízení.

4.   Audit

Do dvou let po zahájení činnosti a poté každých deset let ověřuje soulad činnosti s kritérii významného přínosu ke zmírňování změny klimatu a kritérii zásady „významně nepoškozovat“ jeden z těchto subjektů:

| a) | příslušné vnitrostátní orgány; |
| --- | --- |

a)

příslušné vnitrostátní orgány;

| b) | nezávislý externí ověřovatel na žádost vnitrostátních orgánů nebo provozovatele činnosti. |
| --- | --- |

b)

nezávislý externí ověřovatel na žádost vnitrostátních orgánů nebo provozovatele činnosti.

Za účelem snížení nákladů mohou být audity prováděny společně s jakoukoli certifikací lesů, certifikací v oblasti klimatu nebo jiným auditem.

Nezávislý externí ověřovatel nesmí mít střet zájmů s vlastníkem ani investorem a nesmí se podílet na přípravě ani výkonu činnosti.

5.   Skupinové posouzení

Soulad s kritérii významného přínosu ke zmírňování změny klimatu a kritérii zásady „významně nepoškozovat“ lze ověřit:

| a) | na úrovni lesnické oblasti získávání surovin (12) ve smyslu čl. 2 bodu 30 směrnice (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

a)

na úrovni lesnické oblasti získávání surovin (12) ve smyslu čl. 2 bodu 30 směrnice (EU) 2018/2001;

| b) | na úrovni skupiny podniků, která je dostatečně homogenní pro vyhodnocení rizika udržitelnosti lesnické činnosti, pokud všechny tyto podniky mají mezi sebou trvalý vztah a účastní se dané činnosti a skupina těchto podniků zůstane pro všechny následující audity stejná. |
| --- | --- |

b)

na úrovni skupiny podniků, která je dostatečně homogenní pro vyhodnocení rizika udržitelnosti lesnické činnosti, pokud všechny tyto podniky mají mezi sebou trvalý vztah a účastní se dané činnosti a skupina těchto podniků zůstane pro všechny následující audity stejná.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

Podrobné informace uvedené v bodě 1.2 písm. k) zahrnují ustanovení zajišťující splnění kritérií stanovených v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Používání pesticidů je omezeno a v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/128/ES (13) jsou upřednostňovány alternativní přístupy nebo postupy, které mohou zahrnovat nechemické alternativy pesticidů, s výjimkou případů, kdy je použití pesticidů nutné k potlačení šíření škůdců a chorob.

Při činnosti se minimalizuje používání hnojiv a nepoužívají se statková hnojiva. Činnost je v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1009 (14) nebo s vnitrostátními předpisy o hnojivech či pomocných půdních látkách pro zemědělské použití.

Jsou přijata řádně zdokumentovaná a ověřitelná opatření, aby se zabránilo používání účinných látek, které jsou uvedeny v příloze I části A nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1021 (15)
   (16), v Rotterdamské úmluvě o postupu předchozího souhlasu pro určité nebezpečné chemické látky a pesticidy v mezinárodním obchodu (17), v Minamatské úmluvě o rtuti (18), v Montrealském protokolu o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu (19), a účinných látek, které jsou v doporučené klasifikaci pesticidů podle stupně nebezpečnosti WHO (20) zařazeny do třídy Ia („mimořádně nebezpečné“) nebo Ib („vysoce nebezpečné“). Činnost je v souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy o účinných látkách.

Předchází se znečišťování vody a půdy a v případě znečištění jsou přijata opatření k jeho odstranění.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

V oblastech určených příslušným vnitrostátním orgánem k ochraně nebo v chráněných stanovištích je činnost v souladu s cíli ochrany těchto oblastí.

Nedochází k přeměně stanovišť, která jsou zvláště citlivá na ztrátu biologické rozmanitosti nebo mají vysokou hodnotu z hlediska ochrany, ani oblastí vyčleněných pro obnovu těchto stanovišť v souladu s vnitrostátním právem.

Podrobné informace uvedené v bodě 1.2 písm. k) (Plán zalesňování) a bodě 1.4 písm. i) (Lesní hospodářský plán nebo rovnocenný systém) zahrnují ustanovení pro zachování a případné zvýšení biologické rozmanitosti v souladu s vnitrostátními a místními předpisy, včetně:

| a) | zajištění dobrého stavu stanovišť a druhů z hlediska ochrany, zachování typických druhů na stanovišti; |
| --- | --- |

a)

zajištění dobrého stavu stanovišť a druhů z hlediska ochrany, zachování typických druhů na stanovišti;

| b) | vyloučení používání nebo uvolnění invazních nepůvodních druhů; |
| --- | --- |

b)

vyloučení používání nebo uvolnění invazních nepůvodních druhů;

| c) | vyloučení používání nepůvodních druhů, ledaže lze prokázat, že:






  i) | použití reprodukčního materiálu lesních dřevin vede k příznivému a vhodnému stavu ekosystému (jako je klima, půdní kritéria a vegetační zóna, odolnost proti lesním požárům); |
| --- | --- | --- |

c)

vyloučení používání nepůvodních druhů, ledaže lze prokázat, že:

i)

použití reprodukčního materiálu lesních dřevin vede k příznivému a vhodnému stavu ekosystému (jako je klima, půdní kritéria a vegetační zóna, odolnost proti lesním požárům);

| ii) | původní druhy, které se v současnosti v lokalitě nacházejí, již nejsou přizpůsobeny předpokládaným klimatickým a pedohydrologickým podmínkám; |
| --- | --- |

ii)

původní druhy, které se v současnosti v lokalitě nacházejí, již nejsou přizpůsobeny předpokládaným klimatickým a pedohydrologickým podmínkám;

| d) | zajištění zachování a zlepšování fyzikální, chemické a biologické kvality půdy; |
| --- | --- |

d)

zajištění zachování a zlepšování fyzikální, chemické a biologické kvality půdy;

| e) | podpory postupů, které jsou šetrné k biologické rozmanitosti a podporují přirozené procesy v lese; |
| --- | --- |

e)

podpory postupů, které jsou šetrné k biologické rozmanitosti a podporují přirozené procesy v lese;

| f) | vyloučení přeměny ekosystémů s vysokou biologickou rozmanitostí na méně biologicky rozmanité; |
| --- | --- |

f)

vyloučení přeměny ekosystémů s vysokou biologickou rozmanitostí na méně biologicky rozmanité;

| g) | zajištění rozmanitosti souvisejících stanovišť a druhů spojených s lesem; |
| --- | --- |

g)

zajištění rozmanitosti souvisejících stanovišť a druhů spojených s lesem;

| h) | zajištění rozmanitosti struktur porostů a zachování nebo posílení porostů ve zralém stádiu a mrtvé dřevní hmoty. |
| --- | --- |

h)

zajištění rozmanitosti struktur porostů a zachování nebo posílení porostů ve zralém stádiu a mrtvé dřevní hmoty.

1.2.   Obnova a rekultivace lesů, včetně opětovného zalesňování a přirozené obnovy lesů po extrémní události

Popis činnosti

Obnova a rekultivace lesů podle definice ve vnitrostátním právu. Pokud vnitrostátní právo takovou definici neobsahuje, odpovídá obnova a rekultivace definici, na níž v recenzované vědecké literatuře pro konkrétní země panuje široká shoda, nebo definici v souladu s koncepcí obnovy lesů podle FAO (21) nebo definici v souladu s jednou z definic ekologické obnovy (22) uplatněné na lesy nebo obnově lesů (23) podle Úmluvy o biologické rozmanitosti (24). Hospodářské činnosti spadající do této kategorie zahrnují rovněž lesnické činnosti v souladu s definicí „opětovného zalesňování“
   (25) a „přirozeně se obnovujícího lesa“
   (26) podle FAO po extrémní události, jestliže je extrémní událost definována ve vnitrostátním právu, a pokud vnitrostátní právo takovou definici neobsahuje, jestliže je v souladu definicí extrémní povětrnostní události (27) podle IPCC; nebo po přírodním požáru, jestliže je přírodní požár definován ve vnitrostátním právu, a pokud vnitrostátní právo takovou definici neobsahuje, pak podle definice v Evropském slovníčku přírodních a lesních požárů (28).

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie nezahrnují žádnou změnu využívání půdy a probíhají na znehodnocené půdě, která odpovídá definici lesa stanovené ve vnitrostátním právu, nebo pokud taková definice neexistuje, je v souladu s definicí lesa podle FAO (29).

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE A2 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006. Hospodářské činnosti spadající do této kategorie jsou omezeny na kódy NACE II 02.10, tj. lesní hospodářství a jiné činnosti v oblasti lesnictví, 02.20, tj. těžba dřeva, 02.30, tj. sběr a získávání volně rostoucích lesních plodů a materiálů, kromě dřeva, a 02.40, tj. podpůrné činnosti pro lesnictví.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| 1.   Lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj







  1.1 | Činnost probíhá v oblasti, na kterou se vztahuje lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj, jak je stanoven ve vnitrostátním právu, nebo pokud vnitrostátní právní předpisy lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj nedefinují, v oblasti odpovídající definici „lesní plochy s dlouhodobým lesním hospodářským plánem“ podle FAO (30).
  Lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj se vztahuje na období deseti či více let a je průběžně aktualizován. |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

1.   Lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj

1.1

Činnost probíhá v oblasti, na kterou se vztahuje lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj, jak je stanoven ve vnitrostátním právu, nebo pokud vnitrostátní právní předpisy lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj nedefinují, v oblasti odpovídající definici „lesní plochy s dlouhodobým lesním hospodářským plánem“ podle FAO (30).

Lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj se vztahuje na období deseti či více let a je průběžně aktualizován.

| 1.2 | Poskytnou se informace, nejsou-li již zdokumentovány v lesním hospodářském plánu nebo rovnocenném systému, pokud jde o tyto body:






  a) | cíle hospodaření, včetně hlavních omezení (31); |
| --- | --- | --- |

1.2

Poskytnou se informace, nejsou-li již zdokumentovány v lesním hospodářském plánu nebo rovnocenném systému, pokud jde o tyto body:

a)

cíle hospodaření, včetně hlavních omezení (31);

| b) | obecné strategie a činnosti plánované k dosažení cílů hospodaření, včetně očekávaných zásahů během celého životního cyklu lesa; |
| --- | --- |

b)

obecné strategie a činnosti plánované k dosažení cílů hospodaření, včetně očekávaných zásahů během celého životního cyklu lesa;

| c) | definici kontextu lesního stanoviště, včetně hlavních existujících a zamýšlených druhů lesních dřevin, jejich rozsahu a rozložení; |
| --- | --- |

c)

definici kontextu lesního stanoviště, včetně hlavních existujících a zamýšlených druhů lesních dřevin, jejich rozsahu a rozložení;

| d) | definici území podle jeho zařazení v katastru nemovitostí; |
| --- | --- |

d)

definici území podle jeho zařazení v katastru nemovitostí;

| e) | úseky, silnice, cesty a další práva veřejného přístupu, fyzické charakteristiky včetně vodních toků, oblasti podléhající zákonným a jiným omezením; |
| --- | --- |

e)

úseky, silnice, cesty a další práva veřejného přístupu, fyzické charakteristiky včetně vodních toků, oblasti podléhající zákonným a jiným omezením;

| f) | opatření přijatá k udržení dobrého stavu lesních ekosystémů; |
| --- | --- |

f)

opatření přijatá k udržení dobrého stavu lesních ekosystémů;

| g) | zvážení společenských otázek (včetně ochrany krajiny, konzultací se zúčastněnými stranami v souladu s podmínkami stanovenými ve vnitrostátním právu); |
| --- | --- |

g)

zvážení společenských otázek (včetně ochrany krajiny, konzultací se zúčastněnými stranami v souladu s podmínkami stanovenými ve vnitrostátním právu);

| h) | posouzení rizik souvisejících s lesem, včetně lesních požárů a výskytu škůdců a chorob, s cílem předcházet rizikům, snižovat je a kontrolovat a opatření zavedená k zajištění ochrany před zbytkovými riziky a přizpůsobení se jim; |
| --- | --- |

h)

posouzení rizik souvisejících s lesem, včetně lesních požárů a výskytu škůdců a chorob, s cílem předcházet rizikům, snižovat je a kontrolovat a opatření zavedená k zajištění ochrany před zbytkovými riziky a přizpůsobení se jim;

| i) | všechna kritéria zásady „významně nepoškozovat“ relevantní pro hospodaření v lesích. |
| --- | --- |

i)

všechna kritéria zásady „významně nepoškozovat“ relevantní pro hospodaření v lesích.

| 1.3 | Udržitelnost systémů hospodaření v lesích, zdokumentovaných v plánu uvedeném v bodě 1.1, je zajištěna tím, že se zvolí nejambicióznější z těchto přístupů:






  a) | hospodaření v lesích odpovídá platné vnitrostátní definici udržitelného hospodaření v lesích; |
| --- | --- | --- |

1.3

Udržitelnost systémů hospodaření v lesích, zdokumentovaných v plánu uvedeném v bodě 1.1, je zajištěna tím, že se zvolí nejambicióznější z těchto přístupů:

a)

hospodaření v lesích odpovídá platné vnitrostátní definici udržitelného hospodaření v lesích;

| b) | hospodaření v lesích odpovídá definici udržitelného hospodaření v lesích podle Forest Europe (32) a je v souladu s celoevropskými hlavními zásadami udržitelného hospodaření s lesy (33); |
| --- | --- |

b)

hospodaření v lesích odpovídá definici udržitelného hospodaření v lesích podle Forest Europe (32) a je v souladu s celoevropskými hlavními zásadami udržitelného hospodaření s lesy (33);

| c) | zavedený systém hospodaření splňuje kritéria udržitelnosti lesa stanovená v čl. 29 odst. 6 směrnice (EU) 2018/2001 a ode dne jeho platnosti je v souladu s prováděcím aktem o operativních pokynech pro energii z lesní biomasy přijatým podle čl. 29 odst. 8 uvedené směrnice. |
| --- | --- |

c)

zavedený systém hospodaření splňuje kritéria udržitelnosti lesa stanovená v čl. 29 odst. 6 směrnice (EU) 2018/2001 a ode dne jeho platnosti je v souladu s prováděcím aktem o operativních pokynech pro energii z lesní biomasy přijatým podle čl. 29 odst. 8 uvedené směrnice.

| 1.4 | Činnost nezahrnuje degradaci půdy s velkou zásobou uhlíku (34). |
| --- | --- |

1.4

Činnost nezahrnuje degradaci půdy s velkou zásobou uhlíku (34).

| 1.5 | Zavedený systém hospodaření spojený s danou činností splňuje povinnost náležité péče a požadavky na zákonnost stanovené v nařízení (EU) č. 995/2010. |
| --- | --- |

1.5

Zavedený systém hospodaření spojený s danou činností splňuje povinnost náležité péče a požadavky na zákonnost stanovené v nařízení (EU) č. 995/2010.

| 1.6 | Lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj stanoví monitorování, které zajišťuje správnost informací uvedených v plánu, zejména pokud jde o údaje týkající se dotčené oblasti. |
| --- | --- |

1.6

Lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj stanoví monitorování, které zajišťuje správnost informací uvedených v plánu, zejména pokud jde o údaje týkající se dotčené oblasti.

2.   Analýza přínosů v oblasti klimatu

| 2.1 | U ploch, které na úrovni lesnické oblasti získávání surovin splňují požadavky, které zajišťují, že jsou dlouhodobě zachovány nebo dlouhodobě posíleny zásoby uhlíku nebo úrovně propadů v daném lese v souladu s čl. 29 odst. 7 písm. b) směrnice (EU) 2018/2001, splňuje činnost tato kritéria:






  a) | analýza přínosů v oblasti klimatu ukazuje, že čistá bilance emisí a pohlcování skleníkových plynů vzniklých v důsledku činnosti po dobu 30 let po zahájení činnosti je nižší než základní hodnota, která odpovídá rovnováze emisí a pohlcování skleníkových plynů po dobu 30 let počínaje zahájením činnosti, jež by byla spojena s běžnými postupy, k nimž by v dotčené oblasti docházelo v případě neexistence dané činnosti; |
| --- | --- | --- |

2.1

U ploch, které na úrovni lesnické oblasti získávání surovin splňují požadavky, které zajišťují, že jsou dlouhodobě zachovány nebo dlouhodobě posíleny zásoby uhlíku nebo úrovně propadů v daném lese v souladu s čl. 29 odst. 7 písm. b) směrnice (EU) 2018/2001, splňuje činnost tato kritéria:

a)

analýza přínosů v oblasti klimatu ukazuje, že čistá bilance emisí a pohlcování skleníkových plynů vzniklých v důsledku činnosti po dobu 30 let po zahájení činnosti je nižší než základní hodnota, která odpovídá rovnováze emisí a pohlcování skleníkových plynů po dobu 30 let počínaje zahájením činnosti, jež by byla spojena s běžnými postupy, k nimž by v dotčené oblasti docházelo v případě neexistence dané činnosti;

| b) | dlouhodobé přínosy v oblasti klimatu se považují za doložené prokázáním souladu s čl. 29 odst. 7 písm. b) směrnice (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

b)

dlouhodobé přínosy v oblasti klimatu se považují za doložené prokázáním souladu s čl. 29 odst. 7 písm. b) směrnice (EU) 2018/2001.

| 2.2 | U ploch, které na úrovni lesnické oblasti získávání surovin nesplňují požadavky, které zajišťují, že jsou dlouhodobě zachovány nebo dlouhodobě posíleny zásoby uhlíku nebo úrovně propadů v daném lese v souladu s čl. 29 odst. 7 písm. b) směrnice (EU) 2018/2001, splňuje činnost tato kritéria:






  a) | analýza přínosů v oblasti klimatu ukazuje, že čistá bilance emisí a pohlcování skleníkových plynů vzniklých v důsledku činnosti po dobu 30 let po zahájení činnosti je nižší než základní hodnota, která odpovídá rovnováze emisí a pohlcování skleníkových plynů po dobu 30 let počínaje zahájením činnosti, jež by byla spojena s postupy bez opatření, k nimž by v dotčené oblasti docházelo v případě neexistence dané činnosti; |
| --- | --- | --- |

2.2

U ploch, které na úrovni lesnické oblasti získávání surovin nesplňují požadavky, které zajišťují, že jsou dlouhodobě zachovány nebo dlouhodobě posíleny zásoby uhlíku nebo úrovně propadů v daném lese v souladu s čl. 29 odst. 7 písm. b) směrnice (EU) 2018/2001, splňuje činnost tato kritéria:

a)

analýza přínosů v oblasti klimatu ukazuje, že čistá bilance emisí a pohlcování skleníkových plynů vzniklých v důsledku činnosti po dobu 30 let po zahájení činnosti je nižší než základní hodnota, která odpovídá rovnováze emisí a pohlcování skleníkových plynů po dobu 30 let počínaje zahájením činnosti, jež by byla spojena s postupy bez opatření, k nimž by v dotčené oblasti docházelo v případě neexistence dané činnosti;

| b) | předpokládaná dlouhodobá průměrná čistá bilance skleníkových plynů u dané činnosti je nižší než dlouhodobá průměrná bilance skleníkových plynů předpokládaná u základního scénáře podle bodu 2.2, přičemž dlouhodobost odpovídá delší z dob trvání mezi 100 lety a trváním celého životního cyklu lesa. |
| --- | --- |

b)

předpokládaná dlouhodobá průměrná čistá bilance skleníkových plynů u dané činnosti je nižší než dlouhodobá průměrná bilance skleníkových plynů předpokládaná u základního scénáře podle bodu 2.2, přičemž dlouhodobost odpovídá delší z dob trvání mezi 100 lety a trváním celého životního cyklu lesa.

| 2.3 | Výpočet přínosů v oblasti klimatu splňuje všechna tato kritéria:






  a) | analýza je v souladu s Pokyny IPCC pro národní inventury skleníkových plynů z roku 2006 – upřesněním z roku 2019 (35). Analýza přínosů v oblasti klimatu je založena na transparentních, přesných, konzistentních, úplných a srovnatelných informacích, zahrnuje všechny zásobníky uhlíku zasažené danou činností, včetně nadzemní biomasy, podzemní biomasy, mrtvé dřevní hmoty, opadu a půdy, opírá se při výpočtech o nejkonzervativnější předpoklady a zahrnuje vhodné zohlednění rizika nestálosti a reverze sekvestrace uhlíku, rizika nasycení a rizika úniku. |
| --- | --- | --- |

2.3

Výpočet přínosů v oblasti klimatu splňuje všechna tato kritéria:

a)

analýza je v souladu s Pokyny IPCC pro národní inventury skleníkových plynů z roku 2006 – upřesněním z roku 2019 (35). Analýza přínosů v oblasti klimatu je založena na transparentních, přesných, konzistentních, úplných a srovnatelných informacích, zahrnuje všechny zásobníky uhlíku zasažené danou činností, včetně nadzemní biomasy, podzemní biomasy, mrtvé dřevní hmoty, opadu a půdy, opírá se při výpočtech o nejkonzervativnější předpoklady a zahrnuje vhodné zohlednění rizika nestálosti a reverze sekvestrace uhlíku, rizika nasycení a rizika úniku.

| b) | postupy bez opatření, včetně postupů těžby, jsou jedny z těchto postupů:






  i) | postupy hospodaření zdokumentované v nejnovější verzi lesního hospodářského plánu nebo rovnocenného nástroje před zahájením činnosti, jsou-li k dispozici; |
| --- | --- | --- |

b)

postupy bez opatření, včetně postupů těžby, jsou jedny z těchto postupů:

i)

postupy hospodaření zdokumentované v nejnovější verzi lesního hospodářského plánu nebo rovnocenného nástroje před zahájením činnosti, jsou-li k dispozici;

| ii) | poslední postupy bez opatření před zahájením činnosti; |
| --- | --- |

ii)

poslední postupy bez opatření před zahájením činnosti;

| iii) | postupy odpovídající systému hospodaření, který zajišťuje, že jsou dlouhodobě zachovány nebo dlouhodobě posíleny zásoby uhlíku nebo úrovně propadů v dané lesní oblasti, jak je stanoveno v čl. 29 odst. 7 písm. b) směrnice (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

iii)

postupy odpovídající systému hospodaření, který zajišťuje, že jsou dlouhodobě zachovány nebo dlouhodobě posíleny zásoby uhlíku nebo úrovně propadů v dané lesní oblasti, jak je stanoveno v čl. 29 odst. 7 písm. b) směrnice (EU) 2018/2001;

| c) | rozlišení analýzy je přiměřené velikosti dotčené oblasti a jsou použity hodnoty specifické pro dotčenou oblast; |
| --- | --- |

c)

rozlišení analýzy je přiměřené velikosti dotčené oblasti a jsou použity hodnoty specifické pro dotčenou oblast;

| d) | emise a pohlcování, ke kterým dochází v důsledku přírodních škodlivých činitelů, jako jsou napadení škůdci a chorobami, lesní požáry, škody způsobené větrem a vichřicemi, které zasáhnou danou oblast a vedou k horším výsledkům, nemají za následek nesoulad s nařízením (EU) 2020/852, pokud je analýza přínosů v oblasti klimatu v souladu s Pokyny IPCC pro národní inventury skleníkových plynů z roku 2006 – upřesněním z roku 2019 s ohledem na emise a pohlcování v důsledku přírodních škodlivých činitelů. |
| --- | --- |

d)

emise a pohlcování, ke kterým dochází v důsledku přírodních škodlivých činitelů, jako jsou napadení škůdci a chorobami, lesní požáry, škody způsobené větrem a vichřicemi, které zasáhnou danou oblast a vedou k horším výsledkům, nemají za následek nesoulad s nařízením (EU) 2020/852, pokud je analýza přínosů v oblasti klimatu v souladu s Pokyny IPCC pro národní inventury skleníkových plynů z roku 2006 – upřesněním z roku 2019 s ohledem na emise a pohlcování v důsledku přírodních škodlivých činitelů.

| 2.4 | Lesnické podniky o rozloze menší než 13 ha nemusí analýzu přínosů v oblasti klimatu provádět. |
| --- | --- |

2.4

Lesnické podniky o rozloze menší než 13 ha nemusí analýzu přínosů v oblasti klimatu provádět.

3.   Záruka trvalosti

| 3.1 | V souladu s vnitrostátním právem je status oblasti, v níž je daná činnost prováděna, jakožto lesa zaručena jedním z těchto opatření:






  a) | oblast je klasifikována jako trvalý lesní pozemek podle definice FAO (36); |
| --- | --- | --- |

3.1

V souladu s vnitrostátním právem je status oblasti, v níž je daná činnost prováděna, jakožto lesa zaručena jedním z těchto opatření:

a)

oblast je klasifikována jako trvalý lesní pozemek podle definice FAO (36);

| b) | oblast je klasifikována jako chráněná oblast; |
| --- | --- |

b)

oblast je klasifikována jako chráněná oblast;

| c) | na oblast se vztahuje jakákoli právní nebo smluvní záruka zajišťující, že zůstane lesem. |
| --- | --- |

c)

na oblast se vztahuje jakákoli právní nebo smluvní záruka zajišťující, že zůstane lesem.

| 3.2 | Provozovatel činnosti se v souladu s vnitrostátním právem zavazuje, že budoucí aktualizace lesního hospodářského plánu nebo rovnocenného nástroje budou i nad rámec činnosti, která je financována, nadále usilovat o přínosy v oblasti klimatu stanovené v bodě 2. Provozovatel činnosti se kromě toho zavazuje kompenzovat jakékoli snížení přínosů v oblasti klimatu stanovených v bodě 2 rovnocennými přínosy v oblasti klimatu vyplývajícími z provádění činnosti, která odpovídá jedné z lesnických činností vymezených v tomto nařízení. |
| --- | --- |

3.2

Provozovatel činnosti se v souladu s vnitrostátním právem zavazuje, že budoucí aktualizace lesního hospodářského plánu nebo rovnocenného nástroje budou i nad rámec činnosti, která je financována, nadále usilovat o přínosy v oblasti klimatu stanovené v bodě 2. Provozovatel činnosti se kromě toho zavazuje kompenzovat jakékoli snížení přínosů v oblasti klimatu stanovených v bodě 2 rovnocennými přínosy v oblasti klimatu vyplývajícími z provádění činnosti, která odpovídá jedné z lesnických činností vymezených v tomto nařízení.

4.   Audit

Do dvou let po zahájení činnosti a poté každých deset let ověřuje soulad činnosti s kritérii významného přínosu ke zmírňování změny klimatu a kritérii zásady „významně nepoškozovat“ jeden z těchto subjektů:

| a) | příslušné vnitrostátní orgány; |
| --- | --- |

a)

příslušné vnitrostátní orgány;

| b) | nezávislý externí ověřovatel na žádost vnitrostátních orgánů nebo provozovatele činnosti. |
| --- | --- |

b)

nezávislý externí ověřovatel na žádost vnitrostátních orgánů nebo provozovatele činnosti.

Za účelem snížení nákladů mohou být audity prováděny společně s jakoukoli certifikací lesů, certifikací v oblasti klimatu nebo jiným auditem.

Nezávislý externí ověřovatel nesmí mít střet zájmů s vlastníkem ani investorem a nesmí se podílet na přípravě ani výkonu činnosti.

5.   Skupinové posouzení

Soulad s kritérii významného přínosu ke zmírňování změny klimatu a kritérii zásady „významně nepoškozovat“ lze ověřit:

| a) | na úrovni lesnické oblasti získávání surovin (37) ve smyslu čl. 2 bodu 30 směrnice (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

a)

na úrovni lesnické oblasti získávání surovin (37) ve smyslu čl. 2 bodu 30 směrnice (EU) 2018/2001;

| b) | na úrovni skupiny podniků, která je dostatečně homogenní pro vyhodnocení rizika udržitelnosti lesnické činnosti, pokud všechny tyto podniky mají mezi sebou trvalý vztah a účastní se dané činnosti a skupina těchto podniků zůstane pro všechny následující audity stejná. |
| --- | --- |

b)

na úrovni skupiny podniků, která je dostatečně homogenní pro vyhodnocení rizika udržitelnosti lesnické činnosti, pokud všechny tyto podniky mají mezi sebou trvalý vztah a účastní se dané činnosti a skupina těchto podniků zůstane pro všechny následující audity stejná.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

Podrobné informace uvedené v bodě 1.2 písm. i) zahrnují ustanovení zajišťující splnění kritérií stanovených v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Není pravděpodobné, že by změnou lesního hospodářství vyvolanou danou činností v oblasti, jíž se činnost dotýká, došlo k výraznému snížení udržitelných dodávek primární lesní biomasy vhodné k výrobě výrobků na bázi dřeva s dlouhodobým potenciálem oběhovosti. Splnění tohoto kritéria lze prokázat analýzou přínosů v oblasti klimatu uvedenou v bodě 2.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Používání pesticidů je omezeno a v souladu se směrnicí 2009/128/ES jsou upřednostňovány alternativní přístupy nebo postupy, které mohou zahrnovat nechemické alternativy pesticidů, s výjimkou případů, kdy je použití pesticidů nutné k potlačení šíření škůdců a chorob.

Při činnosti se minimalizuje používání hnojiv a nepoužívají se statková hnojiva. Činnost je v souladu s nařízením (EU) 2019/1009 nebo s vnitrostátními předpisy o hnojivech či pomocných půdních látkách pro zemědělské použití.

Jsou přijata řádně zdokumentovaná a ověřitelná opatření, aby se zabránilo používání účinných látek, které jsou uvedeny v příloze I části A nařízení (EU) 2019/1021 (38), v Rotterdamské úmluvě o postupu předchozího souhlasu pro určité nebezpečné chemické látky a pesticidy v mezinárodním obchodu, v Minamatské úmluvě o rtuti, v Montrealském protokolu o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu, a účinných látek, které jsou v doporučené klasifikaci pesticidů podle stupně nebezpečnosti WHO zařazeny do třídy Ia („mimořádně nebezpečné“) nebo Ib („vysoce nebezpečné“). Činnost je v souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy o účinných látkách.

Předchází se znečišťování vody a půdy a v případě znečištění jsou přijata opatření k jeho odstranění.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

V oblastech určených příslušným vnitrostátním orgánem k ochraně nebo v chráněných stanovištích je činnost v souladu s cíli ochrany těchto oblastí.

Nedochází k přeměně stanovišť, která jsou zvláště citlivá na ztrátu biologické rozmanitosti nebo mají vysokou hodnotu z hlediska ochrany, ani oblastí vyčleněných pro obnovu těchto stanovišť v souladu s vnitrostátním právem.

Podrobné informace uvedené v bodě 1.2 písm. i) zahrnují ustanovení pro zachování a případné zvyšování biologické rozmanitosti v souladu s vnitrostátními a místními předpisy, včetně:

| a) | zajištění dobrého stavu stanovišť a druhů z hlediska ochrany, zachování typických druhů na stanovišti; |
| --- | --- |

a)

zajištění dobrého stavu stanovišť a druhů z hlediska ochrany, zachování typických druhů na stanovišti;

| b) | vyloučení používání nebo uvolnění invazních nepůvodních druhů; |
| --- | --- |

b)

vyloučení používání nebo uvolnění invazních nepůvodních druhů;

| c) | vyloučení používání nepůvodních druhů, ledaže lze prokázat, že:






  i) | použití reprodukčního materiálu lesních dřevin vede k příznivému a vhodnému stavu ekosystému (jako je klima, půdní kritéria a vegetační zóna, odolnost proti lesním požárům); |
| --- | --- | --- |

c)

vyloučení používání nepůvodních druhů, ledaže lze prokázat, že:

i)

použití reprodukčního materiálu lesních dřevin vede k příznivému a vhodnému stavu ekosystému (jako je klima, půdní kritéria a vegetační zóna, odolnost proti lesním požárům);

| ii) | původní druhy, které se v současnosti v lokalitě nacházejí, již nejsou přizpůsobeny předpokládaným klimatickým a pedohydrologickým podmínkám; |
| --- | --- |

ii)

původní druhy, které se v současnosti v lokalitě nacházejí, již nejsou přizpůsobeny předpokládaným klimatickým a pedohydrologickým podmínkám;

| d) | zajištění zachování a zlepšování fyzikální, chemické a biologické kvality půdy; |
| --- | --- |

d)

zajištění zachování a zlepšování fyzikální, chemické a biologické kvality půdy;

| e) | podpory postupů, které jsou šetrné k biologické rozmanitosti a podporují přirozené procesy v lese; |
| --- | --- |

e)

podpory postupů, které jsou šetrné k biologické rozmanitosti a podporují přirozené procesy v lese;

| f) | vyloučení přeměny ekosystémů s vysokou biologickou rozmanitostí na méně biologicky rozmanité; |
| --- | --- |

f)

vyloučení přeměny ekosystémů s vysokou biologickou rozmanitostí na méně biologicky rozmanité;

| g) | zajištění rozmanitosti souvisejících stanovišť a druhů spojených s lesem; |
| --- | --- |

g)

zajištění rozmanitosti souvisejících stanovišť a druhů spojených s lesem;

| h) | zajištění rozmanitosti struktur porostů a zachování nebo posílení porostů ve zralém stádiu a mrtvé dřevní hmoty. |
| --- | --- |

h)

zajištění rozmanitosti struktur porostů a zachování nebo posílení porostů ve zralém stádiu a mrtvé dřevní hmoty.

1.3.   Hospodaření v lesích

Popis činnosti

Hospodaření v lesích podle definice ve vnitrostátním právu. Pokud vnitrostátní právo takovou definici neobsahuje, odpovídá hospodaření v lesích jakékoli hospodářské činnosti vyplývající ze systému použitelného na les, která ovlivňuje ekologické, hospodářské nebo sociální funkce lesa. Hospodaření v lesích nepředpokládá žádnou změnu využívání půdy a probíhá na půdě, která odpovídá definici lesa stanovené ve vnitrostátním právu, nebo pokud taková definice neexistuje, je v souladu s definicí lesa podle FAO (39).

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE A2 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006. Hospodářské činnosti spadající do této kategorie jsou omezeny na kódy NACE II 02.10, tj. lesní hospodářství a jiné činnosti v oblasti lesnictví, 02.20, tj. těžba dřeva, 02.30, tj. sběr a získávání volně rostoucích lesních plodů a materiálů, kromě dřeva, a 02.40, tj. podpůrné činnosti pro lesnictví.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| 1.   Lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj







  1.1 | Činnost probíhá v oblasti, na kterou se vztahuje lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj, jak je stanoven ve vnitrostátním právu, nebo pokud vnitrostátní právní předpisy lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj nedefinují, v oblasti odpovídající definici „lesní plochy s dlouhodobým lesním hospodářským plánem“ podle FAO (40).
  Lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj se vztahuje na období deseti či více let a je průběžně aktualizován. |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

1.   Lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj

1.1

Činnost probíhá v oblasti, na kterou se vztahuje lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj, jak je stanoven ve vnitrostátním právu, nebo pokud vnitrostátní právní předpisy lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj nedefinují, v oblasti odpovídající definici „lesní plochy s dlouhodobým lesním hospodářským plánem“ podle FAO (40).

Lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj se vztahuje na období deseti či více let a je průběžně aktualizován.

| 1.2 | Poskytnou se informace, nejsou-li již zdokumentovány v lesním hospodářském plánu nebo rovnocenném systému, pokud jde o tyto body:






  a) | cíle hospodaření, včetně hlavních omezení (41); |
| --- | --- | --- |

1.2

Poskytnou se informace, nejsou-li již zdokumentovány v lesním hospodářském plánu nebo rovnocenném systému, pokud jde o tyto body:

a)

cíle hospodaření, včetně hlavních omezení (41);

| b) | obecné strategie a činnosti plánované k dosažení cílů hospodaření, včetně očekávaných zásahů během celého životního cyklu lesa; |
| --- | --- |

b)

obecné strategie a činnosti plánované k dosažení cílů hospodaření, včetně očekávaných zásahů během celého životního cyklu lesa;

| c) | definici kontextu lesního stanoviště, včetně hlavních existujících a zamýšlených druhů lesních dřevin, jejich rozsahu a rozložení; |
| --- | --- |

c)

definici kontextu lesního stanoviště, včetně hlavních existujících a zamýšlených druhů lesních dřevin, jejich rozsahu a rozložení;

| d) | definici území podle jeho zařazení v katastru nemovitostí; |
| --- | --- |

d)

definici území podle jeho zařazení v katastru nemovitostí;

| e) | úseky, silnice, cesty a další práva veřejného přístupu, fyzické charakteristiky včetně vodních toků, oblasti podléhající zákonným a jiným omezením; |
| --- | --- |

e)

úseky, silnice, cesty a další práva veřejného přístupu, fyzické charakteristiky včetně vodních toků, oblasti podléhající zákonným a jiným omezením;

| f) | opatření přijatá k udržení dobrého stavu lesních ekosystémů; |
| --- | --- |

f)

opatření přijatá k udržení dobrého stavu lesních ekosystémů;

| g) | zvážení společenských otázek (včetně ochrany krajiny, konzultací se zúčastněnými stranami v souladu s podmínkami stanovenými ve vnitrostátním právu); |
| --- | --- |

g)

zvážení společenských otázek (včetně ochrany krajiny, konzultací se zúčastněnými stranami v souladu s podmínkami stanovenými ve vnitrostátním právu);

| h) | posouzení rizik souvisejících s lesem, včetně lesních požárů a výskytu škůdců a chorob, s cílem předcházet rizikům, snižovat je a kontrolovat a opatření zavedená k zajištění ochrany před zbytkovými riziky a přizpůsobení se jim; |
| --- | --- |

h)

posouzení rizik souvisejících s lesem, včetně lesních požárů a výskytu škůdců a chorob, s cílem předcházet rizikům, snižovat je a kontrolovat a opatření zavedená k zajištění ochrany před zbytkovými riziky a přizpůsobení se jim;

| i) | všechna kritéria zásady „významně nepoškozovat“ relevantní pro hospodaření v lesích. |
| --- | --- |

i)

všechna kritéria zásady „významně nepoškozovat“ relevantní pro hospodaření v lesích.

| 1.3 | Udržitelnost systémů hospodaření v lesích, zdokumentovaných v plánu uvedeném v bodě 1.1, je zajištěna tím, že se zvolí nejambicióznější z těchto přístupů:






  a) | hospodaření v lesích odpovídá platné vnitrostátní definici udržitelného hospodaření v lesích; |
| --- | --- | --- |

1.3

Udržitelnost systémů hospodaření v lesích, zdokumentovaných v plánu uvedeném v bodě 1.1, je zajištěna tím, že se zvolí nejambicióznější z těchto přístupů:

a)

hospodaření v lesích odpovídá platné vnitrostátní definici udržitelného hospodaření v lesích;

| b) | hospodaření v lesích odpovídá definici udržitelného hospodaření v lesích podle Forest Europe (42) a je v souladu s celoevropskými hlavními zásadami udržitelného hospodaření s lesy (43); |
| --- | --- |

b)

hospodaření v lesích odpovídá definici udržitelného hospodaření v lesích podle Forest Europe (42) a je v souladu s celoevropskými hlavními zásadami udržitelného hospodaření s lesy (43);

| c) | zavedený systém hospodaření vykazuje soulad s kritérii udržitelnosti lesa stanovenými v čl. 29 odst. 6 směrnice (EU) 2018/2001 a ode dne jeho platnosti s prováděcím aktem o operativních pokynech pro energii z lesní biomasy přijatým podle čl. 29 odst. 8 uvedené směrnice. |
| --- | --- |

c)

zavedený systém hospodaření vykazuje soulad s kritérii udržitelnosti lesa stanovenými v čl. 29 odst. 6 směrnice (EU) 2018/2001 a ode dne jeho platnosti s prováděcím aktem o operativních pokynech pro energii z lesní biomasy přijatým podle čl. 29 odst. 8 uvedené směrnice.

| 1.4 | Činnost nezahrnuje degradaci půdy s velkou zásobou uhlíku (44). |
| --- | --- |

1.4

Činnost nezahrnuje degradaci půdy s velkou zásobou uhlíku (44).

| 1.5 | Zavedený systém hospodaření spojený s danou činností splňuje povinnost náležité péče a požadavky na zákonnost stanovené v nařízení (EU) č. 995/2010. |
| --- | --- |

1.5

Zavedený systém hospodaření spojený s danou činností splňuje povinnost náležité péče a požadavky na zákonnost stanovené v nařízení (EU) č. 995/2010.

| 1.6 | Lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj stanoví monitorování, které zajišťuje správnost informací uvedených v plánu, zejména pokud jde o údaje týkající se dotčené oblasti. |
| --- | --- |

1.6

Lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj stanoví monitorování, které zajišťuje správnost informací uvedených v plánu, zejména pokud jde o údaje týkající se dotčené oblasti.

2.   Analýza přínosů v oblasti klimatu

| 2.1 | U ploch, které na úrovni lesnické oblasti získávání surovin splňují požadavky, které zajišťují, že jsou dlouhodobě zachovány nebo dlouhodobě posíleny zásoby uhlíku nebo úrovně propadů v daném lese v souladu s čl. 29 odst. 7 písm. b) směrnice (EU) 2018/2001, splňuje činnost tato kritéria:






  a) | analýza přínosů v oblasti klimatu ukazuje, že čistá bilance emisí a pohlcování skleníkových plynů vzniklých v důsledku činnosti po dobu 30 let po zahájení činnosti je nižší než základní hodnota, která odpovídá rovnováze emisí a pohlcování skleníkových plynů po dobu 30 let počínaje zahájením činnosti, jež by byla spojena s běžnými postupy, k nimž by v dotčené oblasti docházelo v případě neexistence dané činnosti; |
| --- | --- | --- |

2.1

U ploch, které na úrovni lesnické oblasti získávání surovin splňují požadavky, které zajišťují, že jsou dlouhodobě zachovány nebo dlouhodobě posíleny zásoby uhlíku nebo úrovně propadů v daném lese v souladu s čl. 29 odst. 7 písm. b) směrnice (EU) 2018/2001, splňuje činnost tato kritéria:

a)

analýza přínosů v oblasti klimatu ukazuje, že čistá bilance emisí a pohlcování skleníkových plynů vzniklých v důsledku činnosti po dobu 30 let po zahájení činnosti je nižší než základní hodnota, která odpovídá rovnováze emisí a pohlcování skleníkových plynů po dobu 30 let počínaje zahájením činnosti, jež by byla spojena s běžnými postupy, k nimž by v dotčené oblasti docházelo v případě neexistence dané činnosti;

| b) | dlouhodobé přínosy v oblasti klimatu se považují za doložené prokázáním souladu s čl. 29 odst. 7 písm. b) směrnice (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

b)

dlouhodobé přínosy v oblasti klimatu se považují za doložené prokázáním souladu s čl. 29 odst. 7 písm. b) směrnice (EU) 2018/2001.

| 2.2 | U ploch, které na úrovni lesnické oblasti získávání surovin nesplňují požadavky, které zajišťují, že jsou dlouhodobě zachovány nebo dlouhodobě posíleny zásoby uhlíku nebo úrovně propadů v daném lese v souladu s čl. 29 odst. 7 písm. b) směrnice (EU) 2018/2001, splňuje činnost tato kritéria:






  a) | analýza přínosů v oblasti klimatu ukazuje, že čistá bilance emisí a pohlcování skleníkových plynů vzniklých v důsledku činnosti po dobu 30 let po zahájení činnosti je nižší než základní hodnota, která odpovídá rovnováze emisí a pohlcování skleníkových plynů po dobu 30 let počínaje zahájením činnosti, jež by byla spojena s postupy bez opatření, k nimž by v dotčené oblasti docházelo v případě neexistence dané činnosti; |
| --- | --- | --- |

2.2

U ploch, které na úrovni lesnické oblasti získávání surovin nesplňují požadavky, které zajišťují, že jsou dlouhodobě zachovány nebo dlouhodobě posíleny zásoby uhlíku nebo úrovně propadů v daném lese v souladu s čl. 29 odst. 7 písm. b) směrnice (EU) 2018/2001, splňuje činnost tato kritéria:

a)

analýza přínosů v oblasti klimatu ukazuje, že čistá bilance emisí a pohlcování skleníkových plynů vzniklých v důsledku činnosti po dobu 30 let po zahájení činnosti je nižší než základní hodnota, která odpovídá rovnováze emisí a pohlcování skleníkových plynů po dobu 30 let počínaje zahájením činnosti, jež by byla spojena s postupy bez opatření, k nimž by v dotčené oblasti docházelo v případě neexistence dané činnosti;

| b) | předpokládaná dlouhodobá průměrná čistá bilance skleníkových plynů u dané činnosti je nižší než dlouhodobá průměrná bilance skleníkových plynů předpokládaná u základního scénáře podle bodu 2.2, přičemž dlouhodobost odpovídá delší z dob trvání mezi 100 lety a trváním celého životního cyklu lesa. |
| --- | --- |

b)

předpokládaná dlouhodobá průměrná čistá bilance skleníkových plynů u dané činnosti je nižší než dlouhodobá průměrná bilance skleníkových plynů předpokládaná u základního scénáře podle bodu 2.2, přičemž dlouhodobost odpovídá delší z dob trvání mezi 100 lety a trváním celého životního cyklu lesa.

| 2.3 | Výpočet přínosů v oblasti klimatu splňuje všechna tato kritéria:






  a) | analýza je v souladu s Pokyny IPCC pro národní inventury skleníkových plynů z roku 2006 – upřesněním z roku 2019 (45). Analýza přínosů v oblasti klimatu je založena na transparentních, přesných, konzistentních, úplných a srovnatelných informacích, zahrnuje všechny zásobníky uhlíku zasažené danou činností, včetně nadzemní biomasy, podzemní biomasy, mrtvé dřevní hmoty, opadu a půdy, opírá se při výpočtech o nejkonzervativnější předpoklady a zahrnuje vhodné zohlednění rizika nestálosti a reverze sekvestrace uhlíku, rizika nasycení a rizika úniku. |
| --- | --- | --- |

2.3

Výpočet přínosů v oblasti klimatu splňuje všechna tato kritéria:

a)

analýza je v souladu s Pokyny IPCC pro národní inventury skleníkových plynů z roku 2006 – upřesněním z roku 2019 (45). Analýza přínosů v oblasti klimatu je založena na transparentních, přesných, konzistentních, úplných a srovnatelných informacích, zahrnuje všechny zásobníky uhlíku zasažené danou činností, včetně nadzemní biomasy, podzemní biomasy, mrtvé dřevní hmoty, opadu a půdy, opírá se při výpočtech o nejkonzervativnější předpoklady a zahrnuje vhodné zohlednění rizika nestálosti a reverze sekvestrace uhlíku, rizika nasycení a rizika úniku.

| b) | postupy bez opatření, včetně postupů těžby, jsou jedny z těchto postupů:






  i) | postupy hospodaření zdokumentované v nejnovější verzi lesního hospodářského plánu nebo rovnocenného nástroje před zahájením činnosti, jsou-li k dispozici; |
| --- | --- | --- |

b)

postupy bez opatření, včetně postupů těžby, jsou jedny z těchto postupů:

i)

postupy hospodaření zdokumentované v nejnovější verzi lesního hospodářského plánu nebo rovnocenného nástroje před zahájením činnosti, jsou-li k dispozici;

| ii) | poslední postupy bez opatření před zahájením činnosti; |
| --- | --- |

ii)

poslední postupy bez opatření před zahájením činnosti;

| iii) | postupy odpovídající systému hospodaření, který zajišťuje, že jsou dlouhodobě zachovány nebo dlouhodobě posíleny zásoby uhlíku nebo úrovně propadů v dané lesní oblasti, jak je stanoveno v čl. 29 odst. 7 písm. b) směrnice (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

iii)

postupy odpovídající systému hospodaření, který zajišťuje, že jsou dlouhodobě zachovány nebo dlouhodobě posíleny zásoby uhlíku nebo úrovně propadů v dané lesní oblasti, jak je stanoveno v čl. 29 odst. 7 písm. b) směrnice (EU) 2018/2001;

| c) | rozlišení analýzy je přiměřené velikosti dotčené oblasti a jsou použity hodnoty specifické pro dotčenou oblast; |
| --- | --- |

c)

rozlišení analýzy je přiměřené velikosti dotčené oblasti a jsou použity hodnoty specifické pro dotčenou oblast;

| d) | emise a pohlcování, ke kterým dochází v důsledku přírodních škodlivých činitelů, jako jsou napadení škůdci a chorobami, lesní požáry, škody způsobené větrem a vichřicemi, které zasáhnou danou oblast a vedou k horším výsledkům, nemají za následek nesoulad s nařízením (EU) 2020/852, pokud je analýza přínosů v oblasti klimatu v souladu s Pokyny IPCC pro národní inventury skleníkových plynů z roku 2006 – upřesněním z roku 2019 s ohledem na emise a pohlcování v důsledku přírodních škodlivých činitelů. |
| --- | --- |

d)

emise a pohlcování, ke kterým dochází v důsledku přírodních škodlivých činitelů, jako jsou napadení škůdci a chorobami, lesní požáry, škody způsobené větrem a vichřicemi, které zasáhnou danou oblast a vedou k horším výsledkům, nemají za následek nesoulad s nařízením (EU) 2020/852, pokud je analýza přínosů v oblasti klimatu v souladu s Pokyny IPCC pro národní inventury skleníkových plynů z roku 2006 – upřesněním z roku 2019 s ohledem na emise a pohlcování v důsledku přírodních škodlivých činitelů.

| 2.4 | Lesnické podniky o rozloze menší než 13 ha nemusí analýzu přínosů v oblasti klimatu provádět. |
| --- | --- |

2.4

Lesnické podniky o rozloze menší než 13 ha nemusí analýzu přínosů v oblasti klimatu provádět.

3.   Záruka trvalosti

| 3.1 | V souladu s vnitrostátním právem je status oblasti, v níž je daná činnost prováděna, jakožto lesa zaručena jedním z těchto opatření:






  a) | oblast je klasifikována jako trvalý lesní pozemek podle definice FAO (46); |
| --- | --- | --- |

3.1

V souladu s vnitrostátním právem je status oblasti, v níž je daná činnost prováděna, jakožto lesa zaručena jedním z těchto opatření:

a)

oblast je klasifikována jako trvalý lesní pozemek podle definice FAO (46);

| b) | oblast je klasifikována jako chráněná oblast; |
| --- | --- |

b)

oblast je klasifikována jako chráněná oblast;

| c) | na oblast se vztahuje jakákoli právní nebo smluvní záruka zajišťující, že zůstane lesem. |
| --- | --- |

c)

na oblast se vztahuje jakákoli právní nebo smluvní záruka zajišťující, že zůstane lesem.

| 3.2 | Provozovatel činnosti se v souladu s vnitrostátním právem zavazuje, že budoucí aktualizace lesního hospodářského plánu nebo rovnocenného nástroje budou i nad rámec činnosti, která je financována, nadále usilovat o přínosy v oblasti klimatu stanovené v bodě 2. Provozovatel činnosti se kromě toho zavazuje kompenzovat jakékoli snížení přínosů v oblasti klimatu stanovených v bodě 2 rovnocennými přínosy v oblasti klimatu vyplývajícími z provádění činnosti, která odpovídá jedné z lesnických činností vymezených v tomto nařízení. |
| --- | --- |

3.2

Provozovatel činnosti se v souladu s vnitrostátním právem zavazuje, že budoucí aktualizace lesního hospodářského plánu nebo rovnocenného nástroje budou i nad rámec činnosti, která je financována, nadále usilovat o přínosy v oblasti klimatu stanovené v bodě 2. Provozovatel činnosti se kromě toho zavazuje kompenzovat jakékoli snížení přínosů v oblasti klimatu stanovených v bodě 2 rovnocennými přínosy v oblasti klimatu vyplývajícími z provádění činnosti, která odpovídá jedné z lesnických činností vymezených v tomto nařízení.

4.   Audit

Do dvou let po zahájení činnosti a poté každých deset let ověřuje soulad činnosti s kritérii významného přínosu ke zmírňování změny klimatu a kritérii zásady „významně nepoškozovat“ jeden z těchto subjektů:

| a) | příslušné vnitrostátní orgány; |
| --- | --- |

a)

příslušné vnitrostátní orgány;

| b) | nezávislý externí ověřovatel na žádost vnitrostátních orgánů nebo provozovatele činnosti. |
| --- | --- |

b)

nezávislý externí ověřovatel na žádost vnitrostátních orgánů nebo provozovatele činnosti.

Za účelem snížení nákladů mohou být audity prováděny společně s jakoukoli certifikací lesů, certifikací v oblasti klimatu nebo jiným auditem.

Nezávislý externí ověřovatel nesmí mít střet zájmů s vlastníkem ani investorem a nesmí se podílet na přípravě ani výkonu činnosti.

5.   Skupinové posouzení

Soulad s kritérii významného přínosu ke zmírňování změny klimatu a kritérii zásady „významně nepoškozovat“ lze ověřit:

| a) | na úrovni lesnické oblasti získávání surovin (47) ve smyslu čl. 2 bodu 30 směrnice (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

a)

na úrovni lesnické oblasti získávání surovin (47) ve smyslu čl. 2 bodu 30 směrnice (EU) 2018/2001;

| b) | na úrovni skupiny podniků, která je dostatečně homogenní pro vyhodnocení rizika udržitelnosti lesnické činnosti, pokud všechny tyto podniky mají mezi sebou trvalý vztah a účastní se dané činnosti a skupina těchto podniků zůstane pro všechny následující audity stejná. |
| --- | --- |

b)

na úrovni skupiny podniků, která je dostatečně homogenní pro vyhodnocení rizika udržitelnosti lesnické činnosti, pokud všechny tyto podniky mají mezi sebou trvalý vztah a účastní se dané činnosti a skupina těchto podniků zůstane pro všechny následující audity stejná.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

Podrobné informace uvedené v bodě 1.2 písm. i) zahrnují ustanovení zajišťující splnění kritérií stanovených v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Není pravděpodobné, že by změnou lesního hospodářství vyvolanou danou činností v oblasti, jíž se činnost dotýká, došlo k výraznému snížení udržitelných dodávek primární lesní biomasy vhodné k výrobě výrobků na bázi dřeva s dlouhodobým potenciálem oběhovosti. Splnění tohoto kritéria lze prokázat analýzou přínosů v oblasti klimatu uvedenou v bodě 2.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Používání pesticidů je omezeno a v souladu se směrnicí 2009/128/ES jsou upřednostňovány alternativní přístupy nebo postupy, které mohou zahrnovat nechemické alternativy pesticidů, s výjimkou případů, kdy je použití pesticidů nutné k potlačení šíření škůdců a chorob.

Při činnosti se minimalizuje používání hnojiv a nepoužívají se statková hnojiva. Činnost je v souladu s nařízením (EU) 2019/1009 nebo s vnitrostátními předpisy o hnojivech či pomocných půdních látkách pro zemědělské použití.

Jsou přijata řádně zdokumentovaná a ověřitelná opatření, aby se zabránilo používání účinných látek, které jsou uvedeny v příloze I části A nařízení (EU) 2019/1021 (48), v Rotterdamské úmluvě o postupu předchozího souhlasu pro určité nebezpečné chemické látky a pesticidy v mezinárodním obchodu, v Minamatské úmluvě o rtuti, v Montrealském protokolu o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu, a účinných látek, které jsou v doporučené klasifikaci pesticidů podle stupně nebezpečnosti WHO zařazeny do třídy Ia („mimořádně nebezpečné“) nebo Ib („vysoce nebezpečné“) (49). Činnost je v souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy o účinných látkách.

Předchází se znečišťování vody a půdy a v případě znečištění jsou přijata opatření k jeho odstranění.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

V oblastech určených příslušným vnitrostátním orgánem k ochraně nebo v chráněných stanovištích je činnost v souladu s cíli ochrany těchto oblastí.

Nedochází k přeměně stanovišť, která jsou zvláště citlivá na ztrátu biologické rozmanitosti nebo mají vysokou hodnotu z hlediska ochrany, ani oblastí vyčleněných pro obnovu těchto stanovišť v souladu s vnitrostátním právem.

Podrobné informace uvedené v bodě 1.2 písm. i) zahrnují ustanovení pro zachování a případné zvyšování biologické rozmanitosti v souladu s vnitrostátními a místními předpisy, včetně:

| a) | zajištění dobrého stavu stanovišť a druhů z hlediska ochrany, zachování typických druhů na stanovišti; |
| --- | --- |

a)

zajištění dobrého stavu stanovišť a druhů z hlediska ochrany, zachování typických druhů na stanovišti;

| b) | vyloučení používání nebo uvolnění invazních nepůvodních druhů; |
| --- | --- |

b)

vyloučení používání nebo uvolnění invazních nepůvodních druhů;

| c) | vyloučení používání nepůvodních druhů, ledaže lze prokázat, že:






  i) | použití reprodukčního materiálu lesních dřevin vede k příznivému a vhodnému stavu ekosystému (jako je klima, půdní kritéria a vegetační zóna, odolnost proti lesním požárům); |
| --- | --- | --- |

c)

vyloučení používání nepůvodních druhů, ledaže lze prokázat, že:

i)

použití reprodukčního materiálu lesních dřevin vede k příznivému a vhodnému stavu ekosystému (jako je klima, půdní kritéria a vegetační zóna, odolnost proti lesním požárům);

| ii) | původní druhy, které se v současnosti v lokalitě nacházejí, již nejsou přizpůsobeny předpokládaným klimatickým a pedohydrologickým podmínkám; |
| --- | --- |

ii)

původní druhy, které se v současnosti v lokalitě nacházejí, již nejsou přizpůsobeny předpokládaným klimatickým a pedohydrologickým podmínkám;

| d) | zajištění zachování a zlepšování fyzikální, chemické a biologické kvality půdy; |
| --- | --- |

d)

zajištění zachování a zlepšování fyzikální, chemické a biologické kvality půdy;

| e) | podpory postupů, které jsou šetrné k biologické rozmanitosti a podporují přirozené procesy v lese; |
| --- | --- |

e)

podpory postupů, které jsou šetrné k biologické rozmanitosti a podporují přirozené procesy v lese;

| f) | vyloučení přeměny ekosystémů s vysokou biologickou rozmanitostí na méně biologicky rozmanité; |
| --- | --- |

f)

vyloučení přeměny ekosystémů s vysokou biologickou rozmanitostí na méně biologicky rozmanité;

| g) | zajištění rozmanitosti souvisejících stanovišť a druhů spojených s lesem; |
| --- | --- |

g)

zajištění rozmanitosti souvisejících stanovišť a druhů spojených s lesem;

| h) | zajištění rozmanitosti struktur porostů a zachování nebo posílení porostů ve zralém stádiu a mrtvé dřevní hmoty. |
| --- | --- |

h)

zajištění rozmanitosti struktur porostů a zachování nebo posílení porostů ve zralém stádiu a mrtvé dřevní hmoty.

1.4.   Záchovné lesnictví

Popis činnosti

Hospodaření v lesích s cílem chránit jedno nebo více stanovišť nebo druhů. Záchovné lesnictví nepředpokládá žádnou změnu kategorie využívání půdy a probíhá na půdě, která odpovídá definici lesa stanovené ve vnitrostátním právu, nebo pokud taková definice neexistuje, je v souladu s definicí lesa podle FAO (50).

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE A2 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006. Hospodářské činnosti spadající do této kategorie jsou omezeny na kódy NACE II 02.10, tj. lesní hospodářství a jiné činnosti v oblasti lesnictví, 02.20, tj. těžba dřeva, 02.30, tj. sběr a získávání volně rostoucích lesních plodů a materiálů, kromě dřeva, a 02.40, tj. podpůrné činnosti pro lesnictví.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| 1.   Lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj







  1.1 | Činnost probíhá v oblasti, na kterou se vztahuje lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj, jak je stanoveno ve vnitrostátních právních předpisech, nebo pokud vnitrostátní právní předpisy lesní hospodářský plán nedefinují, v oblasti odpovídající definici „lesní plochy s dlouhodobým lesním hospodářským plánem“ podle FAO (51).
  Lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj se vztahuje na období deseti či více let a je průběžně aktualizován. |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

1.   Lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj

1.1

Činnost probíhá v oblasti, na kterou se vztahuje lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj, jak je stanoveno ve vnitrostátních právních předpisech, nebo pokud vnitrostátní právní předpisy lesní hospodářský plán nedefinují, v oblasti odpovídající definici „lesní plochy s dlouhodobým lesním hospodářským plánem“ podle FAO (51).

Lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj se vztahuje na období deseti či více let a je průběžně aktualizován.

| 1.2 | Poskytnou se informace, nejsou-li již zdokumentovány v lesním hospodářském plánu nebo rovnocenném systému, pokud jde o tyto body:






  a) | cíle hospodaření, včetně hlavních omezení; |
| --- | --- | --- |

1.2

Poskytnou se informace, nejsou-li již zdokumentovány v lesním hospodářském plánu nebo rovnocenném systému, pokud jde o tyto body:

a)

cíle hospodaření, včetně hlavních omezení;

| b) | obecné strategie a činnosti plánované k dosažení cílů hospodaření, včetně očekávaných zásahů během celého životního cyklu lesa; |
| --- | --- |

b)

obecné strategie a činnosti plánované k dosažení cílů hospodaření, včetně očekávaných zásahů během celého životního cyklu lesa;

| c) | definici kontextu lesního stanoviště, hlavní druhy lesních dřevin a zamýšlené druhy lesních dřevin, jejich rozsah a rozložení, a to v souladu s kontextem místního lesního ekosystému; |
| --- | --- |

c)

definici kontextu lesního stanoviště, hlavní druhy lesních dřevin a zamýšlené druhy lesních dřevin, jejich rozsah a rozložení, a to v souladu s kontextem místního lesního ekosystému;

| d) | definici území podle jeho zařazení v katastru nemovitostí; |
| --- | --- |

d)

definici území podle jeho zařazení v katastru nemovitostí;

| e) | úseky, silnice, cesty a další práva veřejného přístupu, fyzické charakteristiky včetně vodních toků, oblasti podléhající zákonným a jiným omezením; |
| --- | --- |

e)

úseky, silnice, cesty a další práva veřejného přístupu, fyzické charakteristiky včetně vodních toků, oblasti podléhající zákonným a jiným omezením;

| f) | opatření přijatá k udržení dobrého stavu lesních ekosystémů; |
| --- | --- |

f)

opatření přijatá k udržení dobrého stavu lesních ekosystémů;

| g) | zvážení společenských otázek (včetně ochrany krajiny, konzultací se zúčastněnými stranami v souladu s podmínkami stanovenými ve vnitrostátním právu); |
| --- | --- |

g)

zvážení společenských otázek (včetně ochrany krajiny, konzultací se zúčastněnými stranami v souladu s podmínkami stanovenými ve vnitrostátním právu);

| h) | posouzení rizik souvisejících s lesem, včetně lesních požárů a výskytu škůdců a chorob, s cílem předcházet rizikům, snižovat je a kontrolovat a opatření zavedená k zajištění ochrany před zbytkovými riziky a přizpůsobení se jim; |
| --- | --- |

h)

posouzení rizik souvisejících s lesem, včetně lesních požárů a výskytu škůdců a chorob, s cílem předcházet rizikům, snižovat je a kontrolovat a opatření zavedená k zajištění ochrany před zbytkovými riziky a přizpůsobení se jim;

| i) | všechna kritéria zásady „významně nepoškozovat“ relevantní pro hospodaření v lesích. |
| --- | --- |

i)

všechna kritéria zásady „významně nepoškozovat“ relevantní pro hospodaření v lesích.

| 1.3 | Lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj:






  a) | obsahuje primární stanovený cíl hospodaření (52), který spočívá v ochraně půdy a vody (53), ochraně biologické rozmanitosti (54) nebo společenských službách (55) na základě definic FAO; |
| --- | --- | --- |

1.3

Lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj:

a)

obsahuje primární stanovený cíl hospodaření (52), který spočívá v ochraně půdy a vody (53), ochraně biologické rozmanitosti (54) nebo společenských službách (55) na základě definic FAO;

| b) | podporuje postupy, které jsou šetrné k biologické rozmanitosti a podporují přirozené procesy v lese; |
| --- | --- |

b)

podporuje postupy, které jsou šetrné k biologické rozmanitosti a podporují přirozené procesy v lese;

| c) | zahrnuje analýzu:






  i) | dopadů a tlaků na ochranu stanovišť a rozmanitost souvisejících stanovišť; |
| --- | --- | --- |

c)

zahrnuje analýzu:

i)

dopadů a tlaků na ochranu stanovišť a rozmanitost souvisejících stanovišť;

| ii) | stavu těžby s minimalizací dopadů na půdu; |
| --- | --- |

ii)

stavu těžby s minimalizací dopadů na půdu;

| iii) | dalších činností, které mají dopad na cíle ochrany, jako jsou lov a rybolov, zemědělské, pastevecké a lesnické činnosti, průmyslové, těžební a komerční činnosti. |
| --- | --- |

iii)

dalších činností, které mají dopad na cíle ochrany, jako jsou lov a rybolov, zemědělské, pastevecké a lesnické činnosti, průmyslové, těžební a komerční činnosti.

| 1.4 | Udržitelnost systémů hospodaření v lesích, zdokumentovaných v plánu uvedeném v bodě 1.1, je zajištěna tím, že se zvolí nejambicióznější z těchto přístupů:






  a) | hospodaření v lesích odpovídá vnitrostátní definici udržitelného hospodaření v lesích, pokud existuje; |
| --- | --- | --- |

1.4

Udržitelnost systémů hospodaření v lesích, zdokumentovaných v plánu uvedeném v bodě 1.1, je zajištěna tím, že se zvolí nejambicióznější z těchto přístupů:

a)

hospodaření v lesích odpovídá vnitrostátní definici udržitelného hospodaření v lesích, pokud existuje;

| b) | hospodaření v lesích odpovídá definici udržitelného hospodaření v lesích podle Forest Europe (56) a je v souladu s celoevropskými hlavními zásadami udržitelného hospodaření s lesy (57); |
| --- | --- |

b)

hospodaření v lesích odpovídá definici udržitelného hospodaření v lesích podle Forest Europe (56) a je v souladu s celoevropskými hlavními zásadami udržitelného hospodaření s lesy (57);

| c) | zavedený systém hospodaření vykazuje soulad s kritérii udržitelnosti lesa ve smyslu čl. 29 odst. 6 směrnice (EU) 2018/2001 a ode dne jeho platnosti s prováděcím aktem o operativních pokynech pro energii z lesní biomasy přijatým podle čl. 29 odst. 8 uvedené směrnice. |
| --- | --- |

c)

zavedený systém hospodaření vykazuje soulad s kritérii udržitelnosti lesa ve smyslu čl. 29 odst. 6 směrnice (EU) 2018/2001 a ode dne jeho platnosti s prováděcím aktem o operativních pokynech pro energii z lesní biomasy přijatým podle čl. 29 odst. 8 uvedené směrnice.

| 1.5 | Činnost nezahrnuje degradaci půdy s velkou zásobou uhlíku (58). |
| --- | --- |

1.5

Činnost nezahrnuje degradaci půdy s velkou zásobou uhlíku (58).

| 1.6 | Zavedený systém hospodaření spojený s danou činností splňuje povinnost náležité péče a požadavky na zákonnost stanovené v nařízení (EU) č. 995/2010. |
| --- | --- |

1.6

Zavedený systém hospodaření spojený s danou činností splňuje povinnost náležité péče a požadavky na zákonnost stanovené v nařízení (EU) č. 995/2010.

| 1.7 | Lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj stanoví monitorování, které zajišťuje správnost informací uvedených v plánu, zejména pokud jde o údaje týkající se dotčené oblasti. |
| --- | --- |

1.7

Lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj stanoví monitorování, které zajišťuje správnost informací uvedených v plánu, zejména pokud jde o údaje týkající se dotčené oblasti.

2.   Analýza přínosů v oblasti klimatu

| 2.1 | U ploch, které na úrovni lesnické oblasti získávání surovin splňují požadavky, které zajišťují, že jsou dlouhodobě zachovány nebo dlouhodobě posíleny zásoby uhlíku nebo úrovně propadů v daném lese v souladu s čl. 29 odst. 7 písm. b) směrnice (EU) 2018/2001, splňuje činnost tato kritéria:






  a) | analýza přínosů v oblasti klimatu ukazuje, že čistá bilance emisí a pohlcování skleníkových plynů vzniklých v důsledku činnosti po dobu 30 let po zahájení činnosti je nižší než základní hodnota, která odpovídá rovnováze emisí a pohlcování skleníkových plynů po dobu 30 let počínaje zahájením činnosti, jež by byla spojena s běžnými postupy, k nimž by v dotčené oblasti docházelo v případě neexistence dané činnosti; |
| --- | --- | --- |

2.1

U ploch, které na úrovni lesnické oblasti získávání surovin splňují požadavky, které zajišťují, že jsou dlouhodobě zachovány nebo dlouhodobě posíleny zásoby uhlíku nebo úrovně propadů v daném lese v souladu s čl. 29 odst. 7 písm. b) směrnice (EU) 2018/2001, splňuje činnost tato kritéria:

a)

analýza přínosů v oblasti klimatu ukazuje, že čistá bilance emisí a pohlcování skleníkových plynů vzniklých v důsledku činnosti po dobu 30 let po zahájení činnosti je nižší než základní hodnota, která odpovídá rovnováze emisí a pohlcování skleníkových plynů po dobu 30 let počínaje zahájením činnosti, jež by byla spojena s běžnými postupy, k nimž by v dotčené oblasti docházelo v případě neexistence dané činnosti;

| b) | dlouhodobé přínosy v oblasti klimatu se považují za doložené prokázáním souladu s čl. 29 odst. 7 písm. b) směrnice (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

b)

dlouhodobé přínosy v oblasti klimatu se považují za doložené prokázáním souladu s čl. 29 odst. 7 písm. b) směrnice (EU) 2018/2001.

| 2.2 | U ploch, které na úrovni lesnické oblasti získávání surovin nesplňují požadavky, které zajišťují, že jsou dlouhodobě zachovány nebo dlouhodobě posíleny zásoby uhlíku nebo úrovně propadů v daném lese v souladu s čl. 29 odst. 7 písm. b) směrnice (EU) 2018/2001, splňuje činnost tato kritéria:






  a) | analýza přínosů v oblasti klimatu ukazuje, že čistá bilance emisí a pohlcování skleníkových plynů vzniklých v důsledku činnosti po dobu 30 let po zahájení činnosti je nižší než základní hodnota, která odpovídá rovnováze emisí a pohlcování skleníkových plynů po dobu 30 let počínaje zahájením činnosti, jež by byla spojena s postupy bez opatření, k nimž by v dotčené oblasti docházelo v případě neexistence dané činnosti; |
| --- | --- | --- |

2.2

U ploch, které na úrovni lesnické oblasti získávání surovin nesplňují požadavky, které zajišťují, že jsou dlouhodobě zachovány nebo dlouhodobě posíleny zásoby uhlíku nebo úrovně propadů v daném lese v souladu s čl. 29 odst. 7 písm. b) směrnice (EU) 2018/2001, splňuje činnost tato kritéria:

a)

analýza přínosů v oblasti klimatu ukazuje, že čistá bilance emisí a pohlcování skleníkových plynů vzniklých v důsledku činnosti po dobu 30 let po zahájení činnosti je nižší než základní hodnota, která odpovídá rovnováze emisí a pohlcování skleníkových plynů po dobu 30 let počínaje zahájením činnosti, jež by byla spojena s postupy bez opatření, k nimž by v dotčené oblasti docházelo v případě neexistence dané činnosti;

| b) | předpokládaná dlouhodobá průměrná čistá bilance skleníkových plynů u dané činnosti je nižší než dlouhodobá průměrná bilance skleníkových plynů předpokládaná u základního scénáře podle bodu 2.2, přičemž dlouhodobost odpovídá delší z dob trvání mezi 100 lety a trváním celého životního cyklu lesa. |
| --- | --- |

b)

předpokládaná dlouhodobá průměrná čistá bilance skleníkových plynů u dané činnosti je nižší než dlouhodobá průměrná bilance skleníkových plynů předpokládaná u základního scénáře podle bodu 2.2, přičemž dlouhodobost odpovídá delší z dob trvání mezi 100 lety a trváním celého životního cyklu lesa.

| 2.3 | Výpočet přínosů v oblasti klimatu splňuje všechna tato kritéria:






  a) | analýza je v souladu s Pokyny IPCC pro národní inventury skleníkových plynů z roku 2006 – upřesněním z roku 2019 (59). Analýza přínosů v oblasti klimatu je založena na transparentních, přesných, konzistentních, úplných a srovnatelných informacích, zahrnuje všechny zásobníky uhlíku zasažené danou činností, včetně nadzemní biomasy, podzemní biomasy, mrtvé dřevní hmoty, opadu a půdy, opírá se při výpočtech o nejkonzervativnější předpoklady a zahrnuje vhodné zohlednění rizika nestálosti a reverze sekvestrace uhlíku, rizika nasycení a rizika úniku. |
| --- | --- | --- |

2.3

Výpočet přínosů v oblasti klimatu splňuje všechna tato kritéria:

a)

analýza je v souladu s Pokyny IPCC pro národní inventury skleníkových plynů z roku 2006 – upřesněním z roku 2019 (59). Analýza přínosů v oblasti klimatu je založena na transparentních, přesných, konzistentních, úplných a srovnatelných informacích, zahrnuje všechny zásobníky uhlíku zasažené danou činností, včetně nadzemní biomasy, podzemní biomasy, mrtvé dřevní hmoty, opadu a půdy, opírá se při výpočtech o nejkonzervativnější předpoklady a zahrnuje vhodné zohlednění rizika nestálosti a reverze sekvestrace uhlíku, rizika nasycení a rizika úniku.

| b) | postupy bez opatření, včetně postupů těžby, jsou jedny z těchto postupů:






  i) | postupy hospodaření zdokumentované v nejnovější verzi lesního hospodářského plánu nebo rovnocenného nástroje před zahájením činnosti, jsou-li k dispozici; |
| --- | --- | --- |

b)

postupy bez opatření, včetně postupů těžby, jsou jedny z těchto postupů:

i)

postupy hospodaření zdokumentované v nejnovější verzi lesního hospodářského plánu nebo rovnocenného nástroje před zahájením činnosti, jsou-li k dispozici;

| ii) | poslední postupy bez opatření před zahájením činnosti; |
| --- | --- |

ii)

poslední postupy bez opatření před zahájením činnosti;

| iii) | postupy odpovídající systému hospodaření, který zajišťuje, že jsou dlouhodobě zachovány nebo dlouhodobě posíleny zásoby uhlíku nebo úrovně propadů v dané lesní oblasti, jak je stanoveno v čl. 29 odst. 7 písm. b) směrnice (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

iii)

postupy odpovídající systému hospodaření, který zajišťuje, že jsou dlouhodobě zachovány nebo dlouhodobě posíleny zásoby uhlíku nebo úrovně propadů v dané lesní oblasti, jak je stanoveno v čl. 29 odst. 7 písm. b) směrnice (EU) 2018/2001;

| c) | rozlišení analýzy je přiměřené velikosti dotčené oblasti a jsou použity hodnoty specifické pro dotčenou oblast; |
| --- | --- |

c)

rozlišení analýzy je přiměřené velikosti dotčené oblasti a jsou použity hodnoty specifické pro dotčenou oblast;

| d) | emise a pohlcování, ke kterým dochází v důsledku přírodních škodlivých činitelů, jako jsou napadení škůdci a chorobami, lesní požáry, škody způsobené větrem a vichřicemi, které zasáhnou danou oblast a vedou k horším výsledkům, nemají za následek nesoulad s kritérii nařízení (EU) 2020/852, pokud je analýza přínosů v oblasti klimatu v souladu s Pokyny IPCC pro národní inventury skleníkových plynů z roku 2006 – upřesněním z roku 2019 s ohledem na emise a pohlcování v důsledku přírodních škodlivých činitelů. |
| --- | --- |

d)

emise a pohlcování, ke kterým dochází v důsledku přírodních škodlivých činitelů, jako jsou napadení škůdci a chorobami, lesní požáry, škody způsobené větrem a vichřicemi, které zasáhnou danou oblast a vedou k horším výsledkům, nemají za následek nesoulad s kritérii nařízení (EU) 2020/852, pokud je analýza přínosů v oblasti klimatu v souladu s Pokyny IPCC pro národní inventury skleníkových plynů z roku 2006 – upřesněním z roku 2019 s ohledem na emise a pohlcování v důsledku přírodních škodlivých činitelů.

| 2.4 | Lesnické podniky o rozloze menší než 13 ha nemusí analýzu přínosů v oblasti klimatu provádět. |
| --- | --- |

2.4

Lesnické podniky o rozloze menší než 13 ha nemusí analýzu přínosů v oblasti klimatu provádět.

3.   Záruka trvalosti

| 3.1 | V souladu s vnitrostátním právem je status oblasti, v níž je daná činnost prováděna, jakožto lesa zaručena jedním z těchto opatření:






  a) | oblast je klasifikována jako trvalý lesní pozemek podle definice FAO (60); |
| --- | --- | --- |

3.1

V souladu s vnitrostátním právem je status oblasti, v níž je daná činnost prováděna, jakožto lesa zaručena jedním z těchto opatření:

a)

oblast je klasifikována jako trvalý lesní pozemek podle definice FAO (60);

| b) | oblast je klasifikována jako chráněná oblast; |
| --- | --- |

b)

oblast je klasifikována jako chráněná oblast;

| c) | na oblast se vztahuje jakákoli právní nebo smluvní záruka zajišťující, že zůstane lesem. |
| --- | --- |

c)

na oblast se vztahuje jakákoli právní nebo smluvní záruka zajišťující, že zůstane lesem.

| 3.2 | Provozovatel činnosti se v souladu s vnitrostátním právem zavazuje, že budoucí aktualizace lesního hospodářského plánu nebo rovnocenného nástroje budou i nad rámec činnosti, která je financována, nadále usilovat o přínosy v oblasti klimatu stanovené v bodě 2. Provozovatel činnosti se kromě toho zavazuje kompenzovat jakékoli snížení přínosů v oblasti klimatu stanovených v bodě 2 rovnocennými přínosy v oblasti klimatu vyplývajícími z provádění činnosti, která odpovídá jedné z lesnických činností vymezených v tomto nařízení. |
| --- | --- |

3.2

Provozovatel činnosti se v souladu s vnitrostátním právem zavazuje, že budoucí aktualizace lesního hospodářského plánu nebo rovnocenného nástroje budou i nad rámec činnosti, která je financována, nadále usilovat o přínosy v oblasti klimatu stanovené v bodě 2. Provozovatel činnosti se kromě toho zavazuje kompenzovat jakékoli snížení přínosů v oblasti klimatu stanovených v bodě 2 rovnocennými přínosy v oblasti klimatu vyplývajícími z provádění činnosti, která odpovídá jedné z lesnických činností vymezených v tomto nařízení.

4.   Audit

Do dvou let po zahájení činnosti a poté každých deset let ověřuje soulad činnosti s kritérii významného přínosu ke zmírňování změny klimatu a kritérii zásady „významně nepoškozovat“ jeden z těchto subjektů:

| a) | příslušné vnitrostátní orgány; |
| --- | --- |

a)

příslušné vnitrostátní orgány;

| b) | nezávislý externí ověřovatel na žádost vnitrostátních orgánů nebo provozovatele činnosti. |
| --- | --- |

b)

nezávislý externí ověřovatel na žádost vnitrostátních orgánů nebo provozovatele činnosti.

Za účelem snížení nákladů mohou být audity prováděny společně s jakoukoli certifikací lesů, certifikací v oblasti klimatu nebo jiným auditem.

Nezávislý externí ověřovatel nesmí mít střet zájmů s vlastníkem ani investorem a nesmí se podílet na přípravě ani výkonu činnosti.

5.   Skupinové posouzení

Soulad s kritérii významného přínosu ke zmírňování změny klimatu a kritérii zásady „významně nepoškozovat“ lze ověřit:

| a) | na úrovni lesnické oblasti získávání surovin (61) ve smyslu čl. 2 bodu 30 směrnice (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

a)

na úrovni lesnické oblasti získávání surovin (61) ve smyslu čl. 2 bodu 30 směrnice (EU) 2018/2001;

| b) | na úrovni skupiny lesnických podniků, která je dostatečně homogenní pro vyhodnocení rizika udržitelnosti lesnické činnosti, pokud všechny tyto podniky mají mezi sebou trvalý vztah a účastní se dané činnosti a skupina těchto podniků zůstane pro všechny následující audity stejná. |
| --- | --- |

b)

na úrovni skupiny lesnických podniků, která je dostatečně homogenní pro vyhodnocení rizika udržitelnosti lesnické činnosti, pokud všechny tyto podniky mají mezi sebou trvalý vztah a účastní se dané činnosti a skupina těchto podniků zůstane pro všechny následující audity stejná.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

Podrobné informace uvedené v bodě 1.2 písm. i) zahrnují ustanovení zajišťující splnění kritérií stanovených v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Není pravděpodobné, že by změnou lesního hospodářství vyvolanou danou činností v oblasti, jíž se činnost dotýká, došlo k výraznému snížení udržitelných dodávek primární lesní biomasy vhodné k výrobě výrobků na bázi dřeva s dlouhodobým potenciálem oběhovosti. Splnění tohoto kritéria lze prokázat analýzou přínosů v oblasti klimatu uvedenou v bodě 2.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Při této činnosti se nepoužívají pesticidy ani hnojiva.

Jsou přijata řádně zdokumentovaná a ověřitelná opatření, aby se zabránilo používání účinných látek, které jsou uvedeny v příloze I části A nařízení (EU) 2019/1021 (62), v Rotterdamské úmluvě o postupu předchozího souhlasu pro určité nebezpečné chemické látky a pesticidy v mezinárodním obchodu, v Minamatské úmluvě o rtuti, v Montrealském protokolu o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu, a účinných látek, které jsou v doporučené klasifikaci pesticidů podle stupně nebezpečnosti WHO zařazeny do třídy Ia („mimořádně nebezpečné“) nebo Ib („vysoce nebezpečné“) (63). Činnost je v souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy o účinných látkách.

Předchází se znečišťování vody a půdy a v případě znečištění jsou přijata opatření k jeho odstranění.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

V oblastech určených příslušným vnitrostátním orgánem k ochraně nebo v chráněných stanovištích je činnost v souladu s cíli ochrany těchto oblastí.

Nedochází k přeměně stanovišť, která jsou zvláště citlivá na ztrátu biologické rozmanitosti nebo mají vysokou hodnotu z hlediska ochrany, ani oblastí vyčleněných pro obnovu těchto stanovišť v souladu s vnitrostátním právem.

Podrobné informace uvedené v bodě 1.2 písm. i) zahrnují ustanovení pro zachování a případné zvyšování biologické rozmanitosti v souladu s vnitrostátními a místními předpisy, včetně:

| a) | zajištění dobrého stavu stanovišť a druhů z hlediska ochrany, zachování typických druhů na stanovišti; |
| --- | --- |

a)

zajištění dobrého stavu stanovišť a druhů z hlediska ochrany, zachování typických druhů na stanovišti;

| b) | vyloučení používání nebo uvolnění invazních nepůvodních druhů; |
| --- | --- |

b)

vyloučení používání nebo uvolnění invazních nepůvodních druhů;

| c) | vyloučení používání nepůvodních druhů, ledaže lze prokázat, že:






  i) | použití reprodukčního materiálu lesních dřevin vede k příznivému a vhodnému stavu ekosystému (jako je klima, půdní kritéria a vegetační zóna, odolnost proti lesním požárům); |
| --- | --- | --- |

c)

vyloučení používání nepůvodních druhů, ledaže lze prokázat, že:

i)

použití reprodukčního materiálu lesních dřevin vede k příznivému a vhodnému stavu ekosystému (jako je klima, půdní kritéria a vegetační zóna, odolnost proti lesním požárům);

| ii) | původní druhy, které se v současnosti v lokalitě nacházejí, již nejsou přizpůsobeny předpokládaným klimatickým a pedohydrologickým podmínkám; |
| --- | --- |

ii)

původní druhy, které se v současnosti v lokalitě nacházejí, již nejsou přizpůsobeny předpokládaným klimatickým a pedohydrologickým podmínkám;

| d) | zajištění zachování a zlepšování fyzikální, chemické a biologické kvality půdy; |
| --- | --- |

d)

zajištění zachování a zlepšování fyzikální, chemické a biologické kvality půdy;

| e) | podpory postupů, které jsou šetrné k biologické rozmanitosti a podporují přirozené procesy v lese; |
| --- | --- |

e)

podpory postupů, které jsou šetrné k biologické rozmanitosti a podporují přirozené procesy v lese;

| f) | vyloučení přeměny ekosystémů s vysokou biologickou rozmanitostí na méně biologicky rozmanité; |
| --- | --- |

f)

vyloučení přeměny ekosystémů s vysokou biologickou rozmanitostí na méně biologicky rozmanité;

| g) | zajištění rozmanitosti souvisejících stanovišť a druhů spojených s lesem; |
| --- | --- |

g)

zajištění rozmanitosti souvisejících stanovišť a druhů spojených s lesem;

| h) | zajištění rozmanitosti struktur porostů a zachování nebo posílení porostů ve zralém stádiu a mrtvé dřevní hmoty. |
| --- | --- |

h)

zajištění rozmanitosti struktur porostů a zachování nebo posílení porostů ve zralém stádiu a mrtvé dřevní hmoty.

2.   ČINNOSTI V OBLASTI OCHRANY A OBNOVY ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ

2.1.   Obnova mokřadů

Popis činnosti

Obnova mokřadů označuje hospodářské činnosti, které podporují navrácení mokřadů do původního stavu, a hospodářské činnosti, které zlepšují funkce mokřadů, aniž by nutně podporovaly navrácení do stavu před narušením, přičemž mokřady se rozumí půda, která odpovídá mezinárodní definici mokřadu (64) nebo rašeliniště (65) stanovené v Úmluvě o mokřadech majících mezinárodní význam především jako biotopy vodního ptactva (Ramsarská úmluva) (66). Dotčená oblast odpovídá definici mokřadů v Unii, jak je stanovena ve sdělení Komise o rozumném využívání a ochraně mokřadů (67).

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie nemají žádný vyhrazený kód NACE uvedený ve statistické klasifikaci ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006, ale týkají se třídy 6 statistické klasifikace činností v oblasti ochrany životního prostředí (CEPA) stanovené nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 691/2011 (68).

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| 1.   Plán obnovy







  1.1 | Na oblast se vztahuje plán obnovy, který je v souladu se zásadami a pokyny Ramsarské úmluvy pro obnovu mokřadů (69), dokud oblast není klasifikována jako mokřad a nespadá pod plán hospodaření v mokřadech v souladu s pokyny Ramsarské úmluvy pro plánování hospodaření v ramsarských lokalitách a v ostatních mokřadech (70). U rašelinišť se plán obnovy řídí doporučeními obsaženými v příslušných usneseních Ramsarské úmluvy, včetně usnesení XIII/13. |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

1.   Plán obnovy

1.1

Na oblast se vztahuje plán obnovy, který je v souladu se zásadami a pokyny Ramsarské úmluvy pro obnovu mokřadů (69), dokud oblast není klasifikována jako mokřad a nespadá pod plán hospodaření v mokřadech v souladu s pokyny Ramsarské úmluvy pro plánování hospodaření v ramsarských lokalitách a v ostatních mokřadech (70). U rašelinišť se plán obnovy řídí doporučeními obsaženými v příslušných usneseních Ramsarské úmluvy, včetně usnesení XIII/13.

| 1.2 | Plán obnovy obsahuje pečlivé zvážení místních hydrologických a pedologických podmínek, včetně dynamiky nasycení půdy a změn aerobních a anaerobních podmínek. |
| --- | --- |

1.2

Plán obnovy obsahuje pečlivé zvážení místních hydrologických a pedologických podmínek, včetně dynamiky nasycení půdy a změn aerobních a anaerobních podmínek.

| 1.3 | V plánu obnovy jsou řešena všechna kritéria zásady „významně nepoškozovat“ týkající se hospodaření v mokřadech. |
| --- | --- |

1.3

V plánu obnovy jsou řešena všechna kritéria zásady „významně nepoškozovat“ týkající se hospodaření v mokřadech.

| 1.4 | Plán obnovy stanoví monitorování, které zajišťuje správnost informací uvedených v plánu, zejména pokud jde o údaje týkající se dotčené oblasti. |
| --- | --- |

1.4

Plán obnovy stanoví monitorování, které zajišťuje správnost informací uvedených v plánu, zejména pokud jde o údaje týkající se dotčené oblasti.

2.   Analýza přínosů v oblasti klimatu

| 2.1 | Činnost splňuje tato kritéria:






  a) | analýza přínosů v oblasti klimatu ukazuje, že čistá bilance emisí a pohlcování skleníkových plynů vzniklých v důsledku činnosti po dobu 30 let po zahájení činnosti je nižší než základní hodnota, která odpovídá rovnováze emisí a pohlcování skleníkových plynů po dobu 30 let počínaje zahájením činnosti, jež by byla spojena s běžnými postupy, k nimž by v dotčené oblasti docházelo v případě neexistence dané činnosti; |
| --- | --- | --- |

2.1

Činnost splňuje tato kritéria:

a)

analýza přínosů v oblasti klimatu ukazuje, že čistá bilance emisí a pohlcování skleníkových plynů vzniklých v důsledku činnosti po dobu 30 let po zahájení činnosti je nižší než základní hodnota, která odpovídá rovnováze emisí a pohlcování skleníkových plynů po dobu 30 let počínaje zahájením činnosti, jež by byla spojena s běžnými postupy, k nimž by v dotčené oblasti docházelo v případě neexistence dané činnosti;

| b) | předpokládaná dlouhodobá průměrná čistá bilance skleníkových plynů u dané činnosti je nižší než dlouhodobá průměrná bilance skleníkových plynů předpokládaná u základního scénáře podle bodu 2.2, přičemž dlouhodobost odpovídá době 100 let. |
| --- | --- |

b)

předpokládaná dlouhodobá průměrná čistá bilance skleníkových plynů u dané činnosti je nižší než dlouhodobá průměrná bilance skleníkových plynů předpokládaná u základního scénáře podle bodu 2.2, přičemž dlouhodobost odpovídá době 100 let.

| 2.2 | Výpočet přínosů v oblasti klimatu splňuje všechna tato kritéria:






  a) | analýza je v souladu s Pokyny IPCC pro národní inventury skleníkových plynů z roku 2006 – upřesněním z roku 2019 (71). Zejména v případě, že se definice mokřadů použitá v této analýze liší od definice mokřadů použité v národní inventuře skleníkových plynů, zahrnuje analýza určení různých kategorií pozemků spadajících do dotčené oblasti. Analýza přínosů v oblasti klimatu je založena na transparentních, přesných, konzistentních, úplných a srovnatelných informacích, zahrnuje všechny zásobníky uhlíku zasažené danou činností, včetně nadzemní biomasy, podzemní biomasy, mrtvé dřevní hmoty, opadu a půdy, opírá se při výpočtech o nejkonzervativnější předpoklady a zahrnuje vhodné zohlednění rizika nestálosti a reverze sekvestrace uhlíku, rizika nasycení a rizika úniku. U pobřežních mokřadů zohledňuje analýza přínosů v oblasti klimatu projekce očekávaného relativního zvýšení hladiny moře a možnosti migrace mokřadů; |
| --- | --- | --- |

2.2

Výpočet přínosů v oblasti klimatu splňuje všechna tato kritéria:

a)

analýza je v souladu s Pokyny IPCC pro národní inventury skleníkových plynů z roku 2006 – upřesněním z roku 2019 (71). Zejména v případě, že se definice mokřadů použitá v této analýze liší od definice mokřadů použité v národní inventuře skleníkových plynů, zahrnuje analýza určení různých kategorií pozemků spadajících do dotčené oblasti. Analýza přínosů v oblasti klimatu je založena na transparentních, přesných, konzistentních, úplných a srovnatelných informacích, zahrnuje všechny zásobníky uhlíku zasažené danou činností, včetně nadzemní biomasy, podzemní biomasy, mrtvé dřevní hmoty, opadu a půdy, opírá se při výpočtech o nejkonzervativnější předpoklady a zahrnuje vhodné zohlednění rizika nestálosti a reverze sekvestrace uhlíku, rizika nasycení a rizika úniku. U pobřežních mokřadů zohledňuje analýza přínosů v oblasti klimatu projekce očekávaného relativního zvýšení hladiny moře a možnosti migrace mokřadů;

| b) | postupy bez opatření, včetně postupů těžby, jsou jedny z těchto postupů:






  i) | postupy hospodaření zdokumentované před zahájením činnosti, pokud existují; |
| --- | --- | --- |

b)

postupy bez opatření, včetně postupů těžby, jsou jedny z těchto postupů:

i)

postupy hospodaření zdokumentované před zahájením činnosti, pokud existují;

| ii) | poslední postupy bez opatření před zahájením činnosti; |
| --- | --- |

ii)

poslední postupy bez opatření před zahájením činnosti;

| c) | rozlišení analýzy je přiměřené velikosti dotčené oblasti a jsou použity hodnoty specifické pro dotčenou oblast; |
| --- | --- |

c)

rozlišení analýzy je přiměřené velikosti dotčené oblasti a jsou použity hodnoty specifické pro dotčenou oblast;

| d) | emise a pohlcování, ke kterým dochází v důsledku přírodních škodlivých činitelů, jako jsou napadení škůdci a chorobami, požáry, škody způsobené větrem a vichřicemi, které zasáhnou danou oblast a vedou k horším výsledkům, nemají za následek nesoulad s kritérii nařízení (EU) 2020/852, pokud je analýza přínosů v oblasti klimatu v souladu s Pokyny IPCC pro národní inventury skleníkových plynů z roku 2006 – upřesněním z roku 2019 s ohledem na emise a pohlcování v důsledku přírodních škodlivých činitelů. |
| --- | --- |

d)

emise a pohlcování, ke kterým dochází v důsledku přírodních škodlivých činitelů, jako jsou napadení škůdci a chorobami, požáry, škody způsobené větrem a vichřicemi, které zasáhnou danou oblast a vedou k horším výsledkům, nemají za následek nesoulad s kritérii nařízení (EU) 2020/852, pokud je analýza přínosů v oblasti klimatu v souladu s Pokyny IPCC pro národní inventury skleníkových plynů z roku 2006 – upřesněním z roku 2019 s ohledem na emise a pohlcování v důsledku přírodních škodlivých činitelů.

4.   Záruka trvalosti

| 4.1 | V souladu s vnitrostátním právem je status oblasti, v níž je daná činnost prováděna, jakožto mokřadu zaručena jedním z těchto opatření:






  a) | oblast je určena k tomu, aby byla ponechána jako mokřad, a nesmí být přeměněna na jiné využití půdy; |
| --- | --- | --- |

4.1

V souladu s vnitrostátním právem je status oblasti, v níž je daná činnost prováděna, jakožto mokřadu zaručena jedním z těchto opatření:

a)

oblast je určena k tomu, aby byla ponechána jako mokřad, a nesmí být přeměněna na jiné využití půdy;

| b) | oblast je klasifikována jako chráněná oblast; |
| --- | --- |

b)

oblast je klasifikována jako chráněná oblast;

| c) | na oblast se vztahuje jakákoli právní nebo smluvní záruka zajišťující, že zůstane mokřadem. |
| --- | --- |

c)

na oblast se vztahuje jakákoli právní nebo smluvní záruka zajišťující, že zůstane mokřadem.

| 4.2 | Provozovatel činnosti se v souladu s vnitrostátním právem zavazuje, že budoucí aktualizace plánu obnovy budou i nad rámec činnosti, která je financována, nadále usilovat o přínosy v oblasti klimatu stanovené v bodě 2. Provozovatel činnosti se kromě toho zavazuje kompenzovat jakékoli snížení přínosů v oblasti klimatu stanovených v bodě 2 rovnocennými přínosy v oblasti klimatu vyplývajícími z provádění činnosti, která odpovídá jedné z činností v oblasti ochrany a obnovy životního prostředí vymezených v tomto nařízení. |
| --- | --- |

4.2

Provozovatel činnosti se v souladu s vnitrostátním právem zavazuje, že budoucí aktualizace plánu obnovy budou i nad rámec činnosti, která je financována, nadále usilovat o přínosy v oblasti klimatu stanovené v bodě 2. Provozovatel činnosti se kromě toho zavazuje kompenzovat jakékoli snížení přínosů v oblasti klimatu stanovených v bodě 2 rovnocennými přínosy v oblasti klimatu vyplývajícími z provádění činnosti, která odpovídá jedné z činností v oblasti ochrany a obnovy životního prostředí vymezených v tomto nařízení.

5.   Audit

Do dvou let po zahájení činnosti a poté každých deset let ověřuje soulad činnosti s kritérii významného přínosu ke zmírňování změny klimatu a kritérii zásady „významně nepoškozovat“ jeden z těchto subjektů:

| a) | příslušné vnitrostátní orgány; |
| --- | --- |

a)

příslušné vnitrostátní orgány;

| b) | nezávislý externí ověřovatel na žádost vnitrostátních orgánů nebo provozovatele činnosti. |
| --- | --- |

b)

nezávislý externí ověřovatel na žádost vnitrostátních orgánů nebo provozovatele činnosti.

Za účelem snížení nákladů mohou být audity prováděny společně s jakoukoli certifikací lesů, certifikací v oblasti klimatu nebo jiným auditem.

Nezávislý externí ověřovatel nesmí mít střet zájmů s vlastníkem ani investorem a nesmí se podílet na přípravě ani výkonu činnosti.

6.   Skupinové posouzení

Soulad s kritérii významného přínosu ke zmírňování změny klimatu a kritérii zásady „významně nepoškozovat“ lze ověřit na úrovni skupiny podniků, která je dostatečně homogenní pro vyhodnocení rizika udržitelnosti lesnické činnosti, pokud všechny tyto podniky mají mezi sebou trvalý vztah a účastní se dané činnosti a skupina těchto podniků zůstane pro všechny následující audity stejná.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Těžba rašeliny je minimalizována.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Používání pesticidů je minimalizováno a v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/128/ES jsou upřednostňovány alternativní přístupy nebo postupy, které mohou zahrnovat nechemické alternativy pesticidů, s výjimkou případů, kdy je použití pesticidů nutné k potlačení šíření škůdců a chorob.

Při činnosti se minimalizuje používání hnojiv a nepoužívají se statková hnojiva. Činnost je v souladu s nařízením (EU) 2019/1009 nebo s vnitrostátními předpisy o hnojivech či pomocných půdních látkách pro zemědělské použití.

Jsou přijata řádně zdokumentovaná a ověřitelná opatření, aby se zabránilo používání účinných látek, které jsou uvedeny v příloze I části A nařízení (EU) 2019/1021 (72), v Rotterdamské úmluvě o postupu předchozího souhlasu pro určité nebezpečné chemické látky a pesticidy v mezinárodním obchodu, v Minamatské úmluvě o rtuti, v Montrealském protokolu o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu, a účinných látek, které jsou v doporučené klasifikaci pesticidů podle stupně nebezpečnosti WHO zařazeny do třídy Ia („mimořádně nebezpečné“) nebo Ib („vysoce nebezpečné“) (73). Činnost je v souladu s příslušnými vnitrostátními prováděcími předpisy o účinných látkách.

Předchází se znečišťování vody a půdy a v případě znečištění jsou přijata opatření k jeho odstranění.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

V oblastech určených příslušným vnitrostátním orgánem k ochraně nebo v chráněných stanovištích je činnost v souladu s cíli ochrany těchto oblastí.

Nedochází k přeměně stanovišť, která jsou zvláště citlivá na ztrátu biologické rozmanitosti nebo mají vysokou hodnotu z hlediska ochrany, ani oblastí vyčleněných pro obnovu těchto stanovišť v souladu s vnitrostátním právem.

Plán uvedený v bodě 1 (Plán obnovy) tohoto oddílu obsahuje ustanovení pro zachování a případné zvýšení biologické rozmanitosti v souladu s vnitrostátními a místními předpisy, včetně:

| a) | zajištění dobrého stavu stanovišť a druhů z hlediska ochrany, zachování typických druhů na stanovišti; |
| --- | --- |

a)

zajištění dobrého stavu stanovišť a druhů z hlediska ochrany, zachování typických druhů na stanovišti;

| b) | vyloučení používání nebo uvolnění invazních druhů. |
| --- | --- |

b)

vyloučení používání nebo uvolnění invazních druhů.

3.   ZPRACOVATELSKÝ PRŮMYSL

3.1.   Výroba technologických zařízení pro obnovitelnou energii

Popis činnosti

Výroba technologických zařízení pro obnovitelnou energii, přičemž energie z obnovitelných zdrojů je definována v čl. 2 bodě 1 směrnice (EU) 2018/2001.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy C25, C27, C28 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Činnost spadající do této kategorie je podpůrnou činností podle čl. 10 odst. 1 písm. i) nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| Tato hospodářská činnost spočívá ve výrobě technologických zařízení pro obnovitelnou energii. |
| Zásada „významně nepoškozovat“ |
| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

Tato hospodářská činnost spočívá ve výrobě technologických zařízení pro obnovitelnou energii.

Zásada „významně nepoškozovat“

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Při činnosti se hodnotí dostupnost technik, a pokud je to možné, přijímají se techniky, které podporují:

| a) | opětovné použití a využívání druhotných surovin a opětovně použitých součástí ve vyráběných výrobcích; |
| --- | --- |

a)

opětovné použití a využívání druhotných surovin a opětovně použitých součástí ve vyráběných výrobcích;

| b) | design zajišťující vysokou trvanlivost, recyklovatelnost, snadnou demontáž a přizpůsobitelnost vyráběných výrobků; |
| --- | --- |

b)

design zajišťující vysokou trvanlivost, recyklovatelnost, snadnou demontáž a přizpůsobitelnost vyráběných výrobků;

| c) | nakládání s odpady, které ve výrobním procesu upřednostňuje recyklaci před likvidací; |
| --- | --- |

c)

nakládání s odpady, které ve výrobním procesu upřednostňuje recyklaci před likvidací;

| d) | informace o látkách vzbuzujících obavy a jejich sledovatelnost během celého životního cyklu vyráběných výrobků. |
| --- | --- |

d)

informace o látkách vzbuzujících obavy a jejich sledovatelnost během celého životního cyklu vyráběných výrobků.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku C této přílohy.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

3.2.   Výroba zařízení na výrobu a využívání vodíku

Popis činnosti

Výroba zařízení na výrobu a využívání vodíku.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy C25, C27, C28 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Hospodářská činnost spadající do této kategorie je podpůrnou činností podle čl. 10 odst. 1 písm. i) nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| Tato hospodářská činnost spočívá ve výrobě zařízení na výrobu vodíku, která splňuje technická screeningová kritéria stanovená v oddíle 3.10 této přílohy, a zařízení na využívání vodíku. |
| Zásada „významně nepoškozovat“ |
| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

Tato hospodářská činnost spočívá ve výrobě zařízení na výrobu vodíku, která splňuje technická screeningová kritéria stanovená v oddíle 3.10 této přílohy, a zařízení na využívání vodíku.

Zásada „významně nepoškozovat“

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Při činnosti se hodnotí dostupnost technik, a pokud je to možné, přijímají se techniky, které podporují:

| a) | opětovné použití a využívání druhotných surovin a opětovně použitých součástí ve vyráběných výrobcích; |
| --- | --- |

a)

opětovné použití a využívání druhotných surovin a opětovně použitých součástí ve vyráběných výrobcích;

| b) | design zajišťující vysokou trvanlivost, recyklovatelnost, snadnou demontáž a přizpůsobitelnost vyráběných výrobků; |
| --- | --- |

b)

design zajišťující vysokou trvanlivost, recyklovatelnost, snadnou demontáž a přizpůsobitelnost vyráběných výrobků;

| c) | nakládání s odpady, které ve výrobním procesu upřednostňuje recyklaci před likvidací; |
| --- | --- |

c)

nakládání s odpady, které ve výrobním procesu upřednostňuje recyklaci před likvidací;

| d) | informace o látkách vzbuzujících obavy a jejich sledovatelnost během celého životního cyklu vyráběných výrobků. |
| --- | --- |

d)

informace o látkách vzbuzujících obavy a jejich sledovatelnost během celého životního cyklu vyráběných výrobků.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku C této přílohy.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

3.3.   Výroba nízkouhlíkových technologických zařízení pro dopravu

Popis činnosti

Výroba, opravy, údržba, dovybavení, nové využití a modernizace nízkouhlíkových dopravních prostředků, kolejových vozidel a plavidel.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy C29.1, C30.1, C30.2, C30.9, C33.15, C33.17 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Hospodářská činnost spadající do této kategorie je podpůrnou činností podle čl. 10 odst. 1 písm. i) nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| Tato hospodářská činnost spočívá ve výrobě, opravách, údržbě, dovybavení (74), novém využití nebo modernizaci:






  a) | vlaků, osobních a nákladních vozů, které mají nulové přímé (výfukové) emise CO2; |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

Tato hospodářská činnost spočívá ve výrobě, opravách, údržbě, dovybavení (74), novém využití nebo modernizaci:

a)

vlaků, osobních a nákladních vozů, které mají nulové přímé (výfukové) emise CO2;

| b) | vlaků, osobních a nákladních vozů, které mají nulové přímé výfukové emise CO2, jsou-li provozovány na trati s potřebnou infrastrukturou, a používají tradiční motor, pokud taková infrastruktura není k dispozici (konfigurace Bi-mode); |
| --- | --- |

b)

vlaků, osobních a nákladních vozů, které mají nulové přímé výfukové emise CO2, jsou-li provozovány na trati s potřebnou infrastrukturou, a používají tradiční motor, pokud taková infrastruktura není k dispozici (konfigurace Bi-mode);

| c) | zařízení městské, příměstské a silniční osobní dopravy, pokud jsou přímé (výfukové) emise CO2 vozidel nulové; |
| --- | --- |

c)

zařízení městské, příměstské a silniční osobní dopravy, pokud jsou přímé (výfukové) emise CO2 vozidel nulové;

| d) | do 31. prosince 2025 vozidel kategorií M2 a M3 (75), která mají druh karoserie klasifikovaný jako „CA“ (jednopodlažní vozidlo), „CB“ (dvojpodlažní vozidlo), „CC“ (jednopodlažní kloubové vozidlo) nebo „CD“ (dvojpodlažní kloubové vozidlo) (76) a splňují nejnovější normu EURO VI, tj. jak požadavky nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 595/2009 (77) a od okamžiku, kdy vstoupí v platnost změny uvedeného nařízení, požadavky daných pozměňujících aktů ještě před datem jejich použitelnosti, tak i poslední krok normy Euro VI stanovený v příloze I dodatku 9 tabulce 1 nařízení Komise (EU) č. 582/2011 (78), jestliže ustanovení upravující tento krok vstoupila v platnost, avšak dosud nejsou pro daný druh vozidla použitelná (79). Není-li taková norma k dispozici, jsou přímé emise CO2 těchto vozidel nulové; |
| --- | --- |

d)

do 31. prosince 2025 vozidel kategorií M2 a M3 (75), která mají druh karoserie klasifikovaný jako „CA“ (jednopodlažní vozidlo), „CB“ (dvojpodlažní vozidlo), „CC“ (jednopodlažní kloubové vozidlo) nebo „CD“ (dvojpodlažní kloubové vozidlo) (76) a splňují nejnovější normu EURO VI, tj. jak požadavky nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 595/2009 (77) a od okamžiku, kdy vstoupí v platnost změny uvedeného nařízení, požadavky daných pozměňujících aktů ještě před datem jejich použitelnosti, tak i poslední krok normy Euro VI stanovený v příloze I dodatku 9 tabulce 1 nařízení Komise (EU) č. 582/2011 (78), jestliže ustanovení upravující tento krok vstoupila v platnost, avšak dosud nejsou pro daný druh vozidla použitelná (79). Není-li taková norma k dispozici, jsou přímé emise CO2 těchto vozidel nulové;

| e) | zařízení osobní mobility s pohonem, který pochází z fyzické aktivity uživatele, z motoru s nulovými emisemi nebo z kombinace motoru s nulovými emisemi a fyzické aktivity; |
| --- | --- |

e)

zařízení osobní mobility s pohonem, který pochází z fyzické aktivity uživatele, z motoru s nulovými emisemi nebo z kombinace motoru s nulovými emisemi a fyzické aktivity;

| f) | vozidel kategorií M1 a N1 klasifikovaných jako lehká vozidla (80) s:






  i) | do 31. prosince 2025: specifickými emisemi CO2 ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. h) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/631 (81) nižšími než 50 g CO2/km (lehká vozidla s nízkými a nulovými emisemi); |
| --- | --- | --- |

f)

vozidel kategorií M1 a N1 klasifikovaných jako lehká vozidla (80) s:

i)

do 31. prosince 2025: specifickými emisemi CO2 ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. h) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/631 (81) nižšími než 50 g CO2/km (lehká vozidla s nízkými a nulovými emisemi);

| ii) | od 1. ledna 2026: specifickými emisemi CO2 ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. h) nařízení (EU) 2019/631, které jsou nulové; |
| --- | --- |

ii)

od 1. ledna 2026: specifickými emisemi CO2 ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. h) nařízení (EU) 2019/631, které jsou nulové;

| g) | vozidel kategorie L (82) s výfukovými emisemi CO2 rovnajícími se 0 g ekvivalentu CO2/km vypočtenými podle emisní zkoušky stanovené v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 168/2013 (83); |
| --- | --- |

g)

vozidel kategorie L (82) s výfukovými emisemi CO2 rovnajícími se 0 g ekvivalentu CO2/km vypočtenými podle emisní zkoušky stanovené v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 168/2013 (83);

| h) | vozidel kategorií N2 a N3 a vozidel kategorie N1 klasifikovaných jako těžká vozidla, která nejsou určena k přepravě fosilních paliv, s maximální technicky přípustnou hmotností nepřesahující 7,5 tuny, jež jsou „těžkými vozidly s nulovými emisemi“ ve smyslu čl. 3 bodu 11 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1242 (84); |
| --- | --- |

h)

vozidel kategorií N2 a N3 a vozidel kategorie N1 klasifikovaných jako těžká vozidla, která nejsou určena k přepravě fosilních paliv, s maximální technicky přípustnou hmotností nepřesahující 7,5 tuny, jež jsou „těžkými vozidly s nulovými emisemi“ ve smyslu čl. 3 bodu 11 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1242 (84);

| i) | vozidel kategorií N2 a N3, která nejsou určena k přepravě fosilních paliv, s maximální technicky přípustnou hmotností přesahující 7,5 tuny, jež jsou „těžkými vozidly s nulovými emisemi“ ve smyslu čl. 3 bodu 11 nařízení (EU) 2019/1242 nebo „těžkými vozidly s nízkými emisemi“ ve smyslu čl. 3 bodu 12 uvedeného nařízení; |
| --- | --- |

i)

vozidel kategorií N2 a N3, která nejsou určena k přepravě fosilních paliv, s maximální technicky přípustnou hmotností přesahující 7,5 tuny, jež jsou „těžkými vozidly s nulovými emisemi“ ve smyslu čl. 3 bodu 11 nařízení (EU) 2019/1242 nebo „těžkými vozidly s nízkými emisemi“ ve smyslu čl. 3 bodu 12 uvedeného nařízení;

| j) | plavidel pro vnitrozemskou vodní osobní dopravu, která:






  i) | mají nulové přímé (výfukové) emise CO2; |
| --- | --- | --- |

j)

plavidel pro vnitrozemskou vodní osobní dopravu, která:

i)

mají nulové přímé (výfukové) emise CO2;

| ii) | do 31. prosince 2025 jsou hybridními a dvoupalivovými (dual fuel) plavidly, která pro běžný provoz využívají nejméně 50 % energie z paliv s nulovými přímými (výfukovými) emisemi CO2 nebo dobíjení ze sítě; |
| --- | --- |

ii)

do 31. prosince 2025 jsou hybridními a dvoupalivovými (dual fuel) plavidly, která pro běžný provoz využívají nejméně 50 % energie z paliv s nulovými přímými (výfukovými) emisemi CO2 nebo dobíjení ze sítě;

| k) | plavidel pro vnitrozemskou nákladní vodní dopravu, která nejsou určena k přepravě fosilních paliv a:






  i) | mají nulové přímé (výfukové) emise CO2; |
| --- | --- | --- |

k)

plavidel pro vnitrozemskou nákladní vodní dopravu, která nejsou určena k přepravě fosilních paliv a:

i)

mají nulové přímé (výfukové) emise CO2;

| ii) | do 31. prosince 2025 mají přímé (výfukové) emise CO2 na tunokilometr (g CO2/tkm), vypočtené (nebo v případě nových plavidel odhadnuté) pomocí provozního ukazatele energetické účinnosti (85), o 50 % nižší, než je průměrná referenční hodnota pro emise CO2 definovaná pro těžká vozidla (podskupina vozidel 5-LH) v souladu s článkem 11 nařízení (EU) 2019/1242; |
| --- | --- |

ii)

do 31. prosince 2025 mají přímé (výfukové) emise CO2 na tunokilometr (g CO2/tkm), vypočtené (nebo v případě nových plavidel odhadnuté) pomocí provozního ukazatele energetické účinnosti (85), o 50 % nižší, než je průměrná referenční hodnota pro emise CO2 definovaná pro těžká vozidla (podskupina vozidel 5-LH) v souladu s článkem 11 nařízení (EU) 2019/1242;

| l) | plavidel pro námořní a pobřežní nákladní dopravu, plavidel pro provoz v přístavu a pomocné činnosti, která nejsou určena k přepravě fosilních paliv a:






  i) | mají nulové přímé (výfukové) emise CO2; |
| --- | --- | --- |

l)

plavidel pro námořní a pobřežní nákladní dopravu, plavidel pro provoz v přístavu a pomocné činnosti, která nejsou určena k přepravě fosilních paliv a:

i)

mají nulové přímé (výfukové) emise CO2;

| ii) | do 31. prosince 2025 jsou hybridními a dvoupalivovými (dual fuel) plavidly, která pro běžný provoz na moři a v přístavu získávají nejméně 25 % energie z paliv s nulovými přímými (výfukovými) emisemi CO2 nebo dobíjením ze sítě; |
| --- | --- |

ii)

do 31. prosince 2025 jsou hybridními a dvoupalivovými (dual fuel) plavidly, která pro běžný provoz na moři a v přístavu získávají nejméně 25 % energie z paliv s nulovými přímými (výfukovými) emisemi CO2 nebo dobíjením ze sítě;

| iii) | do 31. prosince 2025 a pouze v případě, že jsou tato plavidla prokazatelně využívána výlučně k provozování pobřežní přepravy určené k umožnění přechodu nákladu přepravovaného v současné době po zemi na přepravu po moři, mají přímé (výfukové) emise CO2, vypočtené pomocí indexu energeticky účinného designu (EEDI) Mezinárodní námořní organizace (IMO) (86), o 50 % nižší, než je průměrná referenční hodnota emisí CO2 definovaná pro těžká vozidla (podskupina vozidel 5-LH) v souladu s článkem 11 nařízení (EU) 2019/1242; |
| --- | --- |

iii)

do 31. prosince 2025 a pouze v případě, že jsou tato plavidla prokazatelně využívána výlučně k provozování pobřežní přepravy určené k umožnění přechodu nákladu přepravovaného v současné době po zemi na přepravu po moři, mají přímé (výfukové) emise CO2, vypočtené pomocí indexu energeticky účinného designu (EEDI) Mezinárodní námořní organizace (IMO) (86), o 50 % nižší, než je průměrná referenční hodnota emisí CO2 definovaná pro těžká vozidla (podskupina vozidel 5-LH) v souladu s článkem 11 nařízení (EU) 2019/1242;

| iv) | do 31. prosince 2025 dosáhla hodnoty indexu energeticky účinného designu (EEDI) o 10 % nižší, než jsou požadavky na EEDI platné k 1. dubnu 2022 (87), jestliže tato plavidla mohou být poháněna palivy s nulovými přímými (výfukovými) emisemi CO2 nebo palivy z obnovitelných zdrojů (88); |
| --- | --- |

iv)

do 31. prosince 2025 dosáhla hodnoty indexu energeticky účinného designu (EEDI) o 10 % nižší, než jsou požadavky na EEDI platné k 1. dubnu 2022 (87), jestliže tato plavidla mohou být poháněna palivy s nulovými přímými (výfukovými) emisemi CO2 nebo palivy z obnovitelných zdrojů (88);

| m) | plavidel pro námořní a pobřežní osobní dopravu, která nejsou určena k přepravě fosilních paliv a:






  i) | mají nulové přímé (výfukové) emise CO2; |
| --- | --- | --- |

m)

plavidel pro námořní a pobřežní osobní dopravu, která nejsou určena k přepravě fosilních paliv a:

i)

mají nulové přímé (výfukové) emise CO2;

| ii) | do 31. prosince 2025 hybridní a dvoupalivová (dual fuel) plavidla získávají pro běžný provoz na moři a v přístavu nejméně 25 % energie z paliv s nulovými přímými (výfukovými) emisemi CO2 nebo dobíjením ze sítě; |
| --- | --- |

ii)

do 31. prosince 2025 hybridní a dvoupalivová (dual fuel) plavidla získávají pro běžný provoz na moři a v přístavu nejméně 25 % energie z paliv s nulovými přímými (výfukovými) emisemi CO2 nebo dobíjením ze sítě;

| iii) | do 31. prosince 2025 dosáhla hodnoty indexu energeticky účinného designu (EEDI) o 10 % nižší, než jsou požadavky na EEDI platné k 1. dubnu 2022, jestliže tato plavidla mohou být poháněna palivy s nulovými přímými (výfukovými) emisemi CO2 nebo palivy z obnovitelných zdrojů (89). |
| --- | --- |

iii)

do 31. prosince 2025 dosáhla hodnoty indexu energeticky účinného designu (EEDI) o 10 % nižší, než jsou požadavky na EEDI platné k 1. dubnu 2022, jestliže tato plavidla mohou být poháněna palivy s nulovými přímými (výfukovými) emisemi CO2 nebo palivy z obnovitelných zdrojů (89).

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Při činnosti se hodnotí dostupnost technik, a pokud je to možné, přijímají se techniky, které podporují:

| a) | opětovné použití a využívání druhotných surovin a opětovně použitých součástí ve vyráběných výrobcích; |
| --- | --- |

a)

opětovné použití a využívání druhotných surovin a opětovně použitých součástí ve vyráběných výrobcích;

| b) | design zajišťující vysokou trvanlivost, recyklovatelnost, snadnou demontáž a přizpůsobitelnost vyráběných výrobků; |
| --- | --- |

b)

design zajišťující vysokou trvanlivost, recyklovatelnost, snadnou demontáž a přizpůsobitelnost vyráběných výrobků;

| c) | nakládání s odpady, které ve výrobním procesu upřednostňuje recyklaci před likvidací; |
| --- | --- |

c)

nakládání s odpady, které ve výrobním procesu upřednostňuje recyklaci před likvidací;

| d) | informace o látkách vzbuzujících obavy a jejich sledovatelnost během celého životního cyklu vyráběných výrobků. |
| --- | --- |

d)

informace o látkách vzbuzujících obavy a jejich sledovatelnost během celého životního cyklu vyráběných výrobků.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku C této přílohy.

V příslušných případech vozidla v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2000/53/ES (90) neobsahují olovo, rtuť, šestimocný chrom a kadmium.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

3.4.   Výroba baterií

Popis činnosti

Výroba nabíjecích baterií, napájecích sad a akumulátorů pro dopravu, stacionární a mimosíťové skladování energie a jiné průmyslové aplikace. Výroba příslušných součástí (aktivních materiálů pro baterie, bateriových článků, pouzder a elektronických součástí).

Recyklace baterií s ukončenou životností.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódy NACE C27.2 a E38.32 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Hospodářská činnost spadající do této kategorie je podpůrnou činností podle čl. 10 odst. 1 písm. i) nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| Tato hospodářská činnost spočívá ve výrobě nabíjecích baterií, napájecích sad a akumulátorů (a jejich příslušných součástí), též z druhotných surovin, které vedou k podstatnému snížení emisí skleníkových plynů v dopravě, při stacionárním a mimosíťovém skladování energie a u jiných průmyslových aplikací.
  Dále spočívá v recyklaci baterií s ukončenou životností. |
| Zásada „významně nepoškozovat“ |
| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

Tato hospodářská činnost spočívá ve výrobě nabíjecích baterií, napájecích sad a akumulátorů (a jejich příslušných součástí), též z druhotných surovin, které vedou k podstatnému snížení emisí skleníkových plynů v dopravě, při stacionárním a mimosíťovém skladování energie a u jiných průmyslových aplikací.

Dále spočívá v recyklaci baterií s ukončenou životností.

Zásada „významně nepoškozovat“

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Pokud jde o výrobu nových baterií, součástí a materiálů, při činnosti se hodnotí dostupnost technik, a pokud je to možné, přijímají se techniky, které podporují:

| a) | opětovné použití a využívání druhotných surovin a opětovně použitých součástí ve vyráběných výrobcích; |
| --- | --- |

a)

opětovné použití a využívání druhotných surovin a opětovně použitých součástí ve vyráběných výrobcích;

| b) | design zajišťující vysokou trvanlivost, recyklovatelnost, snadnou demontáž a přizpůsobitelnost vyráběných výrobků; |
| --- | --- |

b)

design zajišťující vysokou trvanlivost, recyklovatelnost, snadnou demontáž a přizpůsobitelnost vyráběných výrobků;

| c) | informace o látkách vzbuzujících obavy a jejich sledovatelnost během celého životního cyklu vyráběných výrobků. |
| --- | --- |

c)

informace o látkách vzbuzujících obavy a jejich sledovatelnost během celého životního cyklu vyráběných výrobků.

Postupy recyklace splňují podmínky stanovené v článku 12 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/66/ES (91) a v příloze III části B uvedené směrnice, včetně použití nejnovějších relevantních nejlepších dostupných technik a dosažení účinnosti stanovené pro olověné baterie, niklkadmioné baterie a pro další chemické látky. Tyto postupy zajišťují recyklaci kovového obsahu na nejvyšší úrovni, která je technicky proveditelná bez nadměrných nákladů.

Zařízení provádějící recyklaci v příslušných případech splňují požadavky stanovené ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU (92).

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku C této přílohy.

Baterie jsou v souladu s platnými pravidly udržitelnosti pro uvádění baterií na trh v Unii, včetně omezení používání nebezpečných látek v bateriích, a to včetně nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 (93) a směrnice 2006/66/ES.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

3.5.   Výroba zařízení pro zvýšení energetické účinnosti budov

Popis činnosti

Výroba zařízení pro zvýšení energetické účinnosti budov.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy C16.23, C23.11, C23.20, C23.31, C23.32, C23.43, C.23.61, C25.11, C25.12, C25.21, C25.29, C25.93, C27.31, C27.32, C27.33, C27.40, C27.51, C28.11, C28.12, C28.13, C28.14 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Hospodářská činnost spadající do této kategorie je podpůrnou činností podle čl. 10 odst. 1 písm. i) nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| Tato hospodářská činnost spočívá ve výrobě jednoho nebo více z těchto výrobků a jejich klíčových součástí (94):






  a) | oken s hodnotou U nižší nebo rovnou 1,0 W/m2K; |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

Tato hospodářská činnost spočívá ve výrobě jednoho nebo více z těchto výrobků a jejich klíčových součástí (94):

a)

oken s hodnotou U nižší nebo rovnou 1,0 W/m2K;

| b) | dveří s hodnotou U nižší nebo rovnou 1,2 W/m2K; |
| --- | --- |

b)

dveří s hodnotou U nižší nebo rovnou 1,2 W/m2K;

| c) | systémů vnějších stěn s hodnotou U nižší nebo rovnou 0,5 W/m2K; |
| --- | --- |

c)

systémů vnějších stěn s hodnotou U nižší nebo rovnou 0,5 W/m2K;

| d) | střešních systémů s hodnotou U nižší nebo rovnou 0,3 W/m2K; |
| --- | --- |

d)

střešních systémů s hodnotou U nižší nebo rovnou 0,3 W/m2K;

| e) | izolačních výrobků s hodnotou lambda nižší nebo rovnou 0,06 W/mK; |
| --- | --- |

e)

izolačních výrobků s hodnotou lambda nižší nebo rovnou 0,06 W/mK;

| f) | spotřebičů pro domácnost spadajících do dvou nejvyšších zastoupených tříd energetické účinnosti v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1369 (95) a akty v přenesené pravomoci přijatými podle uvedeného nařízení; |
| --- | --- |

f)

spotřebičů pro domácnost spadajících do dvou nejvyšších zastoupených tříd energetické účinnosti v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1369 (95) a akty v přenesené pravomoci přijatými podle uvedeného nařízení;

| g) | zdrojů světla zařazených do dvou nejvyšších zastoupených tříd energetické účinnosti v souladu s nařízením (EU) 2017/1369 a akty v přenesené pravomoci přijatými podle uvedeného nařízení; |
| --- | --- |

g)

zdrojů světla zařazených do dvou nejvyšších zastoupených tříd energetické účinnosti v souladu s nařízením (EU) 2017/1369 a akty v přenesené pravomoci přijatými podle uvedeného nařízení;

| h) | systémů pro vytápění prostoru a přípravu teplé vody zařazených do dvou nejvyšších zastoupených tříd energetické účinnosti v souladu s nařízením (EU) 2017/1369 a akty v přenesené pravomoci přijatými podle uvedeného nařízení; |
| --- | --- |

h)

systémů pro vytápění prostoru a přípravu teplé vody zařazených do dvou nejvyšších zastoupených tříd energetické účinnosti v souladu s nařízením (EU) 2017/1369 a akty v přenesené pravomoci přijatými podle uvedeného nařízení;

| i) | chladicích a ventilačních systémů zařazených do dvou nejvyšších zastoupených tříd energetické účinnosti v souladu s nařízením (EU) 2017/1369 a akty v přenesené pravomoci přijatými podle uvedeného nařízení; |
| --- | --- |

i)

chladicích a ventilačních systémů zařazených do dvou nejvyšších zastoupených tříd energetické účinnosti v souladu s nařízením (EU) 2017/1369 a akty v přenesené pravomoci přijatými podle uvedeného nařízení;

| j) | regulace osvětlení podle přítomnosti a úrovně denního světla u osvětlovacích systémů; |
| --- | --- |

j)

regulace osvětlení podle přítomnosti a úrovně denního světla u osvětlovacích systémů;

| k) | tepelných čerpadel vyhovujících technickým screeningovým kritériím stanoveným v oddíle 4.16 této přílohy; |
| --- | --- |

k)

tepelných čerpadel vyhovujících technickým screeningovým kritériím stanoveným v oddíle 4.16 této přílohy;

| l) | fasádních a střešních prvků s funkcí stínění nebo regulace slunečního svitu, včetně prvků podporujících růst vegetace; |
| --- | --- |

l)

fasádních a střešních prvků s funkcí stínění nebo regulace slunečního svitu, včetně prvků podporujících růst vegetace;

| m) | energeticky účinných systémů automatizace a kontroly budov pro bytové i nebytové budovy; |
| --- | --- |

m)

energeticky účinných systémů automatizace a kontroly budov pro bytové i nebytové budovy;

| n) | pásmových termostatů a zařízení pro inteligentní monitorování zatížení elektrické sítě nebo tepelného zatížení pro budovy a snímačů; |
| --- | --- |

n)

pásmových termostatů a zařízení pro inteligentní monitorování zatížení elektrické sítě nebo tepelného zatížení pro budovy a snímačů;

| o) | výrobků pro měření tepla a termostatickou regulaci pro rodinné domy připojené k systémům dálkového vytápění, pro jednotlivé byty připojené k systémům ústředního vytápění sloužícím celé budově a pro systémy ústředního vytápění; |
| --- | --- |

o)

výrobků pro měření tepla a termostatickou regulaci pro rodinné domy připojené k systémům dálkového vytápění, pro jednotlivé byty připojené k systémům ústředního vytápění sloužícím celé budově a pro systémy ústředního vytápění;

| p) | výměníků a rozvoden dálkového vytápění, které jsou v souladu s činností rozvodu dálkového vytápění/chlazení uvedenou v oddíle 4.15 této přílohy; |
| --- | --- |

p)

výměníků a rozvoden dálkového vytápění, které jsou v souladu s činností rozvodu dálkového vytápění/chlazení uvedenou v oddíle 4.15 této přílohy;

| q) | výrobků pro inteligentní monitorování a regulaci systémů vytápění a snímačů. |
| --- | --- |

q)

výrobků pro inteligentní monitorování a regulaci systémů vytápění a snímačů.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Při činnosti se hodnotí dostupnost technik, a pokud je to možné, přijímají se techniky, které podporují:

| a) | opětovné použití a využívání druhotných surovin a opětovně použitých součástí ve vyráběných výrobcích; |
| --- | --- |

a)

opětovné použití a využívání druhotných surovin a opětovně použitých součástí ve vyráběných výrobcích;

| b) | design zajišťující vysokou trvanlivost, recyklovatelnost, snadnou demontáž a přizpůsobitelnost vyráběných výrobků; |
| --- | --- |

b)

design zajišťující vysokou trvanlivost, recyklovatelnost, snadnou demontáž a přizpůsobitelnost vyráběných výrobků;

| c) | nakládání s odpady, které ve výrobním procesu upřednostňuje recyklaci před likvidací; |
| --- | --- |

c)

nakládání s odpady, které ve výrobním procesu upřednostňuje recyklaci před likvidací;

| d) | informace o látkách vzbuzujících obavy a jejich sledovatelnost během celého životního cyklu vyráběných výrobků. |
| --- | --- |

d)

informace o látkách vzbuzujících obavy a jejich sledovatelnost během celého životního cyklu vyráběných výrobků.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku C této přílohy.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

3.6.   Výroba jiných nízkouhlíkových technologických zařízení

Popis činnosti

Výroba technologických zařízení zaměřených na podstatné snížení emisí skleníkových plynů v jiných odvětvích ekonomiky, pokud se na tato zařízení nevztahují oddíly 3.1 až 3.5 této přílohy.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy C22, C25, C26, C27 a C28 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Hospodářská činnost spadající do této kategorie je podpůrnou činností podle čl. 10 odst. 1 písm. i) nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| Tato hospodářská činnost spočívá ve výrobě technologických zařízení, která jsou zaměřena na podstatné úspory emisí skleníkových plynů během životního cyklu ve srovnání s nejvýkonnějším alternativním technologickým zařízením/výrobkem/řešením dostupným na trhu a prokazatelně jich dosahují.
  Úspory emisí skleníkových plynů během životního cyklu se vypočítají podle doporučení Komise 2013/179/EU (96), případně podle ISO 14067:2018 (97) nebo ISO 14064-1:2018 (98).
  Kvantifikované úspory emisí skleníkových plynů během životního cyklu ověřuje nezávislá třetí strana. |
| Zásada „významně nepoškozovat“ |
| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

Tato hospodářská činnost spočívá ve výrobě technologických zařízení, která jsou zaměřena na podstatné úspory emisí skleníkových plynů během životního cyklu ve srovnání s nejvýkonnějším alternativním technologickým zařízením/výrobkem/řešením dostupným na trhu a prokazatelně jich dosahují.

Úspory emisí skleníkových plynů během životního cyklu se vypočítají podle doporučení Komise 2013/179/EU (96), případně podle ISO 14067:2018 (97) nebo ISO 14064-1:2018 (98).

Kvantifikované úspory emisí skleníkových plynů během životního cyklu ověřuje nezávislá třetí strana.

Zásada „významně nepoškozovat“

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Při činnosti se hodnotí dostupnost technik, a pokud je to možné, přijímají se techniky, které podporují:

| a) | opětovné použití a využívání druhotných surovin a opětovně použitých součástí ve vyráběných výrobcích; |
| --- | --- |

a)

opětovné použití a využívání druhotných surovin a opětovně použitých součástí ve vyráběných výrobcích;

| b) | design zajišťující vysokou trvanlivost, recyklovatelnost, snadnou demontáž a přizpůsobitelnost vyráběných výrobků; |
| --- | --- |

b)

design zajišťující vysokou trvanlivost, recyklovatelnost, snadnou demontáž a přizpůsobitelnost vyráběných výrobků;

| c) | nakládání s odpady, které ve výrobním procesu upřednostňuje recyklaci před likvidací; |
| --- | --- |

c)

nakládání s odpady, které ve výrobním procesu upřednostňuje recyklaci před likvidací;

| d) | informace o látkách vzbuzujících obavy a jejich sledovatelnost během celého životního cyklu vyráběných výrobků. |
| --- | --- |

d)

informace o látkách vzbuzujících obavy a jejich sledovatelnost během celého životního cyklu vyráběných výrobků.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku C této přílohy.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

3.7.   Výroba cementu

Popis činnosti

Výroba cementového slínku, cementu nebo alternativního pojiva.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE C23.51 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Hospodářská činnost spadající do této kategorie je přechodnou činností podle čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| Činnost spočívá ve výrobě jednoho z těchto výrobků:






  a) | šedého cementového slínku, kde jsou specifické emise skleníkových plynů (99) nižší než 0,722 (100) t ekvivalentu CO2 na tunu šedého cementového slínku; |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

Činnost spočívá ve výrobě jednoho z těchto výrobků:

a)

šedého cementového slínku, kde jsou specifické emise skleníkových plynů (99) nižší než 0,722 (100) t ekvivalentu CO2 na tunu šedého cementového slínku;

| b) | cementu ze šedého slínku nebo alternativního hydraulického pojiva, kde jsou specifické emise skleníkových plynů (101) z výroby slínku a cementu nebo alternativního pojiva nižší než 0,469 (102) t ekvivalentu CO2 na tunu vyrobeného cementu nebo alternativního pojiva; |
| --- | --- |

b)

cementu ze šedého slínku nebo alternativního hydraulického pojiva, kde jsou specifické emise skleníkových plynů (101) z výroby slínku a cementu nebo alternativního pojiva nižší než 0,469 (102) t ekvivalentu CO2 na tunu vyrobeného cementu nebo alternativního pojiva;

Pokud je CO2, který by jinak byl emitován z výrobního procesu, zachycován za účelem podzemního skladování, přepravuje se a skladuje v podzemí v souladu s technickými screeningovými kritérii stanovenými v oddílech 5.11 a 5.12 této přílohy.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku C této přílohy.

Emise jsou nejvýše na úrovni emisí spojené s rozsahem hodnot nejlepších dostupných technik (BAT-AEL) stanoveným v nejnovějších relevantních závěrech o nejlepších dostupných technikách (BAT), včetně závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro výrobu cementu, vápna a oxidu hořečnatého (103).

Nedochází k žádným významným mezisložkovým vlivům (104).

Při výrobě cementu, při níž se jako alternativní palivo využívá nebezpečný odpad, jsou zavedena opatření zajišťující bezpečné nakládání s odpady.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

3.8.   Výroba hliníku

Popis činnosti

Výroba hliníku ze surového oxidu hlinitého (bauxitu) nebo recyklací sekundárního hliníku.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódy NACE C24.42, C24.53 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Hospodářská činnost spadající do této kategorie je přechodnou činností podle čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| Činnost spočívá ve výrobě jednoho z těchto výrobků:






  a) | primárního hliníku, pokud daná hospodářská činnost splňuje do roku 2025 dvě z těchto kritérií a po roce 2025 všechna tato kritéria (105):






  i) | emise skleníkových plynů (106) nepřesahují 1,484 (107) t ekvivalentu CO2 na tunu vyrobeného hliníku (108); |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

Činnost spočívá ve výrobě jednoho z těchto výrobků:

a)

primárního hliníku, pokud daná hospodářská činnost splňuje do roku 2025 dvě z těchto kritérií a po roce 2025 všechna tato kritéria (105):

i)

emise skleníkových plynů (106) nepřesahují 1,484 (107) t ekvivalentu CO2 na tunu vyrobeného hliníku (108);

| ii) | průměrná uhlíková náročnost nepřímých emisí skleníkových plynů (109) nepřesahuje 100 g ekvivalentu CO2/kWh; |
| --- | --- |

ii)

průměrná uhlíková náročnost nepřímých emisí skleníkových plynů (109) nepřesahuje 100 g ekvivalentu CO2/kWh;

| iii) | spotřeba elektřiny při výrobním procesu nepřesahuje 15,5 MWh/t Al; |
| --- | --- |

iii)

spotřeba elektřiny při výrobním procesu nepřesahuje 15,5 MWh/t Al;

| b) | sekundárního hliníku. |
| --- | --- |

b)

sekundárního hliníku.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku C této přílohy.

Emise jsou nejvýše na úrovni emisí spojené s rozsahem hodnot nejlepších dostupných technik (BAT-AEL) stanoveným v nejnovějších relevantních závěrech o nejlepších dostupných technikách (BAT), včetně závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro odvětví neželezných kovů (110). Nedochází k žádným významným mezisložkovým vlivům.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

3.9.   Výroba železa a oceli

Popis činnosti

Výroba železa a oceli.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy C24.10, C24.20, C24.31, C24.32, C24.33, C24.34, C24.51 a C24.52 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Hospodářská činnost spadající do této kategorie je přechodnou činností podle čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| Činnost spočívá ve výrobě jednoho z těchto výrobků:






  a) | železa a oceli, pokud emise skleníkových plynů (111) snížené o množství emisí přiřazené výrobě odpadních plynů v souladu s bodem 10.1.5 písm. a) přílohy VII nařízení (EU) 2019/331 nepřesahují tyto hodnoty uplatněné na jednotlivé fáze výrobního procesu:






  i) | tekutý kov = 1,331 (112) t ekvivalentu CO2/t výrobku; |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

Činnost spočívá ve výrobě jednoho z těchto výrobků:

a)

železa a oceli, pokud emise skleníkových plynů (111) snížené o množství emisí přiřazené výrobě odpadních plynů v souladu s bodem 10.1.5 písm. a) přílohy VII nařízení (EU) 2019/331 nepřesahují tyto hodnoty uplatněné na jednotlivé fáze výrobního procesu:

i)

tekutý kov = 1,331 (112) t ekvivalentu CO2/t výrobku;

| ii) | aglomerovaná ruda = 0,163 (113) t ekvivalentu CO2/t výrobku; |
| --- | --- |

ii)

aglomerovaná ruda = 0,163 (113) t ekvivalentu CO2/t výrobku;

| iii) | koks (kromě hnědouhelného koksu) = 0,144 (114) t ekvivalentu CO2/t výrobku; |
| --- | --- |

iii)

koks (kromě hnědouhelného koksu) = 0,144 (114) t ekvivalentu CO2/t výrobku;

| iv) | litina = 0,299 (115) t ekvivalentu CO2/t výrobku; |
| --- | --- |

iv)

litina = 0,299 (115) t ekvivalentu CO2/t výrobku;

| v) | vysokolegovaná ocel vyráběná v elektrických obloukových pecích = 0,266 (116) t ekvivalentu CO2/t výrobku; |
| --- | --- |

v)

vysokolegovaná ocel vyráběná v elektrických obloukových pecích = 0,266 (116) t ekvivalentu CO2/t výrobku;

| vi) | uhlíková ocel vyráběná v elektrických obloukových pecích = 0,209 (117) t ekvivalentu CO2/t výrobku; |
| --- | --- |

vi)

uhlíková ocel vyráběná v elektrických obloukových pecích = 0,209 (117) t ekvivalentu CO2/t výrobku;

| b) | oceli vyráběné v elektrických obloukových pecích, kdy vzniká uhlíková nebo vysokolegovaná ocel vyráběná v elektrických obloukových pecích ve smyslu nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/331 a poměr vstupního ocelového šrotu k výstupnímu produktu není nižší než:






  i) | 70 % u výroby vysokolegované oceli; |
| --- | --- | --- |

b)

oceli vyráběné v elektrických obloukových pecích, kdy vzniká uhlíková nebo vysokolegovaná ocel vyráběná v elektrických obloukových pecích ve smyslu nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/331 a poměr vstupního ocelového šrotu k výstupnímu produktu není nižší než:

i)

70 % u výroby vysokolegované oceli;

| ii) | 90 % u výroby uhlíkové oceli. |
| --- | --- |

ii)

90 % u výroby uhlíkové oceli.

Pokud je CO2, který by jinak byl emitován z výrobního procesu, zachycován za účelem podzemního skladování, přepravuje se a skladuje v podzemí v souladu s technickými screeningovými kritérii stanovenými v oddílech 5.11 a 5.12 této přílohy.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku C této přílohy.

Emise jsou nejvýše na úrovni emisí spojené s rozsahem hodnot nejlepších dostupných technik (BAT-AEL) stanoveným v nejnovějších relevantních závěrech o nejlepších dostupných technikách (BAT), včetně závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro výrobu oceli a železa (118).

Nedochází k žádným významným mezisložkovým vlivům.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

3.10.   Výroba vodíku

Popis činnosti

Výroba vodíku a syntetických paliv na bázi vodíku.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE C20.11 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| Činnost je v souladu s požadavkem na úspory emisí skleníkových plynů během životního cyklu ve výši 73,4 % u vodíku [což znamená emise skleníkových plynů během životního cyklu nižší než 3 t ekvivalentu CO2/t H2] a 70 % u syntetických paliv na bázi vodíku oproti referenčnímu fosilnímu palivu s 94 g ekvivalentu CO2/MJ analogicky k přístupu stanovenému v čl. 25 odst. 2 a příloze V směrnice (EU) 2018/2001.
  Úspory emisí skleníkových plynů během životního cyklu se vypočítají podle metodiky uvedené v čl. 28 odst. 5 směrnice (EU) 2018/2001, případně podle normy ISO 14067:2018 (119) nebo ISO 14064-1:2018 (120).
  Kvantifikované úspory emisí skleníkových plynů během životního cyklu jsou ověřeny v příslušných případech podle článku 30 směrnice (EU) 2018/2001 nebo nezávislou třetí stranou.
  Pokud je CO2, který by jinak byl emitován z výrobního procesu, zachycován za účelem podzemního skladování, přepravuje se a skladuje v podzemí v souladu s technickými screeningovými kritérii stanovenými v oddílech 5.11 a 5.12 této přílohy. |
| Zásada „významně nepoškozovat“ |
| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

Činnost je v souladu s požadavkem na úspory emisí skleníkových plynů během životního cyklu ve výši 73,4 % u vodíku [což znamená emise skleníkových plynů během životního cyklu nižší než 3 t ekvivalentu CO2/t H2] a 70 % u syntetických paliv na bázi vodíku oproti referenčnímu fosilnímu palivu s 94 g ekvivalentu CO2/MJ analogicky k přístupu stanovenému v čl. 25 odst. 2 a příloze V směrnice (EU) 2018/2001.

Úspory emisí skleníkových plynů během životního cyklu se vypočítají podle metodiky uvedené v čl. 28 odst. 5 směrnice (EU) 2018/2001, případně podle normy ISO 14067:2018 (119) nebo ISO 14064-1:2018 (120).

Kvantifikované úspory emisí skleníkových plynů během životního cyklu jsou ověřeny v příslušných případech podle článku 30 směrnice (EU) 2018/2001 nebo nezávislou třetí stranou.

Pokud je CO2, který by jinak byl emitován z výrobního procesu, zachycován za účelem podzemního skladování, přepravuje se a skladuje v podzemí v souladu s technickými screeningovými kritérii stanovenými v oddílech 5.11 a 5.12 této přílohy.

Zásada „významně nepoškozovat“

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku C této přílohy.

Emise jsou nejvýše na úrovni emisí spojené s rozsahem hodnot nejlepších dostupných technik (BAT-AEL) stanoveným v relevantních závěrech o nejlepších dostupných technikách (BAT), včetně:

| a) | závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro výrobu chloru a alkalických hydroxidů (121) a závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro společné systémy čištění odpadních vod a odpadních plynů a nakládání s nimi v odvětví chemického průmyslu (122); |
| --- | --- |

a)

závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro výrobu chloru a alkalických hydroxidů (121) a závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro společné systémy čištění odpadních vod a odpadních plynů a nakládání s nimi v odvětví chemického průmyslu (122);

| b) | závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro rafinaci minerálních olejů a plynů (123). |
| --- | --- |

b)

závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro rafinaci minerálních olejů a plynů (123).

Nedochází k žádným významným mezisložkovým vlivům.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

3.11.   Výroba pecních sazí

Popis činnosti

Výroba pecních sazí.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE C20.13 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Hospodářská činnost spadající do této kategorie je přechodnou činností podle čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| Emise skleníkových plynů (124) z procesů výroby pecních sazí jsou nižší než 1,141 (125) t ekvivalentu CO2 na tunu výrobku. |
| Zásada „významně nepoškozovat“ |
| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

Emise skleníkových plynů (124) z procesů výroby pecních sazí jsou nižší než 1,141 (125) t ekvivalentu CO2 na tunu výrobku.

Zásada „významně nepoškozovat“

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku C této přílohy.

Emise jsou nejvýše na úrovni emisí spojené s rozsahem hodnot nejlepších dostupných technik (BAT-AEL) stanoveným v nejnovějších relevantních závěrech o nejlepších dostupných technikách (BAT), včetně:

| a) | referenčního dokumentu o nejlepších dostupných technikách (BREF) pro průmyslové odvětví výroby velkoobjemových anorganických chemikálií – pevných látek a ostatní výroby (126); |
| --- | --- |

a)

referenčního dokumentu o nejlepších dostupných technikách (BREF) pro průmyslové odvětví výroby velkoobjemových anorganických chemikálií – pevných látek a ostatní výroby (126);

| b) | závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro společné systémy čištění odpadních vod a odpadních plynů a nakládání s nimi v odvětví chemického průmyslu (127). |
| --- | --- |

b)

závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro společné systémy čištění odpadních vod a odpadních plynů a nakládání s nimi v odvětví chemického průmyslu (127).

Nedochází k žádným významným mezisložkovým vlivům.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

3.12.   Výroba bezvodé sody

Popis činnosti

Výroba uhličitanu sodného (bezvodé sody, bezvodého uhličitanu sodného).

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE C20.13 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Hospodářská činnost spadající do této kategorie je přechodnou činností podle čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| Emise skleníkových plynů (128) z procesů výroby bezvodé sody jsou nižší než 0,789 (129) t ekvivalentu CO2 na tunu výrobku. |
| Zásada „významně nepoškozovat“ |
| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

Emise skleníkových plynů (128) z procesů výroby bezvodé sody jsou nižší než 0,789 (129) t ekvivalentu CO2 na tunu výrobku.

Zásada „významně nepoškozovat“

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku C této přílohy.

Emise jsou nejvýše na úrovni emisí spojené s rozsahem hodnot nejlepších dostupných technik (BAT-AEL) stanoveným v nejnovějších relevantních závěrech o nejlepších dostupných technikách (BAT), včetně:

| a) | referenčního dokumentu o nejlepších dostupných technikách (BREF) pro průmyslové odvětví výroby velkoobjemových anorganických chemikálií – pevných látek a ostatní výroby (130); |
| --- | --- |

a)

referenčního dokumentu o nejlepších dostupných technikách (BREF) pro průmyslové odvětví výroby velkoobjemových anorganických chemikálií – pevných látek a ostatní výroby (130);

| b) | závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro společné systémy čištění odpadních vod a odpadních plynů a nakládání s nimi v odvětví chemického průmyslu (131). |
| --- | --- |

b)

závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro společné systémy čištění odpadních vod a odpadních plynů a nakládání s nimi v odvětví chemického průmyslu (131).

Nedochází k žádným významným mezisložkovým vlivům.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

3.13.   Výroba chloru

Popis činnosti

Výroba chloru.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE C20.13 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Hospodářská činnost spadající do této kategorie je přechodnou činností podle čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| Spotřeba elektřiny pro elektrolýzu a zpracování chloru je nejvýše 2,45 MWh na tunu chloru.
  Průměrné emise skleníkových plynů během životního cyklu elektřiny používané k výrobě chloru jsou 100 g ekvivalentu CO2/kWh nebo nižší.
  Emise skleníkových plynů během životního cyklu se vypočítají podle doporučení 2013/179/EU, případně podle ISO 14067:2018 (132) nebo ISO 14064-1:2018 (133).
  Kvantifikované emise skleníkových plynů během životního cyklu ověřuje nezávislá třetí strana. |
| Zásada „významně nepoškozovat“ |
| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

Spotřeba elektřiny pro elektrolýzu a zpracování chloru je nejvýše 2,45 MWh na tunu chloru.

Průměrné emise skleníkových plynů během životního cyklu elektřiny používané k výrobě chloru jsou 100 g ekvivalentu CO2/kWh nebo nižší.

Emise skleníkových plynů během životního cyklu se vypočítají podle doporučení 2013/179/EU, případně podle ISO 14067:2018 (132) nebo ISO 14064-1:2018 (133).

Kvantifikované emise skleníkových plynů během životního cyklu ověřuje nezávislá třetí strana.

Zásada „významně nepoškozovat“

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku C této přílohy.

Emise jsou nejvýše na úrovni emisí spojené s rozsahem hodnot nejlepších dostupných technik (BAT-AEL) stanoveným v nejnovějších relevantních závěrech o nejlepších dostupných technikách (BAT), včetně:

| a) | závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro výrobu chloru a alkalických hydroxidů (134); |
| --- | --- |

a)

závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro výrobu chloru a alkalických hydroxidů (134);

| b) | závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro společné systémy čištění odpadních vod a odpadních plynů a nakládání s nimi v odvětví chemického průmyslu (135). |
| --- | --- |

b)

závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro společné systémy čištění odpadních vod a odpadních plynů a nakládání s nimi v odvětví chemického průmyslu (135).

Nedochází k žádným významným mezisložkovým vlivům.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

3.14.   Výroba základních organických chemických látek

Popis činnosti

Výroba:

| a) | chemických látek vysoké hodnoty (HVC):






  i) | acetylenu; |
| --- | --- | --- |

a)

chemických látek vysoké hodnoty (HVC):

i)

acetylenu;

| ii) | ethylenu; |
| --- | --- |

ii)

ethylenu;

| iii) | propylenu; |
| --- | --- |

iii)

propylenu;

| iv) | butadienu; |
| --- | --- |

iv)

butadienu;

| b) | aromatických látek:






  i) | směsí alkylbenzenů a směsí alkylnaftalenů jiných než z HS 2707 nebo 2902; |
| --- | --- | --- |

b)

aromatických látek:

i)

směsí alkylbenzenů a směsí alkylnaftalenů jiných než z HS 2707 nebo 2902;

| ii) | cyklohexanu; |
| --- | --- |

ii)

cyklohexanu;

| iii) | benzenu; |
| --- | --- |

iii)

benzenu;

| iv) | toluenu; |
| --- | --- |

iv)

toluenu;

| v) | o-xylenu; |
| --- | --- |

v)

o-xylenu;

| vi) | p-xylenu; |
| --- | --- |

vi)

p-xylenu;

| vii) | m-xylenu a směsí izomerů xylenu; |
| --- | --- |

vii)

m-xylenu a směsí izomerů xylenu;

| viii) | ethylbenzenu; |
| --- | --- |

viii)

ethylbenzenu;

| ix) | kumenu; |
| --- | --- |

ix)

kumenu;

| x) | bifenylu, terfenylů, vinyltoluenů, ostatních cyklických uhlovodíků kromě cyklanů, cyklenů, cykloterpenů, benzenu, toluenu, xylenů, styrenu, ethylbenzenu, kumenu, naftalenu, anthracenu; |
| --- | --- |

x)

bifenylu, terfenylů, vinyltoluenů, ostatních cyklických uhlovodíků kromě cyklanů, cyklenů, cykloterpenů, benzenu, toluenu, xylenů, styrenu, ethylbenzenu, kumenu, naftalenu, anthracenu;

| xi) | benzolu (benzenu), toluolu (toluenu) a xylolu (xylenů); |
| --- | --- |

xi)

benzolu (benzenu), toluolu (toluenu) a xylolu (xylenů);

| xii) | naftalenu a ostatních směsí aromatických uhlovodíků (kromě benzolu, toluolu, xylolu); |
| --- | --- |

xii)

naftalenu a ostatních směsí aromatických uhlovodíků (kromě benzolu, toluolu, xylolu);

| c) | vinylchloridu; |
| --- | --- |

c)

vinylchloridu;

| d) | styrenu; |
| --- | --- |

d)

styrenu;

| e) | ethylenoxidu; |
| --- | --- |

e)

ethylenoxidu;

| f) | ethylenglykolu; |
| --- | --- |

f)

ethylenglykolu;

| g) | kyseliny adipové. |
| --- | --- |

g)

kyseliny adipové.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE C20.14 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Hospodářská činnost spadající do této kategorie je přechodnou činností podle čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| Emise skleníkových plynů (136) z procesů výroby základních organických chemických látek jsou nižší než:






  a) | u chemických látek vysoké hodnoty (HVC): 0,693 (137) t ekvivalentu CO2/t HVC; |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

Emise skleníkových plynů (136) z procesů výroby základních organických chemických látek jsou nižší než:

a)

u chemických látek vysoké hodnoty (HVC): 0,693 (137) t ekvivalentu CO2/t HVC;

| b) | u aromatických látek: 0,0072 (138) t ekvivalentu CO2/t komplexního váženého objemu; |
| --- | --- |

b)

u aromatických látek: 0,0072 (138) t ekvivalentu CO2/t komplexního váženého objemu;

| c) | u vinylchloridu; 0,171 (139) t ekvivalentu CO2/t vinylchloridu; |
| --- | --- |

c)

u vinylchloridu; 0,171 (139) t ekvivalentu CO2/t vinylchloridu;

| d) | u styrenu: 0,419 (140) t ekvivalentu CO2/t styrenu; |
| --- | --- |

d)

u styrenu: 0,419 (140) t ekvivalentu CO2/t styrenu;

| e) | u ethylenoxidu/ethylenglykolů: 0,314 (141) t ekvivalentu CO2/t ethylenoxidu/ethylenglykolu; |
| --- | --- |

e)

u ethylenoxidu/ethylenglykolů: 0,314 (141) t ekvivalentu CO2/t ethylenoxidu/ethylenglykolu;

| f) | u kyseliny adipové: 0,32 (142) t ekvivalentu CO2/t kyseliny adipové. |
| --- | --- |

f)

u kyseliny adipové: 0,32 (142) t ekvivalentu CO2/t kyseliny adipové.

Pokud jsou organické chemické látky spadající do těchto kategorií vyráběny zcela nebo částečně z obnovitelných surovin, jsou emise skleníkových plynů během životního cyklu vyrobené chemické látky vyráběné zcela nebo částečně z obnovitelných surovin nižší než emise skleníkových plynů během životního cyklu ekvivalentní chemické látky vyráběné z fosilních paliv.

Emise skleníkových plynů během životního cyklu se vypočítají podle doporučení 2013/179/EU, případně podle ISO 14067:2018 (143) nebo ISO 14064-1:2018 (144).

Kvantifikované emise skleníkových plynů během životního cyklu ověřuje nezávislá třetí strana.

Zemědělská biomasa používaná pro výrobu základních organických chemických látek splňuje kritéria stanovená v čl. 29 odst. 2 až 5 směrnice (EU) 2018/2001. Lesní biomasa používaná pro výrobu základních organických chemických látek splňuje kritéria stanovená v čl. 29 odst. 6 a 7 uvedené směrnice.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku C této přílohy.

Emise jsou nejvýše na úrovni emisí spojené s rozsahem hodnot nejlepších dostupných technik (BAT-AEL) stanoveným v relevantních závěrech o nejlepších dostupných technikách (BAT), včetně:

| a) | závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro výrobu velkého množství organických chemických látek (145); |
| --- | --- |

a)

závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro výrobu velkého množství organických chemických látek (145);

| b) | závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro společné systémy čištění odpadních vod a odpadních plynů a nakládání s nimi v odvětví chemického průmyslu (146). |
| --- | --- |

b)

závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro společné systémy čištění odpadních vod a odpadních plynů a nakládání s nimi v odvětví chemického průmyslu (146).

Nedochází k žádným významným mezisložkovým vlivům.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

3.15.   Výroba amoniaku

Popis činnosti

Výroba amoniaku.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE C20.15 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| Činnost splňuje jedno z těchto kritérií:






  a) | amoniak se vyrábí z vodíku, který splňuje technická screeningová kritéria stanovená v oddíle 3.10 této přílohy (Výroba vodíku); |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

Činnost splňuje jedno z těchto kritérií:

a)

amoniak se vyrábí z vodíku, který splňuje technická screeningová kritéria stanovená v oddíle 3.10 této přílohy (Výroba vodíku);

| b) | amoniak se získává z odpadních vod. |
| --- | --- |

b)

amoniak se získává z odpadních vod.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku C této přílohy.

Emise jsou nejvýše na úrovni emisí spojené s rozsahem hodnot nejlepších dostupných technik (BAT-AEL) stanoveným v nejnovějších relevantních závěrech o nejlepších dostupných technikách (BAT), včetně:

| a) | referenčního dokumentu o nejlepších dostupných technikách (BREF) pro velkoobjemovou výrobu anorganických chemikálií – amoniaku, kyselin a hnojiv (147); |
| --- | --- |

a)

referenčního dokumentu o nejlepších dostupných technikách (BREF) pro velkoobjemovou výrobu anorganických chemikálií – amoniaku, kyselin a hnojiv (147);

| b) | závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro společné systémy čištění odpadních vod a odpadních plynů a nakládání s nimi v odvětví chemického průmyslu (148). |
| --- | --- |

b)

závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro společné systémy čištění odpadních vod a odpadních plynů a nakládání s nimi v odvětví chemického průmyslu (148).

Nedochází k žádným významným mezisložkovým vlivům.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

3.16.   Výroba kyseliny dusičné

Popis činnosti

Výroba kyseliny dusičné.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE C20.15 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Hospodářská činnost spadající do této kategorie je přechodnou činností podle čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| Emise skleníkových plynů (149) z výroby kyseliny dusičné jsou nižší než 0,038 (150) t ekvivalentu CO2 na tunu kyseliny dusičné. |
| Zásada „významně nepoškozovat“ |
| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

Emise skleníkových plynů (149) z výroby kyseliny dusičné jsou nižší než 0,038 (150) t ekvivalentu CO2 na tunu kyseliny dusičné.

Zásada „významně nepoškozovat“

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku C této přílohy.

Emise jsou nejvýše na úrovni emisí spojené s rozsahem hodnot nejlepších dostupných technik (BAT-AEL) stanoveným v nejnovějších relevantních závěrech o nejlepších dostupných technikách (BAT), včetně:

| a) | referenčního dokumentu o nejlepších dostupných technikách (BREF) pro velkoobjemovou výrobu anorganických chemikálií – amoniaku, kyselin a hnojiv (151); |
| --- | --- |

a)

referenčního dokumentu o nejlepších dostupných technikách (BREF) pro velkoobjemovou výrobu anorganických chemikálií – amoniaku, kyselin a hnojiv (151);

| b) | závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro společné systémy čištění odpadních vod a odpadních plynů a nakládání s nimi v odvětví chemického průmyslu (152). |
| --- | --- |

b)

závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro společné systémy čištění odpadních vod a odpadních plynů a nakládání s nimi v odvětví chemického průmyslu (152).

Nedochází k žádným významným mezisložkovým vlivům.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

3.17.   Výroba plastů v primárních formách

Popis činnosti

Výroba pryskyřic, plastů a nevulkanizovatelných termoplastických elastomerů, mísení a směšování pryskyřic na zakázku a výroba syntetických pryskyřic jinak než na zakázku.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE C20.16 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Hospodářská činnost spadající do této kategorie je přechodnou činností podle čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| Činnost splňuje jedno z těchto kritérií:






  a) | plast v primární formě je zcela vyroben mechanickou recyklací plastového odpadu; |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

Činnost splňuje jedno z těchto kritérií:

a)

plast v primární formě je zcela vyroben mechanickou recyklací plastového odpadu;

| b) | není-li mechanická recyklace technicky proveditelná nebo ekonomicky životaschopná, je plast v primární formě zcela vyroben chemickou recyklací plastového odpadu, přičemž emise skleníkových plynů během životního cyklu vyrobeného plastu, s vyloučením případných vypočtených kreditů z výroby paliv, jsou nižší než emise skleníkových plynů během životního cyklu ekvivalentního plastu v primární formě vyrobeného z fosilních paliv. Emise skleníkových plynů během životního cyklu se vypočítají podle doporučení 2013/179/EU, případně podle ISO 14067:2018 (153) nebo ISO 14064-1:2018 (154). Kvantifikované emise skleníkových plynů během životního cyklu ověřuje nezávislá třetí strana; |
| --- | --- |

b)

není-li mechanická recyklace technicky proveditelná nebo ekonomicky životaschopná, je plast v primární formě zcela vyroben chemickou recyklací plastového odpadu, přičemž emise skleníkových plynů během životního cyklu vyrobeného plastu, s vyloučením případných vypočtených kreditů z výroby paliv, jsou nižší než emise skleníkových plynů během životního cyklu ekvivalentního plastu v primární formě vyrobeného z fosilních paliv. Emise skleníkových plynů během životního cyklu se vypočítají podle doporučení 2013/179/EU, případně podle ISO 14067:2018 (153) nebo ISO 14064-1:2018 (154). Kvantifikované emise skleníkových plynů během životního cyklu ověřuje nezávislá třetí strana;

| c) | je zcela nebo částečně odvozený z obnovitelných surovin (155), přičemž jeho emise skleníkových plynů během životního cyklu jsou nižší než emise skleníkových plynů během životního cyklu ekvivalentních plastů v primárních formách vyrobených z fosilních paliv. Emise skleníkových plynů během životního cyklu se vypočítají podle doporučení 2013/179/EU, případně podle ISO 14067:2018 nebo ISO 14064-1:2018. Kvantifikované emise skleníkových plynů během životního cyklu ověřuje nezávislá třetí strana. |
| --- | --- |

c)

je zcela nebo částečně odvozený z obnovitelných surovin (155), přičemž jeho emise skleníkových plynů během životního cyklu jsou nižší než emise skleníkových plynů během životního cyklu ekvivalentních plastů v primárních formách vyrobených z fosilních paliv. Emise skleníkových plynů během životního cyklu se vypočítají podle doporučení 2013/179/EU, případně podle ISO 14067:2018 nebo ISO 14064-1:2018. Kvantifikované emise skleníkových plynů během životního cyklu ověřuje nezávislá třetí strana.

Zemědělská biomasa používaná pro výrobu plastů v primárních formách splňuje kritéria stanovená v čl. 29 odst. 2 až 5 směrnice (EU) 2018/2001. Lesní biomasa používaná pro výrobu plastů v primárních formách splňuje kritéria stanovená v čl. 29 odst. 6 a 7 uvedené směrnice.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku C této přílohy.

Emise jsou nejvýše na úrovni emisí spojené s rozsahem hodnot nejlepších dostupných technik (BAT-AEL) stanoveným v relevantních závěrech o nejlepších dostupných technikách (BAT), včetně:

| a) | referenčního dokumentu o nejlepších dostupných technikách (BREF) pro výrobu polymerů (156); |
| --- | --- |

a)

referenčního dokumentu o nejlepších dostupných technikách (BREF) pro výrobu polymerů (156);

| b) | závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro společné systémy čištění odpadních vod a odpadních plynů a nakládání s nimi v odvětví chemického průmyslu (157). |
| --- | --- |

b)

závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro společné systémy čištění odpadních vod a odpadních plynů a nakládání s nimi v odvětví chemického průmyslu (157).

Nedochází k žádným významným mezisložkovým vlivům.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

4.   ENERGETIKA

4.1.   Výroba elektřiny s využitím solární fotovoltaické technologie

Popis činnosti

Výstavba nebo provoz zařízení na výrobu elektřiny, která vyrábějí elektřinu s využitím solární fotovoltaické technologie.

Pokud je hospodářská činnost nedílnou součástí činnosti „Instalace, údržba a opravy technologií pro výrobu obnovitelné energie“ uvedené v oddíle 7.6 této přílohy, použijí se technická screeningová kritéria uvedená v oddíle 7.6.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy D35.11 a F42.22 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| Činnost spočívá ve výrobě elektřiny s využitím solární fotovoltaické technologie. |
| Zásada „významně nepoškozovat“ |
| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

Činnost spočívá ve výrobě elektřiny s využitím solární fotovoltaické technologie.

Zásada „významně nepoškozovat“

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Nepoužije se

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Při činnosti se hodnotí dostupnost zařízení a součástí s vysokou trvanlivostí a recyklovatelností, které lze snadno demontovat a renovovat, a pokud možno se taková zařízení a součásti používají.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Nepoužije se

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

4.2.   Výroba elektřiny s využitím technologie koncentrované solární energie

Popis činnosti

Výstavba nebo provoz zařízení na výrobu elektřiny, která vyrábějí elektřinu s využitím technologie koncentrované solární energie.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy D35.11 a F42.22 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| Činnost spočívá ve výrobě elektřiny s využitím technologie koncentrované solární energie. |
| Zásada „významně nepoškozovat“ |
| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

Činnost spočívá ve výrobě elektřiny s využitím technologie koncentrované solární energie.

Zásada „významně nepoškozovat“

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Při činnosti se hodnotí dostupnost zařízení a součástí s vysokou trvanlivostí a recyklovatelností, které lze snadno demontovat a renovovat, a pokud možno se taková zařízení a součásti používají.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Nepoužije se

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

4.3.   Výroba elektřiny z větrné energie

Popis činnosti

Výstavba nebo provoz zařízení na výrobu elektřiny, která vyrábějí elektřinu z větrné energie.

Pokud je hospodářská činnost nedílnou součástí činnosti „Instalace, údržba a opravy technologií pro výrobu obnovitelné energie“ uvedené v oddíle 7.6 této přílohy, použijí se technická screeningová kritéria uvedená v oddíle 7.6.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy D35.11 a F42.22 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| Činnost spočívá ve výrobě elektřiny z větrné energie. |
| Zásada „významně nepoškozovat“ |
| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

Činnost spočívá ve výrobě elektřiny z větrné energie.

Zásada „významně nepoškozovat“

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

V případě výstavby mořských větrných elektráren činnost nebrání dosažení dobrého stavu prostředí, jak stanoví směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES (158), což vyžaduje přijetí vhodných opatření pro prevenci nebo zmírnění dopadů, pokud jde o deskriptor 11 (hluk/energie) stanovený v příloze I uvedené směrnice, a jak stanoví rozhodnutí Komise (EU) 2017/848 (159), pokud jde o příslušná kritéria a metodické standardy pro tento deskriptor.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Při činnosti se hodnotí dostupnost zařízení a součástí s vysokou trvanlivostí a recyklovatelností, které lze snadno demontovat a renovovat, a pokud možno se taková zařízení a součásti používají.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Nepoužije se

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy (160).

V případě mořských větrných elektráren činnost nebrání dosažení dobrého stavu prostředí, jak stanoví směrnice 2008/56/ES, což vyžaduje přijetí vhodných opatření pro prevenci nebo zmírnění dopadů, pokud jde o deskriptory 1 (biologická rozmanitost) a 6 (celistvost mořského dna) stanovené v příloze I uvedené směrnice, a jak stanoví rozhodnutí (EU) 2017/848, pokud jde o příslušná kritéria a metodické standardy pro tyto deskriptory.

4.4.   Výroba elektřiny v technologických zařízeních pro využití energie z oceánů

Popis činnosti

Výstavba nebo provoz zařízení na výrobu elektřiny, která vyrábějí elektřinu z energie z oceánů.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy D35.11 a F42.22 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| Činnost spočívá ve výrobě elektřiny z energie z oceánů. |
| Zásada „významně nepoškozovat“ |
| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

Činnost spočívá ve výrobě elektřiny z energie z oceánů.

Zásada „významně nepoškozovat“

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost nebrání dosažení dobrého stavu prostředí, jak stanoví směrnice 2008/56/ES, což vyžaduje přijetí vhodných opatření pro prevenci nebo zmírnění dopadů, pokud jde o deskriptor 11 (hluk/energie) stanovený v příloze I uvedené směrnice, a jak stanoví rozhodnutí (EU) 2017/848, pokud jde o příslušná kritéria a metodické standardy pro tento deskriptor.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Při činnosti se hodnotí dostupnost zařízení a součástí s vysokou trvanlivostí a recyklovatelností, které lze snadno demontovat a renovovat, a pokud možno se taková zařízení a součásti používají.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Jsou zavedena opatření k minimalizaci toxicity nátěrů proti obrůstání a biocidů stanovená v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 (161), kterým se v právu Unie provádí Mezinárodní úmluva o omezení používání škodlivých nátěrových systémů proti obrůstání lodí přijatá dne 5. října 2001.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

Činnost nebrání dosažení dobrého stavu prostředí, jak stanoví směrnice 2008/56/ES, což vyžaduje přijetí vhodných opatření pro prevenci nebo zmírnění dopadů, pokud jde o deskriptor 1 (biologická rozmanitost) stanovený v příloze I uvedené směrnice, a jak stanoví rozhodnutí (EU) 2017/848, pokud jde o příslušná kritéria a metodické standardy pro tento deskriptor.

4.5.   Výroba elektřiny z vodní energie

Popis činnosti

Výstavba nebo provoz zařízení na výrobu elektřiny, která vyrábějí elektřinu z vodní energie.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy D35.11 a F42.22 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| Činnost splňuje jedno z těchto kritérií:






  a) | zařízení na výrobu elektrické energie je průtočná vodní elektrárna a nemá umělou nádrž; |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

Činnost splňuje jedno z těchto kritérií:

a)

zařízení na výrobu elektrické energie je průtočná vodní elektrárna a nemá umělou nádrž;

| b) | měrný výkon zařízení na výrobu elektřiny přesahuje 5 W/m2; |
| --- | --- |

b)

měrný výkon zařízení na výrobu elektřiny přesahuje 5 W/m2;

| c) | emise skleníkových plynů během životního cyklu z výroby elektřiny z vodní energie jsou nižší než 100 g ekvivalentu CO2/kWh. Emise skleníkových plynů během životního cyklu se vypočítají podle doporučení 2013/179/EU, případně podle ISO 14067:2018 (162), ISO 14064-1:2018 (163) nebo pomocí nástroje G-res (164). Kvantifikované emise skleníkových plynů během životního cyklu ověřuje nezávislá třetí strana. |
| --- | --- |

c)

emise skleníkových plynů během životního cyklu z výroby elektřiny z vodní energie jsou nižší než 100 g ekvivalentu CO2/kWh. Emise skleníkových plynů během životního cyklu se vypočítají podle doporučení 2013/179/EU, případně podle ISO 14067:2018 (162), ISO 14064-1:2018 (163) nebo pomocí nástroje G-res (164). Kvantifikované emise skleníkových plynů během životního cyklu ověřuje nezávislá třetí strana.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

| 1. | Činnost je v souladu s ustanoveními směrnice 2000/60/ES, a zejména se všemi požadavky stanovenými v článku 4 směrnice. |
| --- | --- |

1.

Činnost je v souladu s ustanoveními směrnice 2000/60/ES, a zejména se všemi požadavky stanovenými v článku 4 směrnice.

| 2. | Pokud jde o provoz stávajících vodních elektráren, včetně renovace za účelem zvýšení potenciálu výroby obnovitelné energie nebo skladování energie, splňuje činnost tato kritéria:






  2.1 | V souladu s ustanoveními směrnice 2000/60/ES, a zejména s články 4 a 11 uvedené směrnice, jsou zavedena všechna technicky proveditelná a ekologicky relevantní zmírňující opatření ke snížení negativních dopadů na vodní útvary, jakož i na chráněná stanoviště a druhy přímo závislé na vodě. |
| --- | --- | --- |

2.

Pokud jde o provoz stávajících vodních elektráren, včetně renovace za účelem zvýšení potenciálu výroby obnovitelné energie nebo skladování energie, splňuje činnost tato kritéria:

2.1

V souladu s ustanoveními směrnice 2000/60/ES, a zejména s články 4 a 11 uvedené směrnice, jsou zavedena všechna technicky proveditelná a ekologicky relevantní zmírňující opatření ke snížení negativních dopadů na vodní útvary, jakož i na chráněná stanoviště a druhy přímo závislé na vodě.

| 2.2 | V příslušných případech a v závislosti na ekosystémech přirozeně se vyskytujících v dotčených vodních útvarech opatření zahrnují:






  a) | opatření k zajištění migrace ryb po proudu a proti proudu (např. turbíny šetrné k rybám, naváděcí struktury pro ryby, moderní plně funkční rybí přechody, opatření k zastavení nebo minimalizaci provozu a vypouštění během migrace nebo tření); |
| --- | --- | --- |

2.2

V příslušných případech a v závislosti na ekosystémech přirozeně se vyskytujících v dotčených vodních útvarech opatření zahrnují:

a)

opatření k zajištění migrace ryb po proudu a proti proudu (např. turbíny šetrné k rybám, naváděcí struktury pro ryby, moderní plně funkční rybí přechody, opatření k zastavení nebo minimalizaci provozu a vypouštění během migrace nebo tření);

| b) | opatření k zajištění minimálního ekologického průtoku (včetně zmírnění rychlých a krátkodobých změn průtoku nebo špičkování) a toku sedimentu; |
| --- | --- |

b)

opatření k zajištění minimálního ekologického průtoku (včetně zmírnění rychlých a krátkodobých změn průtoku nebo špičkování) a toku sedimentu;

| c) | opatření na ochranu nebo zlepšení stavu stanovišť. |
| --- | --- |

c)

opatření na ochranu nebo zlepšení stavu stanovišť.

| 2.3 | Účinnost těchto opatření je sledována podle oprávnění nebo povolení, které stanoví podmínky zaměřené na dosažení dobrého stavu nebo potenciálu dotčeného vodního útvaru. |
| --- | --- |

2.3

Účinnost těchto opatření je sledována podle oprávnění nebo povolení, které stanoví podmínky zaměřené na dosažení dobrého stavu nebo potenciálu dotčeného vodního útvaru.

| 3. | Pokud jde o výstavbu nových vodních elektráren, splňuje činnost tato kritéria:






  3.1 | V souladu s článkem 4 směrnice 2000/60/ES, a zejména s odstavcem 7 uvedeného článku, je před výstavbou provedeno posouzení dopadů projektu s cílem posoudit všechny jeho potenciální dopady na stav vodních útvarů v rámci téhož povodí a na chráněná stanoviště a druhy přímo závislé na vodě, zejména s ohledem na migrační koridory, volně tekoucí řeky nebo ekosystémy blízké nenarušeným podmínkám.
  Posouzení vychází z aktuálních, komplexních a přesných údajů, včetně údajů z monitorování prvků biologické kvality, které jsou zvláště citlivé na hydromorfologické změny, a očekávaného stavu vodního útvaru v důsledku nových činností ve srovnání se stavem současným.
  Posuzují se zejména kumulované dopady tohoto nového projektu s další existující nebo plánovanou infrastrukturou v rámci povodí. |
| --- | --- | --- |

3.

Pokud jde o výstavbu nových vodních elektráren, splňuje činnost tato kritéria:

3.1

V souladu s článkem 4 směrnice 2000/60/ES, a zejména s odstavcem 7 uvedeného článku, je před výstavbou provedeno posouzení dopadů projektu s cílem posoudit všechny jeho potenciální dopady na stav vodních útvarů v rámci téhož povodí a na chráněná stanoviště a druhy přímo závislé na vodě, zejména s ohledem na migrační koridory, volně tekoucí řeky nebo ekosystémy blízké nenarušeným podmínkám.

Posouzení vychází z aktuálních, komplexních a přesných údajů, včetně údajů z monitorování prvků biologické kvality, které jsou zvláště citlivé na hydromorfologické změny, a očekávaného stavu vodního útvaru v důsledku nových činností ve srovnání se stavem současným.

Posuzují se zejména kumulované dopady tohoto nového projektu s další existující nebo plánovanou infrastrukturou v rámci povodí.

| 3.2 | Na základě tohoto posouzení dopadů je zjištěno, že elektrárna je svou konstrukcí a umístěním a z hlediska zmírňujících opatření koncipována tak, aby splňovala jeden z těchto požadavků:






  a) | elektrárna nepůsobí žádné zhoršení dobrého stavu či potenciálu konkrétního vodního útvaru, jehož se týká, ani neohrožuje jejich dosažení; |
| --- | --- | --- |

3.2

Na základě tohoto posouzení dopadů je zjištěno, že elektrárna je svou konstrukcí a umístěním a z hlediska zmírňujících opatření koncipována tak, aby splňovala jeden z těchto požadavků:

a)

elektrárna nepůsobí žádné zhoršení dobrého stavu či potenciálu konkrétního vodního útvaru, jehož se týká, ani neohrožuje jejich dosažení;

| b) | existuje-li riziko, že elektrárna zhorší dobrý stav/potenciál konkrétního vodního útvaru, jehož se týká, nebo ohrozí jejich dosažení, není toto zhoršení významné a je odůvodněno podrobným posouzením nákladů a přínosů, které prokazuje obě tyto skutečnosti:






  i) | skutečnost, že převažující veřejný zájem nebo očekávané přínosy plánované vodní elektrárny převažují nad náklady plynoucími ze zhoršení stavu vodního útvaru, které vzniknou pro životní prostředí a společnost; |
| --- | --- | --- |

b)

existuje-li riziko, že elektrárna zhorší dobrý stav/potenciál konkrétního vodního útvaru, jehož se týká, nebo ohrozí jejich dosažení, není toto zhoršení významné a je odůvodněno podrobným posouzením nákladů a přínosů, které prokazuje obě tyto skutečnosti:

i)

skutečnost, že převažující veřejný zájem nebo očekávané přínosy plánované vodní elektrárny převažují nad náklady plynoucími ze zhoršení stavu vodního útvaru, které vzniknou pro životní prostředí a společnost;

| ii) | skutečnost, že převažující veřejný zájem nebo očekávané přínosy elektrárny nemohou být z důvodů technické proveditelnosti nebo nepřiměřených nákladů dosaženy alternativními prostředky, které by vedly k lepšímu environmentálnímu výsledku (např. renovací stávajících vodních elektráren nebo využitím technologií, které nenarušují kontinuitu řek). |
| --- | --- |

ii)

skutečnost, že převažující veřejný zájem nebo očekávané přínosy elektrárny nemohou být z důvodů technické proveditelnosti nebo nepřiměřených nákladů dosaženy alternativními prostředky, které by vedly k lepšímu environmentálnímu výsledku (např. renovací stávajících vodních elektráren nebo využitím technologií, které nenarušují kontinuitu řek).

| 3.3 | Jsou provedena všechna technicky proveditelná a ekologicky relevantní zmírňující opatření ke snížení negativních dopadů na vodní útvary, jakož i na chráněná stanoviště a druhy přímo závislé na vodě.
  V příslušných případech a v závislosti na ekosystémech přirozeně se vyskytujících v dotčených vodních útvarech zmírňující opatření zahrnují:






  a) | opatření k zajištění migrace ryb po proudu a proti proudu (např. turbíny šetrné k rybám, naváděcí struktury pro ryby, moderní plně funkční rybí přechody, opatření k zastavení nebo minimalizaci provozu a vypouštění během migrace nebo tření); |
| --- | --- | --- |

3.3

Jsou provedena všechna technicky proveditelná a ekologicky relevantní zmírňující opatření ke snížení negativních dopadů na vodní útvary, jakož i na chráněná stanoviště a druhy přímo závislé na vodě.

V příslušných případech a v závislosti na ekosystémech přirozeně se vyskytujících v dotčených vodních útvarech zmírňující opatření zahrnují:

a)

opatření k zajištění migrace ryb po proudu a proti proudu (např. turbíny šetrné k rybám, naváděcí struktury pro ryby, moderní plně funkční rybí přechody, opatření k zastavení nebo minimalizaci provozu a vypouštění během migrace nebo tření);

| b) | opatření k zajištění minimálního ekologického průtoku (včetně zmírnění rychlých a krátkodobých změn průtoku nebo špičkování) a toku sedimentu; |
| --- | --- |

b)

opatření k zajištění minimálního ekologického průtoku (včetně zmírnění rychlých a krátkodobých změn průtoku nebo špičkování) a toku sedimentu;

| c) | opatření na ochranu nebo zlepšení stavu stanovišť. |
| --- | --- |

c)

opatření na ochranu nebo zlepšení stavu stanovišť.

Účinnost těchto opatření je sledována podle oprávnění nebo povolení, které stanoví podmínky zaměřené na dosažení dobrého stavu nebo potenciálu dotčeného vodního útvaru.

| 3.4 | Elektrárna trvale neohrožuje dosažení dobrého stavu / potenciálu žádného z vodních útvarů ve stejné oblasti povodí. |
| --- | --- |

3.4

Elektrárna trvale neohrožuje dosažení dobrého stavu / potenciálu žádného z vodních útvarů ve stejné oblasti povodí.

| 3.5 | Vedle zmírňujících opatření uvedených výše se v příslušných případech provádějí kompenzační opatření, která zajišťují, aby projekt nezvyšoval fragmentaci vodních útvarů ve stejné oblasti povodí. Toho se dosáhne obnovením kontinuity ve stejné oblasti povodí v rozsahu, který kompenzuje narušení kontinuity, jež může plánovaná vodní elektrárna způsobit. Kompenzace začne před realizací daného projektu. |
| --- | --- |

3.5

Vedle zmírňujících opatření uvedených výše se v příslušných případech provádějí kompenzační opatření, která zajišťují, aby projekt nezvyšoval fragmentaci vodních útvarů ve stejné oblasti povodí. Toho se dosáhne obnovením kontinuity ve stejné oblasti povodí v rozsahu, který kompenzuje narušení kontinuity, jež může plánovaná vodní elektrárna způsobit. Kompenzace začne před realizací daného projektu.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Nepoužije se

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy (165).

4.6.   Výroba elektřiny z geotermální energie

Popis činnosti

Výstavba nebo provoz zařízení na výrobu elektřiny, která vyrábějí elektřinu z geotermální energie.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy D35.11 a F42.22 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| Emise skleníkových plynů během životního cyklu z výroby elektřiny z geotermální energie jsou nižší než 100 g ekvivalentu CO2/kWh. Úspory emisí skleníkových plynů během životního cyklu se vypočítají podle doporučení Komise 2013/179/EU, případně podle ISO 14067:2018 nebo ISO 14064-1:2018. Kvantifikované emise skleníkových plynů během životního cyklu ověřuje nezávislá třetí strana. |
| Zásada „významně nepoškozovat“ |
| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

Emise skleníkových plynů během životního cyklu z výroby elektřiny z geotermální energie jsou nižší než 100 g ekvivalentu CO2/kWh. Úspory emisí skleníkových plynů během životního cyklu se vypočítají podle doporučení Komise 2013/179/EU, případně podle ISO 14067:2018 nebo ISO 14064-1:2018. Kvantifikované emise skleníkových plynů během životního cyklu ověřuje nezávislá třetí strana.

Zásada „významně nepoškozovat“

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Pro provoz geotermálních energetických systémů s vysokou entalpií jsou zavedeny odpovídající systémy s cílem snižovat úrovně emisí tak, aby nebránily dosažení mezních hodnot kvality ovzduší stanovených ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2004/107/ES (166) a ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2008/50/ES (167).

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

4.7.   Výroba elektřiny z obnovitelných nefosilních plynných a kapalných paliv

Popis činnosti

Výstavba nebo provoz zařízení na výrobu elektřiny, která vyrábějí elektřinu s využitím plynných a kapalných paliv pocházejících z obnovitelných zdrojů. Činnost nezahrnuje výrobu elektřiny výlučně s využitím bioplynu a biokapalin (viz oddíl 4.8 této přílohy).

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy D35.11 a F42.22 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| 1. | Emise skleníkových plynů během životního cyklu z výroby elektřiny s využitím obnovitelných plynných a kapalných paliv jsou nižší než 100 g ekvivalentu CO2/kWh.
  Emise skleníkových plynů během životního cyklu se vypočítají na základě údajů z konkrétního projektu podle doporučení 2013/179/EU, případně podle ISO 14067:2018 (168) nebo ISO 14064-1:2018 (169).
  Kvantifikované emise skleníkových plynů během životního cyklu ověřuje nezávislá třetí strana. |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

1.

Emise skleníkových plynů během životního cyklu z výroby elektřiny s využitím obnovitelných plynných a kapalných paliv jsou nižší než 100 g ekvivalentu CO2/kWh.

Emise skleníkových plynů během životního cyklu se vypočítají na základě údajů z konkrétního projektu podle doporučení 2013/179/EU, případně podle ISO 14067:2018 (168) nebo ISO 14064-1:2018 (169).

Kvantifikované emise skleníkových plynů během životního cyklu ověřuje nezávislá třetí strana.

| 2. | Pokud zařízení zahrnují jakoukoli formu snižování emisí (včetně zachycování uhlíku nebo používání dekarbonizovaných paliv), je toto snižování emisí v příslušných případech v souladu s kritérii stanovenými v příslušném oddíle této přílohy.
  Pokud je CO2, který by jinak byl emitován z procesu výroby elektřiny, zachycován za účelem podzemního skladování, přepravuje se a skladuje v podzemí v souladu s technickými screeningovými kritérii stanovenými v oddílech 5.11 a 5.12 této přílohy. |
| --- | --- |

2.

Pokud zařízení zahrnují jakoukoli formu snižování emisí (včetně zachycování uhlíku nebo používání dekarbonizovaných paliv), je toto snižování emisí v příslušných případech v souladu s kritérii stanovenými v příslušném oddíle této přílohy.

Pokud je CO2, který by jinak byl emitován z procesu výroby elektřiny, zachycován za účelem podzemního skladování, přepravuje se a skladuje v podzemí v souladu s technickými screeningovými kritérii stanovenými v oddílech 5.11 a 5.12 této přílohy.

| 3. | Činnost splňuje jedno z těchto kritérií:






  a) | při výstavbě je instalováno měřicí zařízení na monitorování fyzických emisí, jako je únik methanu, nebo je zaveden program zjišťování a odstraňování netěsností; |
| --- | --- | --- |

3.

Činnost splňuje jedno z těchto kritérií:

a)

při výstavbě je instalováno měřicí zařízení na monitorování fyzických emisí, jako je únik methanu, nebo je zaveden program zjišťování a odstraňování netěsností;

| b) | při provozu se hlásí fyzické měření emisí methanu a eliminují se úniky. |
| --- | --- |

b)

při provozu se hlásí fyzické měření emisí methanu a eliminují se úniky.

| 4. | Pokud se při této činnosti kombinují obnovitelná plynná nebo kapalná paliva s bioplynem nebo biokapalinami, zemědělská biomasa používaná k výrobě daného bioplynu nebo biokapalin splňuje kritéria stanovená v čl. 29 odst. 2 až 5 směrnice (EU) 2018/2001 a lesní biomasa splňuje kritéria stanovená v čl. 29 odst. 6 a 7 uvedené směrnice. |
| --- | --- |

4.

Pokud se při této činnosti kombinují obnovitelná plynná nebo kapalná paliva s bioplynem nebo biokapalinami, zemědělská biomasa používaná k výrobě daného bioplynu nebo biokapalin splňuje kritéria stanovená v čl. 29 odst. 2 až 5 směrnice (EU) 2018/2001 a lesní biomasa splňuje kritéria stanovená v čl. 29 odst. 6 a 7 uvedené směrnice.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Emise jsou nejvýše na úrovni emisí spojené s rozsahem hodnot nejlepších dostupných technik (BAT-AEL) stanoveným v nejnovějších relevantních závěrech o nejlepších dostupných technikách (BAT), včetně závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro velká spalovací zařízení (170). Nedochází k žádným významným mezisložkovým vlivům.

U spalovacích zařízení s tepelným příkonem vyšším než 1 MW, avšak pod prahovými hodnotami platnými pro závěry o nejlepších dostupných technikách pro velká spalovací zařízení, jsou emise pod mezními hodnotami emisí stanovenými v příloze II části 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2193 (171).

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

4.8.   Výroba elektřiny z bioenergie

Popis činnosti

Výstavba a provoz zařízení na výrobu elektřiny, která vyrábějí elektřinu výlučně z biomasy, bioplynu nebo biokapalin, s výjimkou výroby elektřiny kombinující obnovitelná paliva s bioplynem nebo biokapalinami (viz oddíl 4.7 této přílohy).

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE D35.11 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| 1. | Zemědělská biomasa používaná při této činnosti splňuje kritéria stanovená v čl. 29 odst. 2 až 5 směrnice (EU) 2018/2001. Lesní biomasa používaná při této činnosti splňuje kritéria stanovená v čl. 29 odst. 6 a 7 uvedené směrnice. |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

1.

Zemědělská biomasa používaná při této činnosti splňuje kritéria stanovená v čl. 29 odst. 2 až 5 směrnice (EU) 2018/2001. Lesní biomasa používaná při této činnosti splňuje kritéria stanovená v čl. 29 odst. 6 a 7 uvedené směrnice.

| 2. | Úspory emisí skleníkových plynů z používání biomasy jsou alespoň 80 % ve vztahu k metodice úspor emisí skleníkových plynů a k referenčnímu fosilnímu palivu stanovenému v příloze VI směrnice (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

2.

Úspory emisí skleníkových plynů z používání biomasy jsou alespoň 80 % ve vztahu k metodice úspor emisí skleníkových plynů a k referenčnímu fosilnímu palivu stanovenému v příloze VI směrnice (EU) 2018/2001.

| 3. | Pokud zařízení využívají anaerobní digesci organického materiálu, splňuje výroba digestátu v příslušných případech kritéria uvedená v oddíle 5.6 a kritéria 1 a 2 v oddíle 5.7 této přílohy. |
| --- | --- |

3.

Pokud zařízení využívají anaerobní digesci organického materiálu, splňuje výroba digestátu v příslušných případech kritéria uvedená v oddíle 5.6 a kritéria 1 a 2 v oddíle 5.7 této přílohy.

| 4. | Body 1 a 2 se nevztahují na zařízení na výrobu elektřiny s celkovým jmenovitým tepelným příkonem nižším než 2 MW využívající plynná paliva z biomasy. |
| --- | --- |

4.

Body 1 a 2 se nevztahují na zařízení na výrobu elektřiny s celkovým jmenovitým tepelným příkonem nižším než 2 MW využívající plynná paliva z biomasy.

| 5. | U zařízení s celkovým jmenovitým tepelným příkonem od 50 do 100 MW činnost využívá technologii vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, nebo u zařízení vyrábějících pouze elektřinu činnost splňuje úroveň energetické účinnosti spojenou s rozsahem hodnot nejlepších dostupných technik (BAT-AEL) stanoveným v nejnovějších relevantních závěrech o nejlepších dostupných technikách (BAT), včetně závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro velká spalovací zařízení (172). |
| --- | --- |

5.

U zařízení s celkovým jmenovitým tepelným příkonem od 50 do 100 MW činnost využívá technologii vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny, nebo u zařízení vyrábějících pouze elektřinu činnost splňuje úroveň energetické účinnosti spojenou s rozsahem hodnot nejlepších dostupných technik (BAT-AEL) stanoveným v nejnovějších relevantních závěrech o nejlepších dostupných technikách (BAT), včetně závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro velká spalovací zařízení (172).

| 6. | U zařízení na výrobu elektřiny s celkovým jmenovitým tepelným příkonem nad 100 MW činnost splňuje jedno nebo více z těchto kritérií:






  a) | dosahuje elektrické účinnosti alespoň 36 %; |
| --- | --- | --- |

6.

U zařízení na výrobu elektřiny s celkovým jmenovitým tepelným příkonem nad 100 MW činnost splňuje jedno nebo více z těchto kritérií:

a)

dosahuje elektrické účinnosti alespoň 36 %;

| b) | používá technologii vysoce efektivní kogenerace (kombinované výroby tepla a elektřiny) ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU (173); |
| --- | --- |

b)

používá technologii vysoce efektivní kogenerace (kombinované výroby tepla a elektřiny) ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU (173);

| c) | používá technologii zachycování a ukládání CO2. Pokud je CO2, který by jinak byl emitován z procesu výroby elektřiny, zachycován za účelem podzemního skladování, přepravuje se a skladuje v podzemí v souladu s technickými screeningovými kritérii stanovenými v oddílech 5.11 a 5.12 této přílohy. |
| --- | --- |

c)

používá technologii zachycování a ukládání CO2. Pokud je CO2, který by jinak byl emitován z procesu výroby elektřiny, zachycován za účelem podzemního skladování, přepravuje se a skladuje v podzemí v souladu s technickými screeningovými kritérii stanovenými v oddílech 5.11 a 5.12 této přílohy.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

U zařízení spadajících do oblasti působnosti směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU (174) jsou emise nejvýše na úrovni emisí spojené s rozsahem hodnot nejlepších dostupných technik stanoveným v nejnovějších relevantních závěrech o nejlepších dostupných technikách (BAT), včetně závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro velká spalovací zařízení (175). Nedochází k žádným významným mezisložkovým vlivům.

U spalovacích zařízení s tepelným příkonem vyšším než 1 MW, avšak pod prahovými hodnotami platnými pro závěry o nejlepších dostupných technikách pro velká spalovací zařízení, jsou emise pod mezními hodnotami emisí stanovenými v příloze II části 2 směrnice (EU) 2015/2193.

U zařízení v zónách nebo částech zón, které nesplňují mezní hodnoty kvality ovzduší stanovené ve směrnici 2008/50/ES, jsou zavedena opatření ke snižování úrovně emisí, přičemž se zohlední výsledky výměny informací (176), jež zveřejňuje Komise v souladu s čl. 6 odst. 9 a 10 směrnice (EU) 2015/2193.

Pokud se v případě anaerobní digesce organického materiálu vyrobený digestát používá jako hnojivo nebo pomocná půdní látka, buď přímo, nebo po zkompostování nebo jiném zpracování, splňuje požadavky na hnojivé materiály stanovené v kategoriích složkových materiálů KSM 4 a 5 v příloze II nařízení (EU) 2019/1009 nebo ve vnitrostátních předpisech o hnojivých výrobcích nebo pomocných půdních látkách pro použití v zemědělství.

U zařízení na anaerobní digesci, která zpracovávají více než 100 tun denně, jsou emise do ovzduší a vody nejvýše na úrovni emisí spojené s rozsahem hodnot nejlepších dostupných technik (BAT-AEL) stanoveným pro anaerobní zpracování odpadu v nejnovějších relevantních závěrech o nejlepších dostupných technikách (BAT), včetně závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro zpracování odpadu (177). Nedochází k žádným významným mezisložkovým vlivům.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

4.9.   Přenos a distribuce elektřiny

Popis činnosti

Výstavba a provoz přenosových soustav, které přenášejí elektřinu v propojené soustavě velmi vysokého a vysokého napětí.

Výstavba a provoz distribučních soustav, které přenášejí elektřinu v distribučních soustavách vysokého, středního a nízkého napětí.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy D35.12 a D35.13 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Hospodářská činnost spadající do této kategorie je podpůrnou činností podle čl. 10 odst. 1 písm. i) nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| Činnost splňuje jedno z těchto kritérií:






  1. | Přenosová a distribuční infrastruktura nebo zařízení je v elektrické soustavě, která splňuje alespoň jedno z těchto kritérií:






  a) | daná soustava je propojená evropská soustava, tj. propojené regulační oblasti členských států, Norska, Spojeného království a Švýcarska, a podřízené soustavy; |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

Činnost splňuje jedno z těchto kritérií:

1.

Přenosová a distribuční infrastruktura nebo zařízení je v elektrické soustavě, která splňuje alespoň jedno z těchto kritérií:

a)

daná soustava je propojená evropská soustava, tj. propojené regulační oblasti členských států, Norska, Spojeného království a Švýcarska, a podřízené soustavy;

| b) | více než 67 % nově umožněné výrobní kapacity v soustavě je pod výrobní prahovou hodnotou 100 g ekvivalentu CO2/kWh, měřeno na základě životního cyklu v souladu s kritérii pro výrobu elektřiny v klouzavém pětiletém období; |
| --- | --- |

b)

více než 67 % nově umožněné výrobní kapacity v soustavě je pod výrobní prahovou hodnotou 100 g ekvivalentu CO2/kWh, měřeno na základě životního cyklu v souladu s kritérii pro výrobu elektřiny v klouzavém pětiletém období;

| c) | průměrný emisní faktor soustavy vypočtený jako celkové roční emise z výroby energie připojené k soustavě děleno celkovou roční čistou produkcí elektřiny v této soustavě je pod prahovou hodnotou 100 g ekvivalentu CO2/kWh, měřeno na základě životního cyklu v souladu s kritérii pro výrobu elektřiny v klouzavém pětiletém období. |
| --- | --- |

c)

průměrný emisní faktor soustavy vypočtený jako celkové roční emise z výroby energie připojené k soustavě děleno celkovou roční čistou produkcí elektřiny v této soustavě je pod prahovou hodnotou 100 g ekvivalentu CO2/kWh, měřeno na základě životního cyklu v souladu s kritérii pro výrobu elektřiny v klouzavém pětiletém období.

Kritéria nesplňuje infrastruktura určená k vytvoření přímého připojení nebo rozšíření stávajícího přímého připojení mezi rozvodnou nebo sítí a elektrárnou, která má vyšší intenzitu emisí skleníkových plynů než 100 g ekvivalentu CO2/kWh, měřeno na základě životního cyklu.

Kritéria nesplňuje instalace měřicí infrastruktury, která nesplňuje požadavky na inteligentní měřicí systémy podle článku 20 směrnice (EU) 2019/944.

| 2. | Činnost spočívá v jedné z těchto činností:






  a) | výstavba a provoz přímého připojení nebo rozšíření stávajícího přímého připojení nízkouhlíkové výroby elektřiny pod prahovou hodnotou 100 g ekvivalentu CO2/kWh, měřeno na základě životního cyklu, k rozvodně nebo síti; |
| --- | --- | --- |

2.

Činnost spočívá v jedné z těchto činností:

a)

výstavba a provoz přímého připojení nebo rozšíření stávajícího přímého připojení nízkouhlíkové výroby elektřiny pod prahovou hodnotou 100 g ekvivalentu CO2/kWh, měřeno na základě životního cyklu, k rozvodně nebo síti;

| b) | výstavba a provoz dobíjecích stanic elektromobilů a podpůrné elektrické infrastruktury pro elektrifikaci dopravy, s výhradou splnění technických screeningových kritérií podle oddílu této přílohy týkajícího se dopravy; |
| --- | --- |

b)

výstavba a provoz dobíjecích stanic elektromobilů a podpůrné elektrické infrastruktury pro elektrifikaci dopravy, s výhradou splnění technických screeningových kritérií podle oddílu této přílohy týkajícího se dopravy;

| c) | instalace přenosových a distribučních transformátorů, které splňují požadavky stupně 2 (1. července 2021) stanovené v příloze I nařízení Komise (EU) č. 548/2014 (178), a u středních výkonových transformátorů s nejvyšším napětím pro zařízení nepřesahujícím 36 kV požadavky úrovně AAA0 na ztráty naprázdno stanovené v normě EN 50588-1 (179); |
| --- | --- |

c)

instalace přenosových a distribučních transformátorů, které splňují požadavky stupně 2 (1. července 2021) stanovené v příloze I nařízení Komise (EU) č. 548/2014 (178), a u středních výkonových transformátorů s nejvyšším napětím pro zařízení nepřesahujícím 36 kV požadavky úrovně AAA0 na ztráty naprázdno stanovené v normě EN 50588-1 (179);

| d) | výstavba/instalace a provoz zařízení a infrastruktury, u kterých je hlavním cílem zvýšení výroby nebo využití výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů; |
| --- | --- |

d)

výstavba/instalace a provoz zařízení a infrastruktury, u kterých je hlavním cílem zvýšení výroby nebo využití výroby elektřiny z obnovitelných zdrojů;

| e) | instalace zařízení ke zvýšení regulovatelnosti a sledovatelnosti elektrické soustavy a k umožnění rozvoje a integrace zdrojů obnovitelné energie, včetně:






  (i) | snímačů a měřicích nástrojů (včetně meteorologických snímačů pro předpovídání výroby energie z obnovitelných zdrojů); |
| --- | --- | --- |

e)

instalace zařízení ke zvýšení regulovatelnosti a sledovatelnosti elektrické soustavy a k umožnění rozvoje a integrace zdrojů obnovitelné energie, včetně:

(i)

snímačů a měřicích nástrojů (včetně meteorologických snímačů pro předpovídání výroby energie z obnovitelných zdrojů);

| (ii) | komunikace a regulace (včetně moderního softwaru a velínů, automatizace rozvoden nebo napáječů a možností regulace napětí pro přizpůsobení decentralizovanější dodávce z obnovitelných zdrojů); |
| --- | --- |

(ii)

komunikace a regulace (včetně moderního softwaru a velínů, automatizace rozvoden nebo napáječů a možností regulace napětí pro přizpůsobení decentralizovanější dodávce z obnovitelných zdrojů);

| f) | instalace zařízení, jako jsou mimo jiné budoucí inteligentní měřicí systémy nebo zařízení nahrazující inteligentní měřicí systémy v souladu s čl. 19 odst. 6. směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/944 (180), které splňují požadavky článku 20 směrnice (EU) 2019/944 a jsou schopné předávat informace uživatelům pro účely dálkového reagování na spotřebu, včetně zákaznických datových center; |
| --- | --- |

f)

instalace zařízení, jako jsou mimo jiné budoucí inteligentní měřicí systémy nebo zařízení nahrazující inteligentní měřicí systémy v souladu s čl. 19 odst. 6. směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/944 (180), které splňují požadavky článku 20 směrnice (EU) 2019/944 a jsou schopné předávat informace uživatelům pro účely dálkového reagování na spotřebu, včetně zákaznických datových center;

| g) | výstavba/instalace zařízení umožňujícího výměnu elektřiny konkrétně z obnovitelných zdrojů mezi uživateli; |
| --- | --- |

g)

výstavba/instalace zařízení umožňujícího výměnu elektřiny konkrétně z obnovitelných zdrojů mezi uživateli;

| h) | propojovací vedení mezi přenosovými soustavami, jestliže jedna ze soustav kritéria splňuje. |
| --- | --- |

h)

propojovací vedení mezi přenosovými soustavami, jestliže jedna ze soustav kritéria splňuje.

Pro účely tohoto oddílu se použijí tyto specifikace:

| a) | klouzavé pětileté období použité při zjišťování souladu s prahovými hodnotami vychází z pěti po sobě jdoucích uplynulých let včetně roku, za který jsou k dispozici nejnovější údaje; |
| --- | --- |

a)

klouzavé pětileté období použité při zjišťování souladu s prahovými hodnotami vychází z pěti po sobě jdoucích uplynulých let včetně roku, za který jsou k dispozici nejnovější údaje;

| b) | „soustavou“ se rozumí oblast regulace výkonu přenosové nebo distribuční soustavy, v níž je infrastruktura nebo zařízení instalováno; |
| --- | --- |

b)

„soustavou“ se rozumí oblast regulace výkonu přenosové nebo distribuční soustavy, v níž je infrastruktura nebo zařízení instalováno;

| c) | přenosové soustavy mohou zahrnovat výrobní kapacitu připojenou k podřízeným distribučním soustavám; |
| --- | --- |

c)

přenosové soustavy mohou zahrnovat výrobní kapacitu připojenou k podřízeným distribučním soustavám;

| d) | distribuční soustavy podřízené přenosové soustavě, která je považována za soustavu na cestě k úplné dekarbonizaci, lze rovněž považovat za distribuční soustavy na cestě k úplné dekarbonizaci; |
| --- | --- |

d)

distribuční soustavy podřízené přenosové soustavě, která je považována za soustavu na cestě k úplné dekarbonizaci, lze rovněž považovat za distribuční soustavy na cestě k úplné dekarbonizaci;

| e) | za účelem určení, zda jsou kritéria splněna, je možné zvažovat soustavu zahrnující více regulačních oblastí, které jsou vzájemně propojeny a mezi nimiž dochází k významným energetickým výměnám, přičemž v takovém případě se použije vážený průměr emisního faktoru všech zahrnutých regulačních oblastí a jednotlivé podřízené přenosové nebo distribuční soustavy v rámci této soustavy nemusí soulad prokazovat samostatně; |
| --- | --- |

e)

za účelem určení, zda jsou kritéria splněna, je možné zvažovat soustavu zahrnující více regulačních oblastí, které jsou vzájemně propojeny a mezi nimiž dochází k významným energetickým výměnám, přičemž v takovém případě se použije vážený průměr emisního faktoru všech zahrnutých regulačních oblastí a jednotlivé podřízené přenosové nebo distribuční soustavy v rámci této soustavy nemusí soulad prokazovat samostatně;

| f) | soustava, která dříve kritéria splňovala, může kritéria přestat splňovat. V soustavách, které přestanou kritéria splňovat, je od toho okamžiku nesplňují žádné nové přenosové a distribuční činnosti, dokud soustava opět nedosáhne prahové hodnoty (kromě těch činností, které kritéria splňují vždy, viz výše). Činnosti v podřízených soustavách mohou kritéria nadále splňovat, pokud tyto podřízené soustavy splňují kritéria tohoto oddílu; |
| --- | --- |

f)

soustava, která dříve kritéria splňovala, může kritéria přestat splňovat. V soustavách, které přestanou kritéria splňovat, je od toho okamžiku nesplňují žádné nové přenosové a distribuční činnosti, dokud soustava opět nedosáhne prahové hodnoty (kromě těch činností, které kritéria splňují vždy, viz výše). Činnosti v podřízených soustavách mohou kritéria nadále splňovat, pokud tyto podřízené soustavy splňují kritéria tohoto oddílu;

| g) | přímé připojení nebo rozšíření stávajícího přímého připojení k elektrárnám zahrnuje infrastrukturu, která je nezbytná k přenosu související elektřiny ze zařízení na výrobu elektřiny do rozvodny nebo do sítě. |
| --- | --- |

g)

přímé připojení nebo rozšíření stávajícího přímého připojení k elektrárnám zahrnuje infrastrukturu, která je nezbytná k přenosu související elektřiny ze zařízení na výrobu elektřiny do rozvodny nebo do sítě.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Nepoužije se

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Je zaveden plán nakládání s odpady, který zajišťuje maximální opětovné použití nebo recyklaci na konci životnosti v souladu s hierarchií způsobů nakládání s odpady, mimo jiné prostřednictvím smluvních dohod s partnery pro nakládání s odpady, zahrnutí do finančních projekcí nebo oficiální projektové dokumentace.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Nadzemní vedení vysokého napětí:

| a) | u činností na staveništi se činnosti řídí zásadami obecných pokynů IFC v oblasti životního prostředí, zdraví a bezpečnosti (181); |
| --- | --- |

a)

u činností na staveništi se činnosti řídí zásadami obecných pokynů IFC v oblasti životního prostředí, zdraví a bezpečnosti (181);

| b) | činnosti dodržují platné normy a předpisy k omezení dopadu elektromagnetického záření na lidské zdraví, u činností prováděných v Unii včetně doporučení Rady o omezení expozice osob elektromagnetickým polím (od 0 Hz do 300 GHz) (182) a u činností prováděných ve třetích zemích včetně pokynů Mezinárodní komise pro ochranu před neionizujícím zářením (ICNIRP) z roku 1998 (183). |
| --- | --- |

b)

činnosti dodržují platné normy a předpisy k omezení dopadu elektromagnetického záření na lidské zdraví, u činností prováděných v Unii včetně doporučení Rady o omezení expozice osob elektromagnetickým polím (od 0 Hz do 300 GHz) (182) a u činností prováděných ve třetích zemích včetně pokynů Mezinárodní komise pro ochranu před neionizujícím zářením (ICNIRP) z roku 1998 (183).

Při činnostech se nepoužívají polychlorované bifenyly (PCB).

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy (184).

4.10.   Skladování elektřiny

Popis činnosti

Výstavba a provoz zařízení, která skladují elektrickou energii a později ji vracejí v podobě elektřiny. Tato činnost zahrnuje přečerpávací vodní elektrárny.

Pokud je hospodářská činnost nedílnou součástí činnosti „Instalace, údržba a opravy technologií pro výrobu obnovitelné energie“ uvedené v oddíle 7.6 této přílohy, použijí se technická screeningová kritéria uvedená v oddíle 7.6.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie nemají žádný vyhrazený kód NACE uvedený ve statistické klasifikaci ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Hospodářská činnost spadající do této kategorie je podpůrnou činností podle čl. 10 odst. 1 písm. i) nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| Činnost spočívá ve výstavbě a provozu skladování elektrické energie, včetně přečerpávacích vodních elektráren.
  Jestliže činnost zahrnuje chemické skladování energie, skladovací médium (například vodík nebo amoniak) splňuje kritéria pro výrobu daného produktu uvedená v oddílech 3.7 až 3.17 této přílohy. V případě, že se ke skladování elektrické energie využívá vodík, který splňuje technická screeningová kritéria uvedená v oddíle 3.10 této přílohy, považuje se za součást činnosti rovněž opětovná elektrifikace vodíku. |
| Zásada „významně nepoškozovat“ |
| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

Činnost spočívá ve výstavbě a provozu skladování elektrické energie, včetně přečerpávacích vodních elektráren.

Jestliže činnost zahrnuje chemické skladování energie, skladovací médium (například vodík nebo amoniak) splňuje kritéria pro výrobu daného produktu uvedená v oddílech 3.7 až 3.17 této přílohy. V případě, že se ke skladování elektrické energie využívá vodík, který splňuje technická screeningová kritéria uvedená v oddíle 3.10 této přílohy, považuje se za součást činnosti rovněž opětovná elektrifikace vodíku.

Zásada „významně nepoškozovat“

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Pokud jde o přečerpávací vodní elektrárny, které nejsou napojené na říční útvary, činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

Pokud jde o přečerpávací vodní elektrárny, které jsou napojené na říční útvary, činnost splňuje kritéria zásady „významně nepoškozovat“ týkající se udržitelného využívání a ochrany vodních a mořských zdrojů uvedená v oddíle 4.5 (Výroba elektřiny z vodní energie).

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Je zaveden plán nakládání s odpady, který zajišťuje maximální opětovné použití nebo recyklaci na konci životnosti v souladu s hierarchií způsobů nakládání s odpady, mimo jiné prostřednictvím smluvních dohod s partnery pro nakládání s odpady, zahrnutí do finančních projekcí nebo oficiální projektové dokumentace.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Nepoužije se

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

4.11.   Skladování tepelné energie

Popis činnosti

Výstavba a provoz zařízení, která skladují tepelnou energii a později ji vracejí v podobě tepla nebo jiných nosičů energie.

Pokud je hospodářská činnost nedílnou součástí činnosti „Instalace, údržba a opravy technologií pro výrobu obnovitelné energie“ uvedené v oddíle 7.6 této přílohy, použijí se technická screeningová kritéria uvedená v oddíle 7.6.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie nemají žádný vyhrazený kód NACE uvedený ve statistické klasifikaci ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Hospodářská činnost spadající do této kategorie je podpůrnou činností podle čl. 10 odst. 1 písm. i) nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| Činnost spočívá ve skladování tepelné energie, včetně podzemní akumulace tepla (UTES) nebo akumulace tepla ve vodonosné vrstvě (ATES). |
| Zásada „významně nepoškozovat“ |
| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

Činnost spočívá ve skladování tepelné energie, včetně podzemní akumulace tepla (UTES) nebo akumulace tepla ve vodonosné vrstvě (ATES).

Zásada „významně nepoškozovat“

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Pokud jde o akumulaci tepla ve vodonosné vrstvě, činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Je zaveden plán nakládání s odpady, který zajišťuje maximální opětovné použití, repasování nebo recyklaci na konci životnosti, mimo jiné prostřednictvím smluvních dohod s partnery pro nakládání s odpady, zahrnutí do finančních projekcí nebo oficiální projektové dokumentace.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Nepoužije se

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

4.12.   Skladování vodíku

Popis činnosti

Výstavba a provoz zařízení, která skladují vodík a později jej vracejí.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie nemají žádný vyhrazený kód NACE podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Hospodářská činnost spadající do této kategorie je podpůrnou činností podle čl. 10 odst. 1 písm. i) nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| Činnost spočívá v jedné z těchto činností:






  a) | výstavbě zařízení na skladování vodíku; |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

Činnost spočívá v jedné z těchto činností:

a)

výstavbě zařízení na skladování vodíku;

| b) | přeměně stávajících podzemních zařízení na skladování plynu na skladovací zařízení určená ke skladování vodíku; |
| --- | --- |

b)

přeměně stávajících podzemních zařízení na skladování plynu na skladovací zařízení určená ke skladování vodíku;

| c) | provozu zařízení na skladování vodíku, pokud vodík skladovaný v zařízení splňuje kritéria pro výrobu vodíku stanovená v oddíle 3.10 této přílohy. |
| --- | --- |

c)

provozu zařízení na skladování vodíku, pokud vodík skladovaný v zařízení splňuje kritéria pro výrobu vodíku stanovená v oddíle 3.10 této přílohy.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Nepoužije se

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Je zaveden plán nakládání s odpady, který zajišťuje maximální opětovné použití, repasování nebo recyklaci na konci životnosti, mimo jiné prostřednictvím smluvních dohod s partnery pro nakládání s odpady, zahrnutí do finančních projekcí nebo oficiální projektové dokumentace.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

V případě skladování nad pět tun je činnost v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2012/18/EU (185).

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

4.13.   Výroba bioplynu a biopaliv pro použití v dopravě a biokapalin

Popis činnosti

Výroba bioplynu nebo biopaliv pro použití v dopravě a biokapalin

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE D35.21 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| 1. | Zemědělská biomasa používaná pro výrobu bioplynu a biopaliv pro použití v dopravě a biokapalin splňuje kritéria stanovená v čl. 29 odst. 2 až 5 směrnice (EU) 2018/2001. Lesní biomasa používaná pro výrobu bioplynu a biopaliv pro použití v dopravě a biokapalin splňuje kritéria stanovená v čl. 29 odst. 6 a 7 uvedené směrnice.
  K výrobě biopaliv pro použití v dopravě a k výrobě biokapalin se nepoužívají potravinářské a krmné plodiny. |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

1.

Zemědělská biomasa používaná pro výrobu bioplynu a biopaliv pro použití v dopravě a biokapalin splňuje kritéria stanovená v čl. 29 odst. 2 až 5 směrnice (EU) 2018/2001. Lesní biomasa používaná pro výrobu bioplynu a biopaliv pro použití v dopravě a biokapalin splňuje kritéria stanovená v čl. 29 odst. 6 a 7 uvedené směrnice.

K výrobě biopaliv pro použití v dopravě a k výrobě biokapalin se nepoužívají potravinářské a krmné plodiny.

| 2. | Úspory emisí skleníkových plynů z výroby biopaliv a bioplynu pro použití v dopravě a z výroby biokapalin jsou alespoň 65 % ve vztahu k metodice úspor emisí skleníkových plynů a k referenčnímu fosilnímu palivu stanovenému v příloze V směrnice (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

2.

Úspory emisí skleníkových plynů z výroby biopaliv a bioplynu pro použití v dopravě a z výroby biokapalin jsou alespoň 65 % ve vztahu k metodice úspor emisí skleníkových plynů a k referenčnímu fosilnímu palivu stanovenému v příloze V směrnice (EU) 2018/2001.

| 3. | Pokud se při výrobě bioplynu využívá anaerobní digesce organického materiálu, splňuje výroba digestátu v příslušných případech kritéria uvedená v oddíle 5.6 a kritéria 1 a 2 v oddíle 5.7 této přílohy. |
| --- | --- |

3.

Pokud se při výrobě bioplynu využívá anaerobní digesce organického materiálu, splňuje výroba digestátu v příslušných případech kritéria uvedená v oddíle 5.6 a kritéria 1 a 2 v oddíle 5.7 této přílohy.

| 4. | Pokud je CO2, který by jinak byl emitován z výrobního procesu, zachycován za účelem podzemního skladování, přepravuje se a skladuje v podzemí v souladu s technickými screeningovými kritérii stanovenými v oddílech 5.11 a 5.12 této přílohy. |
| --- | --- |

4.

Pokud je CO2, který by jinak byl emitován z výrobního procesu, zachycován za účelem podzemního skladování, přepravuje se a skladuje v podzemí v souladu s technickými screeningovými kritérii stanovenými v oddílech 5.11 a 5.12 této přílohy.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

U výroby bioplynu je při skladování digestátu používán plynotěsný kryt.

U zařízení na anaerobní digesci, která zpracovávají více než 100 tun denně, jsou emise do ovzduší a vody nejvýše na úrovni emisí spojené s rozsahem hodnot nejlepších dostupných technik (BAT-AEL) stanoveným pro anaerobní zpracování odpadu v nejnovějších relevantních závěrech o nejlepších dostupných technikách (BAT), včetně závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro zpracování odpadu (186). Nedochází k žádným významným mezisložkovým vlivům.

Pokud se v případě anaerobní digesce organického materiálu vyrobený digestát používá jako hnojivo nebo pomocná půdní látka, buď přímo, nebo po zkompostování nebo jiném zpracování, splňuje v příslušných případech požadavky na hnojivé materiály stanovené v kategoriích složkových materiálů KSM 4 a 5 pro digestát nebo KSM 3 pro kompost v příloze II nařízení (EU) 2019/1009 nebo ve vnitrostátních předpisech o hnojivých výrobcích nebo pomocných půdních látkách pro použití v zemědělství.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

4.14.   Přenosové a distribuční soustavy pro plyny z obnovitelných zdrojů a nízkouhlíkové plyny

Popis činnosti

Přeměna, nové využití nebo modernizace plynárenských sítí pro přenos a distribuci plynů z obnovitelných a nízkouhlíkových zdrojů.

Výstavba nebo provoz přenosových a distribučních potrubí určených k přepravě vodíku nebo jiných nízkouhlíkových plynů.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy D35.22, F42.21 a H49.50 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| 1. | Činnost spočívá v jedné z těchto činností:






  a) | výstavba nebo provoz nových přenosových a distribučních soustav určených k přepravě vodíku nebo jiných nízkouhlíkových plynů; |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

1.

Činnost spočívá v jedné z těchto činností:

a)

výstavba nebo provoz nových přenosových a distribučních soustav určených k přepravě vodíku nebo jiných nízkouhlíkových plynů;

| b) | přeměna / nové využití stávajících sítí zemního plynu na 100 % vodík; |
| --- | --- |

b)

přeměna / nové využití stávajících sítí zemního plynu na 100 % vodík;

| c) | modernizace přepravních a distribučních soustav, která umožňuje integraci vodíku a dalších nízkouhlíkových plynů, do sítě, včetně činností v rámci přenosové nebo distribuční soustavy, které umožňují zvýšit podíl vodíku nebo jiných nízkouhlíkových plynů v plynovodu. |
| --- | --- |

c)

modernizace přepravních a distribučních soustav, která umožňuje integraci vodíku a dalších nízkouhlíkových plynů, do sítě, včetně činností v rámci přenosové nebo distribuční soustavy, které umožňují zvýšit podíl vodíku nebo jiných nízkouhlíkových plynů v plynovodu.

| 2. | Činnost zahrnuje zjišťování a odstraňování netěsností ve stávajících plynovodech a dalších síťových prvcích za účelem omezení úniku methanu. |
| --- | --- |

2.

Činnost zahrnuje zjišťování a odstraňování netěsností ve stávajících plynovodech a dalších síťových prvcích za účelem omezení úniku methanu.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Ventilátory, kompresory, čerpadla a další použitá zařízení, na něž se vztahuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES (187), v příslušných případech splňují požadavky na nejvyšší třídu energetického štítku a požadavky prováděcích předpisů podle uvedené směrnice a představují nejlepší dostupnou technologii.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

4.15.   Rozvod dálkového vytápění/chlazení

Popis činnosti

Výstavba, rekonstrukce a provoz potrubí a související infrastruktury pro rozvod vytápění a chlazení, končící u předávací stanice nebo výměníku tepla.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE D35.30 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| Činnost splňuje jedno z těchto kritérií:






  a) | v případě výstavby a provozu potrubí a související infrastruktury pro rozvod vytápění a chlazení vyhovuje soustava definici účinných soustav dálkového vytápění a chlazení stanovené v čl. 2 bodě 41 směrnice 2012/27/EU; |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

Činnost splňuje jedno z těchto kritérií:

a)

v případě výstavby a provozu potrubí a související infrastruktury pro rozvod vytápění a chlazení vyhovuje soustava definici účinných soustav dálkového vytápění a chlazení stanovené v čl. 2 bodě 41 směrnice 2012/27/EU;

| b) | v případě renovace potrubí a související infrastruktury pro rozvod vytápění a chlazení začne být investice, díky níž soustava vyhovuje definici účinného dálkového vytápění nebo chlazení stanovené v čl. 2 bodě 41 směrnice 2012/27/EU, realizována do tří let, což je podloženo smluvním závazkem nebo u provozovatelů odpovědných za výrobu i za síť rovnocenným způsobem; |
| --- | --- |

b)

v případě renovace potrubí a související infrastruktury pro rozvod vytápění a chlazení začne být investice, díky níž soustava vyhovuje definici účinného dálkového vytápění nebo chlazení stanovené v čl. 2 bodě 41 směrnice 2012/27/EU, realizována do tří let, což je podloženo smluvním závazkem nebo u provozovatelů odpovědných za výrobu i za síť rovnocenným způsobem;

| c) | činnost spočívá v:






  i) | úpravě na režimy nižších teplot; |
| --- | --- | --- |

c)

činnost spočívá v:

i)

úpravě na režimy nižších teplot;

| ii) | pokročilých pilotních systémech (regulační systémy a systémy hospodaření s energií, internet věcí). |
| --- | --- |

ii)

pokročilých pilotních systémech (regulační systémy a systémy hospodaření s energií, internet věcí).

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Ventilátory, kompresory, čerpadla a další použitá zařízení, na něž se vztahuje směrnice 2009/125/ES, v příslušných případech splňují požadavky na nejvyšší třídu energetického štítku a jinak požadavky prováděcích předpisů podle uvedené směrnice a představují nejlepší dostupnou technologii.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

4.16.   Instalace a provoz elektrických tepelných čerpadel

Popis činnosti

Instalace a provoz elektrických tepelných čerpadel.

Pokud je hospodářská činnost nedílnou součástí činnosti „Instalace, údržba a opravy technologií pro výrobu obnovitelné energie“ uvedené v oddíle 7.6 této přílohy, použijí se technická screeningová kritéria uvedená v oddíle 7.6.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy D35.30 a F43.22 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| Instalace a provoz elektrických tepelných čerpadel splňují obě tato kritéria:






  a) | prahová hodnota chladiva: potenciál globálního oteplování nepřesahuje 675; |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

Instalace a provoz elektrických tepelných čerpadel splňují obě tato kritéria:

a)

prahová hodnota chladiva: potenciál globálního oteplování nepřesahuje 675;

| b) | jsou splněny požadavky na energetickou účinnost stanovené v prováděcích předpisech (188) podle směrnice 2009/125/ES. |
| --- | --- |

b)

jsou splněny požadavky na energetickou účinnost stanovené v prováděcích předpisech (188) podle směrnice 2009/125/ES.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Při činnosti se hodnotí dostupnost zařízení a součástí s vysokou trvanlivostí a recyklovatelností, které lze snadno demontovat a renovovat, a pokud možno se taková zařízení a součásti používají.

Je zaveden plán nakládání s odpady, který zajišťuje maximální opětovné použití, repasování nebo recyklaci na konci životnosti, mimo jiné prostřednictvím smluvních dohod s partnery pro nakládání s odpady, zahrnutí do finančních projekcí nebo oficiální projektové dokumentace.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

U tepelných čerpadel vzduch-vzduch se jmenovitým výkonem nejvýše 12 kW jsou hladiny vnitřního a venkovního akustického výkonu pod prahovou hodnotou stanovenou v nařízení Komise (EU) č. 206/2012 (189).

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Nepoužije se

4.17.   Kombinovaná výroba tepla/chladu a elektřiny ze sluneční energie

Popis činnosti

Výstavba a provoz zařízení na kombinovanou výrobu elektřiny a tepla/chladu ze sluneční energie.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy D35.11 a D35.30 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| Činnost spočívá v kombinované výrobě (190) elektřiny a tepla/chladu ze sluneční energie. |
| Zásada „významně nepoškozovat“ |
| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

Činnost spočívá v kombinované výrobě (190) elektřiny a tepla/chladu ze sluneční energie.

Zásada „významně nepoškozovat“

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Nepoužije se

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Při činnosti se hodnotí dostupnost zařízení a součástí s vysokou trvanlivostí a recyklovatelností, které lze snadno demontovat a renovovat, a pokud možno se taková zařízení a součásti používají.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Nepoužije se

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

4.18.   Kombinovaná výroba tepla/chladu a elektřiny z geotermální energie

Popis činnosti

Výstavba a provoz zařízení na kombinovanou výrobu tepla/chladu a elektřiny z geotermální energie.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy D35.11 a D35.30 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| Emise skleníkových plynů během životního cyklu z kombinované výroby tepla/chladu a elektřiny (191) z geotermální energie jsou nižší než 100 g ekvivalentu CO2 na 1 kWh energetického výstupu z kombinované výroby.
  Emise skleníkových plynů během životního cyklu se vypočítají na základě údajů z konkrétního projektu podle doporučení Komise 2013/179/EU, případně podle ISO 14067:2018 nebo ISO 14064-1:2018.
  Kvantifikované emise skleníkových plynů během životního cyklu ověřuje nezávislá třetí strana. |
| Zásada „významně nepoškozovat“ |
| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

Emise skleníkových plynů během životního cyklu z kombinované výroby tepla/chladu a elektřiny (191) z geotermální energie jsou nižší než 100 g ekvivalentu CO2 na 1 kWh energetického výstupu z kombinované výroby.

Emise skleníkových plynů během životního cyklu se vypočítají na základě údajů z konkrétního projektu podle doporučení Komise 2013/179/EU, případně podle ISO 14067:2018 nebo ISO 14064-1:2018.

Kvantifikované emise skleníkových plynů během životního cyklu ověřuje nezávislá třetí strana.

Zásada „významně nepoškozovat“

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Pro provoz geotermálních energetických systémů s vysokou entalpií jsou zavedeny odpovídající systémy s cílem snižovat úrovně emisí tak, aby nebránily dosažení mezních hodnot kvality ovzduší stanovených ve směrnicích 2004/107/ES a 2008/50/ES.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

4.19.   Kombinovaná výroba tepla/chladu a elektřiny z obnovitelných nefosilních plynných a kapalných paliv

Popis činnosti

Výstavba a provoz zařízení na kombinovanou výrobu tepla/chladu a elektřiny s využitím plynných a kapalných paliv pocházejících z obnovitelných zdrojů. Činnost nezahrnuje kombinovanou výrobu tepla/chladu a elektřiny výlučně s využitím bioplynu a biokapalin (viz oddíl 4.20 této přílohy).

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy D35.11 a D35.30 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| 1. | Emise skleníkových plynů během životního cyklu z kombinované výroby tepla/chladu a elektřiny (192) z obnovitelných plynných a kapalných paliv jsou nižší než 100 g ekvivalentu CO2 na 1 kWh energetického výstupu z kombinované výroby.
  Emise skleníkových plynů během životního cyklu se vypočítají na základě údajů z konkrétního projektu podle doporučení 2013/179/EU, případně podle ISO 14067:2018 (193) nebo ISO 14064-1:2018 (194).
  Kvantifikované emise skleníkových plynů během životního cyklu ověřuje nezávislá třetí strana. |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

1.

Emise skleníkových plynů během životního cyklu z kombinované výroby tepla/chladu a elektřiny (192) z obnovitelných plynných a kapalných paliv jsou nižší než 100 g ekvivalentu CO2 na 1 kWh energetického výstupu z kombinované výroby.

Emise skleníkových plynů během životního cyklu se vypočítají na základě údajů z konkrétního projektu podle doporučení 2013/179/EU, případně podle ISO 14067:2018 (193) nebo ISO 14064-1:2018 (194).

Kvantifikované emise skleníkových plynů během životního cyklu ověřuje nezávislá třetí strana.

| 2. | Pokud zařízení zahrnují jakoukoli formu snižování emisí (včetně zachycování uhlíku nebo používání dekarbonizovaných paliv), je toto snižování emisí v příslušných případech v souladu s příslušnými oddíly této přílohy.
  Pokud je CO2, který by jinak byl emitován z procesu kombinované výroby, zachycován za účelem podzemního skladování, přepravuje se a skladuje v podzemí v souladu s technickými screeningovými kritérii stanovenými v oddílech 5.11 a 5.12 této přílohy. |
| --- | --- |

2.

Pokud zařízení zahrnují jakoukoli formu snižování emisí (včetně zachycování uhlíku nebo používání dekarbonizovaných paliv), je toto snižování emisí v příslušných případech v souladu s příslušnými oddíly této přílohy.

Pokud je CO2, který by jinak byl emitován z procesu kombinované výroby, zachycován za účelem podzemního skladování, přepravuje se a skladuje v podzemí v souladu s technickými screeningovými kritérii stanovenými v oddílech 5.11 a 5.12 této přílohy.

| 3. | Činnost splňuje jedno z těchto kritérií:






  a) | při výstavbě je instalováno měřicí zařízení na monitorování fyzických emisí, jako je únik methanu, nebo je zaveden program zjišťování a odstraňování netěsností; |
| --- | --- | --- |

3.

Činnost splňuje jedno z těchto kritérií:

a)

při výstavbě je instalováno měřicí zařízení na monitorování fyzických emisí, jako je únik methanu, nebo je zaveden program zjišťování a odstraňování netěsností;

| b) | při provozu se hlásí fyzické měření emisí methanu a eliminují se úniky. |
| --- | --- |

b)

při provozu se hlásí fyzické měření emisí methanu a eliminují se úniky.

| 4. | Pokud se při této činnosti kombinují obnovitelná plynná nebo kapalná paliva s bioplynem nebo biokapalinami, zemědělská biomasa používaná k výrobě daného bioplynu nebo biokapalin splňuje kritéria stanovená v čl. 29 odst. 2 až 5 směrnice (EU) 2018/2001 a lesní biomasa splňuje kritéria stanovená v čl. 29 odst. 6 a 7 uvedené směrnice. |
| --- | --- |

4.

Pokud se při této činnosti kombinují obnovitelná plynná nebo kapalná paliva s bioplynem nebo biokapalinami, zemědělská biomasa používaná k výrobě daného bioplynu nebo biokapalin splňuje kritéria stanovená v čl. 29 odst. 2 až 5 směrnice (EU) 2018/2001 a lesní biomasa splňuje kritéria stanovená v čl. 29 odst. 6 a 7 uvedené směrnice.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Emise jsou nejvýše na úrovni emisí spojené s rozsahem hodnot nejlepších dostupných technik (BAT-AEL) stanoveným v nejnovějších relevantních závěrech o nejlepších dostupných technikách (BAT), včetně závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro velká spalovací zařízení (195). Nedochází k žádným významným mezisložkovým vlivům.

U spalovacích zařízení s tepelným příkonem vyšším než 1 MW, avšak pod prahovými hodnotami platnými pro závěry o nejlepších dostupných technikách pro velká spalovací zařízení, jsou emise pod mezními hodnotami emisí stanovenými v příloze II části 2 směrnice (EU) 2015/2193.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

4.20.   Kombinovaná výroba tepla/chladu a elektřiny z bioenergie

Popis činnosti

Výstavba a provoz zařízení užívaných ke kombinované výrobě tepla/chladu a elektřiny výlučně z biomasy, bioplynu nebo biokapalin, s výjimkou kombinované výroby, při níž se kombinují obnovitelná paliva s bioplynem nebo biokapalinami (viz oddíl 4.19 této přílohy).

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy D35.11 a D35.30 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| 1. | Zemědělská biomasa používaná při této činnosti splňuje kritéria stanovená v čl. 29 odst. 2 až 5 směrnice (EU) 2018/2001. Lesní biomasa používaná při této činnosti splňuje kritéria stanovená v čl. 29 odst. 6 a 7 uvedené směrnice. |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

1.

Zemědělská biomasa používaná při této činnosti splňuje kritéria stanovená v čl. 29 odst. 2 až 5 směrnice (EU) 2018/2001. Lesní biomasa používaná při této činnosti splňuje kritéria stanovená v čl. 29 odst. 6 a 7 uvedené směrnice.

| 2. | Úspory emisí skleníkových plynů z používání biomasy v kogeneračních zařízeních jsou alespoň 80 % ve vztahu k metodice úspor emisí skleníkových plynů a k referenčnímu fosilnímu palivu stanovenému v příloze VI směrnice (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

2.

Úspory emisí skleníkových plynů z používání biomasy v kogeneračních zařízeních jsou alespoň 80 % ve vztahu k metodice úspor emisí skleníkových plynů a k referenčnímu fosilnímu palivu stanovenému v příloze VI směrnice (EU) 2018/2001.

| 3. | Pokud kogenerační zařízení využívají anaerobní digesci organického materiálu, splňuje výroba digestátu v příslušných případech kritéria uvedená v oddíle 5.6 a kritéria 1 a 2 v oddíle 5.7 této přílohy. |
| --- | --- |

3.

Pokud kogenerační zařízení využívají anaerobní digesci organického materiálu, splňuje výroba digestátu v příslušných případech kritéria uvedená v oddíle 5.6 a kritéria 1 a 2 v oddíle 5.7 této přílohy.

| 4. | Body 1 a 2 se nevztahují na zařízení na kombinovanou výrobu s celkovým jmenovitým tepelným příkonem nižším než 2 MW využívající plynná paliva z biomasy. |
| --- | --- |

4.

Body 1 a 2 se nevztahují na zařízení na kombinovanou výrobu s celkovým jmenovitým tepelným příkonem nižším než 2 MW využívající plynná paliva z biomasy.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

U zařízení spadajících do oblasti působnosti směrnice 2010/75/EU jsou emise nejvýše na úrovni emisí spojené s rozsahem hodnot nejlepších dostupných technik (BAT-AEL) stanoveným v nejnovějších relevantních závěrech o nejlepších dostupných technikách (BAT), včetně závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro velká spalovací zařízení (196), a zároveň je zajištěno, aby nedocházelo k významným mezisložkovým účinkům.

U spalovacích zařízení s tepelným příkonem vyšším než 1 MW, avšak pod prahovými hodnotami platnými pro závěry o nejlepších dostupných technikách pro velká spalovací zařízení, jsou emise pod mezními hodnotami emisí stanovenými v příloze II části 2 směrnice (EU) 2015/2193.

U zařízení v zónách nebo částech zón, které nesplňují mezní hodnoty kvality ovzduší stanovené ve směrnici 2008/50/ES, jsou zohledněny výsledky výměny informací (197), jež zveřejňuje Komise v souladu s čl. 6 odst. 9 a 10 směrnice (EU) 2015/2193.

Pokud se v případě anaerobní digesce organického materiálu vyrobený digestát používá jako hnojivo nebo pomocná půdní látka, buď přímo, nebo po zkompostování nebo jiném zpracování, splňuje požadavky na hnojivé materiály stanovené v kategoriích složkových materiálů KSM 4 a 5 v příloze II nařízení (EU) 2019/1009 nebo ve vnitrostátních předpisech o hnojivých výrobcích nebo pomocných půdních látkách pro použití v zemědělství.

U zařízení na anaerobní digesci, která zpracovávají více než 100 tun denně, jsou emise do ovzduší a vody nejvýše na úrovni emisí spojené s rozsahem hodnot nejlepších dostupných technik (BAT-AEL) stanoveným pro anaerobní zpracování odpadu v nejnovějších relevantních závěrech o nejlepších dostupných technikách (BAT), včetně závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro zpracování odpadu (198). Nedochází k žádným významným mezisložkovým vlivům.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

4.21.   Výroba tepla/chladu ze solárního termálního vytápění

Popis činnosti

Výstavba a provoz zařízení vyrábějících teplo/chlad prostřednictvím technologie solárního termálního vytápění.

Pokud je hospodářská činnost nedílnou součástí činnosti „Instalace, údržba a opravy technologií pro výrobu obnovitelné energie“ uvedené v oddíle 7.6 této přílohy, použijí se technická screeningová kritéria uvedená v oddíle 7.6.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE D35.30 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| Činnost spočívá ve výrobě tepla/chladu s využitím solárního termálního vytápění. |
| Zásada „významně nepoškozovat“ |
| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

Činnost spočívá ve výrobě tepla/chladu s využitím solárního termálního vytápění.

Zásada „významně nepoškozovat“

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Nepoužije se

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Při činnosti se hodnotí dostupnost zařízení a součástí s vysokou trvanlivostí a recyklovatelností, které lze snadno demontovat a renovovat, a pokud možno se taková zařízení a součásti používají.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Nepoužije se

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

4.22.   Výroba tepla/chladu z geotermální energie

Popis činnosti

Výstavba nebo provoz zařízení, která vyrábějí teplo/chlad z geotermální energie.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE D35.30 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| Emise skleníkových plynů během životního cyklu z výroby tepla/chladu z geotermální energie jsou nižší než 100 g ekvivalentu CO2/kWh.
  Emise skleníkových plynů během životního cyklu se vypočítají na základě údajů z konkrétního projektu podle doporučení Komise 2013/179/EU, případně podle ISO 14067:2018 nebo ISO 14064-1:2018.
  Kvantifikované emise skleníkových plynů během životního cyklu ověřuje nezávislá třetí strana. |
| Zásada „významně nepoškozovat“ |
| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

Emise skleníkových plynů během životního cyklu z výroby tepla/chladu z geotermální energie jsou nižší než 100 g ekvivalentu CO2/kWh.

Emise skleníkových plynů během životního cyklu se vypočítají na základě údajů z konkrétního projektu podle doporučení Komise 2013/179/EU, případně podle ISO 14067:2018 nebo ISO 14064-1:2018.

Kvantifikované emise skleníkových plynů během životního cyklu ověřuje nezávislá třetí strana.

Zásada „významně nepoškozovat“

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Pro provoz geotermálních energetických systémů s vysokou entalpií jsou zavedeny odpovídající systémy s cílem snižovat úrovně emisí tak, aby nebránily dosažení mezních hodnot kvality ovzduší stanovených ve směrnicích 2004/107/ES a 2008/50/ES.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

4.23.   Výroba tepla/chladu z obnovitelných nefosilních plynných a kapalných paliv

Popis činnosti

Výstavba a provoz zařízení na výrobu tepla, která vyrábějí teplo/chlad s využitím plynných a kapalných paliv pocházejících z obnovitelných zdrojů. Činnost nezahrnuje výrobu tepla/chladu výlučně s využitím bioplynu a biokapalin (viz oddíl 4.24 této přílohy).

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE D35.30 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| 1. | Emise skleníkových plynů během životního cyklu z výroby tepla/chladu s využitím obnovitelných plynných a kapalných paliv jsou nižší než 100 g ekvivalentu CO2/kWh.
  Emise skleníkových plynů během životního cyklu se vypočítají na základě údajů z konkrétního projektu podle doporučení 2013/179/EU, případně podle ISO 14067:2018 (199) nebo ISO 14064-1:2018 (200).
  Kvantifikované emise skleníkových plynů během životního cyklu ověřuje nezávislá třetí strana. |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

1.

Emise skleníkových plynů během životního cyklu z výroby tepla/chladu s využitím obnovitelných plynných a kapalných paliv jsou nižší než 100 g ekvivalentu CO2/kWh.

Emise skleníkových plynů během životního cyklu se vypočítají na základě údajů z konkrétního projektu podle doporučení 2013/179/EU, případně podle ISO 14067:2018 (199) nebo ISO 14064-1:2018 (200).

Kvantifikované emise skleníkových plynů během životního cyklu ověřuje nezávislá třetí strana.

| 2. | Pokud zařízení zahrnují jakoukoli formu snižování emisí (včetně zachycování uhlíku nebo používání dekarbonizovaných paliv), je toto snižování emisí v příslušných případech v souladu s příslušnými oddíly této přílohy.
  Pokud je CO2, který by jinak byl emitován z procesu výroby elektřiny, zachycován za účelem podzemního skladování, přepravuje se a skladuje v podzemí v souladu s technickými screeningovými kritérii stanovenými v oddílech 5.11 a 5.12 této přílohy. |
| --- | --- |

2.

Pokud zařízení zahrnují jakoukoli formu snižování emisí (včetně zachycování uhlíku nebo používání dekarbonizovaných paliv), je toto snižování emisí v příslušných případech v souladu s příslušnými oddíly této přílohy.

Pokud je CO2, který by jinak byl emitován z procesu výroby elektřiny, zachycován za účelem podzemního skladování, přepravuje se a skladuje v podzemí v souladu s technickými screeningovými kritérii stanovenými v oddílech 5.11 a 5.12 této přílohy.

| 3. | Činnost splňuje jedno z těchto kritérií:






  a) | při výstavbě je instalováno měřicí zařízení na monitorování fyzických emisí, jako je únik methanu, nebo je zaveden program zjišťování a odstraňování netěsností; |
| --- | --- | --- |

3.

Činnost splňuje jedno z těchto kritérií:

a)

při výstavbě je instalováno měřicí zařízení na monitorování fyzických emisí, jako je únik methanu, nebo je zaveden program zjišťování a odstraňování netěsností;

| b) | při provozu se hlásí fyzické měření emisí methanu a eliminují se úniky. |
| --- | --- |

b)

při provozu se hlásí fyzické měření emisí methanu a eliminují se úniky.

| 4. | Pokud se při této činnosti kombinují obnovitelná plynná nebo kapalná paliva s bioplynem nebo biokapalinami, zemědělská biomasa používaná k výrobě daného bioplynu nebo biokapalin splňuje kritéria stanovená v čl. 29 odst. 2 až 5 směrnice (EU) 2018/2001 a lesní biomasa splňuje kritéria stanovená v čl. 29 odst. 6 a 7 uvedené směrnice. |
| --- | --- |

4.

Pokud se při této činnosti kombinují obnovitelná plynná nebo kapalná paliva s bioplynem nebo biokapalinami, zemědělská biomasa používaná k výrobě daného bioplynu nebo biokapalin splňuje kritéria stanovená v čl. 29 odst. 2 až 5 směrnice (EU) 2018/2001 a lesní biomasa splňuje kritéria stanovená v čl. 29 odst. 6 a 7 uvedené směrnice.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Emise jsou nejvýše na úrovni emisí spojené s rozsahem hodnot nejlepších dostupných technik (BAT-AEL) stanoveným v nejnovějších relevantních závěrech o nejlepších dostupných technikách (BAT), včetně závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro velká spalovací zařízení (201). Nedochází k žádným významným mezisložkovým vlivům.

U spalovacích zařízení s tepelným příkonem vyšším než 1 MW, avšak pod prahovými hodnotami platnými pro závěry o nejlepších dostupných technikách pro velká spalovací zařízení, jsou emise pod mezními hodnotami emisí stanovenými v příloze II části 2 směrnice (EU) 2015/2193.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

4.24.   Výroba tepla/chladu z bioenergie

Popis činnosti

Výstavba a provoz zařízení, která vyrábějí teplo/chlad výlučně z biomasy, bioplynu nebo biokapalin, s výjimkou výroby tepla/chladu, při níž se kombinují obnovitelná paliva s bioplynem nebo biokapalinami (viz oddíl 4.23 této přílohy).

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE D35.30 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| 1. | Zemědělská biomasa používaná při této činnosti pro výrobu tepla a chladu splňuje kritéria stanovená v čl. 29 odst. 2 až 5 směrnice (EU) 2018/2001. Lesní biomasa používaná při této činnosti splňuje kritéria stanovená v čl. 29 odst. 6 a 7 uvedené směrnice. |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

1.

Zemědělská biomasa používaná při této činnosti pro výrobu tepla a chladu splňuje kritéria stanovená v čl. 29 odst. 2 až 5 směrnice (EU) 2018/2001. Lesní biomasa používaná při této činnosti splňuje kritéria stanovená v čl. 29 odst. 6 a 7 uvedené směrnice.

| 2. | Úspory emisí skleníkových plynů z používání biomasy jsou alespoň 80 % ve vztahu k metodice úspor emisí skleníkových plynů a k referenčnímu fosilnímu palivu stanovenému v příloze VI směrnice (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

2.

Úspory emisí skleníkových plynů z používání biomasy jsou alespoň 80 % ve vztahu k metodice úspor emisí skleníkových plynů a k referenčnímu fosilnímu palivu stanovenému v příloze VI směrnice (EU) 2018/2001.

| 3. | Pokud zařízení využívají anaerobní digesci organického materiálu, splňuje výroba digestátu v příslušných případech kritéria uvedená v oddíle 5.6 a kritéria 1 a 2 v oddíle 5.7 této přílohy. |
| --- | --- |

3.

Pokud zařízení využívají anaerobní digesci organického materiálu, splňuje výroba digestátu v příslušných případech kritéria uvedená v oddíle 5.6 a kritéria 1 a 2 v oddíle 5.7 této přílohy.

| 4. | Body 1 a 2 se nevztahují na zařízení na výrobu tepla s celkovým jmenovitým tepelným příkonem nižším než 2 MW využívající plynná paliva z biomasy. |
| --- | --- |

4.

Body 1 a 2 se nevztahují na zařízení na výrobu tepla s celkovým jmenovitým tepelným příkonem nižším než 2 MW využívající plynná paliva z biomasy.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

U zařízení spadajících do oblasti působnosti směrnice 2010/75/EU jsou emise nejvýše na úrovni emisí spojené s rozsahem hodnot nejlepších dostupných technik (BAT-AEL) stanoveným v nejnovějších relevantních závěrech o nejlepších dostupných technikách (BAT), včetně závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro velká spalovací zařízení (202), a zároveň je zajištěno, aby nedocházelo k významným mezisložkovým účinkům.

U spalovacích zařízení s tepelným příkonem vyšším než 1 MW, avšak pod prahovými hodnotami platnými pro závěry o nejlepších dostupných technikách pro velká spalovací zařízení, jsou emise pod mezními hodnotami emisí stanovenými v příloze II části 2 směrnice (EU) 2015/2193.

U zařízení v zónách nebo částech zón, které nesplňují mezní hodnoty kvality ovzduší stanovené ve směrnici 2008/50/ES, jsou zohledněny výsledky výměny informací (203), jež zveřejňuje Komise v souladu s čl. 6 odst. 9 a 10 směrnice (EU) 2015/2193.

Pokud se v případě anaerobní digesce organického materiálu vyrobený digestát používá jako hnojivo nebo pomocná půdní látka, buď přímo, nebo po zkompostování nebo jiném zpracování, splňuje požadavky na hnojivé materiály stanovené v kategoriích složkových materiálů KSM 4 a 5 v příloze II nařízení (EU) 2019/1009 nebo ve vnitrostátních předpisech o hnojivých výrobcích nebo pomocných půdních látkách pro použití v zemědělství.

U zařízení na anaerobní digesci, která zpracovávají více než 100 tun denně, jsou emise do ovzduší a vody nejvýše na úrovni emisí spojené s rozsahem hodnot nejlepších dostupných technik (BAT-AEL) stanoveným pro anaerobní zpracování odpadu v nejnovějších relevantních závěrech o nejlepších dostupných technikách (BAT), včetně závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro zpracování odpadu (204). Nedochází k žádným významným mezisložkovým vlivům.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

4.25.   Výroba tepla/chladu s využitím odpadního tepla

Popis činnosti

Výstavba a provoz zařízení, která vyrábějí teplo/chlad s využitím odpadního tepla.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE D35.30 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| Činnost spočívá ve výrobě tepla/chladu z odpadního tepla. |
| Zásada „významně nepoškozovat“ |
| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

Činnost spočívá ve výrobě tepla/chladu z odpadního tepla.

Zásada „významně nepoškozovat“

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Nepoužije se

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Při činnosti se hodnotí dostupnost zařízení a součástí s vysokou trvanlivostí a recyklovatelností, které lze snadno demontovat a renovovat, a pokud možno se taková zařízení a součásti používají.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Čerpadla a použitá zařízení, na něž se vztahují požadavky na ekodesign a označování energetickými štítky, v příslušných případech splňují požadavky na nejvyšší třídu energetického štítku stanovené v nařízení (EU) 2017/1369 a požadavky prováděcích předpisů podle směrnice 2009/125/ES a představují nejlepší dostupnou technologii.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

5.   ZÁSOBOVÁNÍ VODOU, KANALIZACE, NAKLÁDÁNÍ S ODPADY A SANACE

5.1.   Výstavba, rozšiřování a provoz systémů na shromažďování, úpravu a rozvod vody

Popis činnosti

Výstavba, rozšiřování a provoz systémů na shromažďování, úpravu a rozvod vody.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy E36.00 a F42.99 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| Systém zásobování vodou splňuje jedno z těchto kritérií:






  a) | čistá průměrná spotřeba energie na odběr a úpravu vody nepřesahuje 0,5 kWh na metr krychlový vyprodukované dodávky vody. Čistá spotřeba energie může zohledňovat opatření snižující spotřebu energie, jako je regulace zdrojů (zatížení znečišťujícími látkami na vstupu) a v příslušných případech výrobu energie (např. vodní, solární a větrné energie); |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

Systém zásobování vodou splňuje jedno z těchto kritérií:

a)

čistá průměrná spotřeba energie na odběr a úpravu vody nepřesahuje 0,5 kWh na metr krychlový vyprodukované dodávky vody. Čistá spotřeba energie může zohledňovat opatření snižující spotřebu energie, jako je regulace zdrojů (zatížení znečišťujícími látkami na vstupu) a v příslušných případech výrobu energie (např. vodní, solární a větrné energie);

| b) | míra úniků se vypočítá buď pomocí hodnotící metody založené na indexu úniků z infrastruktury (ILI) (205), přičemž prahová hodnota nepřesahuje 1,5, nebo se vypočítá jinou vhodnou metodou, přičemž prahová hodnota je stanovena v souladu s článkem 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/2184 (206). Tento výpočet se použije v celém rozsahu vodovodní (rozvodné) sítě, kde se práce provádějí, tj. na úrovni zásobované oblasti, okrskového měřicího pásma/pásem (DMA) nebo tlakově řízeného pásma/pásem (PMA). |
| --- | --- |

b)

míra úniků se vypočítá buď pomocí hodnotící metody založené na indexu úniků z infrastruktury (ILI) (205), přičemž prahová hodnota nepřesahuje 1,5, nebo se vypočítá jinou vhodnou metodou, přičemž prahová hodnota je stanovena v souladu s článkem 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/2184 (206). Tento výpočet se použije v celém rozsahu vodovodní (rozvodné) sítě, kde se práce provádějí, tj. na úrovni zásobované oblasti, okrskového měřicího pásma/pásem (DMA) nebo tlakově řízeného pásma/pásem (PMA).

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Nepoužije se

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

5.2.   Obnova systémů na shromažďování, úpravu a rozvod vody

Popis činnosti

Obnova systémů na shromažďování, úpravu a rozvod vody včetně obnovy infrastruktury pro shromažďování, úpravu a rozvod vody pro domácnosti a průmysl. Nevede k žádným podstatným změnám objemu toků shromažďované, upravované nebo dodávané vody.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy E36.00 a F42.99 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| Obnova systému zásobování vodou vede ke zlepšení energetické účinnosti jedním z těchto způsobů:






  a) | snížením čisté průměrné spotřeby energie systému nejméně o 20 % ve srovnání s vlastní výchozí výkonností zprůměrovanou za tři roky, včetně odběru a úpravy vody, měřeno v kWh na metr krychlový vyprodukované dodávky vody; |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

Obnova systému zásobování vodou vede ke zlepšení energetické účinnosti jedním z těchto způsobů:

a)

snížením čisté průměrné spotřeby energie systému nejméně o 20 % ve srovnání s vlastní výchozí výkonností zprůměrovanou za tři roky, včetně odběru a úpravy vody, měřeno v kWh na metr krychlový vyprodukované dodávky vody;

| b) | zmenšením rozdílu buď mezi stávající mírou úniků zprůměrovanou za tři roky vypočtenou pomocí hodnotící metody založené na indexu úniků z infrastruktury (ILI) a hodnotou ILI 1,5 (207), nebo mezi stávající mírou úniků zprůměrovanou za tři roky vypočtenou jinou vhodnou metodou a mezní hodnotou stanovenou v souladu s článkem 4 směrnice (EU) 2020/2184, a to nejméně o 20 %. Stávající míra úniků zprůměrovaná za tři roky se vypočítá v celém rozsahu vodovodní (rozvodné) sítě, kde se práce provádějí, tj. pro obnovovanou vodovodní (rozvodnou) síť na úrovni okrskového měřicího pásma/pásem (DMA) nebo tlakově řízeného pásma/pásem (PMA). |
| --- | --- |

b)

zmenšením rozdílu buď mezi stávající mírou úniků zprůměrovanou za tři roky vypočtenou pomocí hodnotící metody založené na indexu úniků z infrastruktury (ILI) a hodnotou ILI 1,5 (207), nebo mezi stávající mírou úniků zprůměrovanou za tři roky vypočtenou jinou vhodnou metodou a mezní hodnotou stanovenou v souladu s článkem 4 směrnice (EU) 2020/2184, a to nejméně o 20 %. Stávající míra úniků zprůměrovaná za tři roky se vypočítá v celém rozsahu vodovodní (rozvodné) sítě, kde se práce provádějí, tj. pro obnovovanou vodovodní (rozvodnou) síť na úrovni okrskového měřicího pásma/pásem (DMA) nebo tlakově řízeného pásma/pásem (PMA).

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Nepoužije se

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

5.3.   Výstavba, rozšiřování a provoz systémů na odvádění a čištění odpadních vod

Popis činnosti

Výstavba, rozšiřování a provoz centralizovaných systémů odpadních vod včetně jejich odvádění (kanalizační síť) a čištění.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy E37.00 a F42.99 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| 1. | Čistá spotřeba energie čistírny odpadních vod nepřesahuje:






  a) | 35 kWh na populační ekvivalent (PE) ročně při kapacitě čistírny nižší než 10 000 PE; |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

1.

Čistá spotřeba energie čistírny odpadních vod nepřesahuje:

a)

35 kWh na populační ekvivalent (PE) ročně při kapacitě čistírny nižší než 10 000 PE;

| b) | 25 kWh na populační ekvivalent (PE) ročně při kapacitě čistírny mezi 10 000 a 100 000 PE; |
| --- | --- |

b)

25 kWh na populační ekvivalent (PE) ročně při kapacitě čistírny mezi 10 000 a 100 000 PE;

| c) | 20 kWh na populační ekvivalent (PE) ročně při kapacitě čistírny vyšší než 100 000 PE. |
| --- | --- |

c)

20 kWh na populační ekvivalent (PE) ročně při kapacitě čistírny vyšší než 100 000 PE.

Čistá spotřeba energie při provozu čistírny odpadních vod může zohledňovat opatření snižující spotřebu energie týkající se regulace zdrojů (omezení srážkové vody nebo zatížení znečišťujícími látkami na vstupu) a v příslušných případech výrobu energie v rámci systému (např. vodní, solární, tepelné a větrné energie).

| 2. | V případě výstavby a rozšíření čistírny odpadních vod nebo čistírny odpadních vod se stokovým systémem, které nahrazují systémy čištění odpadních vod s vyšší intenzitou emisí skleníkových plynů (jako jsou septické nádrže, anaerobní laguny), se provádí posouzení přímých emisí skleníkových plynů (208). Výsledky jsou na vyžádání sděleny investorům a klientům. |
| --- | --- |

2.

V případě výstavby a rozšíření čistírny odpadních vod nebo čistírny odpadních vod se stokovým systémem, které nahrazují systémy čištění odpadních vod s vyšší intenzitou emisí skleníkových plynů (jako jsou septické nádrže, anaerobní laguny), se provádí posouzení přímých emisí skleníkových plynů (208). Výsledky jsou na vyžádání sděleny investorům a klientům.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy. Pokud je odpadní voda čištěna na úroveň vhodnou pro opětovné využití k zavlažování v zemědělství, byla definována a provedena požadovaná opatření k řízení rizik, aby se zabránilo nepříznivým dopadům na životní prostředí (209).

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Vypouštění do vodních recipientů splňuje požadavky stanovené ve směrnici Rady 91/271/EHS (210) nebo dané vnitrostátními předpisy, které stanoví nejvyšší přípustné úrovně znečišťujících látek z vypouštění do vodních recipientů.

Jsou zavedena vhodná opatření k zabránění nadměrnému přelití srážkových vod ze stokového systému odpadních vod a k jeho zmírnění, která mohou zahrnovat přírodní řešení, oddělené sítě odvádění srážkových vod, retenční nádrže a čištění prvního přívalu vody.

Kal z čistíren odpadních vod se používá v souladu se směrnicí Rady 86/278/EHS (211) nebo v souladu s vnitrostátními právními předpisy týkajícími se rozmetávání kalu na povrchu půdy nebo jakékoli jiné aplikace kalu na povrchu půdy a do půdy.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

5.4.   Obnova systémů na odvádění a čištění odpadních vod

Popis činnosti

Obnova centralizovaných systémů odpadních vod včetně jejich odvádění (kanalizační síť) a čištění. Nevede k žádným podstatným změnám zatížení nebo objemu toků vody shromažďované nebo čištěné v systému odpadních vod.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE E37.00 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| 1. | Obnova stokového systému zlepšuje energetickou účinnost tím, že snižuje průměrnou spotřebu energie o 20 % ve srovnání s vlastní výchozí výkonností zprůměrovanou za tři roky, doloženou na ročním základě. Toto snížení spotřeby energie lze vyjádřit na úrovni projektu (tj. obnovy stokového systému) nebo v celé navazující aglomeraci odpadních vod (tj. včetně navazující stokové soustavy, čistírny odpadních vod nebo vypouštění odpadních vod). |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

1.

Obnova stokového systému zlepšuje energetickou účinnost tím, že snižuje průměrnou spotřebu energie o 20 % ve srovnání s vlastní výchozí výkonností zprůměrovanou za tři roky, doloženou na ročním základě. Toto snížení spotřeby energie lze vyjádřit na úrovni projektu (tj. obnovy stokového systému) nebo v celé navazující aglomeraci odpadních vod (tj. včetně navazující stokové soustavy, čistírny odpadních vod nebo vypouštění odpadních vod).

| 2. | Obnova čistírny odpadních vod zlepšuje energetickou účinnost tím, že snižuje průměrnou spotřebu energie čistírny nejméně o 20 % ve srovnání s vlastní výchozí výkonností zprůměrovanou za tři roky, doloženou na ročním základě. |
| --- | --- |

2.

Obnova čistírny odpadních vod zlepšuje energetickou účinnost tím, že snižuje průměrnou spotřebu energie čistírny nejméně o 20 % ve srovnání s vlastní výchozí výkonností zprůměrovanou za tři roky, doloženou na ročním základě.

| 3. | Pro účely bodů 1 a 2 se čistá spotřeba energie v systému vypočítá v kWh na populační ekvivalent ročně odvedené nebo vyčištěné odpadní vody, přičemž se zohledňují opatření snižující spotřebu energie týkající se regulace zdrojů (omezení srážkové vody nebo zatížení znečišťujícími látkami na vstupu) a v příslušných případech výroba energie v rámci systému (např. vodní, solární, tepelné a větrné energie). |
| --- | --- |

3.

Pro účely bodů 1 a 2 se čistá spotřeba energie v systému vypočítá v kWh na populační ekvivalent ročně odvedené nebo vyčištěné odpadní vody, přičemž se zohledňují opatření snižující spotřebu energie týkající se regulace zdrojů (omezení srážkové vody nebo zatížení znečišťujícími látkami na vstupu) a v příslušných případech výroba energie v rámci systému (např. vodní, solární, tepelné a větrné energie).

| 4. | Pro účely bodů 1 a 2 provozovatel prokáže, že nedochází k žádným podstatným změnám týkajícím se vnějších podmínek, včetně změn povolení k vypouštění nebo změn zatížení aglomerace, které by vedly ke snížení spotřeby energie, a to nezávisle na přijatých opatřeních ke zvýšení účinnosti. |
| --- | --- |

4.

Pro účely bodů 1 a 2 provozovatel prokáže, že nedochází k žádným podstatným změnám týkajícím se vnějších podmínek, včetně změn povolení k vypouštění nebo změn zatížení aglomerace, které by vedly ke snížení spotřeby energie, a to nezávisle na přijatých opatřeních ke zvýšení účinnosti.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy. Pokud je odpadní voda čištěna na úroveň vhodnou pro opětovné využití k zavlažování v zemědělství, byla definována a provedena požadovaná opatření k řízení rizik, aby se zabránilo nepříznivým dopadům na životní prostředí (212).

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Vypouštění do vodních recipientů splňuje požadavky stanovené ve směrnici 91/271/EHS nebo dané vnitrostátními předpisy, které stanoví nejvyšší přípustné úrovně znečišťujících látek z vypouštění do vodních recipientů.

Jsou zavedena vhodná opatření k zabránění nadměrnému přelití srážkových vod ze stokového systému odpadních vod a k jeho zmírnění, která mohou zahrnovat přírodní řešení, oddělené sítě odvádění srážkových vod, retenční nádrže a čištění prvního přívalu vody.

Kal z čistíren odpadních vod se používá v souladu se směrnicí 86/278/EHS nebo v souladu s vnitrostátními právními předpisy týkajícími se rozmetávání kalů na povrchu půdy nebo jakékoli jiné aplikace kalu na povrchu půdy a do půdy.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

5.5.   Sběr a svoz odpadu neklasifikovaného jako nebezpečný ve složkách oddělených u zdroje

Popis činnosti

Oddělený sběr a svoz odpadu neklasifikovaného jako nebezpečný v samostatných nebo směsných složkách (213) s cílem připravit jej k opětovnému použití nebo recyklaci.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE E38.11 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| Veškerý odděleně sbíraný a svážený odpad, který není klasifikován jako nebezpečný a je oddělený u zdroje, je určený k přípravě na opětovné použití nebo recyklaci. |
| Zásada „významně nepoškozovat“ |
| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

Veškerý odděleně sbíraný a svážený odpad, který není klasifikován jako nebezpečný a je oddělený u zdroje, je určený k přípravě na opětovné použití nebo recyklaci.

Zásada „významně nepoškozovat“

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Nepoužije se

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Odděleně sbírané složky odpadu se v zařízeních pro skladování a přepravu odpadu nesměšují s jiným odpadem nebo materiály s odlišnými vlastnostmi.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Nepoužije se

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Nepoužije se

5.6.   Anaerobní digesce kalu z čistíren odpadních vod

Popis činnosti

Výstavba a provoz zařízení na zpracování kalu z čistíren odpadních vod anaerobní digescí s výslednou produkcí a využitím bioplynu nebo chemických látek.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy E37.00 a F42.99 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| 1. | Je stanoven plán monitorování a havarijní plán k minimalizaci úniků methanu v zařízení. |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

1.

Je stanoven plán monitorování a havarijní plán k minimalizaci úniků methanu v zařízení.

| 2. | Vyrobený bioplyn se používá přímo k výrobě elektřiny nebo tepla nebo se upravuje na biomethan pro vstřikování do rozvodné sítě zemního plynu nebo se používá jako palivo pro automobily nebo jako surovina v chemickém průmyslu. |
| --- | --- |

2.

Vyrobený bioplyn se používá přímo k výrobě elektřiny nebo tepla nebo se upravuje na biomethan pro vstřikování do rozvodné sítě zemního plynu nebo se používá jako palivo pro automobily nebo jako surovina v chemickém průmyslu.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Emise jsou nejvýše na úrovni emisí spojené s rozsahem hodnot nejlepších dostupných technik (BAT-AEL) stanoveným pro anaerobní zpracování odpadu v nejnovějších relevantních závěrech o nejlepších dostupných technikách (BAT), včetně závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro zpracování odpadu (214). Nedochází k žádným významným mezisložkovým vlivům.

Je-li výsledný digestát určený k použití jako hnojivo nebo pomocná půdní látka, je kupujícímu nebo subjektu odpovědnému za odběr digestátu sdělen jeho obsah dusíku (s úrovní tolerance ± 25 %).

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

5.7.   Anaerobní digesce biologického odpadu

Popis činnosti

Výstavba a provoz specializovaných zařízení na zpracování odděleně sbíraného biologického odpadu (215) anaerobní digescí s výslednou produkcí a využitím bioplynu a digestátu nebo chemických látek.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy E38.21 a F42.99 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| 1. | Je stanoven plán monitorování a havarijní plán k minimalizaci úniků methanu v zařízení. |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

1.

Je stanoven plán monitorování a havarijní plán k minimalizaci úniků methanu v zařízení.

| 2. | Vyrobený bioplyn se používá přímo k výrobě elektřiny nebo tepla nebo se upravuje na biomethan pro vstřikování do rozvodné sítě zemního plynu nebo se používá jako palivo pro automobily nebo jako surovina v chemickém průmyslu. |
| --- | --- |

2.

Vyrobený bioplyn se používá přímo k výrobě elektřiny nebo tepla nebo se upravuje na biomethan pro vstřikování do rozvodné sítě zemního plynu nebo se používá jako palivo pro automobily nebo jako surovina v chemickém průmyslu.

| 3. | Biologický odpad, který se používá pro anaerobní digesci, je oddělen u zdroje a sbírá se odděleně. |
| --- | --- |

3.

Biologický odpad, který se používá pro anaerobní digesci, je oddělen u zdroje a sbírá se odděleně.

| 4. | Vyrobený digestát se používá jako hnojivo nebo pomocná půdní látka, buď přímo, nebo po zkompostování nebo jiném zpracování. |
| --- | --- |

4.

Vyrobený digestát se používá jako hnojivo nebo pomocná půdní látka, buď přímo, nebo po zkompostování nebo jiném zpracování.

| 5. | Ve specializovaných zařízeních na zpracování biologického odpadu tvoří podíl potravinářských a krmných plodin (216) používaných jako vstupní surovina, měřeno podle hmotnosti, v ročním průměru nejvýše 10 % vstupních surovin. |
| --- | --- |

5.

Ve specializovaných zařízeních na zpracování biologického odpadu tvoří podíl potravinářských a krmných plodin (216) používaných jako vstupní surovina, měřeno podle hmotnosti, v ročním průměru nejvýše 10 % vstupních surovin.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

U zařízení na anaerobní digesci, která zpracovávají více než 100 tun denně, jsou emise do ovzduší a vody nejvýše na úrovni emisí spojené s rozsahem hodnot nejlepších dostupných technik (BAT-AEL) stanoveným pro anaerobní zpracování odpadu v nejnovějších relevantních závěrech o nejlepších dostupných technikách (BAT), včetně závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro zpracování odpadu (217). Nedochází k žádným významným mezisložkovým vlivům.

Vyrobený digestát splňuje v příslušných případech požadavky na hnojivé materiály stanovené v kategoriích složkových materiálů KSM 4 a 5 pro digestát nebo KSM 3 pro kompost v příloze II nařízení (EU) 2019/1009 nebo ve vnitrostátních předpisech o hnojivých výrobcích nebo pomocných půdních látkách pro použití v zemědělství.

U digestátu používaného jako hnojivo nebo pomocná půdní látka je kupujícímu nebo subjektu odpovědnému za odběr digestátu sdělen obsah dusíku (s úrovní tolerance ± 25 %).

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

5.8.   Kompostování biologického odpadu

Popis činnosti

Výstavba a provoz specializovaných zařízení na zpracování odděleně sbíraného biologického odpadu (218) kompostováním (aerobním biologickým rozkladem) s výslednou produkcí a využitím kompostu.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy E38.21 a F42.99 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| 1. | Biologický odpad, který je kompostován, je oddělen u zdroje a sbírá se odděleně. |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

1.

Biologický odpad, který je kompostován, je oddělen u zdroje a sbírá se odděleně.

| 2. | Vyrobený kompost se používá jako hnojivo nebo pomocná půdní látka a splňuje požadavky na hnojivé materiály stanovené v kategorii složkových materiálů KSM 3 v příloze II nařízení (EU) 2019/1009 nebo ve vnitrostátních předpisech o hnojivých výrobcích nebo pomocných půdních látkách pro použití v zemědělství. |
| --- | --- |

2.

Vyrobený kompost se používá jako hnojivo nebo pomocná půdní látka a splňuje požadavky na hnojivé materiály stanovené v kategorii složkových materiálů KSM 3 v příloze II nařízení (EU) 2019/1009 nebo ve vnitrostátních předpisech o hnojivých výrobcích nebo pomocných půdních látkách pro použití v zemědělství.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Nepoužije se

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

U kompostovacích zařízení, která zpracovávají více než 75 tun denně, jsou emise do ovzduší a vody nejvýše na úrovni emisí spojené s rozsahem hodnot nejlepších dostupných technik (BAT-AEL) stanoveným pro aerobní zpracování odpadu v nejnovějších relevantních závěrech o nejlepších dostupných technikách (BAT), včetně závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro zpracování odpadu (219). Nedochází k žádným významným mezisložkovým vlivům.

Kompostárna má zavedený systém, který brání průsaku do podzemních vod.

Vyrobený kompost splňuje požadavky na hnojivé materiály stanovené v kategorii složkových materiálů KSM 3 v příloze II nařízení (EU) 2019/1009 nebo ve vnitrostátních předpisech o hnojivých výrobcích nebo pomocných půdních látkách pro použití v zemědělství.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

5.9.   Zpracování surovin z odpadu neklasifikovaného jako nebezpečný k dalšímu využití

Popis činnosti

Výstavba a provoz zařízení na třídění a zpracování odděleně sebraného odpadu neklasifikovaného jako nebezpečný na druhotné suroviny zahrnující opětovné mechanické zpracování, kromě zpracování za účelem využití jako zásypový materiál.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy E38.32 a F42.99 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| Při činnosti se přeměňuje nejméně 50 % hmotnosti zpracovaného odděleně sebraného odpadu neklasifikovaného jako nebezpečný na druhotné suroviny, které jsou vhodné pro náhradu původních materiálů ve výrobních procesech. |
| Zásada „významně nepoškozovat“ |
| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

Při činnosti se přeměňuje nejméně 50 % hmotnosti zpracovaného odděleně sebraného odpadu neklasifikovaného jako nebezpečný na druhotné suroviny, které jsou vhodné pro náhradu původních materiálů ve výrobních procesech.

Zásada „významně nepoškozovat“

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Nepoužije se

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Nepoužije se

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

5.10.   Zachycování a využívání skládkového plynu

Popis činnosti

Instalace a provoz infrastruktury pro zachycování a využívání skládkového (220) plynu na trvale uzavřených skládkách nebo sekcích skládek s využitím nového nebo dodatečného specializovaného technického zařízení a vybavení instalovaného během nebo po uzavření skládky nebo sekce skládky.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE E38.21 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| 1. | Skládka nebyla otevřena po 8. červenci 2020. |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

1.

Skládka nebyla otevřena po 8. červenci 2020.

| 2. | Skládka nebo sekce skládky, kde je nově instalován, rozšířen nebo modernizován systém zachycování plynu, je trvale uzavřena a nepřijímá další biologicky rozložitelný odpad (221). |
| --- | --- |

2.

Skládka nebo sekce skládky, kde je nově instalován, rozšířen nebo modernizován systém zachycování plynu, je trvale uzavřena a nepřijímá další biologicky rozložitelný odpad (221).

| 3. | Vyrobený skládkový plyn se používá k výrobě elektřiny nebo tepla jako bioplyn (222) nebo se upravuje na biomethan pro vstřikování do rozvodné sítě zemního plynu nebo se používá jako palivo pro automobily nebo jako surovina v chemickém průmyslu. |
| --- | --- |

3.

Vyrobený skládkový plyn se používá k výrobě elektřiny nebo tepla jako bioplyn (222) nebo se upravuje na biomethan pro vstřikování do rozvodné sítě zemního plynu nebo se používá jako palivo pro automobily nebo jako surovina v chemickém průmyslu.

| 4. | Emise methanu ze skládky a úniky ze zařízení na jímání a využívání skládkového plynu podléhají postupům kontroly a monitorování stanoveným v příloze III směrnice Rady 1999/31/ES (223). |
| --- | --- |

4.

Emise methanu ze skládky a úniky ze zařízení na jímání a využívání skládkového plynu podléhají postupům kontroly a monitorování stanoveným v příloze III směrnice Rady 1999/31/ES (223).

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Nepoužije se

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Trvalé uzavření a sanace skládek a následná péče o staré skládky, kde je instalován systém zachycování skládkového plynu, se provádí v souladu s těmito pravidly:

| a) | obecnými požadavky stanovenými v příloze I směrnice 1999/31/ES; |
| --- | --- |

a)

obecnými požadavky stanovenými v příloze I směrnice 1999/31/ES;

| b) | postupy kontroly a monitorování stanovenými v příloze III uvedené směrnice. |
| --- | --- |

b)

postupy kontroly a monitorování stanovenými v příloze III uvedené směrnice.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

5.11.   Přeprava CO2

Popis činnosti

Přeprava zachyceného CO2 všemi způsoby.

Výstavba a provoz potrubí na CO2 a rekonstrukce plynárenských sítí, kdy je hlavním účelem integrace zachyceného CO2.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy F42.21 a H49.50 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Hospodářská činnost spadající do této kategorie je podpůrnou činností podle čl. 10 odst. 1 písm. i) nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| 1. | Při přepravě CO2 ze zařízení, kde je zachycen, do místa vstřikování nedochází k únikům CO2 nad 0,5 % hmotnosti přepravovaného CO2. |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

1.

Při přepravě CO2 ze zařízení, kde je zachycen, do místa vstřikování nedochází k únikům CO2 nad 0,5 % hmotnosti přepravovaného CO2.

| 2. | CO2 je dodáván do stálého úložiště CO2, které splňuje kritéria pro podzemní geologické ukládání CO2 stanovená v oddíle 5.12 této přílohy; nebo k jiným způsobům přepravy, které vedou k trvalému úložišti CO2, jež splňuje tato kritéria. |
| --- | --- |

2.

CO2 je dodáván do stálého úložiště CO2, které splňuje kritéria pro podzemní geologické ukládání CO2 stanovená v oddíle 5.12 této přílohy; nebo k jiným způsobům přepravy, které vedou k trvalému úložišti CO2, jež splňuje tato kritéria.

| 3. | Jsou použity vhodné systémy detekce úniků a je zaveden plán monitorování, přičemž zpráva je ověřena nezávislou třetí stranou. |
| --- | --- |

3.

Jsou použity vhodné systémy detekce úniků a je zaveden plán monitorování, přičemž zpráva je ověřena nezávislou třetí stranou.

| 4. | Činnost může zahrnovat instalaci aktiv, která zvyšují flexibilitu a zlepšují řízení stávající sítě. |
| --- | --- |

4.

Činnost může zahrnovat instalaci aktiv, která zvyšují flexibilitu a zlepšují řízení stávající sítě.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Nepoužije se

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

5.12.   Trvalé podzemní geologické ukládání CO2

Popis činnosti

Trvalé ukládání zachyceného CO2 ve vhodných podzemních geologických útvarech.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE E39.00 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| 1. | Provede se charakterizace a posouzení potenciálního úložného komplexu a jeho okolí nebo průzkum ve smyslu čl. 3 bodu 8 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/31/ES (224) s cílem zjistit, zda je geologický útvar vhodný pro použití jako úložiště CO2. |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

1.

Provede se charakterizace a posouzení potenciálního úložného komplexu a jeho okolí nebo průzkum ve smyslu čl. 3 bodu 8 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/31/ES (224) s cílem zjistit, zda je geologický útvar vhodný pro použití jako úložiště CO2.

| 2. | Pro provoz podzemních geologických úložišť CO2, včetně povinností při uzavření a po uzavření:






  a) | jsou zavedeny vhodné systémy detekce úniků, které zabraňují uvolnění plynu během provozu; |
| --- | --- | --- |

2.

Pro provoz podzemních geologických úložišť CO2, včetně povinností při uzavření a po uzavření:

a)

jsou zavedeny vhodné systémy detekce úniků, které zabraňují uvolnění plynu během provozu;

| b) | je zaveden plán monitorování vstřikovacích zařízení, úložného komplexu a případně i okolního prostředí, přičemž pravidelné zprávy kontroluje příslušný vnitrostátní orgán. |
| --- | --- |

b)

je zaveden plán monitorování vstřikovacích zařízení, úložného komplexu a případně i okolního prostředí, přičemž pravidelné zprávy kontroluje příslušný vnitrostátní orgán.

| 3. | V případě průzkumu a provozu úložišť na území Unie je činnost v souladu se směrnicí 2009/31/ES. V případě průzkumu a provozu úložišť v třetích zemích je činnost v souladu s normou ISO 27914:2017 (225) pro geologické ukládání CO2. |
| --- | --- |

3.

V případě průzkumu a provozu úložišť na území Unie je činnost v souladu se směrnicí 2009/31/ES. V případě průzkumu a provozu úložišť v třetích zemích je činnost v souladu s normou ISO 27914:2017 (225) pro geologické ukládání CO2.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Činnost je v souladu se směrnicí 2009/31/ES.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

6.   DOPRAVA

6.1.   Meziměstská železniční osobní doprava

Popis činnosti

Zakoupení, financování, pronájem, leasing a provozování přepravy cestujících s využitím železničních kolejových vozidel v hlavních sítích pokrývajících rozsáhlé zeměpisné oblasti, přeprava osob meziměstskými železnicemi a provozování spacích nebo jídelních vozů jako integrované činnosti železničních společností.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy H49.10, N77.39 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Jestliže hospodářská činnost spadající do této kategorie nesplňuje kritérium významného přínosu uvedené v písmeni a) tohoto oddílu, je přechodnou činností podle čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje zbývající technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| Činnost splňuje jedno z těchto kritérií:






  a) | vlaky a osobní vozy mají nulové přímé (výfukové) emise CO2; |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

Činnost splňuje jedno z těchto kritérií:

a)

vlaky a osobní vozy mají nulové přímé (výfukové) emise CO2;

| b) | vlaky a osobní vozy mají nulové přímé (výfukové) emise CO2, jsou-li provozovány na trati s potřebnou infrastrukturou, a používají tradiční motor, pokud taková infrastruktura není k dispozici (konfigurace Bi-mode). |
| --- | --- |

b)

vlaky a osobní vozy mají nulové přímé (výfukové) emise CO2, jsou-li provozovány na trati s potřebnou infrastrukturou, a používají tradiční motor, pokud taková infrastruktura není k dispozici (konfigurace Bi-mode).

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Nepoužije se

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Jsou zavedena opatření pro nakládání s odpady v souladu s hierarchií způsobů nakládání s odpady, zejména během údržby.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Motory určené k pohonu v železničních lokomotivách (RLL) a motory určené k pohonu v motorových železničních vozech (RLR) splňují emisní limity stanovené v příloze II nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1628 (226).

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Nepoužije se

6.2.   Železniční nákladní doprava

Popis činnosti

Zakoupení, financování, leasing, pronájem a provozování nákladní dopravy na hlavních železničních sítích i na místních nákladních železnicích.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy H49.20 a N77.39 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Jestliže hospodářská činnost spadající do této kategorie nesplňuje kritérium významného přínosu uvedené v písmeni a) tohoto oddílu, je přechodnou činností podle čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje zbývající technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| 1. | Činnost splňuje jedno nebo obě tato kritéria:






  a) | vlaky a nákladní vozy mají nulové přímé výfukové emise CO2; |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

1.

Činnost splňuje jedno nebo obě tato kritéria:

a)

vlaky a nákladní vozy mají nulové přímé výfukové emise CO2;

| b) | vlaky a nákladní vozy mají nulové přímé výfukové emise CO2, jsou-li provozovány na trati s potřebnou infrastrukturou, a používají tradiční motor, pokud taková infrastruktura není k dispozici (konfigurace Bi-mode). |
| --- | --- |

b)

vlaky a nákladní vozy mají nulové přímé výfukové emise CO2, jsou-li provozovány na trati s potřebnou infrastrukturou, a používají tradiční motor, pokud taková infrastruktura není k dispozici (konfigurace Bi-mode).

| 2. | Vlaky a nákladní vozy nejsou určeny k přepravě fosilních paliv. |
| --- | --- |

2.

Vlaky a nákladní vozy nejsou určeny k přepravě fosilních paliv.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Nepoužije se

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Jsou zavedena opatření pro nakládání s odpady v souladu s hierarchií způsobů nakládání s odpady, zejména během údržby.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Motory určené k pohonu v železničních lokomotivách (RLL) a motory určené k pohonu v motorových železničních vozech (RLR) splňují emisní limity stanovené v příloze II nařízení (EU) 2016/1628.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Nepoužije se

6.3.   Městská a příměstská doprava, silniční osobní doprava

Popis činnosti

Zakoupení, financování, leasing, pronájem a provozování vozidel městské a příměstské dopravy pro přepravu cestujících a silniční osobní dopravu.

V souvislosti s motorovými vozidly provoz vozidel kategorie M2 nebo M3 v souladu s čl. 4 odst. 1 nařízení (EU) 2018/858 pro účely přepravy cestujících.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie mohou zahrnovat provozování různých druhů pozemní dopravy, například dopravy autobusem, tramvají, trolejbusem, metrem a nadzemní drahou. To zahrnuje také linky z města na letiště nebo z města na nádraží a provoz pozemních a visutých lanových drah, pokud jsou součástí městských nebo příměstských tranzitních systémů.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie zahrnují rovněž pravidelnou dálkovou autobusovou dopravu, pronajaté autokary, výletní a další příležitostnou autokarovou dopravu, kyvadlovou dopravu (též na letištích), provoz školních autobusů a autobusů pro další přepravu.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy H49.31, H49.3.9, N77.39 a N77.11 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Jestliže hospodářská činnost spadající do této kategorie nesplňuje kritérium významného přínosu uvedené v písmeni a) tohoto oddílu, je přechodnou činností podle čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje zbývající technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| Činnost splňuje jedno z těchto kritérií:






  a) | činnost zajišťuje městskou nebo příměstskou osobní dopravu a její přímé (výfukové) emise CO2 jsou nulové (227); |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

Činnost splňuje jedno z těchto kritérií:

a)

činnost zajišťuje městskou nebo příměstskou osobní dopravu a její přímé (výfukové) emise CO2 jsou nulové (227);

| b) | do 31. prosince 2025 činnost zajišťuje městskou nebo příměstskou osobní dopravu s využitím vozidel kategorií M2 a M3 (228), která mají druh karoserie klasifikovaný jako „CA“ (jednopodlažní vozidlo), „CB“ (dvojpodlažní vozidlo), „CC“ (jednopodlažní kloubové vozidlo) nebo „CD“ (dvojpodlažní kloubové vozidlo) (229) a splňují nejnovější normu EURO VI, tj. jak požadavky nařízení (ES) č. 595/2009 a od okamžiku, kdy vstoupí v platnost změny uvedeného nařízení, požadavky daných pozměňujících aktů ještě před datem jejich použitelnosti, tak i poslední krok normy Euro VI stanovený v příloze I dodatku 9 tabulce 1 nařízení (EU) č. 582/2011, jestliže ustanovení upravující tento krok vstoupila v platnost, avšak dosud nejsou pro daný druh vozidla použitelná (230). Není-li taková norma k dispozici, jsou přímé emise CO2 těchto vozidel nulové. |
| --- | --- |

b)

do 31. prosince 2025 činnost zajišťuje městskou nebo příměstskou osobní dopravu s využitím vozidel kategorií M2 a M3 (228), která mají druh karoserie klasifikovaný jako „CA“ (jednopodlažní vozidlo), „CB“ (dvojpodlažní vozidlo), „CC“ (jednopodlažní kloubové vozidlo) nebo „CD“ (dvojpodlažní kloubové vozidlo) (229) a splňují nejnovější normu EURO VI, tj. jak požadavky nařízení (ES) č. 595/2009 a od okamžiku, kdy vstoupí v platnost změny uvedeného nařízení, požadavky daných pozměňujících aktů ještě před datem jejich použitelnosti, tak i poslední krok normy Euro VI stanovený v příloze I dodatku 9 tabulce 1 nařízení (EU) č. 582/2011, jestliže ustanovení upravující tento krok vstoupila v platnost, avšak dosud nejsou pro daný druh vozidla použitelná (230). Není-li taková norma k dispozici, jsou přímé emise CO2 těchto vozidel nulové.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Nepoužije se

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Jsou zavedena opatření pro nakládání s odpady v souladu s hierarchií způsobů nakládání s odpady, a to jak ve fázi používání (údržba), tak na konci životnosti vozového parku, mimo jiné prostřednictvím opětovného použití a recyklace baterií a elektroniky (zejména kritických surovin v nich obsažených).

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

U silničních vozidel kategorie M splňují pneumatiky požadavky na vnější hluk odvalování v nejvyšší zastoupené třídě a koeficient valivého odporu (ovlivňující energetickou účinnost vozidla) ve dvou nejvyšších zastoupených třídách podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/740 (231), což lze ověřit v Evropské databázi výrobků s energetickým označením (EPREL).

V příslušných případech vozidla splňují požadavky posledního použitelného stupně schvalování typu z hlediska emisí z těžkých nákladních vozidel Euro VI stanovené v souladu s nařízením (ES) č. 595/2009.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Nepoužije se

6.4.   Provoz zařízení pro osobní mobilitu, cyklistická logistika

Popis činnosti

Prodej, zakoupení, financování, leasing, pronájem a provozování zařízení pro osobní mobilitu nebo dopravních prostředků, které jsou poháněny fyzickou aktivitou uživatele, motorem s nulovými emisemi nebo kombinací motoru s nulovými emisemi a fyzické aktivity. To zahrnuje poskytování služeb přepravy zboží (nákladními) jízdními koly.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy N77.11 a N77.21 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| 1. | Zařízení pro osobní mobilitu jsou poháněna fyzickou aktivitou uživatele, motorem s nulovými emisemi nebo kombinací motoru s nulovými emisemi a fyzické aktivity. |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

1.

Zařízení pro osobní mobilitu jsou poháněna fyzickou aktivitou uživatele, motorem s nulovými emisemi nebo kombinací motoru s nulovými emisemi a fyzické aktivity.

| 2. | Daná zařízení pro osobní mobilitu smějí být provozována na stejné veřejné infrastruktuře, kterou používají kola nebo chodci. |
| --- | --- |

2.

Daná zařízení pro osobní mobilitu smějí být provozována na stejné veřejné infrastruktuře, kterou používají kola nebo chodci.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Nepoužije se

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Jsou zavedena opatření pro nakládání s odpady v souladu s hierarchií způsobů nakládání s odpady, a to jak ve fázi používání (údržba), tak na konci životnosti, mimo jiné prostřednictvím opětovného použití a recyklace baterií a elektroniky (zejména kritických surovin v nich obsažených).

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Nepoužije se

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Nepoužije se

6.5.   Přeprava motocykly, osobními automobily a lehkými užitkovými vozidly

Popis činnosti

Zakoupení, financování, pronájem, leasing a provozování vozidel kategorie M1 (232), N1 (233), v obou případech spadajících do oblasti působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2007 (234), nebo L (dvoukolová a tříkolová vozidla a čtyřkolky) (235).

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy H49.32, H49.39 a N77.11 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Jestliže hospodářská činnost spadající do této kategorie nesplňuje kritérium významného přínosu uvedené v písm. a) bodě ii) a písmeni b) tohoto oddílu, je přechodnou činností podle čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje zbývající technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| Činnost splňuje tato kritéria:






  a) | u vozidel kategorií M1 a N1, v obou případech spadajících do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 715/2007:






  i) | do 31. prosince 2025 jsou specifické emise CO2 ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. h) nařízení (EU) 2019/631 nižší než 50 g CO2/km (lehká vozidla s nízkými a nulovými emisemi); |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

Činnost splňuje tato kritéria:

a)

u vozidel kategorií M1 a N1, v obou případech spadajících do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 715/2007:

i)

do 31. prosince 2025 jsou specifické emise CO2 ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. h) nařízení (EU) 2019/631 nižší než 50 g CO2/km (lehká vozidla s nízkými a nulovými emisemi);

| ii) | od 1. ledna 2026 jsou specifické emise CO2 ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. h) nařízení (EU) 2019/631 nulové; |
| --- | --- |

ii)

od 1. ledna 2026 jsou specifické emise CO2 ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. h) nařízení (EU) 2019/631 nulové;

| b) | u vozidel kategorie L se výfukové emise CO2 rovnají 0 g ekvivalentu CO2/km, vypočteno podle emisní zkoušky stanovené v nařízení (EU) č. 168/2013. |
| --- | --- |

b)

u vozidel kategorie L se výfukové emise CO2 rovnají 0 g ekvivalentu CO2/km, vypočteno podle emisní zkoušky stanovené v nařízení (EU) č. 168/2013.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Nepoužije se

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Vozidla kategorií M1 a N1 jsou zároveň:

| a) | opětovně použitelná nebo recyklovatelná nejméně v rozsahu 85 % hmotnostních a |
| --- | --- |

a)

opětovně použitelná nebo recyklovatelná nejméně v rozsahu 85 % hmotnostních a

| b) | opětovně použitelná nebo využitelná nejméně v rozsahu 95 % hmotnostních (236). |
| --- | --- |

b)

opětovně použitelná nebo využitelná nejméně v rozsahu 95 % hmotnostních (236).

Jsou zavedena opatření pro nakládání s odpady jak ve fázi používání (údržby), tak na konci životnosti vozového parku, a to i prostřednictvím opětovného použití a recyklace baterií a elektroniky (zejména kritických surovin v nich obsažených), v souladu s hierarchií způsobů nakládání s odpady.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Vozidla splňují požadavky posledního použitelného stupně schvalování typu z hlediska emisí lehkých užitkových vozidel Euro 6 (237) stanovené v souladu s nařízením (ES) č. 715/2007.

Vozidla splňují mezní hodnoty emisí pro čistá lehká užitková vozidla stanovené v tabulce 2 přílohy směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/33/ES (238).

U silničních vozidel kategorií M a N splňují pneumatiky požadavky na vnější hluk odvalování v nejvyšší zastoupené třídě a koeficient valivého odporu (ovlivňující energetickou účinnost vozidla) ve dvou nejvyšších zastoupených třídách podle nařízení (EU) 2020/740, což lze ověřit v Evropské databázi výrobků s energetickým označením (EPREL).

Vozidla jsou v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 540/2014 (239).

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Nepoužije se

6.6.   Silniční nákladní doprava

Popis činnosti

Zakoupení, financování, leasing, pronájem a provozování vozidel kategorie N1, N2 (240) nebo N3 (241) spadajících do oblasti působnosti normy EURO VI (242), kroku E nebo jeho nástupce, pro účely služeb silniční nákladní dopravy.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy H49.4.1, H53.10, H53.20 a N77.12 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Jestliže hospodářská činnost spadající do této kategorie nesplňuje kritérium významného přínosu uvedené v bodě 1 písm. a) nebo b) nebo v bodě 1 písm. c) bodě i) tohoto oddílu, je přechodnou činností podle čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje zbývající technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| 1. | Činnost splňuje jedno z těchto kritérií:






  a) | vozidla kategorie N1 mají nulové přímé (výfukové) emise CO2; |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

1.

Činnost splňuje jedno z těchto kritérií:

a)

vozidla kategorie N1 mají nulové přímé (výfukové) emise CO2;

| b) | vozidla kategorií N2 a N3 s maximální technicky přípustnou hmotností nepřesahující 7,5 tuny jsou „těžkými vozidly s nulovými emisemi“ ve smyslu čl. 3 bodu 11 nařízení (EU) 2019/1242; |
| --- | --- |

b)

vozidla kategorií N2 a N3 s maximální technicky přípustnou hmotností nepřesahující 7,5 tuny jsou „těžkými vozidly s nulovými emisemi“ ve smyslu čl. 3 bodu 11 nařízení (EU) 2019/1242;

| c) | vozidla kategorií N2 a N3 s maximální technicky přípustnou hmotností naloženého vozidla přesahující 7,5 tuny se řadí do jedné z těchto skupin:






  i) | „těžká vozidla s nulovými emisemi“ ve smyslu čl. 3 bodu 11 nařízení (EU) 2019/1242; |
| --- | --- | --- |

c)

vozidla kategorií N2 a N3 s maximální technicky přípustnou hmotností naloženého vozidla přesahující 7,5 tuny se řadí do jedné z těchto skupin:

i)

„těžká vozidla s nulovými emisemi“ ve smyslu čl. 3 bodu 11 nařízení (EU) 2019/1242;

| ii) | není-li technicky a ekonomicky proveditelné splnit kritérium uvedené v bodě i), „těžká vozidla s nízkými emisemi“ ve smyslu čl. 3 bodu 12 uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

ii)

není-li technicky a ekonomicky proveditelné splnit kritérium uvedené v bodě i), „těžká vozidla s nízkými emisemi“ ve smyslu čl. 3 bodu 12 uvedeného nařízení.

| 2. | Vozidla nejsou určena k přepravě fosilních paliv. |
| --- | --- |

2.

Vozidla nejsou určena k přepravě fosilních paliv.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Nepoužije se

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Vozidla kategorií N1, N2 a N3 jsou zároveň:

| a) | opětovně použitelná nebo recyklovatelná nejméně v rozsahu 85 % hmotnostních a |
| --- | --- |

a)

opětovně použitelná nebo recyklovatelná nejméně v rozsahu 85 % hmotnostních a

| b) | opětovně použitelná nebo využitelná nejméně v rozsahu 95 % hmotnostních (243). |
| --- | --- |

b)

opětovně použitelná nebo využitelná nejméně v rozsahu 95 % hmotnostních (243).

Jsou zavedena opatření pro nakládání s odpady jak ve fázi používání (údržby), tak na konci životnosti vozového parku, a to i prostřednictvím opětovného použití a recyklace baterií a elektroniky (zejména kritických surovin v nich obsažených), v souladu s hierarchií způsobů nakládání s odpady.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

U silničních vozidel kategorií M a N splňují pneumatiky požadavky na vnější hluk odvalování v nejvyšší zastoupené třídě a koeficient valivého odporu (ovlivňující energetickou účinnost vozidla) ve dvou nejvyšších zastoupených třídách podle nařízení (EU) 2020/740, což lze ověřit v Evropské databázi výrobků s energetickým označením (EPREL). Vozidla splňují požadavky posledního použitelného stupně schvalování typu z hlediska emisí z těžkých nákladních vozidel Euro VI (244) stanovené v souladu s nařízením (ES) č. 595/2009.

Vozidla jsou v souladu s nařízením (EU) č. 540/2014.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Nepoužije se

6.7.   Vnitrozemská vodní osobní doprava

Popis činnosti

Zakoupení, financování, leasing, pronájem a provozování osobních lodí ve vnitrozemských vodách, přičemž se jedná o plavidla, která nejsou vhodná pro námořní dopravu.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE H50.30 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Jestliže hospodářská činnost spadající do této kategorie nesplňuje kritérium významného přínosu uvedené v písmeni a) tohoto oddílu, je přechodnou činností podle čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje zbývající technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| Činnost splňuje jedno z těchto kritérií:






  a) | plavidla mají nulové přímé (výfukové) emise CO2; |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

Činnost splňuje jedno z těchto kritérií:

a)

plavidla mají nulové přímé (výfukové) emise CO2;

| b) | do 31. prosince 2025 hybridní a dvoupalivová (dual fuel) plavidla získávají pro běžný provoz nejméně 50 % energie z paliv s nulovými přímými (výfukovými) emisemi CO2 nebo dobíjením ze sítě. |
| --- | --- |

b)

do 31. prosince 2025 hybridní a dvoupalivová (dual fuel) plavidla získávají pro běžný provoz nejméně 50 % energie z paliv s nulovými přímými (výfukovými) emisemi CO2 nebo dobíjením ze sítě.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Jsou zavedena opatření pro nakládání s odpady jak ve fázi používání, tak na konci životnosti plavidla v souladu s hierarchií způsobů nakládání s odpady, včetně kontroly nebezpečných materiálů a nakládání s nimi na palubě lodí a zajištění jejich bezpečné recyklace.

U plavidel napájených bateriemi zahrnují tato opatření opětovné použití a recyklaci baterií a elektroniky, včetně kritických surovin v nich obsažených.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Motory v plavidlech splňují emisní limity stanovené v příloze II nařízení (EU) 2016/1628 (včetně plavidel, která tyto limity splňují bez typově schválených řešení, například prostřednictvím následného zpracování).

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Nepoužije se

6.8.   Vnitrozemská nákladní vodní doprava

Popis činnosti

Zakoupení, financování, leasing, pronájem a provozování nákladních lodí ve vnitrozemských vodách, přičemž se jedná o plavidla, která nejsou vhodná pro námořní dopravu.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE H50.4 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Jestliže hospodářská činnost spadající do této kategorie nesplňuje kritérium významného přínosu uvedené v písmeni a) tohoto oddílu, je přechodnou činností podle čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje zbývající technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| 1. | Činnost splňuje jedno nebo obě tato kritéria:






  a) | plavidla mají nulové přímé (výfukové) emise CO2; |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

1.

Činnost splňuje jedno nebo obě tato kritéria:

a)

plavidla mají nulové přímé (výfukové) emise CO2;

| b) | není-li technicky nebo ekonomicky proveditelné splnit kritérium uvedené v písmeni a), do 31. prosince 2025 mají plavidla přímé (výfukové) emise CO2 na tunokilometr (g CO2/tkm), vypočtené (nebo odhadnuté v případě nových plavidel) pomocí provozního ukazatele energetické účinnosti (245), o 50 % nižší, než je průměrná referenční hodnota pro emise CO2 definovaná pro těžká nákladní vozidla (podskupina vozidel 5-LH) v souladu s článkem 11 nařízení 2019/1242. |
| --- | --- |

b)

není-li technicky nebo ekonomicky proveditelné splnit kritérium uvedené v písmeni a), do 31. prosince 2025 mají plavidla přímé (výfukové) emise CO2 na tunokilometr (g CO2/tkm), vypočtené (nebo odhadnuté v případě nových plavidel) pomocí provozního ukazatele energetické účinnosti (245), o 50 % nižší, než je průměrná referenční hodnota pro emise CO2 definovaná pro těžká nákladní vozidla (podskupina vozidel 5-LH) v souladu s článkem 11 nařízení 2019/1242.

| 2. | Plavidla nejsou určena k přepravě fosilních paliv. |
| --- | --- |

2.

Plavidla nejsou určena k přepravě fosilních paliv.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Jsou zavedena opatření pro nakládání s odpady jak ve fázi používání, tak na konci životnosti plavidla v souladu s hierarchií způsobů nakládání s odpady, včetně kontroly nebezpečných materiálů a nakládání s nimi na palubě lodí a zajištění jejich bezpečné recyklace.

U plavidel napájených bateriemi zahrnují tato opatření opětovné použití a recyklaci baterií a elektroniky, včetně kritických surovin v nich obsažených.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Plavidla splňují emisní limity stanovené v příloze II nařízení (EU) 2016/1628 (včetně plavidel, která tyto limity splňují bez typově schválených řešení, například prostřednictvím následného zpracování).

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Nepoužije se

6.9.   Dovybavení vnitrozemské vodní osobní a nákladní dopravy

Popis činnosti

Dovybavení a modernizace plavidel pro přepravu nákladu nebo cestujících po vnitrozemských vodách, přičemž se jedná o plavidla, která nejsou vhodná pro námořní dopravu.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy H50.4, H50.30 a C33.15 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Hospodářská činnost spadající do této kategorie je přechodnou činností podle čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| 1. | Do 31. prosince 2025 snižuje dovybavení spotřebu paliva plavidla nejméně o 10 %, vyjádřeno v litrech paliva na tunokilometr, jak prokazuje srovnávací výpočet pro reprezentativní plavební oblasti (včetně reprezentativních profilů zatížení), v nichž má být plavidlo provozováno, nebo výsledky modelových testů či simulací. |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

1.

Do 31. prosince 2025 snižuje dovybavení spotřebu paliva plavidla nejméně o 10 %, vyjádřeno v litrech paliva na tunokilometr, jak prokazuje srovnávací výpočet pro reprezentativní plavební oblasti (včetně reprezentativních profilů zatížení), v nichž má být plavidlo provozováno, nebo výsledky modelových testů či simulací.

| 2. | Dovybavená nebo modernizovaná plavidla nejsou určena k přepravě fosilních paliv. |
| --- | --- |

2.

Dovybavená nebo modernizovaná plavidla nejsou určena k přepravě fosilních paliv.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Jsou zavedena opatření pro nakládání s odpady jak ve fázi používání, tak na konci životnosti plavidla v souladu s hierarchií způsobů nakládání s odpady, včetně kontroly nebezpečných materiálů a nakládání s nimi na palubě lodí a zajištění jejich bezpečné recyklace.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Plavidla splňují emisní limity stanovené v příloze II nařízení (EU) 2016/1628 (včetně plavidel, která tyto limity splňují bez typově schválených řešení, například prostřednictvím následného zpracování).

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Nepoužije se

6.10.   Námořní a pobřežní nákladní doprava, plavidla pro provoz v přístavu a pomocné činnosti

Popis činnosti

Zakoupení, financování, pronájem (s posádkou nebo bez posádky) a provozování plavidel určených a vybavených pro přepravu nákladu nebo pro kombinovanou přepravu nákladu a cestujících na moři nebo v pobřežních vodách, pravidelnou i nepravidelnou. Zakoupení, financování, pronájem a provozování plavidel potřebných pro provoz v přístavu a pomocné činnosti, jako jsou remorkéry, kotvicí plavidla, lodivodská plavidla, záchranná plavidla a ledoborce.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy H50.2, H52.22 a N77.34 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Jestliže hospodářská činnost sp.adající do této kategorie nesplňuje kritérium významného přínosu uvedené v bodě 1 písm. a) tohoto oddílu, je přechodnou činností podle čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje zbývající technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| 1. | Činnost splňuje jedno nebo více z těchto kritérií:






  a) | plavidla mají nulové přímé (výfukové) emise CO2; |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

1.

Činnost splňuje jedno nebo více z těchto kritérií:

a)

plavidla mají nulové přímé (výfukové) emise CO2;

| b) | do 31. prosince 2025 hybridní a dvoupalivová (dual fuel) plavidla získávají pro běžný provoz na moři a v přístavu nejméně 25 % energie z paliv s nulovými přímými (výfukovými) emisemi CO2 nebo dobíjením ze sítě; |
| --- | --- |

b)

do 31. prosince 2025 hybridní a dvoupalivová (dual fuel) plavidla získávají pro běžný provoz na moři a v přístavu nejméně 25 % energie z paliv s nulovými přímými (výfukovými) emisemi CO2 nebo dobíjením ze sítě;

| c) | není-li technicky nebo ekonomicky proveditelné splnit kritérium uvedené v písmeni a), do 31. prosince 2025 a pouze v případě, že jsou tato plavidla prokazatelně využívána výlučně k provozování pobřežní přepravy určené k umožnění přechodu nákladu přepravovaného v současné době po zemi na přepravu po moři, mají přímé (výfukové) emise CO2, vypočtené pomocí indexu energeticky účinného designu (EEDI) Mezinárodní námořní organizace (IMO) (246), o 50 % nižší, než je průměrná referenční hodnota emisí CO2 definovaná pro těžká vozidla (podskupina vozidel 5-LH) v souladu s článkem 11 nařízení 2019/1242; |
| --- | --- |

c)

není-li technicky nebo ekonomicky proveditelné splnit kritérium uvedené v písmeni a), do 31. prosince 2025 a pouze v případě, že jsou tato plavidla prokazatelně využívána výlučně k provozování pobřežní přepravy určené k umožnění přechodu nákladu přepravovaného v současné době po zemi na přepravu po moři, mají přímé (výfukové) emise CO2, vypočtené pomocí indexu energeticky účinného designu (EEDI) Mezinárodní námořní organizace (IMO) (246), o 50 % nižší, než je průměrná referenční hodnota emisí CO2 definovaná pro těžká vozidla (podskupina vozidel 5-LH) v souladu s článkem 11 nařízení 2019/1242;

| d) | není-li technicky nebo ekonomicky proveditelné splnit kritérium uvedené v písmeni a), do 31. prosince 2025 dosáhla plavidla hodnoty indexu energeticky účinného designu (EEDI) o 10 % nižší, než jsou požadavky na EEDI platné k 1. dubnu 2022 (247), jestliže tato plavidla mohou být poháněna palivy s nulovými přímými (výfukovými) emisemi CO2 nebo palivy z obnovitelných zdrojů (248). |
| --- | --- |

d)

není-li technicky nebo ekonomicky proveditelné splnit kritérium uvedené v písmeni a), do 31. prosince 2025 dosáhla plavidla hodnoty indexu energeticky účinného designu (EEDI) o 10 % nižší, než jsou požadavky na EEDI platné k 1. dubnu 2022 (247), jestliže tato plavidla mohou být poháněna palivy s nulovými přímými (výfukovými) emisemi CO2 nebo palivy z obnovitelných zdrojů (248).

| 2. | Plavidla nejsou určena k přepravě fosilních paliv. |
| --- | --- |

2.

Plavidla nejsou určena k přepravě fosilních paliv.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Jsou zavedena opatření pro nakládání s odpady jak ve fázi používání, tak na konci životnosti plavidla v souladu s hierarchií způsobů nakládání s odpady.

U plavidel napájených bateriemi zahrnují tato opatření opětovné použití a recyklaci baterií a elektroniky, včetně kritických surovin v nich obsažených.

U stávajících lodí o hrubé prostornosti nad 500 tun a nově postavených lodí, které je nahrazují, je činnost v souladu s požadavky nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1257/2013 (249) týkajícími se soupisu nebezpečných materiálů. Vraky lodí jsou recyklovány v zařízeních uvedených na evropském seznamu zařízení na recyklaci lodí podle rozhodnutí Komise 2016/2323 (250).

Činnost je v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/883 (251), pokud jde o ochranu mořského prostředí před nepříznivými účinky vypouštění odpadu z lodí.

Loď je provozována v souladu s přílohou V Mezinárodní úmluvy o zamezení znečištění moří z lodí ze dne 2. listopadu 1973 (úmluva IMO MARPOL), zejména s cílem produkovat omezené množství odpadu a omezit jeho legální vypouštění pomocí udržitelného nakládání s odpady, které je šetrné k životnímu prostředí.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Pokud jde o snižování emisí oxidů síry a částic, jsou plavidla v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/802 (252) a s přílohou VI pravidlem 14 (253) úmluvy IMO MARPOL. Obsah síry v palivu nepřesahuje 0,5 % hmotnosti (globální mezní hodnota obsahu síry) a 0,1 % hmotnosti v oblasti kontroly emisí stanovené IMO v Severním a Baltském moři (254).

Pokud jde o emise oxidů dusíku (NOx), jsou plavidla v souladu s přílohou VI pravidlem 13 (255) úmluvy IMO MARPOL. Pro lodě postavené po roce 2011 platí požadavek na NOx stupně II. Pouze při provozu v oblastech kontroly emisí NOx stanovených podle pravidel IMO splňují lodě postavené po 1. lednu 2016 přísnější požadavky na motory (stupeň III) snižující emise NOx
   (256).

Vypouštění černé a šedé vody je v souladu s přílohou IV úmluvy IMO MARPOL.

Jsou zavedena opatření k minimalizaci toxicity nátěrů proti obrůstání a biocidů stanovená v nařízení (EU) č. 528/2012, kterým se v právu Unie provádí Mezinárodní úmluva o omezení používání škodlivých nátěrových systémů proti obrůstání lodí přijatá dne 5. října 2001 (257).

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Předchází se vypouštění balastní vody obsahující nepůvodní druhy v souladu s Mezinárodní úmluvou o kontrole balastní vody a sedimentů z lodí a nakládání s nimi.

Jsou zavedena opatření, která brání zavlečení nepůvodních druhů biologickým zanášením trupů a okrajových oblastí lodí s přihlédnutím k pokynům IMO týkajícím se biofoulingu (258).

Hluk a vibrace se omezují používáním lodních šroubů, konstrukce trupu nebo strojního zařízení plavidla snižujícími hluk v souladu s pokyny uvedenými v pokynech IMO pro omezení hluku pod mořskou hladinou (259).

V Unii činnost nebrání dosažení dobrého stavu prostředí, jak stanoví směrnice 2008/56/ES, což vyžaduje v příslušných případech přijetí vhodných opatření pro prevenci nebo zmírnění dopadů, pokud jde o deskriptory 1 (biologická rozmanitost), 2 (nepůvodní druhy), 6 (celistvost mořského dna), 8 (znečišťující látky), 10 (odpadky v moři) a 11 (hluk/energie) uvedené směrnice, a jak stanoví rozhodnutí Komise (EU) 2017/848, pokud jde o příslušná kritéria a metodické standardy pro tyto deskriptory.

6.11.   Námořní a pobřežní osobní doprava

Popis činnosti

Zakoupení, financování, pronájem (s posádkou nebo bez posádky) a provozování plavidel určených a vybavených pro provoz osobní dopravy na moři nebo v pobřežních vodách, pravidelné i nepravidelné. Hospodářské činnosti spadající do této kategorie zahrnují provoz trajektů, vodní taxislužby, výletních nebo vyhlídkových lodí.

Činnost by mohla být spojena s několika kódy NACE, zejména s kódy H50.10, N77.21 a N77.34 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Jestliže hospodářská činnost spadající do této kategorie nesplňuje kritérium významného přínosu uvedené v písmeni a) tohoto oddílu, je přechodnou činností podle čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje zbývající technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| Činnost splňuje jedno nebo více z těchto kritérií:






  a) | plavidla mají nulové přímé (výfukové) emise CO2; |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

Činnost splňuje jedno nebo více z těchto kritérií:

a)

plavidla mají nulové přímé (výfukové) emise CO2;

| b) | není-li technicky nebo ekonomicky proveditelné splnit kritérium uvedené v písmeni a), do 31. prosince 2025 hybridní a dvoupalivová (dual fuel) plavidla získávají pro běžný provoz na moři a v přístavu nejméně 25 % energie z paliv s nulovými přímými (výfukovými) emisemi CO2 nebo dobíjením ze sítě; |
| --- | --- |

b)

není-li technicky nebo ekonomicky proveditelné splnit kritérium uvedené v písmeni a), do 31. prosince 2025 hybridní a dvoupalivová (dual fuel) plavidla získávají pro běžný provoz na moři a v přístavu nejméně 25 % energie z paliv s nulovými přímými (výfukovými) emisemi CO2 nebo dobíjením ze sítě;

| c) | není-li technicky nebo ekonomicky proveditelné splnit kritérium uvedené v písmeni a), do 31. prosince 2025 dosáhla plavidla hodnoty indexu energeticky účinného designu (EEDI) (260) o 10 % nižší, než jsou požadavky na EEDI platné k 1. dubnu 2022 (261), jestliže tato plavidla mohou být poháněna palivy s nulovými přímými (výfukovými) emisemi nebo palivy z obnovitelných zdrojů (262). |
| --- | --- |

c)

není-li technicky nebo ekonomicky proveditelné splnit kritérium uvedené v písmeni a), do 31. prosince 2025 dosáhla plavidla hodnoty indexu energeticky účinného designu (EEDI) (260) o 10 % nižší, než jsou požadavky na EEDI platné k 1. dubnu 2022 (261), jestliže tato plavidla mohou být poháněna palivy s nulovými přímými (výfukovými) emisemi nebo palivy z obnovitelných zdrojů (262).

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Jsou zavedena opatření pro nakládání s odpady jak ve fázi používání, tak na konci životnosti plavidla v souladu s hierarchií způsobů nakládání s odpady.

U plavidel napájených bateriemi zahrnují tato opatření opětovné použití a recyklaci baterií a elektroniky, včetně kritických surovin v nich obsažených.

U stávajících lodí o hrubé prostornosti nad 500 tun a nově postavených lodí, které je nahrazují, je činnost v souladu s požadavky nařízení (EU) č. 1257/2013 týkajícími se soupisu nebezpečných materiálů. Vraky lodí jsou recyklovány v zařízeních uvedených na evropském seznamu zařízení na recyklaci lodí podle prováděcím rozhodnutí 2016/2323.

Činnost je v souladu se směrnicí (EU) 2019/883, pokud jde o ochranu mořského prostředí před nepříznivými účinky vypouštění odpadu z lodí.

Loď je provozována v souladu s přílohou V úmluvy IMO MARPOL, zejména s cílem produkovat omezené množství odpadu a omezit jeho legální vypouštění pomocí udržitelného nakládání s odpady, které je šetrné k životnímu prostředí.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Pokud jde o snižování emisí oxidů síry a pevných částic, jsou plavidla v souladu se směrnicí (EU) 2016/802 a s přílohou VI pravidlem 14 úmluvy IMO MARPOL. Obsah síry v palivu nepřesahuje 0,5 % hmotnosti (globální mezní hodnota obsahu síry) a 0,1 % hmotnosti v oblasti kontroly emisí stanovené IMO v Severním a Baltském moři (263).

Pokud jde o emise oxidů dusíku (NOx), jsou plavidla v souladu s přílohou VI pravidlem 13 úmluvy IMO MARPOL. Pro lodě postavené po roce 2011 platí požadavek na NOx stupně II. Pouze při provozu v oblastech kontroly emisí NOx stanovených podle pravidel IMO splňují lodě postavené po 1. lednu 2016 přísnější požadavky na motory (stupeň III) snižující emise NOx
   (264).

Vypouštění černé a šedé vody je v souladu s přílohou IV úmluvy IMO MARPOL.

Jsou zavedena opatření k minimalizaci toxicity nátěrů proti obrůstání a biocidů stanovená v nařízení (EU) č. 528/2012, kterým se v právu Unie provádí Mezinárodní úmluva o omezení používání škodlivých nátěrových systémů proti obrůstání lodí přijatá dne 5. října 2001.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Předchází se vypouštění balastní vody obsahující nepůvodní druhy v souladu s Mezinárodní úmluvou o kontrole balastní vody a sedimentů z lodí a nakládání s nimi.

Jsou zavedena opatření, která brání zavlečení nepůvodních druhů biologickým zanášením trupů a okrajových oblastí lodí s přihlédnutím k pokynům IMO týkajícím se biofoulingu (265).

Hluk a vibrace se omezují používáním lodních šroubů, konstrukce trupu nebo strojního zařízení plavidla snižujícími hluk v souladu s pokyny uvedenými v pokynech IMO pro omezení hluku pod mořskou hladinou (266).

V Unii činnost nebrání dosažení dobrého stavu prostředí, jak stanoví směrnice 2008/56/ES, což vyžaduje v příslušných případech přijetí vhodných opatření pro prevenci nebo zmírnění dopadů, pokud jde o deskriptory 1 (biologická rozmanitost), 2 (nepůvodní druhy), 6 (celistvost mořského dna), 8 (znečišťující látky), 10 (odpadky v moři) a 11 (hluk/energie) uvedené směrnice, a jak stanoví rozhodnutí (EU) 2017/848, pokud jde o příslušná kritéria a metodické standardy pro tyto deskriptory.

6.12.   Dovybavení námořní a pobřežní nákladní a osobní dopravy

Popis činnosti

Dovybavení a modernizace plavidel určených a vybavených pro přepravu nákladu nebo cestujících po moři nebo v pobřežních vodách a plavidel potřebných pro provoz v přístavu a pomocné činnosti, jako jsou remorkéry, kotvicí plavidla, lodivodská plavidla, záchranná plavidla a ledoborce.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódy NACE H50.10, H50.2, H52.22, C33.15, N77.21 a N.77.34 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Hospodářská činnost spadající do této kategorie je přechodnou činností podle čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| 1. | Do 31. prosince 2025 snižuje dovybavení spotřebu paliva plavidla nejméně o 10 %, vyjádřeno v gramech paliva na tunu hrubé nosnosti na námořní míli, jak prokazuje výpočetní dynamika kapalin, zkoušky nádrže nebo podobné technické výpočty. |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

1.

Do 31. prosince 2025 snižuje dovybavení spotřebu paliva plavidla nejméně o 10 %, vyjádřeno v gramech paliva na tunu hrubé nosnosti na námořní míli, jak prokazuje výpočetní dynamika kapalin, zkoušky nádrže nebo podobné technické výpočty.

| 2. | Plavidla nejsou určena k přepravě fosilních paliv. |
| --- | --- |

2.

Plavidla nejsou určena k přepravě fosilních paliv.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Jsou zavedena opatření pro nakládání s odpady jak ve fázi používání, tak na konci životnosti plavidla v souladu s hierarchií způsobů nakládání s odpady.

U plavidel napájených bateriemi zahrnují tato opatření opětovné použití a recyklaci baterií a elektroniky, včetně kritických surovin v nich obsažených.

U stávajících lodí o hrubé prostornosti nad 500 tun a nově postavených lodí, které je nahrazují, je činnost v souladu s požadavky nařízení (EU) č. 1257/2013 týkajícími se soupisu nebezpečných materiálů. Vraky lodí jsou recyklovány v zařízeních uvedených na evropském seznamu zařízení na recyklaci lodí podle rozhodnutí Komise 2016/2323.

Činnost je v souladu se směrnicí (EU) 2019/883, pokud jde o ochranu mořského prostředí před nepříznivými účinky vypouštění odpadu z lodí.

Loď je provozována v souladu s přílohou V úmluvy IMO MARPOL, zejména s cílem produkovat omezené množství odpadu a omezit jeho legální vypouštění pomocí udržitelného nakládání s odpady, které je šetrné k životnímu prostředí.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Pokud jde o snižování emisí oxidů síry a pevných částic, jsou plavidla v souladu se směrnicí (EU) 2016/802 a s přílohou VI pravidlem 14 úmluvy IMO MARPOL. Obsah síry v palivu nepřesahuje 0,5 % hmotnosti (globální mezní hodnota obsahu síry) a 0,1 % hmotnosti v oblasti kontroly emisí stanovené IMO v Severním a Baltském moři (267).

Pokud jde o emise oxidů dusíku (NOx), jsou plavidla v souladu s přílohou VI pravidlem 13 úmluvy IMO MARPOL. Pro lodě postavené po roce 2011 platí požadavek na NOx stupně II. Pouze při provozu v oblastech kontroly emisí NOx stanovených podle pravidel IMO splňují lodě postavené po 1. lednu 2016 přísnější požadavky na motory (stupeň III) snižující emise NOx
   (268).

Vypouštění černé a šedé vody je v souladu s přílohou IV úmluvy IMO MARPOL.

Jsou zavedena opatření k minimalizaci toxicity nátěrů proti obrůstání a biocidů stanovená v nařízení (EU) č. 528/2012, kterým se v právu Unie provádí Mezinárodní úmluva o omezení používání škodlivých nátěrových systémů proti obrůstání lodí přijatá dne 5. října 2001.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Předchází se vypouštění balastní vody obsahující nepůvodní druhy v souladu s Mezinárodní úmluvou o kontrole balastní vody a sedimentů z lodí a nakládání s nimi.

Jsou zavedena opatření, která brání zavlečení nepůvodních druhů biologickým zanášením trupů a okrajových oblastí lodí s přihlédnutím k pokynům IMO týkajícím se biofoulingu (269).

Hluk a vibrace se omezují používáním lodních šroubů, konstrukce trupu nebo strojního zařízení plavidla snižujícími hluk v souladu s pokyny uvedenými v pokynech IMO pro omezení hluku pod mořskou hladinou (270).

V Unii činnost nebrání dosažení dobrého stavu prostředí, jak stanoví směrnice 2008/56/ES, což vyžaduje v příslušných případech přijetí vhodných opatření pro prevenci nebo zmírnění dopadů, pokud jde o deskriptory 1 (biologická rozmanitost), 2 (nepůvodní druhy), 6 (celistvost mořského dna), 8 (znečišťující látky), 10 (odpadky v moři) a 11 (hluk/energie) uvedené směrnice, a jak stanoví rozhodnutí (EU) 2017/848, pokud jde o příslušná kritéria a metodické standardy pro tyto deskriptory.

6.13.   Infrastruktura pro osobní mobilitu, cyklistickou logistiku

Popis činnosti

Výstavba, modernizace, údržba a provoz infrastruktury pro osobní mobilitu, včetně výstavby silnic, dálničních mostů a tunelů a další infrastruktury určené pro chodce a jízdní kola s elektrickým pomocným pohonem nebo bez něj.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy F42.11, F42.12, F43.21, F71.1 a F71.20 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Hospodářská činnost spadající do této kategorie je podpůrnou činností podle čl. 10 odst. 1 písm. i) nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| Vybudovaná a provozovaná infrastruktura je určena pro osobní mobilitu nebo cyklistickou logistiku: chodníky, cyklistické pruhy a pěší zóny, stanice pro dobíjení baterií a doplňování vodíku pro zařízení osobní mobility. |
| Zásada „významně nepoškozovat“ |
| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

Vybudovaná a provozovaná infrastruktura je určena pro osobní mobilitu nebo cyklistickou logistiku: chodníky, cyklistické pruhy a pěší zóny, stanice pro dobíjení baterií a doplňování vodíku pro zařízení osobní mobility.

Zásada „významně nepoškozovat“

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nejméně 70 % (hmotnostních) stavebního a demoličního odpadu neklasifikovaného jako nebezpečný (s výjimkou v přírodě se vyskytujících materiálů uvedených v kategorii 17 05 04 v Evropském seznamu odpadů stanoveném rozhodnutím Komise 2000/532/ES (271)) vzniklého na staveništi je připraveno k opětovnému použití, recyklaci a jiným druhům materiálového využití, včetně zásypů, při nichž jsou jiné materiály nahrazeny odpadem, v souladu s hierarchií způsobů nakládání s odpady a protokolem EU pro nakládání se stavebním a demoličním odpadem (272). Provozovatelé omezují produkci odpadu v procesech souvisejících s výstavbou a demolicemi v souladu s protokolem EU pro nakládání se stavebním a demoličním odpadem s přihlédnutím k nejlepším dostupným technikám a pomocí selektivní demolice, aby bylo možné odstranit nebezpečné látky a bezpečně s nimi nakládat, a usnadňují opětovné použití a kvalitní recyklaci selektivním odstraněním materiálů s využitím dostupných třídicích systémů pro stavební a demoliční odpad.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Přijímají se opatření ke snížení hluku, prachu a emisí znečišťujících látek při stavebních nebo údržbářských pracích.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

6.14.   Infrastruktura pro železniční dopravu

Popis činnosti

Výstavba, modernizace, provoz a údržba železnic a podzemních drah a rovněž mostů a tunelů, nádraží, terminálů, zařízení železničních služeb (273), bezpečnostních systémů a systémů řízení dopravy, včetně poskytování architektonických služeb, inženýrských služeb, projektových služeb, služeb stavebního dozoru a geodetických, kartografických a podobných služeb, jakož i provádění fyzikálních, chemických a jiných analytických zkoušek všech druhů materiálů a výrobků.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy F42.12, F42.13, M71.12, M71.20, F43.21 a H52.21 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Hospodářská činnost spadající do této kategorie je podpůrnou činností podle čl. 10 odst. 1 písm. i) nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| 1. | Činnost splňuje jedno z těchto kritérií:






  a) | infrastrukturou (ve smyslu přílohy II.2 směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/797 (274)) je buď:






  i) | elektrifikovaná traťová infrastruktura a související subsystémy: subsystémy infrastruktura, energie, palubní řízení a zabezpečení a traťové řízení a zabezpečení ve smyslu přílohy II.2 směrnice (EU) 2016/797; |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

1.

Činnost splňuje jedno z těchto kritérií:

a)

infrastrukturou (ve smyslu přílohy II.2 směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/797 (274)) je buď:

i)

elektrifikovaná traťová infrastruktura a související subsystémy: subsystémy infrastruktura, energie, palubní řízení a zabezpečení a traťové řízení a zabezpečení ve smyslu přílohy II.2 směrnice (EU) 2016/797;

| ii) | nová a stávající traťová infrastruktura a související subsystémy, pokud existuje plán elektrifikace u tratí a v rozsahu nezbytném pro provoz elektrických vlaků též u vedlejších kolejí nebo pokud bude infrastruktura do deseti let od začátku činnosti vhodná k používání pro vlaky s nulovými výfukovými emisemi CO2: subsystémy infrastruktura, energie, palubní řízení a zabezpečení a traťové řízení a zabezpečení ve smyslu přílohy II.2 směrnice (EU) 2016/797; |
| --- | --- |

ii)

nová a stávající traťová infrastruktura a související subsystémy, pokud existuje plán elektrifikace u tratí a v rozsahu nezbytném pro provoz elektrických vlaků též u vedlejších kolejí nebo pokud bude infrastruktura do deseti let od začátku činnosti vhodná k používání pro vlaky s nulovými výfukovými emisemi CO2: subsystémy infrastruktura, energie, palubní řízení a zabezpečení a traťové řízení a zabezpečení ve smyslu přílohy II.2 směrnice (EU) 2016/797;

| iii) | do roku 2030 stávající traťová infrastruktura a související subsystémy, které nejsou součástí sítě TEN-T (275) a jejích orientačních rozšíření do třetích zemí ani žádné vnitrostátně, nadnárodně nebo mezinárodně definované sítě hlavních železničních tratí: subsystémy infrastruktura, energie, palubní řízení a zabezpečení a traťové řízení a zabezpečení ve smyslu přílohy II.2 směrnice (EU) 2016/797; |
| --- | --- |

iii)

do roku 2030 stávající traťová infrastruktura a související subsystémy, které nejsou součástí sítě TEN-T (275) a jejích orientačních rozšíření do třetích zemí ani žádné vnitrostátně, nadnárodně nebo mezinárodně definované sítě hlavních železničních tratí: subsystémy infrastruktura, energie, palubní řízení a zabezpečení a traťové řízení a zabezpečení ve smyslu přílohy II.2 směrnice (EU) 2016/797;

| b) | infrastruktura a zařízení jsou určeny k překládce nákladu mezi různými druhy dopravy: infrastruktura terminálů a nástavby pro nakládku, vykládku a překládku zboží; |
| --- | --- |

b)

infrastruktura a zařízení jsou určeny k překládce nákladu mezi různými druhy dopravy: infrastruktura terminálů a nástavby pro nakládku, vykládku a překládku zboží;

| c) | infrastruktura a zařízení jsou určeny k přestupu cestujících mezi různými druhy kolejové dopravy nebo z jiných druhů dopravy na železnici. |
| --- | --- |

c)

infrastruktura a zařízení jsou určeny k přestupu cestujících mezi různými druhy kolejové dopravy nebo z jiných druhů dopravy na železnici.

| 2. | Infrastruktura není určena k přepravě nebo skladování fosilních paliv. |
| --- | --- |

2.

Infrastruktura není určena k přepravě nebo skladování fosilních paliv.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nejméně 70 % (hmotnostních) stavebního a demoličního odpadu neklasifikovaného jako nebezpečný (s výjimkou v přírodě se vyskytujících materiálů uvedených v kategorii 17 05 04 v Evropském seznamu odpadů stanoveném rozhodnutím 2000/532/ES) vzniklého na staveništi je připraveno k opětovnému použití, recyklaci a k jiným druhům materiálového využití, včetně zásypů, při nichž jsou jiné materiály nahrazeny odpadem, v souladu s hierarchií způsobů nakládání s odpady a protokolem EU pro nakládání se stavebním a demoličním odpadem (276). Provozovatelé omezují produkci odpadu v procesech souvisejících s výstavbou a demolicemi v souladu s protokolem EU pro nakládání se stavebním a demoličním odpadem s přihlédnutím k nejlepším dostupným technikám a pomocí selektivní demolice, aby bylo možné odstranit nebezpečné látky a bezpečně s nimi nakládat, a usnadňují opětovné použití a kvalitní recyklaci selektivním odstraněním materiálů s využitím dostupných třídicích systémů pro stavební a demoliční odpad.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Ve vhodných případech s ohledem na citlivost dotčené oblasti, zejména pokud jde o velikost dotčené populace, jsou hluk a vibrace z využívání infrastruktury zmírněny pomocí zahloubení, protihlukových stěn nebo jiných opatření a jsou v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2002/49/ES (277).

Přijímají se opatření ke snížení hluku, prachu a emisí znečišťujících látek při stavebních nebo údržbářských pracích.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

6.15.   Infrastruktura umožňující nízkouhlíkovou silniční dopravu a veřejnou dopravu

Popis činnosti

Výstavba, modernizace, údržba a provoz infrastruktury, která je nezbytná pro provoz silniční dopravy s nulovými výfukovými emisemi CO2, jakož i infrastruktury určené k překládce a infrastruktury potřebné pro provoz městské dopravy.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy F42.11, F42.13, F71.1 a F71.20 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Hospodářská činnost spadající do této kategorie je podpůrnou činností podle čl. 10 odst. 1 písm. i) nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| 1. | Činnost splňuje jedno nebo více z těchto kritérií:






  a) | infrastruktura je určena pro provoz vozidel s nulovými výfukovými emisemi CO2: elektrické dobíjecí stanice, modernizace přípojek k elektrické síti, vodíkové čerpací stanice nebo elektrické silniční systémy; |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

1.

Činnost splňuje jedno nebo více z těchto kritérií:

a)

infrastruktura je určena pro provoz vozidel s nulovými výfukovými emisemi CO2: elektrické dobíjecí stanice, modernizace přípojek k elektrické síti, vodíkové čerpací stanice nebo elektrické silniční systémy;

| b) | infrastruktura a zařízení jsou určeny k překládce nákladu mezi různými druhy dopravy: infrastruktura terminálů a nástavby pro nakládku, vykládku a překládku zboží; |
| --- | --- |

b)

infrastruktura a zařízení jsou určeny k překládce nákladu mezi různými druhy dopravy: infrastruktura terminálů a nástavby pro nakládku, vykládku a překládku zboží;

| c) | infrastruktura a zařízení jsou určeny pro městskou a příměstskou veřejnou osobní dopravu, včetně souvisejících signalizačních systémů pro metro, tramvajové a železniční systémy. |
| --- | --- |

c)

infrastruktura a zařízení jsou určeny pro městskou a příměstskou veřejnou osobní dopravu, včetně souvisejících signalizačních systémů pro metro, tramvajové a železniční systémy.

| 2. | Infrastruktura není určena k přepravě nebo skladování fosilních paliv. |
| --- | --- |

2.

Infrastruktura není určena k přepravě nebo skladování fosilních paliv.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nejméně 70 % (hmotnostních) stavebního a demoličního odpadu neklasifikovaného jako nebezpečný (s výjimkou v přírodě se vyskytujících materiálů uvedených v kategorii 17 05 04 v Evropském seznamu odpadů stanoveném rozhodnutím 2000/532/ES) vzniklého na staveništi je připraveno k opětovnému použití, recyklaci a k jiným druhům materiálového využití, včetně zásypů, při nichž jsou jiné materiály nahrazeny odpadem, v souladu s hierarchií způsobů nakládání s odpady a protokolem EU pro nakládání se stavebním a demoličním odpadem (278). Provozovatelé omezují produkci odpadu v procesech souvisejících s výstavbou a demolicemi v souladu s protokolem EU pro nakládání se stavebním a demoličním odpadem s přihlédnutím k nejlepším dostupným technikám a pomocí selektivní demolice, aby bylo možné odstranit nebezpečné látky a bezpečně s nimi nakládat, a usnadňují opětovné použití a kvalitní recyklaci selektivním odstraněním materiálů s využitím dostupných třídicích systémů pro stavební a demoliční odpad.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

V příslušných případech jsou hluk a vibrace z využívání infrastruktury zmírněny pomocí zahloubení, protihlukových stěn nebo jiných opatření a jsou v souladu se směrnicí 2002/49/ES.

Přijímají se opatření ke snížení hluku, prachu a emisí znečišťujících látek při stavebních nebo údržbářských pracích.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

V příslušných případech zajišťuje údržba vegetace podél infrastruktury pro silniční dopravu, aby se nešířily invazní druhy.

Jsou zavedena zmírňující opatření, aby se zabránilo kolizím s volně žijícími zvířaty.

6.16.   Infrastruktura umožňující nízkouhlíkovou vodní dopravu

Popis činnosti

Výstavba, modernizace, provoz a údržba infrastruktury, která je nezbytná pro provoz plavidel s nulovými výfukovými emisemi CO2 nebo pro vlastní provoz přístavu, jakož i infrastruktury určené k překládce.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy F42.91, F71.1 nebo F71.20 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Hospodářská činnost spadající do této kategorie je podpůrnou činností podle čl. 10 odst. 1 písm. i) nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| 1. | Činnost splňuje jedno nebo více z těchto kritérií:






  a) | infrastruktura je určena pro provoz plavidel s nulovými přímými (výfukovými) emisemi CO2: dobíjení elektřiny, doplňování vodíku; |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

1.

Činnost splňuje jedno nebo více z těchto kritérií:

a)

infrastruktura je určena pro provoz plavidel s nulovými přímými (výfukovými) emisemi CO2: dobíjení elektřiny, doplňování vodíku;

| b) | infrastruktura je určena pro poskytování elektřiny na pobřeží pro kotvící plavidla; |
| --- | --- |

b)

infrastruktura je určena pro poskytování elektřiny na pobřeží pro kotvící plavidla;

| c) | infrastruktura je určena pro výkon vlastních činností přístavu s nulovými přímými (výfukovými) emisemi CO2; |
| --- | --- |

c)

infrastruktura je určena pro výkon vlastních činností přístavu s nulovými přímými (výfukovými) emisemi CO2;

| d) | infrastruktura a zařízení jsou určeny k překládce nákladu mezi různými druhy dopravy: infrastruktura terminálů a nástavby pro nakládku, vykládku a překládku zboží. |
| --- | --- |

d)

infrastruktura a zařízení jsou určeny k překládce nákladu mezi různými druhy dopravy: infrastruktura terminálů a nástavby pro nakládku, vykládku a překládku zboží.

| 2. | Infrastruktura není určena k přepravě nebo skladování fosilních paliv. |
| --- | --- |

2.

Infrastruktura není určena k přepravě nebo skladování fosilních paliv.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nejméně 70 % (hmotnostních) stavebního a demoličního odpadu neklasifikovaného jako nebezpečný (s výjimkou v přírodě se vyskytujících materiálů uvedených v kategorii 17 05 04 v Evropském seznamu odpadů stanoveném rozhodnutím 2000/532/ES) vzniklého na staveništi je připraveno k opětovnému použití, recyklaci a k jiným druhům materiálového využití, včetně zásypů, při nichž jsou jiné materiály nahrazeny odpadem, v souladu s hierarchií způsobů nakládání s odpady a protokolem EU pro nakládání se stavebním a demoličním odpadem (279). Provozovatelé omezují produkci odpadu v procesech souvisejících s výstavbou a demolicemi v souladu s protokolem EU pro nakládání se stavebním a demoličním odpadem s přihlédnutím k nejlepším dostupným technikám a pomocí selektivní demolice, aby bylo možné odstranit nebezpečné látky a bezpečně s nimi nakládat, a usnadňují opětovné použití a kvalitní recyklaci selektivním odstraněním materiálů s využitím dostupných třídicích systémů pro stavební a demoliční odpad.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Přijímají se opatření ke snížení hluku, vibrací, prachu a emisí znečišťujících látek při stavebních údržbářských pracích.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

6.17.   Nízkouhlíková letištní infrastruktura

Popis činnosti

Výstavba, modernizace, údržba a provoz infrastruktury, která je nutná pro provoz letadel s nulovými výfukovými emisemi CO2 nebo pro vlastní provoz letiště, jakož i pro poskytování elektrické energie z pevného pozemního zdroje a klimatizovaného vzduchu pro letadla stojící na zemi.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy F41.20 a F42.99 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Hospodářská činnost je podpůrnou činností podle čl. 10 odst. 1 písm. i) nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| 1. | Činnost splňuje jedno nebo více z těchto kritérií:






  a) | infrastruktura je určena pro provoz letadel s nulovými výfukovými emisemi CO2: dobíjení elektřiny a doplňování vodíku; |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

1.

Činnost splňuje jedno nebo více z těchto kritérií:

a)

infrastruktura je určena pro provoz letadel s nulovými výfukovými emisemi CO2: dobíjení elektřiny a doplňování vodíku;

| b) | infrastruktura je určena pro poskytování elektrické energie z pevného pozemního zdroje a klimatizovaného vzduchu pro letadla stojící na zemi; |
| --- | --- |

b)

infrastruktura je určena pro poskytování elektrické energie z pevného pozemního zdroje a klimatizovaného vzduchu pro letadla stojící na zemi;

| c) | infrastruktura je určena pro zajištění vlastního provozu letiště s nulovými přímými emisemi: elektrické dobíjecí stanice, modernizace přípojek k elektrické síti, vodíkové čerpací stanice. |
| --- | --- |

c)

infrastruktura je určena pro zajištění vlastního provozu letiště s nulovými přímými emisemi: elektrické dobíjecí stanice, modernizace přípojek k elektrické síti, vodíkové čerpací stanice.

| 2. | Infrastruktura není určena k přepravě nebo skladování fosilních paliv. |
| --- | --- |

2.

Infrastruktura není určena k přepravě nebo skladování fosilních paliv.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nejméně 70 % (hmotnostních) stavebního a demoličního odpadu neklasifikovaného jako nebezpečný (s výjimkou v přírodě se vyskytujících materiálů uvedených v kategorii 17 05 04 v Evropském seznamu odpadů stanoveném rozhodnutím 2000/532/ES) vzniklého na staveništi je připraveno k opětovnému použití, recyklaci a k jiným druhům materiálového využití, včetně zásypů, při nichž jsou jiné materiály nahrazeny odpadem, v souladu s hierarchií způsobů nakládání s odpady a protokolem EU pro nakládání se stavebním a demoličním odpadem (280). Provozovatelé omezují produkci odpadu v procesech souvisejících s výstavbou a demolicemi v souladu s protokolem EU pro nakládání se stavebním a demoličním odpadem s přihlédnutím k nejlepším dostupným technikám a pomocí selektivní demolice, aby bylo možné odstranit nebezpečné látky a bezpečně s nimi nakládat, a usnadňují opětovné použití a kvalitní recyklaci selektivním odstraněním materiálů s využitím dostupných třídicích systémů pro stavební a demoliční odpad.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Přijímají se opatření ke snížení hluku, vibrací, prachu a emisí znečišťujících látek při stavebních údržbářských pracích.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

7.   STAVEBNICTVÍ A ČINNOSTI V OBLASTI NEMOVITOSTÍ

7.1.   Výstavba nových budov

Popis činnosti

Developerská činnost týkající se bytových a nebytových budov, která spočívá ve sdružování finančních, technických a fyzických prostředků k realizaci stavebních projektů pro pozdější prodej, jakož i výstavba kompletních bytových nebo nebytových budov, a to na vlastní účet za účelem prodeje nebo na základě honoráře nebo smlouvy.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy F41.1 a F41.2, včetně činností kódu F43 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| Výstavba nových budov, u nichž platí toto:






  1. | Potřeba primární energie (281) definující energetickou náročnost budovy, která je výsledkem výstavby, je nejméně o 10 % nižší než prahová hodnota, kterou u požadavků na budovy s téměř nulovou spotřebou energie stanoví vnitrostátní opatření provádějící směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/31/EU (282). Energetická náročnost je potvrzena průkazem energetické náročnosti skutečného stavu budovy. |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

Výstavba nových budov, u nichž platí toto:

1.

Potřeba primární energie (281) definující energetickou náročnost budovy, která je výsledkem výstavby, je nejméně o 10 % nižší než prahová hodnota, kterou u požadavků na budovy s téměř nulovou spotřebou energie stanoví vnitrostátní opatření provádějící směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/31/EU (282). Energetická náročnost je potvrzena průkazem energetické náročnosti skutečného stavu budovy.

| 2. | U budov nad 5 000  m2
   (283) prochází po dokončení budova, která je výsledkem výstavby, zkouškou vzduchotěsnosti a tepelné integrity (284), přičemž veškeré odchylky od úrovní náročnosti stanovených ve fázi návrhu nebo vady pláště budovy jsou sděleny investorům a klientům. Alternativní postup: pokud jsou během stavebního procesu zavedeny robustní a sledovatelné postupy řízení kvality, jedná se o přijatelnou alternativu ke zkouškám tepelné integrity. |
| --- | --- |

2.

U budov nad 5 000  m2
   (283) prochází po dokončení budova, která je výsledkem výstavby, zkouškou vzduchotěsnosti a tepelné integrity (284), přičemž veškeré odchylky od úrovní náročnosti stanovených ve fázi návrhu nebo vady pláště budovy jsou sděleny investorům a klientům. Alternativní postup: pokud jsou během stavebního procesu zavedeny robustní a sledovatelné postupy řízení kvality, jedná se o přijatelnou alternativu ke zkouškám tepelné integrity.

| 3. | U budov nad 5 000  m2
   (285) je vypočten potenciál globálního oteplování (286) během životního cyklu budovy, která je výsledkem výstavby, pro každou fázi životního cyklu a je na požádání sdělen investorům a klientům. |
| --- | --- |

3.

U budov nad 5 000  m2
   (285) je vypočten potenciál globálního oteplování (286) během životního cyklu budovy, která je výsledkem výstavby, pro každou fázi životního cyklu a je na požádání sdělen investorům a klientům.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Jsou-li instalována tato zařízení k využívání vody, kromě instalace v bytových jednotkách, je pro ně uvedená spotřeba vody doložena technickými listy výrobku, stavební certifikací nebo stávajícím štítkem výrobku v Unii v souladu s technickými specifikacemi stanovenými v dodatku E této přílohy:

| a) | umyvadlové baterie a kuchyňské baterie mají maximální průtok vody 6 litrů/min; |
| --- | --- |

a)

umyvadlové baterie a kuchyňské baterie mají maximální průtok vody 6 litrů/min;

| b) | sprchy mají maximální průtok vody 8 litrů/min; |
| --- | --- |

b)

sprchy mají maximální průtok vody 8 litrů/min;

| c) | WC, zahrnující soupravy, mísy a splachovací nádrže, mají úplný objem splachovací vody maximálně 6 litrů a maximální průměrný objem splachovací vody 3,5 litru; |
| --- | --- |

c)

WC, zahrnující soupravy, mísy a splachovací nádrže, mají úplný objem splachovací vody maximálně 6 litrů a maximální průměrný objem splachovací vody 3,5 litru;

| d) | pisoáry spotřebují maximálně 2 litry/mísu/hodinu. Splachovací pisoáry mají maximální úplný objem splachovací vody 1 litr. |
| --- | --- |

d)

pisoáry spotřebují maximálně 2 litry/mísu/hodinu. Splachovací pisoáry mají maximální úplný objem splachovací vody 1 litr.

Aby se zabránilo negativním vlivům staveniště, splňuje činnost kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nejméně 70 % (hmotnostních) stavebního a demoličního odpadu neklasifikovaného jako nebezpečný (s výjimkou v přírodě se vyskytujících materiálů uvedených v kategorii 17 05 04 v Evropském seznamu odpadů stanoveném rozhodnutím 2000/532/ES) vzniklého na staveništi je připraveno k opětovnému použití, recyklaci a k jiným druhům materiálového využití, včetně zásypů, při nichž jsou jiné materiály nahrazeny odpadem, v souladu s hierarchií způsobů nakládání s odpady a protokolem EU pro nakládání se stavebním a demoličním odpadem (287). Provozovatelé omezují produkci odpadu v procesech souvisejících s výstavbou a demolicemi v souladu s protokolem EU pro nakládání se stavebním a demoličním odpadem s přihlédnutím k nejlepším dostupným technikám a pomocí selektivní demolice, aby bylo možné odstranit nebezpečné látky a bezpečně s nimi nakládat, a usnadňují opětovné použití a kvalitní recyklaci selektivním odstraněním materiálů s využitím dostupných třídicích systémů pro stavební a demoliční odpad.

Projekty budov a stavební metody podporují oběhové hospodářství a s odkazem na normu ISO 20887 (288) nebo jiné normy pro posuzování demontovatelnosti nebo přizpůsobivosti budov zejména prokazují, že jsou navrženy tak, aby byly efektivnější, adaptabilnější, flexibilnější a demontovatelnější, s cílem umožnit opětovné použití a recyklaci.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Stavební prvky a materiály použité při stavbě splňují kritéria stanovená v dodatku C této přílohy.

Ze stavebních prvků a materiálů použitých při stavbě, které mohou přijít do styku s uživateli (289), se při zkouškách v souladu s podmínkami uvedenými v příloze XVII nařízení (ES) č. 1907/2006 uvolňuje méně než 0,06 mg formaldehydu na m3 materiálu nebo prvku a při zkouškách podle normy CEN/EN 16516 (290) a ISO 16000-3:2011 (291) nebo jiných srovnatelných standardizovaných zkušebních podmínek a metod stanovení (292) méně než 0,001 mg jiných karcinogenních těkavých organických sloučenin kategorie 1A a 1B na m3 materiálu nebo prvku.

Pokud je nová stavba umístěna na potenciálně kontaminovaném místě (brownfield), bylo na staveništi provedeno šetření na potenciální kontaminující látky, například podle normy ISO 18400 (293).

Přijímají se opatření ke snížení hluku, prachu a emisí znečišťujících látek při stavebních nebo údržbářských pracích.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

Nová budova není postavena na:

| a) | orné půdě a zemědělské půdě se střední až vysokou úrovní úrodnosti a podzemní biologické rozmanitosti podle průzkumu EU LUCAS (294); |
| --- | --- |

a)

orné půdě a zemědělské půdě se střední až vysokou úrovní úrodnosti a podzemní biologické rozmanitosti podle průzkumu EU LUCAS (294);

| b) | zelené louce s uznávanou vysokou hodnotou biologické rozmanitosti a půdě, která slouží jako stanoviště ohrožených druhů (flóry a fauny) uvedených na Evropském červeném seznamu (295) nebo na Červeném seznamu ohrožených druhů IUCN (296); |
| --- | --- |

b)

zelené louce s uznávanou vysokou hodnotou biologické rozmanitosti a půdě, která slouží jako stanoviště ohrožených druhů (flóry a fauny) uvedených na Evropském červeném seznamu (295) nebo na Červeném seznamu ohrožených druhů IUCN (296);

| c) | půdě, která odpovídá definici lesa stanovené ve vnitrostátních právních předpisech nebo používané v národní inventuře skleníkových plynů, nebo pokud taková definice neexistuje, půdě, která je v souladu s definicí lesa podle FAO (297). |
| --- | --- |

c)

půdě, která odpovídá definici lesa stanovené ve vnitrostátních právních předpisech nebo používané v národní inventuře skleníkových plynů, nebo pokud taková definice neexistuje, půdě, která je v souladu s definicí lesa podle FAO (297).

7.2.   Renovace stávajících budov

Popis činnosti

Stavební práce a inženýrské stavby nebo jejich příprava.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy F41 a F43 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Hospodářská činnost spadající do této kategorie je přechodnou činností podle čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| Renovace budov odpovídá příslušným požadavkům pro větší renovace (298).
  Alternativně vede ke snížení potřeby primární energie nejméně o 30 % (299). |
| Zásada „významně nepoškozovat“ |
| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

Renovace budov odpovídá příslušným požadavkům pro větší renovace (298).

Alternativně vede ke snížení potřeby primární energie nejméně o 30 % (299).

Zásada „významně nepoškozovat“

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Jsou-li v rámci renovace instalována tato zařízení k využívání vody, kromě renovací v bytových jednotkách, je pro ně uvedená spotřeba vody doložena technickými listy výrobku, stavební certifikací nebo stávajícím štítkem výrobku v Unii v souladu s technickými specifikacemi stanovenými v dodatku E této přílohy:

| a) | umyvadlové baterie a kuchyňské baterie mají maximální průtok vody 6 litrů/min; |
| --- | --- |

a)

umyvadlové baterie a kuchyňské baterie mají maximální průtok vody 6 litrů/min;

| b) | sprchy mají maximální průtok vody 8 litrů/min; |
| --- | --- |

b)

sprchy mají maximální průtok vody 8 litrů/min;

| c) | WC, zahrnující soupravy, mísy a splachovací nádrže, mají úplný objem splachovací vody maximálně 6 litrů a maximální průměrný objem splachovací vody 3,5 litru; |
| --- | --- |

c)

WC, zahrnující soupravy, mísy a splachovací nádrže, mají úplný objem splachovací vody maximálně 6 litrů a maximální průměrný objem splachovací vody 3,5 litru;

| d) | pisoáry spotřebují maximálně 2 litry/mísu/hodinu. Splachovací pisoáry mají maximální úplný objem splachovací vody 1 litr. |
| --- | --- |

d)

pisoáry spotřebují maximálně 2 litry/mísu/hodinu. Splachovací pisoáry mají maximální úplný objem splachovací vody 1 litr.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nejméně 70 % (hmotnostních) stavebního a demoličního odpadu neklasifikovaného jako nebezpečný (s výjimkou v přírodě se vyskytujících materiálů uvedených v kategorii 17 05 04 v Evropském seznamu odpadů stanoveném rozhodnutím 2000/532/ES) vzniklého na staveništi je připraveno k opětovnému použití, recyklaci a k jiným druhům materiálového využití, včetně zásypů, při nichž jsou jiné materiály nahrazeny odpadem, v souladu s hierarchií způsobů nakládání s odpady a protokolem EU pro nakládání se stavebním a demoličním odpadem (300). Provozovatelé omezují produkci odpadu v procesech souvisejících s výstavbou a demolicemi v souladu s protokolem EU pro nakládání se stavebním a demoličním odpadem s přihlédnutím k nejlepším dostupným technikám a pomocí selektivní demolice, aby bylo možné odstranit nebezpečné látky a bezpečně s nimi nakládat, a usnadňují opětovné použití a kvalitní recyklaci selektivním odstraněním materiálů s využitím dostupných třídicích systémů pro stavební a demoliční odpad.

Projekty budov a stavební metody podporují oběhové hospodářství a s odkazem na normu ISO 20887 (301) nebo jiné normy pro posuzování demontovatelnosti nebo přizpůsobivosti budov zejména prokazují, že jsou navrženy tak, aby byly efektivnější, adaptabilnější, flexibilnější a demontovatelnější, s cílem umožnit opětovné použití a recyklaci.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Stavební prvky a materiály použité při stavbě splňují kritéria stanovená v dodatku C této přílohy.

Ze stavebních prvků a materiálů použitých při renovaci budovy, které mohou přijít do styku s uživateli (302), se při zkouškách v souladu s podmínkami uvedenými v příloze XVII nařízení (ES) č. 1907/2006 uvolňuje méně než 0,06 mg formaldehydu na m3 materiálu nebo prvku a při zkouškách podle normy CEN/EN 16516 a ISO 16000-3:2011 (303) nebo jiných srovnatelných standardizovaných zkušebních podmínek a metod stanovení (304) méně než 0,001 mg jiných karcinogenních těkavých organických sloučenin kategorie 1A a 1B na m3 materiálu nebo prvku.

Přijímají se opatření ke snížení hluku, prachu a emisí znečišťujících látek při stavebních nebo údržbářských pracích.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Nepoužije se

7.3.   Instalace, údržba a opravy zařízení pro zvýšení energetické účinnosti

Popis činnosti

Jednotlivá renovační opatření spočívající v instalaci, údržbě nebo opravách zařízení pro zvýšení energetické účinnosti.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy F42, F43, M71, C16, C17, C22, C23, C25, C27, C28, S95.21, S95.22, C33.12 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Hospodářská činnost spadající do této kategorie je podpůrnou činností podle čl. 10 odst. 1 písm. i) nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| Činnost spočívá v jednom z těchto jednotlivých opatření za předpokladu, že splňují minimální požadavky stanovené pro jednotlivé součásti a systémy v příslušných vnitrostátních opatřeních provádějících směrnici 2010/31/EU a v příslušných případech jsou zařazena do dvou nejvyšších zastoupených tříd energetické účinnosti v souladu s nařízením (EU) 2017/1369 a akty v přenesené pravomoci přijatými podle uvedeného nařízení:






  a) | doplnění izolace ke stávajícím součástem pláště, jako jsou vnější zdi (včetně zelených zdí), střechy (včetně zelených střech), půdní vestavby, sklepy a přízemní podlaží (včetně opatření k zajištění vzduchotěsnosti, opatření ke snížení účinků tepelných mostů a lešení) a výrobky pro aplikaci izolace na plášť budovy (včetně mechanického upevnění a lepidla); |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

Činnost spočívá v jednom z těchto jednotlivých opatření za předpokladu, že splňují minimální požadavky stanovené pro jednotlivé součásti a systémy v příslušných vnitrostátních opatřeních provádějících směrnici 2010/31/EU a v příslušných případech jsou zařazena do dvou nejvyšších zastoupených tříd energetické účinnosti v souladu s nařízením (EU) 2017/1369 a akty v přenesené pravomoci přijatými podle uvedeného nařízení:

a)

doplnění izolace ke stávajícím součástem pláště, jako jsou vnější zdi (včetně zelených zdí), střechy (včetně zelených střech), půdní vestavby, sklepy a přízemní podlaží (včetně opatření k zajištění vzduchotěsnosti, opatření ke snížení účinků tepelných mostů a lešení) a výrobky pro aplikaci izolace na plášť budovy (včetně mechanického upevnění a lepidla);

| b) | výměna stávajících oken za nová energeticky účinná okna; |
| --- | --- |

b)

výměna stávajících oken za nová energeticky účinná okna;

| c) | výměna stávajících vnějších dveří za nové energeticky účinné dveře; |
| --- | --- |

c)

výměna stávajících vnějších dveří za nové energeticky účinné dveře;

| d) | instalace a náhrada energeticky účinných zdrojů světla; |
| --- | --- |

d)

instalace a náhrada energeticky účinných zdrojů světla;

| e) | instalace, náhrada, údržba a opravy systémů vytápění, ventilace a klimatizace a ohřevu vody, včetně zařízení souvisejících se službami dálkového vytápění, s vysoce účinnými technologiemi; |
| --- | --- |

e)

instalace, náhrada, údržba a opravy systémů vytápění, ventilace a klimatizace a ohřevu vody, včetně zařízení souvisejících se službami dálkového vytápění, s vysoce účinnými technologiemi;

| f) | instalace kuchyňského a sanitárního vodovodního příslušenství využívajícího malé množství vody a energie, které odpovídá technickým specifikacím uvedeným v dodatku E této přílohy a v případě sprchových panelů, směšovacích sprch, sprchových hlavic a baterií mají maximální průtok vody 6 l/min nebo méně, což je doloženo stávajícím označením na trhu Unie. |
| --- | --- |

f)

instalace kuchyňského a sanitárního vodovodního příslušenství využívajícího malé množství vody a energie, které odpovídá technickým specifikacím uvedeným v dodatku E této přílohy a v případě sprchových panelů, směšovacích sprch, sprchových hlavic a baterií mají maximální průtok vody 6 l/min nebo méně, což je doloženo stávajícím označením na trhu Unie.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Nepoužije se

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Stavební prvky a materiály splňují kritéria stanovená v dodatku C této přílohy.

V případě doplnění tepelné izolace ke stávajícímu plášti budovy provede příslušný odborník vyškolený ve zjišťování výskytu azbestu stavební průzkum v souladu s vnitrostátním právem. Jakékoli odstraňování tepelné izolace, která obsahuje nebo pravděpodobně může obsahovat azbest, lámání nebo mechanické odvrtávání či odšroubování nebo odstraňování izolačních desek, obkladů a dalších materiálů obsahujících azbest je prováděno náležitě vyškolenými pracovníky, přičemž před provedením prací, během nich a po jejich ukončení je sledován jejich zdravotní stav v souladu s vnitrostátním právem.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Nepoužije se

7.4.   Instalace, údržba a opravy dobíjecích stanic pro elektrická vozidla v budovách (a na parkovištích připojených k budovám)

Popis činnosti

Instalace, údržba a opravy dobíjecích stanic pro elektrická vozidla v budovách a na parkovištích připojených k budovám.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy F42, F43, M71, C16, C17, C22, C23, C25, C27 nebo C28 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Hospodářská činnost spadající do této kategorie je podpůrnou činností podle čl. 10 odst. 1 písm. i) nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| Instalace, údržba nebo opravy dobíjecích stanic pro elektrická vozidla. |
| Zásada „významně nepoškozovat“ |
| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

Instalace, údržba nebo opravy dobíjecích stanic pro elektrická vozidla.

Zásada „významně nepoškozovat“

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Nepoužije se

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Nepoužije se

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Nepoužije se

7.5.   Instalace, údržba a opravy přístrojů a zařízení pro měření, regulaci a kontrolu energetické náročnosti budov

Popis činnosti

Instalace, údržba a opravy přístrojů a zařízení pro měření, regulaci a kontrolu energetické náročnosti budov.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy F42, F43, M71 a C16, C17, C22, C23, C25, C27, C28 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Hospodářská činnost spadající do této kategorie je podpůrnou činností podle čl. 10 odst. 1 písm. i) nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| Činnost spočívá v jednom z těchto jednotlivých opatření:






  a) | instalace, údržba a opravy zónových termostatů, systémů inteligentních termostatů a čidel, včetně čidel pohybu a denního světla; |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

Činnost spočívá v jednom z těchto jednotlivých opatření:

a)

instalace, údržba a opravy zónových termostatů, systémů inteligentních termostatů a čidel, včetně čidel pohybu a denního světla;

| b) | instalace, údržba a opravy systémů automatizace a kontroly budov, systémů hospodaření s energií v budovách, systémů řízení osvětlení a systémů hospodaření s energií; |
| --- | --- |

b)

instalace, údržba a opravy systémů automatizace a kontroly budov, systémů hospodaření s energií v budovách, systémů řízení osvětlení a systémů hospodaření s energií;

| c) | instalace, údržba a opravy inteligentních měřičů plynu, tepla, chladu a elektřiny; |
| --- | --- |

c)

instalace, údržba a opravy inteligentních měřičů plynu, tepla, chladu a elektřiny;

| d) | instalace, údržba a opravy fasádních a střešních prvků s funkcí stínění nebo regulace slunečního svitu, včetně prvků podporujících růst vegetace. |
| --- | --- |

d)

instalace, údržba a opravy fasádních a střešních prvků s funkcí stínění nebo regulace slunečního svitu, včetně prvků podporujících růst vegetace.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Nepoužije se

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Nepoužije se

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Nepoužije se

7.6.   Instalace, údržba a opravy technologických zařízení pro obnovitelnou energii

Popis činnosti

Instalace, údržba a opravy technologických zařízení pro obnovitelnou energii na místě.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy F42, F43, M71, C16, C17, C22, C23, C25, C27 nebo C28 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Hospodářská činnost spadající do této kategorie je podpůrnou činností podle čl. 10 odst. 1 písm. i) nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| Činnost spočívá v jednom z těchto jednotlivých opatření, pokud jsou zařízení instalována na místě jako technické systémy budovy:






  a) | instalace, údržba a opravy solárních fotovoltaických systémů a pomocných technických zařízení; |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

Činnost spočívá v jednom z těchto jednotlivých opatření, pokud jsou zařízení instalována na místě jako technické systémy budovy:

a)

instalace, údržba a opravy solárních fotovoltaických systémů a pomocných technických zařízení;

| b) | instalace, údržba a opravy teplovodních solárních panelů a pomocných technických zařízení; |
| --- | --- |

b)

instalace, údržba a opravy teplovodních solárních panelů a pomocných technických zařízení;

| c) | instalace, údržba, opravy a modernizace tepelných čerpadel, které přispívají k cílům pro obnovitelnou energii u vytápění a chlazení v souladu se směrnicí (EU) 2018/2001, a pomocných technických zařízení; |
| --- | --- |

c)

instalace, údržba, opravy a modernizace tepelných čerpadel, které přispívají k cílům pro obnovitelnou energii u vytápění a chlazení v souladu se směrnicí (EU) 2018/2001, a pomocných technických zařízení;

| d) | instalace, údržba a opravy větrných turbín a pomocných technických zařízení; |
| --- | --- |

d)

instalace, údržba a opravy větrných turbín a pomocných technických zařízení;

| e) | instalace, údržba a opravy transpirovaných solárních kolektorů a pomocných technických zařízení; |
| --- | --- |

e)

instalace, údržba a opravy transpirovaných solárních kolektorů a pomocných technických zařízení;

| f) | instalace, údržba a opravy jednotek pro ukládání tepelné nebo elektrické energie a pomocných technických zařízení; |
| --- | --- |

f)

instalace, údržba a opravy jednotek pro ukládání tepelné nebo elektrické energie a pomocných technických zařízení;

| g) | instalace, údržba a opravy vysoce účinného mikrokogeneračního zařízení (na kombinovanou výrobu tepla a elektřiny); |
| --- | --- |

g)

instalace, údržba a opravy vysoce účinného mikrokogeneračního zařízení (na kombinovanou výrobu tepla a elektřiny);

| h) | instalace, údržba a opravy tepelných výměníků / rekuperačních systémů. |
| --- | --- |

h)

instalace, údržba a opravy tepelných výměníků / rekuperačních systémů.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Nepoužije se

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Nepoužije se

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Nepoužije se

7.7.   Pořizování a vlastnictví budov

Popis činnosti

Nákup nemovitostí a výkon vlastnických práv k těmto nemovitostem.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE L68 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| 1. | U budov postavených před 31. prosincem 2020 má budova alespoň průkaz energetické náročnosti třídy A. Alternativně budova patří mezi nejlepších 15 % vnitrostátního nebo regionálního fondu budov, což je vyjádřeno provozní potřebou primární energie a podloženo přiměřenými důkazy, v nichž se přinejmenším porovnává výkonnost relevantního zařízení s výkonností vnitrostátního nebo regionálního fondu budov postavených před 31. prosincem 2020 a rozlišuje se přinejmenším mezi bytovými a nebytovými budovami. |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

1.

U budov postavených před 31. prosincem 2020 má budova alespoň průkaz energetické náročnosti třídy A. Alternativně budova patří mezi nejlepších 15 % vnitrostátního nebo regionálního fondu budov, což je vyjádřeno provozní potřebou primární energie a podloženo přiměřenými důkazy, v nichž se přinejmenším porovnává výkonnost relevantního zařízení s výkonností vnitrostátního nebo regionálního fondu budov postavených před 31. prosincem 2020 a rozlišuje se přinejmenším mezi bytovými a nebytovými budovami.

| 2. | U budov postavených po 31. prosinci 2020 splňuje budova kritéria uvedená v oddíle 7.1 této přílohy, která jsou v době pořízení relevantní. |
| --- | --- |

2.

U budov postavených po 31. prosinci 2020 splňuje budova kritéria uvedená v oddíle 7.1 této přílohy, která jsou v době pořízení relevantní.

| 3. | Pokud se jedná o velkou nebytovou budovu (s účinným jmenovitým výkonem topných soustav, systémů pro kombinované vytápění a větrání, klimatizačních systémů nebo systémů pro kombinovanou klimatizaci a větrání nad 290 kW), je provozována efektivně prostřednictvím monitorování a hodnocení energetické náročnosti (305). |
| --- | --- |

3.

Pokud se jedná o velkou nebytovou budovu (s účinným jmenovitým výkonem topných soustav, systémů pro kombinované vytápění a větrání, klimatizačních systémů nebo systémů pro kombinovanou klimatizaci a větrání nad 290 kW), je provozována efektivně prostřednictvím monitorování a hodnocení energetické náročnosti (305).

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Nepoužije se

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Nepoužije se

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Nepoužije se

8.   INFORMAČNÍ A KOMUNIKAČNÍ ČINNOSTI

8.1.   Činnosti související se zpracováním dat a hostingem

Popis činnosti

Uchovávání dat, manipulace s nimi, jejich správa, přesouvání, řízení, zobrazování, přepínání, výměna, přenos nebo zpracování prostřednictvím datových center (306), včetně edge computingu.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE J63.11 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Hospodářská činnost spadající do této kategorie je přechodnou činností podle čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci činnosti jsou zavedeny všechny relevantní postupy uvedené jako „očekávané postupy“ v nejnovější verzi Evropského kodexu energetické účinnosti v datových střediscích (307) nebo v dokumentu CEN-CENELEC CLC TR50600-99-1 „Zařízení a infrastruktury datových center – část 99-1: Doporučené postupy pro hospodaření s energií“ (308).
  Provedení těchto postupů je ověřeno nezávislou třetí stranou a auditováno nejméně každé tři roky. |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

1.

V rámci činnosti jsou zavedeny všechny relevantní postupy uvedené jako „očekávané postupy“ v nejnovější verzi Evropského kodexu energetické účinnosti v datových střediscích (307) nebo v dokumentu CEN-CENELEC CLC TR50600-99-1 „Zařízení a infrastruktury datových center – část 99-1: Doporučené postupy pro hospodaření s energií“ (308).

Provedení těchto postupů je ověřeno nezávislou třetí stranou a auditováno nejméně každé tři roky.

| 2. | Pokud očekávaný postup není považován za relevantní z důvodu fyzických, logistických, plánovacích nebo jiných omezení, poskytne se vysvětlení, proč je očekávaný postup nepoužitelný nebo nepraktický. Jako přímá náhrada mohou být určeny alternativní osvědčené postupy z Evropského kodexu energetické účinnosti v datových střediscích nebo z jiných rovnocenných zdrojů, pokud vedou k podobným úsporám energie. |
| --- | --- |

2.

Pokud očekávaný postup není považován za relevantní z důvodu fyzických, logistických, plánovacích nebo jiných omezení, poskytne se vysvětlení, proč je očekávaný postup nepoužitelný nebo nepraktický. Jako přímá náhrada mohou být určeny alternativní osvědčené postupy z Evropského kodexu energetické účinnosti v datových střediscích nebo z jiných rovnocenných zdrojů, pokud vedou k podobným úsporám energie.

| 3. | Potenciál globálního oteplování chladiv použitých v chladicí soustavě datového centra nepřesahuje 675. |
| --- | --- |

3.

Potenciál globálního oteplování chladiv použitých v chladicí soustavě datového centra nepřesahuje 675.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Použité zařízení splňuje požadavky stanovené ve směrnici 2009/125/ES pro servery a datová úložiště.

Použité zařízení neobsahuje látky podléhající omezení uvedené v příloze II směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/65/EU (309) kromě případů, kdy hodnoty hmotnostní koncentrace v homogenních materiálech nepřekračují maximální hodnoty v uvedené příloze.

Je zaveden plán nakládání s odpady, který zajišťuje maximální recyklaci elektrických a elektronických zařízení na konci životnosti, mimo jiné prostřednictvím smluvních dohod s partnery zajišťujícími recyklaci, zahrnutí do finančních projekcí nebo oficiální projektové dokumentace.

Na konci své životnosti prochází zařízení přípravou k opětovnému použití, využití nebo recyklaci nebo náležitým zpracováním, včetně zbavení všech tekutin a selektivního zpracování v souladu s přílohou VII směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/19/EU (310).

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Nepoužije se

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Nepoužije se

8.2.   Řešení založená na datech pro snižování emisí skleníkových plynů

Popis činnosti

Vývoj nebo využívání IKT řešení, která jsou zaměřena na sběr, přenos, ukládání dat a na jejich modelování a využití, pokud se tyto činnosti zaměřují převážně na poskytování údajů a analýz, které umožní snížení emisí skleníkových plynů. Tato IKT řešení mohou mimo jiné zahrnovat využívání decentralizovaných technologií (tj. technologie sdíleného registru), internetu věcí, 5G a umělé inteligence. Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy J61, J62 a J63.11 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Hospodářská činnost spadající do této kategorie je podpůrnou činností podle čl. 10 odst. 1 písm. i) nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| 1. | Daná IKT řešení se využívají převážně k poskytování údajů a analýz, které umožní snížení emisí skleníkových plynů. |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

1.

Daná IKT řešení se využívají převážně k poskytování údajů a analýz, které umožní snížení emisí skleníkových plynů.

| 2. | Jestliže je na trhu již dostupné alternativní řešení či technologie, vykazuje dané IKT řešení ve srovnání s nejvýkonnějším alternativním řešením či technologií podstatné úspory emisí skleníkových plynů.
  Emise skleníkových plynů a čisté emise během životního cyklu se vypočítají na základě doporučení 2013/179/EU nebo případně podle normy ETSI ES 203 199  (311), ISO 14067:2018 (312) nebo ISO 14064-2:2019 (313).
  Kvantifikované snížení emisí skleníkových plynů během životního cyklu ověřuje nezávislá třetí strana, která transparentně posoudí, jak byla při stanovení hodnoty dodržována standardní kritéria, včetně kritérií pro kritický přezkum. |
| --- | --- |

2.

Jestliže je na trhu již dostupné alternativní řešení či technologie, vykazuje dané IKT řešení ve srovnání s nejvýkonnějším alternativním řešením či technologií podstatné úspory emisí skleníkových plynů.

Emise skleníkových plynů a čisté emise během životního cyklu se vypočítají na základě doporučení 2013/179/EU nebo případně podle normy ETSI ES 203 199  (311), ISO 14067:2018 (312) nebo ISO 14064-2:2019 (313).

Kvantifikované snížení emisí skleníkových plynů během životního cyklu ověřuje nezávislá třetí strana, která transparentně posoudí, jak byla při stanovení hodnoty dodržována standardní kritéria, včetně kritérií pro kritický přezkum.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Nepoužije se

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Použité zařízení splňuje požadavky stanovené v souladu se směrnicí 2009/125/ES pro servery a datová úložiště.

Použité zařízení neobsahuje látky podléhající omezení uvedené v příloze II směrnice 2011/65/EU kromě případů, kdy hodnoty hmotnostní koncentrace v homogenních materiálech nepřekračují hodnoty v uvedené příloze.

Je zaveden plán nakládání s odpady, který zajišťuje maximální recyklaci elektrických a elektronických zařízení na konci životnosti, mimo jiné prostřednictvím smluvních dohod s partnery zajišťujícími recyklaci, zahrnutí do finančních projekcí nebo oficiální projektové dokumentace.

Na konci své životnosti prochází zařízení přípravou k opětovnému použití, využití nebo recyklaci nebo náležitým zpracováním včetně odstranění všech kapalin a selektivním zpracováním v souladu s přílohou VII směrnice 2012/19/EU.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Nepoužije se

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Nepoužije se

9.   ODBORNÉ, VĚDECKÉ A TECHNICKÉ ČINNOSTI

9.1.   Výzkum, vývoj a inovace blízké trhu

Popis činnosti

Výzkum, aplikovaný výzkum a experimentální vývoj řešení, procesů, technologií, obchodních modelů a dalších produktů určených ke snižování, zamezení nebo odstranění emisí skleníkových plynů, u nichž je schopnost snižovat, zamezovat nebo odstraňovat emise skleníkových plynů při cílových hospodářských činnostech přinejmenším prokázána v relevantním prostředí, což odpovídá alespoň úrovni technologické připravenosti 6 (314).

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy M71.1.2 a M72.1, nebo v případě výzkumu, který je nedílnou součástí těch hospodářských činností, pro něž jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, s kódy NACE stanovenými v dalších oddílech této přílohy podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Hospodářská činnost spadající do této kategorie je podpůrnou činností podle čl. 10 odst. 1 písm. i) nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| 1. | Činnost spočívá ve výzkumu, vývoji nebo poskytování inovací pro technologie, produkty nebo jiná řešení, která jsou určena pro jednu nebo více hospodářských činností, pro něž jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria. |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

1.

Činnost spočívá ve výzkumu, vývoji nebo poskytování inovací pro technologie, produkty nebo jiná řešení, která jsou určena pro jednu nebo více hospodářských činností, pro něž jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria.

| 2. | Výsledky daného výzkumu, vývoje nebo inovací umožňují jedné nebo více z těchto hospodářských činností splnit příslušná kritéria pro významný přínos ke zmírňování změny klimatu, a to při současném dodržení příslušných kritérií, podle nichž se posuzuje, zda významně nepoškozují další environmentální cíle. |
| --- | --- |

2.

Výsledky daného výzkumu, vývoje nebo inovací umožňují jedné nebo více z těchto hospodářských činností splnit příslušná kritéria pro významný přínos ke zmírňování změny klimatu, a to při současném dodržení příslušných kritérií, podle nichž se posuzuje, zda významně nepoškozují další environmentální cíle.

| 3. | Cílem hospodářské činnosti je přinést na trh řešení, které na trhu ještě není a předpokládá se, že má lepší výkonnost, pokud jde o emise skleníkových plynů během životního cyklu, než nejlepší komerčně dostupné technologie vycházející z veřejných nebo tržních informací. Uplatnění zkoumaných technologií, produktů nebo jiných řešení vede k celkovému snížení čistých emisí skleníkových plynů během jejich životního cyklu. |
| --- | --- |

3.

Cílem hospodářské činnosti je přinést na trh řešení, které na trhu ještě není a předpokládá se, že má lepší výkonnost, pokud jde o emise skleníkových plynů během životního cyklu, než nejlepší komerčně dostupné technologie vycházející z veřejných nebo tržních informací. Uplatnění zkoumaných technologií, produktů nebo jiných řešení vede k celkovému snížení čistých emisí skleníkových plynů během jejich životního cyklu.

| 4. | Pokud zkoumaná, vyvíjená nebo inovovaná technologie, produkt nebo jiné řešení již umožňuje, aby jedna nebo více činností uvedených v této příloze splňovaly technická screeningová kritéria uvedená v příslušném oddíle této přílohy, nebo pokud tato technologie, produkt nebo jiné řešení již umožňuje, aby jedna nebo více činností považovaných za podpůrné nebo přechodné splnily požadavky uvedené v bodech 5 a 6, zaměřuje se výzkumná, vývojová a inovační činnost na rozvoj technologií, produktů nebo jiných řešení se stejně nízkými nebo nižšími emisemi a s novými významnými výhodami, jako jsou nižší náklady. |
| --- | --- |

4.

Pokud zkoumaná, vyvíjená nebo inovovaná technologie, produkt nebo jiné řešení již umožňuje, aby jedna nebo více činností uvedených v této příloze splňovaly technická screeningová kritéria uvedená v příslušném oddíle této přílohy, nebo pokud tato technologie, produkt nebo jiné řešení již umožňuje, aby jedna nebo více činností považovaných za podpůrné nebo přechodné splnily požadavky uvedené v bodech 5 a 6, zaměřuje se výzkumná, vývojová a inovační činnost na rozvoj technologií, produktů nebo jiných řešení se stejně nízkými nebo nižšími emisemi a s novými významnými výhodami, jako jsou nižší náklady.

| 5. | Pokud je výzkumná činnost určena pro jednu nebo více hospodářských činností považovaných za podpůrné v souladu s čl. 10 odst. 1 bodem i) nařízení (EU) 2020/852, pro něž jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, přinášejí výsledky tohoto výzkumu inovativní technologie, postupy nebo produkty umožňující, aby tyto podpůrné činnosti a činnosti, jež v konečném důsledku podporují, podstatně snížily své emise skleníkových plynů nebo podstatně zlepšily svou technologickou a ekonomickou proveditelnost, s cílem usnadnit jejich rozšíření. |
| --- | --- |

5.

Pokud je výzkumná činnost určena pro jednu nebo více hospodářských činností považovaných za podpůrné v souladu s čl. 10 odst. 1 bodem i) nařízení (EU) 2020/852, pro něž jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, přinášejí výsledky tohoto výzkumu inovativní technologie, postupy nebo produkty umožňující, aby tyto podpůrné činnosti a činnosti, jež v konečném důsledku podporují, podstatně snížily své emise skleníkových plynů nebo podstatně zlepšily svou technologickou a ekonomickou proveditelnost, s cílem usnadnit jejich rozšíření.

| 6. | Pokud je výzkumná činnost určena pro jednu nebo více hospodářských činností považovaných za přechodné v souladu s čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) 2020/852, pro něž jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, zkoumané technologie, produkty nebo jiná řešení umožňují, aby se cílové činnosti prováděly s podstatně nižšími předpokládanými emisemi ve srovnání s technickými screeningovými kritérii pro významný přínos ke zmírňování změny klimatu stanovenými v této příloze.
  Pokud je výzkumná činnost určena pro jednu nebo více hospodářských činností uvedených v oddílech 3.7, 3.8, 3.9, 3.11, 3.12, 3.13, 3.14 a 3.16 této přílohy, tyto technologie, produkty nebo jiná řešení buď umožňují, aby se cílové činnosti prováděly s podstatně nižšími emisemi skleníkových plynů s cílem dosáhnout 30 % snížení oproti příslušné referenční úrovni či úrovním EU ETS (315), nebo jsou určeny pro obecně přijímané relevantní nízkouhlíkové technologie nebo postupy v těchto odvětvích, zejména elektrifikaci, především pokud jde o vytápění a chlazení, vodík jakožto palivo nebo vstupní materiál, zachycování, využívání a ukládání CO2 a biomasu jakožto palivo nebo vstupní materiál, splňuje-li biomasa příslušné požadavky stanovené v oddílech 4.8, 4.20, 4.24 této přílohy. |
| --- | --- |

6.

Pokud je výzkumná činnost určena pro jednu nebo více hospodářských činností považovaných za přechodné v souladu s čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) 2020/852, pro něž jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, zkoumané technologie, produkty nebo jiná řešení umožňují, aby se cílové činnosti prováděly s podstatně nižšími předpokládanými emisemi ve srovnání s technickými screeningovými kritérii pro významný přínos ke zmírňování změny klimatu stanovenými v této příloze.

Pokud je výzkumná činnost určena pro jednu nebo více hospodářských činností uvedených v oddílech 3.7, 3.8, 3.9, 3.11, 3.12, 3.13, 3.14 a 3.16 této přílohy, tyto technologie, produkty nebo jiná řešení buď umožňují, aby se cílové činnosti prováděly s podstatně nižšími emisemi skleníkových plynů s cílem dosáhnout 30 % snížení oproti příslušné referenční úrovni či úrovním EU ETS (315), nebo jsou určeny pro obecně přijímané relevantní nízkouhlíkové technologie nebo postupy v těchto odvětvích, zejména elektrifikaci, především pokud jde o vytápění a chlazení, vodík jakožto palivo nebo vstupní materiál, zachycování, využívání a ukládání CO2 a biomasu jakožto palivo nebo vstupní materiál, splňuje-li biomasa příslušné požadavky stanovené v oddílech 4.8, 4.20, 4.24 této přílohy.

| 7. | Pokud je zkoumaná, vyvíjená nebo inovovaná technologie, produkt nebo jiné řešení na úrovni technologické připravenosti 6 nebo 7, provede zjednodušené vyhodnocení emisí skleníkových plynů během životního cyklu subjekt provádějící daný výzkum. Daný subjekt předloží v příslušných případech jeden z těchto dokladů:






  (a) | patent, který není starší deseti let, související s danou technologií, produktem nebo jiným řešením, kde byly poskytnuty informace o potenciálu ke snížení emisí skleníkových plynů; |
| --- | --- | --- |

7.

Pokud je zkoumaná, vyvíjená nebo inovovaná technologie, produkt nebo jiné řešení na úrovni technologické připravenosti 6 nebo 7, provede zjednodušené vyhodnocení emisí skleníkových plynů během životního cyklu subjekt provádějící daný výzkum. Daný subjekt předloží v příslušných případech jeden z těchto dokladů:

(a)

patent, který není starší deseti let, související s danou technologií, produktem nebo jiným řešením, kde byly poskytnuty informace o potenciálu ke snížení emisí skleníkových plynů;

| (b) | povolení udělené příslušným orgánem pro provoz demonstračního zařízení, které souvisí s danou technologií, produktem nebo jiným řešením po dobu trvání demonstračního projektu, kde byly poskytnuty informace o potenciálu ke snížení emisí skleníkových plynů. |
| --- | --- |

(b)

povolení udělené příslušným orgánem pro provoz demonstračního zařízení, které souvisí s danou technologií, produktem nebo jiným řešením po dobu trvání demonstračního projektu, kde byly poskytnuty informace o potenciálu ke snížení emisí skleníkových plynů.

Pokud je zkoumaná, vyvíjená nebo inovovaná technologie, produkt nebo jiné řešení na úrovni technologické připravenosti 8 nebo vyšší, emise skleníkových plynů během životního cyklu se vypočítají podle doporučení 2013/179/EU, případně podle ISO 14067:2018 (316) nebo ISO 14064-1:2018 (317) a jsou ověřeny nezávislou třetí stranou.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Zkoumaná technologie, produkt nebo jiné řešení splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Jsou vyhodnocena a řešena veškerá potenciální rizika zkoumané technologie, produktu nebo jiného řešení ohrožující dobrý stav nebo dobrý ekologický potenciál vodních útvarů, včetně povrchových a podzemních vod, nebo dobrý stav prostředí mořských vod.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Jsou vyhodnocena a řešena veškerá potenciální rizika zkoumané technologie, produktu nebo jiného řešení ohrožující cíle oběhového hospodářství, přičemž se zvažují druhy potenciálního významného poškození uvedené v čl. 17 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) 2020/852.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Jsou vyhodnocena a řešena veškerá potenciální rizika zkoumané technologie, produktu nebo jiného řešení, jež by mohla vést k podstatnému zvýšení emisí znečišťujících látek do ovzduší, vody nebo půdy.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Jsou vyhodnocena a řešena veškerá potenciální rizika zkoumané technologie, produktu nebo jiného řešení ohrožující dobrý stav nebo odolnost ekosystémů nebo stav stanovišť a druhů z hlediska ochrany, včetně stanovišť a druhů v zájmu Unie.

9.2.   Výzkum, vývoj a inovace pro zachycování CO2 přímo ze vzduchu

Popis činnosti

Výzkum, aplikovaný výzkum a experimentální vývoj řešení, procesů, technologií, obchodních modelů a dalších produktů určených k zachycování CO2 v atmosféře přímo ze vzduchu.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy M71.1.2 a M72.1 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Hospodářská činnost spadající do této kategorie je podpůrnou činností podle čl. 10 odst. 1 písm. i) nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| 1. | Tato činnost spočívá ve výzkumu, vývoji nebo poskytování inovací pro technologie, produkty nebo jiná řešení, která jsou určena k zachycování CO2 v atmosféře přímo ze vzduchu. |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

1.

Tato činnost spočívá ve výzkumu, vývoji nebo poskytování inovací pro technologie, produkty nebo jiná řešení, která jsou určena k zachycování CO2 v atmosféře přímo ze vzduchu.

| 2. | Zavedení technologií, produktů nebo jiných řešení, která jsou zkoumána s ohledem na zachycování CO2 v atmosféře přímo ze vzduchu, má potenciál vést po uvedení na trh k celkovému snížení čistých emisí skleníkových plynů. |
| --- | --- |

2.

Zavedení technologií, produktů nebo jiných řešení, která jsou zkoumána s ohledem na zachycování CO2 v atmosféře přímo ze vzduchu, má potenciál vést po uvedení na trh k celkovému snížení čistých emisí skleníkových plynů.

| 3. | Pokud je zkoumaná, vyvíjená nebo inovovaná technologie, produkt nebo jiné řešení na úrovni technologické připravenosti 1 až 7, provede zjednodušené vyhodnocení emisí skleníkových plynů během životního cyklu subjekt provádějící daný výzkum. Daný subjekt předloží v příslušných případech jeden z těchto dokladů:






  a) | patent, který není starší deseti let, související s danou technologií, produktem nebo jiným řešením, kde byly poskytnuty informace o potenciálu ke snížení emisí skleníkových plynů; |
| --- | --- | --- |

3.

Pokud je zkoumaná, vyvíjená nebo inovovaná technologie, produkt nebo jiné řešení na úrovni technologické připravenosti 1 až 7, provede zjednodušené vyhodnocení emisí skleníkových plynů během životního cyklu subjekt provádějící daný výzkum. Daný subjekt předloží v příslušných případech jeden z těchto dokladů:

a)

patent, který není starší deseti let, související s danou technologií, produktem nebo jiným řešením, kde byly poskytnuty informace o potenciálu ke snížení emisí skleníkových plynů;

| b) | povolení udělené příslušným orgánem pro provoz demonstračního zařízení, které souvisí s danou technologií, produktem nebo jiným řešením po dobu trvání demonstračního projektu, kde byly poskytnuty informace o potenciálu ke snížení emisí skleníkových plynů. |
| --- | --- |

b)

povolení udělené příslušným orgánem pro provoz demonstračního zařízení, které souvisí s danou technologií, produktem nebo jiným řešením po dobu trvání demonstračního projektu, kde byly poskytnuty informace o potenciálu ke snížení emisí skleníkových plynů.

Pokud je zkoumaná, vyvíjená nebo inovovaná technologie, produkt nebo jiné řešení na úrovni technologické připravenosti 8 nebo vyšší, emise skleníkových plynů během životního cyklu se vypočítají podle doporučení 2013/179/EU, případně podle ISO 14067:2018 (318) nebo ISO 14064-1:2018 (319) a jsou ověřeny nezávislou třetí stranou.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Zkoumaná technologie, produkt nebo jiné řešení splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Jsou vyhodnocena a řešena veškerá potenciální rizika zkoumané technologie, produktu nebo jiného řešení ohrožující dobrý stav nebo dobrý ekologický potenciál vodních útvarů, včetně povrchových a podzemních vod, nebo dobrý stav prostředí mořských vod.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Jsou vyhodnocena a řešena veškerá potenciální rizika zkoumané technologie, produktu nebo jiného řešení ohrožující cíle oběhového hospodářství, přičemž se zvažují druhy potenciálního významného poškození uvedené v čl. 17 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) 2020/852.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Jsou vyhodnocena a řešena veškerá potenciální rizika zkoumané technologie, produktu nebo jiného řešení, jež by mohla vést k podstatnému zvýšení emisí znečišťujících látek do ovzduší, vody nebo půdy.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Jsou vyhodnocena a řešena veškerá potenciální rizika zkoumané technologie, produktu nebo jiného řešení ohrožující dobrý stav nebo odolnost ekosystémů nebo stav stanovišť a druhů z hlediska ochrany, včetně stanovišť a druhů v zájmu Unie.

9.3.   Odborné služby související s energetickou náročností budov

Popis činnosti

Odborné služby související s energetickou náročností budov.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE M71 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Hospodářská činnost spadající do této kategorie je podpůrnou činností podle čl. 10 odst. 1 písm. i) nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| Činnost spočívá v jedné z těchto činností:






  a) | technické konzultace (konzultace v oblasti energetiky, energetické simulace, řízení projektů, příprava smluv o energetických službách, specializovaná školení) související se zlepšováním energetické náročnosti budov; |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

Činnost spočívá v jedné z těchto činností:

a)

technické konzultace (konzultace v oblasti energetiky, energetické simulace, řízení projektů, příprava smluv o energetických službách, specializovaná školení) související se zlepšováním energetické náročnosti budov;

| b) | akreditované energetické audity a posuzování energetické náročnosti budov; |
| --- | --- |

b)

akreditované energetické audity a posuzování energetické náročnosti budov;

| c) | služby v oblasti hospodaření s energií; |
| --- | --- |

c)

služby v oblasti hospodaření s energií;

| d) | smlouvy o energetických službách; |
| --- | --- |

d)

smlouvy o energetických službách;

| e) | energetické služby poskytované společnostmi poskytujícími energetické služby. |
| --- | --- |

e)

energetické služby poskytované společnostmi poskytujícími energetické služby.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku A této přílohy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Nepoužije se

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Nepoužije se

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Nepoužije se

---

(1)  Založení lesa výsadbou nebo záměrným vysetím na půdě, která byla do té doby jinak využívána, což znamená změnu využití půdy z nelesního na lesní. Posouzení globálních lesních zdrojů FAO 2020. Pojmy a definice (verze z 4.6.2021: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(2)  Půda o rozloze větší než 0,5 hektaru se stromy vyššími než pět metrů a korunovým zápojem tvořícím více než 10 % nebo se stromy schopnými dosáhnout těchto limitů in situ. Nezahrnuje území, u něhož převažuje zemědělské nebo městské využití. Posouzení globálních lesních zdrojů FAO 2020. Pojmy a definice (verze z 4.6.2021: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(3)  
  „Půdou s velkou zásobou uhlíku“ se rozumí mokřady, včetně rašelinišť, a souvisle zalesněné oblasti ve smyslu čl. 29 odst. 4 písm. a), b) a c) směrnice (EU) 2018/2001.

(4)  Lesní plocha, která má dlouhodobý (deset a více let) zdokumentovaný hospodářský plán zaměřený na definované cíle hospodaření, který je pravidelně revidován.

Posouzení globálních lesních zdrojů FAO 2020. Pojmy a definice (verze z 4.6.2021: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(5)  Včetně analýzy i) dlouhodobé udržitelnosti zdrojů dřeva, ii) dopadů/tlaků na ochranu stanovišť, rozmanitost souvisejících stanovišť a stav těžby s minimalizací dopadů na půdu.

(6)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 807/2014 ze dne 11. března 2014, kterým se doplňují některá ustanovení nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a kterým se zavádějí přechodná ustanovení (Úř. věst. L 227, 31.7.2014, s. 1).

(7)  Celoevropské pokyny pro zalesňování a opětovné zalesňování se zvláštním zaměřením na ustanovení UNFCCC přijaté na zasedání odborné úrovně ministerské konference o ochraně lesů v Evropě (MCPFE) ve dnech 12.–13. listopadu 2008 a předsednictvem PEBLDS jménem Rady PEBLDS dne 4. listopadu 2008 (verze z 4.6.2021: https://www.foresteurope.org/docs/other_meetings/2008/Geneva/Guidelines_Aff_Ref_ADOPTED.pdf).

(8)  
  „Půdou s velkou zásobou uhlíku“ se rozumí mokřady, včetně rašelinišť, a souvisle zalesněné oblasti ve smyslu čl. 29 odst. 4 písm. a), b) a c) směrnice (EU) 2018/2001.

(9)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 995/2010 ze dne 20. října 2010, kterým se stanoví povinnosti hospodářských subjektů uvádějících na trh dřevo a dřevařské výrobky (Úř. věst. L 295, 12.11.2010, s. 23).

(10)  Pokyny IPCC pro národní inventury skleníkových plynů z roku 2006 – upřesnění z roku 2019 (verze z 4.6.2021: https://www.ipcc-nggip.iges.or.jp/public/2019rf/).

(11)  Lesní plocha určená k tomu, aby byla ponechána jako les, která nesmí být přeměněna na jiné využití půdy.

Posouzení globálních lesních zdrojů FAO 2020. Pojmy a definice (verze z 4.6.2021: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(12)  
  „Oblastí získávání surovin“ se rozumí zeměpisně vymezená oblast, z níž je získávána lesní biomasa jakožto surovina, z níž jsou k dispozici důvěryhodné a nezávislé informace a v níž jsou podmínky dostatečně homogenní pro vyhodnocení rizika z hlediska toho, zda je tato lesní biomasa využívána udržitelně a legálně.

(13)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/128/ES ze dne 21. října 2009, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství za účelem dosažení udržitelného používání pesticidů (Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 71).

(14)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1009 ze dne 5. června 2019, kterým se stanoví pravidla pro dodávání hnojivých výrobků EU na trh a kterým se mění nařízení (ES) č. 1069/2009 a (ES) č. 1107/2009 a zrušuje nařízení (ES) č. 2003/2003 (Úř. věst. L 170, 25.6.2019, s. 1).

(15)  Kterým se v Unii provádí Stockholmská úmluva o perzistentních organických znečišťujících látkách (Úř. věst. L 209, 31.7.2006, s. 3).

(16)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1021 ze dne 20. června 2019 o perzistentních organických znečišťujících látkách (Úř. věst. L 169, 25.6.2019, s. 45).

(17)  Rotterdamská úmluva o postupu předchozího souhlasu pro určité nebezpečné chemické látky a pesticidy v mezinárodním obchodu (Úř. věst. L 63, 6.3.2003, s. 29).

(18)  Minamatská úmluva o rtuti (Úř. věst. L 142, 2.6.2017, s. 6).

(19)  Montrealský protokol o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu (Úř. věst. L 297, 31.10.1988, s. 21).

(20)  Doporučená klasifikace pesticidů podle stupně nebezpečnosti, WHO (verze z roku 2019) (verze z 4.6.2021: https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/332193/9789240005662-eng.pdf?ua=1).

(21)  Obnova lesů zahrnuje:

| — | obnovu, tj. navrácení žádoucích druhů, struktur nebo procesů do stávajícího ekosystému; |
| --- | --- |

—

obnovu, tj. navrácení žádoucích druhů, struktur nebo procesů do stávajícího ekosystému;

| — | rekonstrukci, tj. navrácení původních druhů rostlin na půdu, která je využívána jiným způsobem; |
| --- | --- |

—

rekonstrukci, tj. navrácení původních druhů rostlin na půdu, která je využívána jiným způsobem;

| — | rekultivaci, tj. regeneraci silně znehodnocené půdy bez vegetace; |
| --- | --- |

—

rekultivaci, tj. regeneraci silně znehodnocené půdy bez vegetace;

| — | v radikálních případech nahrazení, kdy jsou druhy, které nejsou přizpůsobené dané lokalitě a nejsou schopny migrovat, nahrazeny nepůvodními druhy z důvodu rychlé změny klimatu. |
| --- | --- |

—

v radikálních případech nahrazení, kdy jsou druhy, které nejsou přizpůsobené dané lokalitě a nejsou schopny migrovat, nahrazeny nepůvodními druhy z důvodu rychlé změny klimatu.

Modul pro obnovu lesů. V Souboru nástrojů pro udržitelné hospodaření v lesích (verze z 4.6.2021: http://www.fao.org/sustainable-forest-management/toolbox/modules/forest-restoration/basic-knowledge/en/).

(22)  Ekologická obnova (též obnova ekosystému):

| — | proces navrácení ekosystému k jeho přirozené struktuře a funkci před narušením; |
| --- | --- |

—

proces navrácení ekosystému k jeho přirozené struktuře a funkci před narušením;

| — | proces napomáhající oživení ekosystému, u něhož došlo k degradaci, poškození nebo zničení; |
| --- | --- |

—

proces napomáhající oživení ekosystému, u něhož došlo k degradaci, poškození nebo zničení;

| — | proces záměrné změny lokality za účelem vytvoření vymezeného původního ekosystému. Cílem tohoto procesu je napodobit strukturu, funkci, rozmanitost a dynamiku daného ekosystému; |
| --- | --- |

—

proces záměrné změny lokality za účelem vytvoření vymezeného původního ekosystému. Cílem tohoto procesu je napodobit strukturu, funkci, rozmanitost a dynamiku daného ekosystému;

| — | lidský zásah [...] s cílem urychlit obnovu poškozených stanovišť nebo zajistit, aby se ekosystémy co nejvíce přiblížily svému stavu před narušením. |
| --- | --- |

—

lidský zásah [...] s cílem urychlit obnovu poškozených stanovišť nebo zajistit, aby se ekosystémy co nejvíce přiblížily svému stavu před narušením.

Nejčastěji používané definice/popisy klíčových pojmů týkajících se obnovy ekosystémů. Jedenáctá konference smluvních stran Úmluvy o biologické rozmanitosti. 2012. UNEP/CBD/COP/11/INF/19 (verze z 4.6.2021: https://www.cbd.int/doc/meetings/cop/cop-11/information/cop-11-inf-19-en.pdf).

(23)  Obnova lesů je proces obnovy schopnosti lesa opět poskytovat zboží a služby, kdy stav obnoveného lesa není shodný se stavem před jeho degradací.

Nejčastěji používané definice/popisy klíčových pojmů týkajících se obnovy ekosystémů. Jedenáctá konference smluvních stran Úmluvy o biologické rozmanitosti. 2012. UNEP/CBD/COP/11/INF/19 (verze z 4.6.2021: https://www.cbd.int/doc/meetings/cop/cop-11/information/cop-11-inf-19-en.pdf).

(24)  (verze z 4.6.2021: https://www.cbd.int/convention/text/).

(25)  Opětovné založení lesa výsadbou a/nebo záměrným vysetím na půdě klasifikované jako les.

Posouzení globálních lesních zdrojů FAO 2020. Pojmy a definice (verze z 4.6.2021: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(26)  Les složený převážně ze stromů, které vyrostly přirozenou obnovou.

Posouzení globálních lesních zdrojů FAO 2020. Pojmy a definice (verze z 4.6.2021: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(27)  Extrémní povětrnostní událost je událost, která je na daném místě a v daném ročním období vzácná. Definice vzácnosti jsou různé, avšak extrémní povětrnostní událost obvykle bývá stejně vzácná či vzácnější než desátý nebo devadesátý percentil funkce hustoty pravděpodobnosti odhadnuté z pozorování. Z podstaty věci se charakteristiky toho, co se označuje jako povětrnostní extrém, mohou na různých místech v absolutním smyslu lišit. Jestliže extrémní povětrnostní jevy přetrvávají po nějakou dobu, například jedno roční období, mohou být klasifikovány jako extrémní klimatický jev, zejména pokud z nich vyplývá průměrná nebo celková hodnota, která je sama o sobě extrémní (např. sucho nebo silné dešťové srážky během daného ročního období). Viz IPCC, 2018: Příloha I: Slovníček (verze z 4.6.2021: https://www.ipcc.ch/sr15/chapter/glossary/).

(28)  Jakýkoli nekontrolovaný požár vegetace, který vyžaduje rozhodnutí nebo opatření v zájmu jeho potlačení. Evropský slovníček přírodních a lesních požárů 2012, vytvořený v rámci Evropské sítě pro lesní požáry – projektu „EUFOFINET“ jako součást programu INTERREG IVC (verze z 4.6.2021: https://www.ctif.org/index.php/library/european-glossary-wildfires-and-forest-fires).

(29)  Půda o rozloze větší než 0,5 hektaru se stromy vyššími než pět metrů a korunovým zápojem tvořícím více než 10 % nebo se stromy schopnými dosáhnout těchto limitů in situ. Nezahrnuje území, u něhož převažuje zemědělské nebo městské využití. Posouzení globálních lesních zdrojů FAO 2020. Pojmy a definice (verze z 4.6.2021: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(30)  Lesní plocha, která má dlouhodobý (deset a více let) zdokumentovaný hospodářský plán zaměřený na definované cíle hospodaření, který je pravidelně revidován.

Posouzení globálních lesních zdrojů FAO 2020. Pojmy a definice (verze z 4.6.2021: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(31)  Včetně analýzy i) dlouhodobé udržitelnosti zdrojů dřeva, ii) dopadů/tlaků na ochranu stanovišť, rozmanitost souvisejících stanovišť a stav těžby s minimalizací dopadů na půdu.

(32)  Správa a využívání lesů a lesní půdy takovým způsobem a v takovém rozsahu, aby byla zachována jejich biologická rozmanitost, produktivita, schopnost regenerace, vitalita a schopnost plnit v současnosti i budoucnosti důležité ekologické, hospodářské a sociální funkce na místní, národní i celosvětové úrovni, aniž by tím byly poškozeny jiné ekosystémy.

Usnesení H1– Obecné pokyny pro udržitelné obhospodařování lesů v Evropě. Druhá ministerská konference o ochraně lesů v Evropě (Forest Europe), 16.–17. června 1993, Helsinky/Finsko (verze z 4.6.2021: https://www.foresteurope.org/docs/MC/MC_helsinki_resolutionH1.pdf).

(33)  Příloha 2 usnesení L2. Celoevropské hlavní zásady udržitelného hospodaření s lesy. Třetí ministerská konference o ochraně lesů v Evropě, 2.–4. června 1998, Lisabon/Portugalsko (verze z 4.6.2021: https://foresteurope.org/wp-content/uploads/2016/10/MC_lisbon_resolutionL2_with_annexes.pdf#page=18).

(34)  
  „Půdou s velkou zásobou uhlíku“ se rozumí mokřady, včetně rašelinišť, a souvisle zalesněné oblasti ve smyslu čl. 29 odst. 4 písm. a), b) a c) směrnice (EU) 2018/2001.

(35)  Pokyny IPCC pro národní inventury skleníkových plynů z roku 2006 – upřesnění z roku 2019 (verze z 4.6.2021: https://www.ipcc-nggip.iges.or.jp/public/2019rf/).

(36)  Lesní plocha určená k tomu, aby byla ponechána jako les, která nesmí být přeměněna na jiné využití půdy.

(Posouzení globálních lesních zdrojů FAO 2020. Pojmy a definice, verze z 4.6.2021: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(37)  
  „Oblastí získávání surovin“ se rozumí zeměpisně vymezená oblast, z níž je získávána lesní biomasa jakožto surovina, z níž jsou k dispozici důvěryhodné a nezávislé informace a v níž jsou podmínky dostatečně homogenní pro vyhodnocení rizika z hlediska toho, zda je tato lesní biomasa využívána udržitelně a legálně.

(38)  Kterým se v Unii provádí Stockholmská úmluva o perzistentních organických znečišťujících látkách (Úř. věst. L 209, 31.7.2006, s. 3).

(39)  Půda o rozloze větší než 0,5 hektaru se stromy vyššími než pět metrů a korunovým zápojem tvořícím více než 10 % nebo se stromy schopnými dosáhnout těchto limitů in situ. Nezahrnuje území, u něhož převažuje zemědělské nebo městské využití. Posouzení globálních lesních zdrojů FAO 2020. Pojmy a definice (verze z 4.6.2021: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(40)  Lesní plocha, která má dlouhodobý (deset a více let) zdokumentovaný hospodářský plán zaměřený na definované cíle hospodaření, který je pravidelně revidován.

Posouzení globálních lesních zdrojů FAO 2020. Pojmy a definice (verze z 4.6.2021: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(41)  Včetně analýzy i) dlouhodobé udržitelnosti zdrojů dřeva, ii) dopadů/tlaků na ochranu stanovišť, rozmanitost souvisejících stanovišť a stav těžby s minimalizací dopadů na půdu.

(42)  Správa a využívání lesů a lesní půdy takovým způsobem a v takovém rozsahu, aby byla zachována jejich biologická rozmanitost, produktivita, schopnost regenerace, vitalita a schopnost plnit v současnosti i budoucnosti důležité ekologické, hospodářské a sociální funkce na místní, národní i celosvětové úrovni, aniž by tím byly poškozeny jiné ekosystémy.

Usnesení H1– Obecné pokyny pro udržitelné obhospodařování lesů v Evropě. Druhá ministerská konference o ochraně lesů v Evropě (Forest Europe), 16.–17. června 1993, Helsinky/Finsko (verze z 4.6.2021: https://www.foresteurope.org/docs/MC/MC_helsinki_resolutionH1.pdf).

(43)  Příloha 2 usnesení L2. Celoevropské hlavní zásady udržitelného hospodaření s lesy. Třetí ministerská konference o ochraně lesů v Evropě, 2.–4. června 1998, Lisabon/Portugalsko (verze z 4.6.2021: https://foresteurope.org/wp-content/uploads/2016/10/MC_lisbon_resolutionL2_with_annexes.pdf#page=18).

(44)  
  „Půdou s velkou zásobou uhlíku“ se rozumí mokřady, včetně rašelinišť, a souvisle zalesněné oblasti ve smyslu čl. 29 odst. 4 písm. a), b) a c) směrnice (EU) 2018/2001.

(45)  Pokyny IPCC pro národní inventury skleníkových plynů z roku 2006 – upřesnění z roku 2019 (verze z 4.6.2021: https://www.ipcc-nggip.iges.or.jp/public/2019rf/).

(46)  Lesní plocha určená k tomu, aby byla ponechána jako les, která nesmí být přeměněna na jiné využití půdy.

(Posouzení globálních lesních zdrojů FAO 2020. Pojmy a definice, verze z 4.6.2021: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(47)  
  „Oblastí získávání surovin“ se rozumí zeměpisně vymezená oblast, z níž je získávána lesní biomasa jakožto surovina, z níž jsou k dispozici důvěryhodné a nezávislé informace a v níž jsou podmínky dostatečně homogenní pro vyhodnocení rizika z hlediska toho, zda je tato lesní biomasa využívána udržitelně a legálně.

(48)  Kterým se v Unii provádí Stockholmská úmluva o perzistentních organických znečišťujících látkách (Úř. věst. L 209, 31.7.2006, s. 3).

(49)  Doporučená klasifikace pesticidů podle stupně nebezpečnosti, WHO (verze z roku 2019) (verze z 4.6.2021: https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/332193/9789240005662-eng.pdf?ua=1).

(50)  Půda o rozloze větší než 0,5 hektaru se stromy vyššími než pět metrů a korunovým zápojem tvořícím více než 10 % nebo se stromy schopnými dosáhnout těchto limitů in situ. Nezahrnuje území, u něhož převažuje zemědělské nebo městské využití. Posouzení globálních lesních zdrojů FAO 2020. Pojmy a definice (verze z 4.6.2021: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(51)  Lesní plocha, která má dlouhodobý (deset a více let) zdokumentovaný hospodářský plán zaměřený na definované cíle hospodaření, který je pravidelně revidován. Posouzení globálních lesních zdrojů FAO 2020. Pojmy a definice (verze z 4.6.2021: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(52)  Primární stanovený cíl hospodaření přiřazený hospodářské jednotce (Posouzení globálních lesních zdrojů FAO 2020. Pojmy a definice, verze z 4.6.2021: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(53)  Les, ve kterém je cílem hospodaření ochrana půdy a vody. (Posouzení globálních lesních zdrojů FAO 2020. Pojmy a definice, verze z 4.6.2021: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(54)  Les, ve kterém je cílem hospodaření ochrana biologické rozmanitosti. Zahrnuje mimo jiné oblasti určené k ochraně biodiverzity v chráněných oblastech. (Posouzení globálních lesních zdrojů FAO 2020. Pojmy a definice, verze z 4.6.2021: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(55)  Les, ve kterém jsou cílem hospodaření společenské služby. (Posouzení globálních lesních zdrojů FAO 2020. Pojmy a definice, verze z 4.6.2021: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(56)  Správa a využívání lesů a lesní půdy takovým způsobem a v takovém rozsahu, aby byla zachována jejich biologická rozmanitost, produktivita, schopnost regenerace, vitalita a schopnost plnit v současnosti i budoucnosti důležité ekologické, hospodářské a sociální funkce na místní, národní i celosvětové úrovni, aniž by tím byly poškozeny jiné ekosystémy.

Usnesení H1– Obecné pokyny pro udržitelné obhospodařování lesů v Evropě. Druhá ministerská konference o ochraně lesů v Evropě (Forest Europe), 16.–17. června 1993, Helsinky/Finsko (verze z 4.6.2021: https://www.foresteurope.org/docs/MC/MC_helsinki_resolutionH1.pdf).

(57)  Příloha 2 usnesení L2. Celoevropské hlavní zásady udržitelného hospodaření s lesy. Třetí ministerská konference o ochraně lesů v Evropě, 2.–4. června 1998, Lisabon/Portugalsko (verze z 4.6.2021: https://foresteurope.org/wp-content/uploads/2016/10/MC_lisbon_resolutionL2_with_annexes.pdf#page=18).

(58)  
  „Půdou s velkou zásobou uhlíku“ se rozumí mokřady, včetně rašelinišť, a souvisle zalesněné oblasti ve smyslu čl. 29 odst. 4 písm. a), b) a c) směrnice (EU) 2018/2001.

(59)  Pokyny IPCC pro národní inventury skleníkových plynů z roku 2006 – upřesnění z roku 2019 (verze z 4.6.2021: https://www.ipcc-nggip.iges.or.jp/public/2019rf/).

(60)  Lesní plocha určená k tomu, aby byla ponechána jako les, která nesmí být přeměněna na jiné využití půdy.

(Posouzení globálních lesních zdrojů FAO 2020. Pojmy a definice, verze z 4.6.2021: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(61)  
  „Oblastí získávání surovin“ se rozumí zeměpisně vymezená oblast, z níž je získávána lesní biomasa jakožto surovina, z níž jsou k dispozici důvěryhodné a nezávislé informace a v níž jsou podmínky dostatečně homogenní pro vyhodnocení rizika z hlediska toho, zda je tato lesní biomasa využívána udržitelně a legálně.

(62)  Kterým se v Unii provádí Stockholmská úmluva o perzistentních organických znečišťujících látkách (Úř. věst. L 209, 31.7.2006, s. 3).

(63)  Doporučená klasifikace pesticidů podle stupně nebezpečnosti, WHO (verze z roku 2019) (verze z 4.6.2021: https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/332193/9789240005662-eng.pdf?ua=1).

(64)  
  Mokřady zahrnují širokou škálu vnitrozemských stanovišť, jako jsou bažiny, zamokřené louky a rašeliniště, nivy, řeky a jezera a pobřežní oblasti, jako jsou solné bažiny, mangrovy, intertidální bahnité mělčiny a porosty mořské trávy, korálové útesy a další mořské oblasti s hloubkou do šesti metrů při odlivu, jakož i uměle vytvořené mokřady, jako jsou přehrady, nádrže, rýžová pole a rybníky a laguny na čištění odpadních vod. An Introduction to the Ramsar Convention on Wetlands (Úvod k Ramsarské úmluvě o mokřadech), 7. vydání (dříve Příručka k Ramsarské úmluvě). Sekretariát Ramsarské úmluvy, Gland, Švýcarsko.

(65)  Rašeliniště jsou ekosystémy s rašelinnou půdou. Rašelinu tvoří nejméně 30 % mrtvých, částečně rozložených zbytků rostlin, které se nahromadily in situ ve vodou nasycených a často acidických podmínkách. Usnesení XIII.12, Pokyny k identifikaci rašelinišť jako mokřadů mezinárodního významu (ramsarských lokalit) pro globální regulaci změny klimatu jako doplňující argument ke stávajícím ramsarským kritériím, Ramsarská úmluva, přijato ve dnech 21.–29. října 2018.

(66)  Úmluva o mokřadech majících mezinárodní význam především jako biotopy vodního ptactva (verze z 4.6.2021: https://www.ramsar.org/sites/default/files/documents/library/current_convention_text_e.pdf).

(67)  Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu ze dne 29. května 1995 o rozumném využívání a ochraně mokřadů (KOM(95) 189 v konečném znění).

(68)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 691/2011 ze dne 6. července 2011 o evropských environmentálních hospodářských účtech (Úř. věst. L 192, 22.7.2011, s. 1).

(69)  Ramsarská úmluva (2002), Zásady a pokyny pro obnovu mokřadů. Přijato usnesením VIII.16 (2002) Ramsarské úmluvy (verze z 4.6.2021: https://www.ramsar.org/sites/default/files/documents/pdf/guide/guide-restoration.pdf).

(70)  Ramsarská úmluva (2002), usnesení VIII.14, Nové pokyny pro plánování hospodaření v ramsarských lokalitách a v ostatních mokřadech (verze z 4.6.2021: https://www.ramsar.org/sites/default/files/documents/pdf/res/key_res_viii_14_e.pdf).

(71)  Pokyny IPCC pro národní inventury skleníkových plynů z roku 2006 – upřesnění z roku 2019 (verze z 4.6.2021: https://www.ipcc-nggip.iges.or.jp/public/2019rf/).

(72)  Kterým se v Unii provádí Stockholmská úmluva o perzistentních organických znečišťujících látkách (Úř. věst. L 209, 31.7.2006, s. 3).

(73)  Doporučená klasifikace pesticidů podle stupně nebezpečnosti, WHO (verze z roku 2019) (verze z 4.6.2021: https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/332193/9789240005662-eng.pdf?ua=1).

(74)  Pokud jde o písmena j) až m), kritéria týkající se dovybavení jsou uvedena v oddílech 6.9 a 6.12 této přílohy.

(75)  Podle čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/858 ze dne 30. května 2018 o schvalování motorových vozidel a jejich přípojných vozidel, jakož i systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků určených pro tato vozidla a o dozoru nad trhem s nimi, o změně nařízení (ES) č. 715/2007 a č. 595/2009 a o zrušení směrnice 2007/46/ES (Úř. věst. L 151, 14.6.2018, s. 1).

(76)  Jak je stanoveno v příloze I části C bodě 3 nařízení (EU) 2018/858.

(77)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 595/2009 ze dne 18. června 2009 o schvalování typu motorových vozidel a motorů z hlediska emisí z těžkých nákladních vozidel (Euro VI) a o přístupu k informacím o opravách a údržbě vozidel, o změně nařízení (ES) č. 715/2007 a směrnice 2007/46/ES a o zrušení směrnic 80/1269/EHS, 2005/55/ES a 2005/78/ES (Úř. věst. L 188, 18.7.2009, s. 1).

(78)  Nařízení Komise (EU) č. 582/2011 ze dne 25. května 2011, kterým se provádí a mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 595/2009 z hlediska emisí z těžkých nákladních vozidel (Euro VI) a kterým se mění přílohy I a III směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES (Úř. věst. L 167, 25.6.2011, s. 1).

(79)  Do 31. prosince 2022 EURO VI, krok E podle nařízení (ES) č. 595/2009.

(80)  Ve smyslu čl. 4 odst. 1 písm. a) a b) nařízení (EU) 2018/858.

(81)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/631 ze dne 17. dubna 2019, kterým se stanoví výkonnostní normy pro emise CO2 pro nové osobní automobily a pro nová lehká užitková vozidla a kterým se zrušují nařízení (ES) č. 443/2009 a (EU) č. 510/2011 (Úř. věst. L 111, 25.4.2019, s. 13).

(82)  Ve smyslu článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 168/2013 ze dne 15. ledna 2013 o schvalování dvoukolových nebo tříkolových vozidel a čtyřkolek a dozoru nad trhem s těmito vozidly (Úř. věst. L 60, 2.3.2013, s. 52).

(83)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 168/2013 ze dne 15. ledna 2013 o schvalování dvoukolových nebo tříkolových vozidel a čtyřkolek a dozoru nad trhem s těmito vozidly (Úř. věst. L 60, 2.3.2013, s. 52).

(84)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1242 ze dne 20. června 2019, kterým se stanoví výkonnostní normy pro emise CO2 pro nová těžká vozidla a kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 595/2009 a (EU) 2018/956 a směrnice Rady 96/53/ES (Úř. věst. L 198, 25.7.2019, s. 202).

(85)  Provozní ukazatel energetické účinnosti je definován jako poměr hmotnosti CO2 emitovaného na jednotku přepravního výkonu. Je to reprezentativní hodnota energetické účinnosti provozu lodi za jednotné období, která představuje celkový obchodní model plavidla. Pokyny k výpočtu tohoto ukazatele jsou uvedeny v dokumentu Mezinárodní námořní organizace MEPC.1/Circ. 684.

(86)  Index energeticky účinného designu (verze z 4.6.2021: http://www.imo.org/fr/MediaCentre/HotTopics/GHG/Pages/EEDI.aspx).

(87)  Požadavky na EEDI platné k 1. dubnu 2022, dohodnuté Výborem pro ochranu mořského prostředí Mezinárodní námořní organizace na jeho 74. zasedání.

(88)  Paliva, která splňují technická screeningová kritéria uvedená v oddílech 3.10 a 4.13 této přílohy.

(89)  Paliva, která splňují technická screeningová kritéria uvedená v oddílech 3.10 a 4.13 této přílohy.

(90)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/53/ES ze dne 18. září 2000 o vozidlech s ukončenou životností (Úř. věst. L 269, 21.10.2000, s. 34).

(91)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/66/ES ze dne 6. září 2006 o bateriích a akumulátorech a odpadních bateriích a akumulátorech a o zrušení směrnice 91/157/EHS (Úř. věst. L 266, 26.9.2006, s. 1).

(92)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU ze dne 24. listopadu 2010 o průmyslových emisích (integrované prevenci a omezování znečištění) (Úř. věst. L 334, 17.12.2010, s. 17).

(93)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 ze dne 18. prosince 2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek (REACH), o zřízení Evropské agentury pro chemické látky, o změně směrnice 1999/45/ES a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 793/93, nařízení Komise (ES) č. 1488/94, směrnice Rady 76/769/EHS a směrnic Komise 91/155/EHS, 93/67/EHS, 93/105/ES a 2000/21/ES (Úř. věst. L 396, 30.12.2006, s. 1).

(94)  V příslušných případech se hodnota U vypočítá podle příslušných norem, např. EN ISO 10077-1:2017 (okna a dveře), EN ISO 12631:2017 (obvodové pláště) a EN ISO 6946:2017 (ostatní stavební prvky a konstrukce).

(95)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1369 ze dne 4. července 2017, kterým se stanoví rámec pro označování energetickými štítky a zrušuje směrnice 2010/30/EU (Úř. věst. L 198, 28.7.2017, s. 1).

(96)  Doporučení Komise 2013/179/EU ze dne 9. dubna 2013 o používání společných metod pro měření a sdělování environmentálního profilu životního cyklu produktů a organizací (Úř. věst. L 124, 4.5.2013, s. 1).

(97)  Norma ISO 14067:2018, Skleníkové plyny – Uhlíková stopa produktů – Požadavky a směrnice pro kvantifikaci (verze z 4.6.2021: https://www.iso.org/standard/71206.html).

(98)  Norma ISO 14064-1:2018, Skleníkové plyny – Část 1: Specifikace s návodem pro stanovení a vykazování emisí a propadů skleníkových plynů pro organizace (verze z 4.6.2021: https://www.iso.org/standard/66453.html).

(99)  Vypočteno v souladu s nařízením Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/331 ze dne 19. prosince 2018, kterým se stanoví přechodná pravidla harmonizovaného přidělování bezplatných povolenek na emise platná v celé Unii podle článku 10a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (Úř. věst. L 59, 27.2.2019, s. 8).

(100)  Odpovídá průměrné hodnotě 10 % nejúčinnějších zařízení v letech 2016 a 2017 (v tunách ekvivalentu CO2 na tunu) stanovené v příloze prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/447 ze dne 12. března 2021, kterým se stanoví revidované hodnoty referenční úrovně pro přidělování bezplatných povolenek na emise na období 2021 až 2025 podle čl. 10a odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES (Úř. věst. L 87, 15.3.2021, s. 29).

(101)  Vypočteno v souladu s nařízením (EU) 2019/331.

(102)  Odpovídá průměrné hodnotě 10 % nejúčinnějších zařízení v letech 2016 a 2017 (v tunách ekvivalentu CO2 na tunu) pro šedý cementový slínek stanovené v příloze prováděcího nařízení (EU) 2021/447 vynásobené poměrem slínku k cementu 0,65.

(103)  Prováděcí rozhodnutí Komise 2013/163/EU ze dne 26. března 2013, kterým se stanoví závěry o nejlepších dostupných technikách (BAT) podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU o průmyslových emisích pro výrobu cementu, vápna a oxidu hořečnatého (Úř. věst. L 100, 9.4.2013, s. 1).

(104)  Viz referenční dokument o nejlepších dostupných technikách (BREF) pro ekonomii a mezisložkové vlivy, (verze z 4.6.2021: https://eippcb.jrc.ec.europa.eu/sites/default/files/2019-11/ecm_bref_0706.pdf).

(105)  Kombinovaná do jedné mezní hodnoty vedoucí k součtu přímých a nepřímých emisí, která se vypočítá jako průměrná hodnota 10 % nejlepších zařízení na základě údajů shromážděných v souvislosti se zavedením průmyslových referenčních úrovní EU ETS na období 2021–2026 vypočtená podle metodiky pro stanovení referenčních úrovní uvedené ve směrnici 2003/87/ES plus kritérium významného přínosu ke zmírňování změny klimatu u výroby elektřiny (100 g ekvivalentu CO2/kWh) vynásobeno průměrnou energetickou účinností výroby hliníku (15,5 MWh/t Al).

(106)  Vypočteno v souladu s nařízením (EU) 2019/331.

(107)  Odpovídá průměrné hodnotě 10 % nejúčinnějších zařízení v letech 2016 a 2017 (v tunách ekvivalentu CO2 na tunu) stanovené v příloze prováděcího nařízení (EU) 2021/447.

(108)  Vyráběný hliník je surový nelegovaný tekutý hliník vyrobený elektrolýzou.

(109)  Nepřímé emise skleníkových plynů jsou emise skleníkových plynů během životního cyklu vzniklé při výrobě elektřiny použité k výrobě primárního hliníku.

(110)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2016/1032 ze dne 13. června 2016, kterým se stanoví závěry o nejlepších dostupných technikách (BAT) podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU pro odvětví neželezných kovů (Úř. věst. L 174, 30.6.2016, s. 32).

(111)  Vypočteno v souladu s nařízením (EU) 2019/331.

(112)  Odpovídá průměrné hodnotě 10 % nejúčinnějších zařízení v letech 2016 a 2017 (v tunách ekvivalentu CO2 na tunu) stanovené v příloze prováděcího nařízení (EU) 2021/447.

(113)  Odpovídá průměrné hodnotě 10 % nejúčinnějších zařízení v letech 2016 a 2017 (v tunách ekvivalentu CO2 na tunu) stanovené v příloze prováděcího nařízení (EU) 2021/447.

(114)  Odpovídá průměrné hodnotě 10 % nejúčinnějších zařízení v letech 2016 a 2017 (v tunách ekvivalentu CO2 na tunu) stanovené v příloze prováděcího nařízení (EU) 2021/447.

(115)  Odpovídá průměrné hodnotě 10 % nejúčinnějších zařízení v letech 2016 a 2017 (v tunách ekvivalentu CO2 na tunu) stanovené v příloze prováděcího nařízení (EU) 2021/447.

(116)  Odpovídá průměrné hodnotě 10 % nejúčinnějších zařízení v letech 2016 a 2017 (v tunách ekvivalentu CO2 na tunu) stanovené v příloze prováděcího nařízení (EU) 2021/447.

(117)  Odpovídá průměrné hodnotě 10 % nejúčinnějších zařízení v letech 2016 a 2017 (v tunách ekvivalentu CO2 na tunu) stanovené v příloze prováděcího nařízení (EU) 2021/447.

(118)  Prováděcí rozhodnutí Komise 2012/135/EU ze dne 28. února 2012, kterým se stanoví závěry o nejlepších dostupných technikách (BAT) podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU o průmyslových emisích pro výrobu oceli a železa (Úř. věst. L 70, 8.3.2012, s. 63).

(119)  Norma ISO 14067:2018, Skleníkové plyny – Uhlíková stopa produktů – Požadavky a směrnice pro kvantifikaci (verze z 4.6.2021: https://www.iso.org/standard/71206.html).

(120)  Norma ISO 14064-1:2018, Skleníkové plyny – Část 1: Specifikace s návodem pro stanovení a vykazování emisí a propadů skleníkových plynů pro organizace (verze z 4.6.2021: https://www.iso.org/standard/66453.html).

(121)  Prováděcí rozhodnutí Komise 2013/732/EU ze dne 9. prosince 2013, kterým se stanoví závěry o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro výrobu chloru a alkalických hydroxidů podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU o průmyslových emisích (Úř. věst. L 332, 11.12.2013, s. 34).

(122)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2016/902 ze dne 30. května 2016, kterým se stanoví závěry o nejlepších dostupných technikách (BAT) podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU pro společné systémy čištění odpadních vod a odpadních plynů a nakládání s nimi v odvětví chemického průmyslu (Úř. věst. L 152, 9.6.2016, s. 23).

(123)  Prováděcí rozhodnutí Komise 2014/738/EU ze dne 9. října 2014, kterým se stanoví závěry o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro rafinaci minerálních olejů a plynů podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU o průmyslových emisích (Úř. věst. L 307, 28.10.2014, s. 38).

(124)  Vypočteno v souladu s nařízením (EU) 2019/331.

(125)  Odpovídá průměrné hodnotě 10 % nejúčinnějších zařízení v letech 2016 a 2017 (v tunách ekvivalentu CO2 na tunu) stanovené v příloze prováděcího nařízení (EU) 2021/447.

(126)  Referenční dokument o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro průmyslové odvětví výroby velkoobjemových anorganických chemikálií – pevných látek a ostatní výroby (verze z 4.6.2021: https://eippcb.jrc.ec.europa.eu/sites/default/files/2019-11/lvic-s_bref_0907.pdf).

(127)  Prováděcí rozhodnutí (EU) 2016/902.

(128)  Vypočteno v souladu s nařízením (EU) 2019/331.

(129)  Odpovídá průměrné hodnotě 10 % nejúčinnějších zařízení v letech 2016 a 2017 (v tunách ekvivalentu CO2 na tunu) stanovené v příloze prováděcího nařízení (EU) 2021/447.

(130)  Referenční dokument o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro průmyslové odvětví výroby velkoobjemových anorganických chemikálií – pevných látek a ostatní výroby (verze z 4.6.2021: https://eippcb.jrc.ec.europa.eu/sites/default/files/2019-11/lvic-s_bref_0907.pdf).

(131)  Prováděcí rozhodnutí (EU) 2016/902.

(132)  Norma ISO 14067:2018, Skleníkové plyny – Uhlíková stopa produktů – Požadavky a směrnice pro kvantifikaci (verze z 4.6.2021: https://www.iso.org/standard/71206.html).

(133)  Norma ISO 14064-1:2018, Skleníkové plyny – Část 1: Specifikace s návodem pro stanovení a vykazování emisí a propadů skleníkových plynů pro organizace (verze z 4.6.2021: https://www.iso.org/standard/66453.html).

(134)  Prováděcí rozhodnutí 2013/732/EU.

(135)  Prováděcí rozhodnutí (EU) 2016/902.

(136)  Vypočteno v souladu s nařízením (EU) 2019/331.

(137)  Odpovídá průměrné hodnotě 10 % nejúčinnějších zařízení v letech 2016 a 2017 (v tunách ekvivalentu CO2 na tunu) stanovené v příloze prováděcího nařízení (EU) 2021/447.

(138)  Odpovídá průměrné hodnotě 10 % nejúčinnějších zařízení v letech 2016 a 2017 (v tunách ekvivalentu CO2 na tunu) stanovené v příloze prováděcího nařízení (EU) 2021/447.

(139)  Odpovídá průměrné hodnotě 10 % nejúčinnějších zařízení v letech 2016 a 2017 (v tunách ekvivalentu CO2 na tunu) stanovené v příloze prováděcího nařízení (EU) 2021/447.

(140)  Odpovídá průměrné hodnotě 10 % nejúčinnějších zařízení v letech 2016 a 2017 (v tunách ekvivalentu CO2 na tunu) stanovené v příloze prováděcího nařízení (EU) 2021/447.

(141)  Odpovídá průměrné hodnotě 10 % nejúčinnějších zařízení v letech 2016 a 2017 (v tunách ekvivalentu CO2 na tunu) stanovené v příloze prováděcího nařízení (EU) 2021/447.

(142)  Odpovídá průměrné hodnotě 10 % nejúčinnějších zařízení v letech 2016 a 2017 (v tunách ekvivalentu CO2 na tunu) stanovené v příloze prováděcího nařízení (EU) 2021/447.

(143)  Norma ISO 14067:2018, Skleníkové plyny – Uhlíková stopa produktů – Požadavky a směrnice pro kvantifikaci (verze z 4.6.2021: https://www.iso.org/standard/71206.html).

(144)  Norma ISO 14064-1:2018, Skleníkové plyny – Část 1: Specifikace s návodem pro stanovení a vykazování emisí a propadů skleníkových plynů pro organizace (verze z 4.6.2021: https://www.iso.org/standard/66453.html).

(145)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/2117 ze dne 21. listopadu 2017, kterým se stanoví závěry o nejlepších dostupných technikách (BAT) podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU pro výrobu velkého množství organických chemických látek (Úř. věst. L 323, 7.12.2017, s. 1).

(146)  Prováděcí rozhodnutí (EU) 2016/902.

(147)  Referenční dokument o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro velkoobjemovou výrobu anorganických chemických látek – amoniaku, kyselin a hnojiv (verze z 4.6.2021: https://eippcb.jrc.ec.europa.eu/sites/default/files/2019-11/lvic_aaf.pdf).

(148)  Prováděcí rozhodnutí (EU) 2016/902.

(149)  Vypočteno v souladu s nařízením (EU) 2019/331.

(150)  Odpovídá průměrné hodnotě 10 % nejúčinnějších zařízení v letech 2016 a 2017 (v tunách ekvivalentu CO2 na tunu) stanovené v příloze prováděcího nařízení (EU) 2021/447.

(151)  Referenční dokument o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro velkoobjemovou výrobu anorganických chemických látek – amoniaku, kyselin a hnojiv (verze z 4.6.2021: https://eippcb.jrc.ec.europa.eu/sites/default/files/2019-11/lvic_aaf.pdf).

(152)  Prováděcí rozhodnutí (EU) 2016/902.

(153)  Norma ISO 14067:2018, Skleníkové plyny – Uhlíková stopa produktů – Požadavky a směrnice pro kvantifikaci (verze z 4.6.2021: https://www.iso.org/standard/71206.html).

(154)  Norma ISO 14064-1:2018, Skleníkové plyny – Část 1: Specifikace s návodem pro stanovení a vykazování emisí a propadů skleníkových plynů pro organizace (verze z 4.6.2021: https://www.iso.org/standard/66453.html).

(155)  Obnovitelnými surovinami se rozumí biomasa, průmyslový biologický odpad nebo komunální biologický odpad.

(156)  Referenční dokument o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro výrobu polymerů (verze z 4.6.2021: https://eippcb.jrc.ec.europa.eu/sites/default/files/2019-11/pol_bref_0807.pdf).

(157)  Prováděcí rozhodnutí (EU) 2016/902.

(158)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/56/ES ze dne 17. června 2008, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti mořské environmentální politiky (rámcová směrnice o strategii pro mořské prostředí) (Úř. věst. L 164, 25.6.2008, s. 19).

(159)  Rozhodnutí Komise (EU) 2017/848 ze dne 17. května 2017, kterým se stanoví kritéria a metodické normy pro dobrý stav prostředí mořských vod a specifikace a standardizované metody pro sledování a posuzování a kterým se ruší rozhodnutí 2010/477/EU (Úř. věst. L 125, 18.5.2017, s. 43).

(160)  Praktické pokyny k provedení těchto kritérií obsahuje sdělení Evropské komise C(2020) 7730 final nazvané „Pokyny k rozvoji větrné energetiky a k právním předpisům EU na ochranu přírody“ (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/docs/wind_farms_en.pdf).

(161)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 ze dne 22. května 2012 o dodávání biocidních přípravků na trh a jejich používání (Úř. věst. L 167, 27.6.2012, s. 1).

(162)  Norma ISO 14067:2018, Skleníkové plyny – Uhlíková stopa produktů – Požadavky a směrnice pro kvantifikaci (verze z 4.6.2021: https://www.iso.org/standard/71206.html).

(163)  Norma ISO 14064-1:2018, Skleníkové plyny – Část 1: Specifikace s návodem pro stanovení a vykazování emisí a propadů skleníkových plynů pro organizace (verze z 4.6.2021: https://www.iso.org/standard/66453.html).

(164)  Veřejně dostupný online nástroj vytvořený Mezinárodním hydroenergetickým sdružením (IHA) ve spolupráci s týmem UNESCO pro celosvětové změny životního prostředí (verze z 4.6.2021: https://www.hydropower.org/gres).

(165)  Praktické pokyny jsou obsaženy ve sdělení Komise C/2018/2619 „Příručka k požadavkům na hydroenergetiku v souvislosti s právními předpisy EU na ochranu přírody“ (Úř. věst. C 213, 18.6.2018, s. 1).

(166)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/107/ES ze dne 15. prosince 2004 o obsahu arsenu, kadmia, rtuti, niklu a polycyklických aromatických uhlovodíků ve vnějším ovzduší (Úř. věst. L 23, 26.1.2005, s. 3).

(167)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/50/ES ze dne 21. května 2008 o kvalitě vnějšího ovzduší a čistším ovzduší pro Evropu (Úř. věst. L 152, 11.6.2008, s. 1).

(168)  Norma ISO 14067:2018, Skleníkové plyny – Uhlíková stopa produktů – Požadavky a směrnice pro kvantifikaci (verze z 4.6.2021: https://www.iso.org/standard/71206.html).

(169)  Norma ISO 14064-1:2018, Skleníkové plyny – Část 1: Specifikace s návodem pro stanovení a vykazování emisí a propadů skleníkových plynů pro organizace (verze z 4.6.2021: https://www.iso.org/standard/66453.html).

(170)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/1442 ze dne 31. července 2017, kterým se stanoví závěry o nejlepších dostupných technikách (BAT) podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU pro velká spalovací zařízení (Úř. věst. L 212, 17.8.2017, s. 1).

(171)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2193 ze dne 25. listopadu 2015 o omezení emisí některých znečišťujících látek do ovzduší ze středních spalovacích zařízení (Úř. věst. L 313, 28.11.2015, s. 1).

(172)  Prováděcí rozhodnutí (EU) 2017/1442.

(173)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU ze dne 25. října 2012 o energetické účinnosti, o změně směrnic 2009/125/ES a 2010/30/EU a o zrušení směrnic 2004/8/ES a 2006/32/ES (Úř. věst. L 315, 14.11.2012, s. 1).

(174)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU ze dne 24. listopadu 2010 o průmyslových emisích (integrované prevenci a omezování znečištění) (Úř. věst. L 334, 17.12.2010, s. 17).

(175)  Prováděcí rozhodnutí (EU) 2017/1442.

(176)  Závěrečná zpráva o technologiích vyplývající z výměny informací s členskými státy, dotčenými průmyslovými odvětvími a nevládními organizacemi obsahuje technické informace o nejlepších dostupných technologiích používaných ve středních spalovacích zařízeních ke snížení jejich dopadů na životní prostředí a o úrovních emisí dosažitelných při nejlepších dostupných a vznikajících technologiích a souvisejících nákladech (verze z 4.6.2021: https://circabc.europa.eu/ui/group/06f33a94-9829-4eee-b187-21bb783a0fbf/library/9a99a632-9ba8-4cc0-9679-08d929afda59/details).

(177)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2018/1147 ze dne 10. srpna 2018, kterým se stanoví závěry o nejlepších dostupných technikách (BAT) podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU pro zpracování odpadu (Úř. věst. L 208, 17.8.2018, s. 38).

(178)  Nařízení Komise (EU) č. 548/2014 ze dne 21. května 2014, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o malé, střední a velké výkonové transformátory (Úř. věst. L 152, 22.5.2014, s. 1).

(179)  CEI EN 50588-1, Střední výkonové transformátory 50 Hz, s nejvyšším napětím pro zařízení nepřesahujícím 36 kV.

(180)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/944 ze dne 5. června 2019 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou a o změně směrnice 2012/27/EU (Úř. věst. L 158, 14.6.2019, s. 125).

(181)  Pokyny v oblasti životního prostředí, zdraví a bezpečnosti ze dne 30. dubna 2007 (verze z 4.6.2021: https://www.ifc.org/wps/wcm/connect/29f5137d-6e17-4660-b1f9-02bf561935e5/Final%2B-%2BGeneral%2BEHS%2BGuidelines.pdf?MOD=AJPERES&CVID=jOWim3p).

(182)  Doporučení Rady ze dne 12. července 1999 o omezení expozice osob elektromagnetickým polím (od 0 Hz do 300 GHz) (1999/519/ES) (Úř. věst. L 199, 30.7.1999, s. 59).

(183)  Pokyny ICNIRP z roku 1998 pro omezení expozice časově proměnlivým elektrickým, magnetickým a elektromagnetickým polím (do 300 GHz) (verze z 4.6.2021: https://www.icnirp.org/cms/upload/publications/ICNIRPemfgdl.pdf).

(184)  Praktické pokyny k provedení tohoto kritéria jsou obsaženy ve sdělení Evropské komise C(2018) 2620 „Infrastruktura pro přenos energie a právní předpisy EU na ochranu přírody“ (Úř. věst. C 213, 18.6.2018, s. 62).

(185)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/18/EU ze dne 4. července 2012 o kontrole nebezpečí závažných havárií s přítomností nebezpečných látek a o změně a následném zrušení směrnice Rady 96/82/ES (Úř. věst. L 197, 24.7.2012, s. 1).

(186)  Prováděcí rozhodnutí (EU) 2018/1147.

(187)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie (Úř. věst. L 285, 31.10.2009, s. 10).

(188)  Nařízení Komise (EU) č. 206/2012 ze dne 6. března 2012, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign klimatizátorů vzduchu a komfortních ventilátorů (Úř. věst. L 72, 10.3.2012, s. 7), nařízení Komise (EU) č. 813/2013 ze dne 2. srpna 2013, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign ohřívačů pro vytápění vnitřních prostorů a kombinovaných ohřívačů (Úř. věst. L 239, 6.9.2013, s. 136), a nařízení Komise (EU) 2016/2281 ze dne 30. listopadu 2016, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie, pokud jde o požadavky na ekodesign ohřívačů vzduchu, chladicích zařízení, vysokoteplotních procesních chladičů a ventilátorových konvektorů (Úř. věst. L 346, 20.12.2016, s. 1).

(189)  Nařízení Komise (EU) č. 206/2012 ze dne 6. března 2012, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign klimatizátorů vzduchu a komfortních ventilátorů (Úř. věst. L 72, 10.3.2012, s. 7).

(190)  Kombinovaná výroba je definována v čl. 2 bodě 30 směrnice 2012/27/EU.

(191)  Kombinovaná výroba je definována v čl. 2 bodě 30 směrnice 2012/27/EU.

(192)  Kombinovaná výroba je definována v čl. 2 bodě 30 směrnice 2012/27/EU.

(193)  Norma ISO 14067:2018, Skleníkové plyny – Uhlíková stopa produktů – Požadavky a směrnice pro kvantifikaci (verze z 4.6.2021: https://www.iso.org/standard/71206.html).

(194)  Norma ISO 14064-1:2018, Skleníkové plyny – Část 1: Specifikace s návodem pro stanovení a vykazování emisí a propadů skleníkových plynů pro organizace (verze z 4.6.2021: https://www.iso.org/standard/66453.html).

(195)  Prováděcí rozhodnutí (EU) 2017/1442.

(196)  Prováděcí rozhodnutí (EU) 2017/1442.

(197)  Závěrečná zpráva o technologiích vyplývající z výměny informací s členskými státy, dotčenými průmyslovými odvětvími a nevládními organizacemi obsahuje technické informace o nejlepších dostupných technologiích používaných ve středních spalovacích zařízeních ke snížení jejich dopadů na životní prostředí a o úrovních emisí dosažitelných při nejlepších dostupných a vznikajících technologiích a souvisejících nákladech (verze z 4.6.2021: https://circabc.europa.eu/ui/group/06f33a94-9829-4eee-b187-21bb783a0fbf/library/9a99a632-9ba8-4cc0-9679-08d929afda59/details).

(198)  Prováděcí rozhodnutí (EU) 2018/1147.

(199)  Norma ISO 14067:2018, Skleníkové plyny – Uhlíková stopa produktů – Požadavky a směrnice pro kvantifikaci (verze z 4.6.2021: https://www.iso.org/standard/71206.html).

(200)  Norma ISO 14064-1:2018, Skleníkové plyny – Část 1: Specifikace s návodem pro stanovení a vykazování emisí a propadů skleníkových plynů pro organizace (verze z 4.6.2021: https://www.iso.org/standard/66453.html).

(201)  Prováděcí rozhodnutí (EU) 2017/1442.

(202)  Prováděcí rozhodnutí (EU) 2017/1442.

(203)  Závěrečná zpráva o technologiích vyplývající z výměny informací s členskými státy, dotčenými průmyslovými odvětvími a nevládními organizacemi obsahuje technické informace o nejlepších dostupných technologiích používaných ve středních spalovacích zařízeních ke snížení jejich dopadů na životní prostředí a o úrovních emisí dosažitelných při nejlepších dostupných a vznikajících technologiích a souvisejících nákladech (verze z 4.6.2021: https://circabc.europa.eu/ui/group/06f33a94-9829-4eee-b187-21bb783a0fbf/library/9a99a632-9ba8-4cc0-9679-08d929afda59/details).

(204)  Prováděcí rozhodnutí (EU) 2018/1147.

(205)  Index úniků z infrastruktury (ILI) se vypočítá jako aktuální skutečné roční ztráty (CARL) / nevyhnutelné skutečné roční ztráty (UARL): Aktuální skutečné roční ztráty představují množství vody, které skutečně unikne z rozvodné sítě (tj. není dodáno koncovým uživatelům). Nevyhnutelné skutečné roční ztráty zohledňují skutečnost, že ve vodovodní síti bude vždy docházet k určitým únikům. Hodnota nevyhnutelných skutečných ročních ztrát se vypočte na základě faktorů, jako je délka sítě, počet přípojek a provozní tlak v síti.

(206)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/2184 ze dne 16. prosince 2020 o jakosti vody určené k lidské spotřebě (přepracované znění) (Úř. věst. L 435, 23.12.2020, s. 1).

(207)  Index úniků z infrastruktury (ILI) se vypočítá jako aktuální skutečné roční ztráty (CARL) / nevyhnutelné skutečné roční ztráty (UARL): Aktuální skutečné roční ztráty představují množství vody, které skutečně unikne z rozvodné sítě (tj. není dodáno koncovým uživatelům). Nevyhnutelné skutečné roční ztráty zohledňují skutečnost, že ve vodovodní síti bude vždy docházet k určitým únikům. Hodnota nevyhnutelných skutečných ročních ztrát se vypočte na základě faktorů, jako je délka sítě, počet servisních připojení a provozní tlak v síti.

(208)  Například podle Pokynů IPCC pro národní inventury skleníkových plynů u čištění odpadních vod (verze z 4.6.2021: https://www.ipcc-nggip.iges.or.jp/public/2019rf/pdf/5_Volume5/19R_V5_6_Ch06_Wastewater.pdf).

(209)  Jak je uvedeno v příloze II nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/741 ze dne 25. května 2020 o minimálních požadavcích na opětovné využívání vody (Úř. věst. L 177, 5.6.2020, s. 32).

(210)  Směrnice Rady 91/271/EHS ze dne 21. května 1991 o čištění městských odpadních vod (Úř. věst. L 135, 30.5.1991, s. 40).

(211)  Směrnice Rady 86/278/EHS ze dne 12. června 1986 o ochraně životního prostředí a zejména půdy při používání kalů z čistíren odpadních vod v zemědělství (Úř. věst. L 181, 4.7.1986, s. 6).

(212)  Jak je uvedeno v příloze II nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/741 ze dne 25. května 2020 o minimálních požadavcích na opětovné využívání vody (Úř. věst. L 177, 5.6.2020, s. 32).

(213)  V Unii je tato činnost v souladu s čl. 10 bodem 3 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/98/ES ze dne 19. listopadu 2008 o odpadech a o zrušení některých směrnic (Úř. věst. L 312, 22.11.2008, s. 3) a s vnitrostátními právními předpisy a plány nakládání s odpady.

(214)  Prováděcí rozhodnutí (EU) 2018/1147.

(215)  Ve smyslu čl. 3 bodu 4 směrnice 2008/98/ES.

(216)  Ve smyslu čl. 2 bodu 40 směrnice 2018/2001/EU.

(217)  Prováděcí rozhodnutí (EU) 2018/1147.

(218)  Ve smyslu čl. 3 bodu 4 směrnice 2008/98/ES.

(219)  Prováděcí rozhodnutí (EU) 2018/1147.

(220)  
  „Skládka“ je definována v čl. 2 písm. g) směrnice Rady 1999/31/ES ze dne 26. dubna 1999 o skládkách odpadů (Úř. věst. L 182, 16.7.1999, s. 1).

(221)  Jak je stanoveno v čl. 5 odst. 3 směrnice 1999/31/ES.

(222)  
  „Bioplyn“ je definován v čl. 2 bodě 28 směrnice 2018/2001/EU.

(223)  Směrnice Rady 1999/31/ES ze dne 26. dubna 1999 o skládkách odpadů (Úř. věst. L 182, 16.7.1999, s. 1).

(224)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/31/ES ze dne 23. dubna 2009 o geologickém ukládání oxidu uhličitého a o změně směrnice Rady 85/337/EHS, směrnic Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES, 2001/80/ES, 2004/35/ES, 2006/12/ES a 2008/1/ES a nařízení (ES) č. 1013/2006 (Úř. věst. L 140, 5.6.2009, s. 114).

(225)  Norma ISO 27914:2017, Zachycování, přeprava a geologické ukládání oxidu uhličitého – Geologické ukládání (verze z 4.6.2021: https://www.iso.org/standard/64148.html).

(226)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1628 ze dne 14. září 2016 o požadavcích na mezní hodnoty emisí plynných a tuhých znečišťujících látek a schválení typu spalovacích motorů v nesilničních mobilních strojích, o změně nařízení (EU) č. 1024/2012 a (EU) č. 167/2013 a o změně a zrušení směrnice 97/68/ES (Úř. věst. L 252, 16.9.2016, s. 53).

(227)  Zahrnuje autobusy, které mají druh karoserie klasifikovaný jako „CE“ (nízkopodlažní jednopodlažní vozidlo), „CF“ (nízkopodlažní dvojpodlažní vozidlo), „CG“ (kloubové nízkopodlažní jednopodlažní vozidlo), „CH“ (kloubové nízkopodlažní dvojpodlažní vozidlo), „CI“ (jednopodlažní vozidlo s otevřenou střechou) nebo „CJ“ (dvojpodlažní vozidlo s otevřenou střechou) podle přílohy I části C bodu 3 nařízení (EU) 2018/858.

(228)  Podle čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) 2018/858.

(229)  Jak je stanoveno v příloze I části C bodě 3 nařízení (EU) 2018/858.

(230)  Do 31. prosince 2021 EURO VI, krok E podle nařízení (ES) č. 595/2009.

(231)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/740 ze dne 25. května 2020 o označování pneumatik s ohledem na palivovou účinnost a jiné parametry, o změně nařízení (EU) 2017/1369 a o zrušení nařízení (ES) č. 1222/2009 (Úř. věst. L 177, 5.6.2020, s. 1).

(232)  Podle čl. 4 odst. 1 písm. a) bodu i) nařízení (EU) 2018/858.

(233)  Podle čl. 4 odst. 1 písm. b) bodu i) nařízení (EU) 2018/858.

(234)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2007 ze dne 20. června 2007 o schvalování typu motorových vozidel z hlediska emisí z lehkých osobních vozidel a z užitkových vozidel (Euro 5 a Euro 6) a z hlediska přístupu k informacím o opravách a údržbě vozidla (Úř. věst. L 171, 29.6.2007, s. 1).

(235)  Podle čl. 4 odst. 1 nařízení (EU) 2018/858.

(236)  Podle přílohy I směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/64/ES ze dne 26. října 2005 o schvalování typu motorových vozidel z hlediska jejich opětné použitelnosti, recyklovatelnosti a využitelnosti a o změně směrnice Rady 70/156/EHS (Úř. věst. L 310, 25.11.2005, s. 10).

(237)  Nařízení Komise (EU) 2018/1832 ze dne 5. listopadu 2018, kterým se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES, nařízení Komise (ES) č. 692/2008 a nařízení Komise (EU) 2017/1151 za účelem zlepšení zkoušek a postupů schválení typu z hlediska emisí pro lehká osobní vozidla a užitková vozidla, včetně zkoušek a postupů týkajících se shodnosti v provozu a emisí v reálném provozu, a za účelem zavedení zařízení pro monitorování spotřeby paliva a elektrické energie (Úř. věst. L 301, 27.11.2018, s. 1).

(238)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/33/ES ze dne 23. dubna 2009 o podpoře čistých a energeticky účinných silničních vozidel (Úř. věst. L 120, 15.5.2009, s. 5).

(239)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 540/2014 ze dne 16. dubna 2014 o hladině akustického tlaku motorových vozidel a náhradních systémů tlumení hluku a o změně směrnice 2007/46/ES a o zrušení směrnice 70/157/EHS (Úř. věst. L 158, 27.5.2014, s. 131).

(240)  Podle čl. 4 odst. 1 písm. b) bodu ii) nařízení (EU) 2018/858.

(241)  Podle čl. 4 odst. 1 písm. b) bodu iii) nařízení (EU) 2018/858.

(242)  Podle nařízení (ES) č. 595/2009,

(243)  Podle přílohy I směrnice 2005/64/ES.

(244)  Nařízení Komise (EU) č. 582/2011 ze dne 25. května 2011, kterým se provádí a mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 595/2009 z hlediska emisí z těžkých nákladních vozidel (Euro VI) a kterým se mění přílohy I a III směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES (Úř. věst. L 167, 25.6.2011, s. 1).

(245)  Provozní ukazatel energetické účinnosti je definován jako poměr hmotnosti CO2 emitovaného na jednotku přepravního výkonu. Je to reprezentativní hodnota energetické účinnosti provozu lodi za jednotné období, která představuje celkový obchodní model plavidla. Pokyny k výpočtu tohoto ukazatele jsou uvedeny v dokumentu Mezinárodní námořní organizace MEPC.1/Circ. 684.

(246)  Index energeticky účinného designu (verze z 4.6.2021: http://www.imo.org/fr/MediaCentre/HotTopics/GHG/Pages/EEDI.aspx).

(247)  Požadavky na EEDI dohodnuté Výborem pro ochranu mořského prostředí Mezinárodní námořní organizace na jeho 75. zasedání. Plavidla, která spadají mezi typy lodí uvedené v příloze VI pravidlu 2 úmluvy MARPOL, ale nejsou podle uvedeného předpisu považována za novou loď, mohou poskytnout dosaženou hodnotu EEDI vypočtenou na dobrovolném základě v souladu s přílohou VI kapitolou 4 úmluvy MARPOL a nechat tyto výpočty ověřit v souladu s přílohou VI kapitolou 2 úmluvy MARPOL.

(248)  Paliva, která splňují technická screeningová kritéria uvedená v oddílech 3.10 a 4.13 této přílohy.

(249)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1257/2013 ze dne 20. listopadu 2013 o recyklaci lodí a o změně nařízení (ES) č. 1013/2006 a směrnice 2009/16/ES (Úř. věst. L 330, 10.12.2013, s. 1).

(250)  Prováděcí rozhodnutí Komise 2016/2323 o vytvoření evropského seznamu zařízení na recyklaci lodí v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1257/2013 o recyklaci lodí (Úř. věst. L 345, 20.12.2016, s. 119).

(251)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/883 ze dne 17. dubna 2019 o přístavních zařízeních pro příjem odpadu z lodí, kterou se mění směrnice 2010/65/EU a zrušuje směrnice 2000/59/ES (Úř. věst. L 151, 7.6.2019, s. 116).

(252)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/802 ze dne 11. května 2016 o snižování obsahu síry v některých kapalných palivech (Úř. věst. L 132, 21.5.2016, s. 58).

(253)  (verze z 4.6.2021: http://www.imo.org/en/OurWork/Environment/PollutionPrevention/AirPollution/Pages/Sulphur-oxides-(SOx)-%E2%80%93-Regulation-14.aspx).

(254)  Pokud jde o rozšíření požadavků platných v oblasti kontroly emisí na další moře Unie, země sousedící se Středozemním mořem jednají o vytvoření příslušné oblasti kontroly emisí podle právního rámce Barcelonské úmluvy.

(255)  (verze z 4.6.2021: http://www.imo.org/en/OurWork/Environment/PollutionPrevention/AirPollution/Pages/Nitrogen-oxides-(NOx)-–-Regulation-13.aspx).

(256)  V mořích Unie je tento požadavek platný od roku 2021 v Baltském a Severním moři.

(257)  Mezinárodní úmluva o omezení používání škodlivých nátěrových systémů proti obrůstání lodí z 5. října 2001.

(258)  Pokyny IMO pro kontrolu a řízení biologického znečišťování prostředí loděmi s cílem minimalizovat přenos invazních vodních druhů, rezoluce MEPC.207(62).

(259)  Pokyny IMO pro omezení hluku pod mořskou hladinou pocházejícího z obchodní lodní dopravy za účelem odstranění nepříznivých dopadů na život v mořích (MEPC.1/Circ. 833).

(260)  Index energeticky účinného designu (verze z 4.6.2021: http://www.imo.org/fr/MediaCentre/HotTopics/GHG/Pages/EEDI.aspx).

(261)  Požadavky na EEDI dohodnuté Výborem pro ochranu mořského prostředí Mezinárodní námořní organizace na jeho 75. zasedání. Plavidla, která spadají mezi typy lodí uvedené v příloze VI pravidlu 2 úmluvy MARPOL, ale nejsou podle uvedeného předpisu považována za novou loď, mohou poskytnout dosaženou hodnotu EEDI vypočtenou na dobrovolném základě v souladu s přílohou VI kapitolou 4 úmluvy MARPOL a nechat tyto výpočty ověřit v souladu s přílohou VI kapitolou 2 úmluvy MARPOL.

(262)  Paliva, která splňují technická screeningová kritéria uvedená v oddílech 3.10 a 4.13 této přílohy.

(263)  Pokud jde o rozšíření požadavků platných v oblasti kontroly emisí na další moře Unie, země sousedící se Středozemním mořem jednají o vytvoření příslušné oblasti kontroly emisí podle právního rámce Barcelonské úmluvy.

(264)  V mořích Unie je tento požadavek platný od roku 2021 v Baltském a Severním moři.

(265)  Pokyny IMO pro kontrolu a řízení biologického znečišťování prostředí loděmi s cílem minimalizovat přenos invazních vodních druhů, rezoluce MEPC.207(62).

(266)  Pokyny IMO pro omezení hluku pod mořskou hladinou pocházejícího z obchodní lodní dopravy za účelem odstranění nepříznivých dopadů na život v mořích (MEPC.1/Circ. 833).

(267)  Pokud jde o rozšíření požadavků platných v oblasti kontroly emisí na další moře Unie, země sousedící se Středozemním mořem jednají o vytvoření příslušné oblasti kontroly emisí podle právního rámce Barcelonské úmluvy.

(268)  V mořích Unie je tento požadavek platný od roku 2021 v Baltském a Severním moři.

(269)  Pokyny IMO pro kontrolu a řízení biologického znečišťování prostředí loděmi s cílem minimalizovat přenos invazních vodních druhů, rezoluce MEPC.207(62).

(270)  Pokyny IMO pro omezení hluku pod mořskou hladinou pocházejícího z obchodní lodní dopravy za účelem odstranění nepříznivých dopadů na život v mořích (MEPC.1/Circ. 833).

(271)  Rozhodnutí Komise 2000/532/ES ze dne 3. května 2000, kterým se nahrazuje rozhodnutí 94/3/ES, kterým se stanoví seznam odpadů podle čl. 1 písm. a) směrnice Rady 75/442/EHS o odpadech, a rozhodnutí Rady 94/904/ES, kterým se stanoví seznam nebezpečných odpadů ve smyslu čl. 1 odst. 4 směrnice Rady 91/689/EHS o nebezpečných odpadech (Úř. věst. L 226, 6.9.2000, s. 3).

(272)  Protokol EU pro nakládání se stavebním a demoličním odpadem (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/growth/content/eu-construction-and-demolition-waste-protocol-0_en).

(273)  V souladu s čl. 3 bodem 11 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/34/EU ze dne 21. listopadu 2012 o vytvoření jednotného evropského železničního prostoru (Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 32).

(274)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/797 ze dne 11. května 2016 o interoperabilitě železničního systému v Evropské unii (Úř. věst. L 138, 26.5.2016, s. 44).

(275)  Podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1315/2013 ze dne 11. prosince 2013 o hlavních směrech Unie pro rozvoj transevropské dopravní sítě a o zrušení rozhodnutí č. 661/2010/EU (Úř. věst. L 348, 20.12.2013, s. 1).

(276)  Protokol EU pro nakládání se stavebním a demoličním odpadem (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/growth/content/eu-construction-and-demolition-waste-protocol-0_en).

(277)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/49/ES ze dne 25. června 2002 o hodnocení a řízení hluku ve venkovním prostředí (Úř. věst. L 189, 18.7.2002, s. 12).

(278)  Protokol EU pro nakládání se stavebním a demoličním odpadem (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/growth/content/eu-construction-and-demolition-waste-protocol-0_en).

(279)  Protokol EU pro nakládání se stavebním a demoličním odpadem (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/growth/content/eu-construction-and-demolition-waste-protocol-0_en).

(280)  Protokol EU pro nakládání se stavebním a demoličním odpadem (https://ec.europa.eu/growth/content/eu-construction-and-demolition-waste-protocol-0_en).

(281)  Vypočtené množství energie nutné k pokrytí energetické potřeby spojené s typickým využitím budovy, vyjádřené číselným ukazatelem celkové spotřeby primární energie v kWh/m2 za rok a vycházející z příslušné národní metodiky výpočtu, které je uvedeno v průkazu energetické náročnosti.

(282)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/31/EU ze dne 19. května 2010 o energetické náročnosti budov (Úř. věst. L 153, 18.6.2010, s. 13).

(283)  U bytových budov se zkoušky provádějí pro reprezentativní soubor druhů bytových jednotek.

(284)  Zkoušky se provádějí v souladu s normou EN 13187 (Tepelné chování budov – Kvalitativní určení tepelných nepravidelností v pláštích budov – Infračervená metoda) a EN 13829 (Tepelné chování budov – Stanovení průvzdušnosti budov – Tlaková metoda) nebo rovnocennými normami akceptovanými příslušným stavebním kontrolním orgánem v místě, kde se budova nachází.

(285)  U bytových budov jsou údaje vypočteny a sděleny pro reprezentativní soubor druhů bytových jednotek.

(286)  Potenciál globálního oteplování je uveden jako číselný ukazatel pro každou fázi životního cyklu vyjádřený v kg ekvivalentu CO2 (užitné vnitřní podlahové plochy) jako roční průměr z 50letého referenčního období. Výběr údajů, vymezení scénářů a výpočty se provádějí v souladu s normou EN 15978 (BS EN 15978:2011. Udržitelnost staveb – Posuzování environmentálních vlastností budov – Výpočtová metoda). Rozsah stavebních prvků a technického vybavení odpovídá definicím uvedeným ve společném rámci EU Level(s) pro ukazatel 1.2. Pokud existuje vnitrostátní výpočetní nástroj nebo pokud je tento nástroj nutný pro sdělování informací nebo pro získávání stavebních povolení, lze k poskytnutí požadovaných údajů použít příslušný nástroj. Lze použít i jiné výpočetní nástroje, pokud splňují minimální kritéria stanovená společným rámcem EU Level(s)(verze z 4.6.2021: https://susproc.jrc.ec.europa.eu/product-bureau/product-groups/412/documents), viz uživatelská příručka pro ukazatel 1.2.

(287)  Protokol EU pro nakládání se stavebním a demoličním odpadem (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/growth/content/eu-construction-and-demolition-waste-protocol-0_en).

(288)  ISO 20887:2020, Udržitelnost u budov a inženýrských staveb – Návrh umožňující demontáž a přizpůsobivost – Zásady, požadavky a pokyny (verze z 4.6.2021: https://www.iso.org/standard/69370.html).

(289)  Platí pro barvy a laky, obklady stropů, podlahové krytiny, včetně použitých lepidel a tmelů, vnitřní izolaci a vnitřní povrchové úpravy, jako je ošetření proti vlhkosti a plísni.

(290)  CEN/TS 16516: 2013, Stavební výrobky – Posuzování uvolňování nebezpečných látek – Stanovení emisí do vnitřního ovzduší.

(291)  ISO 16000-3:2011, Vnitřní ovzduší – Část 3: Stanovení formaldehydu a dalších karbonylových sloučenin ve vnitřním ovzduší a ve zkušební komoře – Aktivní metoda odběru vzorků (verze z 4.6.2021: https://www.iso.org/standard/51812.html).

(292)  Mezní hodnoty emisí pro karcinogenní těkavé organické sloučeniny se vztahují k 28dennímu zkušebnímu období.

(293)  ISO 18400 série Kvalita půdy – Odběr vzorků.

(294)  JRC ESDCA, LUCAS: rámcový průzkum využití půdy a krajinného pokryvu (verze z 4.6.2021: https://esdac.jrc.ec.europa.eu/projects/lucas).

(295)  IUCN, Evropský červený seznam ohrožených druhů IUCN (verze z 4.6.2021: https://www.iucn.org/regions/europe/our-work/biodiversity-conservation/european-red-list-threatened-species).

(296)  IUCN, Červený seznam ohrožených druhů IUCN (verze z 4.6.2021: https://www.iucnredlist.org).

(297)  Půda o rozloze větší než 0,5 hektaru se stromy vyššími než pět metrů a korunovým zápojem tvořícím více než 10 % nebo se stromy schopnými dosáhnout těchto limitů in situ. Nezahrnuje území, u něhož převažuje zemědělské nebo městské využití. Posouzení globálních lesních zdrojů FAO 2020. Pojmy a definice (verze z 4.6.2021: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(298)  Stanoveným příslušnými vnitrostátními a regionálními stavebními předpisy pro „větší renovace“ provádějícími směrnici 2010/31/EU. Energetická náročnost budovy nebo renovované části, která je modernizována, splňuje nákladově optimální minimální požadavky na energetickou náročnost v souladu s příslušnou směrnicí.

(299)  Počáteční potřeba primární energie a odhadované zlepšení vychází z podrobného průzkumu budovy, energetického auditu provedeného akreditovaným nezávislým odborníkem nebo jiné transparentní a přiměřené metody a je ověřeno průkazem energetické náročnosti. Uvedené 30 % zlepšení je výsledkem skutečného snížení potřeby primární energie (přičemž není bráno v úvahu snížení čisté potřeby primární energie z obnovitelných zdrojů) a lze ho dosáhnout postupnými opatřeními nejdéle do tří let.

(300)  Protokol EU pro nakládání se stavebním a demoličním odpadem (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/growth/content/eu-construction-and-demolition-waste-protocol-0_en).

(301)  ISO 20887:2020, Udržitelnost u budov a inženýrských staveb – Návrh umožňující demontáž a přizpůsobivost – Zásady, požadavky a pokyny (verze z 4.6.2021: https://www.iso.org/standard/69370.html).

(302)  Platí pro barvy a laky, obklady stropů, podlahové krytiny (včetně použitých lepidel a tmelů), vnitřní izolaci a vnitřní povrchové úpravy (jako je ošetření proti vlhkosti a plísni).

(303)  ISO 16000-3:2011, Vnitřní ovzduší – Část 3: Stanovení formaldehydu a dalších karbonylových sloučenin ve vnitřním ovzduší a ve zkušební komoře – Aktivní metoda odběru vzorků (verze z 4.6.2021: https://www.iso.org/standard/51812.html).

(304)  Mezní hodnoty emisí pro karcinogenní těkavé organické sloučeniny se vztahují k 28dennímu zkušebnímu období.

(305)  Lze prokázat například existencí smlouvy o energetických službách nebo systému automatizace a kontroly budovy v souladu s čl. 14 odst. 4 a čl. 15 odst. 4 směrnice 2010/31/EU.

(306)  Datová centra zahrnují tato zařízení: zařízení a služby IKT; chlazení; napájecí zařízení datového centra; zařízení pro distribuci energie v datovém centru; budovu datového centra; monitorovací systémy.

(307)  Nejnovější verze Evropského kodexu energetické účinnosti v datových střediscích je nejnovější verze zveřejněná na internetových stránkách Evropské platformy energetické účinnosti (E3P) Společného výzkumného střediska, https://e3p.jrc.ec.europa.eu/communities/data-centres-code-conduct, s šestiměsíčním přechodným obdobím počínaje dnem zveřejnění (verze z roku 2021 je k dispozici na adrese https://e3p.jrc.ec.europa.eu/publications/2021-best-practice-guidelines-eu-code-conduct-data-centre-energy-efficiency).

(308)  Vydáno 1. července 2019 Evropským výborem pro normalizaci (CEN) a Evropským výborem pro normalizaci v elektrotechnice (CENELEC) (verze z 4.6.2021: https://www.cenelec.eu/dyn/www/f?p=104:110:508227404055501::::FSP_ORG_ID,FSP_PROJECT,FSP_LANG_ID:1258297,65095,25).

(309)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/65/EU ze dne 8. června 2011 o omezení používání některých nebezpečných látek v elektrických a elektronických zařízeních (Úř. věst. L 174, 1.7.2011, s. 88).

(310)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/19/EU ze dne 4. července 2012 o odpadních elektrických a elektronických zařízeních (Úř. věst. L 197, 24.7.2012, s. 38).

(311)  ETSI ES 203 199, Environmentální inženýrství; Metodika pro environmentální analýzu životního cyklu (LCA) zboží, sítí a služeb v oblasti informačních a komunikačních technologií (IKT) (verze z 4.6.2021: https://www.etsi.org/deliver/etsi_es/203100_203199/203199/01.03.00_50/es_203199v010300m.pdf). Norma ETSI s názvem ETSI ES 203 199 odpovídá normě ITU s názvem ITU–T L.1410.

(312)  Norma ISO 14067:2018, Skleníkové plyny – Uhlíková stopa produktů – Požadavky a směrnice pro kvantifikaci (verze z 4.6.2021: https://www.iso.org/standard/71206.html).

(313)  Norma ISO 14064-2:2019, Skleníkové plyny – Část 2: Specifikace s návodem pro stanovení, monitorování a vykazování snížení emisí nebo zvýšení propadů skleníkových plynů pro projekty (verze z 4.6.2021: https://www.iso.org/standard/66454.html).

(314)  V souladu s přílohou G Obecných příloh pracovního programu Horizont 2020 na období 2016–2017, s. 29 (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/research/participants/data/ref/h2020/other/wp/2016-2017/annexes/h2020-wp1617-annex-ga_en.pdf.

(315)  Odpovídá průměrné hodnotě 10 % nejúčinnějších zařízení v letech 2016 a 2017 (v tunách ekvivalentu CO2 na tunu) stanovené v příloze prováděcího nařízení (EU) 2021/447.

(316)  Norma ISO 14067:2018, Skleníkové plyny – Uhlíková stopa produktů – Požadavky a směrnice pro kvantifikaci (verze z 4.6.2021: https://www.iso.org/standard/71206.html).

(317)  Norma ISO 14064-1:2018, Skleníkové plyny – Část 1: Specifikace s návodem pro stanovení a vykazování emisí a propadů skleníkových plynů pro organizace (verze z 4.6.2021: https://www.iso.org/standard/66453.html.)

(318)  Norma ISO 14067:2018, Skleníkové plyny – Uhlíková stopa produktů – Požadavky a směrnice pro kvantifikaci (verze z 4.6.2021: https://www.iso.org/standard/71206.html).

(319)  Norma ISO 14064-1:2018, Skleníkové plyny – Část 1: Specifikace s návodem pro stanovení a vykazování emisí a propadů skleníkových plynů pro organizace (verze z 4.6.2021: https://www.iso.org/standard/66453.html).

---

Dodatek A

OBECNÁ KRITÉRIA ZÁSADY „VÝZNAMNĚ NEPOŠKOZOVAT“ U PŘIZPŮSOBOVÁNÍ SE ZMĚNĚ KLIMATU

I.   Kritéria

| Z rizik uvedených v tabulce v oddíle II tohoto dodatku byla identifikována fyzická rizika spojená s klimatem, která jsou pro danou činnost podstatná, provedením důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností zahrnujícího tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v oddíle II tohoto dodatku mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- |

Z rizik uvedených v tabulce v oddíle II tohoto dodatku byla identifikována fyzická rizika spojená s klimatem, která jsou pro danou činnost podstatná, provedením důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností zahrnujícího tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v oddíle II tohoto dodatku mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | jestliže se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v oddíle II tohoto dodatku, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

jestliže se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v oddíle II tohoto dodatku, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (1), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (1), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelností a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (2), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (3) nebo placenými modely.

U stávajících činností a nových činností využívajících stávající hmotná aktiva zavede hospodářský subjekt po dobu až pěti let fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která snižují nejvýznamnější zjištěná fyzická klimatická rizika, jež jsou pro tuto činnost významná. Za účelem zavedení těchto řešení je odpovídajícím způsobem vypracován adaptační plán.

U nových činností a stávajících činností využívajících nově vytvořená hmotná aktiva integruje hospodářský subjekt adaptační řešení, která snižují nejvýznamnější zjištěná fyzická klimatická rizika, jež jsou pro tuto činnost v době návrhu a výstavby významná, a zavede je před zahájením provozu.

Zavedená adaptační řešení nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními strategiemi a plány přizpůsobení se změně klimatu; a co nejvíce zvažují využití přírodě blízkých řešení (4) nebo se opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (5).

II.   Klasifikace nebezpečí souvisejících s klimatem (6)

| | Související s teplotou | Související s větrem | Související s vodou | Související s pevným povrchem |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Chronická | Měnící se teplota (vzduchu, sladké vody, mořské vody) | Měnící se větrné poměry | Měnící se srážkové poměry a druhy srážek (déšť, krupobití, sníh/led) | Eroze pobřeží |
| Tepelný stres | | Proměnlivost srážek nebo hydrologická proměnlivost | Degradace půdy |
| Proměnlivost teploty | | Okyselování oceánů | Eroze půdy |
| Tání permafrostu | | Zasolování | Soliflukce |
| | | Zvyšování hladiny moří | |
| | | Vodní stres | |
| Akutní | Vlna veder | Cyklón, hurikán, tajfun | Sucho | Lavina |
| Studená vlna/mráz | Bouře (včetně sněhových, prachových a písečných) | Silné srážky (déšť, krupobití, sníh/led) | Sesuv půdy |
| Lesní požár | Tornádo | Povodeň (pobřežní, říční, dešťová, způsobená podzemními vodami) | Sesedání půdy |
| | | Protržení ledovcového jezera | |

Související s teplotou

Související s větrem

Související s vodou

Související s pevným povrchem

Chronická

Měnící se teplota (vzduchu, sladké vody, mořské vody)

Měnící se větrné poměry

Měnící se srážkové poměry a druhy srážek (déšť, krupobití, sníh/led)

Eroze pobřeží

Tepelný stres

Proměnlivost srážek nebo hydrologická proměnlivost

Degradace půdy

Proměnlivost teploty

Okyselování oceánů

Eroze půdy

Tání permafrostu

Zasolování

Soliflukce

Zvyšování hladiny moří

Vodní stres

Akutní

Vlna veder

Cyklón, hurikán, tajfun

Sucho

Lavina

Studená vlna/mráz

Bouře (včetně sněhových, prachových a písečných)

Silné srážky (déšť, krupobití, sníh/led)

Sesuv půdy

Lesní požár

Tornádo

Povodeň (pobřežní, říční, dešťová, způsobená podzemními vodami)

Sesedání půdy

Protržení ledovcového jezera

---

(1)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(2)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(3)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(4)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb. (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/research/environment/index.cfm?pg=nbs).

(5)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(6)  Seznam nebezpečí souvisejících s klimatem v této tabulce není úplný a představuje pouze orientační seznam nejrozšířenějších nebezpečí, která by měla být při posuzování klimatických rizik a zranitelností zohledněna jako minimum.

---

Dodatek B

OBECNÁ KRITÉRIA ZÁSADY „VÝZNAMNĚ NEPOŠKOZOVAT“ PRO UDRŽITELNÉ VYUŽÍVÁNÍ A OCHRANU VODNÍCH A MOŘSKÝCH ZDROJŮ

Jsou zjištěna a řešena rizika zhoršování stavu životního prostředí související se zachováním kvality vody a předcházením vodnímu stresu s cílem dosáhnout dobrého stavu vod a dobrého ekologického potenciálu ve smyslu čl. 2 bodů 22 a 23 nařízení (EU) 2020/852 v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (1) a s plánem hospodaření s vodou a ochrany vod vypracovaným na základě uvedené směrnice pro potenciálně zasažený vodní útvar nebo útvary, a to po konzultaci s příslušnými zúčastněnými stranami.

Pokud se provádí posuzování vlivů na životní prostředí v souladu se směrnicí 2011/92/EU (2) a zahrnuje posouzení dopadu na vodní útvary v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES, není nutné žádné další posouzení dopadu na vodní útvary za předpokladu, že byla vyřešena zjištěná rizika.

---

(1)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1).

V případě činností ve třetích zemích v souladu s platnými vnitrostátními právními předpisy nebo mezinárodními normami, které sledují rovnocenné cíle dobrého stavu vod a dobrého ekologického potenciálu prostřednictvím rovnocenných procesních a hmotněprávních pravidel, tj. plánu hospodaření s vodou a ochrany vod vypracovaného po konzultaci s příslušnými zúčastněnými stranami, který zajišťuje, že 1) je posouzen dopad těchto činností na zjištěný stav nebo ekologický potenciál potenciálně zasaženého vodního útvaru nebo útvarů a 2) nedojde ke zhoršení dobrého stavu / ekologického potenciálu ani k jejich zabránění, nebo není-li to možné, 3) je to opodstatněno neexistencí lepších environmentálních alternativ, které by nebyly neúměrně nákladné / technicky neproveditelné, a jsou přijaty veškeré proveditelné kroky s cílem zmírnit nepříznivý vliv na stav vodního útvaru.

(2)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/92/EU ze dne 13. prosince 2011 o posuzování vlivů některých veřejných a soukromých záměrů na životní prostředí (Úř. věst. L 26, 28.1.2012, s. 1).

---

Dodatek C

OBECNÁ KRITÉRIA ZÁSADY „VÝZNAMNĚ NEPOŠKOZOVAT“ PRO PREVENCI A OMEZOVÁNÍ ZNEČIŠTĚNÍ, POKUD JDE O POUŽÍVÁNÍ A PŘÍTOMNOST CHEMICKÝCH LÁTEK

| Činnost nevede k výrobě, uvádění na trh nebo používání:






  a) | látek uvedených v příloze I nebo II nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1021 (1), a to jak samotných, tak ve formě směsí nebo předmětů, kromě případů, kdy jsou přítomny jako nezáměrné stopové kontaminující látky; |
| --- | --- |

Činnost nevede k výrobě, uvádění na trh nebo používání:

a)

látek uvedených v příloze I nebo II nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1021 (1), a to jak samotných, tak ve formě směsí nebo předmětů, kromě případů, kdy jsou přítomny jako nezáměrné stopové kontaminující látky;

| b) | rtuti a sloučeniny rtuti, jejich směsí a výrobků s přidanou rtutí ve smyslu článku 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/852 (2); |
| --- | --- |

b)

rtuti a sloučeniny rtuti, jejich směsí a výrobků s přidanou rtutí ve smyslu článku 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/852 (2);

| c) | látek uvedených v příloze I nebo II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1005/2009 (3), a to jak samotných, tak ve formě směsí nebo předmětů; |
| --- | --- |

c)

látek uvedených v příloze I nebo II nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1005/2009 (3), a to jak samotných, tak ve formě směsí nebo předmětů;

| d) | látek uvedených v příloze II směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/65/EU (4), a to jak samotných, tak ve formě směsí nebo předmětů, kromě případů, které jsou plně v souladu s čl. 4 odst. 1 uvedené směrnice; |
| --- | --- |

d)

látek uvedených v příloze II směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/65/EU (4), a to jak samotných, tak ve formě směsí nebo předmětů, kromě případů, které jsou plně v souladu s čl. 4 odst. 1 uvedené směrnice;

| e) | látek uvedených v příloze XVII nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) 1907/2006 (5), a to jak samotných, tak ve formě směsí nebo předmětů, kromě případů, které jsou plně v souladu s podmínkami stanovenými v uvedené příloze; |
| --- | --- |

e)

látek uvedených v příloze XVII nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) 1907/2006 (5), a to jak samotných, tak ve formě směsí nebo předmětů, kromě případů, které jsou plně v souladu s podmínkami stanovenými v uvedené příloze;

| f) | látek, které splňují kritéria stanovená v článku 57 nařízení (ES) č. 1907/2006 a jsou identifikovány v souladu s čl. 59 odst. 1 uvedeného nařízení, a to jak samotných, tak ve formě směsí nebo předmětů, kromě případů, kdy bylo prokázáno, že jejich použití je pro společnost zásadní; |
| --- | --- |

f)

látek, které splňují kritéria stanovená v článku 57 nařízení (ES) č. 1907/2006 a jsou identifikovány v souladu s čl. 59 odst. 1 uvedeného nařízení, a to jak samotných, tak ve formě směsí nebo předmětů, kromě případů, kdy bylo prokázáno, že jejich použití je pro společnost zásadní;

| g) | jiných látek, které splňují kritéria stanovená v článku 57 nařízení (ES) č. 1907/2006, a to jak samotných, tak ve formě směsí nebo předmětů, kromě případů, kdy bylo prokázáno, že jejich použití je pro společnost zásadní. |
| --- | --- |

g)

jiných látek, které splňují kritéria stanovená v článku 57 nařízení (ES) č. 1907/2006, a to jak samotných, tak ve formě směsí nebo předmětů, kromě případů, kdy bylo prokázáno, že jejich použití je pro společnost zásadní.

---

(1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1021 ze dne 20. června 2019 o perzistentních organických znečišťujících látkách (Úř. věst. L 169, 25.6.2019, s. 45).

(2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/852 ze dne 17. května 2017 o rtuti a o zrušení nařízení (ES) č. 1102/2008 (Úř. věst. L 137, 24.5.2017, s. 1).

(3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1005/2009 ze dne 16. září 2009 o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu (Úř. věst. L 286, 31.10.2009, s. 1).

(4)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/65/EU ze dne 8. června 2011 o omezení používání některých nebezpečných látek v elektrických a elektronických zařízeních (Úř. věst. L 174, 1.7.2011, s. 88).

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 ze dne 18. prosince 2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek, o zřízení Evropské agentury pro chemické látky, o změně směrnice 1999/45/ES a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 793/93, nařízení Komise (ES) č. 1488/94, směrnice Rady 76/769/EHS a směrnic Komise 91/155/EHS, 93/67/EHS, 93/105/ES a 2000/21/ES (Úř. věst. L 396, 30.12.2006, s. 1).

---

Dodatek D

OBECNÁ KRITÉRIA ZÁSADY „VÝZNAMNĚ NEPOŠKOZOVAT“ PRO OCHRANU A OBNOVU BIOLOGICKÉ ROZMANITOSTI A EKOSYSTÉMŮ

| Bylo provedeno posouzení vlivů na životní prostředí (EIA) nebo screening (1) v souladu se směrnicí 2011/92/EU (2).
  V případě, že bylo provedeno posouzení vlivů na životní prostředí, jsou provedena požadovaná zmírňující a kompenzační opatření na ochranu životního prostředí.
  U lokalit/provozů umístěných v oblastech citlivých z hlediska biologické rozmanitosti nebo v jejich blízkosti (včetně sítě chráněných oblastí Natura 2000, míst světového dědictví UNESCO a klíčových oblastí biologické rozmanitosti, jakož i dalších chráněných oblastí) bylo případně provedeno příslušné posouzení (3) a na základě jeho závěrů jsou provedena nezbytná zmírňující opatření (4). |
| --- |

Bylo provedeno posouzení vlivů na životní prostředí (EIA) nebo screening (1) v souladu se směrnicí 2011/92/EU (2).

V případě, že bylo provedeno posouzení vlivů na životní prostředí, jsou provedena požadovaná zmírňující a kompenzační opatření na ochranu životního prostředí.

U lokalit/provozů umístěných v oblastech citlivých z hlediska biologické rozmanitosti nebo v jejich blízkosti (včetně sítě chráněných oblastí Natura 2000, míst světového dědictví UNESCO a klíčových oblastí biologické rozmanitosti, jakož i dalších chráněných oblastí) bylo případně provedeno příslušné posouzení (3) a na základě jeho závěrů jsou provedena nezbytná zmírňující opatření (4).

---

(1)  Postup, kterým příslušný orgán určuje, zda projekty uvedené v příloze II směrnice 2011/92/EU mají podléhat posouzení vlivů na životní prostředí (podle čl. 4 odst. 2 uvedené směrnice).

(2)  V případě činností ve třetích zemích v souladu s rovnocennými platnými vnitrostátními předpisy nebo mezinárodními normami, například s normou výkonnosti IFC č. 1: Posuzování a řízení environmentálních a sociálních rizik.

(3)  V souladu se směrnicemi 2009/147/ES a 92/43/EHS. V případě činností umístěných ve třetích zemích v souladu s rovnocennými platnými vnitrostátními právními předpisy nebo mezinárodními normami, které jsou zaměřeny na ochranu přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin a které vyžadují provedení 1) screeningu s cílem určit, zda je pro danou činnost zapotřebí náležité posouzení možných dopadů na chráněná stanoviště a druhy; 2) daného náležitého posouzení, pokud ze screeningu vyplyne, že je zapotřebí, například podle normy výkonnosti IFC č. 6: Ochrana biologické rozmanitosti a udržitelné řízení živých přírodních zdrojů.

(4)  Tato opatření jsou určena s cílem zajistit, aby projekt, plán nebo činnost neměly významný vliv na cíle ochrany chráněné oblasti.

---

Dodatek E

TECHNICKÉ SPECIFIKACE
   (1)
  PRO ZAŘÍZENÍ K VYUŽÍVÁNÍ VODY

| 1. | Průtok se zaznamenává při standardním referenčním tlaku 3 – 0/+ 0,2 bar nebo 0,1 – 0/+ 0,02 u výrobků omezených na nízký tlak. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Průtok při nižším tlaku 1,5 – 0/+ 0,2 bar je ≥ 60 % maximálního dostupného průtoku. |
| --- | --- |

2.

| 3. | U směšovacích sprch je referenční teplota 38 ± 1 °C. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pokud musí být průtok nižší než 6 l/min, je v souladu s pravidlem stanoveným v bodě 2. |
| --- | --- |

4.

| 5. | U výtokových ventilů se postupuje podle bodu 10.2.3 normy EN 200 s těmito výjimkami:






  a) | u výtokových ventilů, které nejsou určeny pouze pro nízkotlaké použití: použijte tlak 3 – 0/+ 0,2 bar střídavě do ventilu na teplou a studenou vodu; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

u výtokových ventilů, které nejsou určeny pouze pro nízkotlaké použití: použijte tlak 3 – 0/+ 0,2 bar střídavě do ventilu na teplou a studenou vodu;

| b) | u výtokových ventilů, které jsou určeny pouze pro nízkotlaké použití: použijte tlak 0,4 – 0/+ 0,02 bar do ventilu na teplou i studenou vodu a zcela otevřete regulátor průtoku. |
| --- | --- |

b)

u výtokových ventilů, které jsou určeny pouze pro nízkotlaké použití: použijte tlak 0,4 – 0/+ 0,02 bar do ventilu na teplou i studenou vodu a zcela otevřete regulátor průtoku.

---

(1)  K posouzení technických specifikací výrobků je na úrovni EU k dispozici odkaz na normy EU: EN 200 „Zdravotnětechnické armatury – Výtokové ventily a ventilové směšovací baterie pro vnitřní vodovody typu 1 a 2 – Všeobecná technická specifikace“; EN 816 „Zdravotnětechnické armatury – Samočinné uzavírací armatury PN 10“; EN 817 „Mechanické směšovací baterie (PN 10) – Všeobecné technické požadavky“; EN 1111 „Zdravotnětechnické armatury – Termostatické směšovací baterie (PN 10) – Všeobecné technické podmínky“; EN 1112 „Zdravotnětechnické armatury – Sprchy pro zdravotnětechnické armatury pro vnitřní vodovody typu 1 a typu 2 – Všeobecné technické požadavky“; EN 1113 pro „Zdravotnětechnické armatury – Sprchové hadice pro zdravotnětechnické armatury pro vnitřní vodovody typu 1 a typu 2 – Všeobecné technické požadavky“ včetně metody pro testování odolnosti hadice proti ohybu; EN 1287 pro „Zdravotnětechnické armatury – Nízkotlaké termostatické směšovače – Všeobecné technické požadavky“; EN 15091 „Zdravotnětechnické armatury – Elektronicky otevírané a uzavírané zdravotnětechnické armatury“.

---

PŘÍLOHA II

Technická screeningová kritéria pro určení toho, za jakých podmínek se hospodářská činnost kvalifikuje jako významně přispívající k přizpůsobování se změně klimatu, a toho, zda tato hospodářská činnost významně nepoškozuje některý z dalších environmentálních cílů

| 1. | Lesnictví | 151 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1 | Zalesňování | 151 |
| --- | --- | --- |

1.1

| 1.2 | Obnova a rekultivace lesů, včetně opětovného zalesňování a přirozené obnovy lesů po extrémní události | 156 |
| --- | --- | --- |

1.2

| 1.3 | Hospodaření v lesích | 163 |
| --- | --- | --- |

1.3

| 1.4 | Záchovné lesnictví | 168 |
| --- | --- | --- |

1.4

| 2. | Činnosti v oblasti ochrany a obnovy životního prostředí | 173 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1 | Obnova mokřadů | 173 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 3. | Zpracovatelský průmysl | 176 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1 | Výroba technologických zařízení pro obnovitelnou energii | 176 |
| --- | --- | --- |

3.1

| 3.2 | Výroba zařízení na výrobu a využívání vodíku | 178 |
| --- | --- | --- |

3.2

| 3.3 | Výroba nízkouhlíkových technologických zařízení pro dopravu | 180 |
| --- | --- | --- |

3.3

| 3.4 | Výroba baterií | 183 |
| --- | --- | --- |

3.4

| 3.5 | Výroba zařízení pro zvýšení energetické účinnosti budov | 185 |
| --- | --- | --- |

3.5

| 3.6 | Výroba jiných nízkouhlíkových technologických zařízení | 188 |
| --- | --- | --- |

3.6

| 3.7 | Výroba cementu | 190 |
| --- | --- | --- |

3.7

| 3.8 | Výroba hliníku | 191 |
| --- | --- | --- |

3.8

| 3.9 | Výroba železa a oceli | 193 |
| --- | --- | --- |

3.9

| 3.10 | Výroba vodíku | 196 |
| --- | --- | --- |

3.10

| 3.11 | Výroba pecních sazí | 198 |
| --- | --- | --- |

3.11

| 3.12 | Výroba bezvodé sody | 200 |
| --- | --- | --- |

3.12

| 3.13 | Výroba chloru | 202 |
| --- | --- | --- |

3.13

| 3.14 | Výroba základních organických chemických látek | 204 |
| --- | --- | --- |

3.14

| 3.15 | Výroba amoniaku | 207 |
| --- | --- | --- |

3.15

| 3.16 | Výroba kyseliny dusičné | 209 |
| --- | --- | --- |

3.16

| 3.17 | Výroba plastů v primárních formách | 211 |
| --- | --- | --- |

3.17

| 4. | Energetika | 213 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1 | Výroba elektřiny s využitím solární fotovoltaické technologie | 213 |
| --- | --- | --- |

4.1

| 4.2 | Výroba elektřiny s využitím technologie koncentrované solární energie | 215 |
| --- | --- | --- |

4.2

| 4.3 | Výroba elektřiny z větrné energie | 216 |
| --- | --- | --- |

4.3

| 4.4 | Výroba elektřiny v technologických zařízeních pro využití energie z oceánů | 218 |
| --- | --- | --- |

4.4

| 4.5 | Výroba elektřiny z vodní energie | 220 |
| --- | --- | --- |

4.5

| 4.6 | Výroba elektřiny z geotermální energie | 223 |
| --- | --- | --- |

4.6

| 4.7 | Výroba elektřiny z obnovitelných nefosilních plynných a kapalných paliv | 225 |
| --- | --- | --- |

4.7

| 4.8 | Výroba elektřiny z bioenergie | 227 |
| --- | --- | --- |

4.8

| 4.9 | Přenos a distribuce elektřiny | 229 |
| --- | --- | --- |

4.9

| 4.10 | Skladování elektřiny | 231 |
| --- | --- | --- |

4.10

| 4.11 | Skladování tepelné energie | 233 |
| --- | --- | --- |

4.11

| 4.12 | Skladování vodíku | 235 |
| --- | --- | --- |

4.12

| 4.13 | Výroba bioplynu a biopaliv pro použití v dopravě a biokapalin | 236 |
| --- | --- | --- |

4.13

| 4.14 | Přenosové a distribuční soustavy pro plyny z obnovitelných zdrojů a nízkouhlíkové plyny | 238 |
| --- | --- | --- |

4.14

| 4.15 | Rozvod dálkového vytápění/chlazení | 240 |
| --- | --- | --- |

4.15

| 4.16 | Instalace a provoz elektrických tepelných čerpadel | 241 |
| --- | --- | --- |

4.16

| 4.17 | Kombinovaná výroba tepla/chladu a elektřiny ze sluneční energie | 243 |
| --- | --- | --- |

4.17

| 4.18 | Kombinovaná výroba tepla/chladu a elektřiny z geotermální energie | 244 |
| --- | --- | --- |

4.18

| 4.19 | Kombinovaná výroba tepla/chladu a elektřiny z obnovitelných nefosilních plynných a kapalných paliv | 246 |
| --- | --- | --- |

4.19

| 4.20 | Kombinovaná výroba tepla/chladu a elektřiny z bioenergie | 248 |
| --- | --- | --- |

4.20

| 4.21 | Výroba tepla/chladu ze solárního termálního vytápění | 250 |
| --- | --- | --- |

4.21

| 4.22 | Výroba tepla/chladu z geotermální energie | 251 |
| --- | --- | --- |

4.22

| 4.23 | Výroba tepla/chladu z obnovitelných nefosilních plynných a kapalných paliv | 253 |
| --- | --- | --- |

4.23

| 4.24 | Výroba tepla/chladu z bioenergie | 255 |
| --- | --- | --- |

4.24

| 4.25 | Výroba tepla/chladu s využitím odpadního tepla | 257 |
| --- | --- | --- |

4.25

| 5. | Zásobování vodou, kanalizace, nakládání s odpady a sanace | 259 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1 | Výstavba, rozšiřování a provoz systémů na shromažďování, úpravu a rozvod vody | 259 |
| --- | --- | --- |

5.1

| 5.2 | Obnova systémů na shromažďování, úpravu a rozvod vody | 260 |
| --- | --- | --- |

5.2

| 5.3 | Výstavba, rozšiřování a provoz systémů na odvádění a čištění odpadních vod | 262 |
| --- | --- | --- |

5.3

| 5.4 | Obnova systémů na odvádění a čištění odpadních vod | 263 |
| --- | --- | --- |

5.4

| 5.5 | Sběr a svoz odpadu neklasifikovaného jako nebezpečný ve složkách oddělených u zdroje | 265 |
| --- | --- | --- |

5.5

| 5.6 | Anaerobní digesce kalů z čistíren odpadních vod | 267 |
| --- | --- | --- |

5.6

| 5.7 | Anaerobní digesce biologického odpadu | 268 |
| --- | --- | --- |

5.7

| 5.8 | Kompostování biologického odpadu | 270 |
| --- | --- | --- |

5.8

| 5.9 | Zpracování surovin z odpadu neklasifikovaného jako nebezpečný k dalšímu využití | 272 |
| --- | --- | --- |

5.9

| 5.10 | Zachycování a využívání skládkového plynu | 273 |
| --- | --- | --- |

5.10

| 5.11 | Přeprava CO2 | 275 |
| --- | --- | --- |

5.11

| 5.12 | Trvalé podzemní geologické ukládání CO2 | 277 |
| --- | --- | --- |

5.12

| 6. | Doprava | 278 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1 | Meziměstská železniční osobní doprava | 278 |
| --- | --- | --- |

6.1

| 6.2 | Železniční nákladní doprava | 279 |
| --- | --- | --- |

6.2

| 6.3 | Městská a příměstská doprava, silniční osobní doprava | 281 |
| --- | --- | --- |

6.3

| 6.4 | Provoz zařízení pro osobní mobilitu, cyklistická logistika | 283 |
| --- | --- | --- |

6.4

| 6.5 | Přeprava motocykly, osobními automobily a užitkovými vozidly | 284 |
| --- | --- | --- |

6.5

| 6.6 | Silniční nákladní doprava | 287 |
| --- | --- | --- |

6.6

| 6.7 | Vnitrozemská vodní osobní doprava | 289 |
| --- | --- | --- |

6.7

| 6.8 | Vnitrozemská nákladní vodní doprava | 290 |
| --- | --- | --- |

6.8

| 6.9 | Dovybavení vnitrozemské vodní osobní a nákladní dopravy | 292 |
| --- | --- | --- |

6.9

| 6.10 | Námořní a pobřežní nákladní doprava, plavidla pro provoz v přístavu a pomocné činnosti | 293 |
| --- | --- | --- |

6.10

| 6.11 | Námořní a pobřežní osobní doprava | 296 |
| --- | --- | --- |

6.11

| 6.12 | Dovybavení námořní a pobřežní nákladní a osobní dopravy | 298 |
| --- | --- | --- |

6.12

| 6.13 | Infrastruktura pro osobní mobilitu, cyklistická logistika | 300 |
| --- | --- | --- |

6.13

| 6.14 | Infrastruktura pro železniční dopravu | 302 |
| --- | --- | --- |

6.14

| 6.15 | Infrastruktura umožňující silniční a veřejnou dopravu | 304 |
| --- | --- | --- |

6.15

| 6.16 | Infrastruktura pro vodní dopravu | 306 |
| --- | --- | --- |

6.16

| 6.17 | Letištní infrastruktura | 309 |
| --- | --- | --- |

6.17

| 7. | Stavebnictví a nemovitosti | 311 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1 | Výstavba nových budov | 311 |
| --- | --- | --- |

7.1

| 7.2 | Renovace stávajících budov | 314 |
| --- | --- | --- |

7.2

| 7.3 | Instalace, údržba a opravy zařízení pro zvýšení energetické účinnosti | 316 |
| --- | --- | --- |

7.3

| 7.4 | Instalace, údržba a opravy dobíjecích stanic pro elektrická vozidla v budovách (a na parkovištích připojených k budovám) | 319 |
| --- | --- | --- |

7.4

| 7.5 | Instalace, údržba a opravy přístrojů a zařízení pro měření, regulaci a kontrolu energetické náročnosti budov | 320 |
| --- | --- | --- |

7.5

| 7.6 | Instalace, údržba a opravy technologických zařízení pro obnovitelnou energii | 321 |
| --- | --- | --- |

7.6

| 7.7 | Pořizování a vlastnictví budov | 323 |
| --- | --- | --- |

7.7

| 8. | Informační a komunikační činnosti | 325 |
| --- | --- | --- |

8.

| 8.1 | Činnosti související se zpracováním dat a hostingem | 325 |
| --- | --- | --- |

8.1

| 8.2 | Programování, poradenství a související činnosti | 327 |
| --- | --- | --- |

8.2

| 8.3 | Tvorba programů a vysílání | 328 |
| --- | --- | --- |

8.3

| 9. | Odborné, vědecké a technické činnosti | 330 |
| --- | --- | --- |

9.

| 9.1 | Inženýrské činnosti a související technické poradenství zaměřené na přizpůsobení se změně klimatu | 330 |
| --- | --- | --- |

9.1

| 9.2 | Výzkum, vývoj a inovace blízké trhu | 331 |
| --- | --- | --- |

9.2

| 10. | Peněžnictví a pojišťovnictví | 333 |
| --- | --- | --- |

10.

| 10.1 | Neživotní pojištění: upisování rizik souvisejících s klimatem | 333 |
| --- | --- | --- |

10.1

| 10.2 | Zajištění | 335 |
| --- | --- | --- |

10.2

| 11. | Vzdělávání | 337 |
| --- | --- | --- |

11.

| 12. | Zdravotní a sociální péče | 338 |
| --- | --- | --- |

12.

| 12.1 | Ústavní péče | 338 |
| --- | --- | --- |

12.1

| 13. | Kulturní, zábavní a rekreační činnosti | 340 |
| --- | --- | --- |

13.

| 13.1 | Tvůrčí, umělecké a zábavní činnosti | 340 |
| --- | --- | --- |

13.1

| 13.2 | Činnosti knihoven, archivů, muzeí a kulturních zařízení | 341 |
| --- | --- | --- |

13.2

| 13.3 | Činnosti v oblasti filmů, videozáznamů a televizních programů, pořizování zvukových nahrávek a hudební vydavatelské činnosti | 343 |
| --- | --- | --- |

13.3

| Dodatek A: | Klasifikace nebezpečí souvisejících s klimatem | 346 |
| --- | --- | --- |

Dodatek A:

| Dodatek B: | Obecná kritéria zásady „významně nepoškozovat“ pro udržitelné využívání a ochranu vodních a mořských zdrojů | 347 |
| --- | --- | --- |

Dodatek B:

| Dodatek C: | Obecná kritéria zásady „významně nepoškozovat“ pro prevenci a omezování znečištění, pokud jde o používání a přítomnost chemických látek | 348 |
| --- | --- | --- |

Dodatek C:

| Dodatek D: | Obecná kritéria zásady „významně nepoškozovat“ pro ochranu a obnovu biologické rozmanitosti a ekosystémů | 349 |
| --- | --- | --- |

Dodatek D:

1.   LESNICTVÍ

1.1.   Zalesňování

Popis činnosti

Založení lesa výsadbou, záměrným vysetím nebo přirozenou obnovou na půdě, která byla do té doby využívána jiným způsobem nebo nebyla využívána. Zalesňování znamená transformaci využívání půdy z nelesního na lesní v souladu s definicí zalesňování Organizace pro výživu a zemědělství OSN („FAO“) (1), podle níž se lesem rozumí půda, která odpovídá definici lesa stanovené ve vnitrostátních právních předpisech, nebo pokud taková definice neexistuje, je v souladu s definicí lesa podle FAO (2). Zalesňování může zahrnovat i dřívější zalesnění, pokud k němu dojde v období mezi výsadbou stromů a okamžikem, kdy je využití půdy uznáno jako lesní.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE A2 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006. Činnosti jsou omezeny na kódy NACE II 02.10, tj. lesní hospodářství a jiné činnosti v oblasti lesnictví, 02.20, tj. těžba dřeva, 02.30, tj. sběr a získávání volně rostoucích lesních plodů a materiálů, kromě dřeva, a 02.40, tj. podpůrné činnosti pro lesnictví.

Jestliže hospodářská činnost spadající do této kategorie splňuje kritérium významného přínosu uvedené v bodě 5, je podpůrnou činností podle čl. 11 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje zbývající technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci existující řady budoucích scénářů (3), které jsou v souladu s očekávanou dobou trvání činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci existující řady budoucích scénářů (3), které jsou v souladu s očekávanou dobou trvání činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (4), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (5) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (4), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (5) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (6) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (7); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (6) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (7);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zavedené řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zavedené řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

| 5. | Aby mohla být činnost považována za podpůrnou činnost podle čl. 11 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) 2020/852, musí hospodářský subjekt prostřednictvím posouzení současných a budoucích klimatických rizik, které zohledňuje nejistotu a vychází ze spolehlivých údajů, prokázat, že daná činnost poskytuje technologii, výrobek, službu, informace či postup nebo podporuje jejich využívání s jedním z těchto hlavních cílů:






  a) | zvýšit míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům spojeným s klimatem; |
| --- | --- | --- |

5.

Aby mohla být činnost považována za podpůrnou činnost podle čl. 11 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) 2020/852, musí hospodářský subjekt prostřednictvím posouzení současných a budoucích klimatických rizik, které zohledňuje nejistotu a vychází ze spolehlivých údajů, prokázat, že daná činnost poskytuje technologii, výrobek, službu, informace či postup nebo podporuje jejich využívání s jedním z těchto hlavních cílů:

a)

zvýšit míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům spojeným s klimatem;

| b) | přispět k adaptačnímu úsilí jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností. |
| --- | --- |

b)

přispět k adaptačnímu úsilí jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

1.   Plán zalesňování a následný lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj

| 1.1 | Na oblast, v níž činnost probíhá, se vztahuje plán zalesňování v délce trvání alespoň pět let nebo minimálního období předepsaného ve vnitrostátních právních předpisech, který je vypracován před zahájením činnosti a průběžně aktualizován, dokud tato oblast neodpovídá definici lesa stanovené ve vnitrostátním právu, nebo pokud taková definice neexistuje, dokud tato oblast není v souladu s definicí lesa podle FAO.
  Plán zalesňování obsahuje všechny prvky požadované vnitrostátním právem, které se týkající posuzování vlivů zalesňování na životní prostředí. |
| --- | --- |

1.1

Na oblast, v níž činnost probíhá, se vztahuje plán zalesňování v délce trvání alespoň pět let nebo minimálního období předepsaného ve vnitrostátních právních předpisech, který je vypracován před zahájením činnosti a průběžně aktualizován, dokud tato oblast neodpovídá definici lesa stanovené ve vnitrostátním právu, nebo pokud taková definice neexistuje, dokud tato oblast není v souladu s definicí lesa podle FAO.

Plán zalesňování obsahuje všechny prvky požadované vnitrostátním právem, které se týkající posuzování vlivů zalesňování na životní prostředí.

| 1.2 | Nejlépe prostřednictvím zalesňovacího plánu nebo v případě chybějících informací prostřednictvím jiného dokumentu se poskytnou podrobné informace, pokud jde o tyto body:






  a) | popis území podle jeho zařazení v katastru nemovitostí; |
| --- | --- | --- |

1.2

Nejlépe prostřednictvím zalesňovacího plánu nebo v případě chybějících informací prostřednictvím jiného dokumentu se poskytnou podrobné informace, pokud jde o tyto body:

a)

popis území podle jeho zařazení v katastru nemovitostí;

| b) | přípravu místa a dopady na již existující zásoby uhlíku, včetně půdy a nadzemní biomasy, za účelem ochrany půdy s vysokým obsahem uhlíku (8); |
| --- | --- |

b)

přípravu místa a dopady na již existující zásoby uhlíku, včetně půdy a nadzemní biomasy, za účelem ochrany půdy s vysokým obsahem uhlíku (8);

| c) | cíle hospodaření, včetně hlavních omezení; |
| --- | --- |

c)

cíle hospodaření, včetně hlavních omezení;

| d) | obecné strategie a činnosti plánované k dosažení cílů hospodaření, včetně očekávaných zásahů během celého životního cyklu lesa; |
| --- | --- |

d)

obecné strategie a činnosti plánované k dosažení cílů hospodaření, včetně očekávaných zásahů během celého životního cyklu lesa;

| e) | definici kontextu lesního stanoviště, včetně hlavních existujících a zamýšlených druhů lesních dřevin, jejich rozsahu a rozložení; |
| --- | --- |

e)

definici kontextu lesního stanoviště, včetně hlavních existujících a zamýšlených druhů lesních dřevin, jejich rozsahu a rozložení;

| f) | úseky, silnice, cesty a další práva veřejného přístupu, fyzické charakteristiky včetně vodních toků, oblasti podléhající zákonným a jiným omezením; |
| --- | --- |

f)

úseky, silnice, cesty a další práva veřejného přístupu, fyzické charakteristiky včetně vodních toků, oblasti podléhající zákonným a jiným omezením;

| g) | opatření přijatá k dosažení a udržení dobrého stavu lesních ekosystémů; |
| --- | --- |

g)

opatření přijatá k dosažení a udržení dobrého stavu lesních ekosystémů;

| h) | zvážení společenských otázek (včetně ochrany krajiny, konzultací se zúčastněnými stranami v souladu s podmínkami stanovenými ve vnitrostátních právních předpisech); |
| --- | --- |

h)

zvážení společenských otázek (včetně ochrany krajiny, konzultací se zúčastněnými stranami v souladu s podmínkami stanovenými ve vnitrostátních právních předpisech);

| i) | posouzení rizik souvisejících s lesem, včetně lesních požárů a výskytu škůdců a chorob, s cílem předcházet rizikům, snižovat je a kontrolovat a opatření zavedená k zajištění ochrany před zbytkovými riziky a přizpůsobení se jim; |
| --- | --- |

i)

posouzení rizik souvisejících s lesem, včetně lesních požárů a výskytu škůdců a chorob, s cílem předcházet rizikům, snižovat je a kontrolovat a opatření zavedená k zajištění ochrany před zbytkovými riziky a přizpůsobení se jim;

| j) | posouzení dopadu na potravinové zabezpečení; |
| --- | --- |

j)

posouzení dopadu na potravinové zabezpečení;

| k) | všechna kritéria zásady „významně nepoškozovat“ relevantní pro zalesňování. |
| --- | --- |

k)

všechna kritéria zásady „významně nepoškozovat“ relevantní pro zalesňování.

| 1.3 | Poté, co je daná oblast zalesněna podle plánu zalesňování, se použije následný lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj, jak je stanoven ve vnitrostátních právních předpisech, nebo pokud vnitrostátní právní předpisy lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj nedefinují, v definici „lesní plochy s dlouhodobým lesním hospodářským plánem“ podle FAO (9). Lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj se vztahuje na období deseti či více let a je průběžně aktualizován. |
| --- | --- |

1.3

Poté, co je daná oblast zalesněna podle plánu zalesňování, se použije následný lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj, jak je stanoven ve vnitrostátních právních předpisech, nebo pokud vnitrostátní právní předpisy lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj nedefinují, v definici „lesní plochy s dlouhodobým lesním hospodářským plánem“ podle FAO (9). Lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj se vztahuje na období deseti či více let a je průběžně aktualizován.

| 1.4 | Poskytnou se informace, nejsou-li již zdokumentovány v lesním hospodářském plánu nebo rovnocenném systému, pokud jde o tyto body:






  a) | cíle hospodaření, včetně hlavních omezení (10); |
| --- | --- | --- |

1.4

Poskytnou se informace, nejsou-li již zdokumentovány v lesním hospodářském plánu nebo rovnocenném systému, pokud jde o tyto body:

a)

cíle hospodaření, včetně hlavních omezení (10);

| b) | obecné strategie a činnosti plánované k dosažení cílů hospodaření, včetně očekávaných zásahů během celého životního cyklu lesa; |
| --- | --- |

b)

obecné strategie a činnosti plánované k dosažení cílů hospodaření, včetně očekávaných zásahů během celého životního cyklu lesa;

| c) | definici kontextu lesního stanoviště, včetně hlavních existujících a zamýšlených druhů lesních dřevin, jejich rozsahu a rozložení; |
| --- | --- |

c)

definici kontextu lesního stanoviště, včetně hlavních existujících a zamýšlených druhů lesních dřevin, jejich rozsahu a rozložení;

| d) | definici území podle jeho zařazení v katastru nemovitostí; |
| --- | --- |

d)

definici území podle jeho zařazení v katastru nemovitostí;

| e) | úseky, silnice, cesty a další práva veřejného přístupu, fyzické charakteristiky včetně vodních toků, oblasti podléhající zákonným a jiným omezením; |
| --- | --- |

e)

úseky, silnice, cesty a další práva veřejného přístupu, fyzické charakteristiky včetně vodních toků, oblasti podléhající zákonným a jiným omezením;

| f) | opatření přijatá k udržení dobrého stavu lesních ekosystémů; |
| --- | --- |

f)

opatření přijatá k udržení dobrého stavu lesních ekosystémů;

| g) | zvážení společenských otázek (včetně ochrany krajiny, konzultací se zúčastněnými stranami v souladu s podmínkami stanovenými ve vnitrostátních právních předpisech); |
| --- | --- |

g)

zvážení společenských otázek (včetně ochrany krajiny, konzultací se zúčastněnými stranami v souladu s podmínkami stanovenými ve vnitrostátních právních předpisech);

| h) | posouzení rizik souvisejících s lesem, včetně lesních požárů a výskytu škůdců a chorob, s cílem předcházet rizikům, snižovat je a kontrolovat a opatření zavedená k zajištění ochrany před zbytkovými riziky a přizpůsobení se jim; |
| --- | --- |

h)

posouzení rizik souvisejících s lesem, včetně lesních požárů a výskytu škůdců a chorob, s cílem předcházet rizikům, snižovat je a kontrolovat a opatření zavedená k zajištění ochrany před zbytkovými riziky a přizpůsobení se jim;

| i) | všechna kritéria zásady „významně nepoškozovat“ relevantní pro hospodaření v lesích. |
| --- | --- |

i)

všechna kritéria zásady „významně nepoškozovat“ relevantní pro hospodaření v lesích.

| 1.5 | Činnost se řídí osvědčenými postupy pro zalesňování stanovenými ve vnitrostátním právu, nebo pokud takové osvědčené postupy pro zalesňování nejsou ve vnitrostátním právu stanoveny, je v souladu s jedním z těchto kritérií:






  a) | činnost je v souladu s nařízením v přenesené pravomoci (EU) č. 807/2014; |
| --- | --- | --- |

1.5

Činnost se řídí osvědčenými postupy pro zalesňování stanovenými ve vnitrostátním právu, nebo pokud takové osvědčené postupy pro zalesňování nejsou ve vnitrostátním právu stanoveny, je v souladu s jedním z těchto kritérií:

a)

činnost je v souladu s nařízením v přenesené pravomoci (EU) č. 807/2014;

| b) | činnost se řídí „celoevropskými pokyny pro zalesňování a opětovné zalesňování se zvláštním zaměřením na ustanovení UNFCCC“ (11). |
| --- | --- |

b)

činnost se řídí „celoevropskými pokyny pro zalesňování a opětovné zalesňování se zvláštním zaměřením na ustanovení UNFCCC“ (11).

| 1.6 | Činnost nezahrnuje degradaci půdy s velkou zásobou uhlíku (12). |
| --- | --- |

1.6

Činnost nezahrnuje degradaci půdy s velkou zásobou uhlíku (12).

| 1.7 | Zavedený systém hospodaření spojený s danou činností splňuje povinnost náležité péče a požadavky na zákonnost stanovené v nařízení (EU) č. 995/2010. |
| --- | --- |

1.7

Zavedený systém hospodaření spojený s danou činností splňuje povinnost náležité péče a požadavky na zákonnost stanovené v nařízení (EU) č. 995/2010.

| 1.8 | Plán zalesňování a následný lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj stanoví monitorování, které zajišťuje správnost informací uvedených v plánu, zejména pokud jde o údaje týkající se dotčené oblasti. |
| --- | --- |

1.8

Plán zalesňování a následný lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj stanoví monitorování, které zajišťuje správnost informací uvedených v plánu, zejména pokud jde o údaje týkající se dotčené oblasti.

2.   Audit

Do dvou let po zahájení činnosti a poté každých deset let ověřuje soulad činnosti s kritérii významného přínosu ke zmírňování změny klimatu a kritérii zásady „významně nepoškozovat“ jeden z těchto subjektů:

| a) | příslušné vnitrostátní orgány; |
| --- | --- |

a)

příslušné vnitrostátní orgány;

| b) | nezávislý externí ověřovatel na žádost vnitrostátních orgánů nebo provozovatele činnosti. |
| --- | --- |

b)

nezávislý externí ověřovatel na žádost vnitrostátních orgánů nebo provozovatele činnosti.

Za účelem snížení nákladů mohou být audity prováděny společně s jakoukoli certifikací lesů, certifikací v oblasti klimatu nebo jiným auditem.

Nezávislý externí ověřovatel nesmí mít střet zájmů s vlastníkem ani investorem a nesmí se podílet na přípravě ani výkonu činnosti.

3.   Skupinové posouzení

Soulad s kritérii zásady „významně nepoškozovat“ lze ověřit:

| a) | na úrovni lesnické oblasti získávání surovin (13) ve smyslu směrnice (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

a)

na úrovni lesnické oblasti získávání surovin (13) ve smyslu směrnice (EU) 2018/2001;

| b) | na úrovni skupiny lesnických podniků, která je dostatečně homogenní pro vyhodnocení rizika udržitelnosti lesnické činnosti, pokud všechny tyto podniky mají mezi sebou trvalý vztah a účastní se dané činnosti a skupina těchto podniků zůstane pro všechny následující audity stejná. |
| --- | --- |

b)

na úrovni skupiny lesnických podniků, která je dostatečně homogenní pro vyhodnocení rizika udržitelnosti lesnické činnosti, pokud všechny tyto podniky mají mezi sebou trvalý vztah a účastní se dané činnosti a skupina těchto podniků zůstane pro všechny následující audity stejná.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

Podrobné informace uvedené v bodě 1.2 písm. i) zahrnují ustanovení zajišťující splnění kritérií stanovených v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Je omezeno používání pesticidů a v souladu se směrnicí 2009/128/ES jsou upřednostňovány alternativní přístupy nebo postupy, které mohou zahrnovat nechemické alternativy pesticidů, s výjimkou případů, kdy je použití pesticidů nutné k potlačení šíření škůdců a chorob.

Při činnosti se minimalizuje používání hnojiv a nepoužívají se statková hnojiva. Činnost je v souladu s nařízením (EU) 2019/1009 nebo s vnitrostátními předpisy o hnojivech či pomocných půdních látkách pro zemědělské použití.

Jsou přijata řádně zdokumentovaná a ověřitelná opatření, aby se zabránilo používání účinných látek, které jsou uvedeny v příloze I části A nařízení (EU) 2019/1021 (14), v Rotterdamské úmluvě o postupu předchozího souhlasu pro určité nebezpečné chemické látky a pesticidy v mezinárodním obchodu, v Minamatské úmluvě o rtuti, v Montrealském protokolu o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu, a účinných látek, které jsou v doporučené klasifikaci pesticidů podle stupně nebezpečnosti WHO zařazeny do třídy Ia („mimořádně nebezpečné“) nebo Ib („vysoce nebezpečné“) (15). Činnost je v souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy o účinných látkách.

Předchází se znečišťování vody a půdy a v případě znečištění jsou přijata opatření k odstranění znečištění.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

V oblastech určených příslušným vnitrostátním orgánem k ochraně nebo v chráněných stanovištích je činnost v souladu s cíli ochrany těchto oblastí.

Nedochází k přeměně stanovišť, která jsou zvláště citlivá na ztrátu biologické rozmanitosti nebo mají vysokou hodnotu z hlediska ochrany, ani oblastí vyčleněných pro obnovu těchto stanovišť v souladu s vnitrostátními právními předpisy.

Podrobné informace uvedené v bodě 1.2 písm. k) (Plán zalesňování) a v bodě 1.4 písm. i) (Lesní hospodářský plán nebo rovnocenný systém) zahrnují ustanovení pro zachování a případné zvýšení biologické rozmanitosti v souladu s vnitrostátními a místními předpisy, včetně:

| (a) | zajištění dobrého stavu stanovišť a druhů z hlediska ochrany, zachování typických druhů na stanovišti; |
| --- | --- |

(a)

zajištění dobrého stavu stanovišť a druhů z hlediska ochrany, zachování typických druhů na stanovišti;

| (b) | vyloučení používání nebo uvolnění invazních druhů; |
| --- | --- |

(b)

vyloučení používání nebo uvolnění invazních druhů;

| (c) | vyloučení používání nepůvodních druhů, ledaže lze prokázat, že:






  i) | použití reprodukčního materiálu lesních dřevin vede k příznivému a vhodnému stavu ekosystému (jako je klima, půdní kritéria a vegetační zóna, odolnost proti lesním požárům); |
| --- | --- | --- |

(c)

vyloučení používání nepůvodních druhů, ledaže lze prokázat, že:

i)

použití reprodukčního materiálu lesních dřevin vede k příznivému a vhodnému stavu ekosystému (jako je klima, půdní kritéria a vegetační zóna, odolnost proti lesním požárům);

| ii) | původní druhy, které se v současnosti v lokalitě nacházejí, již nejsou přizpůsobeny předpokládaným klimatickým a pedohydrologickým podmínkám; |
| --- | --- |

ii)

původní druhy, které se v současnosti v lokalitě nacházejí, již nejsou přizpůsobeny předpokládaným klimatickým a pedohydrologickým podmínkám;

| d) | zajištění zachování a zlepšování fyzikální, chemické a biologické kvality půdy; |
| --- | --- |

d)

zajištění zachování a zlepšování fyzikální, chemické a biologické kvality půdy;

| e) | podpory postupů, které jsou šetrné k biologické rozmanitosti a podporují přirozené procesy v lese; |
| --- | --- |

e)

podpory postupů, které jsou šetrné k biologické rozmanitosti a podporují přirozené procesy v lese;

| f) | vyloučení přeměny ekosystémů s vysokou biologickou rozmanitostí na méně biologicky rozmanité; |
| --- | --- |

f)

vyloučení přeměny ekosystémů s vysokou biologickou rozmanitostí na méně biologicky rozmanité;

| g) | zajištění rozmanitosti souvisejících stanovišť a druhů spojených s lesem; |
| --- | --- |

g)

zajištění rozmanitosti souvisejících stanovišť a druhů spojených s lesem;

| h) | zajištění rozmanitosti struktur porostů a zachování nebo posílení porostů ve zralém stádiu a mrtvé dřevní hmoty. |
| --- | --- |

h)

zajištění rozmanitosti struktur porostů a zachování nebo posílení porostů ve zralém stádiu a mrtvé dřevní hmoty.

1.2.   Obnova a rekultivace lesů, včetně opětovného zalesňování a přirozené obnovy lesů po extrémní události

Popis činnosti

Obnova a rekultivace lesů podle definice ve vnitrostátním právu. Pokud vnitrostátní právo takovou definici neobsahuje, odpovídá obnova a rekultivace definici, na níž v recenzované vědecké literatuře pro konkrétní země panuje široká shoda, nebo definici v souladu s koncepcí obnovy lesů podle FAO (16) nebo definici v souladu s jednou z definic ekologické obnovy (17) uplatněné na lesy nebo obnově lesů (18) podle Úmluvy o biologické rozmanitosti. Hospodářské činnosti zahrnují rovněž lesnické činnosti v souladu s definicí „opětovného zalesňování“
   (19) a „přirozeně se obnovujícího lesa“
   (20) podle FAO po extrémní události, jestliže je extrémní událost definována ve vnitrostátním právu, a pokud vnitrostátní právo takovou definici neobsahuje, jestliže je v souladu definicí extrémní povětrnostní události (21) podle IPCC; nebo po přírodním požáru, jestliže je přírodní požár definován ve vnitrostátním právu, a pokud vnitrostátní právo takovou definici neobsahuje, pak podle definice v Evropském slovníčku přírodních a lesních požárů (22).

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie nezahrnují žádnou změnu využívání půdy a probíhají na znehodnocené půdě, která odpovídá definici lesa stanovené ve vnitrostátním právu, nebo pokud taková definice neexistuje, půdě, která je v souladu s definicí lesa podle FAO (23).

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE A2 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006. Hospodářské činnosti spadající do této kategorie jsou omezeny na kódy NACE II 02.10, tj. lesní hospodářství a jiné činnosti v oblasti lesnictví, 02.20, tj. těžba dřeva, 02.30, tj. sběr a získávání volně rostoucích lesních plodů a materiálů, kromě dřeva, a 02.40, tj. podpůrné činnosti pro lesnictví.

Jestliže hospodářská činnost spadající do této kategorie splňuje kritérium významného přínosu uvedené v bodě 5, je podpůrnou činností podle čl. 11 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje zbývající technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, která jsou pro danou činnost relevantní, jsou vybrána ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, která jsou pro danou činnost relevantní, jsou vybrána ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (24), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (24), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (25), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (26) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (25), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (26) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (27) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (28); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (27) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (28);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

| 5. | Aby mohla být činnost považována za podpůrnou činnost podle čl. 11 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) 2020/852, musí hospodářský subjekt prostřednictvím posouzení současných a budoucích klimatických rizik, které zohledňuje nejistotu a vychází ze spolehlivých údajů, prokázat, že daná činnost poskytuje technologii, výrobek, službu, informace či postup nebo podporuje jejich využívání s jedním z těchto hlavních cílů:






  a) | zvýšit míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům spojeným s klimatem; |
| --- | --- | --- |

5.

Aby mohla být činnost považována za podpůrnou činnost podle čl. 11 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) 2020/852, musí hospodářský subjekt prostřednictvím posouzení současných a budoucích klimatických rizik, které zohledňuje nejistotu a vychází ze spolehlivých údajů, prokázat, že daná činnost poskytuje technologii, výrobek, službu, informace či postup nebo podporuje jejich využívání s jedním z těchto hlavních cílů:

a)

zvýšit míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům spojeným s klimatem;

| b) | přispět k adaptačnímu úsilí jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností. |
| --- | --- |

b)

přispět k adaptačnímu úsilí jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

1.   Lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj

| 1.1 | Činnost probíhá v oblasti, na kterou se vztahuje lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj, jak je stanoven ve vnitrostátních právních předpisech, nebo pokud vnitrostátní právní předpisy lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj nedefinují, v oblasti odpovídající definici „lesní plochy s dlouhodobým lesním hospodářským plánem“ podle FAO (29).
  Lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj se vztahuje na období deseti či více let a je průběžně aktualizován. |
| --- | --- |

1.1

Činnost probíhá v oblasti, na kterou se vztahuje lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj, jak je stanoven ve vnitrostátních právních předpisech, nebo pokud vnitrostátní právní předpisy lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj nedefinují, v oblasti odpovídající definici „lesní plochy s dlouhodobým lesním hospodářským plánem“ podle FAO (29).

Lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj se vztahuje na období deseti či více let a je průběžně aktualizován.

| 1.2 | Poskytnou se informace, nejsou-li již zdokumentovány v lesním hospodářském plánu nebo rovnocenném systému, pokud jde o tyto body:






  a) | cíle hospodaření, včetně hlavních omezení (30); |
| --- | --- | --- |

1.2

Poskytnou se informace, nejsou-li již zdokumentovány v lesním hospodářském plánu nebo rovnocenném systému, pokud jde o tyto body:

a)

cíle hospodaření, včetně hlavních omezení (30);

| b) | obecné strategie a činnosti plánované k dosažení cílů hospodaření, včetně očekávaných zásahů během celého životního cyklu lesa; |
| --- | --- |

b)

obecné strategie a činnosti plánované k dosažení cílů hospodaření, včetně očekávaných zásahů během celého životního cyklu lesa;

| c) | definici kontextu lesního stanoviště, včetně hlavních existujících a zamýšlených druhů lesních dřevin, jejich rozsahu a rozložení; |
| --- | --- |

c)

definici kontextu lesního stanoviště, včetně hlavních existujících a zamýšlených druhů lesních dřevin, jejich rozsahu a rozložení;

| d) | definici území podle jeho zařazení v katastru nemovitostí; |
| --- | --- |

d)

definici území podle jeho zařazení v katastru nemovitostí;

| e) | úseky, silnice, cesty a další práva veřejného přístupu, fyzické charakteristiky včetně vodních toků, oblasti podléhající zákonným a jiným omezením; |
| --- | --- |

e)

úseky, silnice, cesty a další práva veřejného přístupu, fyzické charakteristiky včetně vodních toků, oblasti podléhající zákonným a jiným omezením;

| f) | opatření přijatá k udržení dobrého stavu lesních ekosystémů; |
| --- | --- |

f)

opatření přijatá k udržení dobrého stavu lesních ekosystémů;

| g) | zvážení společenských otázek (včetně ochrany krajiny, konzultací se zúčastněnými stranami v souladu s podmínkami stanovenými ve vnitrostátních právních předpisech); |
| --- | --- |

g)

zvážení společenských otázek (včetně ochrany krajiny, konzultací se zúčastněnými stranami v souladu s podmínkami stanovenými ve vnitrostátních právních předpisech);

| h) | posouzení rizik souvisejících s lesem, včetně lesních požárů a výskytu škůdců a chorob, s cílem předcházet rizikům, snižovat je a kontrolovat a opatření zavedená k zajištění ochrany před zbytkovými riziky a přizpůsobení se jim; |
| --- | --- |

h)

posouzení rizik souvisejících s lesem, včetně lesních požárů a výskytu škůdců a chorob, s cílem předcházet rizikům, snižovat je a kontrolovat a opatření zavedená k zajištění ochrany před zbytkovými riziky a přizpůsobení se jim;

| i) | všechna kritéria zásady „významně nepoškozovat“ relevantní pro hospodaření v lesích. |
| --- | --- |

i)

všechna kritéria zásady „významně nepoškozovat“ relevantní pro hospodaření v lesích.

| 1.3 | Udržitelnost systémů hospodaření v lesích, zdokumentovaných v plánu uvedeném v bodě 1.1, je zajištěna tím, že se zvolí nejambicióznější z těchto přístupů:






  a) | hospodaření v lesích odpovídá platné vnitrostátní definici udržitelného hospodaření v lesích; |
| --- | --- | --- |

1.3

Udržitelnost systémů hospodaření v lesích, zdokumentovaných v plánu uvedeném v bodě 1.1, je zajištěna tím, že se zvolí nejambicióznější z těchto přístupů:

a)

hospodaření v lesích odpovídá platné vnitrostátní definici udržitelného hospodaření v lesích;

| b) | hospodaření v lesích odpovídá definici udržitelného hospodaření v lesích podle Forest Europe (31) a je v souladu s celoevropskými hlavními zásadami pro udržitelné obhospodařování lesů (32); |
| --- | --- |

b)

hospodaření v lesích odpovídá definici udržitelného hospodaření v lesích podle Forest Europe (31) a je v souladu s celoevropskými hlavními zásadami pro udržitelné obhospodařování lesů (32);

| c) | zavedený systém hospodaření splňuje kritéria udržitelnosti lesa stanovená v čl. 29 odst. 6 směrnice (EU) 2018/2001 a ode dne jeho platnosti je v souladu s prováděcím aktem o operativních pokynech pro energii z lesní biomasy přijatým podle čl. 29 odst. 8 uvedené směrnice. |
| --- | --- |

c)

zavedený systém hospodaření splňuje kritéria udržitelnosti lesa stanovená v čl. 29 odst. 6 směrnice (EU) 2018/2001 a ode dne jeho platnosti je v souladu s prováděcím aktem o operativních pokynech pro energii z lesní biomasy přijatým podle čl. 29 odst. 8 uvedené směrnice.

| 1.4 | Činnost nezahrnuje degradaci půdy s velkou zásobou uhlíku (33). |
| --- | --- |

1.4

Činnost nezahrnuje degradaci půdy s velkou zásobou uhlíku (33).

| 1.5 | Zavedený systém hospodaření spojený s danou činností splňuje povinnost náležité péče a požadavky na zákonnost stanovené v nařízení (EU) č. 995/2010. |
| --- | --- |

1.5

Zavedený systém hospodaření spojený s danou činností splňuje povinnost náležité péče a požadavky na zákonnost stanovené v nařízení (EU) č. 995/2010.

| 1.6 | Lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj stanoví monitorování, které zajišťuje správnost informací uvedených v plánu, zejména pokud jde o údaje týkající se dotčené oblasti. |
| --- | --- |

1.6

Lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj stanoví monitorování, které zajišťuje správnost informací uvedených v plánu, zejména pokud jde o údaje týkající se dotčené oblasti.

2.   Audit

Do dvou let po zahájení činnosti a poté každých deset let ověřuje soulad činnosti s kritérii významného přínosu ke zmírňování změny klimatu a kritérii zásady „významně nepoškozovat“ jeden z těchto subjektů:

| a) | příslušné vnitrostátní orgány; |
| --- | --- |

a)

příslušné vnitrostátní orgány;

| b) | nezávislý externí ověřovatel na žádost vnitrostátních orgánů nebo provozovatele činnosti. |
| --- | --- |

b)

nezávislý externí ověřovatel na žádost vnitrostátních orgánů nebo provozovatele činnosti.

Za účelem snížení nákladů mohou být audity prováděny společně s jakoukoli certifikací lesů, certifikací v oblasti klimatu nebo jiným auditem.

Nezávislý externí ověřovatel nesmí mít střet zájmů s vlastníkem ani investorem a nesmí se podílet na přípravě ani výkonu činnosti.

3.   Skupinové posouzení

Soulad s kritérii zásady „významně nepoškozovat“ lze ověřit:

| a) | na úrovni lesnické oblasti získávání surovin (34) ve smyslu směrnice (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

a)

na úrovni lesnické oblasti získávání surovin (34) ve smyslu směrnice (EU) 2018/2001;

| b) | na úrovni skupiny podniků, která je dostatečně homogenní pro vyhodnocení rizika udržitelnosti lesnické činnosti, pokud všechny tyto podniky mají mezi sebou trvalý vztah a účastní se dané aktivity a skupina těchto podniků zůstane pro všechny následující audity stejná. |
| --- | --- |

b)

na úrovni skupiny podniků, která je dostatečně homogenní pro vyhodnocení rizika udržitelnosti lesnické činnosti, pokud všechny tyto podniky mají mezi sebou trvalý vztah a účastní se dané aktivity a skupina těchto podniků zůstane pro všechny následující audity stejná.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

Podrobné informace uvedené v bodě 1.2 písm. i) zahrnují ustanovení zajišťující splnění kritérií stanovených v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Není pravděpodobné, že by změnou lesního hospodářství vyvolanou danou činností v oblasti, jíž se činnost dotýká, došlo k výraznému snížení udržitelných dodávek primární lesní biomasy vhodné k výrobě dřevěných výrobků s dlouhodobým potenciálem oběhovosti. Splnění tohoto kritéria lze prokázat analýzou přínosů v oblasti klimatu uvedenou v bodě 2.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Je omezeno používání pesticidů a v souladu se směrnicí 2009/128/ES jsou upřednostňovány alternativní přístupy nebo postupy, které mohou zahrnovat nechemické alternativy pesticidů, s výjimkou případů, kdy je použití pesticidů nutné k potlačení šíření škůdců a chorob.

Při činnosti se minimalizuje používání hnojiv a nepoužívají se statková hnojiva. Činnost je v souladu s nařízením (EU) 2019/1009 nebo s vnitrostátními předpisy o hnojivech či pomocných půdních látkách pro zemědělské použití.

Jsou přijata řádně zdokumentovaná a ověřitelná opatření, aby se zabránilo používání účinných látek, které jsou uvedeny v příloze I části A nařízení (EU) 2019/1021 (35), v Rotterdamské úmluvě o postupu předchozího souhlasu pro určité nebezpečné chemické látky a pesticidy v mezinárodním obchodu, v Minamatské úmluvě o rtuti, v Montrealském protokolu o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu, a účinných látek, které jsou v doporučené klasifikaci pesticidů podle stupně nebezpečnosti WHO zařazeny do třídy Ia („mimořádně nebezpečné“) nebo Ib („vysoce nebezpečné“). Činnost je v souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy o účinných látkách.

Předchází se znečišťování vody a půdy a v případě znečištění jsou přijata opatření k odstranění znečištění.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

V oblastech určených příslušným vnitrostátním orgánem k ochraně nebo v chráněných stanovištích je činnost v souladu s cíli ochrany těchto oblastí.

Nedochází k přeměně stanovišť, která jsou zvláště citlivá na ztrátu biologické rozmanitosti nebo mají vysokou hodnotu z hlediska ochrany, ani oblastí vyčleněných pro obnovu těchto stanovišť v souladu s vnitrostátními právními předpisy.

Podrobné informace uvedené v bodě 1.2 písm. i) zahrnují ustanovení pro zachování a případné zvyšování biologické rozmanitosti v souladu s vnitrostátními a místními předpisy, včetně:

| a) | zajištění dobrého stavu stanovišť a druhů z hlediska ochrany, zachování typických druhů na stanovišti; |
| --- | --- |

a)

zajištění dobrého stavu stanovišť a druhů z hlediska ochrany, zachování typických druhů na stanovišti;

| b) | vyloučení používání nebo uvolnění invazních nepůvodních druhů; |
| --- | --- |

b)

vyloučení používání nebo uvolnění invazních nepůvodních druhů;

| c) | vyloučení používání nepůvodních druhů, ledaže lze prokázat, že:






  i) | použití reprodukčního materiálu lesních dřevin vede k příznivému a vhodnému stavu ekosystému (jako je klima, půdní kritéria a vegetační zóna, odolnost proti lesním požárům); |
| --- | --- | --- |

c)

vyloučení používání nepůvodních druhů, ledaže lze prokázat, že:

i)

použití reprodukčního materiálu lesních dřevin vede k příznivému a vhodnému stavu ekosystému (jako je klima, půdní kritéria a vegetační zóna, odolnost proti lesním požárům);

| ii) | původní druhy, které se v současnosti v lokalitě nacházejí, již nejsou přizpůsobeny předpokládaným klimatickým a pedohydrologickým podmínkám; |
| --- | --- |

ii)

původní druhy, které se v současnosti v lokalitě nacházejí, již nejsou přizpůsobeny předpokládaným klimatickým a pedohydrologickým podmínkám;

| d) | zajištění zachování a zlepšování fyzikální, chemické a biologické kvality půdy; |
| --- | --- |

d)

zajištění zachování a zlepšování fyzikální, chemické a biologické kvality půdy;

| e) | podpory postupů, které jsou šetrné k biologické rozmanitosti a podporují přirozené procesy v lese; |
| --- | --- |

e)

podpory postupů, které jsou šetrné k biologické rozmanitosti a podporují přirozené procesy v lese;

| f) | vyloučení přeměny ekosystémů s vysokou biologickou rozmanitostí na méně biologicky rozmanité; |
| --- | --- |

f)

vyloučení přeměny ekosystémů s vysokou biologickou rozmanitostí na méně biologicky rozmanité;

| g) | zajištění rozmanitosti souvisejících stanovišť a druhů spojených s lesem; |
| --- | --- |

g)

zajištění rozmanitosti souvisejících stanovišť a druhů spojených s lesem;

| h) | zajištění rozmanitosti struktur porostů a zachování nebo posílení porostů ve zralém stádiu a mrtvé dřevní hmoty. |
| --- | --- |

h)

zajištění rozmanitosti struktur porostů a zachování nebo posílení porostů ve zralém stádiu a mrtvé dřevní hmoty.

1.3.   Hospodaření v lesích

Popis činnosti

Hospodaření v lesích podle definice ve vnitrostátním právu. Pokud vnitrostátní právo takovou definici neobsahuje, odpovídá hospodaření v lesích jakékoli hospodářské činnosti vyplývající ze systému použitelného na les, která ovlivňuje ekologické, hospodářské nebo sociální funkce lesa. Hospodaření v lesích nepředpokládá žádnou změnu využívání půdy a probíhá na půdě, která odpovídá definici lesa stanovené ve vnitrostátním právu, nebo pokud taková definice neexistuje, půdě, která je v souladu s definicí lesa podle FAO (36).

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE A2 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006. Hospodářské činnosti spadající do této kategorie jsou omezeny na kódy NACE II 02.10, tj. lesní hospodářství a jiné činnosti v oblasti lesnictví, 02.20, tj. těžba dřeva, 02.30, tj. sběr a získávání volně rostoucích lesních plodů a materiálů, kromě dřeva, a 02.40, tj. podpůrné činnosti pro lesnictví.

Jestliže hospodářská činnost spadající do této kategorie splňuje kritérium významného přínosu uvedené v bodě 5, je podpůrnou činností podle čl. 11 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje zbývající technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, která jsou pro danou činnost relevantní, jsou vybrána ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, která jsou pro danou činnost relevantní, jsou vybrána ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (37), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (37), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (38), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (39) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (38), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (39) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (40) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (41); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (40) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (41);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

| 5. | Aby mohla být činnost považována za podpůrnou činnost podle čl. 11 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) 2020/852, musí hospodářský subjekt prostřednictvím posouzení současných a budoucích klimatických rizik, které zohledňuje nejistotu a vychází ze spolehlivých údajů, prokázat, že daná činnost poskytuje technologii, výrobek, službu, informace či postup nebo podporuje jejich využívání s jedním z těchto hlavních cílů:






  a) | zvýšit míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům spojeným s klimatem; |
| --- | --- | --- |

5.

Aby mohla být činnost považována za podpůrnou činnost podle čl. 11 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) 2020/852, musí hospodářský subjekt prostřednictvím posouzení současných a budoucích klimatických rizik, které zohledňuje nejistotu a vychází ze spolehlivých údajů, prokázat, že daná činnost poskytuje technologii, výrobek, službu, informace či postup nebo podporuje jejich využívání s jedním z těchto hlavních cílů:

a)

zvýšit míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům spojeným s klimatem;

| b) | přispět k adaptačnímu úsilí jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností. |
| --- | --- |

b)

přispět k adaptačnímu úsilí jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

1.   Lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj

| 1.1 | Činnost probíhá v oblasti, na kterou se vztahuje lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj, jak je stanoven ve vnitrostátních právních předpisech, nebo pokud vnitrostátní právní předpisy lesní hospodářský plán nedefinují, v oblasti odpovídající definici „lesní plochy s dlouhodobým lesním hospodářským plánem“ podle FAO (42).
  Lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj se vztahuje na období deseti či více let a je průběžně aktualizován. |
| --- | --- |

1.1

Činnost probíhá v oblasti, na kterou se vztahuje lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj, jak je stanoven ve vnitrostátních právních předpisech, nebo pokud vnitrostátní právní předpisy lesní hospodářský plán nedefinují, v oblasti odpovídající definici „lesní plochy s dlouhodobým lesním hospodářským plánem“ podle FAO (42).

Lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj se vztahuje na období deseti či více let a je průběžně aktualizován.

| 1.2 | Poskytnou se informace, nejsou-li již zdokumentovány v lesním hospodářském plánu nebo rovnocenném systému, pokud jde o tyto body:






  a) | cíle hospodaření, včetně hlavních omezení (43); |
| --- | --- | --- |

1.2

Poskytnou se informace, nejsou-li již zdokumentovány v lesním hospodářském plánu nebo rovnocenném systému, pokud jde o tyto body:

a)

cíle hospodaření, včetně hlavních omezení (43);

| b) | obecné strategie a činnosti plánované k dosažení cílů hospodaření, včetně očekávaných zásahů během celého životního cyklu lesa; |
| --- | --- |

b)

obecné strategie a činnosti plánované k dosažení cílů hospodaření, včetně očekávaných zásahů během celého životního cyklu lesa;

| c) | definici kontextu lesního stanoviště, včetně hlavních existujících a zamýšlených druhů lesních dřevin, jejich rozsahu a rozložení; |
| --- | --- |

c)

definici kontextu lesního stanoviště, včetně hlavních existujících a zamýšlených druhů lesních dřevin, jejich rozsahu a rozložení;

| d) | definici území podle jeho zařazení v katastru nemovitostí; |
| --- | --- |

d)

definici území podle jeho zařazení v katastru nemovitostí;

| e) | úseky, silnice, cesty a další práva veřejného přístupu, fyzické charakteristiky včetně vodních toků, oblasti podléhající zákonným a jiným omezením; |
| --- | --- |

e)

úseky, silnice, cesty a další práva veřejného přístupu, fyzické charakteristiky včetně vodních toků, oblasti podléhající zákonným a jiným omezením;

| f) | opatření přijatá k dosažení a udržení dobrého stavu lesních ekosystémů; |
| --- | --- |

f)

opatření přijatá k dosažení a udržení dobrého stavu lesních ekosystémů;

| g) | zvážení společenských otázek (včetně ochrany krajiny, konzultací se zúčastněnými stranami v souladu s podmínkami stanovenými ve vnitrostátních právních předpisech); |
| --- | --- |

g)

zvážení společenských otázek (včetně ochrany krajiny, konzultací se zúčastněnými stranami v souladu s podmínkami stanovenými ve vnitrostátních právních předpisech);

| h) | posouzení rizik souvisejících s lesem, včetně lesních požárů a výskytu škůdců a chorob, s cílem předcházet rizikům, snižovat je a kontrolovat a opatření zavedená k zajištění ochrany před zbytkovými riziky a přizpůsobení se jim; |
| --- | --- |

h)

posouzení rizik souvisejících s lesem, včetně lesních požárů a výskytu škůdců a chorob, s cílem předcházet rizikům, snižovat je a kontrolovat a opatření zavedená k zajištění ochrany před zbytkovými riziky a přizpůsobení se jim;

| i) | všechna kritéria zásady „významně nepoškozovat“ relevantní pro hospodaření v lesích. |
| --- | --- |

i)

všechna kritéria zásady „významně nepoškozovat“ relevantní pro hospodaření v lesích.

| 1.3 | Udržitelnost systému hospodaření v lesích, zdokumentovaného v plánu uvedeném v bodě 1.1, je zajištěna tím, že se zvolí nejambicióznější z těchto přístupů:






  a) | hospodaření v lesích odpovídá platné vnitrostátní definici udržitelného hospodaření v lesích; |
| --- | --- | --- |

1.3

Udržitelnost systému hospodaření v lesích, zdokumentovaného v plánu uvedeném v bodě 1.1, je zajištěna tím, že se zvolí nejambicióznější z těchto přístupů:

a)

hospodaření v lesích odpovídá platné vnitrostátní definici udržitelného hospodaření v lesích;

| b) | hospodaření v lesích odpovídá definici udržitelného hospodaření v lesích podle Forest Europe (44) a je v souladu s celoevropskými hlavními zásadami pro udržitelné obhospodařování lesů (45); |
| --- | --- |

b)

hospodaření v lesích odpovídá definici udržitelného hospodaření v lesích podle Forest Europe (44) a je v souladu s celoevropskými hlavními zásadami pro udržitelné obhospodařování lesů (45);

| c) | zavedený systém hospodaření vykazuje soulad s kritérii udržitelnosti lesa stanovenými v čl. 29 odst. 6 směrnice (EU) 2018/2001 a ode dne jeho platnosti s prováděcím aktem o operativních pokynech pro energii z lesní biomasy přijatým podle čl. 29 odst. 8 uvedené směrnice. |
| --- | --- |

c)

zavedený systém hospodaření vykazuje soulad s kritérii udržitelnosti lesa stanovenými v čl. 29 odst. 6 směrnice (EU) 2018/2001 a ode dne jeho platnosti s prováděcím aktem o operativních pokynech pro energii z lesní biomasy přijatým podle čl. 29 odst. 8 uvedené směrnice.

| 1.4 | Činnost nezahrnuje degradaci půdy s velkou zásobou uhlíku (46). |
| --- | --- |

1.4

Činnost nezahrnuje degradaci půdy s velkou zásobou uhlíku (46).

| 1.5 | Zavedený systém hospodaření spojený s danou činností splňuje povinnost náležité péče a požadavky na zákonnost stanovené v nařízení (EU) č. 995/2010. |
| --- | --- |

1.5

Zavedený systém hospodaření spojený s danou činností splňuje povinnost náležité péče a požadavky na zákonnost stanovené v nařízení (EU) č. 995/2010.

| 1.6 | Lesní hospodářský plán nebo rovnocenný dokument upravuje monitorování, které zajišťuje správnost informací obsažených v plánu, zejména pokud jde o údaje týkající se dotčené oblasti. |
| --- | --- |

1.6

Lesní hospodářský plán nebo rovnocenný dokument upravuje monitorování, které zajišťuje správnost informací obsažených v plánu, zejména pokud jde o údaje týkající se dotčené oblasti.

2.   Audit

Do dvou let po zahájení činnosti a poté každých deset let ověřuje soulad činnosti s kritérii významného přínosu ke zmírňování změny klimatu a kritérii zásady „významně nepoškozovat“ jeden z těchto subjektů:

| a) | příslušné vnitrostátní orgány; |
| --- | --- |

a)

příslušné vnitrostátní orgány;

| b) | nezávislý externí ověřovatel na žádost vnitrostátních orgánů nebo provozovatele činnosti. |
| --- | --- |

b)

nezávislý externí ověřovatel na žádost vnitrostátních orgánů nebo provozovatele činnosti.

Za účelem snížení nákladů mohou být audity prováděny společně s jakoukoli certifikací lesů, certifikací v oblasti klimatu nebo jiným auditem.

Nezávislý externí ověřovatel nesmí mít střet zájmů s vlastníkem ani investorem a nesmí se podílet na přípravě ani výkonu činnosti.

3.   Skupinové posouzení

Soulad s kritérii zásady „významně nepoškozovat“ lze ověřit:

| a) | na úrovni lesnické oblasti získávání surovin (47) ve smyslu směrnice (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

a)

na úrovni lesnické oblasti získávání surovin (47) ve smyslu směrnice (EU) 2018/2001;

| b) | na úrovni skupiny podniků, která je dostatečně homogenní pro vyhodnocení rizika udržitelnosti lesnické činnosti, pokud všechny tyto podniky mají mezi sebou trvalý vztah a účastní se dané aktivity a skupina těchto podniků zůstane pro všechny následující audity stejná. |
| --- | --- |

b)

na úrovni skupiny podniků, která je dostatečně homogenní pro vyhodnocení rizika udržitelnosti lesnické činnosti, pokud všechny tyto podniky mají mezi sebou trvalý vztah a účastní se dané aktivity a skupina těchto podniků zůstane pro všechny následující audity stejná.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

Podrobné informace uvedené v bodě 1.2 písm. i) zahrnují ustanovení zajišťující splnění kritérií stanovených v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Není pravděpodobné, že by změnou lesního hospodářství vyvolanou danou činností v oblasti, jíž se činnost dotýká, došlo k výraznému snížení udržitelných dodávek primární lesní biomasy vhodné k výrobě dřevěných výrobků s dlouhodobým potenciálem oběhovosti. Splnění tohoto kritéria lze prokázat analýzou přínosů v oblasti klimatu uvedenou v bodě 2.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Je omezeno používání pesticidů a v souladu se směrnicí 2009/128/ES jsou upřednostňovány alternativní přístupy nebo postupy, které mohou zahrnovat nechemické alternativy pesticidů, s výjimkou případů, kdy je použití pesticidů nutné k potlačení šíření škůdců a chorob.

Při činnosti se minimalizuje používání hnojiv a nepoužívají se statková hnojiva. Činnost je v souladu s nařízením (EU) 2019/1009 nebo s vnitrostátními předpisy o hnojivech či pomocných půdních látkách pro zemědělské použití.

Jsou přijata řádně zdokumentovaná a ověřitelná opatření, aby se zabránilo používání účinných látek, které jsou uvedeny v příloze I části A nařízení (EU) 2019/1021 (48), v Rotterdamské úmluvě o postupu předchozího souhlasu pro určité nebezpečné chemické látky a pesticidy v mezinárodním obchodu, v Minamatské úmluvě o rtuti, v Montrealském protokolu o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu, a účinných látek, které jsou v doporučené klasifikaci pesticidů podle stupně nebezpečnosti WHO zařazeny do třídy Ia („mimořádně nebezpečné“) nebo Ib („vysoce nebezpečné“) (49). Činnost je v souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy o účinných látkách.

Předchází se znečišťování vody a půdy a v případě znečištění jsou přijata opatření k odstranění znečištění.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

V oblastech určených příslušným vnitrostátním orgánem k ochraně nebo v chráněných stanovištích je činnost v souladu s cíli ochrany těchto oblastí.

Nedochází k přeměně stanovišť, která jsou zvláště citlivá na ztrátu biologické rozmanitosti nebo mají vysokou hodnotu z hlediska ochrany, ani oblastí vyčleněných pro obnovu těchto stanovišť v souladu s vnitrostátními právními předpisy.

Podrobné informace uvedené v bodě 1.2 písm. i) zahrnují ustanovení pro zachování a případné zvyšování biologické rozmanitosti v souladu s vnitrostátními a místními předpisy, včetně:

| a) | zajištění dobrého stavu stanovišť a druhů z hlediska ochrany, zachování typických druhů na stanovišti; |
| --- | --- |

a)

zajištění dobrého stavu stanovišť a druhů z hlediska ochrany, zachování typických druhů na stanovišti;

| b) | vyloučení používání nebo uvolnění invazních nepůvodních druhů; |
| --- | --- |

b)

vyloučení používání nebo uvolnění invazních nepůvodních druhů;

| c) | vyloučení používání nepůvodních druhů, ledaže lze prokázat, že:






  i) | použití reprodukčního materiálu lesních dřevin vede k příznivému a vhodnému stavu ekosystému (jako je klima, půdní kritéria a vegetační zóna, odolnost proti lesním požárům); |
| --- | --- | --- |

c)

vyloučení používání nepůvodních druhů, ledaže lze prokázat, že:

i)

použití reprodukčního materiálu lesních dřevin vede k příznivému a vhodnému stavu ekosystému (jako je klima, půdní kritéria a vegetační zóna, odolnost proti lesním požárům);

| ii) | původní druhy, které se v současnosti v lokalitě nacházejí, již nejsou přizpůsobeny předpokládaným klimatickým a pedohydrologickým podmínkám; |
| --- | --- |

ii)

původní druhy, které se v současnosti v lokalitě nacházejí, již nejsou přizpůsobeny předpokládaným klimatickým a pedohydrologickým podmínkám;

| d) | zajištění zachování a zlepšování fyzikální, chemické a biologické kvality půdy; |
| --- | --- |

d)

zajištění zachování a zlepšování fyzikální, chemické a biologické kvality půdy;

| e) | podpory postupů, které jsou šetrné k biologické rozmanitosti a podporují přirozené procesy v lese; |
| --- | --- |

e)

podpory postupů, které jsou šetrné k biologické rozmanitosti a podporují přirozené procesy v lese;

| f) | vyloučení přeměny ekosystémů s vysokou biologickou rozmanitostí na méně biologicky rozmanité; |
| --- | --- |

f)

vyloučení přeměny ekosystémů s vysokou biologickou rozmanitostí na méně biologicky rozmanité;

| g) | zajištění rozmanitosti souvisejících stanovišť a druhů spojených s lesem; |
| --- | --- |

g)

zajištění rozmanitosti souvisejících stanovišť a druhů spojených s lesem;

| h) | zajištění rozmanitosti struktur porostů a zachování nebo posílení porostů ve zralém stádiu a mrtvé dřevní hmoty. |
| --- | --- |

h)

zajištění rozmanitosti struktur porostů a zachování nebo posílení porostů ve zralém stádiu a mrtvé dřevní hmoty.

1.4.   Záchovné lesnictví

Popis činnosti

Hospodaření v lesích s cílem chránit jedno nebo více stanovišť nebo druhů. Záchovné lesnictví nepředpokládá žádnou změnu kategorie využívání půdy a probíhá na půdě, která odpovídá definici lesa stanovené ve vnitrostátním právu, nebo pokud taková definice neexistuje, je v souladu s definicí lesa podle FAO (50).

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE A2 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006. Hospodářské činnosti spadající do této kategorie jsou omezeny na kódy NACE II 02.10, tj. lesní hospodářství a jiné činnosti v oblasti lesnictví, 02.20, tj. těžba dřeva, 02.30, tj. sběr a získávání volně rostoucích lesních plodů a materiálů, kromě dřeva, a 02.40, tj. podpůrné činnosti pro lesnictví.

Jestliže hospodářská činnost spadající do této kategorie splňuje kritérium významného přínosu uvedené v bodě 5, je podpůrnou činností podle čl. 11 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje zbývající technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (51), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (51), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (52), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (53) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (52), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (53) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (54) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (55); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (54) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (55);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

| 5. | Aby mohla být činnost považována za podpůrnou činnost podle čl. 11 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) 2020/852, musí hospodářský subjekt prostřednictvím posouzení současných a budoucích klimatických rizik, které zohledňuje nejistotu a vychází ze spolehlivých údajů, prokázat, že daná činnost poskytuje technologii, výrobek, službu, informace či postup nebo podporuje jejich využívání s jedním z těchto hlavních cílů:






  a) | zvýšit míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům spojeným s klimatem; nebo |
| --- | --- | --- |

5.

Aby mohla být činnost považována za podpůrnou činnost podle čl. 11 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) 2020/852, musí hospodářský subjekt prostřednictvím posouzení současných a budoucích klimatických rizik, které zohledňuje nejistotu a vychází ze spolehlivých údajů, prokázat, že daná činnost poskytuje technologii, výrobek, službu, informace či postup nebo podporuje jejich využívání s jedním z těchto hlavních cílů:

a)

zvýšit míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům spojeným s klimatem; nebo

| b) | přispět k adaptačnímu úsilí jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností. |
| --- | --- |

b)

přispět k adaptačnímu úsilí jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

1.   Lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj

| 1.1 | Činnost probíhá v oblasti, na kterou se vztahuje lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj, jak je stanoven ve vnitrostátních právních předpisech, nebo pokud vnitrostátní právní předpisy lesní hospodářský plán nedefinují, v oblasti odpovídající definici „lesní plochy s dlouhodobým lesním hospodářským plánem“ podle FAO (56).
  Lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj se vztahuje na období deseti či více let a je průběžně aktualizován. |
| --- | --- |

1.1

Činnost probíhá v oblasti, na kterou se vztahuje lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj, jak je stanoven ve vnitrostátních právních předpisech, nebo pokud vnitrostátní právní předpisy lesní hospodářský plán nedefinují, v oblasti odpovídající definici „lesní plochy s dlouhodobým lesním hospodářským plánem“ podle FAO (56).

Lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj se vztahuje na období deseti či více let a je průběžně aktualizován.

| 1.2 | Poskytnou se informace, nejsou-li již zdokumentovány v lesním hospodářském plánu nebo rovnocenném systému, pokud jde o tyto body:






  a) | cíle hospodaření, včetně hlavních omezení; |
| --- | --- | --- |

1.2

Poskytnou se informace, nejsou-li již zdokumentovány v lesním hospodářském plánu nebo rovnocenném systému, pokud jde o tyto body:

a)

cíle hospodaření, včetně hlavních omezení;

| b) | obecné strategie a činnosti plánované k dosažení cílů hospodaření, včetně očekávaných zásahů během celého životního cyklu lesa; |
| --- | --- |

b)

obecné strategie a činnosti plánované k dosažení cílů hospodaření, včetně očekávaných zásahů během celého životního cyklu lesa;

| c) | definici kontextu lesního stanoviště, hlavní druhy lesních dřevin a zamýšlené druhy lesních dřevin, jejich rozsah a rozložení, a to v souladu s kontextem místního lesního ekosystému; |
| --- | --- |

c)

definici kontextu lesního stanoviště, hlavní druhy lesních dřevin a zamýšlené druhy lesních dřevin, jejich rozsah a rozložení, a to v souladu s kontextem místního lesního ekosystému;

| d) | definici území podle jeho zařazení v katastru nemovitostí; |
| --- | --- |

d)

definici území podle jeho zařazení v katastru nemovitostí;

| e) | úseky, silnice, cesty a další práva veřejného přístupu, fyzické charakteristiky včetně vodních toků, oblasti podléhající zákonným a jiným omezením; |
| --- | --- |

e)

úseky, silnice, cesty a další práva veřejného přístupu, fyzické charakteristiky včetně vodních toků, oblasti podléhající zákonným a jiným omezením;

| f) | opatření přijatá k udržení dobrého stavu lesních ekosystémů; |
| --- | --- |

f)

opatření přijatá k udržení dobrého stavu lesních ekosystémů;

| g) | zvážení společenských otázek (včetně ochrany krajiny, konzultací se zúčastněnými stranami v souladu s podmínkami stanovenými ve vnitrostátních právních předpisech); |
| --- | --- |

g)

zvážení společenských otázek (včetně ochrany krajiny, konzultací se zúčastněnými stranami v souladu s podmínkami stanovenými ve vnitrostátních právních předpisech);

| h) | posouzení rizik souvisejících s lesem, včetně lesních požárů a výskytu škůdců a chorob, s cílem předcházet rizikům, snižovat je a kontrolovat a opatření zavedená k zajištění ochrany před zbytkovými riziky a přizpůsobení se jim; |
| --- | --- |

h)

posouzení rizik souvisejících s lesem, včetně lesních požárů a výskytu škůdců a chorob, s cílem předcházet rizikům, snižovat je a kontrolovat a opatření zavedená k zajištění ochrany před zbytkovými riziky a přizpůsobení se jim;

| i) | všechna kritéria zásady „významně nepoškozovat“ relevantní pro hospodaření v lesích. |
| --- | --- |

i)

všechna kritéria zásady „významně nepoškozovat“ relevantní pro hospodaření v lesích.

| 1.3 | Lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj:






  a) | obsahuje primární stanovený cíl hospodaření (57), který spočívá v ochraně půdy a vody (58), ochraně biologické rozmanitosti (59) nebo společenských službách (60) na základě definic FAO; |
| --- | --- | --- |

1.3

Lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj:

a)

obsahuje primární stanovený cíl hospodaření (57), který spočívá v ochraně půdy a vody (58), ochraně biologické rozmanitosti (59) nebo společenských službách (60) na základě definic FAO;

| b) | podporuje postupy, které jsou šetrné k biologické rozmanitosti a podporují přirozené procesy v lese; |
| --- | --- |

b)

podporuje postupy, které jsou šetrné k biologické rozmanitosti a podporují přirozené procesy v lese;

| c) | zahrnuje analýzu:






  i) | dopadů a tlaků na ochranu stanovišť a rozmanitost souvisejících stanovišť; |
| --- | --- | --- |

c)

zahrnuje analýzu:

i)

dopadů a tlaků na ochranu stanovišť a rozmanitost souvisejících stanovišť;

| ii) | stavu těžby s minimalizací dopadů na půdu; |
| --- | --- |

ii)

stavu těžby s minimalizací dopadů na půdu;

| iii) | dalších činností, které mají dopad na cíle ochrany, jako jsou lov a rybolov, zemědělské, pastevecké a lesnické činnosti, průmyslové, těžební a komerční činnosti. |
| --- | --- |

iii)

dalších činností, které mají dopad na cíle ochrany, jako jsou lov a rybolov, zemědělské, pastevecké a lesnické činnosti, průmyslové, těžební a komerční činnosti.

| 1.4 | Udržitelnost systému hospodaření v lesích, zdokumentovaného v plánu uvedeném v bodě 1.1, je zajištěna tím, že se zvolí nejambicióznější z těchto přístupů:






  a) | hospodaření v lesích odpovídá vnitrostátní definici udržitelného hospodaření v lesích, pokud existuje; |
| --- | --- | --- |

1.4

Udržitelnost systému hospodaření v lesích, zdokumentovaného v plánu uvedeném v bodě 1.1, je zajištěna tím, že se zvolí nejambicióznější z těchto přístupů:

a)

hospodaření v lesích odpovídá vnitrostátní definici udržitelného hospodaření v lesích, pokud existuje;

| b) | hospodaření v lesích odpovídá definici udržitelného hospodaření v lesích podle Forest Europe (61) a je v souladu s celoevropskými hlavními zásadami pro udržitelné obhospodařování lesů (62); |
| --- | --- |

b)

hospodaření v lesích odpovídá definici udržitelného hospodaření v lesích podle Forest Europe (61) a je v souladu s celoevropskými hlavními zásadami pro udržitelné obhospodařování lesů (62);

| c) | zavedený systém hospodaření vykazuje soulad s kritérii udržitelnosti lesa ve smyslu čl. 29 odst. 6 směrnice (EU) 2018/2001 a ode dne jeho platnosti s prováděcím aktem o operativních pokynech pro energii z lesní biomasy přijatým podle čl. 29 odst. 8 uvedené směrnice. |
| --- | --- |

c)

zavedený systém hospodaření vykazuje soulad s kritérii udržitelnosti lesa ve smyslu čl. 29 odst. 6 směrnice (EU) 2018/2001 a ode dne jeho platnosti s prováděcím aktem o operativních pokynech pro energii z lesní biomasy přijatým podle čl. 29 odst. 8 uvedené směrnice.

| 1.5 | Činnost nezahrnuje degradaci půdy s velkou zásobou uhlíku (63). |
| --- | --- |

1.5

Činnost nezahrnuje degradaci půdy s velkou zásobou uhlíku (63).

| 1.6 | Zavedený systém hospodaření spojený s danou činností splňuje povinnost náležité péče a požadavky na zákonnost stanovené v nařízení (EU) č. 995/2010. |
| --- | --- |

1.6

Zavedený systém hospodaření spojený s danou činností splňuje povinnost náležité péče a požadavky na zákonnost stanovené v nařízení (EU) č. 995/2010.

| 1.7. | Lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj stanoví monitorování, které zajišťuje správnost informací uvedených v plánu, zejména pokud jde o údaje týkající se dotčené oblasti. |
| --- | --- |

1.7.

Lesní hospodářský plán nebo rovnocenný nástroj stanoví monitorování, které zajišťuje správnost informací uvedených v plánu, zejména pokud jde o údaje týkající se dotčené oblasti.

2.   Audit

Do dvou let po zahájení činnosti a poté každých deset let ověřuje soulad činnosti s kritérii významného přínosu ke zmírňování změny klimatu a kritérii zásady „významně nepoškozovat“ jeden z těchto subjektů:

| a) | příslušné vnitrostátní orgány; |
| --- | --- |

a)

příslušné vnitrostátní orgány;

| b) | nezávislý externí ověřovatel na žádost vnitrostátních orgánů nebo provozovatele činnosti. |
| --- | --- |

b)

nezávislý externí ověřovatel na žádost vnitrostátních orgánů nebo provozovatele činnosti.

Za účelem snížení nákladů mohou být audity prováděny společně s jakoukoli certifikací lesů, certifikací v oblasti klimatu nebo jiným auditem.

Nezávislý externí ověřovatel nesmí mít střet zájmů s vlastníkem ani investorem a nesmí se podílet na přípravě ani výkonu činnosti.

3.   Skupinové posouzení

Soulad s kritérii zásady „významně nepoškozovat“ lze ověřit:

| a) | na úrovni lesnické oblasti získávání surovin (64) ve smyslu směrnice (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

a)

na úrovni lesnické oblasti získávání surovin (64) ve smyslu směrnice (EU) 2018/2001;

| b) | na úrovni skupiny podniků, která je dostatečně homogenní pro vyhodnocení rizika udržitelnosti lesnické činnosti, pokud všechny tyto podniky mají mezi sebou trvalý vztah a účastní se dané aktivity a skupina těchto podniků zůstane pro všechny následující audity stejná. |
| --- | --- |

b)

na úrovni skupiny podniků, která je dostatečně homogenní pro vyhodnocení rizika udržitelnosti lesnické činnosti, pokud všechny tyto podniky mají mezi sebou trvalý vztah a účastní se dané aktivity a skupina těchto podniků zůstane pro všechny následující audity stejná.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

Podrobné informace uvedené v bodě 1.2 písm. i) zahrnují ustanovení zajišťující splnění kritérií stanovených v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Není pravděpodobné, že by změnou lesního hospodářství vyvolanou danou činností v oblasti, jíž se činnost dotýká, došlo k výraznému snížení udržitelných dodávek primární lesní biomasy vhodné k výrobě dřevěných výrobků s dlouhodobým potenciálem oběhovosti. Splnění tohoto kritéria lze prokázat analýzou přínosů v oblasti klimatu uvedenou v bodě 2.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Při této činnosti se nepoužívají pesticidy ani hnojiva.

Jsou přijata řádně zdokumentovaná a ověřitelná opatření, aby se zabránilo používání účinných látek, které jsou uvedeny v příloze I části A nařízení (EU) 2019/1021 (65), v Rotterdamské úmluvě o postupu předchozího souhlasu pro určité nebezpečné chemické látky a pesticidy v mezinárodním obchodu, v Minamatské úmluvě o rtuti, v Montrealském protokolu o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu, a účinných látek, které jsou v doporučené klasifikaci pesticidů podle stupně nebezpečnosti WHO zařazeny do třídy Ia („mimořádně nebezpečné“) nebo Ib („vysoce nebezpečné“) (66). Činnost je v souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy o účinných látkách.

Předchází se znečišťování vody a půdy a v případě znečištění jsou přijata opatření k odstranění znečištění.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

V oblastech určených příslušným vnitrostátním orgánem k ochraně nebo v chráněných stanovištích je činnost v souladu s cíli ochrany těchto oblastí.

Nedochází k přeměně stanovišť, která jsou zvláště citlivá na ztrátu biologické rozmanitosti nebo mají vysokou hodnotu z hlediska ochrany, ani oblastí vyčleněných pro obnovu těchto stanovišť v souladu s vnitrostátními právními předpisy.

Podrobné informace uvedené v bodě 1.2 písm. i) zahrnují ustanovení pro zachování a případné zvyšování biologické rozmanitosti v souladu s vnitrostátními a místními předpisy, včetně:

| a) | zajištění dobrého stavu stanovišť a druhů z hlediska ochrany, zachování typických druhů na stanovišti; |
| --- | --- |

a)

zajištění dobrého stavu stanovišť a druhů z hlediska ochrany, zachování typických druhů na stanovišti;

| b) | vyloučení používání nebo uvolnění invazních nepůvodních druhů; |
| --- | --- |

b)

vyloučení používání nebo uvolnění invazních nepůvodních druhů;

| c) | vyloučení používání nepůvodních druhů, ledaže lze prokázat, že:






  i) | použití reprodukčního materiálu lesních dřevin vede k příznivému a vhodnému stavu ekosystému (jako je klima, půdní kritéria a vegetační zóna, odolnost proti lesním požárům); |
| --- | --- | --- |

c)

vyloučení používání nepůvodních druhů, ledaže lze prokázat, že:

i)

použití reprodukčního materiálu lesních dřevin vede k příznivému a vhodnému stavu ekosystému (jako je klima, půdní kritéria a vegetační zóna, odolnost proti lesním požárům);

| ii) | původní druhy, které se v současnosti v lokalitě nacházejí, již nejsou přizpůsobeny předpokládaným klimatickým a pedohydrologickým podmínkám; |
| --- | --- |

ii)

původní druhy, které se v současnosti v lokalitě nacházejí, již nejsou přizpůsobeny předpokládaným klimatickým a pedohydrologickým podmínkám;

| d) | zajištění zachování a zlepšování fyzikální, chemické a biologické kvality půdy; |
| --- | --- |

d)

zajištění zachování a zlepšování fyzikální, chemické a biologické kvality půdy;

| e) | podpory postupů, které jsou šetrné k biologické rozmanitosti a podporují přirozené procesy v lese; |
| --- | --- |

e)

podpory postupů, které jsou šetrné k biologické rozmanitosti a podporují přirozené procesy v lese;

| f) | vyloučení přeměny ekosystémů s vysokou biologickou rozmanitostí na méně biologicky rozmanité; |
| --- | --- |

f)

vyloučení přeměny ekosystémů s vysokou biologickou rozmanitostí na méně biologicky rozmanité;

| g) | zajištění rozmanitosti souvisejících stanovišť a druhů spojených s lesem; |
| --- | --- |

g)

zajištění rozmanitosti souvisejících stanovišť a druhů spojených s lesem;

| h) | zajištění rozmanitosti struktur porostů a zachování nebo posílení porostů ve zralém stádiu a mrtvé dřevní hmoty. |
| --- | --- |

h)

zajištění rozmanitosti struktur porostů a zachování nebo posílení porostů ve zralém stádiu a mrtvé dřevní hmoty.

2.   ČINNOSTI V OBLASTI OCHRANY A OBNOVY ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ

2.1.   Obnova mokřadů

Popis činnosti

Obnova mokřadů označuje hospodářské činnosti, které podporují navrácení mokřadů do původního stavu, a hospodářské činnosti, které zlepšují funkce mokřadů, aniž by nutně podporovaly navrácení do stavu před narušením, přičemž mokřady se rozumí půda, která odpovídá mezinárodní definici mokřadu (67) nebo rašeliniště (68) stanovené v Úmluvě o mokřadech majících mezinárodní význam především jako biotopy vodního ptactva (Ramsarská úmluva) (69). Dotčená oblast odpovídá definici mokřadů v Unii, jak je stanovena ve sdělení Komise o rozumném využívání a ochraně mokřadů (70).

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie nemají žádný vyhrazený kód NACE uvedený ve statistické klasifikaci ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006, ale týkají se třídy 6 statistické klasifikace činností v oblasti ochrany životního prostředí (CEPA) stanovené nařízením (EU) č. 691/2011.

Jestliže hospodářská činnost spadající do této kategorie splňuje kritérium významného přínosu uvedené v bodě 5, je podpůrnou činností podle čl. 11 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje zbývající technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (71), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (71), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (72), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (73) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (72), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (73) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (74) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (75); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (74) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (75);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

| 5. | Aby mohla být činnost považována za podpůrnou činnost podle čl. 11 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) 2020/852, musí hospodářský subjekt prostřednictvím posouzení současných a budoucích klimatických rizik, které zohledňuje nejistotu a vychází ze spolehlivých údajů, prokázat, že daná činnost poskytuje technologii, výrobek, službu, informace či postup nebo podporuje jejich využívání s jedním z těchto hlavních cílů:






  a) | zvýšit míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům spojeným s klimatem; |
| --- | --- | --- |

5.

Aby mohla být činnost považována za podpůrnou činnost podle čl. 11 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) 2020/852, musí hospodářský subjekt prostřednictvím posouzení současných a budoucích klimatických rizik, které zohledňuje nejistotu a vychází ze spolehlivých údajů, prokázat, že daná činnost poskytuje technologii, výrobek, službu, informace či postup nebo podporuje jejich využívání s jedním z těchto hlavních cílů:

a)

zvýšit míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům spojeným s klimatem;

| b) | přispět k adaptačnímu úsilí jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností. |
| --- | --- |

b)

přispět k adaptačnímu úsilí jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

1.   Plán obnovy

| 1.1 | Na oblast se vztahuje plán obnovy, který je v souladu se zásadami a pokyny Ramsarské úmluvy pro obnovu mokřadů, dokud oblast není klasifikována jako mokřad a nespadá pod plán hospodaření v mokřadech v souladu s pokyny Ramsarské úmluvy pro plánování hospodaření v ramsarských lokalitách a v ostatních mokřadech. U rašelinišť se plán obnovy řídí doporučeními obsaženými v příslušných usneseních Ramsarské úmluvy, včetně usnesení XIII/13. |
| --- | --- |

1.1

Na oblast se vztahuje plán obnovy, který je v souladu se zásadami a pokyny Ramsarské úmluvy pro obnovu mokřadů, dokud oblast není klasifikována jako mokřad a nespadá pod plán hospodaření v mokřadech v souladu s pokyny Ramsarské úmluvy pro plánování hospodaření v ramsarských lokalitách a v ostatních mokřadech. U rašelinišť se plán obnovy řídí doporučeními obsaženými v příslušných usneseních Ramsarské úmluvy, včetně usnesení XIII/13.

| 1.2 | Plán obnovy obsahuje pečlivé zvážení místních hydrologických a pedologických podmínek, včetně dynamiky nasycení půdy a změny aerobních a anaerobních podmínek. |
| --- | --- |

1.2

Plán obnovy obsahuje pečlivé zvážení místních hydrologických a pedologických podmínek, včetně dynamiky nasycení půdy a změny aerobních a anaerobních podmínek.

| 1.3 | V plánu obnovy jsou řešena všechna kritéria zásady „významně nepoškozovat“ týkající se hospodaření v mokřadech. |
| --- | --- |

1.3

V plánu obnovy jsou řešena všechna kritéria zásady „významně nepoškozovat“ týkající se hospodaření v mokřadech.

| 1.4 | Plán obnovy stanoví monitorování, které zajišťuje správnost informací uvedených v plánu, zejména pokud jde o údaje týkající se dotčené oblasti. |
| --- | --- |

1.4

Plán obnovy stanoví monitorování, které zajišťuje správnost informací uvedených v plánu, zejména pokud jde o údaje týkající se dotčené oblasti.

2.   Audit

Do dvou let po zahájení činnosti a poté každých deset let ověřuje soulad činnosti s kritérii významného přínosu ke zmírňování změny klimatu a kritérii zásady „významně nepoškozovat“ jeden z těchto subjektů:

| a) | příslušné vnitrostátní orgány; |
| --- | --- |

a)

příslušné vnitrostátní orgány;

| b) | nezávislý externí ověřovatel na žádost vnitrostátních orgánů nebo provozovatele činnosti. |
| --- | --- |

b)

nezávislý externí ověřovatel na žádost vnitrostátních orgánů nebo provozovatele činnosti.

Za účelem snížení nákladů mohou být audity prováděny společně s jakoukoli certifikací lesů, certifikací v oblasti klimatu nebo jiným auditem.

Nezávislý externí ověřovatel nesmí mít střet zájmů s vlastníkem ani investorem a nesmí se podílet na přípravě ani výkonu činnosti.

Skupinové posouzení

Soulad s kritérii zásady „významně nepoškozovat“ lze ověřit na úrovni skupiny podniků, která je dostatečně homogenní pro vyhodnocení rizika udržitelnosti lesnické činnosti, pokud všechny tyto podniky mají mezi sebou trvalý vztah a účastní se dané aktivity a skupina těchto podniků zůstane pro všechny následující audity stejná.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Je minimalizována těžba rašeliny.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Je minimalizováno používání pesticidů a v souladu se směrnicí 2009/128/ES jsou upřednostňovány alternativní přístupy nebo postupy, které mohou zahrnovat nechemické alternativy pesticidů, s výjimkou případů, kdy je použití pesticidů nutné k potlačení šíření škůdců a chorob.

Při činnosti se minimalizuje používání hnojiv a nepoužívají se statková hnojiva. Činnost je v souladu s nařízením (EU) 2019/1009 nebo s vnitrostátními předpisy o hnojivech či pomocných půdních látkách pro zemědělské použití.

Jsou přijata řádně zdokumentovaná a ověřitelná opatření, aby se zabránilo používání účinných látek, které jsou uvedeny v příloze I části A nařízení (EU) 2019/1021 (76), v Rotterdamské úmluvě o postupu předchozího souhlasu pro určité nebezpečné chemické látky a pesticidy v mezinárodním obchodu, v Minamatské úmluvě o rtuti, v Montrealském protokolu o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu, a účinných látek, které jsou v doporučené klasifikaci pesticidů podle stupně nebezpečnosti WHO zařazeny do třídy Ia („mimořádně nebezpečné“) nebo Ib („vysoce nebezpečné“) (77). Činnost je v souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy o účinných látkách.

Předchází se znečišťování vody a půdy a v případě znečištění jsou přijata opatření k odstranění znečištění.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

V oblastech určených příslušným vnitrostátním orgánem k ochraně nebo v chráněných stanovištích je činnost v souladu s cíli ochrany těchto oblastí.

Nedochází k přeměně stanovišť, která jsou zvláště citlivá na ztrátu biologické rozmanitosti nebo mají vysokou hodnotu z hlediska ochrany, ani oblastí vyčleněných pro obnovu těchto stanovišť v souladu s vnitrostátními právními předpisy.

Plán uvedený v bodě 1 (plán obnovy) tohoto oddílu obsahuje ustanovení pro zachování a případně zvýšení biologické rozmanitosti v souladu s vnitrostátními a místními předpisy, včetně:

| a) | zajištění dobrého stavu stanovišť a druhů z hlediska ochrany, zachování typických druhů na stanovišti; |
| --- | --- |

a)

zajištění dobrého stavu stanovišť a druhů z hlediska ochrany, zachování typických druhů na stanovišti;

| b) | vyloučení používání nebo uvolnění invazních druhů. |
| --- | --- |

b)

vyloučení používání nebo uvolnění invazních druhů.

3.   ZPRACOVATELSKÝ PRŮMYSL

3.1.   Výroba technologických zařízení pro obnovitelnou energii

Popis činnosti

Výroba technologických zařízení pro obnovitelnou energii, přičemž energie z obnovitelných zdrojů je definována v čl. 2 bodě 1 směrnice (EU) 2018/2001.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy C25, C27 nebo C28 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (78), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (78), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (79), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (80) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (79), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (80) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (81) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (82); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (81) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (82);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Nepoužije se

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Při činnosti se hodnotí dostupnost technik, a pokud je to možné, přijímají se techniky, které podporují:

| a) | opětovné použití a využívání druhotných surovin a opětovně použitých součástí ve vyráběných výrobcích; |
| --- | --- |

a)

opětovné použití a využívání druhotných surovin a opětovně použitých součástí ve vyráběných výrobcích;

| b) | design zajišťující vysokou trvanlivost, recyklovatelnost, snadnou demontáž a přizpůsobitelnost vyráběných výrobků; |
| --- | --- |

b)

design zajišťující vysokou trvanlivost, recyklovatelnost, snadnou demontáž a přizpůsobitelnost vyráběných výrobků;

| c) | nakládání s odpady, které ve výrobním procesu upřednostňuje recyklaci před likvidací; |
| --- | --- |

c)

nakládání s odpady, které ve výrobním procesu upřednostňuje recyklaci před likvidací;

| d) | informace o látkách vzbuzujících obavy a jejich sledovatelnost během celého životního cyklu vyráběných výrobků. |
| --- | --- |

d)

informace o látkách vzbuzujících obavy a jejich sledovatelnost během celého životního cyklu vyráběných výrobků.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku C této přílohy.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

3.2.   Výroba zařízení na výrobu a využívání vodíku

Popis činnosti

Výroba zařízení na výrobu a využívání vodíku, kde vodík, pro jehož výrobu se zařízení vyrábí, splňuje požadavek na úspory emisí skleníkových plynů během životního cyklu ve výši 73,4 % [což znamená emise skleníkových plynů během životního cyklu nižší než 3 t ekvivalentu CO2/t H2] a 70 % u syntetických paliv na bázi vodíku oproti referenčnímu fosilnímu palivu s 94 g ekvivalentu CO2/MJ, analogicky k přístupu stanovenému v čl. 25 odst. 2 a příloze V směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy C25, C27 nebo C28 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (83), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (83), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (84), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (85) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (84), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (85) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (86) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (87); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (86) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (87);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Nepoužije se

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Při činnosti se hodnotí dostupnost technik, a pokud je to možné, přijímají se techniky, které podporují:

| a) | opětovné použití a využívání druhotných surovin a opětovně použitých součástí ve vyráběných výrobcích; |
| --- | --- |

a)

opětovné použití a využívání druhotných surovin a opětovně použitých součástí ve vyráběných výrobcích;

| b) | design zajišťující vysokou trvanlivost, recyklovatelnost, snadnou demontáž a přizpůsobitelnost vyráběných výrobků; |
| --- | --- |

b)

design zajišťující vysokou trvanlivost, recyklovatelnost, snadnou demontáž a přizpůsobitelnost vyráběných výrobků;

| c) | nakládání s odpady, které ve výrobním procesu upřednostňuje recyklaci před likvidací; |
| --- | --- |

c)

nakládání s odpady, které ve výrobním procesu upřednostňuje recyklaci před likvidací;

| d) | informace o látkách vzbuzujících obavy a jejich sledovatelnost během celého životního cyklu vyráběných výrobků. |
| --- | --- |

d)

informace o látkách vzbuzujících obavy a jejich sledovatelnost během celého životního cyklu vyráběných výrobků.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku C této přílohy.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

3.3.   Výroba nízkouhlíkových technologických zařízení pro dopravu

Popis činnosti

Výroba, opravy, údržba, dovybavení (88), nové využití a modernizace nízkouhlíkových dopravních prostředků, kolejových vozidel a plavidel týkající se jedné z těchto technologií:

| a) | vlaků, osobních a nákladních vozů, které mají nulové přímé (výfukové) emise CO2; |
| --- | --- |

a)

vlaků, osobních a nákladních vozů, které mají nulové přímé (výfukové) emise CO2;

| b) | vlaků, osobních a nákladních vozů, které mají nulové přímé výfukové emise CO2, jsou-li provozovány na trati s potřebnou infrastrukturou, a používají tradiční motor, pokud taková infrastruktura není k dispozici (konfigurace Bi-mode); |
| --- | --- |

b)

vlaků, osobních a nákladních vozů, které mají nulové přímé výfukové emise CO2, jsou-li provozovány na trati s potřebnou infrastrukturou, a používají tradiční motor, pokud taková infrastruktura není k dispozici (konfigurace Bi-mode);

| c) | zařízení městské, příměstské a silniční osobní dopravy, kde jsou přímé (výfukové) emise CO2 vozidel nulové; |
| --- | --- |

c)

zařízení městské, příměstské a silniční osobní dopravy, kde jsou přímé (výfukové) emise CO2 vozidel nulové;

| d) | do 31. prosince 2025 vozidel kategorií M2 a M3 (89), která mají druh karoserie klasifikovaný jako „CA“ (jednopodlažní vozidlo), „CB“ (dvojpodlažní vozidlo), „CC“ (jednopodlažní kloubové vozidlo) nebo „CD“ (dvojpodlažní kloubové vozidlo) (90) a splňují nejnovější normu EURO VI, tj. jak požadavky nařízení (ES) č. 595/2009 a od okamžiku, kdy vstoupí v platnost změny uvedeného nařízení, požadavky daných pozměňujících aktů ještě před datem jejich použitelnosti, tak i poslední krok normy Euro VI stanovený v příloze I dodatku 9 tabulce 1 nařízení (EU) č. 582/2011, jestliže ustanovení upravující tento krok vstoupila v platnost, avšak dosud nejsou pro daný druh vozidla použitelná (91). Není-li taková norma k dispozici, jsou přímé emise CO2 těchto vozidel nulové; |
| --- | --- |

d)

do 31. prosince 2025 vozidel kategorií M2 a M3 (89), která mají druh karoserie klasifikovaný jako „CA“ (jednopodlažní vozidlo), „CB“ (dvojpodlažní vozidlo), „CC“ (jednopodlažní kloubové vozidlo) nebo „CD“ (dvojpodlažní kloubové vozidlo) (90) a splňují nejnovější normu EURO VI, tj. jak požadavky nařízení (ES) č. 595/2009 a od okamžiku, kdy vstoupí v platnost změny uvedeného nařízení, požadavky daných pozměňujících aktů ještě před datem jejich použitelnosti, tak i poslední krok normy Euro VI stanovený v příloze I dodatku 9 tabulce 1 nařízení (EU) č. 582/2011, jestliže ustanovení upravující tento krok vstoupila v platnost, avšak dosud nejsou pro daný druh vozidla použitelná (91). Není-li taková norma k dispozici, jsou přímé emise CO2 těchto vozidel nulové;

| e) | zařízení osobní mobility s pohonem, který pochází z fyzické aktivity uživatele, z motoru s nulovými emisemi nebo z kombinace motoru s nulovými emisemi a fyzické aktivity; |
| --- | --- |

e)

zařízení osobní mobility s pohonem, který pochází z fyzické aktivity uživatele, z motoru s nulovými emisemi nebo z kombinace motoru s nulovými emisemi a fyzické aktivity;

| f) | vozidel kategorií M1 a N1 klasifikovaných jako lehká vozidla (92):






  i) | do 31. prosince 2025: se specifickými emisemi CO2 ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. h) nařízení (EU) 2019/631 nižšími než 50 g CO2/km (lehká užitková vozidla s nízkými a nulovými emisemi); |
| --- | --- | --- |

f)

vozidel kategorií M1 a N1 klasifikovaných jako lehká vozidla (92):

i)

do 31. prosince 2025: se specifickými emisemi CO2 ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. h) nařízení (EU) 2019/631 nižšími než 50 g CO2/km (lehká užitková vozidla s nízkými a nulovými emisemi);

| ii) | od 1. ledna 2026: se specifickými emisemi CO2 ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. h) nařízení (EU) 2019/631, které jsou nulové; |
| --- | --- |

ii)

od 1. ledna 2026: se specifickými emisemi CO2 ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. h) nařízení (EU) 2019/631, které jsou nulové;

| g) | vozidel kategorie L (93) s výfukovými emisemi CO2 rovnajícími se 0 g ekvivalentu CO2/km vypočtenými podle emisní zkoušky stanovené v nařízení (EU) č. 168/2013; |
| --- | --- |

g)

vozidel kategorie L (93) s výfukovými emisemi CO2 rovnajícími se 0 g ekvivalentu CO2/km vypočtenými podle emisní zkoušky stanovené v nařízení (EU) č. 168/2013;

| h) | vozidel kategorií N2 a N3 a vozidel kategorie N1 klasifikovaných jako těžká vozidla, která nejsou určena k přepravě fosilních paliv, s maximální technicky přípustnou hmotností nepřesahující 7,5 tuny, jež jsou „těžkými vozidly s nulovými emisemi“ ve smyslu nařízení (EU) 2019/1242; |
| --- | --- |

h)

vozidel kategorií N2 a N3 a vozidel kategorie N1 klasifikovaných jako těžká vozidla, která nejsou určena k přepravě fosilních paliv, s maximální technicky přípustnou hmotností nepřesahující 7,5 tuny, jež jsou „těžkými vozidly s nulovými emisemi“ ve smyslu nařízení (EU) 2019/1242;

| i) | vozidel kategorií N2 a N3, která nejsou určena k přepravě fosilních paliv, s maximální technicky přípustnou hmotností přesahující 7,5 tuny, jež jsou „těžkými vozidly s nulovými emisemi“ ve smyslu čl. 3 bodu 11 nařízení (EU) 2019/1242 nebo „těžkými vozidly s nízkými emisemi“ ve smyslu čl. 3 bodu 12) uvedeného nařízení; |
| --- | --- |

i)

vozidel kategorií N2 a N3, která nejsou určena k přepravě fosilních paliv, s maximální technicky přípustnou hmotností přesahující 7,5 tuny, jež jsou „těžkými vozidly s nulovými emisemi“ ve smyslu čl. 3 bodu 11 nařízení (EU) 2019/1242 nebo „těžkými vozidly s nízkými emisemi“ ve smyslu čl. 3 bodu 12) uvedeného nařízení;

| j) | plavidel pro vnitrozemskou vodní osobní dopravu, která:






  i) | mají nulové přímé (výfukové) emise CO2; |
| --- | --- | --- |

j)

plavidel pro vnitrozemskou vodní osobní dopravu, která:

i)

mají nulové přímé (výfukové) emise CO2;

| ii) | do 31. prosince 2025 jsou hybridními nebo dvoupalivovými (dual fuel) plavidly, která pro běžný provoz využívají nejméně 50 % energie z paliv s nulovými přímými (výfukovými) emisemi CO2 nebo dobíjení ze sítě; |
| --- | --- |

ii)

do 31. prosince 2025 jsou hybridními nebo dvoupalivovými (dual fuel) plavidly, která pro běžný provoz využívají nejméně 50 % energie z paliv s nulovými přímými (výfukovými) emisemi CO2 nebo dobíjení ze sítě;

| k) | plavidel pro vnitrozemskou nákladní vodní dopravu, která nejsou určena k přepravě fosilních paliv a:






  i) | mají nulové přímé (výfukové) emise CO2; |
| --- | --- | --- |

k)

plavidel pro vnitrozemskou nákladní vodní dopravu, která nejsou určena k přepravě fosilních paliv a:

i)

mají nulové přímé (výfukové) emise CO2;

| ii) | do 31. prosince 2025 mají přímé (výfukové) emise CO2 na tunokilometr (g CO2/tkm), vypočtené (nebo v případě nových plavidel odhadnuté) pomocí provozního ukazatele energetické účinnosti (94), o 50 % nižší, než je průměrná referenční hodnota pro emise CO2 definovaná pro těžká vozidla (podskupina vozidel 5-LH) v souladu s článkem 11 nařízení (EU) 2019/1242; |
| --- | --- |

ii)

do 31. prosince 2025 mají přímé (výfukové) emise CO2 na tunokilometr (g CO2/tkm), vypočtené (nebo v případě nových plavidel odhadnuté) pomocí provozního ukazatele energetické účinnosti (94), o 50 % nižší, než je průměrná referenční hodnota pro emise CO2 definovaná pro těžká vozidla (podskupina vozidel 5-LH) v souladu s článkem 11 nařízení (EU) 2019/1242;

| l) | plavidel pro námořní a pobřežní nákladní dopravu, plavidel pro provoz v přístavu a pomocné činnosti, která nejsou určena k přepravě fosilních paliv a:






  i) | mají nulové přímé (výfukové) emise CO2; |
| --- | --- | --- |

l)

plavidel pro námořní a pobřežní nákladní dopravu, plavidel pro provoz v přístavu a pomocné činnosti, která nejsou určena k přepravě fosilních paliv a:

i)

mají nulové přímé (výfukové) emise CO2;

| ii) | do 31. prosince 2025 jsou hybridními a dvoupalivovými (dual fuel) plavidly, která pro běžný provoz na moři a v přístavu získávají nejméně 25 % energie z paliv s nulovými přímými (výfukovými) emisemi CO2 nebo dobíjením ze sítě; |
| --- | --- |

ii)

do 31. prosince 2025 jsou hybridními a dvoupalivovými (dual fuel) plavidly, která pro běžný provoz na moři a v přístavu získávají nejméně 25 % energie z paliv s nulovými přímými (výfukovými) emisemi CO2 nebo dobíjením ze sítě;

| iii) | do 31. prosince 2025 a pouze v případě, že jsou tato plavidla prokazatelně využívána výlučně k provozování pobřežní přepravy určené k umožnění přechodu nákladu přepravovaného v současné době po zemi na přepravu po moři, mají přímé (výfukové) emise CO2, vypočtené pomocí indexu energeticky účinného designu (EEDI) Mezinárodní námořní organizace (IMO) (95), o 50 % nižší, než je průměrná referenční hodnota emisí CO2 definovaná pro těžká vozidla (podskupina vozidel 5-LH) v souladu s článkem 11 nařízení (EU) 2019/1242; |
| --- | --- |

iii)

do 31. prosince 2025 a pouze v případě, že jsou tato plavidla prokazatelně využívána výlučně k provozování pobřežní přepravy určené k umožnění přechodu nákladu přepravovaného v současné době po zemi na přepravu po moři, mají přímé (výfukové) emise CO2, vypočtené pomocí indexu energeticky účinného designu (EEDI) Mezinárodní námořní organizace (IMO) (95), o 50 % nižší, než je průměrná referenční hodnota emisí CO2 definovaná pro těžká vozidla (podskupina vozidel 5-LH) v souladu s článkem 11 nařízení (EU) 2019/1242;

| iv) | do 31. prosince 2025 dosáhla hodnoty indexu energeticky účinného designu (EEDI) o 10 % nižší, než jsou požadavky na EEDI platné k 1. dubnu 2022 (96), jestliže tato plavidla mohou být poháněna palivy s nulovými přímými (výfukovými) emisemi CO2 nebo palivy z obnovitelných zdrojů (97); |
| --- | --- |

iv)

do 31. prosince 2025 dosáhla hodnoty indexu energeticky účinného designu (EEDI) o 10 % nižší, než jsou požadavky na EEDI platné k 1. dubnu 2022 (96), jestliže tato plavidla mohou být poháněna palivy s nulovými přímými (výfukovými) emisemi CO2 nebo palivy z obnovitelných zdrojů (97);

| m) | plavidel pro námořní a pobřežní osobní dopravu, která nejsou určena k přepravě fosilních paliv a:






  i) | mají nulové přímé (výfukové) emise CO2; |
| --- | --- | --- |

m)

plavidel pro námořní a pobřežní osobní dopravu, která nejsou určena k přepravě fosilních paliv a:

i)

mají nulové přímé (výfukové) emise CO2;

| ii) | do 31. prosince 2025 hybridní a dvoupalivová (dual fuel) plavidla získávají pro běžný provoz na moři a v přístavu nejméně 25 % energie z paliv s nulovými přímými (výfukovými) emisemi CO2 nebo dobíjením ze sítě; |
| --- | --- |

ii)

do 31. prosince 2025 hybridní a dvoupalivová (dual fuel) plavidla získávají pro běžný provoz na moři a v přístavu nejméně 25 % energie z paliv s nulovými přímými (výfukovými) emisemi CO2 nebo dobíjením ze sítě;

| iii) | do 31. prosince 2025 dosáhla hodnoty indexu energeticky účinného designu (EEDI) o 10 % nižší, než jsou požadavky na EEDI platné k 1. dubnu 2022, jestliže tato plavidla mohou být poháněna palivy s nulovými přímými (výfukovými) emisemi CO2 nebo palivy z obnovitelných zdrojů (98). |
| --- | --- |

iii)

do 31. prosince 2025 dosáhla hodnoty indexu energeticky účinného designu (EEDI) o 10 % nižší, než jsou požadavky na EEDI platné k 1. dubnu 2022, jestliže tato plavidla mohou být poháněna palivy s nulovými přímými (výfukovými) emisemi CO2 nebo palivy z obnovitelných zdrojů (98).

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy C29.1, C30.1, C30.2, C30.9, C33.15 a C33.17 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (99), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (99), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (100), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (101) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (100), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (101) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (102) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (103); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (102) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (103);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Nepoužije se

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Při činnosti se hodnotí dostupnost technik, a pokud je to možné, přijímají se techniky, které podporují:

| a) | opětovné použití a využívání druhotných surovin a opětovně použitých součástí ve vyráběných výrobcích; |
| --- | --- |

a)

opětovné použití a využívání druhotných surovin a opětovně použitých součástí ve vyráběných výrobcích;

| b) | design zajišťující vysokou trvanlivost, recyklovatelnost, snadnou demontáž a přizpůsobitelnost vyráběných výrobků; |
| --- | --- |

b)

design zajišťující vysokou trvanlivost, recyklovatelnost, snadnou demontáž a přizpůsobitelnost vyráběných výrobků;

| c) | nakládání s odpady, které ve výrobním procesu upřednostňuje recyklaci před likvidací; |
| --- | --- |

c)

nakládání s odpady, které ve výrobním procesu upřednostňuje recyklaci před likvidací;

| d) | informace o látkách vzbuzujících obavy a jejich sledovatelnost během celého životního cyklu vyráběných výrobků. |
| --- | --- |

d)

informace o látkách vzbuzujících obavy a jejich sledovatelnost během celého životního cyklu vyráběných výrobků.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku C této přílohy.

V příslušných případech vozidla v souladu se směrnicí 2000/53/ES neobsahují olovo, rtuť, šestimocný chrom a kadmium.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

3.4.   Výroba baterií

Popis činnosti

Výroba nabíjecích baterií, napájecích sad a akumulátorů pro dopravu, stacionární a mimosíťové skladování energie a další průmyslové aplikace a výroba příslušných součástí (aktivních materiálů pro baterie, bateriových článků, pouzder a elektronických součástí), které vedou k podstatnému snížení emisí skleníkových plynů v odvětví dopravy, stacionárního a mimosíťového ukládání energie a dalších průmyslových aplikací.

Recyklace baterií s ukončenou životností.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódy NACE C27.2 a E38.3.2 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (104), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (104), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (105), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (106) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (105), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (106) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (107) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (108); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (107) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (108);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Nepoužije se

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Pokud jde o výrobu nových baterií, součástí a materiálů, při činnosti se hodnotí dostupnost technik, a pokud je to možné, přijímají se techniky, které podporují:

| a) | opětovné použití a využívání druhotných surovin a opětovně použitých součástí ve vyráběných výrobcích; |
| --- | --- |

a)

opětovné použití a využívání druhotných surovin a opětovně použitých součástí ve vyráběných výrobcích;

| b) | design zajišťující vysokou trvanlivost, recyklovatelnost, snadnou demontáž a přizpůsobitelnost vyráběných výrobků; |
| --- | --- |

b)

design zajišťující vysokou trvanlivost, recyklovatelnost, snadnou demontáž a přizpůsobitelnost vyráběných výrobků;

| c) | informace o látkách vzbuzujících obavy a jejich sledovatelnost během celého životního cyklu vyráběných výrobků. |
| --- | --- |

c)

informace o látkách vzbuzujících obavy a jejich sledovatelnost během celého životního cyklu vyráběných výrobků.

Postupy recyklace splňují podmínky stanovené v článku 12 a v příloze III části B směrnice 2006/66/ES, včetně použití nejnovějších relevantních nejlepších dostupných technik a dosažení účinnosti stanovené pro olověné baterie, niklkadmioné baterie a pro další chemické látky. Tyto postupy zajišťují recyklaci kovového obsahu na nejvyšší úrovni, která je technicky proveditelná bez nadměrných nákladů.

Zařízení provádějící recyklaci v příslušných případech splňují požadavky stanovené ve směrnici 2010/75/EU.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku C této přílohy.

Baterie jsou v souladu s platnými pravidly udržitelnosti pro uvádění baterií na trh v Unii, včetně omezení používání nebezpečných látek v bateriích, a to včetně nařízení (ES) č. 1907/2006 a směrnice 2006/66/ES.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

3.5.   Výroba zařízení pro zvýšení energetické účinnosti budov

Popis činnosti

Výroba jednoho nebo více následujících energeticky úsporných vybavení (a jejich klíčových součástí (109)) pro budovy:

| a) | oken s hodnotou U nižší nebo rovnou 1,0 W/m2K; |
| --- | --- |

a)

oken s hodnotou U nižší nebo rovnou 1,0 W/m2K;

| b) | dveří s hodnotou U nižší nebo rovnou 1,2 W/m2K; |
| --- | --- |

b)

dveří s hodnotou U nižší nebo rovnou 1,2 W/m2K;

| c) | systémů vnějších stěn s hodnotou U nižší nebo rovnou 0,5 W/m2K; |
| --- | --- |

c)

systémů vnějších stěn s hodnotou U nižší nebo rovnou 0,5 W/m2K;

| d) | střešních systémů s hodnotou U nižší nebo rovnou 0,3 W/m2K; |
| --- | --- |

d)

střešních systémů s hodnotou U nižší nebo rovnou 0,3 W/m2K;

| e) | izolačních výrobků s hodnotou lambda nižší nebo rovnou 0,06 W/mK; |
| --- | --- |

e)

izolačních výrobků s hodnotou lambda nižší nebo rovnou 0,06 W/mK;

| f) | spotřebičů pro domácnost zařazených do dvou nejvyšších zastoupených tříd energetické účinnosti v souladu s nařízením (EU) 2017/1369 a akty v přenesené pravomoci přijatými podle uvedeného nařízení; |
| --- | --- |

f)

spotřebičů pro domácnost zařazených do dvou nejvyšších zastoupených tříd energetické účinnosti v souladu s nařízením (EU) 2017/1369 a akty v přenesené pravomoci přijatými podle uvedeného nařízení;

| g) | zdrojů světla zařazených do dvou nejvyšších zastoupených tříd energetické účinnosti v souladu s nařízením (EU) 2017/1369 a akty v přenesené pravomoci přijatými podle uvedeného nařízení; |
| --- | --- |

g)

zdrojů světla zařazených do dvou nejvyšších zastoupených tříd energetické účinnosti v souladu s nařízením (EU) 2017/1369 a akty v přenesené pravomoci přijatými podle uvedeného nařízení;

| h) | systémů pro vytápění prostoru a přípravu teplé vody zařazených do dvou nejvyšších zastoupených tříd energetické účinnosti v souladu s nařízením (EU) 2017/1369 a akty v přenesené pravomoci přijatými podle uvedeného nařízení; |
| --- | --- |

h)

systémů pro vytápění prostoru a přípravu teplé vody zařazených do dvou nejvyšších zastoupených tříd energetické účinnosti v souladu s nařízením (EU) 2017/1369 a akty v přenesené pravomoci přijatými podle uvedeného nařízení;

| i) | chladicích a ventilačních systémů zařazených do dvou nejvyšších zastoupených tříd energetické účinnosti v souladu s nařízením (EU) 2017/1369 a akty v přenesenépravomoci přijatými podle uvedeného nařízení; |
| --- | --- |

i)

chladicích a ventilačních systémů zařazených do dvou nejvyšších zastoupených tříd energetické účinnosti v souladu s nařízením (EU) 2017/1369 a akty v přenesenépravomoci přijatými podle uvedeného nařízení;

| j) | regulace osvětlení podle přítomnosti a úrovně denního světla u osvětlovacích systémů; |
| --- | --- |

j)

regulace osvětlení podle přítomnosti a úrovně denního světla u osvětlovacích systémů;

| k) | tepelných čerpadel vyhovujících technickým screeningovým kritériím stanoveným v oddíle 4.16 této přílohy; |
| --- | --- |

k)

tepelných čerpadel vyhovujících technickým screeningovým kritériím stanoveným v oddíle 4.16 této přílohy;

| l) | fasádních a střešních prvků s funkcí stínění nebo regulace slunečního svitu, včetně prvků podporujících růst vegetace; |
| --- | --- |

l)

fasádních a střešních prvků s funkcí stínění nebo regulace slunečního svitu, včetně prvků podporujících růst vegetace;

| m) | energeticky účinných systémů automatizace a kontroly budov pro bytové i nebytové budovy; |
| --- | --- |

m)

energeticky účinných systémů automatizace a kontroly budov pro bytové i nebytové budovy;

| n) | pásmových termostatů a zařízení pro inteligentní monitorování zatížení elektrické sítě nebo tepelného zatížení pro budovy a snímačů; |
| --- | --- |

n)

pásmových termostatů a zařízení pro inteligentní monitorování zatížení elektrické sítě nebo tepelného zatížení pro budovy a snímačů;

| o) | výrobků pro měření tepla a termostatickou regulaci pro rodinné domy připojené k systémům dálkového vytápění, pro jednotlivé byty připojené k systémům ústředního vytápění sloužícím celé budově a pro systémy ústředního vytápění; |
| --- | --- |

o)

výrobků pro měření tepla a termostatickou regulaci pro rodinné domy připojené k systémům dálkového vytápění, pro jednotlivé byty připojené k systémům ústředního vytápění sloužícím celé budově a pro systémy ústředního vytápění;

| p) | výměníků a rozvoden dálkového vytápění, které jsou v souladu s činností rozvodu dálkového vytápění/chlazení uvedenou v oddíle 4.15 této přílohy; |
| --- | --- |

p)

výměníků a rozvoden dálkového vytápění, které jsou v souladu s činností rozvodu dálkového vytápění/chlazení uvedenou v oddíle 4.15 této přílohy;

| q) | výrobků pro inteligentní monitorování a regulaci systémů vytápění a snímačů. |
| --- | --- |

q)

výrobků pro inteligentní monitorování a regulaci systémů vytápění a snímačů.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy C16.23, C23.11, C23.20, C23.31, C23.32, C23.43, C.23.61, C25.11, C25.12, C25.21, C25.29, C25.93, C27.31, C27.32, C27.33, C27.40, C27.51, C28.11, C28.12, C28.13, C28.14 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (110), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (110), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (111), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (112) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (111), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (112) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (113) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (114); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (113) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (114);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Nepoužije se

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Při činnosti se hodnotí dostupnost technik, a pokud je to možné, přijímají se techniky, které podporují:

| a) | opětovné použití a využívání druhotných surovin a opětovně použitých součástí ve vyráběných výrobcích; |
| --- | --- |

a)

opětovné použití a využívání druhotných surovin a opětovně použitých součástí ve vyráběných výrobcích;

| b) | design zajišťující vysokou trvanlivost, recyklovatelnost, snadnou demontáž a přizpůsobitelnost vyráběných výrobků; |
| --- | --- |

b)

design zajišťující vysokou trvanlivost, recyklovatelnost, snadnou demontáž a přizpůsobitelnost vyráběných výrobků;

| c) | nakládání s odpady, které ve výrobním procesu upřednostňuje recyklaci před likvidací; |
| --- | --- |

c)

nakládání s odpady, které ve výrobním procesu upřednostňuje recyklaci před likvidací;

| d) | informace o látkách vzbuzujících obavy a jejich sledovatelnost během celého životního cyklu vyráběných výrobků. |
| --- | --- |

d)

informace o látkách vzbuzujících obavy a jejich sledovatelnost během celého životního cyklu vyráběných výrobků.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku C této přílohy.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

3.6.   Výroba jiných nízkouhlíkových technologických zařízení

Popis činnosti

Výroba technologických zařízení zaměřených na podstatné snížení emisí skleníkových plynů v jiných odvětvích ekonomiky, pokud se na tato zařízení nevztahují oddíly 3.1 až 3.5 této přílohy, pokud tato zařízení dosahují podstatných úspor skleníkových plynů během životního cyklu ve srovnání s nejvýkonnějším alternativním technologickým zařízením, výrobkem nebo řešením dostupným na trhu, přičemž úspory emisí skleníkových plynů během životního cyklu se vypočítají podle doporučení Komise 2013/179/EU, normy ISO 14067:2018 (115) nebo normy ISO 14064-1:2018 (116) a jsou ověřeny nezávislou třetí stranou.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy C22, C25, C26, C27 a C28 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (117), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (117), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (118), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (119) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (118), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (119) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (120) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (121); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (120) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (121);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Nepoužije se

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Při činnosti se hodnotí dostupnost technik, a pokud je to možné, přijímají se techniky, které podporují:

| a) | opětovné použití a využívání druhotných surovin a opětovně použitých součástí ve vyráběných výrobcích; |
| --- | --- |

a)

opětovné použití a využívání druhotných surovin a opětovně použitých součástí ve vyráběných výrobcích;

| b) | design zajišťující vysokou trvanlivost, recyklovatelnost, snadnou demontáž a přizpůsobitelnost vyráběných výrobků; |
| --- | --- |

b)

design zajišťující vysokou trvanlivost, recyklovatelnost, snadnou demontáž a přizpůsobitelnost vyráběných výrobků;

| c) | nakládání s odpady, které ve výrobním procesu upřednostňuje recyklaci před likvidací; |
| --- | --- |

c)

nakládání s odpady, které ve výrobním procesu upřednostňuje recyklaci před likvidací;

| d) | informace o látkách vzbuzujících obavy a jejich sledovatelnost během celého životního cyklu vyráběných výrobků. |
| --- | --- |

d)

informace o látkách vzbuzujících obavy a jejich sledovatelnost během celého životního cyklu vyráběných výrobků.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku C této přílohy.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

3.7.   Výroba cementu

Popis činnosti

Výroba cementového slínku, cementu nebo alternativního pojiva.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE C23.51 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (122), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (122), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (123), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (124) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (123), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (124) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (125) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (126); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (125) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (126);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Emise skleníkových plynů (127) z procesů výroby cementu jsou:

| a) | u šedého cementového slínku nižší než 0,816 (128) t ekvivalentu CO2 na tunu šedého cementového slínku; |
| --- | --- |

a)

u šedého cementového slínku nižší než 0,816 (128) t ekvivalentu CO2 na tunu šedého cementového slínku;

| b) | u cementu nebo alternativního hydraulického pojiva z šedého slínku nižší než 0,530 (129) t ekvivalentu CO2 na tunu vyrobeného cementu nebo jiného pojiva. |
| --- | --- |

b)

u cementu nebo alternativního hydraulického pojiva z šedého slínku nižší než 0,530 (129) t ekvivalentu CO2 na tunu vyrobeného cementu nebo jiného pojiva.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku C této přílohy.

Emise jsou nejvýše na úrovni emisí spojené s rozsahem hodnot nejlepších dostupných technik (BAT-AEL) stanoveným v nejnovějších relevantních závěrech o nejlepších dostupných technikách (BAT), včetně závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro výrobu cementu, vápna a oxidu hořečnatého (130). Nedochází k žádným významným mezisložkovým vlivům (131).

Při výrobě cementu, kdy se jako alternativní palivo využívá nebezpečný odpad, jsou zavedena opatření zajišťující bezpečné nakládání s odpady.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

3.8.   Výroba hliníku

Popis činnosti

Výroba hliníku ze surového oxidu hlinitého (bauxitu) nebo recyklací sekundárního hliníku.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódy NACE C24.42 a C24.53 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (132), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (132), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (133), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (134) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (133), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (134) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (135) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (136); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (135) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (136);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Činnost spočívá ve výrobě jednoho z těchto výrobků:

| a) | primárního hliníku, pokud daná hospodářská činnost splňuje do roku 2025 dvě z těchto kritérií a po roce 2025 všechna tato kritéria (137):






  i) | emise skleníkových plynů nepřesahují 1,604 (138) t ekvivalentu CO2 na tunu vyrobeného hliníku (139); |
| --- | --- | --- |

a)

primárního hliníku, pokud daná hospodářská činnost splňuje do roku 2025 dvě z těchto kritérií a po roce 2025 všechna tato kritéria (137):

i)

emise skleníkových plynů nepřesahují 1,604 (138) t ekvivalentu CO2 na tunu vyrobeného hliníku (139);

| ii) | nepřímé emise skleníkových plynů nepřekračují 270 g ekvivalentu CO2/kWh; |
| --- | --- |

ii)

nepřímé emise skleníkových plynů nepřekračují 270 g ekvivalentu CO2/kWh;

| iii) | spotřeba elektřiny při výrobním procesu nepřesahuje 15,5 MWh/t Al; |
| --- | --- |

iii)

spotřeba elektřiny při výrobním procesu nepřesahuje 15,5 MWh/t Al;

| b) | sekundárního hliníku. |
| --- | --- |

b)

sekundárního hliníku.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku C této přílohy.

Emise jsou nejvýše na úrovni emisí spojené s rozsahem hodnot nejlepších dostupných technik (BAT-AEL) stanoveným v nejnovějších relevantních závěrech o nejlepších dostupných technikách (BAT), včetně závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro odvětví neželezných kovů (140). Nedochází k žádným významným mezisložkovým vlivům.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

3.9.   Výroba železa a oceli

Popis činnosti

Výroba železa a oceli.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy C24.10, C24.20, C24.31, C24.32, C24.33, C24.34, C24.51 a C24.52 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (141), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (141), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (142), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (143) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (142), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (143) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (144) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (145); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (144) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (145);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Činnost spočívá ve výrobě jednoho z těchto výrobků:

| a) | železa a oceli, pokud emise skleníkových plynů (146) snížené o množství emisí přiřazené výrobě odpadních plynů v souladu s bodem 10.1.5 písm. a) přílohy VII nařízení (EU) 2019/331 nepřesahují tyto hodnoty uplatněné na jednotlivé fáze výrobního procesu:






  i) | tekutý kov = 1,443 (147) t ekvivalentu CO2/t výrobku; |
| --- | --- | --- |

a)

železa a oceli, pokud emise skleníkových plynů (146) snížené o množství emisí přiřazené výrobě odpadních plynů v souladu s bodem 10.1.5 písm. a) přílohy VII nařízení (EU) 2019/331 nepřesahují tyto hodnoty uplatněné na jednotlivé fáze výrobního procesu:

i)

tekutý kov = 1,443 (147) t ekvivalentu CO2/t výrobku;

| ii) | aglomerovaná ruda = 0,242 (148) t ekvivalentu CO2/t výrobku; |
| --- | --- |

ii)

aglomerovaná ruda = 0,242 (148) t ekvivalentu CO2/t výrobku;

| iii) | koks (kromě hnědouhelného koksu) = 0,237 (149) t ekvivalentu CO2/t výrobku; |
| --- | --- |

iii)

koks (kromě hnědouhelného koksu) = 0,237 (149) t ekvivalentu CO2/t výrobku;

| iv) | litina = 0,390 (150) t ekvivalentu CO2/t výrobku; |
| --- | --- |

iv)

litina = 0,390 (150) t ekvivalentu CO2/t výrobku;

| v) | vysokolegovaná ocel vyráběná v elektrických obloukových pecích = 0,360 (151) t ekvivalentu CO2/t výrobku; |
| --- | --- |

v)

vysokolegovaná ocel vyráběná v elektrických obloukových pecích = 0,360 (151) t ekvivalentu CO2/t výrobku;

| vi) | uhlíková ocel vyráběná v elektrických obloukových pecích = 0,276 (152) t ekvivalentu CO2/t výrobku. |
| --- | --- |

vi)

uhlíková ocel vyráběná v elektrických obloukových pecích = 0,276 (152) t ekvivalentu CO2/t výrobku.

| b) | oceli vyráběné v elektrických obloukových pecích, kdy vzniká uhlíková nebo vysokolegovaná ocel vyráběná v elektrických obloukových pecích ve smyslu nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/331 a poměr vstupního ocelového šrotu k výstupnímu produktu je:






  i) | nejméně 70 % u výroby vysokolegované oceli; |
| --- | --- | --- |

b)

oceli vyráběné v elektrických obloukových pecích, kdy vzniká uhlíková nebo vysokolegovaná ocel vyráběná v elektrických obloukových pecích ve smyslu nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/331 a poměr vstupního ocelového šrotu k výstupnímu produktu je:

i)

nejméně 70 % u výroby vysokolegované oceli;

| ii) | nejméně 90 % u výroby uhlíkové oceli. |
| --- | --- |

ii)

nejméně 90 % u výroby uhlíkové oceli.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku C této přílohy.

Emise jsou nejvýše na úrovni emisí spojené s rozsahem hodnot nejlepších dostupných technik (BAT-AEL) stanoveným v nejnovějších relevantních závěrech o nejlepších dostupných technikách (BAT), včetně závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro výrobu železa a oceli (153).

Nedochází k žádným významným mezisložkovým vlivům.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

3.10.   Výroba vodíku

Popis činnosti

Výroba vodíku a syntetických paliv na bázi vodíku.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE C20.11 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (154), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (154), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (155), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (156) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (155), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (156) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (157) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (158); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (157) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (158);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Činnost splňuje požadavek na úspory emisí skleníkových plynů během životního cyklu ve výši 70 % vztahující se k referenčnímu fosilnímu palivu s hodnotou 94 g ekvivalentu CO2/MJ, jak je stanoveno v čl. 25 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 (159) a v příloze V uvedené směrnice.

Úspory emisí skleníkových plynů během životního cyklu se vypočítají podle metodiky uvedené v čl. 28 odst. 5 směrnice (EU) 2018/2001, případně podle normy ISO 14067:2018 (160) nebo ISO 14064-1:2018 (161).

Podle článku 30 směrnice (EU) 2018/2001 jsou kvantifikované úspory emisí skleníkových plynů během životního cyklu v příslušných případech ověřovány nezávislou třetí stranou.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku C této přílohy.

Emise jsou nejvýše na úrovni emisí spojené s rozsahem hodnot nejlepších dostupných technik (BAT-AEL) stanoveným v relevantních závěrech o nejlepších dostupných technikách (BAT), včetně:

| a) | závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro výrobu chloru a alkalických hydroxidů (162) a závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro společné systémy čištění odpadních vod a odpadních plynů a nakládání s nimi v odvětví chemického průmyslu (163); |
| --- | --- |

a)

závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro výrobu chloru a alkalických hydroxidů (162) a závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro společné systémy čištění odpadních vod a odpadních plynů a nakládání s nimi v odvětví chemického průmyslu (163);

| b) | závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro rafinaci minerálních olejů a plynů (164). |
| --- | --- |

b)

závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro rafinaci minerálních olejů a plynů (164).

Nedochází k žádným významným mezisložkovým vlivům.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

3.11.   Výroba pecních sazí

Popis činnosti

Výroba pecních sazí.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE C20.13 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (165), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (165), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (166), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (167) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (166), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (167) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (168) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (169); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (168) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (169);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Nezpůsobovat významné škody

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Emise skleníkových plynů (170) z procesů výroby pecních sazí jsou nižší než 1,615 (171) t ekvivalentu CO2 na tunu produktu.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku C této přílohy.

Emise jsou nejvýše na úrovni emisí spojené s rozsahem hodnot nejlepších dostupných technik (BAT-AEL) stanoveným v nejnovějších relevantních závěrech o nejlepších dostupných technikách (BAT), včetně:

| a) | referenčního dokumentu o nejlepších dostupných technikách (BREF) pro průmyslové odvětví výroby velkoobjemových anorganických chemikálií – pevných látek a ostatní výroby (172); |
| --- | --- |

a)

referenčního dokumentu o nejlepších dostupných technikách (BREF) pro průmyslové odvětví výroby velkoobjemových anorganických chemikálií – pevných látek a ostatní výroby (172);

| b) | závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro společné systémy čištění odpadních vod a odpadních plynů a nakládání s nimi v odvětví chemického průmyslu (173). |
| --- | --- |

b)

závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro společné systémy čištění odpadních vod a odpadních plynů a nakládání s nimi v odvětví chemického průmyslu (173).

Nedochází k žádným významným mezisložkovým vlivům.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

3.12.   Výroba bezvodé sody

Popis činnosti

Výroba uhličitanu sodného (bezvodé sody, bezvodého uhličitanu sodného).

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE C20.13 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (174), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (174), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (175), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (176) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (175), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (176) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (177) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (178); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (177) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (178);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Emise skleníkových plynů (179) z procesů výroby bezvodé sody jsou nižší než 0,866 (180) t ekvivalentu CO2 na tunu produktu.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku C této přílohy.

Emise jsou nejvýše na úrovni emisí spojené s rozsahem hodnot nejlepších dostupných technik (BAT-AEL) stanoveným v nejnovějších relevantních závěrech o nejlepších dostupných technikách (BAT), včetně:

| a) | referenčního dokumentu o nejlepších dostupných technikách (BREF) pro průmyslové odvětví výroby velkoobjemových anorganických chemikálií – pevných látek a ostatní výroby (181); |
| --- | --- |

a)

referenčního dokumentu o nejlepších dostupných technikách (BREF) pro průmyslové odvětví výroby velkoobjemových anorganických chemikálií – pevných látek a ostatní výroby (181);

| b) | závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro společné systémy čištění odpadních vod a odpadních plynů a nakládání s nimi v odvětví chemického průmyslu (182). |
| --- | --- |

b)

závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro společné systémy čištění odpadních vod a odpadních plynů a nakládání s nimi v odvětví chemického průmyslu (182).

Nedochází k žádným významným mezisložkovým vlivům.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

3.13.   Výroba chloru

Popis činnosti

Výroba chloru.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE C20.13 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (183), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (183), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (184), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (185) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (184), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (185) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (186) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (187); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (186) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (187);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Spotřeba elektřiny pro elektrolýzu a zpracování chloru je rovna nebo nižší než 2,45 MWh na tunu chloru.

Průměrné přímé emise skleníkových plynů z elektřiny používané pro výrobu chloru jsou rovny nebo nižší než 270 g ekvivalentu CO2/kWh.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku C této přílohy.

Emise jsou nejvýše na úrovni emisí spojené s rozsahem hodnot nejlepších dostupných technik (BAT-AEL) stanoveným v nejnovějších relevantních závěrech o nejlepších dostupných technikách (BAT), včetně:

| a) | závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro výrobu chloru a alkalických hydroxidů (188); |
| --- | --- |

a)

závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro výrobu chloru a alkalických hydroxidů (188);

| b) | závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro společné systémy čištění odpadních vod a odpadních plynů a nakládání s nimi v odvětví chemického průmyslu (189). |
| --- | --- |

b)

závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro společné systémy čištění odpadních vod a odpadních plynů a nakládání s nimi v odvětví chemického průmyslu (189).

Nedochází k žádným významným mezisložkovým vlivům.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku C této přílohy.

3.14.   Výroba základních organických chemických látek

Popis činnosti

Výroba:

| a) | chemických látek vysoké hodnoty (HVC):






  i) | acetylenu; |
| --- | --- | --- |

a)

chemických látek vysoké hodnoty (HVC):

i)

acetylenu;

| ii) | ethylenu; |
| --- | --- |

ii)

ethylenu;

| iii) | propylenu; |
| --- | --- |

iii)

propylenu;

| iv) | butadienu; |
| --- | --- |

iv)

butadienu;

| b) | aromatických látek:






  i) | směsí alkylbenzenů a směsí alkylnaftalenů jiných než HS 2707 nebo 2902; |
| --- | --- | --- |

b)

aromatických látek:

i)

směsí alkylbenzenů a směsí alkylnaftalenů jiných než HS 2707 nebo 2902;

| ii) | cyklohexanu; |
| --- | --- |

ii)

cyklohexanu;

| iii) | benzenu; |
| --- | --- |

iii)

benzenu;

| iv) | toluenu; |
| --- | --- |

iv)

toluenu;

| v) | o-xylenu; |
| --- | --- |

v)

o-xylenu;

| vi) | p-xylenu; |
| --- | --- |

vi)

p-xylenu;

| vii) | m-xylenu a směsí izomerů xylenu; |
| --- | --- |

vii)

m-xylenu a směsí izomerů xylenu;

| viii) | ethylbenzenu; |
| --- | --- |

viii)

ethylbenzenu;

| ix) | kumenu; |
| --- | --- |

ix)

kumenu;

| x) | bifenylu, terfenylů, vinyltoluenů, ostatních cyklických uhlovodíků kromě cyklanů, cyklenů, cykloterpenů, benzenu, toluenu, xylenů, styrenu, ethylbenzenu, kumenu, naftalenu, anthracenu; |
| --- | --- |

x)

bifenylu, terfenylů, vinyltoluenů, ostatních cyklických uhlovodíků kromě cyklanů, cyklenů, cykloterpenů, benzenu, toluenu, xylenů, styrenu, ethylbenzenu, kumenu, naftalenu, anthracenu;

| xi) | benzolu (benzenu), toluolu (toluenu) a xylolu (xylenů); |
| --- | --- |

xi)

benzolu (benzenu), toluolu (toluenu) a xylolu (xylenů);

| xii) | naftalenu a ostatních směsí aromatických uhlovodíků (kromě benzolu, toluolu, xylolu); |
| --- | --- |

xii)

naftalenu a ostatních směsí aromatických uhlovodíků (kromě benzolu, toluolu, xylolu);

| c) | vinylchloridu; |
| --- | --- |

c)

vinylchloridu;

| d) | styrenu; |
| --- | --- |

d)

styrenu;

| e) | ethylenoxidu; |
| --- | --- |

e)

ethylenoxidu;

| f) | ethylenglykolu; |
| --- | --- |

f)

ethylenglykolu;

| g) | kyseliny adipové. |
| --- | --- |

g)

kyseliny adipové.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE C20.14 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (190), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (190), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (191), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (192) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (191), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (192) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (193) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (194); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (193) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (194);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Emise skleníkových plynů (195) z procesů výroby organických chemických látek jsou nižší než:

| a) | u velkoobjemových chemických látek: [0,851 (196)] t ekvivalentu CO2/t velkoobjemových chemických látek; |
| --- | --- |

a)

u velkoobjemových chemických látek: [0,851 (196)] t ekvivalentu CO2/t velkoobjemových chemických látek;

| b) | u aromatických látek: 0,0300 (197) t ekvivalentu CO2/t komplexního váženého objemu; |
| --- | --- |

b)

u aromatických látek: 0,0300 (197) t ekvivalentu CO2/t komplexního váženého objemu;

| c) | u vinylchloridu; [0,268 (198) t ekvivalentu CO2/t vinylchloridu; |
| --- | --- |

c)

u vinylchloridu; [0,268 (198) t ekvivalentu CO2/t vinylchloridu;

| d) | u styrenu: 0,564 (199) t ekvivalentu CO2/t styrenu; |
| --- | --- |

d)

u styrenu: 0,564 (199) t ekvivalentu CO2/t styrenu;

| e) | u ethylenoxidu/ethylenglykolů: 0,489 (200) t ekvivalentu CO2/t ethylenoxidu/ethylenglykolu; |
| --- | --- |

e)

u ethylenoxidu/ethylenglykolů: 0,489 (200) t ekvivalentu CO2/t ethylenoxidu/ethylenglykolu;

| f) | u kyseliny adipové: 0,76 (201) t ekvivalentu CO2/t kyseliny adipové. |
| --- | --- |

f)

u kyseliny adipové: 0,76 (201) t ekvivalentu CO2/t kyseliny adipové.

Pokud jsou organické chemické látky spadající do těchto kategorií vyráběny zcela nebo částečně z obnovitelných surovin, jsou emise skleníkových plynů během životního cyklu vyrobené chemické látky vyráběné zcela nebo částečně z obnovitelných surovin nižší než emise skleníkových plynů během životního cyklu ekvivalentní chemické látky vyráběné z fosilních paliv.

Zemědělská biomasa používaná pro výrobu základních organických chemických látek v primárních formách splňuje kritéria stanovená v čl. 29 odst. 2 až 5 směrnice (EU) 2018/2001. Lesní biomasa používaná pro výrobu základních organických chemických látek splňuje kritéria stanovená v čl. 29 odst. 6 a 7 uvedené směrnice.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku C této přílohy.

Emise jsou nejvýše na úrovni emisí spojené s rozsahem hodnot nejlepších dostupných technik (BAT-AEL) stanoveným v relevantních závěrech o nejlepších dostupných technikách (BAT), včetně:

| a) | závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro výrobu velkoobjemových organických chemických látek (202); |
| --- | --- |

a)

závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro výrobu velkoobjemových organických chemických látek (202);

| b) | závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro společné systémy čištění odpadních vod a odpadních plynů a nakládání s nimi v odvětví chemického průmyslu (203). |
| --- | --- |

b)

závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro společné systémy čištění odpadních vod a odpadních plynů a nakládání s nimi v odvětví chemického průmyslu (203).

Nedochází k žádným významným mezisložkovým vlivům.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

3.15.   Výroba amoniaku

Popis činnosti

Výroba amoniaku.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE C20.15 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (204), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (204), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (205), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (206) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (205), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (206) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (207) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (208); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (207) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (208);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Činnost splňuje jedno z těchto kritérií:

| a) | v případě výroby amoniaku jsou emise skleníkových plynů (209) nižší než 1,948 (210) tuny ekvivalentu CO2 na tunu amoniaku; |
| --- | --- |

a)

v případě výroby amoniaku jsou emise skleníkových plynů (209) nižší než 1,948 (210) tuny ekvivalentu CO2 na tunu amoniaku;

| b) | amoniak se získává z odpadních vod. |
| --- | --- |

b)

amoniak se získává z odpadních vod.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku C této přílohy.

Emise jsou nejvýše na úrovni emisí spojené s rozsahem hodnot nejlepších dostupných technik (BAT-AEL) stanoveným v nejnovějších relevantních závěrech o nejlepších dostupných technikách (BAT), včetně:

| a) | referenčního dokumentu o nejlepších dostupných technikách (BREF) pro velkoobjemovou výrobu anorganických chemikálií – amoniaku, kyselin a hnojiv (211); |
| --- | --- |

a)

referenčního dokumentu o nejlepších dostupných technikách (BREF) pro velkoobjemovou výrobu anorganických chemikálií – amoniaku, kyselin a hnojiv (211);

| b) | závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro společné systémy čištění odpadních vod a odpadních plynů a nakládání s nimi v odvětví chemického průmyslu (212). |
| --- | --- |

b)

závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro společné systémy čištění odpadních vod a odpadních plynů a nakládání s nimi v odvětví chemického průmyslu (212).

Nedochází k žádným významným mezisložkovým vlivům.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

3.16.   Výroba kyseliny dusičné

Popis činnosti

Výroba kyseliny dusičné.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE C20.15 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (213), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (213), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (214), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (215) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (214), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (215) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (216) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (217); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (216) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (217);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Emise skleníkových plynů (218) z výroby kyseliny dusičné jsou nižší než 0,184 (219) t ekvivalentu CO2 na tunu kyseliny dusičné.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku C této přílohy.

Emise jsou nejvýše na úrovni emisí spojené s rozsahem hodnot nejlepších dostupných technik (BAT-AEL) stanoveným v nejnovějších relevantních závěrech o nejlepších dostupných technikách (BAT), včetně:

| a) | referenčního dokumentu o nejlepších dostupných technikách (BREF) pro velkoobjemovou výrobu anorganických chemikálií – amoniaku, kyselin a hnojiv (220); |
| --- | --- |

a)

referenčního dokumentu o nejlepších dostupných technikách (BREF) pro velkoobjemovou výrobu anorganických chemikálií – amoniaku, kyselin a hnojiv (220);

| b) | závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro společné systémy čištění odpadních vod a odpadních plynů a nakládání s nimi v odvětví chemického průmyslu (221). |
| --- | --- |

b)

závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro společné systémy čištění odpadních vod a odpadních plynů a nakládání s nimi v odvětví chemického průmyslu (221).

Nedochází k žádným významným mezisložkovým vlivům.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

3.17.   Výroba plastů v primárních formách

Popis činnosti

Výroba pryskyřic, plastů a nevulkanizovatelných termoplastických elastomerů, mísení a směšování pryskyřic na zakázku a výroba syntetických pryskyřic jinak než na zakázku.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE C20.16 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (222), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (222), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (223), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (224) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (223), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (224) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (225) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (226); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (225) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (226);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Plastem v primární formě je jeden z těchto plastů:

| a) | zcela vyrobený mechanickou recyklací plastového odpadu; |
| --- | --- |

a)

zcela vyrobený mechanickou recyklací plastového odpadu;

| b) | v případě, že není možná mechanická recyklace, je plast v primární formě zcela vyroben chemickou recyklací plastového odpadu, přičemž emise skleníkových plynů během životního cyklu vyrobeného plastu, s vyloučením případných vypočtených kreditů z výroby paliv, jsou nižší než emise skleníkových plynů během životního cyklu ekvivalentního plastu v primární formě vyrobeného z fosilních paliv. Emise skleníkových plynů během životního cyklu se vypočítají podle doporučení 2013/179/EU, případně podle ISO 14067:2018 (227) nebo ISO 14064-1:2018 (228). Kvantifikované emise skleníkových plynů během životního cyklu ověřuje nezávislá třetí strana. |
| --- | --- |

b)

v případě, že není možná mechanická recyklace, je plast v primární formě zcela vyroben chemickou recyklací plastového odpadu, přičemž emise skleníkových plynů během životního cyklu vyrobeného plastu, s vyloučením případných vypočtených kreditů z výroby paliv, jsou nižší než emise skleníkových plynů během životního cyklu ekvivalentního plastu v primární formě vyrobeného z fosilních paliv. Emise skleníkových plynů během životního cyklu se vypočítají podle doporučení 2013/179/EU, případně podle ISO 14067:2018 (227) nebo ISO 14064-1:2018 (228). Kvantifikované emise skleníkových plynů během životního cyklu ověřuje nezávislá třetí strana.

| c) | zcela nebo částečně získaný z obnovitelných surovin (229), pokud jsou emise skleníkových plynů během životního cyklu plastu v primární formě vyrobeného zcela nebo částečně ze vstupních surovin z obnovitelných zdrojů nižší než emise skleníkových plynů během životního cyklu ekvivalentních plastů v primární podobě vyrobených ze vstupní suroviny založené na fosilních palivech. Emise skleníkových plynů během životního cyklu se vypočítají podle doporučení 2013/179/EU, případně podle ISO 14067:2018 nebo ISO 14064-1:2018. Kvantifikované emise skleníkových plynů během životního cyklu ověřuje nezávislá třetí strana. |
| --- | --- |

c)

zcela nebo částečně získaný z obnovitelných surovin (229), pokud jsou emise skleníkových plynů během životního cyklu plastu v primární formě vyrobeného zcela nebo částečně ze vstupních surovin z obnovitelných zdrojů nižší než emise skleníkových plynů během životního cyklu ekvivalentních plastů v primární podobě vyrobených ze vstupní suroviny založené na fosilních palivech. Emise skleníkových plynů během životního cyklu se vypočítají podle doporučení 2013/179/EU, případně podle ISO 14067:2018 nebo ISO 14064-1:2018. Kvantifikované emise skleníkových plynů během životního cyklu ověřuje nezávislá třetí strana.

Zemědělská biomasa používaná pro výrobu plastů v primárních formách splňuje kritéria stanovená v čl. 29 odst. 2 až 5 směrnice (EU) 2018/2001. Lesní biomasa používaná pro výrobu plastů v primárních formách splňuje kritéria stanovená v čl. 29 odst. 6 a 7 uvedené směrnice.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku C této přílohy.

Emise jsou nejvýše na úrovni emisí spojené s rozsahem hodnot nejlepších dostupných technik (BAT-AEL) stanoveným v relevantních závěrech o nejlepších dostupných technikách (BAT), včetně:

| a) | referenčního dokumentu o nejlepších dostupných technikách (BREF) pro výrobu polymerů (230); |
| --- | --- |

a)

referenčního dokumentu o nejlepších dostupných technikách (BREF) pro výrobu polymerů (230);

| b) | závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro společné systémy čištění odpadních vod a odpadních plynů a nakládání s nimi v odvětví chemického průmyslu (231). |
| --- | --- |

b)

závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro společné systémy čištění odpadních vod a odpadních plynů a nakládání s nimi v odvětví chemického průmyslu (231).

Nedochází k žádným významným mezisložkovým vlivům.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

4.   ENERGETIKA

4.1.   Výroba elektřiny s využitím solární fotovoltaické technologie

Popis činnosti

Výstavba nebo provoz zařízení na výrobu elektřiny, která vyrábějí elektřinu s využitím solární fotovoltaické technologie.

Pokud je hospodářská činnost nedílnou součástí činnosti „Instalace, údržba a opravy technologií pro výrobu obnovitelné energie“ uvedené v oddíle 7.6 této přílohy, použijí se technická screeningová kritéria uvedená v oddíle 7.6.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy D35.11 a F42.22 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (232), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (232), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (233), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (234) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (233), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (234) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (235) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (236); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (235) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (236);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Nepoužije se

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Nepoužije se

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Při činnosti se hodnotí dostupnost zařízení a součástí s vysokou trvanlivostí a recyklovatelností, které lze snadno demontovat a renovovat, a pokud možno se taková zařízení a součásti používají.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Nepoužije se

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

4.2.   Výroba elektřiny s využitím technologie koncentrované solární energie

Popis činnosti

Výstavba nebo provoz zařízení na výrobu elektřiny, která vyrábějí elektřinu s využitím technologie koncentrované solární energie.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy D35.11 a F42.22 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (237), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (237), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (238), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (239) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (238), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (239) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (240) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (241); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (240) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (241);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Nepoužije se

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Při činnosti se hodnotí dostupnost zařízení a součástí s vysokou trvanlivostí a recyklovatelností, které lze snadno demontovat a renovovat, a pokud možno se taková zařízení a součásti používají.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Nepoužije se

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

4.3.   Výroba elektřiny z větrné energie

Popis činnosti

Výstavba nebo provoz zařízení na výrobu elektřiny, která vyrábějí elektřinu z větrné energie.

Pokud je hospodářská činnost nedílnou součástí činnosti „Instalace, údržba a opravy technologií pro výrobu obnovitelné energie“ uvedené v oddíle 7.6 této přílohy, použijí se technická screeningová kritéria uvedená v oddíle 7.6.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy D35.11 a F42.22 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (242), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (242), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (243), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (244) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (243), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (244) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (245) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (246); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (245) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (246);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Nepoužije se

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

V případě výstavby mořských větrných elektráren činnost nebrání dosažení dobrého stavu prostředí, jak stanoví směrnice 2008/56/ES, což vyžaduje přijetí vhodných opatření pro prevenci nebo zmírnění dopadů, pokud jde o deskriptor 11 (hluk/energie) stanovený v příloze I uvedené směrnice, a jak stanoví rozhodnutí (EU) 2017/848, pokud jde o příslušná kritéria a metodické standardy pro tento deskriptor.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Při činnosti se hodnotí dostupnost zařízení a součástí s vysokou trvanlivostí a recyklovatelností, které lze snadno demontovat a renovovat, a pokud možno se taková zařízení a součásti používají.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Nepoužije se

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy (247).

V případě mořských větrných elektráren činnost nebrání dosažení dobrého stavu prostředí, jak stanoví směrnice 2008/56/ES, což vyžaduje přijetí vhodných opatření pro prevenci nebo zmírnění dopadů, pokud jde o deskriptory 1 (biologická rozmanitost) a 6 (celistvost mořského dna) stanovené v příloze I uvedené směrnice, a jak stanoví rozhodnutí (EU) 2017/848, pokud jde o příslušná kritéria a metodické standardy pro tyto deskriptory.

4.4.   Výroba elektřiny v technologických zařízeních pro využití energie z oceánů

Popis činnosti

Výstavba nebo provoz zařízení na výrobu elektřiny, která vyrábějí elektřinu z energie z oceánů.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy D35.11 a F42.22 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (248), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (248), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (249), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (250) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (249), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (250) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (251) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (252); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (251) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (252);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Nepoužije se

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost nebrání dosažení dobrého stavu prostředí, jak stanoví směrnice 2008/56/ES, což vyžaduje přijetí vhodných opatření pro prevenci nebo zmírnění dopadů, pokud jde o deskriptor 11 (hluk/energie) stanovený v příloze I uvedené směrnice, a jak stanoví rozhodnutí (EU) 2017/848, pokud jde o příslušná kritéria a metodické standardy pro tento deskriptor.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Při činnosti se hodnotí dostupnost zařízení a součástí s vysokou trvanlivostí a recyklovatelností, které lze snadno demontovat a renovovat, a pokud možno se taková zařízení a součásti používají.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Jsou zavedena opatření k minimalizaci toxicity protihnilobných nátěrů a biocidů, jak je stanoveno v nařízení (EU) č. 528/2012, kterým se v právu Unie provádí Mezinárodní úmluva o kontrole škodlivých protihnilobných přípravků na plavidlech přijatá dne 5. října 2001.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

Činnost nebrání dosažení dobrého stavu prostředí, jak stanoví směrnice 2008/56/ES, což vyžaduje přijetí vhodných opatření pro prevenci nebo zmírnění dopadů, pokud jde o deskriptor 1 (biologická rozmanitost) stanovený v příloze I uvedené směrnice, a jak stanoví rozhodnutí (EU) 2017/848, pokud jde o příslušná kritéria a metodické standardy pro tento deskriptor.

4.5.   Výroba elektřiny z vodní energie

Popis činnosti

Výstavba nebo provoz zařízení na výrobu elektřiny, která vyrábějí elektřinu z vodní energie.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy D35.11 a F42.22 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (253), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (253), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (254), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (255) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (254), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (255) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (256) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (257); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (256) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (257);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Přímé emise skleníkových plynů z činnosti jsou nižší než 270 g ekvivalentu CO2/kWh.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

| 1. | Činnost je v souladu s ustanoveními směrnice 2000/60/ES, a zejména se všemi požadavky stanovenými v článku 4 směrnice. |
| --- | --- |

1.

Činnost je v souladu s ustanoveními směrnice 2000/60/ES, a zejména se všemi požadavky stanovenými v článku 4 směrnice.

| 2. | Pokud jde o provoz stávajících vodních elektráren, včetně renovace za účelem zvýšení potenciálu výroby obnovitelné energie nebo ukládání energie, splňuje činnost tato kritéria:






  2.1 | V souladu s ustanoveními směrnice 2000/60/ES, a zejména s články 4 a 11 uvedené směrnice, jsou zavedena všechna technicky proveditelná a ekologicky relevantní zmírňující opatření ke snížení negativních dopadů na vodní útvary, jakož i na chráněná stanoviště a druhy přímo závislé na vodě. |
| --- | --- | --- |

2.

Pokud jde o provoz stávajících vodních elektráren, včetně renovace za účelem zvýšení potenciálu výroby obnovitelné energie nebo ukládání energie, splňuje činnost tato kritéria:

2.1

V souladu s ustanoveními směrnice 2000/60/ES, a zejména s články 4 a 11 uvedené směrnice, jsou zavedena všechna technicky proveditelná a ekologicky relevantní zmírňující opatření ke snížení negativních dopadů na vodní útvary, jakož i na chráněná stanoviště a druhy přímo závislé na vodě.

| 2.2 | V příslušných případech a v závislosti na ekosystémech přirozeně se vyskytujících v dotčených vodních útvarech opatření zahrnují:






  a) | opatření k zajištění migrace ryb po proudu a proti proudu (např. turbíny šetrné k rybám, naváděcí struktury pro ryby, moderní plně funkční rybí přechody, opatření k zastavení nebo minimalizaci provozu a vypouštění během migrace nebo tření); |
| --- | --- | --- |

2.2

V příslušných případech a v závislosti na ekosystémech přirozeně se vyskytujících v dotčených vodních útvarech opatření zahrnují:

a)

opatření k zajištění migrace ryb po proudu a proti proudu (např. turbíny šetrné k rybám, naváděcí struktury pro ryby, moderní plně funkční rybí přechody, opatření k zastavení nebo minimalizaci provozu a vypouštění během migrace nebo tření);

| b) | opatření k zajištění minimálního ekologického průtoku (včetně zmírnění rychlých a krátkodobých změn průtoku nebo špičkování) a toku sedimentu; |
| --- | --- |

b)

opatření k zajištění minimálního ekologického průtoku (včetně zmírnění rychlých a krátkodobých změn průtoku nebo špičkování) a toku sedimentu;

| c) | opatření na ochranu nebo zlepšení stavu stanovišť. |
| --- | --- |

c)

opatření na ochranu nebo zlepšení stavu stanovišť.

| 2.3 | Účinnost těchto opatření je sledována podle oprávnění nebo povolení, které stanoví podmínky zaměřené na dosažení dobrého stavu nebo potenciálu dotčeného vodního útvaru. |
| --- | --- |

2.3

Účinnost těchto opatření je sledována podle oprávnění nebo povolení, které stanoví podmínky zaměřené na dosažení dobrého stavu nebo potenciálu dotčeného vodního útvaru.

| 3. | Pokud jde o výstavbu nových vodních elektráren, splňuje činnost tato kritéria:






  3.1 | V souladu s článkem 4 směrnice 2000/60/ES, a zejména s odstavcem 7 uvedeného článku, je před výstavbou provedeno posouzení dopadů projektu s cílem posoudit všechny jeho potenciální dopady na stav vodních útvarů v rámci téhož povodí a na chráněná stanoviště a druhy přímo závislé na vodě, zejména s ohledem na migrační koridory, volně tekoucí řeky nebo ekosystémy blízké nenarušeným podmínkám.
  Posouzení vychází z aktuálních, komplexních a přesných údajů, včetně údajů z monitorování prvků biologické kvality, které jsou zvláště citlivé na hydromorfologické změny, a očekávaného stavu vodního útvaru v důsledku nových činností ve srovnání se stavem současným.
  Posuzují se zejména kumulované dopady tohoto nového projektu s další existující nebo plánovanou infrastrukturou v rámci povodí. |
| --- | --- | --- |

3.

Pokud jde o výstavbu nových vodních elektráren, splňuje činnost tato kritéria:

3.1

V souladu s článkem 4 směrnice 2000/60/ES, a zejména s odstavcem 7 uvedeného článku, je před výstavbou provedeno posouzení dopadů projektu s cílem posoudit všechny jeho potenciální dopady na stav vodních útvarů v rámci téhož povodí a na chráněná stanoviště a druhy přímo závislé na vodě, zejména s ohledem na migrační koridory, volně tekoucí řeky nebo ekosystémy blízké nenarušeným podmínkám.

Posouzení vychází z aktuálních, komplexních a přesných údajů, včetně údajů z monitorování prvků biologické kvality, které jsou zvláště citlivé na hydromorfologické změny, a očekávaného stavu vodního útvaru v důsledku nových činností ve srovnání se stavem současným.

Posuzují se zejména kumulované dopady tohoto nového projektu s další existující nebo plánovanou infrastrukturou v rámci povodí.

| 3.2 | Na základě tohoto posouzení dopadů je zjištěno, že elektrárna je svou konstrukcí a umístěním a z hlediska zmírňujících opatření koncipována tak, aby splňovala jeden z těchto požadavků:






  a) | elektrárna nepůsobí žádné zhoršení dobrého stavu či potenciálu konkrétního vodního útvaru, jehož se týká, ani neohrožuje jejich dosažení; |
| --- | --- | --- |

3.2

Na základě tohoto posouzení dopadů je zjištěno, že elektrárna je svou konstrukcí a umístěním a z hlediska zmírňujících opatření koncipována tak, aby splňovala jeden z těchto požadavků:

a)

elektrárna nepůsobí žádné zhoršení dobrého stavu či potenciálu konkrétního vodního útvaru, jehož se týká, ani neohrožuje jejich dosažení;

| b) | existuje-li riziko, že elektrárna zhorší dobrý stav/potenciál konkrétního vodního útvaru, jehož se týká, nebo ohrozí jejich dosažení, není toto zhoršení významné a je odůvodněno podrobným posouzením nákladů a přínosů, které prokazuje obě tyto skutečnosti:






  i) | skutečnost, že převažující veřejný zájem nebo očekávané přínosy plánované vodní elektrárny převažují nad náklady plynoucími ze zhoršení stavu vodního útvaru, které vzniknou pro životní prostředí a společnost; |
| --- | --- | --- |

b)

existuje-li riziko, že elektrárna zhorší dobrý stav/potenciál konkrétního vodního útvaru, jehož se týká, nebo ohrozí jejich dosažení, není toto zhoršení významné a je odůvodněno podrobným posouzením nákladů a přínosů, které prokazuje obě tyto skutečnosti:

i)

skutečnost, že převažující veřejný zájem nebo očekávané přínosy plánované vodní elektrárny převažují nad náklady plynoucími ze zhoršení stavu vodního útvaru, které vzniknou pro životní prostředí a společnost;

| ii) | skutečnost, že převažující veřejný zájem nebo očekávané přínosy elektrárny nemohou být z důvodů technické proveditelnosti nebo nepřiměřených nákladů dosaženy alternativními prostředky, které by vedly k lepšímu environmentálnímu výsledku (např. renovací stávajících vodních elektráren nebo využitím technologií, které nenarušují kontinuitu řek). |
| --- | --- |

ii)

skutečnost, že převažující veřejný zájem nebo očekávané přínosy elektrárny nemohou být z důvodů technické proveditelnosti nebo nepřiměřených nákladů dosaženy alternativními prostředky, které by vedly k lepšímu environmentálnímu výsledku (např. renovací stávajících vodních elektráren nebo využitím technologií, které nenarušují kontinuitu řek).

| 3.3 | Jsou provedena všechna technicky proveditelná a ekologicky relevantní zmírňující opatření ke snížení negativních dopadů na vodní útvary, jakož i na chráněná stanoviště a druhy přímo závislé na vodě.
  V příslušných případech a v závislosti na ekosystémech přirozeně se vyskytujících v dotčených vodních útvarech zmírňující opatření zahrnují:






  a) | opatření k zajištění migrace ryb po proudu a proti proudu (např. turbíny šetrné k rybám, naváděcí struktury pro ryby, moderní plně funkční rybí přechody, opatření k zastavení nebo minimalizaci provozu a vypouštění během migrace nebo tření); |
| --- | --- | --- |

3.3

Jsou provedena všechna technicky proveditelná a ekologicky relevantní zmírňující opatření ke snížení negativních dopadů na vodní útvary, jakož i na chráněná stanoviště a druhy přímo závislé na vodě.

V příslušných případech a v závislosti na ekosystémech přirozeně se vyskytujících v dotčených vodních útvarech zmírňující opatření zahrnují:

a)

opatření k zajištění migrace ryb po proudu a proti proudu (např. turbíny šetrné k rybám, naváděcí struktury pro ryby, moderní plně funkční rybí přechody, opatření k zastavení nebo minimalizaci provozu a vypouštění během migrace nebo tření);

| b) | opatření k zajištění minimálního ekologického průtoku (včetně zmírnění rychlých a krátkodobých změn průtoku nebo špičkování) a toku sedimentu; |
| --- | --- |

b)

opatření k zajištění minimálního ekologického průtoku (včetně zmírnění rychlých a krátkodobých změn průtoku nebo špičkování) a toku sedimentu;

| c) | opatření na ochranu nebo zlepšení stavu stanovišť. |
| --- | --- |

c)

opatření na ochranu nebo zlepšení stavu stanovišť.

Účinnost těchto opatření je sledována podle oprávnění nebo povolení, které stanoví podmínky zaměřené na dosažení dobrého stavu nebo potenciálu dotčeného vodního útvaru.

| 3.4 | Elektrárna trvale neohrožuje dosažení dobrého stavu / potenciálu žádného z vodních útvarů ve stejné oblasti povodí. |
| --- | --- |

3.4

Elektrárna trvale neohrožuje dosažení dobrého stavu / potenciálu žádného z vodních útvarů ve stejné oblasti povodí.

| 3.5 | Vedle zmírňujících opatření uvedených výše se v příslušných případech provádějí kompenzační opatření, která zajišťují, aby projekt nezvyšoval fragmentaci vodních útvarů ve stejné oblasti povodí. Toho se dosáhne obnovením kontinuity ve stejné oblasti povodí v rozsahu, který kompenzuje narušení kontinuity, jež může plánovaná vodní elektrárna způsobit. Kompenzace začne před realizací daného projektu. |
| --- | --- |

3.5

Vedle zmírňujících opatření uvedených výše se v příslušných případech provádějí kompenzační opatření, která zajišťují, aby projekt nezvyšoval fragmentaci vodních útvarů ve stejné oblasti povodí. Toho se dosáhne obnovením kontinuity ve stejné oblasti povodí v rozsahu, který kompenzuje narušení kontinuity, jež může plánovaná vodní elektrárna způsobit. Kompenzace začne před realizací daného projektu.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Nepoužije se

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy (258).

4.6.   Výroba elektřiny z geotermální energie

Popis činnosti

Výstavba nebo provoz zařízení na výrobu elektřiny, která vyrábějí elektřinu z geotermální energie.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy D35.11 a F42.22 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (259), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (259), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (260), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (261) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (260), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (261) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (262) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (263); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (262) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (263);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Přímé emise skleníkových plynů z činnosti jsou nižší než 270 g ekvivalentu CO2/kWh.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Pro provoz geotermálních energetických systémů s vysokou entalpií jsou zavedeny odpovídající systémy s cílem snižovat úrovně emisí tak, aby nebránily dosažení mezních hodnot kvality ovzduší stanovených ve směrnicích 2004/107/ES a 2008/50/ES.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

4.7.   Výroba elektřiny z obnovitelných nefosilních plynných a kapalných paliv

Popis činnosti

Výstavba nebo provoz zařízení na výrobu elektřiny, která vyrábějí elektřinu s využitím plynných a kapalných paliv pocházejících z obnovitelných zdrojů. Činnost nezahrnuje výrobu elektřiny výlučně s využitím bioplynu a biokapalin (viz oddíl 4.8 této přílohy).

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy D35.11 a F42.22 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (264), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (264), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (265), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (266) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (265), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (266) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (267) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (268); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (267) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (268);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Přímé emise skleníkových plynů z činnosti jsou nižší než 270 g ekvivalentu CO2/kWh.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Emise jsou nejvýše na úrovni emisí spojené s rozsahem hodnot nejlepších dostupných technik (BAT-AEL) stanoveným v nejnovějších relevantních závěrech o nejlepších dostupných technikách (BAT), včetně závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro velká spalovací zařízení (269). Nedochází k žádným významným mezisložkovým vlivům.

U spalovacích zařízení s tepelným příkonem vyšším než 1 MW, avšak pod prahovými hodnotami platnými pro závěry o nejlepších dostupných technikách pro velká spalovací zařízení, jsou emise pod mezními hodnotami emisí stanovenými v příloze II části 2 směrnice (EU) 2015/2193.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

4.8.   Výroba elektřiny z bioenergie

Popis činnosti

Výstavba a provoz zařízení na výrobu elektřiny, která vyrábějí elektřinu výlučně z biomasy, bioplynu nebo biokapalin, s výjimkou výroby elektřiny kombinující obnovitelná paliva s bioplynem nebo biokapalinami (viz oddíl 4.7 této přílohy).

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE D35.11 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (270), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (270), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (271), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (272) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (271), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (272) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (273) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (274); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (273) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (274);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

2)

Zmírňování změny klimatu

Činnost splňuje požadavky týkající se udržitelnosti, úspor emisí skleníkových plynů a účinnosti stanovené v článku 29 směrnice 2018/2001.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

U zařízení spadajících do oblasti působnosti směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU (275) jsou emise nejvýše na úrovni emisí spojené s rozsahem hodnot nejlepších dostupných technik stanoveným v nejnovějších relevantních závěrech o nejlepších dostupných technikách (BAT), včetně závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro velká spalovací zařízení (276). Nedochází k žádným významným mezisložkovým vlivům.

U spalovacích zařízení s tepelným příkonem vyšším než 1 MW, avšak pod prahovými hodnotami platnými pro závěry o nejlepších dostupných technikách pro velká spalovací zařízení, jsou emise pod mezními hodnotami emisí stanovenými v příloze II části 2 směrnice (EU) 2015/2193.

U zařízení v zónách nebo částech zón, které nesplňují mezní hodnoty kvality ovzduší stanovené ve směrnici 2008/50/ES, jsou zavedena opatření ke snižování úrovně emisí, přičemž se zohlední výsledky výměny informací (277), jež zveřejňuje Komise v souladu s čl. 6 odst. 9 a 10 směrnice (EU) 2015/2193.

Pokud se v případě anaerobní digesce organického materiálu vyrobený digestát používá jako hnojivo nebo pomocná půdní látka, buď přímo, nebo po zkompostování nebo jiném zpracování, splňuje požadavky na hnojivé materiály stanovené v kategoriích složkových materiálů KSM 4 a 5 v příloze II nařízení (EU) 2019/1009 nebo ve vnitrostátních předpisech o hnojivých výrobcích nebo pomocných půdních látkách pro použití v zemědělství.

U zařízení na anaerobní digesci, která zpracovávají více než 100 tun denně, jsou emise do ovzduší a vody nejvýše na úrovni emisí spojené s rozsahem hodnot nejlepších dostupných technik (BAT-AEL) stanoveným pro anaerobní zpracování odpadu v nejnovějších relevantních závěrech o nejlepších dostupných technikách (BAT), včetně závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro zpracování odpadu (278). Nedochází k žádným významným mezisložkovým vlivům.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

4.9.   Přenos a distribuce elektřiny

Popis činnosti

Výstavba a provoz přenosových soustav, které přenášejí elektřinu v propojené soustavě velmi vysokého a vysokého napětí.

Výstavba a provoz distribučních soustav, které přenášejí elektřinu v distribučních soustavách vysokého, středního a nízkého napětí.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy D35.12 a D35.13 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (279), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (279), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (280), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (281) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (280), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (281) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (282) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (283); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (282) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (283);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Infrastruktura není určena k vytvoření přímého připojení nebo rozšíření stávajícího přímého připojení k elektrárně, pokud přímé emise skleníkových plynů přesahují 270 g ekvivalentu CO2/kWh.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Nepoužije se

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Je zaveden plán nakládání s odpady, který zajišťuje maximální opětovné použití nebo recyklaci na konci životnosti v souladu s hierarchií způsobů nakládání s odpady, mimo jiné prostřednictvím smluvních dohod s partnery pro nakládání s odpady, zahrnutí do finančních projekcí nebo oficiální projektové dokumentace.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Nadzemní vedení vysokého napětí:

| a) | u činností na staveništi se činnosti řídí zásadami obecných pokynů Mezinárodní finanční korporace (IFC) v oblasti životního prostředí, zdraví a bezpečnosti (284). |
| --- | --- |

a)

u činností na staveništi se činnosti řídí zásadami obecných pokynů Mezinárodní finanční korporace (IFC) v oblasti životního prostředí, zdraví a bezpečnosti (284).

| b) | činnosti dodržují platné normy a předpisy k omezení dopadu elektromagnetického záření na lidské zdraví, u činností prováděných v Unii včetně doporučení Rady o omezení expozice osob elektromagnetickým polím (od 0 Hz do 300 GHz) (285) a u činností prováděných ve třetích zemích včetně pokynů Mezinárodní komise pro ochranu před neionizujícím zářením (ICNIRP) z roku 1998 (286). |
| --- | --- |

b)

činnosti dodržují platné normy a předpisy k omezení dopadu elektromagnetického záření na lidské zdraví, u činností prováděných v Unii včetně doporučení Rady o omezení expozice osob elektromagnetickým polím (od 0 Hz do 300 GHz) (285) a u činností prováděných ve třetích zemích včetně pokynů Mezinárodní komise pro ochranu před neionizujícím zářením (ICNIRP) z roku 1998 (286).

Při činnostech se nepoužívají polychlorované bifenyly (PCB).

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy (287).

4.10.   Skladování elektřiny

Popis činnosti

Výstavba a provoz zařízení, která skladují elektrickou energii a později ji vracejí v podobě elektřiny. Tato činnost zahrnuje přečerpávací vodní elektrárny.

Pokud je hospodářská činnost nedílnou součástí činnosti „Instalace, údržba a opravy technologií pro výrobu obnovitelné energie“ uvedené v oddíle 7.6 této přílohy, použijí se technická screeningová kritéria uvedená v oddíle 7.6.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie nemají žádný vyhrazený kód NACE uvedený ve statistické klasifikaci ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (288), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (288), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (289), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (290) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (289), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (290) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (291) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (292); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (291) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (292);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Nepoužije se

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Pokud jde o přečerpávací vodní elektrárny, které nejsou napojené na říční útvary, činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

Pokud jde o přečerpávací vodní elektrárny, které jsou napojené na říční útvary, činnost splňuje kritéria zásady „významně nepoškozovat“ týkající se udržitelného využívání a ochrany vodních a mořských zdrojů uvedená v oddíle 4.5 (Výroba elektřiny z vodní energie).

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Je zaveden plán nakládání s odpady, který zajišťuje maximální opětovné použití nebo recyklaci na konci životnosti v souladu s hierarchií způsobů nakládání s odpady, mimo jiné prostřednictvím smluvních dohod s partnery pro nakládání s odpady, zahrnutí do finančních projekcí nebo oficiální projektové dokumentace.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Nepoužije se

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

4.11.   Skladování tepelné energie

Popis činnosti

Výstavba a provoz zařízení, která uchovávají tepelnou energii a později ji vrací ve formě tepelné energie nebo jiných nosičů energie.

Pokud je hospodářská činnost nedílnou součástí činnosti „Instalace, údržba a opravy technologií pro výrobu obnovitelné energie“ uvedené v oddíle 7.6 této přílohy, použijí se technická screeningová kritéria uvedená v oddíle 7.6.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie nemají žádný vyhrazený kód NACE uvedený ve statistické klasifikaci ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (293), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (293), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (294), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (295) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (294), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (295) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (296) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (297); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (296) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (297);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Nepoužije se

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Pokud jde o akumulaci tepla ve vodonosné vrstvě, činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Je zaveden plán nakládání s odpady, který zajišťuje maximální opětovné použití, repasování nebo recyklaci na konci životnosti, mimo jiné prostřednictvím smluvních dohod s partnery pro nakládání s odpady, zahrnutí do finančních projekcí nebo oficiální projektové dokumentace.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Nepoužije se

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

4.12.   Skladování vodíku

Popis činnosti

Výstavba a provoz zařízení, která skladují vodík a později jej vracejí.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie nemají žádný vyhrazený kód NACE podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  (a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

(a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| (b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

(b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| (c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

(c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| (a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

(a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| (b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (298), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

(b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (298), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (299), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (300) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (299), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (300) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (301) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (302); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (301) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (302);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Nepoužije se

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Nepoužije se

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Je zaveden plán nakládání s odpady, který zajišťuje maximální opětovné použití, repasování nebo recyklaci na konci životnosti, mimo jiné prostřednictvím smluvních dohod s partnery pro nakládání s odpady, zahrnutí do finančních projekcí nebo oficiální projektové dokumentace.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

V případě skladování více než pěti tun je činnost v souladu se směrnicí 2012/18/EU.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

4.13.   Výroba bioplynu a biopaliv pro použití v dopravě a biokapalin

Popis činnosti

Výroba bioplynu nebo biopaliv pro použití v dopravě a biokapalin

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE D35.21 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (303), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (303), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (304), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (305) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (304), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (305) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (306) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (307); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (306) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (307);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Činnost splňuje požadavky týkající se udržitelnosti, úspor emisí skleníkových plynů a účinnosti stanovené v článku 29 směrnice 2018/2001.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

U výroby bioplynu je při skladování digestátu používán plynotěsný kryt.

U zařízení na anaerobní digesci, která zpracovávají více než 100 tun denně, jsou emise do ovzduší a vody nejvýše na úrovni emisí spojené s rozsahem hodnot nejlepších dostupných technik (BAT-AEL) stanoveným pro anaerobní zpracování odpadu v nejnovějších relevantních závěrech o nejlepších dostupných technikách (BAT), včetně závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro zpracování odpadu (308). Nedochází k žádným významným mezisložkovým vlivům.

Pokud se v případě anaerobní digesce organického materiálu vyrobený digestát používá jako hnojivo nebo pomocná půdní látka, buď přímo, nebo po zkompostování nebo jiném zpracování, splňuje v příslušných případech požadavky na hnojivé materiály stanovené v kategoriích složkových materiálů KSM 4 a 5 pro digestát nebo KSM 3 pro kompost v příloze II nařízení (EU) 2019/1009 nebo ve vnitrostátních předpisech o hnojivých výrobcích nebo pomocných půdních látkách pro použití v zemědělství.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

4.14.   Přenosové a distribuční soustavy pro plyny z obnovitelných zdrojů a nízkouhlíkové plyny

Popis činnosti

Přeměna, nové využití nebo modernizace plynárenských sítí pro přenos a distribuci plynů z obnovitelných a nízkouhlíkových zdrojů.

Výstavba nebo provoz přepravních a distribučních potrubí určených k přepravě vodíku a jiných nízkouhlíkových plynů.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy D35.21, F42.21 a H49.50 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (309), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (309), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (310), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (311) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (310), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (311) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (312) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (313); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (312) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (313);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Úpravou se nezvyšuje kapacita přepravy a distribuce plynu.

Úprava neprodlužuje životnost sítí nad rámec předpokládané životnosti před renovací, pokud není síť určena pro vodík nebo jiné nízkouhlíkové plyny.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Ventilátory, kompresory, čerpadla a další používaná zařízení, na něž se vztahuje směrnice 2009/125/ES, splňují případné příslušné požadavky na nejvyšší třídu energetického štítku a prováděcí předpisy podle uvedené směrnice a představují nejlepší dostupnou technologii.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

4.15.   Rozvod dálkového vytápění/chlazení

Popis činnosti

Výstavba, rekonstrukce a provoz potrubí a související infrastruktury pro rozvod vytápění a chlazení, končící u předávací stanice nebo výměníku tepla.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE D35.30 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (314), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (314), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (315), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (316) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (315), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (316) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (317) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (318); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (317) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (318);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Nepoužije se

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Ventilátory, kompresory, čerpadla a další použitá zařízení, na něž se vztahuje směrnice 2009/125/ES, v příslušných případech splňují požadavky na nejvyšší třídu energetického štítku a jinak požadavky prováděcích předpisů podle uvedené směrnice a představují nejlepší dostupnou technologii.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

4.16.   Instalace a provoz elektrických tepelných čerpadel

Popis činnosti

Instalace a provoz elektrických tepelných čerpadel.

Pokud je hospodářská činnost nedílnou součástí činnosti „Instalace, údržba a opravy technologií pro výrobu obnovitelné energie“ uvedené v oddíle 7.6 této přílohy, použijí se technická screeningová kritéria uvedená v oddíle 7.6.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy D35.30, F43.22 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (319), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (319), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (320), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (321) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (320), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (321) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (322) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (323); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (322) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (323);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Nepoužije se

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Při činnosti se hodnotí dostupnost zařízení a součástí s vysokou trvanlivostí a recyklovatelností, které lze snadno demontovat a renovovat, a pokud možno se taková zařízení a součásti používají.

Je zaveden plán nakládání s odpady, který zajišťuje maximální opětovné použití, repasování nebo recyklaci na konci životnosti, mimo jiné prostřednictvím smluvních dohod s partnery pro nakládání s odpady, zahrnutí do finančních projekcí nebo oficiální projektové dokumentace.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

U tepelných čerpadel vzduch-vzduch o jmenovitém výkonu 12 kW nebo nižším jsou hladiny akustického výkonu ve vnitřních i vnějších prostorech pod prahovou hodnotou stanovenou v nařízení (EU) č. 206/2012.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Nepoužije se

4.17.   Kombinovaná výroba tepla/chladu a elektřiny ze sluneční energie

Popis činnosti

Výstavba a provoz zařízení pro kombinovanou výrobu elektřiny a tepla pro vytápění nebo chlazení ze solární energie.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy D35.11 a D35.30 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (324), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (324), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (325), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (326) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (325), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (326) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (327) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (328); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (327) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (328);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Nepoužije se

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Nepoužije se

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Při činnosti se hodnotí dostupnost zařízení a součástí s vysokou trvanlivostí a recyklovatelností, které lze snadno demontovat a renovovat, a pokud možno se taková zařízení a součásti používají.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Nepoužije se

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

4.18.   Kombinovaná výroba tepla/chladu a elektřiny z geotermální energie

Popis činnosti

Výstavba a provoz zařízení na kombinovanou výrobu tepla/chladu a elektřiny z geotermální energie.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy D35.11 a D35.30 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (329), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (329), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (330), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (331) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (330), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (331) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (332) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (333); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (332) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (333);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Přímé emise skleníkových plynů z činnosti jsou nižší než 270 g ekvivalentu CO2/kWh.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Pro provoz geotermálních energetických systémů s vysokou entalpií jsou zavedeny odpovídající systémy s cílem snižovat úrovně emisí tak, aby nebránily dosažení mezních hodnot kvality ovzduší stanovených ve směrnicích 2004/107/ES a 2008/50/ES.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

4.19.   Kombinovaná výroba tepla/chladu a elektřiny z obnovitelných nefosilních plynných a kapalných paliv

Popis činnosti

Výstavba a provoz zařízení na kombinovanou výrobu tepla/chladu a elektřiny s využitím plynných a kapalných paliv pocházejících z obnovitelných zdrojů. Činnost nezahrnuje kombinovanou výrobu tepla/chladu a elektřiny výlučně s využitím bioplynu a biokapalin (viz oddíl 4.20 této přílohy).

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy D35.11 a D35.30 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (334), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (334), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (335), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (336) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (335), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (336) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (337) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (338); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (337) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (338);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Přímé emise skleníkových plynů z činnosti jsou nižší než 270 g ekvivalentu CO2/kWh.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Emise jsou nejvýše na úrovni emisí spojené s rozsahem hodnot nejlepších dostupných technik (BAT-AEL) stanoveným v nejnovějších relevantních závěrech o nejlepších dostupných technikách (BAT), včetně závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro velká spalovací zařízení (339). Nedochází k žádným významným mezisložkovým vlivům.

U spalovacích zařízení s tepelným příkonem vyšším než 1 MW, avšak pod prahovými hodnotami platnými pro závěry o nejlepších dostupných technikách pro velká spalovací zařízení, jsou emise pod mezními hodnotami emisí stanovenými v příloze II části 2 směrnice (EU) 2015/2193.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

4.20.   Kombinovaná výroba tepla/chladu a elektřiny z bioenergie

Popis činnosti

Výstavba a provoz zařízení užívaných ke kombinované výrobě tepla/chladu a elektřiny výlučně z biomasy, bioplynu nebo biokapalin, s výjimkou kombinované výroby, při níž se kombinují obnovitelná paliva s bioplynem nebo biokapalinami (viz oddíl 4.19 této přílohy).

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy D35.11 a D35.30 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |
| --- | --- |

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (340), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (340), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (341), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (342) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (341), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (342) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (343) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (344); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (343) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (344);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Činnost splňuje požadavky týkající se udržitelnosti, úspor emisí skleníkových plynů a účinnosti stanovené v článku 29 směrnice 2018/2001.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

U zařízení spadajících do oblasti působnosti směrnice 2010/75/EU jsou emise nejvýše na úrovni emisí spojené s rozsahem hodnot nejlepších dostupných technik (BAT-AEL) stanoveným v nejnovějších relevantních závěrech o nejlepších dostupných technikách (BAT), včetně závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro velká spalovací zařízení (345), a zároveň je zajištěno, aby nedocházelo k významným mezisložkovým účinkům.

U spalovacích zařízení s tepelným příkonem vyšším než 1 MW, avšak pod prahovými hodnotami platnými pro závěry o nejlepších dostupných technikách pro velká spalovací zařízení, jsou emise pod mezními hodnotami emisí stanovenými v příloze II části 2 směrnice (EU) 2015/2193.

U zařízení v zónách nebo částech zón, které nesplňují mezní hodnoty kvality ovzduší stanovené ve směrnici 2008/50/ES, jsou zohledněny výsledky výměny informací (346), jež zveřejňuje Komise v souladu s čl. 6 odst. 9 a 10 směrnice (EU) 2015/2193.

Pokud se v případě anaerobní digesce organického materiálu vyrobený digestát používá jako hnojivo nebo pomocná půdní látka, buď přímo, nebo po zkompostování nebo jiném zpracování, splňuje požadavky na hnojivé materiály stanovené v kategoriích složkových materiálů KSM 4 a 5 v příloze II nařízení (EU) 2019/1009 nebo ve vnitrostátních předpisech o hnojivých výrobcích nebo pomocných půdních látkách pro použití v zemědělství.

U zařízení na anaerobní digesci, která zpracovávají více než 100 tun denně, jsou emise do ovzduší a vody nejvýše na úrovni emisí spojené s rozsahem hodnot nejlepších dostupných technik (BAT-AEL) stanoveným pro anaerobní zpracování odpadu v nejnovějších relevantních závěrech o nejlepších dostupných technikách (BAT), včetně závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro zpracování odpadu (347). Nedochází k žádným významným mezisložkovým vlivům.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

4.21.   Výroba tepla/chladu ze solárního termálního vytápění

Popis činnosti

Výstavba a provoz zařízení vyrábějících teplo/chlad prostřednictvím technologie solárního termálního vytápění.

Pokud je hospodářská činnost nedílnou součástí činnosti „Instalace, údržba a opravy technologií pro výrobu obnovitelné energie“ uvedené v oddíle 7.6 této přílohy, použijí se technická screeningová kritéria uvedená v oddíle 7.6.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE D35.30 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (348), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (348), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (349), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (350) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (349), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (350) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (351) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (352); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (351) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (352);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Nepoužije se

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Nepoužije se

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Při činnosti se hodnotí dostupnost zařízení a součástí s vysokou trvanlivostí a recyklovatelností, které lze snadno demontovat a renovovat, a pokud možno se taková zařízení a součásti používají.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Nepoužije se

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

4.22.   Výroba tepla/chladu z geotermální energie

Popis činnosti

Výstavba a provoz zařízení, která vyrábějí teplo pro vytápění nebo chlazení z geotermální energie.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE D35.30 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (353), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (353), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (354), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (355) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (354), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (355) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (356) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (357); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (356) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (357);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Přímé emise skleníkových plynů z činnosti jsou nižší než 270 g ekvivalentu CO2/kWh.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Pro provoz geotermálních energetických systémů s vysokou entalpií jsou zavedeny odpovídající systémy s cílem snižovat úrovně emisí tak, aby nebránily dosažení mezních hodnot kvality ovzduší stanovených ve směrnicích 2004/107/ES a 2008/50/ES.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

4.23.   Výroba tepla/chladu z obnovitelných nefosilních plynných a kapalných paliv

Popis činnosti

Výstavba a provoz zařízení na výrobu tepla, která vyrábějí teplo/chlad s využitím plynných a kapalných paliv pocházejících z obnovitelných zdrojů. Činnost nezahrnuje výrobu tepla/chladu výlučně s využitím bioplynu a biokapalin (viz oddíl 4.24 této přílohy).

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE D35.30 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (358), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (358), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (359), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (360) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (359), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (360) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (361) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (362); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (361) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (362);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Přímé emise skleníkových plynů z činnosti jsou nižší než 270 g ekvivalentu CO2/kWh.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Emise jsou nejvýše na úrovni emisí spojené s rozsahem hodnot nejlepších dostupných technik (BAT-AEL) stanoveným v nejnovějších relevantních závěrech o nejlepších dostupných technikách (BAT), včetně závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro velká spalovací zařízení (363). Nedochází k žádným významným mezisložkovým vlivům.

U spalovacích zařízení s tepelným příkonem vyšším než 1 MW, avšak pod prahovými hodnotami platnými pro závěry o nejlepších dostupných technikách pro velká spalovací zařízení, jsou emise pod mezními hodnotami emisí stanovenými v příloze II části 2 směrnice (EU) 2015/2193.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

4.24.   Výroba tepla/chladu z bioenergie

Popis činnosti

Výstavba a provoz zařízení, která vyrábějí teplo/chlad výlučně z biomasy, bioplynu nebo biokapalin, s výjimkou výroby tepla/chladu, při níž se kombinují obnovitelná paliva s bioplynem nebo biokapalinami (viz oddíl 4.23 této přílohy).

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE D35.30 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (364), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (364), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (365), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (366) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (365), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (366) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (367) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (368); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (367) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (368);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Činnost splňuje požadavky týkající se udržitelnosti, úspor emisí skleníkových plynů a účinnosti stanovené v článku 29 směrnice 2018/2001.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

U zařízení spadajících do oblasti působnosti směrnice 2010/75/EU jsou emise nejvýše na úrovni emisí spojené s rozsahem hodnot nejlepších dostupných technik (BAT-AEL) stanoveným v nejnovějších relevantních závěrech o nejlepších dostupných technikách (BAT), včetně závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro velká spalovací zařízení (369), a zároveň je zajištěno, aby nedocházelo k významným mezisložkovým účinkům.

U spalovacích zařízení s tepelným příkonem vyšším než 1 MW, avšak pod prahovými hodnotami platnými pro závěry o nejlepších dostupných technikách pro velká spalovací zařízení, jsou emise pod mezními hodnotami emisí stanovenými v příloze II části 2 směrnice (EU) 2015/2193.

U zařízení v zónách nebo částech zón, které nesplňují mezní hodnoty kvality ovzduší stanovené ve směrnici 2008/50/ES, jsou zohledněny výsledky výměny informací (370), jež zveřejňuje Komise v souladu s čl. 6 odst. 9 a 10 směrnice (EU) 2015/2193.

Pokud se v případě anaerobní digesce organického materiálu vyrobený digestát používá jako hnojivo nebo pomocná půdní látka, buď přímo, nebo po zkompostování nebo jiném zpracování, splňuje požadavky na hnojivé materiály stanovené v kategoriích složkových materiálů KSM 4 a 5 v příloze II nařízení (EU) 2019/1009 nebo ve vnitrostátních předpisech o hnojivých výrobcích nebo pomocných půdních látkách pro použití v zemědělství.

U zařízení na anaerobní digesci, která zpracovávají více než 100 tun denně, jsou emise do ovzduší a vody nejvýše na úrovni emisí spojené s rozsahem hodnot nejlepších dostupných technik (BAT-AEL) stanoveným pro anaerobní zpracování odpadu v nejnovějších relevantních závěrech o nejlepších dostupných technikách (BAT), včetně závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro zpracování odpadu (371). Nedochází k žádným významným mezisložkovým vlivům.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

4.25.   Výroba tepla/chladu s využitím odpadního tepla

Popis činnosti

Výstavba a provoz zařízení, která vyrábějí teplo/chlad s využitím odpadního tepla.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE D35.30 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (372), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (372), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (373), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (374) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (373), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (374) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (375) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (376); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (375) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (376);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Nepoužije se

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Nepoužije se

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Při činnosti se hodnotí dostupnost zařízení a součástí s vysokou trvanlivostí a recyklovatelností, které lze snadno demontovat a renovovat, a pokud možno se taková zařízení a součásti používají.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Čerpadla a použitá zařízení, na něž se vztahují požadavky na ekodesign a označování energetickými štítky, v příslušných případech splňují požadavky na nejvyšší třídu energetického štítku stanovené v nařízení (EU) 2017/1369 a požadavky prováděcích předpisů podle směrnice 2009/125/ES a představují nejlepší dostupnou technologii.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

5.   ZÁSOBOVÁNÍ VODOU, ČINNOSTI SOUVISEJÍCÍ S ODPADNÍMI VODAMI, ODPADY A SANACEMI

5.1.   Výstavba, rozšiřování a provoz systémů na shromažďování, úpravu a rozvod vody

Popis činnosti

Výstavba, rozšiřování a provoz systémů na shromažďování, úpravu a rozvod vody.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy E36.00 a F42.99 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (377), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (377), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (378), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (379) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (378), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (379) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (380) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (381); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (380) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (381);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Nepoužije se

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Nepoužije se

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

5.2.   Obnova systémů na shromažďování, úpravu a rozvod vody

Popis činnosti

Obnova systémů na shromažďování, úpravu a rozvod vody včetně obnovy infrastruktury pro shromažďování, úpravu a rozvod vody pro domácnosti a průmysl. Nevede k žádným podstatným změnám objemu toků shromažďované, upravované nebo dodávané vody.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy E36.00 a F42.99 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (382), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (382), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (383), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (384) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (383), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (384) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (385) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (386); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (385) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (386);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Nepoužije se

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Nepoužije se

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

5.3.   Výstavba, rozšiřování a provoz systémů na odvádění a čištění odpadních vod

Popis činnosti

Výstavba, rozšiřování a provoz centralizovaných systémů odpadních vod včetně jejich odvádění (kanalizační síť) a čištění.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy E37.00 a F42.99 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (387), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (387), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (388), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (389) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (388), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (389) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (390) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (391); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (390) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (391);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Bylo provedeno posouzení přímých emisí skleníkových plynů z centralizovaného systému odpadních vod, včetně odvádění (kanalizační síť) a čištění (392). Výsledky jsou na vyžádání sděleny investorům a klientům.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

Pokud je odpadní voda čištěna na úroveň vhodnou pro opětovné využití k zavlažování v zemědělství, byla definována a provedena požadovaná opatření k řízení rizik, aby se zabránilo nepříznivým dopadům na životní prostředí (393).

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Vypouštění do vodních recipientů splňuje požadavky stanovené ve směrnici 91/271/EHS nebo dané vnitrostátními předpisy, které stanoví nejvyšší přípustné úrovně znečišťujících látek z vypouštění do vodních recipientů.

Jsou zavedena vhodná opatření k zabránění nadměrnému přelití srážkových vod ze stokového systému odpadních vod a k jeho zmírnění, která mohou zahrnovat přírodní řešení, oddělené sítě odvádění srážkových vod, retenční nádrže a čištění prvního přívalu vody.

Kal z čistíren odpadních vod se používá v souladu se směrnicí 86/278/EHS nebo v souladu s vnitrostátními právními předpisy týkajícími se rozmetávání kalů na povrchu půdy nebo jakékoli jiné aplikace kalu na povrchu půdy a do půdy.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

5.4.   Obnova systémů na odvádění a čištění odpadních vod

Popis činnosti

Obnova centralizovaných systémů odpadních vod včetně jejich odvádění (kanalizační síť) a čištění. Nevede k žádným podstatným změnám zatížení nebo objemu toků vody shromažďované nebo čištěné v systému odpadních vod.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE E37.00 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (394), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (394), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (395), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (396) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (395), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (396) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (397) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (398); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (397) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (398);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Bylo provedeno posouzení přímých emisí skleníkových plynů z centralizovaného systému odpadních vod, včetně odvádění (kanalizační síť) a čištění (399). Výsledky jsou na vyžádání sděleny investorům a klientům.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

Pokud je odpadní voda čištěna na úroveň vhodnou pro opětovné využití k zavlažování v zemědělství, byla definována a provedena požadovaná opatření k řízení rizik, aby se zabránilo nepříznivým dopadům na životní prostředí (400).

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Vypouštění do vodních recipientů splňuje požadavky stanovené ve směrnici 91/271/EHS nebo dané vnitrostátními předpisy, které stanoví nejvyšší přípustné úrovně znečišťujících látek z vypouštění do vodních recipientů.

Jsou zavedena vhodná opatření k zabránění nadměrnému přelití srážkových vod ze stokového systému odpadních vod a k jeho zmírnění, která mohou zahrnovat přírodní řešení, oddělené sítě odvádění srážkových vod, retenční nádrže a čištění prvního přívalu vody.

Kal z čistíren odpadních vod se používá v souladu se směrnicí 86/278/EHS nebo v souladu s vnitrostátními právními předpisy týkajícími se rozmetávání kalů na povrchu půdy nebo jakékoli jiné aplikace kalu na povrchu půdy a do půdy.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

5.5.   Sběr a svoz odpadu neklasifikovaného jako nebezpečný ve složkách oddělených u zdroje

Popis činnosti

Oddělený sběr a svoz odpadu neklasifikovaného jako nebezpečný v samostatných nebo směsných složkách (401) s cílem připravit jej k opětovnému použití nebo recyklaci.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE E38.11 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (402), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (402), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (403), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (404) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (403), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (404) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (405) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (406); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (405) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (406);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Nepoužije se

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Nepoužije se

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Odděleně sbírané složky odpadu se v zařízeních pro skladování a přepravu odpadu nesměšují s jiným odpadem nebo materiály s odlišnými vlastnostmi.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Nepoužije se

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Nepoužije se

5.6.   Anaerobní digesce kalu z čistíren odpadních vod

Popis činnosti

Výstavba a provoz zařízení na zpracování čistírenských kalů anaerobní digescí s výslednou produkcí a využitím bioplynu nebo chemikálií.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy E37.00 a F42.00 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (407), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (407), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (408), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (409) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (408), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (409) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (410) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (411); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (410) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (411);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Je stanoven plán monitorování úniků metanu v zařízení.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Emise jsou nejvýše na úrovni emisí spojené s rozsahem hodnot nejlepších dostupných technik (BAT-AEL) stanoveným pro anaerobní zpracování odpadu v nejnovějších relevantních závěrech o nejlepších dostupných technikách (BAT), včetně závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro zpracování odpadu (412). Nedochází k žádným významným mezisložkovým vlivům.

Je-li výsledný digestát určený k použití jako hnojivo nebo pomocná půdní látka, je kupujícímu nebo subjektu odpovědnému za odběr digestátu sdělen jeho obsah dusíku (s úrovní tolerance ±25 %).

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

5.7.   Anaerobní digesce biologického odpadu

Popis činnosti

Výstavba nebo provoz specializovaných zařízení na zpracování odděleně sbíraného biologického odpadu (413) anaerobní digescí s výslednou produkcí a využitím bioplynu a digestátu nebo chemických látek.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy E38.21 a F42.99 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (414), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (414), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (415), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (416) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (415), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (416) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (417) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (418); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (417) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (418);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Je stanoven plán monitorování a havarijní plán k minimalizaci úniků methanu v zařízení.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

U zařízení na anaerobní digesci, která zpracovávají více než 100 tun denně, jsou emise do ovzduší a vody nejvýše na úrovni emisí spojené s rozsahem hodnot nejlepších dostupných technik (BAT-AEL) stanoveným pro anaerobní zpracování odpadu v nejnovějších relevantních závěrech o nejlepších dostupných technikách (BAT), včetně závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro zpracování odpadu (419). Nedochází k žádným významným mezisložkovým vlivům.

Vyrobený digestát splňuje v příslušných případech požadavky na hnojivé materiály stanovené v kategoriích složkových materiálů KSM 4 a 5 pro digestát nebo KSM 3 pro kompost v příloze II nařízení (EU) 2019/1009 nebo ve vnitrostátních předpisech o hnojivých výrobcích nebo pomocných půdních látkách pro použití v zemědělství.

Kupujícímu nebo subjektu odpovědnému za odběr digestátu je sdělen obsah dusíku (s úrovní tolerance ±25 %) v digestátu používaném jako hnojivo nebo pomocná půdní látka.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

5.8.   Kompostování biologického odpadu

Popis činnosti

Výstavba nebo provoz specializovaných zařízení na zpracování odděleně sbíraného biologického odpadu kompostováním (aerobním biologickým rozkladem) s výslednou produkcí a využitím kompostu (420).

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy E38.21 a F42.99 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (421), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (421), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (422), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (423) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (422), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (423) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (424) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (425); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (424) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (425);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Nepoužije se

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Nepoužije se

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

U kompostovacích zařízení, která zpracovávají více než 75 tun denně, jsou emise do ovzduší a vody nejvýše na úrovni emisí spojené s rozsahem hodnot nejlepších dostupných technik (BAT-AEL) stanoveným pro aerobní zpracování odpadu v nejnovějších relevantních závěrech o nejlepších dostupných technikách (BAT), včetně závěrů o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro zpracování odpadu (426). Nedochází k žádným významným mezisložkovým vlivům.

Kompostárna má zavedený systém, který brání průsaku do podzemních vod.

Vyrobený kompost splňuje požadavky na hnojivé materiály stanovené v kategorii složkových materiálů KSM 3 v příloze II nařízení (EU) 2019/1009 nebo ve vnitrostátních předpisech o hnojivých výrobcích nebo pomocných půdních látkách pro použití v zemědělství.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

5.9.   Zpracování surovin z odpadu neklasifikovaného jako nebezpečný k dalšímu využití

Popis činnosti

Výstavba a provoz zařízení na třídění a zpracování odděleně sebraného odpadu neklasifikovaného jako nebezpečný na druhotné suroviny zahrnující opětovné mechanické zpracování, kromě zpracování za účelem využití jako zásypový materiál.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy E38.32 a F42.99 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (427), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (427), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (428), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (429) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (428), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (429) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (430) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (431); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (430) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (431);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Nepoužije se

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Nepoužije se

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Nepoužije se

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

5.10.   Zachycování a využívání skládkového plynu

Popis činnosti

Instalace a provoz infrastruktury pro zachycování a využívání skládkového (432) plynu na trvale uzavřených skládkách nebo sekcích skládek s využitím nového nebo dodatečného specializovaného technického zařízení a vybavení instalovaného během nebo po uzavření skládky nebo sekce skládky.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE E38.21 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (433), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (433), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (434), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (435) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (434), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (435) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (436) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (437); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (436) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (437);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Je stanoven plán monitorování úniků metanu v zařízení.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Nepoužije se

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Trvalé uzavření a sanace skládek a následná péče o staré skládky, kde je instalován systém zachycování skládkového plynu, se provádí v souladu s těmito pravidly:

| a) | obecnými požadavky stanovenými v příloze I směrnice 1999/31/ES; |
| --- | --- |

a)

obecnými požadavky stanovenými v příloze I směrnice 1999/31/ES;

| b) | postupy kontroly a monitorování stanovenými v příloze III uvedené směrnice. |
| --- | --- |

b)

postupy kontroly a monitorování stanovenými v příloze III uvedené směrnice.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

5.11.   Přeprava CO2

Popis činnosti

Přeprava zachyceného CO2 všemi způsoby, výstavba a provoz potrubí pro CO2 a modernizace plynárenských sítí, kde je hlavním cílem integrace zachyceného CO2 a kde:

| a) | přeprava CO2 ze zařízení, kde je zachycen, do místa vstřikování nevede k úniku CO2 nad 0,5 % hmotnosti přepravovaného CO2; |
| --- | --- |

a)

přeprava CO2 ze zařízení, kde je zachycen, do místa vstřikování nevede k úniku CO2 nad 0,5 % hmotnosti přepravovaného CO2;

| b) | je CO2 dodáván do stálého úložiště CO2, které splňuje kritéria pro podzemní geologické ukládání CO2 stanovená v oddíle 5.12 této přílohy, nebo k jiným způsobům přepravy, které vedou k trvalému úložišti CO2, jež splňuje tato kritéria; |
| --- | --- |

b)

je CO2 dodáván do stálého úložiště CO2, které splňuje kritéria pro podzemní geologické ukládání CO2 stanovená v oddíle 5.12 této přílohy, nebo k jiným způsobům přepravy, které vedou k trvalému úložišti CO2, jež splňuje tato kritéria;

| c) | jsou použity vhodné systémy detekce úniků a je zaveden plán monitorování, přičemž zpráva je ověřena nezávislou třetí stranou; |
| --- | --- |

c)

jsou použity vhodné systémy detekce úniků a je zaveden plán monitorování, přičemž zpráva je ověřena nezávislou třetí stranou;

| d) | Činnost může zahrnovat instalaci aktiv, která zvyšují flexibilitu a zlepšují řízení stávající sítě. |
| --- | --- |

d)

Činnost může zahrnovat instalaci aktiv, která zvyšují flexibilitu a zlepšují řízení stávající sítě.

Činnost by mohla být spojena s několika kódy NACE, zejména s kódy F42.21 a H49.50 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (438), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (438), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (439), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (440) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (439), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (440) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (441) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (442); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (441) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (442);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Pro úniky CO2 je zaveden plán monitorování.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Nepoužije se

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

5.12.   Trvalé podzemní geologické ukládání CO2

Popis činnosti

Trvalé ukládání zachyceného CO2 ve vhodných podzemních geologických útvarech.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE E39.00 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (443), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (443), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (444), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (445) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (444), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (445) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (446) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (447); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (446) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (447);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Pro úniky CO2 je zaveden plán monitorování.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Činnost je v souladu se směrnicí 2009/31/ES.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

6.   DOPRAVA

6.1.   Meziměstská železniční osobní doprava

Popis činnosti

Zakoupení, financování, pronájem, leasing a provozování přepravy cestujících s využitím železničních kolejových vozidel v hlavních sítích pokrývajících rozsáhlé zeměpisné oblasti, přeprava osob meziměstskými železnicemi a provozování spacích nebo jídelních vozů jako integrované činnosti železničních společností.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy H49.10, N77.39 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (448), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (448), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (449), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (450) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (449), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (450) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (451) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (452); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (451) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (452);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Nepoužije se

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Nepoužije se

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Jsou zavedena opatření pro nakládání s odpady v souladu s hierarchií způsobů nakládání s odpady, zejména během údržby.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Motory určené k pohonu v železničních lokomotivách (RLL) a motory určené k pohonu v motorových železničních vozech (RLR) splňují emisní limity stanovené v příloze II nařízení (EU) 2016/1628.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Nepoužije se

6.2.   Železniční nákladní doprava

Popis činnosti

Zakoupení, financování, leasing, pronájem a provozování nákladní dopravy na hlavních železničních sítích i na místních nákladních železnicích.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy H49.20 a N77.39 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (453), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (453), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (454), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (455) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (454), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (455) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (456) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (457); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (456) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (457);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Vlaky a nákladní vagony nejsou určeny k přepravě fosilních paliv.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Nepoužije se

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Jsou zavedena opatření pro nakládání s odpady v souladu s hierarchií způsobů nakládání s odpady, zejména během údržby.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Motory určené k pohonu v železničních lokomotivách (RLL) a motory určené k pohonu v motorových železničních vozech (RLR) splňují emisní limity stanovené v příloze II nařízení (EU) 2016/1628.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Nepoužije se

6.3.   Městská a příměstská doprava, silniční osobní doprava

Popis činnosti

Zakoupení, financování, leasing, pronájem a provozování vozidel městské a příměstské dopravy pro přepravu cestujících a silniční osobní dopravu.

V případě motorových vozidel provoz vozidel kategorie M2 nebo M3 podle čl. 4 odst. 1 nařízení (EU) 2018/858 pro účely přepravy cestujících.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie mohou zahrnovat provozování různých druhů pozemní dopravy, například dopravy autobusem, tramvají, trolejbusem, metrem a nadzemní drahou. To zahrnuje také linky z města na letiště nebo z města na nádraží a provoz pozemních a visutých lanových drah, pokud jsou součástí městských nebo příměstských tranzitních systémů.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie zahrnují rovněž pravidelnou dálkovou autobusovou dopravu, pronajaté autokary, výletní a další příležitostnou autokarovou dopravu, kyvadlovou dopravu (též na letištích), provoz školních autobusů a autobusů pro další přepravu.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy H49.31, H49.3.9, N77.39 a N77.11 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (458), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (458), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (459), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (460) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (459), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (460) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (461) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (462); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (461) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (462);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Nepoužije se (463)

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Nepoužije se

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Jsou zavedena opatření pro nakládání s odpady v souladu s hierarchií způsobů nakládání s odpady, a to jak ve fázi používání (údržba), tak na konci životnosti vozového parku, mimo jiné prostřednictvím opětovného použití a recyklace baterií a elektroniky (zejména kritických surovin v nich obsažených).

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

U silničních vozidel kategorií M a N splňují pneumatiky požadavky na vnější hluk odvalování v nejvyšší zastoupené třídě a koeficient valivého odporu (ovlivňující energetickou účinnost vozidla) ve dvou nejvyšších zastoupených třídách podle nařízení (EU) 2020/740, což lze ověřit v Evropské databázi výrobků s energetickým označením (EPREL).

V příslušných případech vozidla splňují požadavky posledního použitelného stupně schvalování typu z hlediska emisí z těžkých nákladních vozidel Euro VI stanovené v souladu s nařízením (ES) č. 595/2009.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Nepoužije se

6.4.   Provoz zařízení pro osobní mobilitu, cyklistická logistika

Popis činnosti

Prodej, zakoupení, financování, leasing, pronájem a provozování zařízení pro osobní mobilitu nebo dopravních prostředků, které jsou poháněny fyzickou aktivitou uživatele, motorem s nulovými emisemi nebo kombinací motoru s nulovými emisemi a fyzické aktivity. To zahrnuje poskytování služeb přepravy zboží (nákladními) jízdními koly.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy N77.11 a N77.21 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (464), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (464), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (465), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (466) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (465), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (466) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (467) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (468); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (467) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (468);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Nepoužije se

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Nepoužije se

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Jsou zavedena opatření pro nakládání s odpady v souladu s hierarchií způsobů nakládání s odpady, a to jak ve fázi používání (údržba), tak na konci životnosti, mimo jiné prostřednictvím opětovného použití a recyklace baterií a elektroniky (zejména kritických surovin v nich obsažených).

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Nepoužije se

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Nepoužije se

6.5.   Přeprava motocykly, osobními automobily a užitkovými vozidly

Popis činnosti

Zakoupení, financování, leasing a provozování vozidel kategorie M1 (469), N1 (470), v obou případech spadajících do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 715/2007, nebo L (dvoukolová a tříkolová vozidla a čtyřkolky) (471).

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy H49.32, H49.39 a N77.11 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (472), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (472), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (473), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (474) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (473), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (474) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (475) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (476); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (475) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (476);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

U vozidel kategorií M1 a N1 specifické emise CO2 ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. h) nařízení (EU) 2019/631 nepřesahují cíle pro emise CO2 pro vozový park (477).

Pro vozový park se uvažují tyto cílové hodnoty emisí CO2:

| a) | do 31. prosince 2024:






  i) | u hodnot NEDC cílové hodnoty uvedené v čl. 1 odst. 2 až 3 nařízení (EU) 2019/631: 95 g CO2/km pro vozidla kategorie M1 a 147 g CO2/km pro vozidla kategorie N1; |
| --- | --- | --- |

a)

do 31. prosince 2024:

i)

u hodnot NEDC cílové hodnoty uvedené v čl. 1 odst. 2 až 3 nařízení (EU) 2019/631: 95 g CO2/km pro vozidla kategorie M1 a 147 g CO2/km pro vozidla kategorie N1;

| ii) | u hodnot WLTP cíl pro vozový park EU2021 uvedený v příloze I nařízení (EU) 2019/631 (v části A bodě 6.0 pro vozidla kategorie M1 a v části B bodě 6.0 pro vozidla kategorie N1). Do doby, než bude zveřejněn příslušný cíl pro vozový park EU2021, bude na vozidla kategorií M1 a N1, jejichž emise CO2 jsou vyjádřeny pouze na základě zkušebního postupu WLTP, uplatňován konverzní faktor ve výši 1,21, respektive 1,24, s cílem zohlednit přechod z NEDC na WLTP, čímž se získají odpovídající hodnoty WLTP ve výši 115 g CO2/km pro vozidla kategorie M1 a 182 g CO2/km pro vozidla kategorie N1; |
| --- | --- |

ii)

u hodnot WLTP cíl pro vozový park EU2021 uvedený v příloze I nařízení (EU) 2019/631 (v části A bodě 6.0 pro vozidla kategorie M1 a v části B bodě 6.0 pro vozidla kategorie N1). Do doby, než bude zveřejněn příslušný cíl pro vozový park EU2021, bude na vozidla kategorií M1 a N1, jejichž emise CO2 jsou vyjádřeny pouze na základě zkušebního postupu WLTP, uplatňován konverzní faktor ve výši 1,21, respektive 1,24, s cílem zohlednit přechod z NEDC na WLTP, čímž se získají odpovídající hodnoty WLTP ve výši 115 g CO2/km pro vozidla kategorie M1 a 182 g CO2/km pro vozidla kategorie N1;

| b) | od 1. ledna 2025 cílové hodnoty uvedené v čl. 1 odst. 4 nařízení (EU) 2019/631. |
| --- | --- |

b)

od 1. ledna 2025 cílové hodnoty uvedené v čl. 1 odst. 4 nařízení (EU) 2019/631.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Nepoužije se

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Vozidla kategorií M1 a N1 jsou zároveň:

| a) | opětovně použitelná nebo recyklovatelná nejméně v rozsahu 85 % hmotnostních a |
| --- | --- |

a)

opětovně použitelná nebo recyklovatelná nejméně v rozsahu 85 % hmotnostních a

| b) | opětovně použitelná nebo využitelná nejméně v rozsahu 95 % hmotnostních (478). |
| --- | --- |

b)

opětovně použitelná nebo využitelná nejméně v rozsahu 95 % hmotnostních (478).

Jsou zavedena opatření pro nakládání s odpady jak ve fázi používání (údržby), tak na konci životnosti vozového parku, a to i prostřednictvím opětovného použití a recyklace baterií a elektroniky (zejména kritických surovin v nich obsažených), v souladu s hierarchií způsobů nakládání s odpady.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Vozidla splňují požadavky posledního použitelného stupně schvalování typu z hlediska emisí lehkých užitkových vozidel Euro 6 (479) stanovené v souladu s nařízením (ES) č. 715/2007.

Vozidla splňují mezní hodnoty emisí pro čistá lehká vozidla stanovené v tabulce 2 přílohy směrnice 2009/33/ES.

U silničních vozidel kategorií M a N splňují pneumatiky požadavky na vnější hluk odvalování v nejvyšší zastoupené třídě a koeficient valivého odporu (ovlivňující energetickou účinnost vozidla) ve dvou nejvyšších zastoupených třídách podle nařízení (EU) 2020/740, což lze ověřit v Evropské databázi výrobků s energetickým označením (EPREL).

Vozidla jsou v souladu s nařízením (EU) č. 540/2014.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Nepoužije se

6.6.   Silniční nákladní doprava

Popis činnosti

Zakoupení, financování, leasing, pronájem a provozování vozidel kategorie N1, N2 (480) nebo N3 (481) spadajících do oblasti působnosti normy EURO VI (482), kroku E nebo jeho nástupce, pro účely služeb silniční nákladní dopravy.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy H49.4.1, H53.10, H53.20 a N77.12 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (483), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (483), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (484), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (485) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (484), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (485) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (486) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (487); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (486) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (487);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

| 1. | Vozidla nejsou určena k přepravě fosilních paliv. |
| --- | --- |

1.

Vozidla nejsou určena k přepravě fosilních paliv.

| 2. | U vozidel kategorií N2 a N3 spadajících do oblasti působnosti nařízení (EU) 2019/1242 dosahují specifické přímé emise CO2 nejvýše referenčních emisí CO2 pro všechna vozidla v dané podskupině, jak stanoví článek 3 uvedeného nařízení (488). |
| --- | --- |

2.

U vozidel kategorií N2 a N3 spadajících do oblasti působnosti nařízení (EU) 2019/1242 dosahují specifické přímé emise CO2 nejvýše referenčních emisí CO2 pro všechna vozidla v dané podskupině, jak stanoví článek 3 uvedeného nařízení (488).

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Nepoužije se

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Vozidla kategorií N1, N2 a N3 jsou zároveň:

| a) | opětovně použitelná nebo recyklovatelná nejméně v rozsahu 85 % hmotnostních a |
| --- | --- |

a)

opětovně použitelná nebo recyklovatelná nejméně v rozsahu 85 % hmotnostních a

| b) | opětovně použitelná nebo využitelná nejméně v rozsahu 95 % hmotnostních (489). |
| --- | --- |

b)

opětovně použitelná nebo využitelná nejméně v rozsahu 95 % hmotnostních (489).

Jsou zavedena opatření pro nakládání s odpady jak ve fázi používání (údržby), tak na konci životnosti vozového parku, a to i prostřednictvím opětovného použití a recyklace baterií a elektroniky (zejména kritických surovin v nich obsažených), v souladu s hierarchií způsobů nakládání s odpady.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

U silničních vozidel kategorií M a N splňují pneumatiky požadavky na vnější hluk odvalování v nejvyšší zastoupené třídě a koeficient valivého odporu (ovlivňující energetickou účinnost vozidla) ve dvou nejvyšších zastoupených třídách podle nařízení (EU) 2020/740, což lze ověřit v Evropské databázi výrobků s energetickým označením (EPREL).

Vozidla splňují požadavky posledního použitelného stupně schvalování typu z hlediska emisí z těžkých nákladních vozidel Euro VI (490) stanovené v souladu s nařízením (ES) č. 595/2009.

Vozidla jsou v souladu s nařízením (EU) č. 540/2014.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Nepoužije se

6.7.   Vnitrozemská vodní osobní doprava

Popis činnosti

Zakoupení, financování, leasing, pronájem a provozování osobních lodí ve vnitrozemských vodách, přičemž se jedná o plavidla, která nejsou vhodná pro námořní dopravu.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódem H50.30 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (491), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (491), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (492), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (493) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (492), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (493) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (494) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (495); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (494) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (495);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Nepoužije se

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Jsou zavedena opatření pro nakládání s odpady jak ve fázi používání plavidla, tak na konci jeho životnosti, v souladu s hierarchií způsobů nakládání s odpady, včetně kontroly a nakládání s nebezpečnými materiály na palubě v obchodech a zajištění jejich bezpečné recyklace.

U plavidel napájených bateriemi zahrnují tato opatření opětovné použití a recyklaci baterií a elektroniky, včetně kritických surovin v nich obsažených.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Motory plavidel splňují mezní hodnoty emisí stanovené v příloze II nařízení (EU) 2016/1628 (včetně plavidel, které tyto mezní hodnoty splňují bez typově schválených řešení, například prostřednictvím následného zpracování).

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Nepoužije se

6.8.   Vnitrozemská nákladní vodní doprava

Popis činnosti

Zakoupení, financování, leasing, pronájem a provozování nákladních lodí ve vnitrozemských vodách, přičemž se jedná o plavidla, která nejsou vhodná pro námořní dopravu.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódem H50.4 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (496), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (496), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (497), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (498) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (497), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (498) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (499) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (500); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (499) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (500);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Plavidla nejsou určena k přepravě fosilních paliv.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Jsou zavedena opatření pro nakládání s odpady jak ve fázi používání plavidla, tak na konci jeho životnosti, v souladu s hierarchií způsobů nakládání s odpady, včetně kontroly a nakládání s nebezpečnými materiály na palubě v obchodech a zajištění jejich bezpečné recyklace.

U plavidel napájených bateriemi zahrnují tato opatření opětovné použití a recyklaci baterií a elektroniky, včetně kritických surovin v nich obsažených.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Plavidla splňují mezní hodnoty emisí stanovené v příloze II nařízení (EU) 2016/1628 (včetně plavidel, které tyto mezní hodnoty splňují bez typově schválených řešení, například prostřednictvím následného zpracování).

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Nepoužije se

6.9.   Modernizace vnitrozemské vodní osobní a nákladní dopravy

Popis činnosti

Dovybavení a modernizace plavidel pro přepravu nákladu nebo cestujících po vnitrozemských vodách s použitím plavidel, která nejsou vhodná pro námořní dopravu.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy H50.4, H50.30 a C33.15 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (501), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (501), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (502), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (503) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (502), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (503) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (504) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (505); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (504) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (505);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Plavidla nejsou určena k přepravě fosilních paliv.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Jsou zavedena opatření pro nakládání s odpady jak ve fázi používání plavidla, tak na konci jeho životnosti, v souladu s hierarchií způsobů nakládání s odpady, včetně kontroly a nakládání s nebezpečnými materiály na palubě v obchodech a zajištění jejich bezpečné recyklace.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Plavidla splňují mezní hodnoty emisí stanovené v příloze II nařízení (EU) 2016/1628 (včetně plavidel, které tyto mezní hodnoty splňují bez typově schválených řešení, například prostřednictvím následného zpracování).

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Nepoužije se

6.10.   Námořní a pobřežní nákladní doprava, plavidla pro provoz v přístavu a pomocné činnosti

Popis činnosti

Zakoupení, financování, pronájem (s posádkou nebo bez posádky) a provozování plavidel určených a vybavených pro přepravu nákladu nebo pro kombinovanou přepravu nákladu a cestujících na moři nebo v pobřežních vodách, pravidelnou i nepravidelnou. Zakoupení, financování, pronájem a provozování plavidel potřebných pro provoz v přístavu a pomocné činnosti, jako jsou remorkéry, kotvicí plavidla, lodivodská plavidla, záchranná plavidla a ledoborce.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy H50.2, H52.22 a N77.34 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (506), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (506), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (507), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (508) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (507), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (508) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (509) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (510); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (509) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (510);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Plavidla nejsou určena k přepravě fosilních paliv.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Jsou zavedena opatření pro nakládání s odpady jak ve fázi používání, tak na konci životnosti plavidla v souladu s hierarchií způsobů nakládání s odpady.

U plavidel napájených bateriemi zahrnují tato opatření opětovné použití a recyklaci baterií a elektroniky, včetně kritických surovin v nich obsažených.

U stávajících lodí o hrubé prostornosti nad 500 tun a nově postavených lodí, které je nahrazují, je činnost v souladu s požadavky nařízení (EU) č. 1257/2013 týkajícími se soupisu nebezpečných materiálů na palubě. Vraky lodí jsou recyklovány v zařízeních uvedených na evropském seznamu zařízení na recyklaci lodí podle rozhodnutí Komise 2016/2323.

Činnost je v souladu se směrnicí (EU) 2019/883, pokud jde o ochranu mořského prostředí před nepříznivými účinky vypouštění odpadu z lodí.

Loď je provozována v souladu s přílohou V úmluvy IMO MARPOL, zejména s cílem produkovat omezené množství odpadu a omezit jeho legální vypouštění pomocí udržitelného nakládání s odpady, které je šetrné k životnímu prostředí.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Pokud jde o snižování emisí oxidů síry a částic, jsou plavidla v souladu se směrnicí (EU) 2016/802 a s přílohou VI pravidlem 14 (511) úmluvy IMO MARPOL. Obsah síry v palivu nepřesahuje 0,5 % hmotnosti (globální mezní hodnota obsahu síry) a 0,1 % hmotnosti v oblasti kontroly emisí stanovené IMO v Severním a Baltském moři (512).

Pokud jde o emise oxidů dusíku (NOx), plavidla splňují pravidlo 13 (513) přílohy VI úmluvy MARPOL přijaté Mezinárodní námořní organizací Pro lodě postavené po roce 2011 platí požadavek na NOx stupně II. Pouze při provozu v oblastech kontroly emisí NOx stanovených podle pravidel IMO splňují lodě postavené po 1. lednu 2016 přísnější požadavky na motory (stupeň III) snižující emise NOx
   (514).

Vypouštění černé a šedé vody je v souladu s přílohou IV úmluvy MARPOL přijaté Mezinárodní námořní organizací.

Jsou zavedena opatření k minimalizaci toxicity protihnilobných nátěrů a biocidů, jak je stanoveno v nařízení (EU) č. 528/2012, kterým se v právu Unie provádí Mezinárodní úmluva o kontrole škodlivých protihnilobných přípravků na plavidlech přijatá dne 5. října 2001.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Předchází se vypouštění balastní vody obsahující nepůvodní druhy v souladu s Mezinárodní úmluvou o kontrole balastní vody a sedimentů z lodí a nakládání s nimi.

Jsou zavedena opatření, která brání zavlečení nepůvodních druhů biologickým zanášením trupů a okrajových oblastí lodí s přihlédnutím k pokynům IMO týkajícím se biofoulingu (515).

Hluk a vibrace se omezují používáním lodních šroubů, konstrukce trupu nebo strojního zařízení plavidla snižujícími hluk v souladu s pokyny uvedenými v pokynech IMO pro omezení hluku pod mořskou hladinou (516).

V Unii činnost nebrání dosažení dobrého stavu prostředí, jak stanoví směrnice 2008/56/ES, což vyžaduje v příslušných případech přijetí vhodných opatření pro prevenci nebo zmírnění dopadů, pokud jde o deskriptory 1 (biologická rozmanitost), 2 (nepůvodní druhy), 6 (celistvost mořského dna), 8 (znečišťující látky), 10 (odpadky v moři) a 11 (hluk/energie) uvedené směrnice, a jak stanoví rozhodnutí Komise (EU) 2017/848, pokud jde o příslušná kritéria a metodické standardy pro tyto deskriptory.

6.11.   Námořní a pobřežní osobní doprava

Popis činnosti

Zakoupení, financování, pronájem (s posádkou nebo bez posádky) a provozování plavidel určených a vybavených pro provoz osobní dopravy na moři nebo v pobřežních vodách, pravidelné i nepravidelné. Hospodářské činnosti spadající do této kategorie zahrnují provoz trajektů, vodní taxislužby, výletních nebo vyhlídkových lodí.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy H50.10, N77.21 a N77.34 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (517), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (517), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (518), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (519) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (518), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (519) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (520) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (521); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (520) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (521);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Nepoužije se

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Jsou zavedena opatření pro nakládání s odpady jak ve fázi používání, tak na konci životnosti plavidla v souladu s hierarchií způsobů nakládání s odpady.

U plavidel napájených bateriemi zahrnují tato opatření opětovné použití a recyklaci baterií a elektroniky, včetně kritických surovin v nich obsažených.

U stávajících lodí o hrubé prostornosti nad 500 tun a nově postavených lodí, které je nahrazují, je činnost v souladu s požadavkem nařízení (EU) č. 1257/2013 týkajícím se soupisu nebezpečných materiálů. Vraky lodí jsou recyklovány v zařízeních uvedených na evropském seznamu zařízení na recyklaci lodí podle rozhodnutí Komise 2016/2323.

Tato činnost je v souladu se směrnicí (EU) 2019/883, pokud jde o ochranu mořského prostředí před nepříznivými účinky vypouštění odpadu z lodí.

Loď je provozována v souladu s přílohou V úmluvy IMO MARPOL, zejména s cílem produkovat omezené množství odpadu a omezit jeho legální vypouštění pomocí udržitelného nakládání s odpady, které je šetrné k životnímu prostředí.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Pokud jde o snižování emisí oxidů síry a částic, plavidla splňují požadavky směrnice (EU) 2016/802 a pravidla 14 přílohy VI úmluvy MARPOL přijaté Mezinárodní námořní organizací. Obsah síry v palivu nepřesahuje 0,5 % hmotnosti (globální mezní hodnota obsahu síry) a 0,1 % hmotnosti v oblasti kontroly emisí stanovené IMO v Severním a Baltském moři (522).

Pokud jde o emise oxidů dusíku (NOx), plavidla splňují pravidlo 13 přílohy VI úmluvy MARPOL přijaté Mezinárodní námořní organizací. Pro lodě postavené po roce 2011 platí požadavek na NOx stupně II. Pouze při provozu v oblastech kontroly emisí NOx stanovených podle pravidel IMO splňují lodě postavené po 1. lednu 2016 přísnější požadavky na motory (stupeň III) snižující emise NOx
   (523).

Vypouštění černé a šedé vody je v souladu s přílohou IV úmluvy MARPOL přijaté Mezinárodní námořní organizací.

Jsou zavedena opatření k minimalizaci toxicity protihnilobných nátěrů a biocidů, jak je stanoveno v nařízení (EU) č. 528/2012, kterým se v právu Unie provádí Mezinárodní úmluva o kontrole škodlivých protihnilobných přípravků na plavidlech přijatá dne 5. října 2001.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Předchází se vypouštění balastní vody obsahující nepůvodní druhy v souladu s Mezinárodní úmluvou o kontrole balastní vody a sedimentů z lodí a nakládání s nimi.

Jsou zavedena opatření, která brání zavlečení nepůvodních druhů biologickým zanášením trupů a okrajových oblastí lodí s přihlédnutím k pokynům IMO týkajícím se biofoulingu (524).

Hluk a vibrace se omezují používáním lodních šroubů, konstrukce trupu nebo strojního zařízení plavidla snižujícími hluk v souladu s pokyny uvedenými v pokynech IMO pro omezení hluku pod mořskou hladinou (525).

V Unii činnost nebrání dosažení dobrého stavu prostředí, jak stanoví směrnice 2008/56/ES, což vyžaduje v příslušných případech přijetí vhodných opatření pro prevenci nebo zmírnění dopadů, pokud jde o deskriptory 1 (biologická rozmanitost), 2 (nepůvodní druhy), 6 (celistvost mořského dna), 8 (znečišťující látky), 10 (odpadky v moři) a 11 (hluk/energie) uvedené směrnice, a jak stanoví rozhodnutí Komise (EU) 2017/848, pokud jde o příslušná kritéria a metodické standardy pro tyto deskriptory.

6.12.   Dovybavení námořní a pobřežní nákladní a osobní dopravy

Popis činnosti

Dovybavení a modernizace plavidel určených a vybavených pro přepravu nákladu nebo cestujících po moři nebo v pobřežních vodách a plavidel potřebných pro provoz v přístavu a pomocné činnosti, jako jsou remorkéry, kotvicí plavidla, lodivodská plavidla, záchranná plavidla a ledoborce.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódy NACE H50.10, H50.2, H52.22, C33.15, N77.21 a N.77.34 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos ke zmírňování změny klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos ke zmírňování změny klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (526), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (526), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (527), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (528) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (527), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (528) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (529) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (530); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (529) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (530);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

2)

Přizpůsobování se změně klimatu

Plavidla nejsou určena k přepravě fosilních paliv.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Jsou zavedena opatření pro nakládání s odpady jak ve fázi používání, tak na konci životnosti plavidla v souladu s hierarchií způsobů nakládání s odpady.

U plavidel napájených bateriemi zahrnují tato opatření opětovné použití a recyklaci baterií a elektroniky, včetně kritických surovin v nich obsažených.

U stávajících lodí o hrubé prostornosti nad 500 tun a nově postavených lodí, které je nahrazují, je činnost v souladu s požadavky nařízení (EU) č. 1257/2013 týkajícími se soupisu nebezpečných materiálů. Vraky lodí jsou recyklovány v zařízeních uvedených na evropském seznamu zařízení na recyklaci lodí podle rozhodnutí Komise 2016/2323.

Činnost je v souladu se směrnicí (EU) 2019/883, pokud jde o ochranu mořského prostředí před nepříznivými účinky vypouštění odpadu z lodí.

Loď je provozována v souladu s přílohou V úmluvy IMO MARPOL, zejména s cílem produkovat omezené množství odpadu a omezit jeho legální vypouštění pomocí udržitelného nakládání s odpady, které je šetrné k životnímu prostředí.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Pokud jde o snižování emisí oxidů síry a pevných částic, jsou plavidla v souladu se směrnicí (EU) 2016/802 a s přílohou VI pravidlem 14 úmluvy IMO MARPOL. Obsah síry v palivu nepřesahuje 0,5 % hmotnosti (globální mezní hodnota obsahu síry) a 0,1 % hmotnosti v oblasti kontroly emisí stanovené IMO v Severním a Baltském moři (531).

Pokud jde o emise oxidů dusíku (NOx), plavidla splňují pravidlo 13 přílohy VI úmluvy MARPOL přijaté Mezinárodní námořní organizací. Pro lodě postavené po roce 2011 platí požadavek na NOx stupně II. Pouze při provozu v oblastech kontroly emisí NOx stanovených podle pravidel IMO splňují lodě postavené po 1. lednu 2016 přísnější požadavky na motory (stupeň III) snižující emise NOx
   (532).

Vypouštění černé a šedé vody je v souladu s přílohou IV úmluvy IMO MARPOL.

Jsou zavedena opatření k minimalizaci toxicity nátěrů proti obrůstání a biocidů stanovená v nařízení (EU) č. 528/2012, kterým se v právu Unie provádí Mezinárodní úmluva o omezení používání škodlivých nátěrových systémů proti obrůstání lodí přijatá dne 5. října 2001.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Předchází se vypouštění balastní vody obsahující nepůvodní druhy v souladu s Mezinárodní úmluvou o kontrole balastní vody a sedimentů z lodí a nakládání s nimi.

Jsou zavedena opatření, která brání zavlečení nepůvodních druhů biologickým zanášením trupů a okrajových oblastí lodí s přihlédnutím k pokynům IMO týkajícím se biofoulingu (533).

Hluk a vibrace se omezují používáním lodních šroubů, konstrukce trupu nebo strojního zařízení plavidla snižujícími hluk v souladu s pokyny uvedenými v pokynech IMO pro omezení hluku pod mořskou hladinou (534).

V Unii činnost nebrání dosažení dobrého stavu prostředí, jak stanoví směrnice 2008/56/ES, což vyžaduje v příslušných případech přijetí vhodných opatření pro prevenci nebo zmírnění dopadů, pokud jde o deskriptory 1 (biologická rozmanitost), 2 (nepůvodní druhy), 6 (celistvost mořského dna), 8 (znečišťující látky), 10 (odpadky v moři) a 11 (hluk/energie) uvedené směrnice, a jak stanoví rozhodnutí Komise (EU) 2017/848, pokud jde o příslušná kritéria a metodické standardy pro tyto deskriptory.

6.13.   Infrastruktura pro osobní mobilitu, cyklistická logistika

Popis činnosti

Výstavba, modernizace, údržba a provoz infrastruktury pro osobní mobilitu, včetně výstavby silnic, dálničních mostů a tunelů a další infrastruktury určené pro chodce a jízdní kola s elektrickým pomocným pohonem nebo bez něj.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy F42.11, F42.12, F42.13, F43.21, F711 a F71.20 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (535), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (535), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (536), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (537) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (536), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (537) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (538) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (539); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (538) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (539);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Nepoužije se

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nejméně 70 % (hmotnostních) stavebního a demoličního odpadu neklasifikovaného jako nebezpečný (s výjimkou v přírodě se vyskytujících materiálů uvedených v kategorii 17 05 04 v Evropském seznamu odpadů stanoveném rozhodnutím 2000/532/ES) vzniklého na staveništi je připraveno k opětovnému použití, recyklaci a k jiným druhům materiálového využití, včetně zásypů, při nichž jsou jiné materiály nahrazeny odpadem, v souladu s hierarchií způsobů nakládání s odpady a protokolem EU pro nakládání se stavebním a demoličním odpadem (540). Provozovatelé omezují produkci odpadu v procesech souvisejících s výstavbou a demolicemi v souladu s protokolem EU pro nakládání se stavebním a demoličním odpadem s přihlédnutím k nejlepším dostupným technikám a pomocí selektivní demolice, aby bylo možné odstranit nebezpečné látky a bezpečně s nimi nakládat, a usnadňují opětovné použití a kvalitní recyklaci selektivním odstraněním materiálů s využitím dostupných třídicích systémů pro stavební a demoliční odpad.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Přijímají se opatření ke snížení hluku, prachu a emisí znečišťujících látek při stavebních nebo údržbářských pracích.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

6.14.   Infrastruktura pro železniční dopravu

Popis činnosti

Výstavba, modernizace, provoz a údržba železnic a podzemních drah a rovněž mostů a tunelů, nádraží, terminálů, zařízení železničních služeb (541), bezpečnostních systémů a systémů řízení dopravy, včetně poskytování architektonických služeb, inženýrských služeb, projektových služeb, služeb stavebního dozoru a geodetických, kartografických a podobných služeb, jakož i provádění fyzikálních, chemických a jiných analytických zkoušek všech druhů materiálů a výrobků.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy F42.12, F42.13, M71.12, M71.20, F43.21 a H52.21 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (542), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (542), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (543), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (544) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (543), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (544) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (545) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (546); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (545) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (546);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Infrastruktura není určena k přepravě nebo skladování fosilních paliv.

V případě nové infrastruktury nebo větší renovace byla posouzena odolnost infrastruktury vůči změně klimatu, a to v souladu s vhodným postupem pro posouzení odolnosti vůči změně klimatu, který zahrnuje stanovení uhlíkové stopy a jasné určení stínových nákladů na uhlík. Uvedené stanovení uhlíkové stopy se vztahuje na emise kategorií 1–3 a prokazuje, že infrastruktura nevede k dalším relativním emisím skleníkových plynů vypočteným na základě konzervativních předpokladů, hodnot a postupů.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nejméně 70 % (hmotnostních) stavebního a demoličního odpadu neklasifikovaného jako nebezpečný (s výjimkou v přírodě se vyskytujících materiálů uvedených v kategorii 17 05 04 v Evropském seznamu odpadů stanoveném rozhodnutím 2000/532/ES) vzniklého na staveništi je připraveno k opětovnému použití, recyklaci a k jiným druhům materiálového využití, včetně zásypů, při nichž jsou jiné materiály nahrazeny odpadem, v souladu s hierarchií způsobů nakládání s odpady a protokolem EU pro nakládání se stavebním a demoličním odpadem (547). Provozovatelé omezují produkci odpadu v procesech souvisejících s výstavbou a demolicemi v souladu s protokolem EU pro nakládání se stavebním a demoličním odpadem s přihlédnutím k nejlepším dostupným technikám a pomocí selektivní demolice, aby bylo možné odstranit nebezpečné látky a bezpečně s nimi nakládat, a usnadňují opětovné použití a kvalitní recyklaci selektivním odstraněním materiálů s využitím dostupných třídicích systémů pro stavební a demoliční odpad.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Je-li to vhodné, s ohledem na citlivost postižené oblasti, zejména pokud jde o velikost zasažené skupiny obyvatel, jsou hluk a vibrace způsobené používáním infrastruktury zmírněny umístěním otevřených příkopů, stěn nebo jiných opatření a jsou v souladu se směrnicí 2002/49/ES.

Přijímají se opatření ke snížení hluku, prachu a emisí znečišťujících látek při stavebních nebo údržbářských pracích.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

6.15.   Infrastruktura umožňující silniční a veřejnou dopravu

Popis činnosti

Výstavba, modernizace, údržba a provoz dálnic, ulic, silnic, jiných cest pro vozidla a chodce, povrchové práce na ulicích, silnicích, dálnicích, mostech nebo tunelech a výstavba letištních drah, včetně poskytování architektonických služeb, inženýrských služeb, projektových služeb, služeb stavebního dozoru a geodetických, kartografických a podobných služeb, jakož i provádění fyzikálních, chemických a jiných analytických zkoušek všech druhů materiálů a výrobků, s výjimkou instalace pouličního osvětlení a elektrické signalizace.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být zařazeny pod několik kódů NACE, zejména pod kódy F42.11, F42.13, F71.1 a F71.20 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (548), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (548), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (549), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (550) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (549), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (550) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (551) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (552); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (551) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (552);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Infrastruktura není určena k přepravě nebo skladování fosilních paliv.

V případě nové infrastruktury nebo větší renovace byla posouzena odolnost infrastruktury vůči změně klimatu, a to v souladu s vhodným postupem pro posouzení odolnosti vůči změně klimatu, který zahrnuje stanovení uhlíkové stopy a jasné určení stínových nákladů na uhlík. Uvedené stanovení uhlíkové stopy se vztahuje na emise kategorií 1–3 a prokazuje, že infrastruktura nevede k dalším relativním emisím skleníkových plynů vypočteným na základě konzervativních předpokladů, hodnot a postupů.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nejméně 70 % (hmotnostních) stavebního a demoličního odpadu neklasifikovaného jako nebezpečný (s výjimkou v přírodě se vyskytujících materiálů uvedených v kategorii 17 05 04 v Evropském seznamu odpadů stanoveném rozhodnutím 2000/532/ES) vzniklého na staveništi je připraveno k opětovnému použití, recyklaci a k jiným druhům materiálového využití, včetně zásypů, při nichž jsou jiné materiály nahrazeny odpadem, v souladu s hierarchií způsobů nakládání s odpady a protokolem EU pro nakládání se stavebním a demoličním odpadem (553). Provozovatelé omezují produkci odpadu v procesech souvisejících s výstavbou a demolicemi v souladu s protokolem EU pro nakládání se stavebním a demoličním odpadem s přihlédnutím k nejlepším dostupným technikám a pomocí selektivní demolice, aby bylo možné odstranit nebezpečné látky a bezpečně s nimi nakládat, a usnadňují opětovné použití a kvalitní recyklaci selektivním odstraněním materiálů s využitím dostupných třídicích systémů pro stavební a demoliční odpad.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

V příslušných případech jsou hluk a vibrace způsobené používáním infrastruktury zmírněny umístěním otevřených příkopů, stěn nebo jiných opatření a jsou v souladu se směrnicí 2002/49/ES.

Přijímají se opatření ke snížení hluku, prachu a emisí znečišťujících látek při stavebních nebo údržbářských pracích.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

Zachování vegetace na vhodných úsecích silniční dopravní infrastruktury zamezuje šíření invazních druhů.

Byla přijata zmírňující opatření, aby se zabránilo kolizím s volně žijícími zvířaty.

6.16.   Infrastruktura pro vodní dopravu

Popis činnosti

Výstavba, modernizace a provozování vodních cest, přístavů a říčních děl, rekreačních přístavů, plavebních komor, přehrad, hrází a podobně, včetně poskytování architektonických služeb, inženýrských služeb, projektových služeb, služeb stavebního dozoru a geodetických, kartografických a podobných služeb, jakož i provádění fyzikálních, chemických a jiných analytických zkoušek všech druhů materiálů a výrobků, s výjimkou činností spojených s projektovým řízením týkajícím se stavebních inženýrských prací.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie nezahrnují bagrování vodních cest.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy F42.91, F71.1 nebo F71.20 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (554), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (554), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (555), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (556) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (555), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (556) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (557) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (558); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (557) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (558);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Infrastruktura není určena k přepravě nebo skladování fosilních paliv.

V případě nové infrastruktury nebo větší renovace byla posouzena odolnost infrastruktury vůči změně klimatu, a to v souladu s vhodným postupem pro posouzení odolnosti vůči změně klimatu, který zahrnuje stanovení uhlíkové stopy a jasné určení stínových nákladů na uhlík. Uvedené stanovení uhlíkové stopy se vztahuje na emise kategorií 1–3 a prokazuje, že infrastruktura nevede k dalším relativním emisím skleníkových plynů vypočteným na základě konzervativních předpokladů, hodnot a postupů.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost je v souladu s ustanoveními směrnice 2000/60/ES, a zejména se všemi požadavky stanovenými v článku 4 směrnice. V souladu s článkem 4 směrnice 2000/60/ES, a zejména s odstavcem 7 uvedeného článku, je před výstavbou provedeno posouzení dopadů projektu s cílem posoudit všechny jeho potenciální dopady na stav vodních útvarů v rámci téhož povodí a na chráněná stanoviště a druhy přímo závislé na vodě, zejména s ohledem na migrační koridory, volně tekoucí řeky nebo ekosystémy blízké nenarušeným podmínkám.

Posouzení vychází z aktuálních, komplexních a přesných údajů, včetně údajů z monitorování prvků biologické kvality, které jsou zvláště citlivé na hydromorfologické změny, a očekávaného stavu vodního útvaru v důsledku nových činností ve srovnání se stavem současným.

Posuzují se zejména kumulované dopady tohoto nového projektu s další existující nebo plánovanou infrastrukturou v rámci povodí.

Na základě tohoto posouzení dopadů je zjištěno, že elektrárna je svou konstrukcí a umístěním a z hlediska zmírňujících opatření koncipována tak, aby splňovala jeden z těchto požadavků:

| a) | projekt nepůsobí žádné zhoršení dobrého stavu či potenciálu konkrétního vodního útvaru, jehož se týká, ani neohrožuje jejich dosažení; |
| --- | --- |

a)

projekt nepůsobí žádné zhoršení dobrého stavu či potenciálu konkrétního vodního útvaru, jehož se týká, ani neohrožuje jejich dosažení;

| b) | existuje-li riziko, že projekt zhorší dobrý stav/potenciál konkrétního vodního útvaru, jehož se týká, nebo ohrozí jejich dosažení, není toto zhoršení významné a je odůvodněno podrobným posouzením nákladů a přínosů, které prokazuje obě tyto skutečnosti:






  i) | naléhavé důvody převažujícího veřejného zájmu nebo skutečnost, že očekávané přínosy plánovaného projektu plavební infrastruktury z hlediska zmírňování změny klimatu/přizpůsobování se změně klimatu převažují nad náklady plynoucími ze zhoršení stavu vodního útvaru, které vzniknou pro životní prostředí a společnost; |
| --- | --- | --- |

b)

existuje-li riziko, že projekt zhorší dobrý stav/potenciál konkrétního vodního útvaru, jehož se týká, nebo ohrozí jejich dosažení, není toto zhoršení významné a je odůvodněno podrobným posouzením nákladů a přínosů, které prokazuje obě tyto skutečnosti:

i)

naléhavé důvody převažujícího veřejného zájmu nebo skutečnost, že očekávané přínosy plánovaného projektu plavební infrastruktury z hlediska zmírňování změny klimatu/přizpůsobování se změně klimatu převažují nad náklady plynoucími ze zhoršení stavu vodního útvaru, které vzniknou pro životní prostředí a společnost;

| ii) | skutečnost, že převažující veřejný zájem nebo očekávané přínosy dané aktivity nemohou být z důvodů technické proveditelnosti nebo nepřiměřených nákladů dosaženy alternativními prostředky, které by vedly k lepšímu environmentálnímu výsledku (např. přírodě blízkým řešením, alternativním umístěním, renovací/rekonstrukcí stávajících infrastruktur nebo využitím technologií, které nenarušují kontinuitu řek). |
| --- | --- |

ii)

skutečnost, že převažující veřejný zájem nebo očekávané přínosy dané aktivity nemohou být z důvodů technické proveditelnosti nebo nepřiměřených nákladů dosaženy alternativními prostředky, které by vedly k lepšímu environmentálnímu výsledku (např. přírodě blízkým řešením, alternativním umístěním, renovací/rekonstrukcí stávajících infrastruktur nebo využitím technologií, které nenarušují kontinuitu řek).

Jsou provedena všechna technicky proveditelná a ekologicky relevantní zmírňující opatření ke snížení negativních dopadů na vodní útvary, jakož i na chráněná stanoviště a druhy přímo závislé na vodě.

V příslušných případech a v závislosti na ekosystémech přirozeně se vyskytujících v dotčených vodních útvarech zmírňující opatření zahrnují:

| a) | opatření k zajištění podmínek co nejbližších nerušené kontinuitě (včetně opatření k zajištění podélné a boční kontinuity, minimálního ekologického průtoku a průtoku sedimentů); |
| --- | --- |

a)

opatření k zajištění podmínek co nejbližších nerušené kontinuitě (včetně opatření k zajištění podélné a boční kontinuity, minimálního ekologického průtoku a průtoku sedimentů);

| b) | opatření na ochranu nebo zlepšení morfologických podmínek a stanovišť vodních druhů; |
| --- | --- |

b)

opatření na ochranu nebo zlepšení morfologických podmínek a stanovišť vodních druhů;

| c) | opatření k omezení nepříznivých dopadů eutrofizace. |
| --- | --- |

c)

opatření k omezení nepříznivých dopadů eutrofizace.

Účinnost těchto opatření je sledována podle oprávnění nebo povolení, které stanoví podmínky zaměřené na dosažení dobrého stavu nebo potenciálu dotčeného vodního útvaru.

Projekt trvale neohrožuje dosažení dobrého stavu / potenciálu žádného z vodních útvarů ve stejné oblasti povodí.

Vedle zmírňujících opatření uvedených výše se v příslušných případech provádějí kompenzační opatření, která zajišťují, aby projekt nevedl k celkovému zhoršení stavu vodních útvarů ve stejné oblasti povodí. Toho se dosáhne obnovením (podélné nebo boční) kontinuity ve stejné oblasti povodí v rozsahu, který kompenzuje narušení kontinuity, jež může plánovaný projekt plavební infrastruktury způsobit. Kompenzace začne před realizací daného projektu.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nejméně 70 % (hmotnostních) stavebního a demoličního odpadu neklasifikovaného jako nebezpečný (s výjimkou v přírodě se vyskytujících materiálů uvedených v kategorii 17 05 04 v Evropském seznamu odpadů stanoveném rozhodnutím 2000/532/ES) vzniklého na staveništi je připraveno k opětovnému použití, recyklaci a k jiným druhům materiálového využití, včetně zásypů, při nichž jsou jiné materiály nahrazeny odpadem, v souladu s hierarchií způsobů nakládání s odpady a protokolem EU pro nakládání se stavebním a demoličním odpadem (559). Provozovatelé omezují produkci odpadu v procesech souvisejících s výstavbou a demolicemi v souladu s protokolem EU pro nakládání se stavebním a demoličním odpadem s přihlédnutím k nejlepším dostupným technikám a pomocí selektivní demolice, aby bylo možné odstranit nebezpečné látky a bezpečně s nimi nakládat, a usnadňují opětovné použití a kvalitní recyklaci selektivním odstraněním materiálů s využitím dostupných třídicích systémů pro stavební a demoliční odpad.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Přijímají se opatření ke snížení hluku, vibrací, prachu a emisí znečišťujících látek při stavebních údržbářských pracích.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

6.17.   Letištní infrastruktura

Popis činnosti

Výstavba, modernizace a provoz infrastruktury, která je nutná pro provoz letadel s nulovými výfukovými emisemi CO2 nebo pro vlastní provoz letiště, jakož i pro poskytování elektrické energie z pevného pozemního zdroje a klimatizovaného vzduchu pro letadla stojící na zemi.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být zařazeny pod několik kódů NACE, zejména pod kódy F41.20 a F42.99 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (560), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (560), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (561), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (562) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (561), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (562) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (563) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (564); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (563) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (564);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Infrastruktura není určena k přepravě nebo skladování fosilních paliv.

V případě nové infrastruktury nebo větší renovace byla posouzena odolnost infrastruktury vůči změně klimatu, a to v souladu s vhodným postupem pro posouzení odolnosti vůči změně klimatu, který zahrnuje stanovení uhlíkové stopy a jasné určení stínových nákladů na uhlík. Uvedené stanovení uhlíkové stopy se vztahuje na emise kategorií 1–3 a prokazuje, že infrastruktura nevede k dalším relativním emisím skleníkových plynů vypočteným na základě konzervativních předpokladů, hodnot a postupů.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nejméně 70 % (hmotnostních) stavebního a demoličního odpadu neklasifikovaného jako nebezpečný (s výjimkou v přírodě se vyskytujících materiálů uvedených v kategorii 17 05 04 v Evropském seznamu odpadů stanoveném rozhodnutím 2000/532/ES) vzniklého na staveništi je připraveno k opětovnému použití, recyklaci a k jiným druhům materiálového využití, včetně zásypů, při nichž jsou jiné materiály nahrazeny odpadem, v souladu s hierarchií způsobů nakládání s odpady a protokolem EU pro nakládání se stavebním a demoličním odpadem (565). Provozovatelé omezují produkci odpadu v procesech souvisejících s výstavbou a demolicemi v souladu s protokolem EU pro nakládání se stavebním a demoličním odpadem s přihlédnutím k nejlepším dostupným technikám a pomocí selektivní demolice, aby bylo možné odstranit nebezpečné látky a bezpečně s nimi nakládat, a usnadňují opětovné použití a kvalitní recyklaci selektivním odstraněním materiálů s využitím dostupných třídicích systémů pro stavební a demoliční odpad.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Přijímají se opatření ke snížení hluku, vibrací, prachu a emisí znečišťujících látek při stavebních údržbářských pracích.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

7.   STAVEBNICTVÍ A NEMOVITOSTI

7.1.   Výstavba nových budov

Popis činnosti

Developerská činnost týkající se bytových a nebytových budov, která spočívá ve sdružování finančních, technických a fyzických prostředků k realizaci stavebních projektů pro pozdější prodej, jakož i výstavba kompletních bytových nebo nebytových budov, a to na vlastní účet za účelem prodeje nebo na základě honoráře nebo smlouvy.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy F41.1 a F41.2, včetně činností kódu F43 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (566), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (566), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (567), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (568) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (567), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (568) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (569) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (570); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (569) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (570);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Budova není určena k těžbě, skladování, přepravě nebo výrobě fosilních paliv.

Potřeba primární energie (PED) (571) definující energetickou náročnost budovy na základě její konstrukce, kterou u požadavků na budovy s téměř nulovou spotřebou energie stanoví vnitrostátní předpisy provádějící směrnici 2010/31/EU. Energetická náročnost je potvrzena průkazem energetické náročnosti skutečného stavu budovy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Jsou-li instalována tato zařízení k využívání vody, kromě instalace v jednotkách bytových budov, je pro ně uvedená spotřeba vody doložena technickými listy výrobku, stavební certifikací nebo stávajícím štítkem výrobku v Unii v souladu s technickými specifikacemi stanovenými v dodatku E přílohy I tohoto nařízení:

| a) | umyvadlové baterie a kuchyňské baterie mají maximální průtok vody 6 litrů/min; |
| --- | --- |

a)

umyvadlové baterie a kuchyňské baterie mají maximální průtok vody 6 litrů/min;

| b) | sprchy mají maximální průtok vody 8 litrů/min; |
| --- | --- |

b)

sprchy mají maximální průtok vody 8 litrů/min;

| c) | WC, zahrnující soupravy, mísy a splachovací nádrže, mají úplný objem splachovací vody maximálně 6 litrů a maximální průměrný objem splachovací vody 3,5 litru; |
| --- | --- |

c)

WC, zahrnující soupravy, mísy a splachovací nádrže, mají úplný objem splachovací vody maximálně 6 litrů a maximální průměrný objem splachovací vody 3,5 litru;

| d) | pisoáry spotřebují maximálně 2 litry/mísu/hodinu. Splachovací pisoáry mají maximální úplný objem splachovací vody 1 litr. |
| --- | --- |

d)

pisoáry spotřebují maximálně 2 litry/mísu/hodinu. Splachovací pisoáry mají maximální úplný objem splachovací vody 1 litr.

Aby se zabránilo negativním vlivům staveniště, splňuje činnost kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nejméně 70 % (hmotnostních) stavebního a demoličního odpadu neklasifikovaného jako nebezpečný (s výjimkou v přírodě se vyskytujících materiálů uvedených v kategorii 17 05 04 v Evropském seznamu odpadů stanoveném rozhodnutím 2000/532/ES) vzniklého na staveništi je připraveno k opětovnému použití, recyklaci a k jiným druhům materiálového využití, včetně zásypů, při nichž jsou jiné materiály nahrazeny odpadem, v souladu s hierarchií způsobů nakládání s odpady a protokolem EU pro nakládání se stavebním a demoličním odpadem (572). Provozovatelé omezují produkci odpadu v procesech souvisejících s výstavbou a demolicemi v souladu s protokolem EU pro nakládání se stavebním a demoličním odpadem a s přihlédnutím k nejlepším dostupným technikám a pomocí selektivní demolice, aby bylo možné odstranit nebezpečné látky a bezpečně s nimi nakládat a usnadnit opětovné použití a kvalitní recyklaci selektivním odstraněním materiálů s využitím dostupných třídicích systémů pro stavební a demoliční odpad.

Projekty budov a stavební metody podporují oběhové hospodářství a s odkazem na normu ISO 20887 (573) nebo jiné normy pro posuzování demontovatelnosti nebo přizpůsobivosti budov zejména prokazují, že jsou navrženy tak, aby byly efektivnější, adaptabilnější, flexibilnější a demontovatelnější, s cílem umožnit opětovné použití a recyklaci.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Stavební prvky a materiály použité při stavbě splňují kritéria stanovená v dodatku C této přílohy.

Ze stavebních prvků a materiálů použitých při stavbě, které mohou přijít do styku s uživateli (574), se při zkouškách v souladu s podmínkami uvedenými v příloze XVII nařízení (ES) č. 1907/2006 uvolňuje méně než 0,06 mg formaldehydu na m3 materiálu nebo prvku a při zkouškách podle normy CEN/TS 16516 (575) a ISO 16000-3 (576) nebo jiných srovnatelných standardizovaných zkušebních podmínek a metod stanovení (577) méně než 0,001 mg jiných karcinogenních těkavých organických sloučenin kategorie 1A a 1B na m3 materiálu nebo prvku.

Pokud je nová stavba umístěna na potenciálně kontaminovaném místě (brownfield), bylo na staveništi provedeno šetření na potenciální kontaminující látky, například podle normy ISO 18400 (578).

Přijímají se opatření ke snížení hluku, prachu a emisí znečišťujících látek při stavebních nebo údržbářských pracích.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku D této přílohy.

Nová budova není postavena na:

| a) | orné půdě a zemědělské půdě se střední až vysokou úrovní úrodnosti a podzemní biologické rozmanitosti podle průzkumu EU LUCAS (579); |
| --- | --- |

a)

orné půdě a zemědělské půdě se střední až vysokou úrovní úrodnosti a podzemní biologické rozmanitosti podle průzkumu EU LUCAS (579);

| b) | zelené louce s uznávanou vysokou hodnotou biologické rozmanitosti a půdě, která slouží jako stanoviště ohrožených druhů (flóry a fauny) uvedených na Evropském červeném seznamu (580) nebo na Červeném seznamu ohrožených druhů IUCN (581); |
| --- | --- |

b)

zelené louce s uznávanou vysokou hodnotou biologické rozmanitosti a půdě, která slouží jako stanoviště ohrožených druhů (flóry a fauny) uvedených na Evropském červeném seznamu (580) nebo na Červeném seznamu ohrožených druhů IUCN (581);

| c) | půdě, která odpovídá definici lesa stanovené ve vnitrostátních právních předpisech nebo používané v národní inventuře skleníkových plynů, nebo pokud taková definice neexistuje, půdě, která je v souladu s definicí lesa podle FAO (582). |
| --- | --- |

c)

půdě, která odpovídá definici lesa stanovené ve vnitrostátních právních předpisech nebo používané v národní inventuře skleníkových plynů, nebo pokud taková definice neexistuje, půdě, která je v souladu s definicí lesa podle FAO (582).

7.2.   Renovace stávajících budov

Popis činnosti

Stavební práce a inženýrské stavby nebo jejich příprava.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy F41 a F43 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (583), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (583), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (584), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (585) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (584), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (585) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (586) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (587); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (586) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (587);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Budova není určena k těžbě, skladování, přepravě nebo výrobě fosilních paliv.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Jsou-li v rámci renovace instalována tato zařízení k využívání vody, kromě renovací v jednotkách bytových budov, je pro ně uvedená spotřeba vody doložena technickými listy výrobku, stavební certifikací nebo stávajícím štítkem výrobku v Unii v souladu s technickými specifikacemi stanovenými v dodatku E přílohy I tohoto nařízení:

| a) | umyvadlové baterie a kuchyňské baterie mají maximální průtok vody 6 litrů/min; |
| --- | --- |

a)

umyvadlové baterie a kuchyňské baterie mají maximální průtok vody 6 litrů/min;

| b) | sprchy mají maximální průtok vody 8 litrů/min; |
| --- | --- |

b)

sprchy mají maximální průtok vody 8 litrů/min;

| c) | WC, zahrnující soupravy, mísy a splachovací nádrže, mají úplný objem splachovací vody maximálně 6 litrů a maximální průměrný objem splachovací vody 3,5 litru; |
| --- | --- |

c)

WC, zahrnující soupravy, mísy a splachovací nádrže, mají úplný objem splachovací vody maximálně 6 litrů a maximální průměrný objem splachovací vody 3,5 litru;

| d) | pisoáry spotřebují maximálně 2 litry/mísu/hodinu. Splachovací pisoáry mají maximální úplný objem splachovací vody 1 litr. |
| --- | --- |

d)

pisoáry spotřebují maximálně 2 litry/mísu/hodinu. Splachovací pisoáry mají maximální úplný objem splachovací vody 1 litr.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nejméně 70 % (hmotnostních) stavebního a demoličního odpadu neklasifikovaného jako nebezpečný (s výjimkou v přírodě se vyskytujících materiálů uvedených v kategorii 17 05 04 v Evropském seznamu odpadů stanoveném rozhodnutím 2000/532/ES) vzniklého na staveništi je připraveno k opětovnému použití, recyklaci a k jiným druhům materiálového využití, včetně zásypů, při nichž jsou jiné materiály nahrazeny odpadem, v souladu s hierarchií způsobů nakládání s odpady a protokolem EU pro nakládání se stavebním a demoličním odpadem (588). Provozovatelé omezují produkci odpadu v procesech souvisejících s výstavbou a demolicemi v souladu s protokolem EU pro nakládání se stavebním a demoličním odpadem s přihlédnutím k nejlepším dostupným technikám a pomocí selektivní demolice, aby bylo možné odstranit nebezpečné látky a bezpečně s nimi nakládat, a usnadňují opětovné použití a kvalitní recyklaci selektivním odstraněním materiálů s využitím dostupných třídicích systémů pro stavební a demoliční odpad.

Projekty budov a stavební metody podporují oběhové hospodářství a s odkazem na normu ISO 20887 (589) nebo jiné normy pro posuzování demontovatelnosti nebo přizpůsobivosti budov zejména prokazují, že jsou navrženy tak, aby byly efektivnější, adaptabilnější, flexibilnější a demontovatelnější, s cílem umožnit opětovné použití a recyklaci.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Stavební prvky a materiály použité při stavbě splňují kritéria stanovená v dodatku C této přílohy.

Ze stavebních prvků a materiálů použitých při renovaci budov, které mohou přijít do styku s uživateli (590), se při zkouškách v souladu s podmínkami uvedenými v příloze XVII nařízení (ES) č. 1907/2006 uvolňuje méně než 0,06 mg formaldehydu na m3 materiálu nebo prvku a při zkouškách podle normy CEN/TS 16516 a ISO 16000-3:2011 (591) nebo jiných srovnatelných standardizovaných zkušebních podmínek a metod stanovení méně než 0,001 mg jiných karcinogenních těkavých organických sloučenin kategorie 1A a 1B na m3 materiálu nebo prvku.

Přijímají se opatření ke snížení hluku, prachu a emisí znečišťujících látek při stavebních nebo údržbářských pracích.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Nepoužije se

7.3.   Instalace, údržba a opravy zařízení pro zvýšení energetické účinnosti

Popis činnosti

Jednotlivá renovační opatření spočívající v instalaci, údržbě nebo opravách zařízení pro zvýšení energetické účinnosti. Hospodářské činnosti spadající do této kategorie spočívají v jednom z těchto jednotlivých opatření za předpokladu, že splňují minimální požadavky stanovené pro jednotlivé součásti a systémy v příslušných vnitrostátních opatřeních provádějících směrnici 2010/31/EU a v příslušných případech jsou zařazena do dvou nejvyšších zastoupených tříd energetické účinnosti v souladu s nařízením (EU) 2017/1369 a akty v přenesené pravomoci přijatými podle uvedeného nařízení:

| a) | doplnění izolace ke stávajícím součástem pláště, jako jsou vnější zdi (včetně zelených zdí), střechy (včetně zelených střech), půdní vestavby, sklepy a přízemní podlaží (včetně opatření k zajištění vzduchotěsnosti, opatření ke snížení účinků tepelných mostů a lešení) a výrobky pro aplikaci izolace na plášť budovy (včetně mechanického upevnění a lepidla); |
| --- | --- |

a)

doplnění izolace ke stávajícím součástem pláště, jako jsou vnější zdi (včetně zelených zdí), střechy (včetně zelených střech), půdní vestavby, sklepy a přízemní podlaží (včetně opatření k zajištění vzduchotěsnosti, opatření ke snížení účinků tepelných mostů a lešení) a výrobky pro aplikaci izolace na plášť budovy (včetně mechanického upevnění a lepidla);

| b) | výměna stávajících oken za nová energeticky účinná okna; |
| --- | --- |

b)

výměna stávajících oken za nová energeticky účinná okna;

| c) | výměna stávajících vnějších dveří za nové energeticky účinné dveře; |
| --- | --- |

c)

výměna stávajících vnějších dveří za nové energeticky účinné dveře;

| d) | instalace a náhrada energeticky účinných zdrojů světla; |
| --- | --- |

d)

instalace a náhrada energeticky účinných zdrojů světla;

| e) | instalace, náhrada, údržba a opravy systémů vytápění, ventilace a klimatizace a ohřevu vody, včetně zařízení souvisejících se službami dálkového vytápění, s vysoce účinnými technologiemi; |
| --- | --- |

e)

instalace, náhrada, údržba a opravy systémů vytápění, ventilace a klimatizace a ohřevu vody, včetně zařízení souvisejících se službami dálkového vytápění, s vysoce účinnými technologiemi;

| f) | instalace kuchyňského a sanitárního vodovodního příslušenství s nízkou spotřebou vody a energie, které splňuje technické specifikace stanovené v dodatku A přílohy I tohoto nařízení, a v případě sprchových řešení je maximální průtok vody ve směšovacích sprchách, sprchových vývodech a kohoutcích 6 l/min nebo méně a je doložený stávajícím štítkem na trhu Unie. |
| --- | --- |

f)

instalace kuchyňského a sanitárního vodovodního příslušenství s nízkou spotřebou vody a energie, které splňuje technické specifikace stanovené v dodatku A přílohy I tohoto nařízení, a v případě sprchových řešení je maximální průtok vody ve směšovacích sprchách, sprchových vývodech a kohoutcích 6 l/min nebo méně a je doložený stávajícím štítkem na trhu Unie.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy F42, F43, M71, C16, C17, C22, C23, C25, C27, C28, S95.21, S95.22, C33.12 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (592), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (592), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (593), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (594) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (593), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (594) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (595) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (596); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (595) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (596);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

2)

Zmírňování změny klimatu

Budova není určena k těžbě, skladování, přepravě nebo výrobě fosilních paliv.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Nepoužije se

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Stavební prvky a materiály splňují kritéria stanovená v dodatku C této přílohy.

V případě doplnění tepelné izolace ke stávajícímu plášti budovy provede příslušný odborník vyškolený ve zjišťování výskytu azbestu stavební průzkum v souladu s vnitrostátními právními předpisy. Jakékoli odstraňování tepelné izolace, která obsahuje nebo pravděpodobně může obsahovat azbest, lámání nebo mechanické odvrtávání či odšroubování nebo odstraňování izolačních desek, obkladů a dalších materiálů obsahujících azbest je prováděno náležitě vyškolenými pracovníky, přičemž před provedením prací, během nich a po jejich ukončení je sledován zdravotní stav v souladu s vnitrostátními právními předpisy.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Nepoužije se

7.4.   Instalace, údržba a opravy dobíjecích stanic pro elektrická vozidla v budovách (a na parkovištích připojených k budovám)

Popis činnosti

Instalace, údržba a opravy dobíjecích stanic pro elektrická vozidla v budovách a na parkovištích připojených k budovám.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy F42, F43, M71, C16, C17, C22, C23, C25, C27 nebo C28 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (597), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (597), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (598), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (599) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (598), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (599) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (600) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (601); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (600) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (601);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

2)

Zmírňování změny klimatu

Budova není určena k těžbě, skladování, přepravě nebo výrobě fosilních paliv.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Nepoužije se

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Nepoužije se

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Nepoužije se

7.5.   Instalace, údržba a opravy přístrojů a zařízení pro měření, regulaci a kontrolu energetické náročnosti budov

Popis činnosti

Instalace, údržba a opravy přístrojů a zařízení pro měření, regulaci a kontrolu energetické náročnosti budov spočívající v některém z těchto opatření:

| a) | instalace, údržba a opravy zónových termostatů, systémů inteligentních termostatů a čidel, včetně čidel pohybu a denního světla; |
| --- | --- |

a)

instalace, údržba a opravy zónových termostatů, systémů inteligentních termostatů a čidel, včetně čidel pohybu a denního světla;

| b) | instalace, údržba a opravy systémů automatizace a kontroly budov, systémů hospodaření s energií v budovách, systémů řízení osvětlení a systémů hospodaření s energií; |
| --- | --- |

b)

instalace, údržba a opravy systémů automatizace a kontroly budov, systémů hospodaření s energií v budovách, systémů řízení osvětlení a systémů hospodaření s energií;

| c) | instalace, údržba a opravy inteligentních měřičů plynu, tepla, chladu a elektřiny; |
| --- | --- |

c)

instalace, údržba a opravy inteligentních měřičů plynu, tepla, chladu a elektřiny;

| d) | instalace, údržba a opravy fasádních a střešních prvků s funkcí stínění nebo regulace slunečního svitu, včetně prvků podporujících růst vegetace. |
| --- | --- |

d)

instalace, údržba a opravy fasádních a střešních prvků s funkcí stínění nebo regulace slunečního svitu, včetně prvků podporujících růst vegetace.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy F42, F43, M71 a C16, C17, C22, C23, C25, C27, C28 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (602), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (602), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (603), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (604) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (603), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (604) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (605) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (606); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (605) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (606);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

2)

Zmírňování změny klimatu

Budova není určena k těžbě, skladování, přepravě nebo výrobě fosilních paliv.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Nepoužije se

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Nepoužije se

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Nepoužije se

7.6.   Instalace, údržba a opravy technologických zařízení pro obnovitelnou energii

Popis činnosti

Instalace, údržba a opravy technologií využívajících energie z obnovitelných zdrojů, prováděné na místě, které spočívají v některém z následujících individuálních opatření, jsou-li instalovány na místě jako technické systémy budov:

| a) | instalace, údržba a opravy solárních fotovoltaických systémů a pomocných technických zařízení; |
| --- | --- |

a)

instalace, údržba a opravy solárních fotovoltaických systémů a pomocných technických zařízení;

| b) | instalace, údržba a opravy teplovodních solárních panelů a pomocných technických zařízení; |
| --- | --- |

b)

instalace, údržba a opravy teplovodních solárních panelů a pomocných technických zařízení;

| c) | instalace, údržba, opravy a modernizace tepelných čerpadel, které přispívají k cílům pro obnovitelnou energii u vytápění a chlazení v souladu se směrnicí (EU) 2018/2001, a pomocných technických zařízení; |
| --- | --- |

c)

instalace, údržba, opravy a modernizace tepelných čerpadel, které přispívají k cílům pro obnovitelnou energii u vytápění a chlazení v souladu se směrnicí (EU) 2018/2001, a pomocných technických zařízení;

| d) | instalace, údržba a opravy větrných turbín a pomocných technických zařízení; |
| --- | --- |

d)

instalace, údržba a opravy větrných turbín a pomocných technických zařízení;

| e) | instalace, údržba a opravy transpirovaných solárních kolektorů a pomocných technických zařízení; |
| --- | --- |

e)

instalace, údržba a opravy transpirovaných solárních kolektorů a pomocných technických zařízení;

| f) | instalace, údržba a opravy jednotek pro ukládání tepelné nebo elektrické energie a pomocných technických zařízení; |
| --- | --- |

f)

instalace, údržba a opravy jednotek pro ukládání tepelné nebo elektrické energie a pomocných technických zařízení;

| g) | instalace, údržba a opravy vysoce účinného mikrokogeneračního zařízení (na kombinovanou výrobu tepla a elektřiny); |
| --- | --- |

g)

instalace, údržba a opravy vysoce účinného mikrokogeneračního zařízení (na kombinovanou výrobu tepla a elektřiny);

| h) | instalace, údržba a opravy tepelných výměníků / rekuperačních systémů. |
| --- | --- |

h)

instalace, údržba a opravy tepelných výměníků / rekuperačních systémů.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s několika kódy NACE, zejména s kódy F42, F43, M71, C16, C17, C22, C23, C25, C27 nebo C28 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (607), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (607), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (608), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (609) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (608), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (609) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (610) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (611); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (610) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (611);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 2) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

2)

Zmírňování změny klimatu

Budova není určena k těžbě, skladování, přepravě nebo výrobě fosilních paliv.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Nepoužije se

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Nepoužije se

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Nepoužije se

7.7.   Pořizování a vlastnictví budov

Popis činnosti

Nákup nemovitostí a výkon vlastnických práv k těmto nemovitostem.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE L68 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (612), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (612), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (613), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (614) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (613), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (614) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (615) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (616); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (615) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (616);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Budova není určena k těžbě, skladování, přepravě nebo výrobě fosilních paliv.

U budov postavených před 31. prosincem 2020 má budova alespoň průkaz energetické náročnosti třídy C. Alternativně budova patří mezi nejlepších 30 % vnitrostátního nebo regionálního fondu budov, což je vyjádřeno provozní potřebou primární energie a podloženo přiměřenými důkazy, v nichž se přinejmenším porovnává výkonnost relevantního zařízení s výkonností vnitrostátního nebo regionálního fondu budov postavených před 31. prosincem 2020 a rozlišuje se přinejmenším mezi bytovými a nebytovými budovami.

U budov postavených po 31. prosinci 2020 nepřekračuje potřeba primární energie (PED) (617), která určuje energetickou náročnost budovy na základě její konstrukce, prahovou hodnotu stanovenou pro požadavky na budovu s téměř nulovou spotřebou energie ve vnitrostátních předpisech, kterými se provádí směrnice 2010/31/EU. Energetická náročnost je potvrzena průkazem energetické náročnosti skutečného stavu budovy.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Nepoužije se

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Nepoužije se

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Nepoužije se

8.   INFORMAČNÍ A KOMUNIKAČNÍ ČINNOSTI

8.1.   Činnosti související se zpracováním dat a hostingem

Popis činnosti

Uchovávání dat, manipulace s nimi, jejich správa, přesouvání, řízení, zobrazování, přepínání, výměna, přenos nebo příjem různých dat prostřednictvím datových center (618), včetně tzv. edge computingu.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE J63.1.1 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (619), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (619), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (620), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (621) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (620), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (621) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (622) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (623); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (622) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (623);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Činnost prokazuje, že bylo vynaloženo veškeré úsilí na zavedení všech relevantních postupů uvedených jako „očekávané postupy“ v nejnovější verzi Evropského kodexu energetické účinnosti v datových střediscích (624) nebo v dokumentu CEN-CENELEC CLC TR50600-99-1 „Zařízení a infrastruktury datových center – část 99-1: Doporučené postupy pro hospodaření s energií“ (625), a umožnila zavést všechny očekávané postupy, které podle nejnovější verze Evropského kodexu energetické účinnosti v datových střediscích získaly nejvyšší známku 5.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Použité zařízení splňuje požadavky stanovené ve směrnici 2009/125/ES pro servery a datová úložiště.

Použité zařízení neobsahuje látky podléhající omezení, které jsou uvedeny v příloze II směrnice 2011/65/EU, s výjimkou případů, kdy hodnoty hmotnostní koncentrace v homogenních materiálech nepřekračují maximální hodnoty uvedené v této příloze.

Je zaveden plán nakládání s odpady, který zajišťuje maximální recyklaci elektrických a elektronických zařízení na konci životnosti, mimo jiné prostřednictvím smluvních dohod s partnery zajišťujícími recyklaci, zahrnutí do finančních projekcí nebo oficiální projektové dokumentace.

Na konci své životnosti prochází zařízení přípravou k opětovnému použití, využití nebo recyklaci nebo náležitým zpracováním včetně odstranění všech kapalin a selektivním zpracováním v souladu s přílohou VII směrnice 2012/19/EU.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Nepoužije se

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Nepoužije se

8.2.   Programování, poradenství a související činnosti

Popis činnosti

Poskytování odborných znalostí v oblasti informačních technologií: vývoj, úprava, testování a podpora softwaru; plánování a navrhování počítačových systémů, které zahrnují počítačové hardwarové, softwarové a komunikační technologie; správa a provoz počítačových systémů nebo zařízení pro zpracování dat na místě u zákazníka a ostatní odborné a technické činnosti související s počítači.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE J62 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (626), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (626), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (627), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (628) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (627), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (628) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (629) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (630); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (629) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (630);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Nepoužije se

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Nepoužije se

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Nepoužije se

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Nepoužije se

8.3.   Tvorba programů a vysílání

Popis činnosti

Tvorba programů a vysílání zahrnuje vytváření obsahů nebo nabývání práv k jejich šíření a následné vysílání těchto obsahů, například rozhlasových, televizních a datových programů z oblasti zábavy, zpravodajství, diskusních pořadů apod. Patří sem také přenos dat, která jsou typicky součástí rozhlasového nebo televizního vysílání. Přenos lze provádět různými technologiemi: vzduchem, přes satelit, kabelovou sítí nebo prostřednictvím internetu. Tento oddíl zahrnuje také tvorbu programů, které jsou typicky určeny užšímu okruhu diváků (omezený formát, jako jsou zprávy, sport, vzdělávání a pořady pro mládež) a poskytovány na základě předplatného nebo poplatků třetí straně, která zajišťuje jejich následné vysílání pro veřejnost.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE J60 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Jestliže hospodářská činnost spadající do této kategorie splňuje kritérium významného přínosu uvedené v bodě 5, je podpůrnou činností podle čl. 11 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje zbývající technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (631), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (631), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (632), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (633) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (632), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (633) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (634) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (635); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (634) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (635);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

| 5. | Aby mohla být činnost považována za podpůrnou činnost podle čl. 11 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) 2020/852, musí hospodářský subjekt prostřednictvím posouzení současných a budoucích klimatických rizik, které zohledňuje nejistotu a vychází ze spolehlivých údajů, prokázat, že daná činnost poskytuje technologii, výrobek, službu, informace či postup nebo podporuje jejich využívání s jedním z těchto hlavních cílů:






  a) | zvýšit míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům spojeným s klimatem; |
| --- | --- | --- |

5.

Aby mohla být činnost považována za podpůrnou činnost podle čl. 11 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) 2020/852, musí hospodářský subjekt prostřednictvím posouzení současných a budoucích klimatických rizik, které zohledňuje nejistotu a vychází ze spolehlivých údajů, prokázat, že daná činnost poskytuje technologii, výrobek, službu, informace či postup nebo podporuje jejich využívání s jedním z těchto hlavních cílů:

a)

zvýšit míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům spojeným s klimatem;

| b) | přispět k adaptačnímu úsilí jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností. |
| --- | --- |

b)

přispět k adaptačnímu úsilí jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Nepoužije se

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Nepoužije se

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Nepoužije se

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Nepoužije se

9.   ODBORNÉ, VĚDECKÉ A TECHNICKÉ ČINNOSTI

9.1.   Inženýrské činnosti a související technické poradenství zaměřené na přizpůsobení se změně klimatu

Popis činnosti

Inženýrské činnosti a související technické poradenství zaměřené na přizpůsobení se změně klimatu.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE M71.12 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/20061.

Hospodářská činnost spadající do této kategorie je podpůrnou činností podle čl. 11 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| Hospodářská činnost je převážně zaměřena na poskytování poradenství, které napomáhá jedné nebo více hospodářským činnostem, pro něž byla v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, ke splnění příslušných kritérií pro významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu při současném dodržení příslušných kritérií, podle nichž se posuzuje, zda nedošlo k významnému poškození jiných cílů v oblasti životního prostředí.
  Hospodářská činnost splňuje jedno z těchto kritérií:






  a) | využívá nejmodernější metody modelování, které:






  i) | náležitě zohledňují rizika spojená se změnou klimatu; |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

Hospodářská činnost je převážně zaměřena na poskytování poradenství, které napomáhá jedné nebo více hospodářským činnostem, pro něž byla v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, ke splnění příslušných kritérií pro významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu při současném dodržení příslušných kritérií, podle nichž se posuzuje, zda nedošlo k významnému poškození jiných cílů v oblasti životního prostředí.

Hospodářská činnost splňuje jedno z těchto kritérií:

a)

využívá nejmodernější metody modelování, které:

i)

náležitě zohledňují rizika spojená se změnou klimatu;

| ii) | nespoléhají pouze na historické trendy; |
| --- | --- |

ii)

nespoléhají pouze na historické trendy;

| iii) | integrují scénáře budoucího vývoje; |
| --- | --- |

iii)

integrují scénáře budoucího vývoje;

| b) | vyvíjí klimatické modely a projekce, služby a posouzení dopadů, nejlepší dostupné vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu a vědeckými recenzovanými publikacemi. |
| --- | --- |

b)

vyvíjí klimatické modely a projekce, služby a posouzení dopadů, nejlepší dostupné vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu a vědeckými recenzovanými publikacemi.

Hospodářská činnost odstraňuje informační, finanční, technologické a kapacitní překážky bránící přizpůsobování se změně klimatu.

Potenciál snížit závažné dopady klimatických rizik je zmapován prostřednictvím důkladného posouzení klimatických rizik v cílové hospodářské činnosti.

Činnosti v oblasti architektonického designu zohledňují pokyny pro ochranu klimatu, modelování nebezpečí souvisejících s klimatem a umožňují přizpůsobení staveb a infrastruktury, včetně stavebních předpisů a integrovaných systémů řízení.

Zavedená adaptační řešení:

| a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- |

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (636) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (637); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (636) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (637);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Činnost není prováděna za účelem těžby fosilních paliv nebo přepravy fosilních paliv.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Činnost splňuje kritéria stanovená v dodatku B této přílohy.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Nepoužije se

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Nepoužije se

9.2.   Výzkum, vývoj a inovace blízké trhu

Popis činnosti

Výzkum, aplikovaný výzkum a experimentální vývoj řešení, procesů, technologií, obchodních modelů a dalších produktů určených k přizpůsobování se změně klimatu.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE M72, nebo v případě výzkumu, který je nedílnou součástí těch hospodářských činností, pro něž jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, s kódy NACE stanovenými v dalších oddílech této přílohy podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Hospodářská činnost spadající do této kategorie je podpůrnou činností podle čl. 11 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | Hospodářská činnost spočívá ve výzkumu, inovaci nebo vývoji řešení, technologií, produktů, procesů nebo obchodních modelů, včetně přírodě blízkých řešení a řešení inspirovaných přírodou (638), určených k tomu, aby umožnily splnění příslušných kritérií pro významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu u jedné nebo více hospodářských činností, pro něž jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, a zvýšily jejich odolnosti vůči změně klimatu, a to při dodržení příslušných kritérií, aby nedošlo k významnému poškození jiných environmentálních cílů. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

Hospodářská činnost spočívá ve výzkumu, inovaci nebo vývoji řešení, technologií, produktů, procesů nebo obchodních modelů, včetně přírodě blízkých řešení a řešení inspirovaných přírodou (638), určených k tomu, aby umožnily splnění příslušných kritérií pro významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu u jedné nebo více hospodářských činností, pro něž jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, a zvýšily jejich odolnosti vůči změně klimatu, a to při dodržení příslušných kritérií, aby nedošlo k významnému poškození jiných environmentálních cílů.

| 2. | Pokud zkoumaná, vyvíjená nebo inovovaná technologie, produkt nebo jiné řešení již umožňuje, aby jedna nebo více činností uvedených v této příloze splňovaly technická screeningová kritéria pro významný přínos, pak se výzkumná, vývojová nebo inovační činnost musí zaměřovat na dodání technologií, produktů nebo jiných řešení s novými významnými výhodami, jako je lepší výkonnost nebo nižší náklady. |
| --- | --- |

2.

Pokud zkoumaná, vyvíjená nebo inovovaná technologie, produkt nebo jiné řešení již umožňuje, aby jedna nebo více činností uvedených v této příloze splňovaly technická screeningová kritéria pro významný přínos, pak se výzkumná, vývojová nebo inovační činnost musí zaměřovat na dodání technologií, produktů nebo jiných řešení s novými významnými výhodami, jako je lepší výkonnost nebo nižší náklady.

| 3. | Hospodářská činnost odstraňuje informační, finanční, technologické a kapacitní překážky bránící přizpůsobování se změně klimatu prostřednictvím nových nebo zdokonalených řešení, technologií, produktů, procesů nebo obchodních modelů, včetně přírodě blízkých řešení. |
| --- | --- |

3.

Hospodářská činnost odstraňuje informační, finanční, technologické a kapacitní překážky bránící přizpůsobování se změně klimatu prostřednictvím nových nebo zdokonalených řešení, technologií, produktů, procesů nebo obchodních modelů, včetně přírodě blízkých řešení.

| 4. | Hospodářská činnost má potenciál snížit materiální dopady klimatických rizik, zjištěných na základě důkladného posouzení klimatických rizik, na jinou hospodářskou činnost prostřednictvím vývoje, výzkumu nebo inovací řešení, technologií, produktů, procesů nebo obchodních modelů, jejichž potenciál ke snížení rizik byl prokázán alespoň v provozním prostředí (639) v předobchodní fázi a lze jej dále doložit alespoň jedním z těchto prvků:






  a) | prvním použitím patentu souvisejícího s daným řešením, technologií, produktem, procesem nebo obchodním modelem, který není starší než 10 let; |
| --- | --- | --- |

4.

Hospodářská činnost má potenciál snížit materiální dopady klimatických rizik, zjištěných na základě důkladného posouzení klimatických rizik, na jinou hospodářskou činnost prostřednictvím vývoje, výzkumu nebo inovací řešení, technologií, produktů, procesů nebo obchodních modelů, jejichž potenciál ke snížení rizik byl prokázán alespoň v provozním prostředí (639) v předobchodní fázi a lze jej dále doložit alespoň jedním z těchto prvků:

a)

prvním použitím patentu souvisejícího s daným řešením, technologií, produktem, procesem nebo obchodním modelem, který není starší než 10 let;

| b) | jinými formami duševního vlastnictví spojenými s daným řešením, technologií, produktem, procesem nebo obchodním modelem, jako jsou obchodní tajemství, ochranné známky nebo autorská práva; |
| --- | --- |

b)

jinými formami duševního vlastnictví spojenými s daným řešením, technologií, produktem, procesem nebo obchodním modelem, jako jsou obchodní tajemství, ochranné známky nebo autorská práva;

| c) | povolením uděleným příslušným orgánem pro provoz demonstračního zařízení, které souvisí s daným řešením, technologií, produktem, procesem nebo obchodním modelem po dobu trvání demonstračního projektu. |
| --- | --- |

c)

povolením uděleným příslušným orgánem pro provoz demonstračního zařízení, které souvisí s daným řešením, technologií, produktem, procesem nebo obchodním modelem po dobu trvání demonstračního projektu.

| 4. | Při vývoji řešení, technologií, produktů, procesů nebo obchodních modelů v rámci dané hospodářské činnosti se vychází z nejmodernějších klimatických projekcí a posouzení dopadů, nejlepších dostupných vědeckých poznatků pro analýzu zranitelnosti a rizik a souvisejících metodik v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu a vědeckými recenzovanými publikacemi. |
| --- | --- |

4.

Při vývoji řešení, technologií, produktů, procesů nebo obchodních modelů v rámci dané hospodářské činnosti se vychází z nejmodernějších klimatických projekcí a posouzení dopadů, nejlepších dostupných vědeckých poznatků pro analýzu zranitelnosti a rizik a souvisejících metodik v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu a vědeckými recenzovanými publikacemi.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Činnost není prováděna za účelem těžby, přepravy nebo využívání fosilních paliv.

Předpokládané emise skleníkových plynů během životního cyklu dané technologie, produktu nebo řešení neohrožují cíle pro snížení emisí skleníkových plynů v rámci Pařížské dohody ani nebrání zavedení řešení určených ke zmírňování změny klimatu.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Jsou vyhodnocena a řešena veškerá potenciální rizika zkoumané technologie, produktu nebo jiného řešení ohrožující dobrý stav nebo dobrý ekologický potenciál vodních útvarů, včetně povrchových a podzemních vod, nebo dobrý stav prostředí mořských vod.

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Jsou vyhodnocena a řešena veškerá potenciální rizika zkoumané technologie, produktu nebo jiného řešení ohrožující cíle oběhového hospodářství, přičemž se zvažují druhy potenciálního významného poškození uvedené v čl. 17 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) 2020/852.

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Jsou vyhodnocena a řešena veškerá potenciální rizika zkoumané technologie, produktu nebo jiného řešení, jež by mohla vést k podstatnému zvýšení emisí znečišťujících látek do ovzduší, vody nebo půdy.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Jsou vyhodnocena a řešena veškerá potenciální rizika zkoumané technologie, produktu nebo jiného řešení ohrožující dobrý stav nebo odolnost ekosystémů nebo stav stanovišť a druhů z hlediska ochrany, včetně stanovišť a druhů v zájmu Unie.

10.   PENĚŽNICTVÍ A POJIŠŤOVNICTVÍ

10.1.   Neživotní pojištění: upisování rizik souvisejících s klimatem

Popis činnosti

Poskytování následujících pojišťovacích služeb (kromě životního pojištění), stanovených v příloze I nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/35 ze dne 10. října 2014
   (640), souvisejících s upisováním rizik souvisejících s klimatem uvedených v dodatku A této přílohy:

| a) | pojištění léčebných výloh; |
| --- | --- |

a)

pojištění léčebných výloh;

| b) | pojištění ochrany příjmu; |
| --- | --- |

b)

pojištění ochrany příjmu;

| c) | pojištění odpovědnosti zaměstnavatele za škodu při pracovním úrazu nebo nemoci z povolání; |
| --- | --- |

c)

pojištění odpovědnosti zaměstnavatele za škodu při pracovním úrazu nebo nemoci z povolání;

| d) | pojištění odpovědnosti za škodu z provozu motorových vozidel; |
| --- | --- |

d)

pojištění odpovědnosti za škodu z provozu motorových vozidel;

| e) | ostatní pojištění motorových vozidel; |
| --- | --- |

e)

ostatní pojištění motorových vozidel;

| f) | pojištění námořní a letecké dopravy a pojištění přepravy; |
| --- | --- |

f)

pojištění námořní a letecké dopravy a pojištění přepravy;

| g) | pojištění pro případ požáru a jiných škod na majetku; |
| --- | --- |

g)

pojištění pro případ požáru a jiných škod na majetku;

| h) | asistence. |
| --- | --- |

h)

asistence.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE K65.12 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Hospodářská činnost spadající do této kategorie je podpůrnou činností podle čl. 11 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1.   Vedení při modelování a určování cen klimatických rizik:







  1.1 | Pojišťovací činnost využívá nejmodernější metody modelování, které:






  a) | náležitě zohledňují rizika spojená se změnou klimatu; |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.   Vedení při modelování a určování cen klimatických rizik:

1.1

Pojišťovací činnost využívá nejmodernější metody modelování, které:

a)

náležitě zohledňují rizika spojená se změnou klimatu;

| b) | nespoléhají pouze na historický trend; |
| --- | --- |

b)

nespoléhají pouze na historický trend;

| c) | integrují scénáře budoucího vývoje. |
| --- | --- |

c)

integrují scénáře budoucího vývoje.

| 1.2 | Pojistitel zveřejní, jak pojišťovací činnost zohledňuje rizika související se změnou klimatu. |
| --- | --- |

1.2

Pojistitel zveřejní, jak pojišťovací činnost zohledňuje rizika související se změnou klimatu.

| 1.3 | S výjimkou právních omezení týkajících se smluvních podmínek a pojistného pojišťovací činnost poskytuje pobídky pro snížení rizika, a to tak, že stanoví předpoklady a podmínky pojistného krytí rizika a působí jako cenový signál rizika. Pro účely tohoto bodu lze za pobídku ke snížení rizika považovat snížené pojistné nebo odpočitatelné částky, které mohou vycházet z podpůrných informací o stávajících/možných činnostech, pro pojistníky, kteří chrání určitý majetek nebo činnost před škodami způsobenými přírodními katastrofami. |
| --- | --- |

1.3

S výjimkou právních omezení týkajících se smluvních podmínek a pojistného pojišťovací činnost poskytuje pobídky pro snížení rizika, a to tak, že stanoví předpoklady a podmínky pojistného krytí rizika a působí jako cenový signál rizika. Pro účely tohoto bodu lze za pobídku ke snížení rizika považovat snížené pojistné nebo odpočitatelné částky, které mohou vycházet z podpůrných informací o stávajících/možných činnostech, pro pojistníky, kteří chrání určitý majetek nebo činnost před škodami způsobenými přírodními katastrofami.

| 1.4 | Po události související s klimatickým rizikem pojistitel poskytne informace o podmínkách, za nichž by mohlo být pojištění v rámci pojišťovací činnosti obnoveno nebo zachováno, a zejména o výhodách jeho lepšího sestavení v této souvislosti. |
| --- | --- |

1.4

Po události související s klimatickým rizikem pojistitel poskytne informace o podmínkách, za nichž by mohlo být pojištění v rámci pojišťovací činnosti obnoveno nebo zachováno, a zejména o výhodách jeho lepšího sestavení v této souvislosti.

2.   Návrh produktu:

| 2.1 | Pojistné produkty prodávané v rámci pojišťovací činnosti nabízejí odměny za preventivní opatření přijatá pojistníky.
  Pro účely tohoto bodu lze v případě, že pojistník investoval do adaptačních opatření, považovat za odměnu založenou na riziku za jím přijaté preventivní opatření nižší pojistné.
  Odchylně od tohoto bodu, v případě, že právní omezení týkající se smluvních podmínek a pojistného brání pojišťovně či zajišťovně v poskytování odměn založených na riziku, mohou pojistné produkty namísto toho zákazníkům poskytovat opatření určená k prevenci přírodních katastrof nebo ochraně před nimi vztahující se na aktiva, činnosti nebo osoby. Uvedená opatření mohou být zákazníkům poskytnuta formou informace či rady ohledně rizik spojených s klimatem a preventivních opatření, která by mohli přijmout. |
| --- | --- |

2.1

Pojistné produkty prodávané v rámci pojišťovací činnosti nabízejí odměny za preventivní opatření přijatá pojistníky.

Pro účely tohoto bodu lze v případě, že pojistník investoval do adaptačních opatření, považovat za odměnu založenou na riziku za jím přijaté preventivní opatření nižší pojistné.

Odchylně od tohoto bodu, v případě, že právní omezení týkající se smluvních podmínek a pojistného brání pojišťovně či zajišťovně v poskytování odměn založených na riziku, mohou pojistné produkty namísto toho zákazníkům poskytovat opatření určená k prevenci přírodních katastrof nebo ochraně před nimi vztahující se na aktiva, činnosti nebo osoby. Uvedená opatření mohou být zákazníkům poskytnuta formou informace či rady ohledně rizik spojených s klimatem a preventivních opatření, která by mohli přijmout.

| 2.2 | Distribuční strategie pro tyto produkty zahrnuje opatření pro informování pojistníků o významu preventivních opatření, která by mohli přijmout, pokud jde o podmínky pojistného krytí, včetně jakéhokoli dopadu daných opatření na pojistné krytí nebo výši pojistného. |
| --- | --- |

2.2

Distribuční strategie pro tyto produkty zahrnuje opatření pro informování pojistníků o významu preventivních opatření, která by mohli přijmout, pokud jde o podmínky pojistného krytí, včetně jakéhokoli dopadu daných opatření na pojistné krytí nebo výši pojistného.

3.   Inovativní řešení v oblasti pojistného krytí:

| 3.1 | Pojistné produkty prodávané v rámci pojišťovací činnosti nabízejí krytí rizik souvisejících se změnou klimatu (641), pokud to vyžadují požadavky a potřeby pojistníků. |
| --- | --- |

3.1

Pojistné produkty prodávané v rámci pojišťovací činnosti nabízejí krytí rizik souvisejících se změnou klimatu (641), pokud to vyžadují požadavky a potřeby pojistníků.

| 3.2 | V závislosti na požadavcích a potřebách jednotlivých zákazníků mohou produkty zahrnovat specifická řešení převodu rizik, jako je ochrana před přerušením podnikání, nepředvídaným přerušením podnikání, jinými nefyzickými faktory ztrátovosti, kaskádovými efekty a vzájemnou závislostí rizik (sekundární ohrožení), kaskádovými dopady vzájemného působení přírodních a technologických rizik a selhání kritické infrastruktury. |
| --- | --- |

3.2

V závislosti na požadavcích a potřebách jednotlivých zákazníků mohou produkty zahrnovat specifická řešení převodu rizik, jako je ochrana před přerušením podnikání, nepředvídaným přerušením podnikání, jinými nefyzickými faktory ztrátovosti, kaskádovými efekty a vzájemnou závislostí rizik (sekundární ohrožení), kaskádovými dopady vzájemného působení přírodních a technologických rizik a selhání kritické infrastruktury.

4.   Sdílení údajů:

| 4.1 | S náležitým ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 (642) je významný podíl údajů o ztrátách souvisejících s činností pojistitele bezplatně zpřístupněn jednomu nebo více orgánům veřejné správy za účelem analytického výzkumu. Uvedené orgány veřejné správy prohlašují, že údaje použijí pro účely lepšího přizpůsobení se změně klimatu společností v regionu, zemi nebo na mezinárodní úrovni, a pojistitel poskytuje údaje v takové míře podrobnosti, jaká je dostatečná pro použití ohlášené příslušnými orgány veřejné správy. |
| --- | --- |

4.1

S náležitým ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 (642) je významný podíl údajů o ztrátách souvisejících s činností pojistitele bezplatně zpřístupněn jednomu nebo více orgánům veřejné správy za účelem analytického výzkumu. Uvedené orgány veřejné správy prohlašují, že údaje použijí pro účely lepšího přizpůsobení se změně klimatu společností v regionu, zemi nebo na mezinárodní úrovni, a pojistitel poskytuje údaje v takové míře podrobnosti, jaká je dostatečná pro použití ohlášené příslušnými orgány veřejné správy.

| 4.2 | Pokud pojistitel tyto údaje s orgánem veřejné správy za výše uvedeným účelem dosud nesdílí, prohlásil, že má v úmyslu bezplatně zpřístupnit své údaje zúčastněným třetím stranám, a uvedl, za jakých podmínek mohou být tyto údaje sdíleny. Prohlášení o úmyslu sdílet dostupné údaje je pro příslušné externí strany snadno dostupné, a to i na internetových stránkách pojistitele. |
| --- | --- |

4.2

Pokud pojistitel tyto údaje s orgánem veřejné správy za výše uvedeným účelem dosud nesdílí, prohlásil, že má v úmyslu bezplatně zpřístupnit své údaje zúčastněným třetím stranám, a uvedl, za jakých podmínek mohou být tyto údaje sdíleny. Prohlášení o úmyslu sdílet dostupné údaje je pro příslušné externí strany snadno dostupné, a to i na internetových stránkách pojistitele.

5.   Vysoká úroveň služeb v situaci po katastrofě:

Požadavky na pojistné plnění v rámci pojišťovací činnosti, a to jak běžné požadavky, tak i požadavky vznesené na základě pojistných událostí spojených s rozsáhlými ztrátami vzniklými v důsledku rizik spojených s klimatem, jsou zpracovávány spravedlivě vzhledem k zákazníkům, včas a v souladu s vysokými standardy pro vyřizování pojistných událostí podle platných právních předpisů; v souvislosti s nedávnými pojistnými událostmi spojenými s rozsáhlými ztrátami nedošlo při zpracování a vyřizování požadavků k žádným pochybením. Informace o postupech týkajících se dodatečných opatření v případě pojistných událostí spojených s rozsáhlými ztrátami jsou veřejně dostupné.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Činnost nezahrnuje pojištění těžby, skladování, přepravy nebo výroby fosilních paliv nebo pojištění vozidel, majetku nebo jiných aktiv určených pro tyto účely.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Nepoužije se

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Nepoužije se

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Nepoužije se

10.2.   Zajištění

Popis činnosti

Krytí rizik vyplývajících z rizik souvisejících s klimatem stanovených v dodatku A této přílohy postoupených pojistitelem zajistiteli. Krytí je stanoveno v dohodě mezi pojistitelem a zajistitelem, v níž jsou specifikovány produkty pojistitelů („podkladový produkt“), z nichž postoupená rizika pocházejí. Na přípravě nebo uzavření smluvního ujednání mezi pojistitelem a zajistitelem se může podílet zprostředkovatel zajištění (643).

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE K65.20 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Hospodářská činnost spadající do této kategorie je podpůrnou činností podle čl. 11 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1.   Vedení při modelování a určování cen klimatických rizik:







  1.1 | Pojišťovací činnost využívá nejmodernější metody modelování, které:






  a) | jsou používány tak, aby na úrovni pojistného řádně odrážely expozici, nebezpečí a zranitelnost vůči rizikům změny klimatu, jakož i opatření přijatá pojistníkem pojistitele za účelem ochrany pojištěného aktiva nebo činnosti chránící před těmito riziky, pokud pojistitel zajistiteli takové informace poskytuje; |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.   Vedení při modelování a určování cen klimatických rizik:

1.1

Pojišťovací činnost využívá nejmodernější metody modelování, které:

a)

jsou používány tak, aby na úrovni pojistného řádně odrážely expozici, nebezpečí a zranitelnost vůči rizikům změny klimatu, jakož i opatření přijatá pojistníkem pojistitele za účelem ochrany pojištěného aktiva nebo činnosti chránící před těmito riziky, pokud pojistitel zajistiteli takové informace poskytuje;

| b) | nespoléhají pouze na historické trendy; |
| --- | --- |

b)

nespoléhají pouze na historické trendy;

| c) | integrují scénáře budoucího vývoje. |
| --- | --- |

c)

integrují scénáře budoucího vývoje.

| 1.2 | Zajistitel zveřejní, jak daná zajišťovací činnost zohledňuje rizika vyplývající z ohrožení souvisejících s klimatem. |
| --- | --- |

1.2

Zajistitel zveřejní, jak daná zajišťovací činnost zohledňuje rizika vyplývající z ohrožení souvisejících s klimatem.

2.   Podpora vývoje a nabídky pomocných produktů neživotního zajištění:

| 2.1 | Podkladové produkty zajišťovací činnosti kryjí rizika vyplývající z ohrožení souvisejících s klimatem a poskytují odměnu za preventivní opatření přijatá pojistníky pojistitele, a to způsobem založeným na posouzení rizik, aniž jsou dotčena právní omezení týkající se smluvních podmínek a pojistného. |
| --- | --- |

2.1

Podkladové produkty zajišťovací činnosti kryjí rizika vyplývající z ohrožení souvisejících s klimatem a poskytují odměnu za preventivní opatření přijatá pojistníky pojistitele, a to způsobem založeným na posouzení rizik, aniž jsou dotčena právní omezení týkající se smluvních podmínek a pojistného.

| 2.2 | Zajišťovací činnost splňuje jedno nebo více z těchto kritérií:






  a) | v případě, že si tak pojistitel přeje, jedná s ním zajišťovatel během vývoje podkladového produktu buď přímo, nebo skrze zprostředkovatele zajištění:






  i) | o možných řešeních zajištění, která je zajistitel v případě daného produktu ochoten nabídnout. Konečný produkt je uveden na trh za použití jednoho ze zajišťovacích řešení, která byla projednána se zajistitelem během fáze vývoje produktu; |
| --- | --- | --- | --- |

2.2

Zajišťovací činnost splňuje jedno nebo více z těchto kritérií:

a)

v případě, že si tak pojistitel přeje, jedná s ním zajišťovatel během vývoje podkladového produktu buď přímo, nebo skrze zprostředkovatele zajištění:

i)

o možných řešeních zajištění, která je zajistitel v případě daného produktu ochoten nabídnout. Konečný produkt je uveden na trh za použití jednoho ze zajišťovacích řešení, která byla projednána se zajistitelem během fáze vývoje produktu;

| ii) | poskytování údajů nebo jiného technického poradenství, které pojistiteli umožní stanovit cenu krytí rizik vyplývajících z ohrožení klimatu, jakož i výnosů založených na posouzení rizik za preventivní opatření přijatá pojistníky pojistitele; |
| --- | --- |

ii)

poskytování údajů nebo jiného technického poradenství, které pojistiteli umožní stanovit cenu krytí rizik vyplývajících z ohrožení klimatu, jakož i výnosů založených na posouzení rizik za preventivní opatření přijatá pojistníky pojistitele;

| b) | bez uzavření této nebo jiné srovnatelné dohody o zajištění by pojistitel pravděpodobně své krytí v rámci podkladového produktu omezil nebo ukončil; |
| --- | --- |

b)

bez uzavření této nebo jiné srovnatelné dohody o zajištění by pojistitel pravděpodobně své krytí v rámci podkladového produktu omezil nebo ukončil;

| c) | zajistitel poskytuje v rámci obchodního vztahu s pojistitelem nebo zprostředkovatelem zajištění údaje nebo jiné technické poradenství nebo obojí, které pojistiteli umožňují nabízet krytí rizik vyplývajících z ohrožení souvisejících se změnou klimatu, a toto krytí umožňuje poskytovat s ohledem na tato rizika odměny za preventivní opatření přijatá pojistníky pojistitele. |
| --- | --- |

c)

zajistitel poskytuje v rámci obchodního vztahu s pojistitelem nebo zprostředkovatelem zajištění údaje nebo jiné technické poradenství nebo obojí, které pojistiteli umožňují nabízet krytí rizik vyplývajících z ohrožení souvisejících se změnou klimatu, a toto krytí umožňuje poskytovat s ohledem na tato rizika odměny za preventivní opatření přijatá pojistníky pojistitele.

| 2.3 | Pokud se zajistný produkt použije na úrovni portfolia podkladových produktů, může rizika vyplývající z ohrožení souvisejících s klimatem pokrývat a způsobem založeným na posouzení rizik poskytovat odměnu za preventivní opatření přijatá pojistníky pojistitele pro účely bodu 2.1 pouze určitý podíl podkladových produktů dané zajišťovací činnosti. V takovém případě je zajistitel schopen určit podíl zajistného, které se vztahuje k uvedeným podkladovým produktům. |
| --- | --- |

2.3

Pokud se zajistný produkt použije na úrovni portfolia podkladových produktů, může rizika vyplývající z ohrožení souvisejících s klimatem pokrývat a způsobem založeným na posouzení rizik poskytovat odměnu za preventivní opatření přijatá pojistníky pojistitele pro účely bodu 2.1 pouze určitý podíl podkladových produktů dané zajišťovací činnosti. V takovém případě je zajistitel schopen určit podíl zajistného, které se vztahuje k uvedeným podkladovým produktům.

3.   Inovativní řešení zajišťovacího krytí:

| 3.1 | Produkty zajištění prodávané v rámci zajišťovací činnosti nabízejí krytí rizik vyplývajících z ohrožení souvisejících se změnou klimatu, pokud to vyžadují požadavky a potřeby klientů pojistitele na základě podkladových produktů. Tyto pojistné produkty náležitě odrážejí odměny poskytované s ohledem na rizika za preventivní opatření přijatá pojistníky pojistitele. |
| --- | --- |

3.1

Produkty zajištění prodávané v rámci zajišťovací činnosti nabízejí krytí rizik vyplývajících z ohrožení souvisejících se změnou klimatu, pokud to vyžadují požadavky a potřeby klientů pojistitele na základě podkladových produktů. Tyto pojistné produkty náležitě odrážejí odměny poskytované s ohledem na rizika za preventivní opatření přijatá pojistníky pojistitele.

| 3.2 | V závislosti na požadavcích a potřebách jednotlivých zákazníků pojistitele mohou produkty zajištění zahrnovat specifická řešení převodu rizik, která mohou zahrnovat ochranu před přerušením podnikání, nepředvídaným přerušením podnikání, jinými nefyzickými faktory ztrátovosti, kaskádovými efekty a vzájemnou závislostí rizik (sekundární ohrožení), kaskádovými dopady vzájemného působení přírodních a technologických rizik nebo selháním kritické infrastruktury. |
| --- | --- |

3.2

V závislosti na požadavcích a potřebách jednotlivých zákazníků pojistitele mohou produkty zajištění zahrnovat specifická řešení převodu rizik, která mohou zahrnovat ochranu před přerušením podnikání, nepředvídaným přerušením podnikání, jinými nefyzickými faktory ztrátovosti, kaskádovými efekty a vzájemnou závislostí rizik (sekundární ohrožení), kaskádovými dopady vzájemného působení přírodních a technologických rizik nebo selháním kritické infrastruktury.

4.   Sdílení údajů:

| 4.1 | S náležitým ohledem na nařízení (EU) 2016/679 je významný podíl údajů o ztrátách souvisejících s činností zajistitele bezplatně zpřístupněn jednomu nebo více orgánům veřejné správy za účelem analytického výzkumu. Uvedené orgány veřejné správy prohlašují, že údaje použijí pro účely lepšího přizpůsobení se změně klimatu společností v regionu, zemi nebo na mezinárodní úrovni, a zajistitel poskytuje údaje v takové míře podrobnosti, jaká je dostatečná pro použití ohlášené příslušnými orgány veřejné správy. |
| --- | --- |

4.1

S náležitým ohledem na nařízení (EU) 2016/679 je významný podíl údajů o ztrátách souvisejících s činností zajistitele bezplatně zpřístupněn jednomu nebo více orgánům veřejné správy za účelem analytického výzkumu. Uvedené orgány veřejné správy prohlašují, že údaje použijí pro účely lepšího přizpůsobení se změně klimatu společností v regionu, zemi nebo na mezinárodní úrovni, a zajistitel poskytuje údaje v takové míře podrobnosti, jaká je dostatečná pro použití ohlášené příslušnými orgány veřejné správy.

| 4.2 | Pokud zajistitel tyto údaje s orgánem veřejné správy za výše uvedeným účelem dosud nesdílí, prohlásil, že má v úmyslu bezplatně zpřístupnit své údaje zúčastněným třetím stranám, a uvedl, za jakých podmínek mohou být tyto údaje sdíleny. Prohlášení o úmyslu sdílet dostupné údaje je pro příslušné externí strany snadno dostupné, a to i na internetových stránkách zajistitele. |
| --- | --- |

4.2

Pokud zajistitel tyto údaje s orgánem veřejné správy za výše uvedeným účelem dosud nesdílí, prohlásil, že má v úmyslu bezplatně zpřístupnit své údaje zúčastněným třetím stranám, a uvedl, za jakých podmínek mohou být tyto údaje sdíleny. Prohlášení o úmyslu sdílet dostupné údaje je pro příslušné externí strany snadno dostupné, a to i na internetových stránkách zajistitele.

5.   Vysoká úroveň služeb v situaci po katastrofě:

Požadavky na pojistné plnění v rámci zajišťovací činnosti, a to jak běžné požadavky, tak i požadavky vznesené na základě pojistných událostí spojených s rozsáhlými ztrátami vzniklými v důsledku ohrožení souvisejících se změnou klimatu, jsou zpracovávány spravedlivě vzhledem k zákazníkům, včas a v souladu s vysokými standardy pro vyřizování pojistných událostí podle platných právních předpisů; v souvislosti s nedávnými pojistnými událostmi spojenými s rozsáhlými ztrátami nedošlo při zpracování a vyřizování požadavků k žádným pochybením. V případě potřeby poskytuje zajistitel podporu pojistiteli nebo zprostředkovateli zajištění při posuzování nároků vyplývajících z podkladového produktu. Informace o postupech týkajících se dodatečných opatření ze strany zajistitele v případě událostí spojených s rozsáhlými ztrátami jsou veřejně dostupné.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Zajišťovací činnost nezahrnuje postoupení pojištění těžby, skladování, přepravy nebo výroby fosilních paliv nebo postoupení pojištění vozidel, majetku nebo jiných aktiv určených pro tyto účely.

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Nepoužije se

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Nepoužije se

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Nepoužije se

11.   VZDĚLÁVÁNÍ

Popis činnosti

Veřejné nebo soukromé vzdělávání na jakékoli úrovni nebo pro jakékoli povolání. Pokyny mohou být ústní nebo písemné a mohou být poskytovány prostřednictvím rádiového nebo televizního vysílání, internetu nebo korespondenčně. Zahrnuje vzdělávání různých institucí v rámci běžného školního systému na různých úrovních, jakož i programy vzdělávání dospělých a gramotnosti, včetně vojenských škol, akademií a vězeňských škol na příslušných úrovních.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE P85 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Jestliže hospodářská činnost spadající do této kategorie splňuje kritérium významného přínosu uvedené v bodě 5, je podpůrnou činností podle čl. 11 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje zbývající technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (644), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (644), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (645), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (646) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (645), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (646) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (647) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (648); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (647) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (648);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

| 5. | Aby mohla být činnost považována za podpůrnou činnost podle čl. 11 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) 2020/852, musí hospodářský subjekt prostřednictvím posouzení současných a budoucích klimatických rizik, které zohledňuje nejistotu a vychází ze spolehlivých údajů, prokázat, že daná činnost poskytuje technologii, výrobek, službu, informace či postup nebo podporuje jejich využívání s jedním z těchto hlavních cílů:






  a) | zvýšit míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům spojeným s klimatem; |
| --- | --- | --- |

5.

Aby mohla být činnost považována za podpůrnou činnost podle čl. 11 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) 2020/852, musí hospodářský subjekt prostřednictvím posouzení současných a budoucích klimatických rizik, které zohledňuje nejistotu a vychází ze spolehlivých údajů, prokázat, že daná činnost poskytuje technologii, výrobek, službu, informace či postup nebo podporuje jejich využívání s jedním z těchto hlavních cílů:

a)

zvýšit míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům spojeným s klimatem;

| b) | přispět k adaptačnímu úsilí jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností. |
| --- | --- |

b)

přispět k adaptačnímu úsilí jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Nepoužije se

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Nepoužije se

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Nepoužije se

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Nepoužije se

12.   ZDRAVOTNÍ A SOCIÁLNÍ PÉČE

12.1.   Ústavní sociální péče

Popis činnosti

Poskytování ústavní péče v kombinaci s ošetřováním, dohledem nebo jinými druhy péče podle požadavků obyvatel zařízení. Zařízení jsou významnou součástí výrobního procesu a poskytovaná péče je kombinací zdravotnických a sociálních služeb, přičemž zdravotnické služby jsou z do jisté míry převážně ošetřovatelskou péčí.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE Q87 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (649), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (649), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (650), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (651) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (650), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (651) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (652) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (653); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (652) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (653);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Nepoužije se

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Nepoužije se

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Je zaveden plán nakládání s odpady, který zajišťuje 1) bezpečné a k životnímu prostředí šetrné nakládání s nebezpečným odpadem (zejména toxickým a infekčním odpadem) a léčivými přípravky a 2) maximální opakované použití nebo recyklaci odpadu neklasifikovaného jako nebezpečný, mimo jiné prostřednictvím smluvních dohod s partnery pro nakládání s odpady.

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Nepoužije se

13.   KULTURNÍ, ZÁBAVNÍ A REKREAČNÍ ČINNOSTI

13.1.   Tvůrčí, umělecké a zábavní činnosti

Popis činnosti

Činnosti v oblasti tvorby, umění a zábavy zahrnují poskytování služeb, které odpovídají kulturním a zábavním zájmům jejich příjemců. Mezi tyto činnosti patří produkce a propagace živých vystoupení, událostí nebo výstav určených pro veřejné sledování a účast na nich a uplatňování uměleckých, kreativních nebo technických dovedností v produkci uměleckých děl a živých vystoupení. Tyto činnosti nezahrnují provozování muzeí všeho druhu, botanických a zoologických zahrad, ochrana historických památek a přírodních rezervací, činnosti související s hazardními hrami a sázkami ani sportovní, zábavní a rekreační činnosti.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE R90 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Jestliže hospodářská činnost spadající do této kategorie splňuje kritérium významného přínosu uvedené v bodě 5, je podpůrnou činností podle čl. 11 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje zbývající technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (654), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (654), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (655), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (656) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (655), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (656) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (657) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (658); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (657) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (658);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

| 5. | Aby mohla být činnost považována za podpůrnou činnost podle čl. 11 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) 2020/852, musí hospodářský subjekt prostřednictvím posouzení současných a budoucích klimatických rizik, které zohledňuje nejistotu a vychází ze spolehlivých údajů, prokázat, že daná činnost poskytuje technologii, výrobek, službu, informace či postup nebo podporuje jejich využívání s jedním z těchto hlavních cílů:






  a) | zvýšit míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům spojeným s klimatem; |
| --- | --- | --- |

5.

Aby mohla být činnost považována za podpůrnou činnost podle čl. 11 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) 2020/852, musí hospodářský subjekt prostřednictvím posouzení současných a budoucích klimatických rizik, které zohledňuje nejistotu a vychází ze spolehlivých údajů, prokázat, že daná činnost poskytuje technologii, výrobek, službu, informace či postup nebo podporuje jejich využívání s jedním z těchto hlavních cílů:

a)

zvýšit míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům spojeným s klimatem;

| b) | přispět k adaptačnímu úsilí jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností. |
| --- | --- |

b)

přispět k adaptačnímu úsilí jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Nepoužije se

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Nepoužije se

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Nepoužije se

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Nepoužije se

13.2.   Činnosti knihoven, archivů, muzeí a kulturních zařízení

Popis činnosti

Činnosti knihoven, archivů, muzeí a kulturních zařízení zahrnují činnosti knihoven a archivů, provoz muzeí všeho druhu, botanických a zoologických zahrad, provoz historických památek a přírodních rezervací. Tyto činnosti zahrnují také ochranu a vystavování objektů, míst a divů přírody historického, kulturního nebo vzdělávacího významu, včetně památek světového dědictví. Tyto činnosti nezahrnují sportovní, zábavní a rekreační činnosti, jako je provoz pláží ke koupání a rekreačních parků.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE R91 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Jestliže hospodářská činnost spadající do této kategorie splňuje kritérium významného přínosu uvedené v bodě 5, je podpůrnou činností podle čl. 11 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje zbývající technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (659), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (659), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (660), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (661) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (660), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (661) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (662) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (663); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (662) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (663);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

| 5. | Aby mohla být činnost považována za podpůrnou činnost podle čl. 11 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) 2020/852, musí hospodářský subjekt prostřednictvím posouzení současných a budoucích klimatických rizik, které zohledňuje nejistotu a vychází ze spolehlivých údajů, prokázat, že daná činnost poskytuje technologii, výrobek, službu, informace či postup nebo podporuje jejich využívání s jedním z těchto hlavních cílů:






  a) | zvýšit míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům spojeným s klimatem; |
| --- | --- | --- |

5.

Aby mohla být činnost považována za podpůrnou činnost podle čl. 11 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) 2020/852, musí hospodářský subjekt prostřednictvím posouzení současných a budoucích klimatických rizik, které zohledňuje nejistotu a vychází ze spolehlivých údajů, prokázat, že daná činnost poskytuje technologii, výrobek, službu, informace či postup nebo podporuje jejich využívání s jedním z těchto hlavních cílů:

a)

zvýšit míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům spojeným s klimatem;

| b) | přispět k adaptačnímu úsilí jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností. |
| --- | --- |

b)

přispět k adaptačnímu úsilí jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Nepoužije se

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Nepoužije se

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Nepoužije se

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Nepoužije se

13.3.   Činnosti v oblasti filmů, videozáznamů a televizních programů, pořizování zvukových nahrávek a hudební vydavatelské činnosti

Popis činnosti

Výroba filmů, videozáznamů a televizních programů, zvukových nahrávek a hudební vydavatelská činnost zahrnující výrobu hraných či nehraných filmů, zaznamenaných ať už na filmu, videopáskách nebo discích pro přímou projekci v kinech nebo pro vysílání v televizi, podpůrné činnosti, jako je editování, stříhání nebo dabování, distribuce hraných a jiných filmů do jiných odvětví, jakož i promítání hraných nebo jiných filmů. Zahrnuje také nákup a prodej filmů nebo jiných filmových distribučních práv. Tyto činnosti zahrnují rovněž činnosti nahrávání zvuku, včetně výroby originálních zvukových nahrávek, jejich zveřejňování, propagace a distribuce, vydávání hudby, jakož i činnosti v oblasti zvukových nahrávek ve studiu nebo jinde.

Hospodářské činnosti spadající do této kategorie by mohly být spojeny s kódem NACE J59 podle statistické klasifikace ekonomických činností stanovené nařízením (ES) č. 1893/2006.

Jestliže hospodářská činnost spadající do této kategorie splňuje kritérium významného přínosu uvedené v bodě 5, je podpůrnou činností podle čl. 11 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) 2020/852, pokud splňuje zbývající technická screeningová kritéria stanovená v tomto oddíle.

Technická screeningová kritéria

| Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu |
| --- |
| 1. | V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná. |

Významný přínos k přizpůsobování se změně klimatu

1.

V rámci hospodářské činnosti byla zavedena fyzická a nefyzická řešení („adaptační řešení“), která významně snižují nejvýznamnější fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro tuto činnost podstatná.

| 2. | Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:






  a) | screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti; |
| --- | --- | --- |

2.

Fyzická rizika spojená s klimatem, jež jsou pro danou činnost podstatná, byla identifikována ze seznamu v dodatku A této přílohy na základě důkladného posouzení klimatických rizik a zranitelností, které zahrnuje tyto kroky:

a)

screening činnosti s cílem určit, která fyzická rizika spojená s klimatem ze seznamu v dodatku A této přílohy mohou ovlivnit výkon hospodářské činnosti během její očekávané doby životnosti;

| b) | pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost; |
| --- | --- |

b)

pokud se má za to, že činnost je ohrožena jedním nebo více fyzickými riziky spojenými s klimatem uvedenými v dodatku A této přílohy, posouzení klimatických rizik a zranitelností s cílem zhodnotit významnost fyzických rizik souvisejících s klimatem pro danou hospodářskou činnost;

| c) | posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit. |
| --- | --- |

c)

posouzení adaptačních řešení, která mohou zjištěné fyzické riziko spojené s klimatem snížit.

Posouzení klimatických rizik a zranitelností je přiměřené rozsahu činnosti a její předpokládané době životnosti, tudíž:

| a) | u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu; |
| --- | --- |

a)

u činností s očekávanou životností kratší než deset let se posouzení provádí alespoň pomocí klimatických projekcí nejmenšího vhodného rozsahu;

| b) | u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (664), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic. |
| --- | --- |

b)

u všech ostatních činností se hodnocení provádí za použití nejmodernějších klimatických projekcí s nejvyšším dostupným rozlišením v rámci celé existující řady budoucích scénářů (664), které jsou v souladu s očekávanou dobou životnosti dané činnosti, včetně alespoň 10 až 30letých scénářů klimatických projekcí u velkých investic.

| 3. | Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (665), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (666) nebo placenými modely. |
| --- | --- |

3.

Klimatické projekce a posouzení dopadů vycházejí z osvědčených postupů a dostupných pokynů a zohledňují nejnovější vědecké poznatky pro analýzu zranitelnosti a rizik a související metodiky v souladu s nejnovějšími zprávami Mezivládního panelu pro změnu klimatu (665), vědeckými recenzovanými publikacemi a modely založenými na otevřených zdrojích (666) nebo placenými modely.

| 4. | Zavedená adaptační řešení:






  a) | nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu; |
| --- | --- | --- |

4.

Zavedená adaptační řešení:

a)

nemají nepříznivý vliv na adaptační úsilí ani míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům souvisejícím se změnou klimatu;

| b) | upřednostňují přírodě blízká řešení (667) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (668); |
| --- | --- |

b)

upřednostňují přírodě blízká řešení (667) nebo se v nejvyšší možné míře opírají o modrou nebo zelenou infrastrukturu (668);

| c) | jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu; |
| --- | --- |

c)

jsou v souladu s místními, odvětvovými, regionálními nebo vnitrostátními plány a strategiemi přizpůsobení se změně klimatu;

| d) | jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření; |
| --- | --- |

d)

jsou monitorována a měřena na základě předem definovaných ukazatelů, a nejsou-li tyto ukazatele splněny, zváží se přijetí nápravných opatření;

| e) | pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“. |
| --- | --- |

e)

pokud je zaváděné řešení fyzické a spočívá v činnosti, pro kterou jsou v této příloze stanovena technická screeningová kritéria, pak toto řešení musí být v souladu s technickými screeningovými kritérii pro danou činnost, která se týkají zásady „významně nepoškozovat“.

| 5. | Aby mohla být činnost považována za podpůrnou činnost podle čl. 11 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) 2020/852, musí hospodářský subjekt prostřednictvím posouzení současných a budoucích klimatických rizik, které zohledňuje nejistotu a vychází ze spolehlivých údajů, prokázat, že daná činnost poskytuje technologii, výrobek, službu, informace či postup nebo podporuje jejich využívání s těmito hlavními cíli:






  a) | zvýšit míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům spojeným s klimatem; nebo |
| --- | --- | --- |

5.

Aby mohla být činnost považována za podpůrnou činnost podle čl. 11 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) 2020/852, musí hospodářský subjekt prostřednictvím posouzení současných a budoucích klimatických rizik, které zohledňuje nejistotu a vychází ze spolehlivých údajů, prokázat, že daná činnost poskytuje technologii, výrobek, službu, informace či postup nebo podporuje jejich využívání s těmito hlavními cíli:

a)

zvýšit míru odolnosti jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností vůči fyzickým rizikům spojeným s klimatem; nebo

| b) | přispět k adaptačnímu úsilí jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností. |
| --- | --- |

b)

přispět k adaptačnímu úsilí jiných osob, přírody, kulturního dědictví, aktiv a jiných hospodářských činností.

Zásada „významně nepoškozovat“

| 1) | Zmírňování změny klimatu |
| --- | --- |

1)

Zmírňování změny klimatu

Nepoužije se

| 3) | Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů |
| --- | --- |

3)

Udržitelné využívání a ochrana vodních a mořských zdrojů

Nepoužije se

| 4) | Přechod na oběhové hospodářství |
| --- | --- |

4)

Přechod na oběhové hospodářství

Nepoužije se

| 5) | Prevence a omezování znečištění |
| --- | --- |

5)

Prevence a omezování znečištění

Nepoužije se

| 6) | Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů |
| --- | --- |

6)

Ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů

Nepoužije se

---

(1)  Založení lesa výsadbou nebo záměrným vysetím na půdě, která byla do té doby využívána jinak, což znamená změnu využití půdy z nelesního na lesní (Posouzení globálních lesních zdrojů FAO 2020. Pojmy a definice, verze z 4.6.2021: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(2)  Půda o rozloze větší než 0,5 hektaru se stromy vyššími než pět metrů a korunovým zápojem tvořícím více než 10 % nebo se stromy schopnými dosáhnout těchto limitů in situ. Nezahrnuje území, u něhož převažuje zemědělské nebo městské využití. Posouzení globálních lesních zdrojů FAO 2020. Pojmy a definice (verze z 4.6.2021: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(3)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(4)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(5)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(6)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(7)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(8)  
  „Půdou s velkou zásobou uhlíku“ se rozumí mokřady, včetně rašelinišť, a souvisle zalesněné oblasti ve smyslu čl. 29 odst. 4 písm. a), b) a c) směrnice (EU) 2018/2001.

(9)  Lesní plocha, která má dlouhodobý (deset a více let) zdokumentovaný hospodářský plán zaměřený na definované cíle hospodaření, který je pravidelně revidován (Posouzení globálních lesních zdrojů FAO 2020. Pojmy a definice (verze z 4.6.2021: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(10)  Včetně analýzy i) dlouhodobé udržitelnosti zdrojů dřeva a ii) dopadů/tlaků na ochranu stanovišť, rozmanitost souvisejících stanovišť a stav těžby s minimalizací dopadů na půdu.

(11)  Celoevropské pokyny pro zalesňování a opětovné zalesňování se zvláštním zaměřením na ustanovení UNFCCC přijatá na zasedání odborné úrovně ministerské konference o ochraně lesů v Evropě (MCPFE) ve dnech 12.–13. listopadu 2008 a předsednictvem PEBLDS jménem Rady PEBLDS dne 4. listopadu 2008 (verze z 4.6.2021: https://www.foresteurope.org/docs/other_meetings/2008/Geneva/Guidelines_Aff_Ref_ADOPTED.pdf).

(12)  
  „Půdou s velkou zásobou uhlíku“ se rozumí mokřady, včetně rašelinišť, a souvisle zalesněné oblasti ve smyslu čl. 29 odst. 4 písm. a), b) a c) směrnice (EU) 2018/2001.

(13)  
  „Oblastí získávání surovin“ se rozumí zeměpisně vymezená oblast, z níž je získávána lesní biomasa jakožto surovina, z níž jsou k dispozici důvěryhodné a nezávislé informace a v níž jsou podmínky dostatečně homogenní pro vyhodnocení rizika z hlediska toho, zda je tato lesní biomasa využívána udržitelně a legálně.

(14)  Kterým se v Unii provádí Stockholmská úmluva o perzistentních organických znečišťujících látkách (Úř. věst. L 209, 31.7.2006, s. 3).

(15)  Doporučená klasifikace pesticidů podle stupně nebezpečnosti, WHO (verze z roku 2019) (verze z 4.6.2021: https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/332193/9789240005662-eng.pdf?ua=1).

(16)  Obnova lesů zahrnuje:

| — | obnovu, tj. navrácení žádoucích druhů, struktur nebo procesů do stávajícího ekosystému, |
| --- | --- |

—

obnovu, tj. navrácení žádoucích druhů, struktur nebo procesů do stávajícího ekosystému,

| — | rekonstrukci, tj. navrácení původních druhů rostlin na půdu, která je využívána jiným způsobem, |
| --- | --- |

—

rekonstrukci, tj. navrácení původních druhů rostlin na půdu, která je využívána jiným způsobem,

| — | rekultivaci, tj. regeneraci silně znehodnocené půdy bez vegetace, |
| --- | --- |

—

rekultivaci, tj. regeneraci silně znehodnocené půdy bez vegetace,

| — | v radikálních případech nahrazení, kdy jsou druhy, které nejsou přizpůsobené dané lokalitě a nejsou schopny migrovat, nahrazeny nepůvodními druhy z důvodu rychlé změny klimatu. |
| --- | --- |

—

v radikálních případech nahrazení, kdy jsou druhy, které nejsou přizpůsobené dané lokalitě a nejsou schopny migrovat, nahrazeny nepůvodními druhy z důvodu rychlé změny klimatu.

Modul pro obnovu lesů. V Souboru nástrojů pro udržitelné hospodaření v lesích (verze z 4.6.2021: http://www.fao.org/sustainable-forest-management/toolbox/modules/forest-restoration/basic-knowledge/en/).

(17)  Ekologická obnova (též obnova ekosystému):

| — | proces navrácení ekosystému k jeho přirozené struktuře a funkci před narušením, |
| --- | --- |

—

proces navrácení ekosystému k jeho přirozené struktuře a funkci před narušením,

| — | proces napomáhající oživení ekosystému, u něhož došlo k degradaci, poškození nebo zničení, |
| --- | --- |

—

proces napomáhající oživení ekosystému, u něhož došlo k degradaci, poškození nebo zničení,

| — | proces záměrné změny lokality za účelem vytvoření vymezeného původního ekosystému; cílem tohoto procesu je napodobit strukturu, funkci, rozmanitost a dynamiku daného ekosystému, |
| --- | --- |

—

proces záměrné změny lokality za účelem vytvoření vymezeného původního ekosystému; cílem tohoto procesu je napodobit strukturu, funkci, rozmanitost a dynamiku daného ekosystému,

| — | lidský zásah [...] s cílem urychlit obnovu poškozených stanovišť nebo zajistit, aby se ekosystémy co nejvíce přiblížily svému stavu před narušením. |
| --- | --- |

—

lidský zásah [...] s cílem urychlit obnovu poškozených stanovišť nebo zajistit, aby se ekosystémy co nejvíce přiblížily svému stavu před narušením.

Nejčastěji používané definice/popisy klíčových pojmů týkajících se obnovy ekosystémů. Jedenáctá konference smluvních stran Úmluvy o biologické rozmanitosti. 2012. UNEP/CBD/COP/11/INF/19 (verze z 4.6.2021: https://www.cbd.int/doc/meetings/cop/cop-11/information/cop-11-inf-19-en.pdf).

(18)  Obnova lesů je proces obnovy kapacity lesa opět poskytovat zboží a služby, kdy stav obnoveného lesa není shodný se stavem před jeho degradací.

Nejčastěji používané definice/popisy klíčových pojmů týkajících se obnovy ekosystémů. Jedenáctá konference smluvních stran Úmluvy o biologické rozmanitosti. 2012. UNEP/CBD/COP/11/INF/19 (verze z 4.6.2021: https://www.cbd.int/doc/meetings/cop/cop-11/information/cop-11-inf-19-en.pdf).

(19)  Opětovné založení lesa výsadbou a/nebo záměrným vysetím na půdě klasifikované jako les.

Posouzení globálních lesních zdrojů FAO 2020. Pojmy a definice (verze z 4.6.2021: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(20)  Les složený převážně ze stromů, které vyrostly přirozenou obnovou.

Posouzení globálních lesních zdrojů FAO 2020. Pojmy a definice (verze z 4.6.2021: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(21)  Extrémní povětrnostní událost je událost, která je na daném místě a v daném ročním období vzácná. Definice vzácnosti jsou různé, avšak extrémní povětrnostní událost obvykle bývá stejně vzácná či vzácnější než desátý nebo devadesátý percentil funkce hustoty pravděpodobnosti odhadnuté z pozorování. Z podstaty definice se charakteristiky toho, co se označuje jako povětrnostní extrém, mohou na různých místech v absolutním smyslu lišit. Jestliže extrémní povětrnostní jevy přetrvávají po nějakou dobu, například jedno roční období, mohou být klasifikovány jako extrémní klimatický jev, zejména pokud z nich vyplývá průměrná nebo celková hodnota, která je sama o sobě extrémní (např. sucho nebo silné dešťové srážky během daného ročního období). Viz IPCC, 2018: Příloha I: Slovníček (verze z 4.6.2021: https://www.ipcc.ch/sr15/chapter/glossary/).

(22)  Jakýkoli nekontrolovaný požár vegetace, který vyžaduje rozhodnutí nebo opatření v zájmu jeho potlačení. Evropský slovníček přírodních a lesních požárů 2012, vytvořený v rámci Evropské sítě pro lesní požáry – projektu „EUFOFINET“ jako součást programu INTERREG IVC (verze z 4.6.2021: https://www.ctif.org/index.php/library/european-glossary-wildfires-and-forest-fires).

(23)  Půda o rozloze větší než 0,5 hektaru se stromy vyššími než pět metrů a korunovým zápojem tvořícím více než 10 % nebo se stromy schopnými dosáhnout těchto limitů in situ. Nezahrnuje území, u něhož převažuje zemědělské nebo městské využití. Posouzení globálních lesních zdrojů FAO 2020. Pojmy a definice (verze z 4.6.2021: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(24)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(25)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(26)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(27)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(28)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(29)  Lesní plocha, která má dlouhodobý (deset a více let) zdokumentovaný hospodářský plán zaměřený na definované cíle hospodaření, jenž je pravidelně revidován.

Posouzení globálních lesních zdrojů FAO 2020. Pojmy a definice (verze z 4.6.2021: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(30)  Včetně analýzy i) dlouhodobé udržitelnosti zdrojů dřeva, ii) dopadů/tlaků na ochranu stanovišť, rozmanitost souvisejících stanovišť a stav těžby s minimalizací dopadů na půdu.

(31)  Správa a využívání lesů a lesní půdy takovým způsobem a v takovém rozsahu, aby byla zachována jejich biologická rozmanitost, produktivita, schopnost regenerace, vitalita a schopnost plnit v současnosti i budoucnosti důležité ekologické, hospodářské a sociální funkce na místní, národní i celosvětové úrovni, aniž by tím byly poškozeny jiné ekosystémy.

Usnesení H1– Obecné pokyny pro udržitelné obhospodařování lesů v Evropě. Druhá ministerská konference o ochraně lesů v Evropě (Forest Europe), 16.–17. června 1993, Helsinky/Finsko (verze z 4.6.2021: https://www.foresteurope.org/docs/MC/MC_helsinki_resolutionH1.pdf.

(32)  Příloha 2 usnesení L2. Celoevropské hlavní zásady pro udržitelné obhospodařování lesů. Třetí ministerská konference o ochraně lesů v Evropě, 2–4. června 1998, Lisabon/Portugalsko (verze z 4.6.2021: https://foresteurope.org/wp-content/uploads/2016/10/MC_lisbon_resolutionL2_with_annexes.pdf#page=18).

(33)  
  „Půdou s velkou zásobou uhlíku“ se rozumí mokřady, včetně rašelinišť, a souvisle zalesněné oblasti ve smyslu čl. 29 odst. 4 písm. a), b) a c) směrnice (EU) 2018/2001.

(34)  
  „Oblastí získávání surovin“ se rozumí zeměpisně vymezená oblast, z níž je získávána lesní biomasa jakožto surovina, z níž jsou k dispozici důvěryhodné a nezávislé informace a v níž jsou podmínky dostatečně homogenní pro vyhodnocení rizika z hlediska toho, zda je tato lesní biomasa využívána udržitelně a legálně.

(35)  Kterým se v Unii provádí Stockholmská úmluva o perzistentních organických znečišťujících látkách (Úř. věst. L 209, 31.7.2006, s. 3).

(36)  Půda o rozloze větší než 0,5 hektaru se stromy vyššími než pět metrů a korunovým zápojem tvořícím více než 10 % nebo se stromy schopnými dosáhnout těchto limitů in situ. Nezahrnuje území, u něhož převažuje zemědělské nebo městské využití. Posouzení globálních lesních zdrojů FAO 2020. Pojmy a definice (verze z 4.6.2021: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(37)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(38)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(39)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(40)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(41)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(42)  Lesní plocha, která má dlouhodobý (deset a více let) zdokumentovaný hospodářský plán zaměřený na definované cíle hospodaření, jenž je pravidelně revidován.

Posouzení globálních lesních zdrojů FAO 2020. Pojmy a definice (verze z 4.6.2021: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(43)  Včetně analýzy i) dlouhodobé udržitelnosti zdrojů dřeva, ii) dopadů/tlaků na ochranu stanovišť, rozmanitost souvisejících stanovišť a stav těžby s minimalizací dopadů na půdu.

(44)  Správa a využívání lesů a lesní půdy takovým způsobem a v takovém rozsahu, aby byla zachována jejich biologická rozmanitost, produktivita, schopnost regenerace, vitalita a schopnost plnit v současnosti i budoucnosti důležité ekologické, hospodářské a sociální funkce na místní, národní i celosvětové úrovni, aniž by tím byly poškozeny jiné ekosystémy.

Usnesení H1– Obecné pokyny pro udržitelné obhospodařování lesů v Evropě. Druhá ministerská konference o ochraně lesů v Evropě (Forest Europe), 16.–17. června 1993, Helsinky/Finsko (verze z 4.6.2021: https://www.foresteurope.org/docs/MC/MC_helsinki_resolutionH1.pdf).

(45)  Příloha 2 usnesení L2. Celoevropské hlavní zásady pro udržitelné obhospodařování lesů. Třetí ministerská konference o ochraně lesů v Evropě, 2–4. června 1998, Lisabon/Portugalsko (verze z 4.6.2021:

https://foresteurope.org/wp-content/uploads/2016/10/MC_lisbon_resolutionL2_with_annexes.pdf#page=18).

(46)  
  „Půdou s velkou zásobou uhlíku“ se rozumí mokřady, včetně rašelinišť, a souvisle zalesněné oblasti ve smyslu čl. 29 odst. 4 písm. a), b) a c) směrnice (EU) 2018/2001.

(47)  
  „Oblastí získávání surovin“ se rozumí zeměpisně vymezená oblast, z níž je získávána lesní biomasa jakožto surovina, z níž jsou k dispozici důvěryhodné a nezávislé informace a v níž jsou podmínky dostatečně homogenní pro vyhodnocení rizika z hlediska toho, zda je tato lesní biomasa využívána udržitelně a legálně.

(48)  Kterým se v Unii provádí Stockholmská úmluva o perzistentních organických znečišťujících látkách (Úř. věst. L 209, 31.7.2006, s. 3).

(49)  Doporučená klasifikace pesticidů podle stupně nebezpečnosti, WHO (verze z roku 2019) (verze z 4.6.2021: https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/332193/9789240005662-eng.pdf?ua=1).

(50)  Půda o rozloze větší než 0,5 hektaru se stromy vyššími než pět metrů a korunovým zápojem tvořícím více než 10 % nebo se stromy schopnými dosáhnout těchto limitů in situ. Nezahrnuje území, u něhož převažuje zemědělské nebo městské využití. Posouzení globálních lesních zdrojů FAO 2020. Pojmy a definice (verze z 4.6.2021: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(51)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(52)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(53)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(54)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(55)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(56)  Lesní plocha, která má dlouhodobý (deset a více let) zdokumentovaný hospodářský plán zaměřený na definované cíle hospodaření, který je pravidelně revidován. Posouzení globálních lesních zdrojů FAO 2020. Pojmy a definice (verze z 4.6.2021: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(57)  Primární stanovený cíl hospodaření přiřazený hospodářské jednotce (Posouzení globálních lesních zdrojů FAO 2020. Pojmy a definice, verze z 4.6.2021: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(58)  Les, ve kterém je cílem hospodaření ochrana půdy a vody. (Posouzení globálních lesních zdrojů FAO 2020. Pojmy a definice, verze z 4.6.2021: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(59)  Les, ve kterém je cílem hospodaření ochrana biodiverzity. Zahrnuje mimo jiné oblasti určené k ochraně biodiverzity v chráněných oblastech. (Posouzení globálních lesních zdrojů FAO 2020. Pojmy a definice, verze z 4.6.2021: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(60)  Les, ve kterém jsou cílem hospodaření společenské služby. (Posouzení globálních lesních zdrojů FAO 2020. Pojmy a definice, verze z 4.6.2021: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(61)  Správa a využívání lesů a lesní půdy takovým způsobem a v takovém rozsahu, aby byla zachována jejich biologická rozmanitost, produktivita, schopnost regenerace, vitalita a schopnost plnit v současnosti i budoucnosti důležité ekologické, hospodářské a sociální funkce na místní, národní i celosvětové úrovni, aniž by tím byly poškozeny jiné ekosystémy.

Usnesení H1– Obecné pokyny pro udržitelné obhospodařování lesů v Evropě. Druhá ministerská konference o ochraně lesů v Evropě (Forest Europe), 16.–17. června 1993, Helsinky/Finsko (verze z 4.6.2021: https://www.foresteurope.org/docs/MC/MC_helsinki_resolutionH1.pdf).

(62)  Příloha 2 usnesení L2. Celoevropské hlavní zásady pro udržitelné obhospodařování lesů. Třetí ministerská konference o ochraně lesů v Evropě, 2–4. června 1998, Lisabon/Portugalsko (verze z 4.6.2021: https://foresteurope.org/wp-content/uploads/2016/10/MC_lisbon_resolutionL2_with_annexes.pdf#page=18).

(63)  
  „Půdou s velkou zásobou uhlíku“ se rozumí mokřady, včetně rašelinišť, a souvisle zalesněné oblasti ve smyslu čl. 29 odst. 4 písm. a), b) a c) směrnice (EU) 2018/2001.

(64)  
  „Oblastí získávání surovin“ se rozumí zeměpisně vymezená oblast, z níž je získávána lesní biomasa jakožto surovina, z níž jsou k dispozici důvěryhodné a nezávislé informace a v níž jsou podmínky dostatečně homogenní pro vyhodnocení rizika z hlediska toho, zda je tato lesní biomasa využívána udržitelně a legálně.

(65)  Kterým se v Unii provádí Stockholmská úmluva o perzistentních organických znečišťujících látkách (Úř. věst. L 209, 31.7.2006, s. 3).

(66)  Doporučená klasifikace pesticidů podle stupně nebezpečnosti, WHO (verze z roku 2019) (verze z 4.6.2021: https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/332193/9789240005662-eng.pdf?ua=1).

(67)  
  Mokřady zahrnují širokou škálu vnitrozemských stanovišť, jako jsou bažiny, zamokřené louky a rašeliniště, nivy, řeky a jezera a pobřežní oblasti, jako jsou solné bažiny, mangrovy, intertidální bahnité mělčiny a porosty mořské trávy, korálové útesy a další mořské oblasti s hloubkou do šesti metrů při odlivu, jakož i uměle vytvořené mokřady, jako jsou přehrady, nádrže, rýžová pole a rybníky a laguny na čištění odpadních vod. An Introduction to the Ramsar Convention on Wetlands (Úvod k Ramsarské úmluvě o mokřadech), 7. vydání (dříve Příručka k Ramsarské úmluvě). Sekretariát Ramsarské úmluvy, Gland, Švýcarsko.

(68)  Rašeliniště jsou ekosystémy s rašelinnou půdou. Rašelinu tvoří nejméně 30 % mrtvých, částečně rozložených zbytků rostlin, které se nahromadily in situ ve vodou nasycených a často acidických podmínkách. Usnesení XIII.12, Pokyny k identifikaci rašelinišť jako mokřadů mezinárodního významu (ramsarských lokalit) pro globální regulaci změny klimatu jako doplňující argument ke stávajícím ramsarským kritériím, Ramsarská úmluva, přijato ve dnech 21.–29. října 2018.

(69)  Ramsarská úmluva o mokřadech majících mezinárodní význam především jako biotopy vodního ptactva (verze z 4.6.2021: https://www.ramsar.org/sites/default/files/documents/library/current_convention_text_e.pdf).

(70)  Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu ze dne 29. května 1995 o rozumném využívání a ochraně mokřadů (COM(95) 189 final).

(71)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(72)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(73)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(74)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(75)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(76)  Kterým se v Unii provádí Stockholmská úmluva o perzistentních organických znečišťujících látkách (Úř. věst. L 209, 31.7.2006, s. 3).

(77)  Doporučená klasifikace pesticidů podle stupně nebezpečnosti, WHO (verze z roku 2019) (verze z 4.6.2021: https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/332193/9789240005662-eng.pdf?ua=1).

(78)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(79)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(80)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(81)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(82)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(83)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(84)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(85)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(86)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(87)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(88)  Pokud jde o body j) až m), kritéria týkající se dovybavení jsou uvedena v oddílech 6.9 a 6.12 této přílohy.

(89)  Podle čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) 2018/858.

(90)  Jak je stanoveno v příloze I části C bodě 3 nařízení (EU) 2018/858.

(91)  Do 31. prosince 2022 EURO VI, krok E podle nařízení (ES) č. 595/2009.

(92)  Ve smyslu čl. 4 odst. 1 písm. a) a b) nařízení (EU) 2018/858.

(93)  Podle článku 4 nařízení (EU) č. 168/2013.

(94)  Provozní ukazatel energetické účinnosti je definován jako poměr hmotnosti CO2 emitovaného na jednotku přepravního výkonu. Je to reprezentativní hodnota energetické účinnosti provozu lodi za jednotné období, které představuje celkový obchodní model plavidla. Pokyny k výpočtu tohoto ukazatele jsou uvedeny v dokumentu Mezinárodní námořní organizace MEPC.1/Circ. 684.

(95)  Index energeticky účinného designu (verze z 4.6.2021: http://www.imo.org/fr/MediaCentre/HotTopics/GHG/Pages/EEDI.aspx).

(96)  Dohodnutý Výborem pro ochranu mořského prostředí Mezinárodní námořní organizace na jeho 74. zasedání.

(97)  Paliva, která splňují technická screeningová kritéria uvedená v oddílech 3.10 a 4.13 této přílohy.

(98)  Paliva, která splňují technická screeningová kritéria uvedená v oddílech 3.10 a 4.13 této přílohy.

(99)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(100)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(101)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(102)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(103)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(104)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(105)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(106)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(107)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(108)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(109)  V příslušných případech se hodnota U vypočítá podle příslušných norem, např. EN ISO 10077-1:2017 (okna a dveře), EN ISO 12631:2017 (obvodové pláště) a EN ISO 6946:2017 (ostatní stavební prvky a konstrukce).

(110)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(111)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(112)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(113)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(114)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(115)  Norma ISO 14067:2018, Skleníkové plyny – Uhlíková stopa produktů – Požadavky a směrnice pro kvantifikaci (https://www.iso.org/standard/71206.html).

(116)  Norma ISO 14064-1:2018, Skleníkové plyny – Část 1: Specifikace s návodem pro stanovení a vykazování emisí a propadů skleníkových plynů pro organizace (verze z 4.6.2021: https://www.iso.org/standard/66453.html).

(117)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(118)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(119)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(120)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(121)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(122)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(123)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(124)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(125)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(126)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(127)  Vypočteno v souladu s nařízením (EU) 2019/331.

(128)  Což odpovídá střední hodnotě pro daná zařízení v letech 2016 a 2017 (v tunách ekvivalentu CO2/t) podle údajů shromážděných v souvislosti se stanovením prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/447, určených na základě ověřených údajů týkajících se účinnosti jednotlivých zařízení z hlediska emisí skleníkových plynů, vykázaných podle článku 11 směrnice 2003/87/ES.

(129)  Což odpovídá střední hodnotě pro daná zařízení v letech 2016 a 2017 (v tunách ekvivalentu CO2/t), stanovené na základě údajů shromážděných v souvislosti se stanovením prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/447, vynásobené poměrem slínku a cementu (0,65) stanoveného na základě ověřených údajů týkajících se účinnosti jednotlivých zařízení z hlediska emisí skleníkových plynů vykázaných podle článku 11 směrnice 2003/87/ES.

(130)  Prováděcí rozhodnutí Komise 2013/163/EU ze dne 26. března 2013, kterým se stanoví závěry o nejlepších dostupných technikách (BAT) podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU o průmyslových emisích pro výrobu cementu, vápna a oxidu hořečnatého (Úř. věst. L 100, 9.4.2013, s. 1).

(131)  Viz referenční dokument o nejlepších dostupných technikách (BREF) pro ekonomii a mezisložkové vlivy, (verze z 4.6.2021: https://eippcb.jrc.ec.europa.eu/sites/default/files/2019-11/ecm_bref_0706.pdf).

(132)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(133)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(134)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(135)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/-.

(136)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(137)  Kombinovaná do jedné mezní hodnoty vedoucí k součtu přímých a nepřímých emisí, která se vypočítá jako střední hodnota údajů shromážděných v souvislosti se zavedením průmyslových referenčních úrovní EU ETS na období 2021–2026 vypočtená podle metodiky pro stanovení referenčních úrovní uvedené ve směrnici 2003/87/ES plus kritérium zásady „významně nepoškozovat“ zmírňování změny klimatu u výroby elektřiny (270 g ekvivalentu CO2/kWh) vynásobeno průměrnou energetickou účinností výroby hliníku (15,5 MWh/t Al).

(138)  Což odpovídá střední hodnotě pro daná zařízení v letech 2016 a 2017 (v tunách ekvivalentu CO2/t) podle údajů shromážděných v souvislosti se stanovením prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/447, určených na základě ověřených údajů týkajících se účinnosti jednotlivých zařízení z hlediska emisí skleníkových plynů, vykázaných podle článku 11 směrnice 2003/87/ES.

(139)  Vyráběný hliník je surový nelegovaný tekutý hliník vyrobený elektrolýzou.

(140)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2016/1032 ze dne 13. června 2016, kterým se stanoví závěry o nejlepších dostupných technikách (BAT) podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU pro odvětví neželezných kovů (Úř. věst. L 174, 30.6.2016, s. 32).

(141)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(142)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(143)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(144)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(145)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(146)  Vypočteno v souladu s nařízením (EU) 2019/331.

(147)  Což odpovídá střední hodnotě pro daná zařízení v letech 2016 a 2017 (v tunách ekvivalentu CO2/t) podle údajů shromážděných v souvislosti se stanovením prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/447, určených na základě ověřených údajů týkajících se účinnosti jednotlivých zařízení z hlediska emisí skleníkových plynů, vykázaných podle článku 11 směrnice 2003/87/ES.

(148)  Což odpovídá střední hodnotě pro daná zařízení v letech 2016 a 2017 (v tunách ekvivalentu CO2/t) podle údajů shromážděných v souvislosti se stanovením prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/447, určených na základě ověřených údajů týkajících se účinnosti jednotlivých zařízení z hlediska emisí skleníkových plynů, vykázaných podle článku 11 směrnice 2003/87/ES.

(149)  Což odpovídá střední hodnotě pro daná zařízení v letech 2016 a 2017 (v tunách ekvivalentu CO2/t) podle údajů shromážděných v souvislosti se stanovením prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/447, určených na základě ověřených údajů týkajících se účinnosti jednotlivých zařízení z hlediska emisí skleníkových plynů, vykázaných podle článku 11 směrnice 2003/87/ES.

(150)  Což odpovídá střední hodnotě pro daná zařízení v letech 2016 a 2017 (v tunách ekvivalentu CO2/t) podle údajů shromážděných v souvislosti se stanovením prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/447, určených na základě ověřených údajů týkajících se účinnosti jednotlivých zařízení z hlediska emisí skleníkových plynů, vykázaných podle článku 11 směrnice 2003/87/ES.

(151)  Což odpovídá střední hodnotě pro daná zařízení v letech 2016 a 2017 (v tunách ekvivalentu CO2/t) podle údajů shromážděných v souvislosti se stanovením prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/447, určených na základě ověřených údajů týkajících se účinnosti jednotlivých zařízení z hlediska emisí skleníkových plynů, vykázaných podle článku 11 směrnice 2003/87/ES.

(152)  Což odpovídá střední hodnotě pro daná zařízení v letech 2016 a 2017 (v tunách ekvivalentu CO2/t) podle údajů shromážděných v souvislosti se stanovením prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/447, určených na základě ověřených údajů týkajících se účinnosti jednotlivých zařízení z hlediska emisí skleníkových plynů, vykázaných podle článku 11 směrnice 2003/87/ES.

(153)  Prováděcí rozhodnutí Komise 2012/135/EU ze dne 28. února 2012, kterým se stanoví závěry o nejlepších dostupných technikách (BAT) podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU o průmyslových emisích pro výrobu oceli a železa (Úř. věst. L 70, 8.3.2012, s. 63).

(154)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(155)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(156)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(157)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(158)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(159)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 ze dne 11. prosince 2018 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 82).

(160)  Norma ISO 14067:2018, Skleníkové plyny – Uhlíková stopa produktů – Požadavky a směrnice pro kvantifikaci (verze z 4.6.2021: https://www.iso.org/standard/71206.html).

(161)  Norma ISO 14064-1:2018, Skleníkové plyny – Část 1: Specifikace s návodem pro stanovení a vykazování emisí a propadů skleníkových plynů pro organizace (verze z 4.6.2021: https://www.iso.org/standard/66453.html).

(162)  Prováděcí rozhodnutí 2013/732/EU.

(163)  Prováděcí rozhodnutí (EU) 2016/902.

(164)  Prováděcí rozhodnutí 2014/738/EU.

(165)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(166)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(167)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(168)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(169)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(170)  Vypočteno v souladu s nařízením (EU) 2019/331.

(171)  Což odpovídá střední hodnotě pro daná zařízení v letech 2016 a 2017 (v tunách ekvivalentu CO2/t) podle údajů shromážděných v souvislosti se stanovením prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/447, určených na základě ověřených údajů týkajících se účinnosti jednotlivých zařízení z hlediska emisí skleníkových plynů, vykázaných podle článku 11 směrnice 2003/87/ES.

(172)  Referenční dokument o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro průmyslové odvětví výroby velkoobjemových anorganických chemikálií – pevných látek a ostatní výroby (verze z 4.6.2021: https://eippcb.jrc.ec.europa.eu/sites/default/files/2019-11/lvic-s_bref_0907.pdf).

(173)  Prováděcí rozhodnutí (EU) 2016/902.

(174)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(175)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(176)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(177)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(178)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(179)  Vypočteno v souladu s nařízením (EU) 2019/331.

(180)  Což odpovídá střední hodnotě pro daná zařízení v letech 2016 a 2017 (v tunách ekvivalentu CO2/t) podle údajů shromážděných v souvislosti se stanovením prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/447, určených na základě ověřených údajů týkajících se účinnosti jednotlivých zařízení z hlediska emisí skleníkových plynů, vykázaných podle článku 11 směrnice 2003/87/ES.

(181)  Referenční dokument o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro průmyslové odvětví výroby velkoobjemových anorganických chemikálií – pevných látek a ostatní výroby (verze z 4.6.2021: https://eippcb.jrc.ec.europa.eu/sites/default/files/2019-11/lvic-s_bref_0907.pdf).

(182)  Prováděcí rozhodnutí (EU) 2016/902.

(183)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(184)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(185)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(186)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(187)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(188)  Prováděcí rozhodnutí 2013/732/EU.

(189)  Prováděcí rozhodnutí (EU) 2016/902.

(190)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(191)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(192)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(193)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(194)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(195)  Vypočteno v souladu s nařízením (EU) 2019/331.

(196)  Což odpovídá střední hodnotě pro daná zařízení v letech 2016 a 2017 (v tunách ekvivalentu CO2/t) podle údajů shromážděných v souvislosti se stanovením prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/447, určených na základě ověřených údajů týkajících se účinnosti jednotlivých zařízení z hlediska emisí skleníkových plynů, vykázaných podle článku 11 směrnice 2003/87/ES.

(197)  Což odpovídá střední hodnotě pro daná zařízení v letech 2016 a 2017 (v tunách ekvivalentu CO2/t) podle údajů shromážděných v souvislosti se stanovením prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/447, určených na základě ověřených údajů týkajících se účinnosti jednotlivých zařízení z hlediska emisí skleníkových plynů, vykázaných podle článku 11 směrnice 2003/87/ES.

(198)  Což odpovídá střední hodnotě pro daná zařízení v letech 2016 a 2017 (v tunách ekvivalentu CO2/t) podle údajů shromážděných v souvislosti se stanovením prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/447, určených na základě ověřených údajů týkajících se účinnosti jednotlivých zařízení z hlediska emisí skleníkových plynů, vykázaných podle článku 11 směrnice 2003/87/ES.

(199)  Což odpovídá střední hodnotě pro daná zařízení v letech 2016 a 2017 (v tunách ekvivalentu CO2/t) podle údajů shromážděných v souvislosti se stanovením prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/447, určených na základě ověřených údajů týkajících se účinnosti jednotlivých zařízení z hlediska emisí skleníkových plynů, vykázaných podle článku 11 směrnice 2003/87/ES.

(200)  Což odpovídá střední hodnotě pro daná zařízení v letech 2016 a 2017 (v tunách ekvivalentu CO2/t) podle údajů shromážděných v souvislosti se stanovením prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/447, určených na základě ověřených údajů týkajících se účinnosti jednotlivých zařízení z hlediska emisí skleníkových plynů, vykázaných podle článku 11 směrnice 2003/87/ES.

(201)  Což odpovídá střední hodnotě pro daná zařízení v letech 2016 a 2017 (v tunách ekvivalentu CO2/t) podle údajů shromážděných v souvislosti se stanovením prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/447, určených na základě ověřených údajů týkajících se účinnosti jednotlivých zařízení z hlediska emisí skleníkových plynů, vykázaných podle článku 11 směrnice 2003/87/ES.

(202)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/2117 ze dne 21. listopadu 2017, kterým se stanoví závěry o nejlepších dostupných technikách (BAT) podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU pro výrobu velkého množství organických chemických látek (Úř. věst. L 323, 7.12.2017, s. 1).

(203)  Prováděcí rozhodnutí (EU) 2016/902.

(204)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(205)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(206)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(207)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(208)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(209)  Vypočteno v souladu s nařízením (EU) 2019/331.

(210)  Což odpovídá střední hodnotě pro daná zařízení v letech 2016 a 2017 (v tunách ekvivalentu CO2/t) podle údajů shromážděných v souvislosti se stanovením prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/447, určených na základě ověřených údajů týkajících se účinnosti jednotlivých zařízení z hlediska emisí skleníkových plynů, vykázaných podle článku 11 směrnice 2003/87/ES.

(211)  Referenční dokument o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro velkoobjemovou výrobu anorganických chemických látek – amoniaku, kyselin a hnojiv (verze z 4.6.2021: https://eippcb.jrc.ec.europa.eu/sites/default/files/2019-11/lvic_aaf.pdf).

(212)  Prováděcí rozhodnutí (EU) 2016/902.

(213)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(214)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(215)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(216)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(217)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(218)  Vypočteno v souladu s nařízením (EU) 2019/331.

(219)  Což odpovídá střední hodnotě pro daná zařízení v letech 2016 a 2017 (v tunách ekvivalentu CO2/t) podle údajů shromážděných v souvislosti se stanovením prováděcího nařízení Komise (EU) 2021/447, určených na základě ověřených údajů týkajících se účinnosti jednotlivých zařízení z hlediska emisí skleníkových plynů, vykázaných podle článku 11 směrnice 2003/87/ES.

(220)  Referenční dokument o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro velkoobjemovou výrobu anorganických chemických látek – amoniaku, kyselin a hnojiv (verze z 4.6.2021: https://eippcb.jrc.ec.europa.eu/sites/default/files/2019-11/lvic_aaf.pdf).

(221)  Prováděcí rozhodnutí (EU) 2016/902.

(222)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(223)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(224)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(225)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(226)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(227)  Norma ISO 14067:2018, Skleníkové plyny – Uhlíková stopa produktů – Požadavky a směrnice pro kvantifikaci (https://www.iso.org/standard/71206.html).

(228)  Norma ISO 14064-1:2018, Skleníkové plyny – Část 1: Specifikace s návodem pro stanovení a vykazování emisí a propadů skleníkových plynů pro organizace (https://www.iso.org/standard/66453.html).

(229)  Obnovitelnými surovinami se rozumí biomasa, průmyslový biologický odpad nebo komunální biologický odpad.

(230)  Referenční dokument o nejlepších dostupných technikách (BAT) pro výrobu polymerů (verze z 4.6.2021: https://eippcb.jrc.ec.europa.eu/sites/default/files/2019-11/pol_bref_0807.pdf).

(231)  Prováděcí rozhodnutí (EU) 2016/902.

(232)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(233)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(234)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(235)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(236)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(237)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(238)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(239)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(240)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(241)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(242)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(243)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(244)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(245)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(246)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(247)  Praktické pokyny k provedení těchto kritérií obsahuje sdělení Evropské komise C(2020) 7730 final nazvané „Pokyny k rozvoji větrné energetiky a k právním předpisům EU na ochranu přírody“ (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/docs/wind_farms_en.pdf).

(248)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(249)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(250)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(251)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(252)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(253)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(254)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(255)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(256)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(257)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(258)  Praktické pokyny jsou obsaženy ve sdělení Komise C/2018/2619 „Příručka k požadavkům na hydroenergetiku v souvislosti s právními předpisy EU na ochranu přírody“ (Úř. věst. C 213, 18.6.2018, s. 1).

(259)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(260)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(261)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(262)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(263)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(264)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(265)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(266)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(267)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(268)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(269)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2017/1442 ze dne 31. července 2017, kterým se stanoví závěry o nejlepších dostupných technikách (BAT) podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU pro velká spalovací zařízení (Úř. věst. L 212, 17.8.2017, s. 1).

(270)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(271)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(272)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(273)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(274)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(275)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU ze dne 24. listopadu 2010 o průmyslových emisích (integrované prevenci a omezování znečištění) (Úř. věst. L 334, 17.12.2010, s. 17).

(276)  Prováděcí rozhodnutí (EU) 2017/1442.

(277)  Závěrečná zpráva o technologiích vyplývající z výměny informací s členskými státy, dotčenými průmyslovými odvětvími a nevládními organizacemi obsahuje technické informace o nejlepších dostupných technologiích používaných ve středních spalovacích zařízeních ke snížení jejich dopadů na životní prostředí a o úrovních emisí dosažitelných při nejlepších dostupných a vznikajících technologiích a souvisejících nákladech (verze z 4.6.2021: https://circabc.europa.eu/ui/group/06f33a94-9829-4eee-b187-21bb783a0fbf/library/9a99a632-9ba8-4cc0-9679-08d929afda59/details).

(278)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2018/1147 ze dne 10. srpna 2018, kterým se stanoví závěry o nejlepších dostupných technikách (BAT) podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/75/EU pro zpracování odpadu (Úř. věst. L 208, 17.8.2018, s. 38).

(279)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(280)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(281)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(282)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(283)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(284)  Pokyny v oblasti životního prostředí, zdraví a bezpečnosti ze dne 30. dubna 2007 (verze z 4.6.2021: https://www.ifc.org/wps/wcm/connect/29f5137d-6e17-4660-b1f9-02bf561935e5/Final%2B-%2BGeneral%2BEHS%2BGuidelines.pdf?MOD=AJPERES&CVID=jOWim3p).

(285)  Doporučení Rady ze dne 12. července 1999 o omezení expozice osob elektromagnetickým polím (od 0 Hz do 300 GHz) (1999/519/ES) (Úř. věst. L 199, 30.7.1999, s. 59).

(286)  Pokyny ICNIRP z roku 1998 pro omezení expozice časově proměnlivým elektrickým, magnetickým a elektromagnetickým polím (do 300 GHz) (verze z 4.6.2021: https://www.icnirp.org/cms/upload/publications/ICNIRPemfgdl.pdf).

(287)  Praktické pokyny pro provedení tohoto kritéria jsou obsaženy ve sdělení Evropské komise C(2018)2620 „Infrastruktura pro přenos energie a právní předpisy EU na ochranu přírody“ (Úř. věst. C 213, 18.6.2018, s. 62).

(288)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(289)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(290)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(291)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(292)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(293)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(294)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(295)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(296)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(297)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(298)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(299)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(300)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(301)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(302)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(303)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(304)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(305)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(306)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(307)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(308)  Prováděcí rozhodnutí (EU) 2018/1147.

(309)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(310)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(311)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(312)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(313)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(314)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(315)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(316)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(317)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(318)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(319)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(320)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(321)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(322)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(323)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(324)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(325)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(326)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(327)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(328)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(329)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(330)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(331)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(332)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(333)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(334)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(335)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(336)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(337)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(338)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(339)  Prováděcí rozhodnutí (EU) 2017/1442.

(340)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(341)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(342)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(343)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(344)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(345)  Prováděcí rozhodnutí (EU) 2017/1442.

(346)  Závěrečná zpráva o technologiích vyplývající z výměny informací s členskými státy, dotčenými průmyslovými odvětvími a nevládními organizacemi obsahuje technické informace o nejlepších dostupných technologiích používaných ve středních spalovacích zařízeních ke snížení jejich dopadů na životní prostředí a o úrovních emisí dosažitelných při nejlepších dostupných a vznikajících technologiích a souvisejících nákladech (verze z 4.6.2021: https://circabc.europa.eu/ui/group/06f33a94-9829-4eee-b187-21bb783a0fbf/library/9a99a632-9ba8-4cc0-9679-08d929afda59/details).

(347)  Prováděcí rozhodnutí (EU) 2018/1147.

(348)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(349)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(350)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(351)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(352)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(353)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(354)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(355)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(356)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(357)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(358)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(359)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(360)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(361)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(362)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(363)  Prováděcí rozhodnutí (EU) 2017/1442.

(364)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(365)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(366)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(367)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(368)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(369)  Prováděcí rozhodnutí (EU) 2017/1442.

(370)  Závěrečná zpráva o technologiích vyplývající z výměny informací s členskými státy, dotčenými průmyslovými odvětvími a nevládními organizacemi obsahuje technické informace o nejlepších dostupných technologiích používaných ve středních spalovacích zařízeních ke snížení jejich dopadů na životní prostředí a o úrovních emisí dosažitelných při nejlepších dostupných a vznikajících technologiích a souvisejících nákladech (verze z 4.6.2021: https://circabc.europa.eu/ui/group/06f33a94-9829-4eee-b187-21bb783a0fbf/library/9a99a632-9ba8-4cc0-9679-08d929afda59/details).

(371)  Prováděcí rozhodnutí (EU) 2018/1147.

(372)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(373)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(374)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(375)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(376)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(377)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(378)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(379)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(380)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(381)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(382)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(383)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(384)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(385)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(386)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(387)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(388)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(389)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(390)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(391)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(392)  Například podle Pokynů IPCC pro národní inventury skleníkových plynů u čištění odpadních vod (verze z 4.6.2021: https://www.ipcc-nggip.iges.or.jp/public/2019rf/pdf/5_Volume5/19R_V5_6_Ch06_Wastewater.pdf).

(393)  Jak je uvedeno v příloze II nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/741 ze dne 25. května 2020 o minimálních požadavcích na opětovné využívání vody (Úř. věst. L 177, 5.6.2020, s. 32).

(394)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(395)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(396)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(397)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(398)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(399)  Například podle Pokynů IPCC pro národní inventury skleníkových plynů u čištění odpadních vod (verze z 4.6.2021: https://www.ipcc-nggip.iges.or.jp/public/2019rf/pdf/5_Volume5/19R_V5_6_Ch06_Wastewater.pdf).

(400)  Jak je uvedeno v příloze II nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/741 ze dne 25. května 2020 o minimálních požadavcích na opětovné využívání vody (Úř. věst. L 177, 5.6.2020, s. 32).

(401)  V Unii je tato činnost v souladu s čl. 10 bodem 3 směrnice 2008/98/ES a s vnitrostátními právními předpisy a plány nakládání s odpady.

(402)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(403)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(404)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(405)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(406)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(407)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(408)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(409)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(410)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(411)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(412)  Prováděcí rozhodnutí (EU) 2018/1147.

(413)  Ve smyslu čl. 3 bodu 4 směrnice 2008/98/ES.

(414)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(415)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(416)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(417)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(418)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(419)  Prováděcí rozhodnutí (EU) 2018/1147.

(420)  Biologický odpad je definován v čl. 3 bodě 4 směrnice 2008/98/ES.

(421)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(422)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(423)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(424)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(425)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(426)  Prováděcí rozhodnutí (EU) 2018/1147.

(427)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(428)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(429)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(430)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(431)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(432)  
  „Skládka“ je definována v čl. 2 písm. g) směrnice Rady 1999/31/ES ze dne 26. dubna 1999 o skládkách odpadů (Úř. věst. L 182, 16.7.1999, s. 1).

(433)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(434)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(435)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(436)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(437)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(438)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(439)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(440)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(441)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(442)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(443)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(444)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(445)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(446)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(447)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(448)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(449)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(450)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(451)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(452)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(453)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(454)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(455)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(456)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(457)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(458)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(459)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(460)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(461)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(462)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(463)  Vozidla musí splňovat kritéria zásady „významně nepoškozovat“ týkající se prevence a omezování znečištění uvedená v tomto oddíle, a to i pokud jde o úrovně emisí CO2.

(464)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(465)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(466)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(467)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(468)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(469)  Podle čl. 4 odst. 1 písm. a) bodu i) nařízení (EU) 2018/858.

(470)  Podle čl. 4 odst. 1 písm. b) bodu i) nařízení (EU) 2018/858.

(471)  Podle čl. 4 odst. 1 nařízení (EU) 2018/858.

(472)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(473)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(474)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(475)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(476)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(477)  Vozidla musí splňovat kritéria zásady „významně nepoškozovat“ týkající se prevence a omezování znečištění uvedená v tomto oddíle, a to i pokud jde o úrovně emisí CO2.

(478)  Podle přílohy I směrnice 2005/64/ES.

(479)  Nařízení Komise (EU) 2018/1832.

(480)  Podle čl. 4 odst. 1 písm. b) bodu ii) nařízení (EU) 2018/858.

(481)  Podle čl. 4 odst. 1 písm. b) bodu iii) nařízení (EU) 2018/858.

(482)  Podle nařízení (ES) č. 595/2009.

(483)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(484)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(485)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(486)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(487)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(488)  Vozidla musí splňovat kritéria zásady „významně nepoškozovat“ týkající se prevence a omezování znečištění uvedená v tomto oddíle, a to i pokud jde o úrovně emisí CO2.

(489)  Jak je uvedeno v příloze I směrnice 2005/64/ES.

(490)  Nařízení Komise (EU) č. 582/2011 ze dne 25. května 2011, kterým se provádí a mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 595/2009 z hlediska emisí z těžkých nákladních vozidel (Euro VI) a kterým se mění přílohy I a III směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES (Úř. věst. L 167, 25.6.2011, s. 1).

(491)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(492)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(493)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(494)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(495)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(496)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(497)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(498)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(499)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(500)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(501)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(502)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(503)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(504)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(505)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(506)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(507)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(508)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(509)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(510)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(511)  (Verze z 4.6.2021: http://www.imo.org/en/OurWork/Environment/PollutionPrevention/AirPollution/Pages/Sulphur-oxides-(SOx)-%E2%80%93-Regulation-14.aspx).

(512)  Pokud jde o rozšíření požadavků platných v oblasti kontroly emisí na další moře Unie, země sousedící se Středozemním mořem jednají o vytvoření příslušné oblasti kontroly emisí podle právního rámce Barcelonské úmluvy.

(513)  (Verze z 4.6.2021: http://www.imo.org/en/OurWork/Environment/PollutionPrevention/AirPollution/Pages/Nitrogen-oxides-(NOx)-–-Regulation-13.aspx).

(514)  V mořích Unie je tento požadavek platný od roku 2021 v Baltském a Severním moři.

(515)  Pokyny IMO pro kontrolu a řízení biologického znečišťování prostředí loděmi s cílem minimalizovat přenos invazních vodních druhů, rezoluce MEPC.207(62).

(516)  Pokyny IMO pro omezení hluku pod mořskou hladinou pocházejícího z obchodní lodní dopravy za účelem odstranění nepříznivých dopadů na život v mořích (MEPC.1/Circ. 833).

(517)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(518)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(519)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(520)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(521)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(522)  Pokud jde o rozšíření požadavků platných v oblasti kontroly emisí na další moře Unie, země sousedící se Středozemním mořem jednají o vytvoření příslušné oblasti kontroly emisí podle právního rámce Barcelonské úmluvy.

(523)  V mořích Unie je tento požadavek platný od roku 2021 v Baltském a Severním moři.

(524)  Pokyny IMO pro kontrolu a řízení biologického znečišťování prostředí loděmi s cílem minimalizovat přenos invazních vodních druhů, rezoluce MEPC.207(62).

(525)  Pokyny IMO pro omezení hluku pod mořskou hladinou pocházejícího z obchodní lodní dopravy za účelem odstranění nepříznivých dopadů na život v mořích (MEPC.1/Circ. 833).

(526)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(527)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(528)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(529)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(530)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(531)  Pokud jde o rozšíření požadavků platných v oblasti kontroly emisí na další moře Unie, země sousedící se Středozemním mořem jednají o vytvoření příslušné oblasti kontroly emisí podle právního rámce Barcelonské úmluvy.

(532)  V mořích Unie je tento požadavek platný od roku 2021 v Baltském a Severním moři.

(533)  Pokyny IMO pro kontrolu a řízení biologického znečišťování prostředí loděmi s cílem minimalizovat přenos invazních vodních druhů, rezoluce MEPC.207(62).

(534)  Pokyny IMO pro omezení hluku pod mořskou hladinou pocházejícího z obchodní lodní dopravy za účelem odstranění nepříznivých dopadů na život v mořích (MEPC.1/Circ. 833).

(535)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(536)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(537)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(538)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(539)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(540)  Protokol EU pro nakládání se stavebním a demoličním odpadem (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/growth/content/eu-construction-and-demolition-waste-protocol-0_en).

(541)  V souladu s čl. 3 bodem 11 směrnice 34/2012/EU.

(542)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(543)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(544)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(545)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(546)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(547)  Protokol EU pro nakládání se stavebním a demoličním odpadem (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/growth/content/eu-construction-and-demolition-waste-protocol-0_en).

(548)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(549)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(550)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(551)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(552)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(553)  Protokol EU pro nakládání se stavebním a demoličním odpadem (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/growth/content/eu-construction-and-demolition-waste-protocol-0_en).

(554)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(555)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(556)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(557)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(558)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(559)  Protokol EU pro nakládání se stavebním a demoličním odpadem (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/growth/content/eu-construction-and-demolition-waste-protocol-0_en).

(560)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(561)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(562)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(563)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(564)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(565)  Protokol EU pro nakládání se stavebním a demoličním odpadem (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/growth/content/eu-construction-and-demolition-waste-protocol-0_en).

(566)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(567)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(568)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(569)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(570)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(571)  Vypočtené množství energie nutné k pokrytí energetické potřeby spojené s typickým využitím budovy, vyjádřené číselným ukazatelem celkové spotřeby primární energie v kWh/m2 za rok a vycházející z příslušné národní metodiky výpočtu, které je uvedeno v průkazu energetické náročnosti.

(572)  Protokol EU pro nakládání se stavebním a demoličním odpadem (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/growth/content/eu-construction-and-demolition-waste-protocol-0_en).

(573)  ISO 20887:2020, Udržitelnost u budov a inženýrských staveb – Návrh umožňující demontáž a přizpůsobivost – Zásady, požadavky a pokyny (verze z 4.6.2021: https://www.iso.org/standard/69370.html).

(574)  Platí pro barvy a laky, obklady stropů, podlahové krytiny, včetně použitých lepidel a tmelů, vnitřní izolaci a vnitřní povrchové úpravy, jako je ošetření proti vlhkosti a plísní.

(575)  CEN/TS 16516: 2013, Stavební výrobky – Posuzování uvolňování nebezpečných látek – Stanovení emisí do vnitřního ovzduší.

(576)  ISO 16000-3:2011, Vnitřní ovzduší – Část 3: Stanovení formaldehydu a dalších karbonylových sloučenin ve vnitřním ovzduší a ve zkušební komoře – Aktivní metoda odběru vzorků.

(577)  Mezní hodnoty emisí pro karcinogenní těkavé organické sloučeniny se vztahují k 28dennímu zkušebnímu období.

(578)  ISO 18400 série Kvalita půdy – Odběr vzorků.

(579)  JRC ESDCA, LUCAS: rámcový průzkum využití půdy a krajinného pokryvu (verze z 4.6.2021: https://esdac.jrc.ec.europa.eu/projects/lucas).

(580)  IUCN, Evropský červený seznam ohrožených druhů IUCN (verze z 4.6.2021: https://www.iucn.org/regions/europe/our-work/biodiversity-conservation/european-red-list-threatened-species).

(581)  IUCN, Červený seznam ohrožených druhů IUCN (verze z 4.6.2021: https://www.iucnredlist.org).

(582)  Půda o rozloze větší než 0,5 hektaru se stromy vyššími než pět metrů a korunovým zápojem tvořícím více než 10 % nebo se stromy schopnými dosáhnout těchto limitů in situ. Nezahrnuje území, u něhož převažuje zemědělské nebo městské využití.

(583)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(584)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(585)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(586)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(587)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(588)  Protokol EU pro nakládání se stavebním a demoličním odpadem (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/growth/content/eu-construction-and-demolition-waste-protocol-0_en).

(589)  ISO 20887:2020, Udržitelnost u budov a inženýrských staveb – Návrh umožňující demontáž a přizpůsobivost – Zásady, požadavky a pokyny (verze z 4.6.2021: https://www.iso.org/standard/69370.html).

(590)  Platí pro barvy a laky, obklady stropů, podlahové krytiny (včetně použitých lepidel a tmelů), vnitřní izolaci a vnitřní povrchové úpravy (jako je ošetření proti vlhkosti a plísni).

(591)  ISO 16000-3:2011, Vnitřní ovzduší – Část 3: Stanovení formaldehydu a dalších karbonylových sloučenin ve vnitřním ovzduší a ve zkušební komoře – Aktivní metoda odběru vzorků (verze z 4.6.2021: https://www.iso.org/standard/51812.html).

(592)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(593)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(594)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(595)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(596)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(597)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(598)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(599)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(600)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(601)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(602)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(603)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(604)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(605)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(606)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(607)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(608)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(609)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(610)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(611)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(612)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(613)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(614)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(615)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(616)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(617)  Vypočtené množství energie nutné k pokrytí energetické potřeby spojené s typickým využitím budovy, vyjádřené číselným ukazatelem celkové spotřeby primární energie v kWh/m2 za rok a vycházející z příslušné národní metodiky výpočtu, které je uvedeno v průkazu energetické náročnosti.

(618)  Datová centra zahrnují tato zařízení: zařízení a služby IKT chlazení; napájecí zařízení datového centra; zařízení pro distribuci energie v datovém centru; budovu datového centra; monitorovací systémy.

(619)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(620)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(621)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(622)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(623)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(624)  Nejnovější verze Evropského kodexu energetické účinnosti v datových střediscích je nejnovější verze zveřejněná na internetových stránkách Evropské platformy energetické účinnosti (E3P) Společného výzkumného střediska, https://e3p.jrc.ec.europa.eu/communities/data-centres-code-conduct, s šestiměsíčním přechodným obdobím počínaje dnem zveřejnění (verze z roku 2021 je k dispozici na adrese https://e3p.jrc.ec.europa.eu/publications/2021-best-practice-guidelines-eu-code-conduct-data-centre-energy-efficiency).

(625)  Vydáno 1. července 2019 Evropským výborem pro normalizaci (CEN) a Evropským výborem pro normalizaci v elektrotechnice (CENELEC) (verze z 4.6.2021: https://www.cenelec.eu/dyn/www/f?p=104:110:508227404055501::::FSP_ORG_ID,FSP_PROJECT,FSP_LANG_ID:1258297,65095,25).

(626)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(627)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(628)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(629)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(630)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(631)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(632)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(633)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(634)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(635)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(636)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(637)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(638)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en).

(639)  Odpovídající alespoň úrovni technologické připravenosti 7 v souladu s přílohou G Obecných příloh pracovního programu Horizont 2020 na období 2016–2017, s. 29, čímž splňuje alespoň kritéria podstatného příspěvku k přizpůsobování se změně klimatu u cílových činností.

(640)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/35 ze dne 10. října 2014, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES o přístupu k pojišťovací a zajišťovací činnosti a jejím výkonu (Solventnost II) (Úř. věst. L 12, 17.1.2015, s. 1).

(641)  Viz dodatek A.

(642)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1).

(643)  Příslušná definice je uvedena v čl. 2 bodě 5 směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/97 ze dne 20. ledna 2016 o distribuci pojištění (Úř. věst. L 26, 2.2.2016, s. 19).

(644)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(645)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(646)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(647)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(648)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(649)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(650)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(651)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(652)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(653)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(654)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(655)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(656)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(657)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(658)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(659)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(660)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(661)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(662)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(663)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

(664)  Budoucí scénáře zahrnují reprezentativní směry vývoje koncentrací Mezivládního panelu pro změnu klimatu RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 a RCP8.5.

(665)  Hodnotící zprávy o změně klimatu: „Dopady, přizpůsobení se a zranitelnost“, pravidelně uveřejňované Mezivládním panelem pro změnu klimatu (IPCC), orgánem Organizace spojených národů pro hodnocení vědeckých poznatků týkajících se změny klimatu, https://www.ipcc.ch/reports/.

(666)  Například služby programu Copernicus spravované Evropskou komisí.

(667)  Přírodě blízká řešení jsou definována jako „řešení inspirovaná a podporovaná přírodou, která jsou nákladově efektivní a současně environmentálně, sociálně a hospodářsky přínosná a přispívají k budování odolnosti. Tato řešení přinášejí do měst, krajiny a mořského prostředí větší počet různorodějších přírodních a přirozených prvků a procesů, a to prostřednictvím místně přizpůsobených, systémových zásahů, které účinně využívají zdroje“. Přírodě blízká řešení jsou proto prospěšná pro biologickou rozmanitost a podporují fungování ekosystémových služeb (verze z 4.6.2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_cs/).

(668)  Viz sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů: Zelená infrastruktura – zlepšování přírodního kapitálu Evropy (COM/2013/0249 final).

---

Dodatek A

KLASIFIKACE NEBEZPEČÍ SOUVISEJÍCÍCH S KLIMATEM
   (1)

| | Související s teplotou | Související s větrem | Související s vodou | Související s pevným povrchem |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Chronická | Měnící se teplota (vzduchu, sladké vody, mořské vody) | Měnící se větrné poměry | Měnící se srážkové poměry a druhy srážek (déšť, krupobití, sníh/led) | Eroze pobřeží |
| Tepelný stres | | Srážky nebo hydrologická proměnlivost | Degradace půdy |
| Proměnlivost teploty | | Okyselování oceánů | Eroze půdy |
| Tání permafrostu | | Zasolování | Soliflukce |
| | | Zvyšování hladiny moří | |
| | | Vodní stres | |
| Akutní | Vlna veder | Cyklón, hurikán, tajfun | Sucho | Lavina |
| Studená vlna/mráz | Bouře (včetně sněhových, prachových a písečných) | Silné srážky (déšť, krupobití, sníh/led) | Sesuv půdy |
| Lesní požár | Tornádo | Povodeň (pobřežní, říční, dešťová, způsobená podzemními vodami) | Sesedání půdy |
| | | Protržení ledovcového jezera | |

Související s teplotou

Související s větrem

Související s vodou

Související s pevným povrchem

Chronická

Měnící se teplota (vzduchu, sladké vody, mořské vody)

Měnící se větrné poměry

Měnící se srážkové poměry a druhy srážek (déšť, krupobití, sníh/led)

Eroze pobřeží

Tepelný stres

Srážky nebo hydrologická proměnlivost

Degradace půdy

Proměnlivost teploty

Okyselování oceánů

Eroze půdy

Tání permafrostu

Zasolování

Soliflukce

Zvyšování hladiny moří

Vodní stres

Akutní

Vlna veder

Cyklón, hurikán, tajfun

Sucho

Lavina

Studená vlna/mráz

Bouře (včetně sněhových, prachových a písečných)

Silné srážky (déšť, krupobití, sníh/led)

Sesuv půdy

Lesní požár

Tornádo

Povodeň (pobřežní, říční, dešťová, způsobená podzemními vodami)

Sesedání půdy

Protržení ledovcového jezera

---

(1)  Seznam nebezpečí souvisejících s klimatem v této tabulce není úplný a představuje pouze orientační seznam nejrozšířenějších nebezpečí, která by měla být při posuzování klimatických rizik a zranitelností zohledněna jako minimum.

---

Dodatek B

OBECNÁ KRITÉRIA ZÁSADY „VÝZNAMNĚ NEPOŠKOZOVAT“ PRO UDRŽITELNÉ VYUŽÍVÁNÍ A OCHRANU VODNÍCH A MOŘSKÝCH ZDROJŮ

Jsou zjištěna a řešena rizika zhoršování stavu životního prostředí související se zachováním kvality vody a předcházením vodnímu stresu s cílem dosáhnout dobrého stavu vod a dobrého ekologického potenciálu ve smyslu čl. 2 bodů 22 a 23 nařízení (EU) 2020/852 v souladu se směrnicí 2000/60/ES (1) a s plánem hospodaření s vodou a ochrany vod vypracovaným na základě uvedené směrnice pro potenciálně zasažený vodní útvar nebo útvary, a to po konzultaci s příslušnými zúčastněnými stranami.

Pokud se provádí posuzování vlivů na životní prostředí v souladu se směrnicí 2011/92/EU a zahrnuje posouzení dopadu na vodní útvary v souladu se směrnicí 2000/60/ES, není nutné žádné další posouzení dopadu na vodní útvary za předpokladu, že byla vyřešena zjištěná rizika.

---

(1)  V případě činností ve třetích zemích v souladu s platnými vnitrostátními právními předpisy nebo mezinárodními normami, které sledují rovnocenné cíle dobrého stavu vod a dobrého ekologického potenciálu prostřednictvím rovnocenných procesních a hmotněprávních pravidel, tj. plánu hospodaření s vodou a ochrany vod vypracovaného po konzultaci s příslušnými zúčastněnými stranami, který zajišťuje, že 1) je posouzen dopad těchto činností na zjištěný stav nebo ekologický potenciál potenciálně zasaženého vodního útvaru nebo útvarů a 2) nedojde ke zhoršení dobrého stavu / ekologického potenciálu ani k jejich zabránění, nebo není-li to možné, 3) je to opodstatněno neexistencí lepších environmentálních alternativ, které by nebyly neúměrně nákladné / technicky neproveditelné, a jsou přijaty veškeré proveditelné kroky s cílem zmírnit nepříznivý vliv na stav vodního útvaru.

---

Dodatek C

OBECNÁ KRITÉRIA ZÁSADY „VÝZNAMNĚ NEPOŠKOZOVAT“ PRO PREVENCI A OMEZOVÁNÍ ZNEČIŠTĚNÍ, POKUD JDE O POUŽÍVÁNÍ A PŘÍTOMNOST CHEMICKÝCH LÁTEK

Činnost nevede k výrobě, uvádění na trh nebo používání:

| a) | látek uvedených v příloze I nebo II nařízení (EU) 2019/1021, a to jak samotných, tak ve formě směsí nebo předmětů, kromě případů, kdy jsou přítomny jako nezáměrné stopové kontaminující látky; |
| --- | --- |

a)

látek uvedených v příloze I nebo II nařízení (EU) 2019/1021, a to jak samotných, tak ve formě směsí nebo předmětů, kromě případů, kdy jsou přítomny jako nezáměrné stopové kontaminující látky;

| b) | rtuti a sloučeniny rtuti, jejich směsí a výrobků s přidanou rtutí ve smyslu článku 2 nařízení (EU) 2017/852; |
| --- | --- |

b)

rtuti a sloučeniny rtuti, jejich směsí a výrobků s přidanou rtutí ve smyslu článku 2 nařízení (EU) 2017/852;

| c) | látek uvedených v příloze I nebo II nařízení (ES) č. 1005/2009, a to jak samotných, tak ve formě směsí nebo předmětů; |
| --- | --- |

c)

látek uvedených v příloze I nebo II nařízení (ES) č. 1005/2009, a to jak samotných, tak ve formě směsí nebo předmětů;

| d) | látek uvedených v příloze II směrnice 2011/65/EU, a to jak samotných, tak ve formě směsí nebo předmětů, kromě případů, které jsou plně v souladu s čl. 4 odst. 1 uvedené směrnice; |
| --- | --- |

d)

látek uvedených v příloze II směrnice 2011/65/EU, a to jak samotných, tak ve formě směsí nebo předmětů, kromě případů, které jsou plně v souladu s čl. 4 odst. 1 uvedené směrnice;

| e) | látek uvedených v příloze XVII nařízení (ES) 1907/2006, a to jak samotných, tak ve formě směsí nebo předmětů, kromě případů, které jsou plně v souladu s podmínkami stanovenými v uvedené příloze; |
| --- | --- |

e)

látek uvedených v příloze XVII nařízení (ES) 1907/2006, a to jak samotných, tak ve formě směsí nebo předmětů, kromě případů, které jsou plně v souladu s podmínkami stanovenými v uvedené příloze;

| f) | látek, které splňují kritéria stanovená v článku 57 nařízení (ES) č. 1907/2006 a jsou identifikovány v souladu s čl. 59 odst. 1 uvedeného nařízení, a to jak samotných, tak ve formě směsí nebo předmětů, kromě případů, kdy bylo prokázáno, že jejich použití je pro společnost zásadní; |
| --- | --- |

f)

látek, které splňují kritéria stanovená v článku 57 nařízení (ES) č. 1907/2006 a jsou identifikovány v souladu s čl. 59 odst. 1 uvedeného nařízení, a to jak samotných, tak ve formě směsí nebo předmětů, kromě případů, kdy bylo prokázáno, že jejich použití je pro společnost zásadní;

| g) | jiných látek, které splňují kritéria stanovená v článku 57 nařízení (ES) č. 1907/2006, a to jak samotných, tak ve formě směsí nebo předmětů, kromě případů, kdy bylo prokázáno, že jejich použití je pro společnost zásadní. |
| --- | --- |

g)

jiných látek, které splňují kritéria stanovená v článku 57 nařízení (ES) č. 1907/2006, a to jak samotných, tak ve formě směsí nebo předmětů, kromě případů, kdy bylo prokázáno, že jejich použití je pro společnost zásadní.

---

Dodatek D

OBECNÁ KRITÉRIA ZÁSADY „VÝZNAMNĚ NEPOŠKOZOVAT“ PRO OCHRANU A OBNOVU BIOLOGICKÉ ROZMANITOSTI A EKOSYSTÉMŮ

| Bylo provedeno posouzení vlivů na životní prostředí (EIA) nebo screening (1) v souladu se směrnicí 2011/92/EU (2).
  V případě, že bylo provedeno posouzení vlivů na životní prostředí, jsou provedena požadovaná zmírňující a kompenzační opatření na ochranu životního prostředí.
  U lokalit/provozů umístěných v oblastech citlivých z hlediska biologické rozmanitosti nebo v jejich blízkosti (včetně sítě chráněných oblastí Natura 2000, míst světového dědictví UNESCO a klíčových oblastí biologické rozmanitosti, jakož i dalších chráněných oblastí) bylo případně provedeno příslušné posouzení (3) a na základě jeho závěrů jsou provedena nezbytná zmírňující opatření (4). |
| --- |

Bylo provedeno posouzení vlivů na životní prostředí (EIA) nebo screening (1) v souladu se směrnicí 2011/92/EU (2).

V případě, že bylo provedeno posouzení vlivů na životní prostředí, jsou provedena požadovaná zmírňující a kompenzační opatření na ochranu životního prostředí.

U lokalit/provozů umístěných v oblastech citlivých z hlediska biologické rozmanitosti nebo v jejich blízkosti (včetně sítě chráněných oblastí Natura 2000, míst světového dědictví UNESCO a klíčových oblastí biologické rozmanitosti, jakož i dalších chráněných oblastí) bylo případně provedeno příslušné posouzení (3) a na základě jeho závěrů jsou provedena nezbytná zmírňující opatření (4).

---

(1)  Postup, kterým příslušný orgán určuje, zda projekty uvedené v příloze II směrnice 2011/92/EU mají podléhat posouzení vlivů na životní prostředí (podle čl. 4 odst. 2 uvedené směrnice).

(2)  V případě činností ve třetích zemích v souladu s rovnocennými platnými vnitrostátními předpisy nebo mezinárodními normami, například s normou výkonnosti IFC č. 1: Posuzování a řízení environmentálních a sociálních rizik.

(3)  V souladu se směrnicemi 2009/147/ES a 92/43/EHS. V případě činností umístěných ve třetích zemích v souladu s rovnocennými platnými vnitrostátními právními předpisy nebo mezinárodními normami, které jsou zaměřeny na ochranu přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin a které vyžadují provedení 1) screeningu s cílem určit, zda je pro danou činnost zapotřebí náležité posouzení možných dopadů na chráněná stanoviště a druhy; 2) daného náležitého posouzení, pokud ze screeningu vyplyne, že je zapotřebí, například podle normy výkonnosti IFC č. 6: Ochrana biologické rozmanitosti a udržitelné řízení živých přírodních zdrojů.

(4)  Tato opatření jsou určena s cílem zajistit, aby projekt, plán nebo činnost neměly významný vliv na cíle ochrany chráněné oblasti.

---