# Euroopa Liidu L 80/2012

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2012.080.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 80 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 55. köide20. märts 2012 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2012.080.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 80

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

55. köide20. märts 2012

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 237/2012, 19. märts 2012, Saccharomyces cerevisiae’st (CBS 615.94) saadud α-galaktosidaasi (EC 3.2.1.22) ja Aspergillus niger’ist (CBS 120604) saadud endo-1,4-β-glükanaasi (EC 3.2.1.4) lubamise kohta broilerkanade söödalisandina (loa omanik Kerry Ingredients and Flavours) (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 238/2012, 19. märts 2012, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Sel de Guérande / Fleur de sel de Guérande (KGT)] | 4 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 239/2012, 19. märts 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 9 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 240/2012, 19. märts 2012, milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud 2012. aasta märtsi seitsmel esimesel päeval määruse (EÜ) nr 533/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvootide raames | 11 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 241/2012, 19. märts 2012, milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2012. aasta märtsi seitsmel esimesel päeval määruse (EÜ) nr 539/2007 alusel avatud tariifikvootide raames munasektoris ja ovoalbumiini puhul | 13 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 242/2012, 19. märts 2012, milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2012. aasta märtsi seitsmel esimesel päeval määruse (EÜ) nr 1385/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvoodi raames | 15 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus 2012/158/ÜVJP, 19. märts 2012, millega muudetakse otsust 2011/173/ÜVJP piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Bosnias ja Hertsegoviinas | 17 |
| | * | Nõukogu otsus 2012/159/ÜVJP, 19. märts 2012, millega muudetakse otsust 2011/172/ÜVJP teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Egiptuses | 18 |
| | | 2012/160/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 1. märts 2012, mis käsitleb Saksamaa liiduvalitsuse poolt teatavaks tehtud siseriiklikke õigusnorme, millega säilitatakse plii, baariumi, arseeni, antimoni, elavhõbeda ning nitrosoamiinide ja nitroositavate ainete piirnorm mänguasjades ka pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/48/EÜ (mänguasjade ohutuse kohta) kohaldamise algust (
  1
  ) | 19 |
| | | 2012/161/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 19. märts 2012, millega algatatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 732/2008 artikli 17 lõike 2 kohane uurimine, mis käsitleb Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni narkootiliste ainete ühtse konventsiooni tõhusat rakendamist Boliivias | 30 |
| | | RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID |
| | | 2012/162/EL |
| | * | Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise vastavushindamise vastastikuse tunnustamise lepinguga loodud komitee otsus nr 1/2011, 20. detsember 2011, kokkuleppe 1. lisasse köisteid käsitleva 19. peatüki lisamise ja 1. lisas loetletud õigusaktide viidete ajakohastamise kohta | 31 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 237/2012, 19. märts 2012, Saccharomyces cerevisiae’st (CBS 615.94) saadud α-galaktosidaasi (EC 3.2.1.22) ja Aspergillus niger’ist (CBS 120604) saadud endo-1,4-β-glükanaasi (EC 3.2.1.4) lubamise kohta broilerkanade söödalisandina (loa omanik Kerry Ingredients and Flavours) (
  1
  )

Saccharomyces cerevisiae

Aspergillus niger’

1

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 238/2012, 19. märts 2012, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Sel de Guérande / Fleur de sel de Guérande (KGT)]

4

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 239/2012, 19. märts 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

9

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 240/2012, 19. märts 2012, milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud 2012. aasta märtsi seitsmel esimesel päeval määruse (EÜ) nr 533/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvootide raames

11

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 241/2012, 19. märts 2012, milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2012. aasta märtsi seitsmel esimesel päeval määruse (EÜ) nr 539/2007 alusel avatud tariifikvootide raames munasektoris ja ovoalbumiini puhul

13

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 242/2012, 19. märts 2012, milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2012. aasta märtsi seitsmel esimesel päeval määruse (EÜ) nr 1385/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvoodi raames

15

OTSUSED

*

Nõukogu otsus 2012/158/ÜVJP, 19. märts 2012, millega muudetakse otsust 2011/173/ÜVJP piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Bosnias ja Hertsegoviinas

17

*

Nõukogu otsus 2012/159/ÜVJP, 19. märts 2012, millega muudetakse otsust 2011/172/ÜVJP teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Egiptuses

18

2012/160/EL

*

Komisjoni otsus, 1. märts 2012, mis käsitleb Saksamaa liiduvalitsuse poolt teatavaks tehtud siseriiklikke õigusnorme, millega säilitatakse plii, baariumi, arseeni, antimoni, elavhõbeda ning nitrosoamiinide ja nitroositavate ainete piirnorm mänguasjades ka pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/48/EÜ (mänguasjade ohutuse kohta) kohaldamise algust (
  1
  )

1

19

2012/161/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 19. märts 2012, millega algatatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 732/2008 artikli 17 lõike 2 kohane uurimine, mis käsitleb Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni narkootiliste ainete ühtse konventsiooni tõhusat rakendamist Boliivias

30

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

2012/162/EL

*

Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise vastavushindamise vastastikuse tunnustamise lepinguga loodud komitee otsus nr 1/2011, 20. detsember 2011, kokkuleppe 1. lisasse köisteid käsitleva 19. peatüki lisamise ja 1. lisas loetletud õigusaktide viidete ajakohastamise kohta

31

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 13. jaanuari 2012. aasta rakendusmääruse (EL) nr 29/2012 (oliiviõli turustusnormide kohta) parandus ( ELT L 12, 14.1.2012 ) | 39 |
| | * | Komisjoni 26. juuni 2009. aasta määruse (EÜ) nr 560/2009 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 874/2004, millega kehtestatakse tippdomeeni .eu rakendamise ja kasutamise üldeeskirjad ning selle registreerimise põhimõtted) parandused ( ELT L 166, 27.6.2009 ) | 39 |

Parandused

*

Komisjoni 13. jaanuari 2012. aasta rakendusmääruse (EL) nr 29/2012 (oliiviõli turustusnormide kohta) parandus ( ELT L 12, 14.1.2012 )

( ELT L 12, 14.1.2012 )

39

*

Komisjoni 26. juuni 2009. aasta määruse (EÜ) nr 560/2009 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 874/2004, millega kehtestatakse tippdomeeni .eu rakendamise ja kasutamise üldeeskirjad ning selle registreerimise põhimõtted) parandused ( ELT L 166, 27.6.2009 )

( ELT L 166, 27.6.2009 )

39

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 20.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 80/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 80/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 237/2012,

19. märts 2012,

Saccharomyces cerevisiae’st (CBS 615.94) saadud α-galaktosidaasi (EC 3.2.1.22) ja Aspergillus niger’ist (CBS 120604) saadud endo-1,4-β-glükanaasi (EC 3.2.1.4) lubamise kohta broilerkanade söödalisandina (loa omanik Kerry Ingredients and Flavours)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubade andmise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubade andmise kord ning selliste lubade andmise alused ja menetlused.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 kohaselt esitati taotlus Saccharomyces cerevisiae’st (CBS 615.94) saadud α-galaktosidaasi (EC 3.2.1.22) ja Aspergillus niger’ist (CBS 120604) saadud endo-1,4-β-glükanaasi (EC 3.2.1.4) kasutamise lubamiseks. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 kohaselt esitati taotlus Saccharomyces cerevisiae’st (CBS 615.94) saadud α-galaktosidaasi (EC 3.2.1.22) ja Aspergillus niger’ist (CBS 120604) saadud endo-1,4-β-glükanaasi (EC 3.2.1.4) kasutamise lubamiseks. Taotlusele olid lisatud määruse (EÜ) nr 1831/2003 artikli 7 lõikes 3 nõutud andmed ja dokumendid.

| (3) | Taotluses käsitletakse Saccharomyces cerevisiae’st (CBS 615.94) saadud α-galaktosidaasi (EC 3.2.1.22) ja Aspergillus niger’ist (CBS 120604) saadud endo-1,4-β-glükanaasi (EC 3.2.1.4) lubamist broilerkanade söödalisandina ning selle klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid”. |
| --- | --- |

(3)

Taotluses käsitletakse Saccharomyces cerevisiae’st (CBS 615.94) saadud α-galaktosidaasi (EC 3.2.1.22) ja Aspergillus niger’ist (CBS 120604) saadud endo-1,4-β-glükanaasi (EC 3.2.1.4) lubamist broilerkanade söödalisandina ning selle klassifitseerimist söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid”.

| (4) | Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) jõudis oma 17. novembri 2011. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimustes ei kahjusta Saccharomyces cerevisiae’st (CBS 615.94) saadud α-galaktosidaasi (EC 3.2.1.22) ja Aspergillus niger’ist (CBS 120604) saadud endo-1,4-β-glükanaasi (EC 3.2.1.4) valmistised loomade ja inimeste tervist ega keskkonda ja nende kasutamine võib suurendada broilerkanade lõplikku kehakaalu. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödalisandi analüüsimeetodi kohta söödas. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) jõudis oma 17. novembri 2011. aasta arvamuses (2) järeldusele, et kavandatud kasutustingimustes ei kahjusta Saccharomyces cerevisiae’st (CBS 615.94) saadud α-galaktosidaasi (EC 3.2.1.22) ja Aspergillus niger’ist (CBS 120604) saadud endo-1,4-β-glükanaasi (EC 3.2.1.4) valmistised loomade ja inimeste tervist ega keskkonda ja nende kasutamine võib suurendada broilerkanade lõplikku kehakaalu. Toiduohutusameti arvates ei ole vajadust turustamisjärgse järelevalve erinõuete järele. Toiduohutusamet kinnitas ka määrusega (EÜ) nr 1831/2003 asutatud referentlabori aruande söödalisandi analüüsimeetodi kohta söödas.

| (5) | Saccharomyces cerevisiae’st (CBS 615.94) saadud α-galaktosidaasi (EC 3.2.1.22) ja Aspergillus niger’ist (CBS 120604) saadud endo-1,4-β-glükanaasi (EC 3.2.1.4) hindamisel ilmnes, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse valmistise kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud viisil. |
| --- | --- |

(5)

Saccharomyces cerevisiae’st (CBS 615.94) saadud α-galaktosidaasi (EC 3.2.1.22) ja Aspergillus niger’ist (CBS 120604) saadud endo-1,4-β-glükanaasi (EC 3.2.1.4) hindamisel ilmnes, et määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 5 sätestatud tingimused kasutamise lubamiseks on täidetud. Seepärast tuleks anda luba kõnealuse valmistise kasutamiseks käesoleva määruse lisas esitatud viisil.

| (6) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas nimetatud valmistist, mis kuulub söödalisandite kategooriasse „zootehnilised lisandid” ja funktsionaalrühma „seedimist soodustavad ained”, lubatakse kasutada söödalisandina loomasöötades kõnealuses lisas esitatud tingimustel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. märts 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

1

(2)  EFSA Journal 2011; 9(12):2451.

2

---

LISA

| Söödalisandi identifitseerimisnumber | Loa omanik | Söödalisand | Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktiivsuse ühik 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta |
| Zootehniliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: seedimist soodustavad ained |
| 4a17 | Kerry Ingredients and Flavours | α-galaktosidaas
  (EC 3.2.1.22)
  Endo-1,4-β-glükanaas
  (EC 3.2.1.4) | | Söödalisandi koostis


  Saccharomyces cerevisiae’st (CBS 615.94) saadud α-galaktosidaasi (EC 3.2.1.22) ja Aspergillus niger’ist (CBS 120604) saadud endo-1,4-β-glükanaasi (EC 3.2.1.4) valmistis, minimaalse aktiivsusega tahkel kujul:






  — | 1 000 U (1) α-galaktosidaasi/g |

Söödalisandi identifitseerimisnumber

Loa omanik

Söödalisand

Koostis, keemiline valem, kirjeldus, analüüsimeetod

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Aktiivsuse ühik 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta

Zootehniliste lisandite kategooria. Funktsionaalrühm: seedimist soodustavad ained

4a17

Kerry Ingredients and Flavours

α-galaktosidaas

(EC 3.2.1.22)

Endo-1,4-β-glükanaas

(EC 3.2.1.4)

Söödalisandi koostis

Saccharomyces cerevisiae’st (CBS 615.94) saadud α-galaktosidaasi (EC 3.2.1.22) ja Aspergillus niger’ist (CBS 120604) saadud endo-1,4-β-glükanaasi (EC 3.2.1.4) valmistis, minimaalse aktiivsusega tahkel kujul:

—

1 000 U (1) α-galaktosidaasi/g

| — | 5 700 U (2) endo-1,4-β-glükanaasi/g |
| --- | --- |

—

5 700 U (2) endo-1,4-β-glükanaasi/g

| | Toimeaine kirjeldus


  Saccharomyces cerevisiae’st (CBS 615.94) saadud α-galaktosidaas ja Aspergillus niger’ist (CBS 120604) saadud endo-1,4-β-glükanaas |
| --- | --- |

Toimeaine kirjeldus

Saccharomyces cerevisiae’st (CBS 615.94) saadud α-galaktosidaas ja Aspergillus niger’ist (CBS 120604) saadud endo-1,4-β-glükanaas

| | Analüüsimeetod
   (3)

  Määramine:






  — | kolorimeetriline meetod, millega mõõdetakse p-nitrofenooli vabanemist α-galaktosidaasi toimel p-nitrofenüül-α-galaktopüranosiidsubstraadist; |
| --- | --- | --- |

Analüüsimeetod
   (3)

Määramine:

—

kolorimeetriline meetod, millega mõõdetakse p-nitrofenooli vabanemist α-galaktosidaasi toimel p-nitrofenüül-α-galaktopüranosiidsubstraadist;

| — | kolorimeetriline meetod, millega mõõdetakse vesilahustuva värvaine vabanemist endo-1,4-β-glükanaasi toimel odra glükaansubstraadist, mis on ristseotud asuriiniga. |
| --- | --- |

—

kolorimeetriline meetod, millega mõõdetakse vesilahustuva värvaine vabanemist endo-1,4-β-glükanaasi toimel odra glükaansubstraadist, mis on ristseotud asuriiniga.

Broilerkanad

—

50 U α-galaktosidaasi

285 U endo-1,4-β-glükanaasi

—

| 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutusjuhistes tuleb märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutusjuhistes tuleb märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus.

| 2. | Soovituslik maksimumkogus:






  — | 100 U α-galaktosidaasi/kg |
| --- | --- | --- |

2.

Soovituslik maksimumkogus:

—

100 U α-galaktosidaasi/kg

| — | 570 U endo-1,4-β-glükanaasi/kg |
| --- | --- |

—

570 U endo-1,4-β-glükanaasi/kg

| 3. | Kasutajate ohutus: käsitlemisel kasutada respiraatorit, kaitseprille ja kaitsekindaid |
| --- | --- |

3.

Kasutajate ohutus: käsitlemisel kasutada respiraatorit, kaitseprille ja kaitsekindaid

9. aprill 2022

---

(1)  Üks U on ensüümi kogus, mille toimel pH 5,0 ja temperatuuri 37 °C juures vabaneb p-nitrofenüül-α-galaktopüranosiidist (pNPG) üks mikromool p-nitrofenooli minutis.

(2)  Üks U on ensüümi kogus, mille toimel pH taseme 5,0 ja temperatuuri 50 °C juures vabaneb β-glükaanist üks milligramm redutseerivaid suhkruid (glükoosi ekvivalendid) minutis.

(3)  Analüüsimeetodite andmed on kättesaadavad referentlabori veebilehel: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx

---

| 20.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 80/4 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 80/4

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 238/2012,

19. märts 2012,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [„Sel de Guérande” / „Fleur de sel de Guérande” (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule avaldati Euroopa Liidu Teatajas Prantsusmaa taotlus registreerida nimetus „Sel de Guérande” / „Fleur de sel de Guérande” (KGT) (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule avaldati Euroopa Liidu Teatajas Prantsusmaa taotlus registreerida nimetus „Sel de Guérande” / „Fleur de sel de Guérande” (KGT) (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida. |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida.

| (3) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 13 lõike 3 teise lõiguga võib üleminekuperioodi kehtestada ettevõtetele, mis on asutatud liikmesriigis, kus geograafiline piirkond asub, tingimusel et nimetatud ettevõtted on viie aasta jooksul enne kõnealuse määruse artikli 6 lõikes 2 sätestatud teate avaldamise kuupäeva vastavaid nimetusi pidevalt kasutades kõnealuseid tooteid õiguspäraselt turustanud ning et see asjaolu märgiti ära kõnealuse määruse artikli 5 lõikes 5 sätestatud siseriikliku vastuväidete esitamise menetluse käigus. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 13 lõike 3 teise lõiguga võib üleminekuperioodi kehtestada ettevõtetele, mis on asutatud liikmesriigis, kus geograafiline piirkond asub, tingimusel et nimetatud ettevõtted on viie aasta jooksul enne kõnealuse määruse artikli 6 lõikes 2 sätestatud teate avaldamise kuupäeva vastavaid nimetusi pidevalt kasutades kõnealuseid tooteid õiguspäraselt turustanud ning et see asjaolu märgiti ära kõnealuse määruse artikli 5 lõikes 5 sätestatud siseriikliku vastuväidete esitamise menetluse käigus.

| (4) | 22. veebruaril 2011 sai komisjon kirja, milles Prantsuse Vabariigi ametiasutused kinnitasid, et riigi territooriumil asutatud ettevõtted, mille loetelu on esitatud käesoleva määruse II lisas, vastavad määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 13 lõike 3 teise lõiguga ette nähtud tingimustele. |
| --- | --- |

(4)

22. veebruaril 2011 sai komisjon kirja, milles Prantsuse Vabariigi ametiasutused kinnitasid, et riigi territooriumil asutatud ettevõtted, mille loetelu on esitatud käesoleva määruse II lisas, vastavad määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 13 lõike 3 teise lõiguga ette nähtud tingimustele.

| (5) | Kõnealustel ettevõtetel tuleks seepärast lubada jätkata nimetuse „Sel de Guérande” / „Fleur de sel de Guérande” (KGT) kasutamist viieaastase üleminekuperioodi jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast, |
| --- | --- |

(5)

Kõnealustel ettevõtetel tuleks seepärast lubada jätkata nimetuse „Sel de Guérande” / „Fleur de sel de Guérande” (KGT) kasutamist viieaastase üleminekuperioodi jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse I lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Ettevõtted, mille loetelu on esitatud käesoleva määruse II lisas, võivad jätkata kõnealuse nimetuse kasutamist viie aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. märts 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  ELT C 189, 29.6.2011, lk 42.

2

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 510/2006 I lisas osutatud toit:

PRANTSUSMAA

Sel de Guérande / Fleur de sel de Guérande (KGT)

---

II LISA

Ettevõtted, kellel lubatakse jätkata nimetuse „Sel de Guérande” / „Fleur de sel de Guérande” (KGT) kasutamist viieaastase üleminekuperioodi jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast

| Nimi | Ettevõte | Aadress 1 | Aadress 2 | Kommuun |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ANEZO Thierry | | Route du Lamy | | 44420 MESQUER |
| ARNOULD Nicolas | | Pen d'Hué | | 44350 ST MOLF |
| AUBE Didier | | Rue des Gabelous Boulay | | 44350 ST MOLF |
| BAHOLET Sylvain | | 133 av. de l'Océan | | 44510 LE POULIGUEN |
| BALAY Alain | | 3 rue de Treraly | | 44420 LA TURBALLE |
| BARON Julien | | 9 bis rue de la Gare | | 44740 BATZ SUR MER |
| BENISTY Daniel | | 59 route du Lany | | 44420 MESQUER |
| BERNIER Gilles | | Village de Guéniguen | | 44350 GUERANDE |
| BILLAUD Anthony | | 46 bis rue de la Grand-Vallée | | 44740 BATZ SUR MER |
| BIRKER Philippe | | 50 rue des Cordiers | | 44490 LE CROISIC |
| BODIGUEL François Xavier | | Kerneve | | 44350 GUERANDE |
| BOULEAU Stéphane | Sté l'Œillet de Guérande | Kergaigne no 25 | | 44350 GUERANDE |
| BOURDIC Erwan | Sté LE NATURSEL | 33 rue de Cornen | | 44510 LE POULIGUEN |
| BOURSE Jean-Philippe | | 14 route de Brandu | | 44420 PIRIAC SUR MER |
| CALAME Florence | | La Métairie Neuve | La Petite Garenne | 44350 GUERANDE |
| CHARTEAU Lionel | | 2 rue de Bellevue | | 44350 ST MOLF |
| CHOPIN-LEHUEDE A-Marie | | 6 rue des Saulniers | | 44740 BATZ SUR MER |
| CONSTANT Guy | | 12 chemin de Pelue | | 44510 LE POULIGUEN |
| CONSTANT Philippe | | 18 rue des Pradeleaux | | 44350 GUERANDE |
| DANIEL Laurent | | 9 ter route du Bas Brivin | | 44500 LA BAULE |
| DANIEL Patrick | | 4 av. de Kerban | | 44740 BATZ SUR MER |
| DELETTRE Serge | | 7 bis rue des Parcs du Bourg | | 44410 ST LIPHARD |
| DINELLI Danielle | | 20 rue du Ber | SAILLE | 44350 GUERANDE |
| DIVOT Tony | | 77 rue du Port | | 56760 PENESTIN |
| DONINI Pascal | | 9 rue des Goélands | | 44740 BATZ SUR MER |
| DRUENNE Fabien | | La Butte | | 44350 ST MOLF |
| DUPIN DE BEYSSAT Antoine | | 9 bd Guy de Champsavin | | 44800 LA BAULE |
| DURAND Damien | | 7 av. des Moulins | | 44380 PORNICHET |
| DURAND François | | 7 av. des Moulins | | 44380 PORNICHET |
| GRIVAUD Franck et Emmanuelle | | Route de la Turballe | SAILLE | 44350 GUERANDE |
| GUERCHAIS Chrystelle | | 62 route de Guérande | TREGATE | 44740 BATZ SUR MER |
| GUERIN André Yves | | 12 rue de la Salinière | | 44740 BATZ SUR MER |
| GUERIN Nicolas | | 10 imp. de la Bordane | | 44740 BATZ SUR MER |
| GUIBERT Christophe | EURL GUIBERT | 44 rue Lamartine | | 44350 GUERANDE |
| GUILLAUME Denis | | 54 rue H. Bournouveau | | 44420 LA TURBALLE |
| GUILLOTIN Dominique | | 7 rue de Kervaudet | | 44420 LA TURBALLE |
| HASPOT J-Paul | | 31 rue des Etaux | | 44740 BATZ SUR MER |
| HERVY Gilles | | Meliniac | | 44420 PIRIAC SUR MER |
| JOACHIM Stéphane | | Ile de Goben | Route de St André des Eaux | 44350 GUERANDE |
| JUBE Daniel | | 5 rue Sully | | 44420 LA TURBALLE |
| JUBE René | | 22 rue Sully | | 44420 LA TURBALLE |
| JUVIN Hélène | | Le Lany | | 44420 MESQUER |
| LACOURBAS Bruno | | 62 route de Guérande | TREGATE | 44740 BATZ SUR MER |
| LARDEUX Sandrine | | 18 route de Berigo | Zone Artisanale | 44740 BATZ SUR MER |
| LECERF-HASPOT Sandrine | | 31 rue des Etaux | | 44740 BATZ SUR MER |
| LEGAL Marc | | 4 rue de la Fontaine | MOUZAC | 44350 GUERANDE |
| LEHUEDE Bernard | | 4 rue des Saulniers | | 44740 BATZ SUR MER |
| LEHUEDE Hervé | | 18 av. Marguerite Jean | | 44500 LA BAULE |
| LEHUEDE Marie-Thérèse | | Le Fournil | TREGATE | 44740 BATZ SUR MER |
| LEHUEDE Raphaël | | 54 route de Guérande | | 44740 BATZ SUR MER |
| LESCAUDRON J-Paul | | 39 route de Trégate | | 44740 BATZ SUR MER |
| LESCAUDRON Sébastien | | 11 Chemin de Kermabon | | 44740 BATZ SUR MER |
| MACE Antoine | | 24 rue Basse Saillé | | 44350 GUERANDE |
| MACE J-François | | 19 rue des Prés Garnier | | 44350 GUERANDE |
| MAGRE Alice | | 46 bis rue de la Grand-Vallée | | 44740 BATZ SUR MER |
| MENARD Philippe | | 3 Chemin de Barnabé | | 44420 LA TURBALLE |
| MOIZAN Damy | | 42 route de Kerlan | | 44740 BATZ SUR MER |
| MOIZAN-BOURSE Marcelle | | 42 route de Kerlan | | 44740 BATZ SUR MER |
| MORICE Denis | | Imp. Des Prés Leberre | TREGATE | 44740 BATZ SUR MER |
| MOUILLERON Olivier Yves Michel | | Chemin Bérigo | | 44740 BATZ SUR MER |
| NIGET Paul | | 605 Bd de Lauvergnac | | 44420 LA TURBALLE |
| NOURY Joël | | 44 rue des Goélands | | 44740 BATZ SUR MER |
| PAIN François | | 10 route de la Pigeonnière | | 44740 BATZ SUR MER |
| PAIN Gérard | | Route de Beauregard | | 44740 BATZ SUR MER |
| PAIN Guillaume Hervé | | 4 allée des Avocettes | | 44740 BATZ SUR MER |
| PAIN Jonathan-Valérick | | 5 lot. de Trémondais | | 44740 BATZ SUR MER |
| PAIN-LESCAUDRON Brigitte | | 4 allée des Avocettes | | 44740 BATZ SUR MER |
| PAULAY Stéphane | | Chemin des Prés Richard | TREGATE | 44740 BATZ SUR MER |
| PICHON J-Paul | | 42 rue de Kerbouchard | | 44740 BATZ SUR MER |
| PICHON Patrick | | 7 route de Bérigo | | 44740 BATZ SUR MER |
| PICHON Théophile | | 55 av. Moreau | | 44510 LE POULIGUEN |
| PROCKTER Pascal | | No 51 Kerlagadec | | 44420 MESQUER |
| PRAUD Didier | SEL QUE J'AIME | 74 av. Guy de La Morandais | | 44500 LA BAULE |
| REMINIAC Sylvain | | 7 Faubourg St Michel | | 44350 GUERANDE |
| RIO Gwénaël | TRAD Y SEL SA | 9 rue Olivier Guichard | La Masse | 44740 BATZ SUR MER |
| RIO Louis-Charles | EURL RIO | ZA de Prad Velin | BP 37 | 44740 BATZ SUR MER |
| RIVALANT Aubin et Jean | GAEC HOLEN BREIZH | 33 route de Kermoisan | | 44740 BATZ SUR MER |
| RIVALANT J-Yves | | 27 rue de Poulan | | 44740 BATZ SUR MER |
| RIVRON J. et E. | | 7 chemin des Pierreries | ST MARC SUR MER | 44600 ST NAZAIRE |
| SORIN Anne-Laure | | 11 Chemin de Kermabon | | 44740 BATZ SUR MER |
| THIERY Sylvie | | 7 grand-Venelle | ROFFIAT | 44740 BATZ SUR MER |
| TILLARD Pierrick | | 33 route de Pradel | | 44350 GUERANDE |
| TILLEUL Dominique | | 14 rue du commerce | | 44510 LE POULIGUEN |
| TRIGODET Joël | | Le Haut Langâtre | | 44410 HERBIGNAC |
| TRIMAUD Mickaël | | 1930 ROUTE DE Fan Coispéan | | 44420 LA TURBALLE |
| VINET Daniel | | 19 rue de la Pigeonnière | | 44740 BATZ SUR MER |
| VINET Sylvain | | 11 rue de la Perseiverence | | 44490 LE CROISIC |

Nimi

Ettevõte

Aadress 1

Aadress 2

Kommuun

ANEZO Thierry

Route du Lamy

44420 MESQUER

ARNOULD Nicolas

Pen d'Hué

44350 ST MOLF

AUBE Didier

Rue des Gabelous Boulay

44350 ST MOLF

BAHOLET Sylvain

133 av. de l'Océan

44510 LE POULIGUEN

BALAY Alain

3 rue de Treraly

44420 LA TURBALLE

BARON Julien

9 bis rue de la Gare

44740 BATZ SUR MER

BENISTY Daniel

59 route du Lany

44420 MESQUER

BERNIER Gilles

Village de Guéniguen

44350 GUERANDE

BILLAUD Anthony

46 bis rue de la Grand-Vallée

44740 BATZ SUR MER

BIRKER Philippe

50 rue des Cordiers

44490 LE CROISIC

BODIGUEL François Xavier

Kerneve

44350 GUERANDE

BOULEAU Stéphane

Sté l'Œillet de Guérande

Kergaigne no 25

44350 GUERANDE

BOURDIC Erwan

Sté LE NATURSEL

33 rue de Cornen

44510 LE POULIGUEN

BOURSE Jean-Philippe

14 route de Brandu

44420 PIRIAC SUR MER

CALAME Florence

La Métairie Neuve

La Petite Garenne

44350 GUERANDE

CHARTEAU Lionel

2 rue de Bellevue

44350 ST MOLF

CHOPIN-LEHUEDE A-Marie

6 rue des Saulniers

44740 BATZ SUR MER

CONSTANT Guy

12 chemin de Pelue

44510 LE POULIGUEN

CONSTANT Philippe

18 rue des Pradeleaux

44350 GUERANDE

DANIEL Laurent

9 ter route du Bas Brivin

44500 LA BAULE

DANIEL Patrick

4 av. de Kerban

44740 BATZ SUR MER

DELETTRE Serge

7 bis rue des Parcs du Bourg

44410 ST LIPHARD

DINELLI Danielle

20 rue du Ber

SAILLE

44350 GUERANDE

DIVOT Tony

77 rue du Port

56760 PENESTIN

DONINI Pascal

9 rue des Goélands

44740 BATZ SUR MER

DRUENNE Fabien

La Butte

44350 ST MOLF

DUPIN DE BEYSSAT Antoine

9 bd Guy de Champsavin

44800 LA BAULE

DURAND Damien

7 av. des Moulins

44380 PORNICHET

DURAND François

7 av. des Moulins

44380 PORNICHET

GRIVAUD Franck et Emmanuelle

Route de la Turballe

SAILLE

44350 GUERANDE

GUERCHAIS Chrystelle

62 route de Guérande

TREGATE

44740 BATZ SUR MER

GUERIN André Yves

12 rue de la Salinière

44740 BATZ SUR MER

GUERIN Nicolas

10 imp. de la Bordane

44740 BATZ SUR MER

GUIBERT Christophe

EURL GUIBERT

44 rue Lamartine

44350 GUERANDE

GUILLAUME Denis

54 rue H. Bournouveau

44420 LA TURBALLE

GUILLOTIN Dominique

7 rue de Kervaudet

44420 LA TURBALLE

HASPOT J-Paul

31 rue des Etaux

44740 BATZ SUR MER

HERVY Gilles

Meliniac

44420 PIRIAC SUR MER

JOACHIM Stéphane

Ile de Goben

Route de St André des Eaux

44350 GUERANDE

JUBE Daniel

5 rue Sully

44420 LA TURBALLE

JUBE René

22 rue Sully

44420 LA TURBALLE

JUVIN Hélène

Le Lany

44420 MESQUER

LACOURBAS Bruno

62 route de Guérande

TREGATE

44740 BATZ SUR MER

LARDEUX Sandrine

18 route de Berigo

Zone Artisanale

44740 BATZ SUR MER

LECERF-HASPOT Sandrine

31 rue des Etaux

44740 BATZ SUR MER

LEGAL Marc

4 rue de la Fontaine

MOUZAC

44350 GUERANDE

LEHUEDE Bernard

4 rue des Saulniers

44740 BATZ SUR MER

LEHUEDE Hervé

18 av. Marguerite Jean

44500 LA BAULE

LEHUEDE Marie-Thérèse

Le Fournil

TREGATE

44740 BATZ SUR MER

LEHUEDE Raphaël

54 route de Guérande

44740 BATZ SUR MER

LESCAUDRON J-Paul

39 route de Trégate

44740 BATZ SUR MER

LESCAUDRON Sébastien

11 Chemin de Kermabon

44740 BATZ SUR MER

MACE Antoine

24 rue Basse Saillé

44350 GUERANDE

MACE J-François

19 rue des Prés Garnier

44350 GUERANDE

MAGRE Alice

46 bis rue de la Grand-Vallée

44740 BATZ SUR MER

MENARD Philippe

3 Chemin de Barnabé

44420 LA TURBALLE

MOIZAN Damy

42 route de Kerlan

44740 BATZ SUR MER

MOIZAN-BOURSE Marcelle

42 route de Kerlan

44740 BATZ SUR MER

MORICE Denis

Imp. Des Prés Leberre

TREGATE

44740 BATZ SUR MER

MOUILLERON Olivier Yves Michel

Chemin Bérigo

44740 BATZ SUR MER

NIGET Paul

605 Bd de Lauvergnac

44420 LA TURBALLE

NOURY Joël

44 rue des Goélands

44740 BATZ SUR MER

PAIN François

10 route de la Pigeonnière

44740 BATZ SUR MER

PAIN Gérard

Route de Beauregard

44740 BATZ SUR MER

PAIN Guillaume Hervé

4 allée des Avocettes

44740 BATZ SUR MER

PAIN Jonathan-Valérick

5 lot. de Trémondais

44740 BATZ SUR MER

PAIN-LESCAUDRON Brigitte

4 allée des Avocettes

44740 BATZ SUR MER

PAULAY Stéphane

Chemin des Prés Richard

TREGATE

44740 BATZ SUR MER

PICHON J-Paul

42 rue de Kerbouchard

44740 BATZ SUR MER

PICHON Patrick

7 route de Bérigo

44740 BATZ SUR MER

PICHON Théophile

55 av. Moreau

44510 LE POULIGUEN

PROCKTER Pascal

No 51 Kerlagadec

44420 MESQUER

PRAUD Didier

SEL QUE J'AIME

74 av. Guy de La Morandais

44500 LA BAULE

REMINIAC Sylvain

7 Faubourg St Michel

44350 GUERANDE

RIO Gwénaël

TRAD Y SEL SA

9 rue Olivier Guichard

La Masse

44740 BATZ SUR MER

RIO Louis-Charles

EURL RIO

ZA de Prad Velin

BP 37

44740 BATZ SUR MER

RIVALANT Aubin et Jean

GAEC HOLEN BREIZH

33 route de Kermoisan

44740 BATZ SUR MER

RIVALANT J-Yves

27 rue de Poulan

44740 BATZ SUR MER

RIVRON J. et E.

7 chemin des Pierreries

ST MARC SUR MER

44600 ST NAZAIRE

SORIN Anne-Laure

11 Chemin de Kermabon

44740 BATZ SUR MER

THIERY Sylvie

7 grand-Venelle

ROFFIAT

44740 BATZ SUR MER

TILLARD Pierrick

33 route de Pradel

44350 GUERANDE

TILLEUL Dominique

14 rue du commerce

44510 LE POULIGUEN

TRIGODET Joël

Le Haut Langâtre

44410 HERBIGNAC

TRIMAUD Mickaël

1930 ROUTE DE Fan Coispéan

44420 LA TURBALLE

VINET Daniel

19 rue de la Pigeonnière

44740 BATZ SUR MER

VINET Sylvain

11 rue de la Perseiverence

44490 LE CROISIC

---

| 20.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 80/9 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 80/9

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 239/2012,

19. märts 2012,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. märts 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 139,1 |
| JO | 64,0 |
| MA | 53,3 |
| TN | 89,4 |
| TR | 101,8 |
| ZZ | 89,5 |
| 0707 00 05 | JO | 120,0 |
| TR | 175,0 |
| ZZ | 147,5 |
| 0709 91 00 | EG | 76,0 |
| ZZ | 76,0 |
| 0709 93 10 | JO | 225,1 |
| MA | 61,8 |
| TR | 122,7 |
| ZZ | 136,5 |
| 0805 10 20 | EG | 54,3 |
| IL | 75,8 |
| MA | 50,2 |
| TN | 60,6 |
| TR | 68,3 |
| ZZ | 61,8 |
| 0805 50 10 | EG | 69,3 |
| TR | 48,5 |
| ZZ | 58,9 |
| 0808 10 80 | AR | 89,5 |
| BR | 84,0 |
| CA | 125,0 |
| CL | 100,1 |
| CN | 87,5 |
| MK | 31,8 |
| US | 143,4 |
| UY | 74,9 |
| ZA | 119,9 |
| ZZ | 95,1 |
| 0808 30 90 | AR | 97,1 |
| CL | 136,8 |
| CN | 47,3 |
| ZA | 92,4 |
| ZZ | 93,4 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

139,1

JO

64,0

MA

53,3

TN

89,4

TR

101,8

ZZ

89,5

0707 00 05

JO

120,0

TR

175,0

ZZ

147,5

0709 91 00

EG

76,0

ZZ

76,0

0709 93 10

JO

225,1

MA

61,8

TR

122,7

ZZ

136,5

0805 10 20

EG

54,3

IL

75,8

MA

50,2

TN

60,6

TR

68,3

ZZ

61,8

0805 50 10

EG

69,3

TR

48,5

ZZ

58,9

0808 10 80

AR

89,5

BR

84,0

CA

125,0

CL

100,1

CN

87,5

MK

31,8

US

143,4

UY

74,9

ZA

119,9

ZZ

95,1

0808 30 90

AR

97,1

CL

136,8

CN

47,3

ZA

92,4

ZZ

93,4

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 20.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 80/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 80/11

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 240/2012,

19. märts 2012,

milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud 2012. aasta märtsi seitsmel esimesel päeval määruse (EÜ) nr 533/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvootide raames

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni 14. mai 2007. aasta määrust (EÜ) nr 533/2007, millega sätestatakse tariifikvootide avamine ja haldamine kodulinnulihasektoris, (3) eriti selle artikli 5 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 533/2007 on avatud tariifikvoodid kodulinnulihasektori toodete importimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 533/2007 on avatud tariifikvoodid kodulinnulihasektori toodete importimiseks.

| (2) | 2012. aasta märtsi seitsme esimese päeva jooksul esitatud impordilitsentsid alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2012 hõlmavad teatavate kvootide puhul saadaolevast kogusest suuremat kogust. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, ja määrata taotletud kogustele jaotuskoefitsient, |
| --- | --- |

(2)

2012. aasta märtsi seitsme esimese päeva jooksul esitatud impordilitsentsid alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2012 hõlmavad teatavate kvootide puhul saadaolevast kogusest suuremat kogust. Seega tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, ja määrata taotletud kogustele jaotuskoefitsient,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 533/2007 alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2012 esitatud impordilitsentsitaotlustele kehtestatakse käesoleva määruse lisas esitatud jaotuskoefitsient.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 20. märtsil 2012.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. märts 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.

2

(3)  ELT L 125, 15.5.2007, lk 9.

3

---

LISA

| Rühma nr | Jrk-nr | Alaperioodiks 1.4.2012-30.6.2012 esitatud impordilitsentsitaotluste jaotuskoefitsient
  (%) |
| --- | --- | --- |
| P1 | 09.4067 | 3,335053 |
| P3 | 09.4069 | 0,378598 |

Rühma nr

Jrk-nr

Alaperioodiks 1.4.2012-30.6.2012 esitatud impordilitsentsitaotluste jaotuskoefitsient

(%)

P1

09.4067

3,335053

P3

09.4069

0,378598

---

| 20.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 80/13 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 80/13

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 241/2012,

19. märts 2012,

milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2012. aasta märtsi seitsmel esimesel päeval määruse (EÜ) nr 539/2007 alusel avatud tariifikvootide raames munasektoris ja ovoalbumiini puhul

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni 15. mai 2007. aasta määrust (EÜ) nr 539/2007, millega sätestatakse tariifikvootide avamine ja haldamine munasektoris ja ovoalbumiini puhul, (3) eriti selle artikli 5 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 539/2007 on avatud tariifikvoodid munasektoris ja ovoalbumiini puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 539/2007 on avatud tariifikvoodid munasektoris ja ovoalbumiini puhul.

| (2) | 2012. aasta märtsi seitsme esimese päeva jooksul alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2012 esitatud impordilitsentsitaotlused hõlmavad teatavate kvootide puhul saadaolevast kogusest suuremat kogust. Seetõttu tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, ja määrata taotletud kogustele jaotuskoefitsient, |
| --- | --- |

(2)

2012. aasta märtsi seitsme esimese päeva jooksul alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2012 esitatud impordilitsentsitaotlused hõlmavad teatavate kvootide puhul saadaolevast kogusest suuremat kogust. Seetõttu tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, ja määrata taotletud kogustele jaotuskoefitsient,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 539/2007 alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2012 esitatud impordilitsentsitaotluste suhtes kohaldatakse käesoleva määruse lisas esitatud jaotuskoefitsienti.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 20. märtsil 2012.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. märts 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.

2

(3)  ELT L 128, 16.5.2007, lk 19.

3

---

LISA

| Rühma nr | Jrk-nr | Alaperioodiks 1.4.2012-30.6.2012 esitatud impordilitsentsitaotluste jaotuskoefitsient
  (%) |
| --- | --- | --- |
| E2 | 09.4401 | 26,424965 |

Rühma nr

Jrk-nr

Alaperioodiks 1.4.2012-30.6.2012 esitatud impordilitsentsitaotluste jaotuskoefitsient

(%)

E2

09.4401

26,424965

---

| 20.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 80/15 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 80/15

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 242/2012,

19. märts 2012,

milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud taotlused 2012. aasta märtsi seitsmel esimesel päeval määruse (EÜ) nr 1385/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvoodi raames

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni 26. novembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1385/2007, milles sätestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 774/94 rakenduseeskirjad kodulinnulihasektoris teatavate ühenduse tariifikvootide avamise ja haldamise puhul, (3) eriti selle artikli 5 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

2012. aasta märtsi seitsme esimese päeva jooksul alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2012 esitatud impordilitsentsitaotlused hõlmavad teatavate kvootide puhul saadaolevast kogusest suuremat kogust. Seetõttu tuleks kindlaks määrata, kui palju impordilitsentse võib välja anda, ja määrata taotletud kogustele jaotuskoefitsient,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1385/2007 alaperioodiks 1. aprillist kuni 30. juunini 2012 esitatud impordilitsentsitaotluste suhtes kohaldatakse käesoleva määruse lisas esitatud jaotuskoefitsiente.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 20. märtsil 2012.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. märts 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.

2

(3)  ELT L 309, 27.11.2007, lk 47.

3

---

LISA

| Rühma nr | Jrk-nr | Alaperioodiks 1.4.2012-30.6.2012 esitatud impordilitsentsitaotluste jaotuskoefitsient
  (protsentides) |
| --- | --- | --- |
| 1 | 09.4410 | 0,320206 |
| 3 | 09.4412 | 0,362584 |
| 4 | 09.4420 | 0,365633 |
| 6 | 09.4422 | 0,369007 |

Rühma nr

Jrk-nr

Alaperioodiks 1.4.2012-30.6.2012 esitatud impordilitsentsitaotluste jaotuskoefitsient

(protsentides)

1

09.4410

0,320206

3

09.4412

0,362584

4

09.4420

0,365633

6

09.4422

0,369007

---

OTSUSED

| 20.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 80/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 80/17

---

NÕUKOGU OTSUS 2012/158/ÜVJP,

19. märts 2012,

millega muudetakse otsust 2011/173/ÜVJP piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Bosnias ja Hertsegoviinas

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 21. märtsil 2011 vastu otsuse 2011/173/ÜVJP (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 21. märtsil 2011 vastu otsuse 2011/173/ÜVJP (1).

| (2) | Otsuse 2011/173/ÜVJP läbivaatamine näitas, et piiravate meetmete kehtivust tuleks pikendada 22. märtsini 2013. |
| --- | --- |

(2)

Otsuse 2011/173/ÜVJP läbivaatamine näitas, et piiravate meetmete kehtivust tuleks pikendada 22. märtsini 2013.

| (3) | Otsust 2011/173/ÜVJP tuleks vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Otsust 2011/173/ÜVJP tuleks vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2011/173/ÜVJP artikli 6 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Käesolevat otsust kohaldatakse 22. märtsini 2013.”.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 19. märts 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

M. GJERSKOV

---

(1)  ELT L 76, 22.3.2011, lk 68.

1

---

| 20.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 80/18 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 80/18

---

NÕUKOGU OTSUS 2012/159/ÜVJP,

19. märts 2012,

millega muudetakse otsust 2011/172/ÜVJP teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Egiptuses

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 21. märtsil 2011 vastu otsuse 2011/172/ÜVJP (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 21. märtsil 2011 vastu otsuse 2011/172/ÜVJP (1).

| (2) | Otsuse 2011/172/ÜVJP läbivaatamine näitas, et piiravate meetmete kehtivust tuleks pikendada 22. märtsini 2013. |
| --- | --- |

(2)

Otsuse 2011/172/ÜVJP läbivaatamine näitas, et piiravate meetmete kehtivust tuleks pikendada 22. märtsini 2013.

| (3) | Otsust 2011/172/ÜVJP tuleks vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Otsust 2011/172/ÜVJP tuleks vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2011/172/ÜVJP artikkel 5 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 5

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Käesolevat otsust kohaldatakse 22. märtsini 2013.

Käesolevat otsust vaadatakse pidevalt uuesti läbi. Seda uuendatakse või vajaduse korral muudetakse, kui nõukogu leiab, et selle eesmärke ei ole saavutatud.”

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 19. märts 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

M. GJERSKOV

---

(1)  ELT L 76, 22.3.2011, lk 63.

1

---

| 20.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 80/19 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 80/19

---

KOMISJONI OTSUS,

1. märts 2012,

mis käsitleb Saksamaa liiduvalitsuse poolt teatavaks tehtud siseriiklikke õigusnorme, millega säilitatakse plii, baariumi, arseeni, antimoni, elavhõbeda ning nitrosoamiinide ja nitroositavate ainete piirnorm mänguasjades ka pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/48/EÜ (mänguasjade ohutuse kohta) kohaldamise algust

(Ainult saksakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2012/160/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 114 lõikeid 4 ja 6,

ning arvestades järgmist:

ASJAOLUD

| (1) | 20. jaanuaril 2011 taotles Saksamaa liiduvalitsus komisjonilt ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 4 alusel luba jätta pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta direktiivi 2009/48/EÜ (mänguasjade ohutuse kohta) (1) (edaspidi „direktiiv”) II lisa III osa jõustumist alles Saksamaa õigusaktides kehtestatud sätted viie mänguasjadest eralduva elemendi – plii, arseeni, elavhõbeda, baariumi ja antimoni – ning samuti nitrosoamiinide ja nitroositavate ainete kohta. |
| --- | --- |

(1)

20. jaanuaril 2011 taotles Saksamaa liiduvalitsus komisjonilt ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 4 alusel luba jätta pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta direktiivi 2009/48/EÜ (mänguasjade ohutuse kohta) (1) (edaspidi „direktiiv”) II lisa III osa jõustumist alles Saksamaa õigusaktides kehtestatud sätted viie mänguasjadest eralduva elemendi – plii, arseeni, elavhõbeda, baariumi ja antimoni – ning samuti nitrosoamiinide ja nitroositavate ainete kohta.

ELi toimimise lepingu artikli 114 lõiked 4 ja 6

| (2) | ELi toimimise lepingu artikli 114 lõigetes 4 ja 6 on sätestatud:
  „4.   Kui pärast seda, kui nõukogu või komisjon on ühtlustamismeetme vastu võtnud, peab liikmesriik artiklis 36 märgitud oluliste vajaduste tõttu või seoses keskkonna või töökeskkonna kaitsega vajalikuks säilitada siseriiklikke norme, teatab ta nendest normidest ja nende säilitamise põhjustest komisjonile.”
  (...)
  „6.   Komisjon kinnitab kõnealused siseriiklikud normid või lükkab need tagasi kuue kuu jooksul pärast lõigetes 4 ja 5 osutatud teatamist, olles eelnevalt kindlaks teinud, kas need on või ei ole suvalise diskrimineerimise vahendid või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangud, ja kas need kujutavad või ei kujuta endast takistust siseturu toimimisele.
  Kui komisjon selles ajavahemikus otsust ei tee, loetakse lõigetes 4 [...] osutatud siseriiklikud normid kinnitatuks.
  Kui seda õigustab küsimuse keerukus ja kui puudub oht inimeste tervisele, võib komisjon asjaomasele liikmesriigile teatada, et käesolevas lõikes osutatud ajavahemikku võidakse pikendada veel kuni kuus kuud.” |
| --- | --- |

(2)

ELi toimimise lepingu artikli 114 lõigetes 4 ja 6 on sätestatud:

„4.   Kui pärast seda, kui nõukogu või komisjon on ühtlustamismeetme vastu võtnud, peab liikmesriik artiklis 36 märgitud oluliste vajaduste tõttu või seoses keskkonna või töökeskkonna kaitsega vajalikuks säilitada siseriiklikke norme, teatab ta nendest normidest ja nende säilitamise põhjustest komisjonile.”

(...)

„6.   Komisjon kinnitab kõnealused siseriiklikud normid või lükkab need tagasi kuue kuu jooksul pärast lõigetes 4 ja 5 osutatud teatamist, olles eelnevalt kindlaks teinud, kas need on või ei ole suvalise diskrimineerimise vahendid või liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangud, ja kas need kujutavad või ei kujuta endast takistust siseturu toimimisele.

Kui komisjon selles ajavahemikus otsust ei tee, loetakse lõigetes 4 [...] osutatud siseriiklikud normid kinnitatuks.

Kui seda õigustab küsimuse keerukus ja kui puudub oht inimeste tervisele, võib komisjon asjaomasele liikmesriigile teatada, et käesolevas lõikes osutatud ajavahemikku võidakse pikendada veel kuni kuus kuud.”

Direktiiv

| (3) | Direktiiviga on ette nähtud eeskirjad mänguasjade ohutuse kohta ning nende vaba liikumise kohta Euroopa Liidus. Artikli 54 kohaselt kehtestavad liikmesriigid direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 20. jaanuariks 2011 ning kohaldavad neid alates 20. juulist 2011. Direktiivi II lisa III osa kohaldatakse alates 20. juulist 2013. |
| --- | --- |

(3)

Direktiiviga on ette nähtud eeskirjad mänguasjade ohutuse kohta ning nende vaba liikumise kohta Euroopa Liidus. Artikli 54 kohaselt kehtestavad liikmesriigid direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 20. jaanuariks 2011 ning kohaldavad neid alates 20. juulist 2011. Direktiivi II lisa III osa kohaldatakse alates 20. juulist 2013.

| (4) | Direktiivi II lisa III osa punktis 8 on kehtestatud nitrosoamiinide ja nitroositavate ainete konkreetsed piirnormid. Nende ainete kasutamine keelatakse alla 36 kuu vanustele lastele ette nähtud mänguasjades või muudes mänguasjades, mis on mõeldud suhu panemiseks, juhul kui aine migratsiooni määr on nitrosoamiinide korral vähemalt 0,05 mg/kg ja nitroositavate ainete korral vähemalt 1 mg/kg korral. Direktiivi II lisa III osa punktis 13 on esitatud konkreetsed migratsiooni piirnormid mitme elemendi, sealhulgas plii, arseeni, elavhõbeda, baariumi ja antimoni kohta. On kehtestatud kolm migratsiooni piirnormi vastavalt mänguasjamaterjalile: kuiv, habras, pulbrilaadne mänguasjamaterjal, vedel või kleepuv mänguasjamaterjal ning mahakraabitud mänguasjamaterjal. Ei ole lubatud ületada järgmisi piirnorme: plii puhul 13,5 mg/kg, 3,4 mg/kg ja 160 mg/kg; arseeni puhul 3,8 mg/kg, 0,9 mg/kg ja 47 mg/kg; elavhõbeda puhul 7,5 mg/kg, 1,9 mg/kg ja 94 mg/kg; baariumi puhul 4 500 mg/kg, 1 125 mg/kg ja 56 000 mg/kg; antimoni puhul 45 mg/kg, 11,3 mg/kg ja 560 mg/kg. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivi II lisa III osa punktis 8 on kehtestatud nitrosoamiinide ja nitroositavate ainete konkreetsed piirnormid. Nende ainete kasutamine keelatakse alla 36 kuu vanustele lastele ette nähtud mänguasjades või muudes mänguasjades, mis on mõeldud suhu panemiseks, juhul kui aine migratsiooni määr on nitrosoamiinide korral vähemalt 0,05 mg/kg ja nitroositavate ainete korral vähemalt 1 mg/kg korral. Direktiivi II lisa III osa punktis 13 on esitatud konkreetsed migratsiooni piirnormid mitme elemendi, sealhulgas plii, arseeni, elavhõbeda, baariumi ja antimoni kohta. On kehtestatud kolm migratsiooni piirnormi vastavalt mänguasjamaterjalile: kuiv, habras, pulbrilaadne mänguasjamaterjal, vedel või kleepuv mänguasjamaterjal ning mahakraabitud mänguasjamaterjal. Ei ole lubatud ületada järgmisi piirnorme: plii puhul 13,5 mg/kg, 3,4 mg/kg ja 160 mg/kg; arseeni puhul 3,8 mg/kg, 0,9 mg/kg ja 47 mg/kg; elavhõbeda puhul 7,5 mg/kg, 1,9 mg/kg ja 94 mg/kg; baariumi puhul 4 500 mg/kg, 1 125 mg/kg ja 56 000 mg/kg; antimoni puhul 45 mg/kg, 11,3 mg/kg ja 560 mg/kg.

Saksamaa siseriiklikud õigusnormid

| (5) | Saksamaa tarbekaubamääruses (Bedarfsgegenständeverordnung) on kehtestatud nõuded nitrosoamiinide ja nitroositavate ainete kohta. Need sätted võeti vastu 2008. aastal, mil puudusid vastavad ELi nõuded nitrosoamiinide ja nitroositavate ainete kohta mänguasjades. Tarbekaubamääruses (Bedarfsgegenständeverordnung) on nõutud, et naturaalsest või sünteetilisest kummist mänguasjades, mis on ette nähtud alla 36 kuu vanustele lastele ja on mõeldud suhu panemiseks või võivad tõenäoliselt suhu sattuda, peab nitrosoamiinide ja nitroositavate ainete puhul migratsiooni tulemusena eralduv kogus olema niivõrd väike, et seda ei ole võimalik laboris määrata. Kõnealuses määruses on praegu kehtestatud nitrosoamiinide ja nitroositavate ainete migratsioonimäär nitrosoamiinide puhul alla 0,01 mg/kg ja nitroositavate ainete puhul alla 0,1 mg/kg. Üksikasjalikud normid nitrosoamiinide ja nitroositavate ainete kohta on sätestatud 23. detsembril 1997 avaldatud tarbekaubamääruse (Bedarfsgegenständeverordnung) 4. lisa punktis 1.b ning 10. lisa punktis 6; määrust on viimati muudetud 6. märtsi 2007. aasta määrusega. |
| --- | --- |

(5)

Saksamaa tarbekaubamääruses (Bedarfsgegenständeverordnung) on kehtestatud nõuded nitrosoamiinide ja nitroositavate ainete kohta. Need sätted võeti vastu 2008. aastal, mil puudusid vastavad ELi nõuded nitrosoamiinide ja nitroositavate ainete kohta mänguasjades. Tarbekaubamääruses (Bedarfsgegenständeverordnung) on nõutud, et naturaalsest või sünteetilisest kummist mänguasjades, mis on ette nähtud alla 36 kuu vanustele lastele ja on mõeldud suhu panemiseks või võivad tõenäoliselt suhu sattuda, peab nitrosoamiinide ja nitroositavate ainete puhul migratsiooni tulemusena eralduv kogus olema niivõrd väike, et seda ei ole võimalik laboris määrata. Kõnealuses määruses on praegu kehtestatud nitrosoamiinide ja nitroositavate ainete migratsioonimäär nitrosoamiinide puhul alla 0,01 mg/kg ja nitroositavate ainete puhul alla 0,1 mg/kg. Üksikasjalikud normid nitrosoamiinide ja nitroositavate ainete kohta on sätestatud 23. detsembril 1997 avaldatud tarbekaubamääruse (Bedarfsgegenständeverordnung) 4. lisa punktis 1.b ning 10. lisa punktis 6; määrust on viimati muudetud 6. märtsi 2007. aasta määrusega.

| (6) | Seadme- ja tooteohutusseaduse teises määruses (Verordnung über die Sicherheit von Spielzeug – 2. GPSGV) on käsitletud eelkõige järgmisi elemente: plii, arseen, elavhõbe, baarium ja antimon. Nende viie elemendi piirnormid, mis on kehtestatud seadme- ja tooteohutusseaduse teises määruses (Verordnung über die Sicherheit von Spielzeug – 2. GPSGV), on samad, mis on sätestatud nõukogu 3. mai 1988. aasta direktiivis 88/378/EMÜ mänguasjade ohutust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (2). Neid piirnorme on ELis kohaldatud alates 1990. aastast. Suurim päevane biosaadavus on plii puhul 0,7 μg, arseeni puhul 0,1 μg, elavhõbeda puhul 0,5 μg, baariumi puhul 25,0 μg, ja antimoni puhul 0,2 μg. Üksikasjalikud sätted nimetatud elementide kohta on esitatud seadme- ja tooteohutusseaduse teise määruse (Verordnung über die Sicherheit von Spielzeug – 2. GPSGV) paragrahvis 2. |
| --- | --- |

(6)

Seadme- ja tooteohutusseaduse teises määruses (Verordnung über die Sicherheit von Spielzeug – 2. GPSGV) on käsitletud eelkõige järgmisi elemente: plii, arseen, elavhõbe, baarium ja antimon. Nende viie elemendi piirnormid, mis on kehtestatud seadme- ja tooteohutusseaduse teises määruses (Verordnung über die Sicherheit von Spielzeug – 2. GPSGV), on samad, mis on sätestatud nõukogu 3. mai 1988. aasta direktiivis 88/378/EMÜ mänguasjade ohutust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (2). Neid piirnorme on ELis kohaldatud alates 1990. aastast. Suurim päevane biosaadavus on plii puhul 0,7 μg, arseeni puhul 0,1 μg, elavhõbeda puhul 0,5 μg, baariumi puhul 25,0 μg, ja antimoni puhul 0,2 μg. Üksikasjalikud sätted nimetatud elementide kohta on esitatud seadme- ja tooteohutusseaduse teise määruse (Verordnung über die Sicherheit von Spielzeug – 2. GPSGV) paragrahvis 2.

MENETLUS

| (7) | Majandus- ja tehnoloogiaministeeriumi esimese kirjaga, mis laekus 20. jaanuaril 2011, taotles Saksamaa liiduvalitsus komisjonilt ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 4 alusel luba jätta pärast direktiivi II lisa III osa jõustumist alles Saksamaa õigusaktides kehtestatud sätted mänguasjadest eralduvate elementide – plii, arseeni, elavhõbeda, baariumi ja antimoni – ning nitrosoamiinide ja nitroositavate ainete kohta. Taotluse üksikasjaliku põhjenduse esitas Saksamaa liiduvalitsus 2. märtsil 2011. aastal saadetud alalise esinduse kirjas. Üksikasjalik põhjendus koosnes mitmest lisast, sealhulgas asutuse Bundesinstitut für Risikobewertung (edaspidi „BfR”) poolt 2011. aasta jaanuaris tehtud teaduslikest uuringutest nimetatud ainete mõju kohta tervisele. |
| --- | --- |

(7)

Majandus- ja tehnoloogiaministeeriumi esimese kirjaga, mis laekus 20. jaanuaril 2011, taotles Saksamaa liiduvalitsus komisjonilt ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 4 alusel luba jätta pärast direktiivi II lisa III osa jõustumist alles Saksamaa õigusaktides kehtestatud sätted mänguasjadest eralduvate elementide – plii, arseeni, elavhõbeda, baariumi ja antimoni – ning nitrosoamiinide ja nitroositavate ainete kohta. Taotluse üksikasjaliku põhjenduse esitas Saksamaa liiduvalitsus 2. märtsil 2011. aastal saadetud alalise esinduse kirjas. Üksikasjalik põhjendus koosnes mitmest lisast, sealhulgas asutuse Bundesinstitut für Risikobewertung (edaspidi „BfR”) poolt 2011. aasta jaanuaris tehtud teaduslikest uuringutest nimetatud ainete mõju kohta tervisele.

| (8) | Komisjon kinnitas taotluse kättesaamist 24. veebruari 2011. aasta ja 14. märtsi 2011. aasta kirjaga ning seadis kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikega 6 oma vastuse tähtajaks 5. septembri 2011. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon kinnitas taotluse kättesaamist 24. veebruari 2011. aasta ja 14. märtsi 2011. aasta kirjaga ning seadis kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 114 lõikega 6 oma vastuse tähtajaks 5. septembri 2011.

| (9) | 24. juuni 2011. aasta kirjaga teavitas komisjon teisi liikmesriike Saksamaa liiduvalitsuselt saadud teatest. Samuti avaldas komisjon asjakohase teatise Euroopa Liidu Teatajas, (3) et teavitada teisi huvitatud isikuid siseriiklikest õigusnormidest, mille kohaldamist Saksamaa liiduvalitsus kavatseb jätkata, ning põhjustest, millele seejuures tuginetakse. |
| --- | --- |

(9)

24. juuni 2011. aasta kirjaga teavitas komisjon teisi liikmesriike Saksamaa liiduvalitsuselt saadud teatest. Samuti avaldas komisjon asjakohase teatise Euroopa Liidu Teatajas, (3) et teavitada teisi huvitatud isikuid siseriiklikest õigusnormidest, mille kohaldamist Saksamaa liiduvalitsus kavatseb jätkata, ning põhjustest, millele seejuures tuginetakse.

| (10) | Komisjon sai märkusi Tšehhi Vabariigilt, Poolalt, Rootsilt ja mitmelt asjassepuutuvalt sidusrühmalt. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon sai märkusi Tšehhi Vabariigilt, Poolalt, Rootsilt ja mitmelt asjassepuutuvalt sidusrühmalt.

| (11) | Tšehhi Vabariik on seisukohal, et Saksamaa teatatud meetmed kujutavad endast kaubandustõket, mis ei lase direktiivi järgivatel ettevõtjatel lasta mänguasju Saksamaa turule. Tšehhi ametivõimud toetavad laste paremat kaitset ohtlike kemikaalide eest, kuid on seisukohal, et niisuguseid meetmeid tuleks võtta direktiivi raames Euroopa tasandil. |
| --- | --- |

(11)

Tšehhi Vabariik on seisukohal, et Saksamaa teatatud meetmed kujutavad endast kaubandustõket, mis ei lase direktiivi järgivatel ettevõtjatel lasta mänguasju Saksamaa turule. Tšehhi ametivõimud toetavad laste paremat kaitset ohtlike kemikaalide eest, kuid on seisukohal, et niisuguseid meetmeid tuleks võtta direktiivi raames Euroopa tasandil.

| (12) | Poola on seisukohal, et Saksamaa meetmed takistavad mänguasjade vaba liikumist ELis ja on seetõttu lubamatud. Poola väljendab arvamust, et üks liikmesriik ei saa ühepoolselt säilitada teistsuguseid ohutusnõudeid ja takistada mänguasjaturu toimimist. |
| --- | --- |

(12)

Poola on seisukohal, et Saksamaa meetmed takistavad mänguasjade vaba liikumist ELis ja on seetõttu lubamatud. Poola väljendab arvamust, et üks liikmesriik ei saa ühepoolselt säilitada teistsuguseid ohutusnõudeid ja takistada mänguasjaturu toimimist.

| (13) | Rootsi peab Saksamaa esitatud põhjendusi veenvaks ja toetab taotlust. |
| --- | --- |

(13)

Rootsi peab Saksamaa esitatud põhjendusi veenvaks ja toetab taotlust.

| (14) | Komisjonile saadetud kirjas jagasid ühing Toy Industries of Europe, Euroopa kirjatarbetootjate liit, Prantsuse mänguasjatootjate liit ja Euroopa õhupallitootjate liit oma muresid tõkete pärast, mida Saksamaa meetmed, kui need heaks kiidetakse, hakkavad tekitama mänguasjade siseturu toimimises. |
| --- | --- |

(14)

Komisjonile saadetud kirjas jagasid ühing Toy Industries of Europe, Euroopa kirjatarbetootjate liit, Prantsuse mänguasjatootjate liit ja Euroopa õhupallitootjate liit oma muresid tõkete pärast, mida Saksamaa meetmed, kui need heaks kiidetakse, hakkavad tekitama mänguasjade siseturu toimimises.

| (15) | 4. augusti 2011. aasta otsusega (4) teatas komisjon Saksamaa liiduvalitsusele, et vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 6 kolmandale lõigule pikendatakse sama artikli esimeses lõigus osutatud kuuekuulist perioodi, mille jooksul tuleb kiita heaks või lükata tagasi Saksamaa poolt artikli 114 lõike 4 kohaselt 2. märtsil 2011 teatatud siseriiklikud sätted, mis käsitlevad viit elementi (plii, arseen, elavhõbe, baarium ja antimon) ning nitrosoamiine ja nitroositavaid aineid, kuni 5. märtsini 2012. |
| --- | --- |

(15)

4. augusti 2011. aasta otsusega (4) teatas komisjon Saksamaa liiduvalitsusele, et vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 6 kolmandale lõigule pikendatakse sama artikli esimeses lõigus osutatud kuuekuulist perioodi, mille jooksul tuleb kiita heaks või lükata tagasi Saksamaa poolt artikli 114 lõike 4 kohaselt 2. märtsil 2011 teatatud siseriiklikud sätted, mis käsitlevad viit elementi (plii, arseen, elavhõbe, baarium ja antimon) ning nitrosoamiine ja nitroositavaid aineid, kuni 5. märtsini 2012.

HINNANG

Vastuvõetavus

| (16) | 4. augusti 2011. aasta otsuses jõudis komisjon seisukohale, et Saksamaa esitatud taotlus, milles soovitakse saada luba säilitada siseriiklikud sätted viie elemendi – plii, arseeni, elavhõbeda, baariumi ja antimoni – ning samuti nitrosoamiinide ja nitroositavate ainete puhul, on vastuvõetav. |
| --- | --- |

(16)

4. augusti 2011. aasta otsuses jõudis komisjon seisukohale, et Saksamaa esitatud taotlus, milles soovitakse saada luba säilitada siseriiklikud sätted viie elemendi – plii, arseeni, elavhõbeda, baariumi ja antimoni – ning samuti nitrosoamiinide ja nitroositavate ainete puhul, on vastuvõetav.

Põhjenduste hindamine

| (17) | Vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 114 peab komisjon tagama, et kõik tingimused, mis annavad liikmesriigile võimaluse taotleda kõnealuses artiklis sätestatud erandit, on täidetud. Komisjon peab kontrollima, kas teatatud õigusnormid on artiklis 36 märgitud oluliste vajaduste tõttu või seoses keskkonna või töökeskkonna kaitsega põhjendatud. Lisaks peab komisjon kindlaks tegema, kas need meetmed, juhul kui nad on põhjendatud, ei kujuta endast suvalise diskrimineerimise vahendit ega liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangut ega takista siseturu toimimist. |
| --- | --- |

(17)

Vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 114 peab komisjon tagama, et kõik tingimused, mis annavad liikmesriigile võimaluse taotleda kõnealuses artiklis sätestatud erandit, on täidetud. Komisjon peab kontrollima, kas teatatud õigusnormid on artiklis 36 märgitud oluliste vajaduste tõttu või seoses keskkonna või töökeskkonna kaitsega põhjendatud. Lisaks peab komisjon kindlaks tegema, kas need meetmed, juhul kui nad on põhjendatud, ei kujuta endast suvalise diskrimineerimise vahendit ega liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangut ega takista siseturu toimimist.

| (18) | Saksamaa liiduvalitsus põhjendas oma taotlust inimeste tervise kaitsega. Taotluse toetuseks esitasid Saksamaa ametivõimud üksikasjaliku põhjenduse, millele olid lisatud teaduslikud uuringud asjaomaste ainete tervisemõju kohta, mille oli koostanud BfR. |
| --- | --- |

(18)

Saksamaa liiduvalitsus põhjendas oma taotlust inimeste tervise kaitsega. Taotluse toetuseks esitasid Saksamaa ametivõimud üksikasjaliku põhjenduse, millele olid lisatud teaduslikud uuringud asjaomaste ainete tervisemõju kohta, mille oli koostanud BfR.

Olulistel vajadustel rajanev põhjendus

Sissejuhatavad märkused

| (19) | Arseeni, plii, antimoni, baariumi ja elavhõbeda piirnormid, mis on sätestatud seadme- ja tooteohutusseaduse teises määruses (Verordnung über die Sicherheit von Spielzeug – 2. GPSGV), on samad, mis direktiivis 88/378/EMÜ, mida on ELis kohaldatud alates aastast 1990. Need piirnormid põhinesid tol ajal kättesaadavatel teaduslikel tõenditel, nimelt keemiliste ühendite toksilisuse ja ökotoksilisuse kontrollimise teadusliku nõuandekomitee teaduslikul arvamusel aastast 1985 pealkirjaga Report eurot 12964(EN), III peatükk „Chemical properties of toys”. Piirnormide kehtestamisel lähtuti hinnangulistest toiduga sissevõetavatest ainekogustest täiskasvanute puhul. Eeldati, et lapsed, kelle hinnanguline kehakaal on kuni 12 kg, omastaksid toiduga maksimaalselt 50 % täiskasvanute puhul arvestatud kogusest ning et mänguasjadest eralduvad kogused ei tohiks moodustada sellest rohkem kui 10 %. |
| --- | --- |

(19)

Arseeni, plii, antimoni, baariumi ja elavhõbeda piirnormid, mis on sätestatud seadme- ja tooteohutusseaduse teises määruses (Verordnung über die Sicherheit von Spielzeug – 2. GPSGV), on samad, mis direktiivis 88/378/EMÜ, mida on ELis kohaldatud alates aastast 1990. Need piirnormid põhinesid tol ajal kättesaadavatel teaduslikel tõenditel, nimelt keemiliste ühendite toksilisuse ja ökotoksilisuse kontrollimise teadusliku nõuandekomitee teaduslikul arvamusel aastast 1985 pealkirjaga Report eurot 12964(EN), III peatükk „Chemical properties of toys”. Piirnormide kehtestamisel lähtuti hinnangulistest toiduga sissevõetavatest ainekogustest täiskasvanute puhul. Eeldati, et lapsed, kelle hinnanguline kehakaal on kuni 12 kg, omastaksid toiduga maksimaalselt 50 % täiskasvanute puhul arvestatud kogusest ning et mänguasjadest eralduvad kogused ei tohiks moodustada sellest rohkem kui 10 %.

| (20) | Direktiiviga, mis võeti vastu aastal 2009, asendati direktiiv 88/378/EMÜ ja moderniseeriti kemikaalide suhtes kehtivat õigusraamistikku, võttes arvesse uusimaid läbivaatamise ajal saadaolevaid teaduslikke tõendeid. |
| --- | --- |

(20)

Direktiiviga, mis võeti vastu aastal 2009, asendati direktiiv 88/378/EMÜ ja moderniseeriti kemikaalide suhtes kehtivat õigusraamistikku, võttes arvesse uusimaid läbivaatamise ajal saadaolevaid teaduslikke tõendeid.

| (21) | Direktiivis sätestatud arseeni, plii, antimoni, baariumi ja elavhõbeda piirnormid on arvutatud järgmiselt: lähtudes Hollandi riikliku tervishoiu- ja keskkonnainstituudi (RIVM) 2008. aastal koostatud aruandest „Chemicals in Toys. A general methodology for assessment of chemical safety of toys with a focus on elements”, ei tohiks laste kokkupuude mänguasjades sisalduvate kemikaalidega ületada teatavat taset, mida nimetatakse lubatavaks päevadoosiks. Et lapsed puutuvad kemikaalidega kokku ka muude allikate kaudu peale mänguasjade, võib mänguasjades lubatav sisaldus olla vaid teatav protsent lubatavast päevadoosist. Toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomitee 2004. aasta aruandes on esitatud soovitus, et mänguasjades võib leiduda kahjulikke aineid kuni 10 % lubatavast päevadoosist. Eriti toksiliste ainete puhul (näiteks arseen, plii, elavhõbe) otsustas seadusandja siiski, et mänguasjadest ei tohi saada üle 5 % lubatavast päevadoosist, tagamaks, et neid aineid esineks ainult mikrokogustena, mis on kooskõlas hea tootmistavaga. Et saada piirnorme, tuleks lubatava päevadoosi maksimumprotsent korrutada lapse kaaluga, milleks arvestati hinnanguliselt 7,5 kg, ja jagada organismi sattunud mänguasjamaterjali kogusega, mis RIVM-i hinnangu kohaselt on mahakraabitud mänguasjamaterjali puhul 8 mg päevas, hapra mänguasjamaterjali puhul 100 mg päevas ja vedela või kleepuva mänguasjamaterjali puhul 400 mg päevas. Samu määrasid allaneelamise puhul toetas ka tervise ja keskkonnariskide teaduskomitee (SCHER) 18. mail 2010. aastal vastuvõetud arvamuses „Risks from organic CMR substances in toys”. Kuna lubatavad päevadoosid määratakse kindlaks teadusuuringutega, teadus aga võib areneda, on seadusandja näinud ette võimaluse neid piirnorme muuta, kui ilmnevad uued teaduslikud tõendid. |
| --- | --- |

(21)

Direktiivis sätestatud arseeni, plii, antimoni, baariumi ja elavhõbeda piirnormid on arvutatud järgmiselt: lähtudes Hollandi riikliku tervishoiu- ja keskkonnainstituudi (RIVM) 2008. aastal koostatud aruandest „Chemicals in Toys. A general methodology for assessment of chemical safety of toys with a focus on elements”, ei tohiks laste kokkupuude mänguasjades sisalduvate kemikaalidega ületada teatavat taset, mida nimetatakse lubatavaks päevadoosiks. Et lapsed puutuvad kemikaalidega kokku ka muude allikate kaudu peale mänguasjade, võib mänguasjades lubatav sisaldus olla vaid teatav protsent lubatavast päevadoosist. Toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomitee 2004. aasta aruandes on esitatud soovitus, et mänguasjades võib leiduda kahjulikke aineid kuni 10 % lubatavast päevadoosist. Eriti toksiliste ainete puhul (näiteks arseen, plii, elavhõbe) otsustas seadusandja siiski, et mänguasjadest ei tohi saada üle 5 % lubatavast päevadoosist, tagamaks, et neid aineid esineks ainult mikrokogustena, mis on kooskõlas hea tootmistavaga. Et saada piirnorme, tuleks lubatava päevadoosi maksimumprotsent korrutada lapse kaaluga, milleks arvestati hinnanguliselt 7,5 kg, ja jagada organismi sattunud mänguasjamaterjali kogusega, mis RIVM-i hinnangu kohaselt on mahakraabitud mänguasjamaterjali puhul 8 mg päevas, hapra mänguasjamaterjali puhul 100 mg päevas ja vedela või kleepuva mänguasjamaterjali puhul 400 mg päevas. Samu määrasid allaneelamise puhul toetas ka tervise ja keskkonnariskide teaduskomitee (SCHER) 18. mail 2010. aastal vastuvõetud arvamuses „Risks from organic CMR substances in toys”. Kuna lubatavad päevadoosid määratakse kindlaks teadusuuringutega, teadus aga võib areneda, on seadusandja näinud ette võimaluse neid piirnorme muuta, kui ilmnevad uued teaduslikud tõendid.

| (22) | Direktiiviga määratakse kindlaks migratsiooni piirnormid, samas kui siseriiklikud piirnormid, mida Saksamaa tahab säilitada, on väljendatud biosaadavusena. Biosaadavust määratletakse kui kemikaalikogust, mis mänguasjast tegelikult eraldub ja mis võib, kuid ei pruugi imenduda inimkehasse. Migratsiooni määratletakse kui kogust, mis mänguasjast tegelikult eraldub ja mis tegelikult imendub inimkehasse. Komisjon tunnistab, et 1990. aastal kehtestatud biosaadavuse piirnormid vahetati standardis EN 71–3 „Teatud elementide migratsioon” migratsiooni piirnormideks. Kuid selle vahetuse juures tehtud arvutused olid ligikaudsed. Kasutatud lubatavad päevadoosid põhinevad aastast 1985 pärinevatel soovitustel. Eeldati, et päevas satub organismi 8 mg mänguasjamaterjali, ning tehti kohandused, et viia laste kokkupuude toksiliste ainetega miinimumini, vähendades näiteks baariumi migratsiooni piirnormi, ning et tagada analüütiline teostatavus, suurendades näiteks antimoni ja arseeni migratsiooni piirnormi. |
| --- | --- |

(22)

Direktiiviga määratakse kindlaks migratsiooni piirnormid, samas kui siseriiklikud piirnormid, mida Saksamaa tahab säilitada, on väljendatud biosaadavusena. Biosaadavust määratletakse kui kemikaalikogust, mis mänguasjast tegelikult eraldub ja mis võib, kuid ei pruugi imenduda inimkehasse. Migratsiooni määratletakse kui kogust, mis mänguasjast tegelikult eraldub ja mis tegelikult imendub inimkehasse. Komisjon tunnistab, et 1990. aastal kehtestatud biosaadavuse piirnormid vahetati standardis EN 71–3 „Teatud elementide migratsioon” migratsiooni piirnormideks. Kuid selle vahetuse juures tehtud arvutused olid ligikaudsed. Kasutatud lubatavad päevadoosid põhinevad aastast 1985 pärinevatel soovitustel. Eeldati, et päevas satub organismi 8 mg mänguasjamaterjali, ning tehti kohandused, et viia laste kokkupuude toksiliste ainetega miinimumini, vähendades näiteks baariumi migratsiooni piirnormi, ning et tagada analüütiline teostatavus, suurendades näiteks antimoni ja arseeni migratsiooni piirnormi.

| (23) | Komisjon märgib, et standardid ei ole kohustuslikud, vaid tootmisharu kasutab neid õigusaktides sätestatud vastavushindamismenetluste raames vabatahtlikult. Lisaks sellele on standard EN 71–3 praegu läbivaatamisel, et standardi järgimisel võiks eeldada vastavust direktiivis kehtestatud uutele piirnormidele. |
| --- | --- |

(23)

Komisjon märgib, et standardid ei ole kohustuslikud, vaid tootmisharu kasutab neid õigusaktides sätestatud vastavushindamismenetluste raames vabatahtlikult. Lisaks sellele on standard EN 71–3 praegu läbivaatamisel, et standardi järgimisel võiks eeldada vastavust direktiivis kehtestatud uutele piirnormidele.

| (24) | Kokkuvõttes võeti direktiivis ja standardis EN 71–3 piirnormide kehtestamisel arvesse erinevaid teaduslikke kaalutlusi. Direktiivis kehtestatud piirnormid põhinevad järjekindlal ja läbipaistval teaduslik-toksikoloogilisel meetodil, millega tagatakse ohutus, ning seega võib neid pidada sobivamaks. |
| --- | --- |

(24)

Kokkuvõttes võeti direktiivis ja standardis EN 71–3 piirnormide kehtestamisel arvesse erinevaid teaduslikke kaalutlusi. Direktiivis kehtestatud piirnormid põhinevad järjekindlal ja läbipaistval teaduslik-toksikoloogilisel meetodil, millega tagatakse ohutus, ning seega võib neid pidada sobivamaks.

Arseen: üldinformatsioon

| (25) | Arseen on maakoores looduslikult leiduv metall. Seda esineb anorgaanilisena ja mitmesugustes orgaanilistes vormides, mis erinevad nii füüsikaliste ja keemiliste omaduste poolest kui ka esinemissageduse ja toksilisuse poolest. Keskkonda satub arseen peamiselt selliste tegevuste kaudu nagu kaevandamine, jäätmete põletamine ja puidu konserveerimine. Inimesed puutuvad sellega kokku peamiselt joogivee ja toidu (eriti mereandide) kaudu. Mänguasjades esineb arseeni mikrokoguseid, kui seal on kasutatud looduslikke tooraineid, mis võivad olla looduslikult saastunud. Arseen on inimestele väga mürgine ning võib kahjustada kesknärvisüsteemi ja nõnda põhjustada kognitiivsete funktsioonide häireid. Anorgaanilise arseeni krooniline organismi sattumine suurenenud kogustes võib tekitada vähki. |
| --- | --- |

(25)

Arseen on maakoores looduslikult leiduv metall. Seda esineb anorgaanilisena ja mitmesugustes orgaanilistes vormides, mis erinevad nii füüsikaliste ja keemiliste omaduste poolest kui ka esinemissageduse ja toksilisuse poolest. Keskkonda satub arseen peamiselt selliste tegevuste kaudu nagu kaevandamine, jäätmete põletamine ja puidu konserveerimine. Inimesed puutuvad sellega kokku peamiselt joogivee ja toidu (eriti mereandide) kaudu. Mänguasjades esineb arseeni mikrokoguseid, kui seal on kasutatud looduslikke tooraineid, mis võivad olla looduslikult saastunud. Arseen on inimestele väga mürgine ning võib kahjustada kesknärvisüsteemi ja nõnda põhjustada kognitiivsete funktsioonide häireid. Anorgaanilise arseeni krooniline organismi sattumine suurenenud kogustes võib tekitada vähki.

| (26) | Direktiivis sätestatud arseeni migratsiooni piirnormid põhinevad vastavalt RIVM-i soovitusele lubataval päevadoosil, mille ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni ning Maailma Terviseorganisatsiooni ühine toidu lisaainete eksperdikomisjon (JECFA) kehtestas 1989. aastal. |
| --- | --- |

(26)

Direktiivis sätestatud arseeni migratsiooni piirnormid põhinevad vastavalt RIVM-i soovitusele lubataval päevadoosil, mille ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni ning Maailma Terviseorganisatsiooni ühine toidu lisaainete eksperdikomisjon (JECFA) kehtestas 1989. aastal.

Saksamaa liiduvalitsuse seisukoht

| (27) | Oma taotluse kinnituseks viitavad Saksamaa ametivõimud EFSA 2009. aasta uuringule, (5) milles hinnati arseeni mõju tervisele. EFSA arvamuse kohaselt ei ole JECFA poolt 1989. aastal kindlaks määratud lubatav päevadoos enam asjakohane. Peale selle jõudis EFSA järeldusele, et teaduslike andmete ebakindluse tõttu ei ole lubatavat päevadoosi üldse võimalik kindlaks määrata. |
| --- | --- |

(27)

Oma taotluse kinnituseks viitavad Saksamaa ametivõimud EFSA 2009. aasta uuringule, (5) milles hinnati arseeni mõju tervisele. EFSA arvamuse kohaselt ei ole JECFA poolt 1989. aastal kindlaks määratud lubatav päevadoos enam asjakohane. Peale selle jõudis EFSA järeldusele, et teaduslike andmete ebakindluse tõttu ei ole lubatavat päevadoosi üldse võimalik kindlaks määrata.

| (28) | Saksamaa ametivõimud märkisid, et EFSA soovitab viia kokkupuute arseeniga võimalikult väikeseks, samas kui direktiivis hoopiski suurendati mahakraabitud materjalis lubatud arseeni piirnormi, võrreldes standardi EN 71–3 piirnormidega. |
| --- | --- |

(28)

Saksamaa ametivõimud märkisid, et EFSA soovitab viia kokkupuute arseeniga võimalikult väikeseks, samas kui direktiivis hoopiski suurendati mahakraabitud materjalis lubatud arseeni piirnormi, võrreldes standardi EN 71–3 piirnormidega.

| (29) | Samuti toonitab Saksamaa, et mänguasjad on laste arseeniga kokkupuutumise allikana toiduainete järel tähtsuselt teisel kohal. |
| --- | --- |

(29)

Samuti toonitab Saksamaa, et mänguasjad on laste arseeniga kokkupuutumise allikana toiduainete järel tähtsuselt teisel kohal.

| (30) | Kokkuvõttes taotleb Saksamaa luba säilitada arseeni puhul siseriiklikud piirnormid. |
| --- | --- |

(30)

Kokkuvõttes taotleb Saksamaa luba säilitada arseeni puhul siseriiklikud piirnormid.

Hinnang Saksamaa liiduvalitsuse seisukohale

| (31) | Komisjoni informeeriti EFSA 2009. aasta uuringust arseeni kohta ja ta leidis, et tegemist on uue teadusliku tõendusmaterjaliga, mis võib tingida arseeni piirnormide läbivaatamise. Uuring saadeti tervise ja keskkonnariskide teaduskomiteele (SCHER). Oma arvamuses (6) märgib SCHER, et EFSA ei ole tuletanud lubatavat päevadoosi, vaid on kasutanud riskipõhist väärtust. Varasemates arvamustes (7) jõudis SCHER järeldusele, et arseeni puhul ei ole doosi ja mõju vahel vähktõve osas lineaarset seost. Lähtudes praegusest joogivee puhul seadusega lubatud piirnormist (10 μg/l) ja EFSA poolt keskmise tarbija puhul kindlaks määratud toiduga saadavatest kogustest, järeldab SCHER, et päevas saab inimene oma kehakaalu iga kilogrammi kohta ligikaudu 1 μg arseeni, mis ei suurenda vähiriski. Seda väärtust võib kasutada pragmaatilise lubatava päevadoosina ja laste kokkupuude mänguasjade kaudu ei tohiks ületada 10 %. |
| --- | --- |

(31)

Komisjoni informeeriti EFSA 2009. aasta uuringust arseeni kohta ja ta leidis, et tegemist on uue teadusliku tõendusmaterjaliga, mis võib tingida arseeni piirnormide läbivaatamise. Uuring saadeti tervise ja keskkonnariskide teaduskomiteele (SCHER). Oma arvamuses (6) märgib SCHER, et EFSA ei ole tuletanud lubatavat päevadoosi, vaid on kasutanud riskipõhist väärtust. Varasemates arvamustes (7) jõudis SCHER järeldusele, et arseeni puhul ei ole doosi ja mõju vahel vähktõve osas lineaarset seost. Lähtudes praegusest joogivee puhul seadusega lubatud piirnormist (10 μg/l) ja EFSA poolt keskmise tarbija puhul kindlaks määratud toiduga saadavatest kogustest, järeldab SCHER, et päevas saab inimene oma kehakaalu iga kilogrammi kohta ligikaudu 1 μg arseeni, mis ei suurenda vähiriski. Seda väärtust võib kasutada pragmaatilise lubatava päevadoosina ja laste kokkupuude mänguasjade kaudu ei tohiks ületada 10 %.

| (32) | Väärtus, mille SCHER on esitanud oma järelduses, vastab lubatavale päevadoosile, mida soovitas ka RIVM ja mille põhjal arvutati direktiivis arseeni migratsiooni piirnorm mänguasjade puhul. Seetõttu on komisjon jõudnud järeldusele, et arseeni piirnorme ei tuleks muuta, sest uut lubatavat päevanormi, mis võiks seada kahtluse alla direktiiviga tagatud kaitse taseme, ei kehtestatud. |
| --- | --- |

(32)

Väärtus, mille SCHER on esitanud oma järelduses, vastab lubatavale päevadoosile, mida soovitas ka RIVM ja mille põhjal arvutati direktiivis arseeni migratsiooni piirnorm mänguasjade puhul. Seetõttu on komisjon jõudnud järeldusele, et arseeni piirnorme ei tuleks muuta, sest uut lubatavat päevanormi, mis võiks seada kahtluse alla direktiiviga tagatud kaitse taseme, ei kehtestatud.

| (33) | Peale selle tahaks komisjon rõhutada, et Saksamaa ametivõimud põhjendasid oma siseriiklike arseeni piirnormide säilitamise taotlust viitega EFSA 2009. aasta uuringus kindlaks tehtud päevadoosidele. Komisjon märgib, et teatatud meetmed ei näi olevat selle põhjendusega kooskõlas. Teatatud piirnormid on tuletatud 1985. aastal kindlaks määratud hinnangulistest toidust saadavatest kogustest, mitte aga EFSA poolt 2009. aastal soovitatud doosidest. |
| --- | --- |

(33)

Peale selle tahaks komisjon rõhutada, et Saksamaa ametivõimud põhjendasid oma siseriiklike arseeni piirnormide säilitamise taotlust viitega EFSA 2009. aasta uuringus kindlaks tehtud päevadoosidele. Komisjon märgib, et teatatud meetmed ei näi olevat selle põhjendusega kooskõlas. Teatatud piirnormid on tuletatud 1985. aastal kindlaks määratud hinnangulistest toidust saadavatest kogustest, mitte aga EFSA poolt 2009. aastal soovitatud doosidest.

| (34) | Lisaks väitsid Saksamaa ametivõimud, et võrreldes standardis EN 71–3 kehtestatud piirnormidega on arseeni piirnorm mahakraabitud materjalides (47 mg ühe kg materjali kohta) suurem. |
| --- | --- |

(34)

Lisaks väitsid Saksamaa ametivõimud, et võrreldes standardis EN 71–3 kehtestatud piirnormidega on arseeni piirnorm mahakraabitud materjalides (47 mg ühe kg materjali kohta) suurem.

| (35) | Komisjon on seisukohal, et direktiivis ja standardis EN 71–3 võeti piirnormide kehtestamisel arvesse erinevaid teaduslikke kaalutlusi. Direktiivis kehtestatud piirnormid põhinevad järjekindlal ja läbipaistval teaduslik-toksikoloogilisel meetodil, millega tagatakse ohutus, ning seega võib neid pidada sobivamaks. |
| --- | --- |

(35)

Komisjon on seisukohal, et direktiivis ja standardis EN 71–3 võeti piirnormide kehtestamisel arvesse erinevaid teaduslikke kaalutlusi. Direktiivis kehtestatud piirnormid põhinevad järjekindlal ja läbipaistval teaduslik-toksikoloogilisel meetodil, millega tagatakse ohutus, ning seega võib neid pidada sobivamaks.

| (36) | Arseeni migratsiooni piirnormid mahakraabitud mänguasjamaterjali puhul põhinevad RIVM-i poolt 2007. aastal soovitatud lubataval päevadoosil ja eeldusel, et mänguasjad ei tohi anda üle 5 % sellest kogusest. See protsendimäär korrutati lapse arvestusliku kaaluga (7,5 kg) ja jagati organismi sattunud mänguasjamaterjali arvestusliku kogusega (mahakraabitud materjalide puhul 8 mg/kg). Standardis EN 71–3 sisalduvad arseeni piirnormid tuletati direktiiviga 88/378/EMÜ kehtestatud biosaadavuse piirnormidest, mis põhinesid 1985. aastal kindlaks määratud hinnangulistel toidust saadavatel kogustel. Erinevalt direktiivist ei võetud tollal kasutatud arvutusmeetodis arvesse lapse kaalu ega mänguasjamaterjalide erinevusi. Seetõttu on komisjon seisukohal, et direktiivis kehtestatud piirnormid on sobivamad. |
| --- | --- |

(36)

Arseeni migratsiooni piirnormid mahakraabitud mänguasjamaterjali puhul põhinevad RIVM-i poolt 2007. aastal soovitatud lubataval päevadoosil ja eeldusel, et mänguasjad ei tohi anda üle 5 % sellest kogusest. See protsendimäär korrutati lapse arvestusliku kaaluga (7,5 kg) ja jagati organismi sattunud mänguasjamaterjali arvestusliku kogusega (mahakraabitud materjalide puhul 8 mg/kg). Standardis EN 71–3 sisalduvad arseeni piirnormid tuletati direktiiviga 88/378/EMÜ kehtestatud biosaadavuse piirnormidest, mis põhinesid 1985. aastal kindlaks määratud hinnangulistel toidust saadavatel kogustel. Erinevalt direktiivist ei võetud tollal kasutatud arvutusmeetodis arvesse lapse kaalu ega mänguasjamaterjalide erinevusi. Seetõttu on komisjon seisukohal, et direktiivis kehtestatud piirnormid on sobivamad.

| (37) | Lisaks sellele toonitab Saksamaa, et mänguasjad on laste arseeniga kokkupuutumise allikana toiduainete järel tähtsuselt teisel kohal. Komisjon märgib, et kättesaadavate teaduslike andmete (8) põhjal on laste arseeniga kokkupuutumise allikana toiduainete järel tähtsuselt teisel kohal muld ja töödeldud puit. Ent ükskõik kui palju erinevad allikad ka ei panustaks saadavasse üldkogusesse, oli seadusandja seisukohal, et ohutuse tagamiseks ei tohiks mänguasjad sellest kogusest anda rohkem kui 5 %. |
| --- | --- |

(37)

Lisaks sellele toonitab Saksamaa, et mänguasjad on laste arseeniga kokkupuutumise allikana toiduainete järel tähtsuselt teisel kohal. Komisjon märgib, et kättesaadavate teaduslike andmete (8) põhjal on laste arseeniga kokkupuutumise allikana toiduainete järel tähtsuselt teisel kohal muld ja töödeldud puit. Ent ükskõik kui palju erinevad allikad ka ei panustaks saadavasse üldkogusesse, oli seadusandja seisukohal, et ohutuse tagamiseks ei tohiks mänguasjad sellest kogusest anda rohkem kui 5 %.

| (38) | Eespool toodud kaalutlusi arvestades on komisjon arvamusel, et Saksamaa teatatud meetmeid ei saa arseeni puhul pidada inimeste tervise kaitse oluliste vajaduste seisukohalt õigustatuks. |
| --- | --- |

(38)

Eespool toodud kaalutlusi arvestades on komisjon arvamusel, et Saksamaa teatatud meetmeid ei saa arseeni puhul pidada inimeste tervise kaitse oluliste vajaduste seisukohalt õigustatuks.

Antimon: üldinformatsioon

| (39) | Antimon on poolmetall, mis võib eksisteerida kahel kujul: metallina ja mittemetallina. Antimoni esineb keskkonnas looduslikult, aga ühtlasi satub seda keskkonda mitmesuguse tööstusliku kasutuse tulemusena. Antimoni kasutatakse teatavat tüüpi pooljuhtseadmete, nagu dioodide ja infrapunadetektorite valmistamiseks. Antimonisulameid kasutatakse muu hulgas ka patareides ja akudes, laagrimetallides, trükimetallis ja kaablimantlites. Antimoniühendeid kasutatakse tulekindlate materjalide ja värvide valmistamisel. Antimoni sissehingamine võib põhjustada silmade, naha ja kopsude ärritust. Pikaajalisem kokkupuude võib põhjustada kopsuhaigusi, südameprobleeme, kõhulahtisust, ägedat oksendamist ja haavandeid. Mänguasjades võidakse antimoni kasutada leegiaeglustina. |
| --- | --- |

(39)

Antimon on poolmetall, mis võib eksisteerida kahel kujul: metallina ja mittemetallina. Antimoni esineb keskkonnas looduslikult, aga ühtlasi satub seda keskkonda mitmesuguse tööstusliku kasutuse tulemusena. Antimoni kasutatakse teatavat tüüpi pooljuhtseadmete, nagu dioodide ja infrapunadetektorite valmistamiseks. Antimonisulameid kasutatakse muu hulgas ka patareides ja akudes, laagrimetallides, trükimetallis ja kaablimantlites. Antimoniühendeid kasutatakse tulekindlate materjalide ja värvide valmistamisel. Antimoni sissehingamine võib põhjustada silmade, naha ja kopsude ärritust. Pikaajalisem kokkupuude võib põhjustada kopsuhaigusi, südameprobleeme, kõhulahtisust, ägedat oksendamist ja haavandeid. Mänguasjades võidakse antimoni kasutada leegiaeglustina.

Saksamaa liiduvalitsuse seisukoht

| (40) | Saksamaa ametivõimud täheldasid, et direktiivis kehtestatud antimoni piirnormid mahakraabitud mänguasjamaterjalides olid suuremad kui standardis EN 71–3 sisalduvad piirnormid. Ehkki Saksamaa nõustub, et direktiivis sätestatud piirnormide puhul ei ole oodata kahjulikke mõjusid inimeste tervisele, peetakse sellist piirnormi suurendamist tarbetuks. Seepärast taotleb Saksamaa luba säilitada siseriiklikud piirnormid. |
| --- | --- |

(40)

Saksamaa ametivõimud täheldasid, et direktiivis kehtestatud antimoni piirnormid mahakraabitud mänguasjamaterjalides olid suuremad kui standardis EN 71–3 sisalduvad piirnormid. Ehkki Saksamaa nõustub, et direktiivis sätestatud piirnormide puhul ei ole oodata kahjulikke mõjusid inimeste tervisele, peetakse sellist piirnormi suurendamist tarbetuks. Seepärast taotleb Saksamaa luba säilitada siseriiklikud piirnormid.

Hinnang Saksamaa liiduvalitsuse seisukohale

| (41) | Nagu eespool öeldud, on komisjon seisukohal, et direktiiviga kehtestatud piirnormid on sobivamad, sest need põhinevad järjekindlal ja läbipaistval teaduslik-toksikoloogilisel meetodil, millega tagatakse ohutus. |
| --- | --- |

(41)

Nagu eespool öeldud, on komisjon seisukohal, et direktiiviga kehtestatud piirnormid on sobivamad, sest need põhinevad järjekindlal ja läbipaistval teaduslik-toksikoloogilisel meetodil, millega tagatakse ohutus.

| (42) | Antimoni migratsiooni piirnormid mahakraabitud mänguasjamaterjali puhul põhinevad lubataval päevadoosil, mille WHO tuletas (9) aastal 2003 ja mida RIVM soovitas aastal 2007, ning eeldusel, et mänguasjad ei tohi anda sellest üle 10 %. See protsendimäär korrutati lapse arvestusliku kaaluga (7,5 kg) ja jagati organismi sattunud mänguasjamaterjali arvestusliku kogusega (mahakraabitud materjalide puhul 8 mg/kg). Standardis EN 71–3 sisalduvad antimoni piirnormid tuletati direktiiviga 88/378/EMÜ kehtestatud biosaadavuse piirnormidest, mis põhinesid 1985. aastal kindlaks määratud hinnangulistel toidust saadavatel kogustel. Erinevalt direktiivist ei võetud tollal kasutatud arvutusmeetodis arvesse lapse kaalu ega mänguasjamaterjalide erinevusi. Seetõttu on komisjon seisukohal, et direktiivis kehtestatud piirnormid on sobivamad. |
| --- | --- |

(42)

Antimoni migratsiooni piirnormid mahakraabitud mänguasjamaterjali puhul põhinevad lubataval päevadoosil, mille WHO tuletas (9) aastal 2003 ja mida RIVM soovitas aastal 2007, ning eeldusel, et mänguasjad ei tohi anda sellest üle 10 %. See protsendimäär korrutati lapse arvestusliku kaaluga (7,5 kg) ja jagati organismi sattunud mänguasjamaterjali arvestusliku kogusega (mahakraabitud materjalide puhul 8 mg/kg). Standardis EN 71–3 sisalduvad antimoni piirnormid tuletati direktiiviga 88/378/EMÜ kehtestatud biosaadavuse piirnormidest, mis põhinesid 1985. aastal kindlaks määratud hinnangulistel toidust saadavatel kogustel. Erinevalt direktiivist ei võetud tollal kasutatud arvutusmeetodis arvesse lapse kaalu ega mänguasjamaterjalide erinevusi. Seetõttu on komisjon seisukohal, et direktiivis kehtestatud piirnormid on sobivamad.

| (43) | Lisaks sellele tõdeb komisjon, et esitatud põhjenduses tunnistab Saksamaa, et direktiivis sätestatud antimoni piirnormide puhul ei ole oodata kahjulikke mõjusid inimeste tervisele. Ühtlasi märgib komisjon, et Saksamaa ei esitanud mingit tõendusmaterjali, millest ilmneks, et direktiiv ei paku lastele asjakohasel tasemel kaitset või et Saksamaa meetmed tagaksid kindlama kaitse. |
| --- | --- |

(43)

Lisaks sellele tõdeb komisjon, et esitatud põhjenduses tunnistab Saksamaa, et direktiivis sätestatud antimoni piirnormide puhul ei ole oodata kahjulikke mõjusid inimeste tervisele. Ühtlasi märgib komisjon, et Saksamaa ei esitanud mingit tõendusmaterjali, millest ilmneks, et direktiiv ei paku lastele asjakohasel tasemel kaitset või et Saksamaa meetmed tagaksid kindlama kaitse.

| (44) | Eespool toodud kaalutlusi arvestades on komisjon arvamusel, et Saksamaa teatatud meetmeid ei saa antimoni puhul pidada inimeste tervise kaitse oluliste vajaduste seisukohalt õigustatuks. |
| --- | --- |

(44)

Eespool toodud kaalutlusi arvestades on komisjon arvamusel, et Saksamaa teatatud meetmeid ei saa antimoni puhul pidada inimeste tervise kaitse oluliste vajaduste seisukohalt õigustatuks.

Baarium: üldinformatsioon

| (45) | Baariumi esineb maakoores, enamasti baariumsulfaadi ja baariumkarbonaadina. Kumbki vorm ei lahustu vees. Muud baariumisoolad, nagu näiteks baariumkloriid või baariumnitraat, lahustuvad vees siiski kergesti. Baariumi esineb pinnavees ja joogivees (looduslikult). Joogivee baariumisisaldus sõltub piirkonna geokeemilistest tingimustest. Baariumi leidub ka toidus. Baariumi sattumine organismi võib põhjustada kõrgenenud vererõhku, maoärritust ja lihasnõrkust, kahjustada maksa, neerusid, südant ja põrna. Tööstuslikke kasutusotstarbeid on baariumil vähe. Kuna baariumi esineb keskkonnas ka looduslikult, võib baariumi mikrokoguseid leiduda mänguasjades, kui need on valmistatud looduslikust toorainest. |
| --- | --- |

(45)

Baariumi esineb maakoores, enamasti baariumsulfaadi ja baariumkarbonaadina. Kumbki vorm ei lahustu vees. Muud baariumisoolad, nagu näiteks baariumkloriid või baariumnitraat, lahustuvad vees siiski kergesti. Baariumi esineb pinnavees ja joogivees (looduslikult). Joogivee baariumisisaldus sõltub piirkonna geokeemilistest tingimustest. Baariumi leidub ka toidus. Baariumi sattumine organismi võib põhjustada kõrgenenud vererõhku, maoärritust ja lihasnõrkust, kahjustada maksa, neerusid, südant ja põrna. Tööstuslikke kasutusotstarbeid on baariumil vähe. Kuna baariumi esineb keskkonnas ka looduslikult, võib baariumi mikrokoguseid leiduda mänguasjades, kui need on valmistatud looduslikust toorainest.

Saksamaa liiduvalitsuse seisukoht

| (46) | Saksamaa ametiasutused leiavad, et direktiivis baariumi migratsiooni piirnormide arvutamisel kasutatud lubatava päevadoosi puhul esineb teatavat ebakindlust. RIVM kasutas lubatava päevadoosina 600 μg ühe kilogrammi kehakaalu kohta päevas, võttes aluseks loomkatsete andmed (Engelen et al., 2008). Saksamaa väitel andis selle lubatava päevadoosi kasutamine mahakraabitud materjalide puhul tulemuseks kõrgemad baariumi migratsiooni piirnormid kui standardis EN 71–3 sätestatud. Saksamaa arvab, et RIVM-i valik on küsitav, sest WHO (10) on kindlaks määranud tunduvalt madalamad lubatavad päevadoosid. Seetõttu taotleb Saksamaa luba säilitada baariumi puhul siseriiklikud piirnormid. |
| --- | --- |

(46)

Saksamaa ametiasutused leiavad, et direktiivis baariumi migratsiooni piirnormide arvutamisel kasutatud lubatava päevadoosi puhul esineb teatavat ebakindlust. RIVM kasutas lubatava päevadoosina 600 μg ühe kilogrammi kehakaalu kohta päevas, võttes aluseks loomkatsete andmed (Engelen et al., 2008). Saksamaa väitel andis selle lubatava päevadoosi kasutamine mahakraabitud materjalide puhul tulemuseks kõrgemad baariumi migratsiooni piirnormid kui standardis EN 71–3 sätestatud. Saksamaa arvab, et RIVM-i valik on küsitav, sest WHO (10) on kindlaks määranud tunduvalt madalamad lubatavad päevadoosid. Seetõttu taotleb Saksamaa luba säilitada baariumi puhul siseriiklikud piirnormid.

Hinnang Saksamaa liiduvalitsuse seisukohale

| (47) | Komisjon tunnistab, et baariumi lubatava päevadoosi osas esineb ebakindlust. Ehkki lubatava päevadoosi tuletamiseks peetakse sobivamaks inimandmeid, oli RIVM seisukohal, et uuringud, millest neid andmeid võinuks saada, sisaldasid olulisi puudusi. Seepärast kasutati loomkatsete andmeid, mis olid lubatava päevadoosi tuletamiseks usaldatavamad. |
| --- | --- |

(47)

Komisjon tunnistab, et baariumi lubatava päevadoosi osas esineb ebakindlust. Ehkki lubatava päevadoosi tuletamiseks peetakse sobivamaks inimandmeid, oli RIVM seisukohal, et uuringud, millest neid andmeid võinuks saada, sisaldasid olulisi puudusi. Seepärast kasutati loomkatsete andmeid, mis olid lubatava päevadoosi tuletamiseks usaldatavamad.

| (48) | WHO hinnangus, mis põhineb inimandmetel, soovitatakse madalamat lubatavat päevadoosi. Komisjon tõdeb, et RIVM ilmselt ei võtnud seda hinnangut asjakohaselt arvesse, ehkki see pakkunuks tõenäoliselt lastele paremat kaitset. |
| --- | --- |

(48)

WHO hinnangus, mis põhineb inimandmetel, soovitatakse madalamat lubatavat päevadoosi. Komisjon tõdeb, et RIVM ilmselt ei võtnud seda hinnangut asjakohaselt arvesse, ehkki see pakkunuks tõenäoliselt lastele paremat kaitset.

| (49) | Seetõttu saatis komisjon SCHER-ile arvamusetaotluse, paludes esitada täiendav hinnang baariumi migratsiooni piirnormide kohta ning soovitused lubatava päevadoosi kohta, mida kasutada, arvestades WHO hindamisdokumenti. Eeldatavasti esitatakse arvamus märtsis 2012. |
| --- | --- |

(49)

Seetõttu saatis komisjon SCHER-ile arvamusetaotluse, paludes esitada täiendav hinnang baariumi migratsiooni piirnormide kohta ning soovitused lubatava päevadoosi kohta, mida kasutada, arvestades WHO hindamisdokumenti. Eeldatavasti esitatakse arvamus märtsis 2012.

| (50) | Lähtudes SCHERi arvamuse tulemustest võib komisjon, kui seda peetakse vajalikuks, direktiivis kehtestatud baariumi migratsiooni piirnormid läbi vaadata. |
| --- | --- |

(50)

Lähtudes SCHERi arvamuse tulemustest võib komisjon, kui seda peetakse vajalikuks, direktiivis kehtestatud baariumi migratsiooni piirnormid läbi vaadata.

| (51) | Eespool toodud kaalutlusi arvestades on komisjon arvamusel, et Saksamaa teatatud meetmeid peetakse baariumi puhul inimeste tervise kaitse oluliste vajaduste seisukohalt õigustatuks. |
| --- | --- |

(51)

Eespool toodud kaalutlusi arvestades on komisjon arvamusel, et Saksamaa teatatud meetmeid peetakse baariumi puhul inimeste tervise kaitse oluliste vajaduste seisukohalt õigustatuks.

Plii: üldinformatsioon

| (52) | Plii on eriti toksiline metall, mida esineb nii orgaanilises kui ka anorgaanilises vormis. Arvestades, et pliid peetakse tema neurotoksiliste mõjude tõttu niisuguseks toksiliseks aineks, millele ohutuskünnist ei saa määrata, ning pidades silmas laste erilist haavatavust, tuleks laste kokkupuude pliiga viia võimalikult minimaalseks. Kokkupuude pliiga võib kahjustada lapse kesknärvisüsteemi ja niiviisi takistada tema normaalset arengut. Kokkupuude pliiga tuleneb peamiselt toiduainetest (suurim roll kokkupuutes pliiga on teraviljadel, köögiviljadel ja kraaniveel). Teine olulisem kokkupuute allikas on keskkond, eelkõige kodune tolm. Veel üks kokkupuute allikas on kontakt tarbekaupadega, sh mänguasjadega. Arvestades toidust ja keskkonnast tulenevat niigi suurt kokkupuudet, kehtestati plii piirnormid selliselt, et mänguasjadest tulenev kokkupuude ei ületaks teatavat kogust, mis on pärit kõikidest kokkupuuteallikatest. Mänguasjades leidub pliid värvides ja pehmendatud plastmassis. Lapsed puutuvad pliiga kokku suu kaudu, eriti sõrmi või mänguasju suhu toppides. Kuludes värv koorub maha, eraldub väikeste tükikestena ja võib siis sattuda suhu või jääda käte külge, kust see võib sattuda suhu või hingamisteedesse. Arvestades plii toksikoloogilisi omadusi, ei põhjusta pliiga naha kaudu kokkupuutumine ilmselt mingeid terviseriske (11). |
| --- | --- |

(52)

Plii on eriti toksiline metall, mida esineb nii orgaanilises kui ka anorgaanilises vormis. Arvestades, et pliid peetakse tema neurotoksiliste mõjude tõttu niisuguseks toksiliseks aineks, millele ohutuskünnist ei saa määrata, ning pidades silmas laste erilist haavatavust, tuleks laste kokkupuude pliiga viia võimalikult minimaalseks. Kokkupuude pliiga võib kahjustada lapse kesknärvisüsteemi ja niiviisi takistada tema normaalset arengut. Kokkupuude pliiga tuleneb peamiselt toiduainetest (suurim roll kokkupuutes pliiga on teraviljadel, köögiviljadel ja kraaniveel). Teine olulisem kokkupuute allikas on keskkond, eelkõige kodune tolm. Veel üks kokkupuute allikas on kontakt tarbekaupadega, sh mänguasjadega. Arvestades toidust ja keskkonnast tulenevat niigi suurt kokkupuudet, kehtestati plii piirnormid selliselt, et mänguasjadest tulenev kokkupuude ei ületaks teatavat kogust, mis on pärit kõikidest kokkupuuteallikatest. Mänguasjades leidub pliid värvides ja pehmendatud plastmassis. Lapsed puutuvad pliiga kokku suu kaudu, eriti sõrmi või mänguasju suhu toppides. Kuludes värv koorub maha, eraldub väikeste tükikestena ja võib siis sattuda suhu või jääda käte külge, kust see võib sattuda suhu või hingamisteedesse. Arvestades plii toksikoloogilisi omadusi, ei põhjusta pliiga naha kaudu kokkupuutumine ilmselt mingeid terviseriske (11).

Saksamaa liiduvalitsuse seisukoht

| (53) | Saksamaa ametivõimud osutavad EFSA 2010. aasta uuringule, milles viidi läbi plii igakülgne hindamine. EFSA arvamuse kohaselt ei ole plii puhul olemas teaduslikult põhjendatud künnisdoosi, millest alates ta avaldab inimeste tervisele kahjulikku mõju. Seepärast on Saksamaa seisukohal, et direktiivis sätestatud plii migratsiooni piirnormidel ei ole enam teaduslikku alust, ja taotleb luba säilitada siseriiklikud meetmed. |
| --- | --- |

(53)

Saksamaa ametivõimud osutavad EFSA 2010. aasta uuringule, milles viidi läbi plii igakülgne hindamine. EFSA arvamuse kohaselt ei ole plii puhul olemas teaduslikult põhjendatud künnisdoosi, millest alates ta avaldab inimeste tervisele kahjulikku mõju. Seepärast on Saksamaa seisukohal, et direktiivis sätestatud plii migratsiooni piirnormidel ei ole enam teaduslikku alust, ja taotleb luba säilitada siseriiklikud meetmed.

Hinnang Saksamaa liiduvalitsuse seisukohale

| (54) | Komisjon tunnistab, et direktiivis kehtestatud plii migratsiooni piirnormid ei paku enam lastele asjakohasel tasemel kaitset. Piirnormide arvutamisel kasutatud lubatava päevadoosi seadsid 2010. aastal, pärast mänguasjade ohutust käsitlevate õigusnormide läbivaatamist, kahtluse alla ka EFSA ja JECFA. Seda arvesse võttes on komisjon juba algatanud eespool nimetatud piirnormide läbivaatamise. |
| --- | --- |

(54)

Komisjon tunnistab, et direktiivis kehtestatud plii migratsiooni piirnormid ei paku enam lastele asjakohasel tasemel kaitset. Piirnormide arvutamisel kasutatud lubatava päevadoosi seadsid 2010. aastal, pärast mänguasjade ohutust käsitlevate õigusnormide läbivaatamist, kahtluse alla ka EFSA ja JECFA. Seda arvesse võttes on komisjon juba algatanud eespool nimetatud piirnormide läbivaatamise.

| (55) | Eespool toodud kaalutlusi arvestades on komisjon arvamusel, et Saksamaa teatatud meetmeid peetakse plii puhul inimeste tervise kaitse oluliste vajaduste seisukohalt õigustatuks. |
| --- | --- |

(55)

Eespool toodud kaalutlusi arvestades on komisjon arvamusel, et Saksamaa teatatud meetmeid peetakse plii puhul inimeste tervise kaitse oluliste vajaduste seisukohalt õigustatuks.

Elavhõbe: üldinformatsioon

| (56) | Elavhõbe on maakoores looduslikult leiduv element. Peamine allikas, mille kaudu elavhõbedaga kokku puututakse, on hambaamalgaam. Teisteks allikateks on joogivesi ning kala ja muude mereorganismide söömine. Samuti kasutatakse elavhõbedat luminofoorlampides, patareides ja akudes ning termomeetrites. Kokkupuude elavhõbedaga kriitilises koguses võib põhjustada värinaid, tujukust, unetust, neuromuskulaarseid muutusi, peavalusid, tajuhäireid, närvitalitluse muutusi. Suuremate koguste puhul võib elavhõbe mõjutada neerusid, põhjustada hingamise seiskumist ja surma. |
| --- | --- |

(56)

Elavhõbe on maakoores looduslikult leiduv element. Peamine allikas, mille kaudu elavhõbedaga kokku puututakse, on hambaamalgaam. Teisteks allikateks on joogivesi ning kala ja muude mereorganismide söömine. Samuti kasutatakse elavhõbedat luminofoorlampides, patareides ja akudes ning termomeetrites. Kokkupuude elavhõbedaga kriitilises koguses võib põhjustada värinaid, tujukust, unetust, neuromuskulaarseid muutusi, peavalusid, tajuhäireid, närvitalitluse muutusi. Suuremate koguste puhul võib elavhõbe mõjutada neerusid, põhjustada hingamise seiskumist ja surma.

Saksamaa liiduvalitsuse seisukoht

| (57) | Saksamaa märgib, et elavhõbeda biosaadavuse piirnorm, mis määrati kindlaks direktiiviga 88/378/EMÜ ja sellest tulenevalt ka teatatud siseriiklike meetmetega, on 0,5 μg päevas, mis standardis EN 71–3 arvestati ümber migratsiooni piirnormiks 60 mg/kg. |
| --- | --- |

(57)

Saksamaa märgib, et elavhõbeda biosaadavuse piirnorm, mis määrati kindlaks direktiiviga 88/378/EMÜ ja sellest tulenevalt ka teatatud siseriiklike meetmetega, on 0,5 μg päevas, mis standardis EN 71–3 arvestati ümber migratsiooni piirnormiks 60 mg/kg.

| (58) | Võrreldes seda direktiivis kehtestatud elavhõbeda migratsiooni piirnormiga mahakraabitud mänguasjamaterjalides (94 mg/kg), on Saksamaa jõudnud järeldusele, et piirnorm on suurenenud, mis on vastuolus üleeuroopalise eesmärgiga vähendada inimeste kokkupuudet elavhõbedaga. |
| --- | --- |

(58)

Võrreldes seda direktiivis kehtestatud elavhõbeda migratsiooni piirnormiga mahakraabitud mänguasjamaterjalides (94 mg/kg), on Saksamaa jõudnud järeldusele, et piirnorm on suurenenud, mis on vastuolus üleeuroopalise eesmärgiga vähendada inimeste kokkupuudet elavhõbedaga.

| (59) | Seega taotleb Saksamaa luba säilitada siseriiklikud meetmed vaatamata tõsiasjale, et Saksamaa ei arva, et direktiivis kehtestatud piirnormidest tuleneks tervisekahjustusi. |
| --- | --- |

(59)

Seega taotleb Saksamaa luba säilitada siseriiklikud meetmed vaatamata tõsiasjale, et Saksamaa ei arva, et direktiivis kehtestatud piirnormidest tuleneks tervisekahjustusi.

Hinnang Saksamaa liiduvalitsuse seisukohale

| (60) | Nagu eespool öeldud, on komisjon seisukohal, et direktiiviga kehtestatud piirnorme võib pidada sobivamaks, sest need põhinevad järjekindlal ja läbipaistval teaduslik-toksikoloogilisel meetodil, millega tagatakse ohutus. |
| --- | --- |

(60)

Nagu eespool öeldud, on komisjon seisukohal, et direktiiviga kehtestatud piirnorme võib pidada sobivamaks, sest need põhinevad järjekindlal ja läbipaistval teaduslik-toksikoloogilisel meetodil, millega tagatakse ohutus.

| (61) | Elavhõbeda migratsiooni piirnormid mahakraabitud mänguasjamaterjali puhul põhinevad RIVM-i poolt 2007. aastal soovitatud lubataval päevadoosil ja eeldusel, et mänguasjad ei tohi anda üle 10 % sellest kogusest. See protsendimäär korrutati lapse arvestusliku kaaluga (7,5 kg) ja jagati organismi sattunud mänguasjamaterjali arvestusliku kogusega (mahakraabitud materjalide puhul 8 mg/kg). Standardis EN 71–3 sisalduvad elavhõbeda piirnormid tuletati direktiiviga 88/378/EMÜ kehtestatud biosaadavuse piirnormidest, mis põhinesid 1985. aastal kindlaks määratud hinnangulistel toidust saadavatel kogustel. Erinevalt direktiivist ei võetud tollal kasutatud arvutusmeetodis arvesse lapse kaalu ega mänguasjamaterjalide erinevusi. Seetõttu on komisjon seisukohal, et direktiivis kehtestatud piirnormid on sobivamad. |
| --- | --- |

(61)

Elavhõbeda migratsiooni piirnormid mahakraabitud mänguasjamaterjali puhul põhinevad RIVM-i poolt 2007. aastal soovitatud lubataval päevadoosil ja eeldusel, et mänguasjad ei tohi anda üle 10 % sellest kogusest. See protsendimäär korrutati lapse arvestusliku kaaluga (7,5 kg) ja jagati organismi sattunud mänguasjamaterjali arvestusliku kogusega (mahakraabitud materjalide puhul 8 mg/kg). Standardis EN 71–3 sisalduvad elavhõbeda piirnormid tuletati direktiiviga 88/378/EMÜ kehtestatud biosaadavuse piirnormidest, mis põhinesid 1985. aastal kindlaks määratud hinnangulistel toidust saadavatel kogustel. Erinevalt direktiivist ei võetud tollal kasutatud arvutusmeetodis arvesse lapse kaalu ega mänguasjamaterjalide erinevusi. Seetõttu on komisjon seisukohal, et direktiivis kehtestatud piirnormid on sobivamad.

| (62) | Lisaks sellele tõdeb komisjon, et esitatud põhjenduses tunnistab Saksamaa, et direktiivis sätestatud elavhõbeda piirnormide puhul ei ole oodata kahjulikke mõjusid inimeste tervisele. Peale selle märgib komisjon, et Saksamaa ei esitanud tõendusmaterjali, mis näitaks, et Saksamaa teatatud meetmed tagaksid parema kaitse. |
| --- | --- |

(62)

Lisaks sellele tõdeb komisjon, et esitatud põhjenduses tunnistab Saksamaa, et direktiivis sätestatud elavhõbeda piirnormide puhul ei ole oodata kahjulikke mõjusid inimeste tervisele. Peale selle märgib komisjon, et Saksamaa ei esitanud tõendusmaterjali, mis näitaks, et Saksamaa teatatud meetmed tagaksid parema kaitse.

| (63) | Vastavalt Euroopa elavhõbedastrateegiale (12) on võetud meetmeid, et vähendada kokkupuudet elavhõbedaga, eriti just valdkondades, kus esineb suurem kokkupuude. Mänguasjades kasutatakse elavhõbedat patareides ja akudes, mis peavad olema lastele kättesaamatud. Seetõttu ei puutu lapsed mänguasjade kaudu elavhõbedaga kokku, sest nad ei saa patareisid või akusid kätte. Saksamaa ei ole esitanud kokkupuuteandmeid, mis tõendaksid vastupidist. Samuti, nagu ka Saksamaa oma esitatud põhjendustes tunnistas, ei ole viimastel aastatel mitte ükski liikmesriik teatanud komisjonile turul leitud elavhõbedat sisaldavate mänguasjade vastu võetud meetmetest. |
| --- | --- |

(63)

Vastavalt Euroopa elavhõbedastrateegiale (12) on võetud meetmeid, et vähendada kokkupuudet elavhõbedaga, eriti just valdkondades, kus esineb suurem kokkupuude. Mänguasjades kasutatakse elavhõbedat patareides ja akudes, mis peavad olema lastele kättesaamatud. Seetõttu ei puutu lapsed mänguasjade kaudu elavhõbedaga kokku, sest nad ei saa patareisid või akusid kätte. Saksamaa ei ole esitanud kokkupuuteandmeid, mis tõendaksid vastupidist. Samuti, nagu ka Saksamaa oma esitatud põhjendustes tunnistas, ei ole viimastel aastatel mitte ükski liikmesriik teatanud komisjonile turul leitud elavhõbedat sisaldavate mänguasjade vastu võetud meetmetest.

| (64) | Eespool toodud kaalutlusi arvestades on komisjon arvamusel, et Saksamaa teatatud meetmeid peetakse elavhõbeda puhul inimeste tervise kaitse oluliste vajaduste seisukohalt õigustamatuks, ehkki need meetmed põhinevad tervishoiu kaalutlustel. |
| --- | --- |

(64)

Eespool toodud kaalutlusi arvestades on komisjon arvamusel, et Saksamaa teatatud meetmeid peetakse elavhõbeda puhul inimeste tervise kaitse oluliste vajaduste seisukohalt õigustamatuks, ehkki need meetmed põhinevad tervishoiu kaalutlustel.

Nitrosoamiinid ja nitroositavad ained: üldinformatsioon

| (65) | Nitrosoamiinid on keemilised ühendid, mis tekivad teatavates tingimustes (happeline pH, kõrge temperatuur, teatavate redutseerijate juuresolek) mitmel pool (tarbekaupades, bioloogilistes süsteemides, õhus jms), kui nitritid reageerivad niinimetatud nitroositavate ainetega. Nitrosoamiine on leitud saasteainetena paljudes toodetes, kaasa arvatud toiduained, õlu, tubakatooted, kummitooted ja kosmeetikatooted. Kaks enim levinud nitrosoamiini – N-nitrosodimetüülamiin (NDMA) ja N-nitrosodietüülamiin (NDEA) – on klassifitseeritud kantserogeenideks: NDMA on ELis klassifitseeritud kategooriasse 1B kuuluvaks kantserogeeniks („võib olla inimestele kantserogeenne”) (13). NDEA on Rahvusvahelise Vähiuurimiskeskuse (IARC) poolt klassifitseeritud kategooria 2 A kantserogeeniks („tõenäoliselt inimestele kantserogeenne”) (14). Mänguasjade puhul võib nitrosoamiine leiduda kummist mänguasjades ja näpuvärvides. |
| --- | --- |

(65)

Nitrosoamiinid on keemilised ühendid, mis tekivad teatavates tingimustes (happeline pH, kõrge temperatuur, teatavate redutseerijate juuresolek) mitmel pool (tarbekaupades, bioloogilistes süsteemides, õhus jms), kui nitritid reageerivad niinimetatud nitroositavate ainetega. Nitrosoamiine on leitud saasteainetena paljudes toodetes, kaasa arvatud toiduained, õlu, tubakatooted, kummitooted ja kosmeetikatooted. Kaks enim levinud nitrosoamiini – N-nitrosodimetüülamiin (NDMA) ja N-nitrosodietüülamiin (NDEA) – on klassifitseeritud kantserogeenideks: NDMA on ELis klassifitseeritud kategooriasse 1B kuuluvaks kantserogeeniks („võib olla inimestele kantserogeenne”) (13). NDEA on Rahvusvahelise Vähiuurimiskeskuse (IARC) poolt klassifitseeritud kategooria 2 A kantserogeeniks („tõenäoliselt inimestele kantserogeenne”) (14). Mänguasjade puhul võib nitrosoamiine leiduda kummist mänguasjades ja näpuvärvides.

| (66) | Direktiiv 88/378/EMÜ ei sisalda nitrosoamiinide ja nitroositavate ainete kohta erisätteid. Migratsiooni piirnormid kehtestati direktiiviga mänguasjadele, mis on mõeldud alla 3-aastastele lastele, ja muudele mänguasjadele, mis on mõeldud suhu panemiseks, ning need hakkavad kehtima 20. juulil 2013. Piirnormid põhinevad tarbekaupade teaduskomitee (SCCP) 2007. aasta arvamusel, mis käsitleb nitrosoamiinide ja nitroositavate ühendite esinemist kummiõhupallides ja sealt keskkonda sattumist. |
| --- | --- |

(66)

Direktiiv 88/378/EMÜ ei sisalda nitrosoamiinide ja nitroositavate ainete kohta erisätteid. Migratsiooni piirnormid kehtestati direktiiviga mänguasjadele, mis on mõeldud alla 3-aastastele lastele, ja muudele mänguasjadele, mis on mõeldud suhu panemiseks, ning need hakkavad kehtima 20. juulil 2013. Piirnormid põhinevad tarbekaupade teaduskomitee (SCCP) 2007. aasta arvamusel, mis käsitleb nitrosoamiinide ja nitroositavate ühendite esinemist kummiõhupallides ja sealt keskkonda sattumist.

Saksamaa liiduvalitsuse seisukoht

| (67) | Saksamaa nõustub, et SCCP poolt õhupallidele kehtestatud piirnormide puhul võib riski pidada minimaalseks. Ent samas on Saksamaa ametivõimud seisukohal, et neid piirnorme ei saa laiendada kõikidele sünteetilisest ja looduslikust kautšukist mänguasjadele, mis on ette nähtud alla 3-aastastele lastele, sest kokkupuuteparameetrid on eeldatavasti erinevad. |
| --- | --- |

(67)

Saksamaa nõustub, et SCCP poolt õhupallidele kehtestatud piirnormide puhul võib riski pidada minimaalseks. Ent samas on Saksamaa ametivõimud seisukohal, et neid piirnorme ei saa laiendada kõikidele sünteetilisest ja looduslikust kautšukist mänguasjadele, mis on ette nähtud alla 3-aastastele lastele, sest kokkupuuteparameetrid on eeldatavasti erinevad.

| (68) | SCCP eeldas, et lapsed puutuvad õhupallidega kokku 5 tundi aastas. Saksamaa märgib, et alla 3-aastased lapsed veedavad asju suhu pannes umbes 3 tundi päevas. Saksamaa ametivõimud jõuavad järeldusele, et alla 3-aastaste laste kokkupuude kummimänguasjadega on palju ulatuslikum kui ainult õhupallidega. |
| --- | --- |

(68)

SCCP eeldas, et lapsed puutuvad õhupallidega kokku 5 tundi aastas. Saksamaa märgib, et alla 3-aastased lapsed veedavad asju suhu pannes umbes 3 tundi päevas. Saksamaa ametivõimud jõuavad järeldusele, et alla 3-aastaste laste kokkupuude kummimänguasjadega on palju ulatuslikum kui ainult õhupallidega.

| (69) | Peale selle on Saksamaa arvamusel, et lapsed puutuvad nitrosoamiinide ja nitroositavate ainetega kokku kõikide kummist tehtud mänguasjade puhul, olenemata nende kasutusotstarbest. Direktiivi II lisa III osa punktis 8 käsitletakse Saksamaa arvates ainult mänguasju, mis on mõeldud alla 3-aastastele lastele, ja muid mänguasju, mis on ette nähtud suhu panemiseks. Seepärast kutsub Saksamaa komisjoni üles kaaluma direktiivi reguleerimisala laiendamist selliselt, et see hõlmaks ka mänguasju, mis ei ole ette nähtud suhu panemiseks, kuid mis tõenäoliselt pannakse suhu, olenemata kasutajate east. |
| --- | --- |

(69)

Peale selle on Saksamaa arvamusel, et lapsed puutuvad nitrosoamiinide ja nitroositavate ainetega kokku kõikide kummist tehtud mänguasjade puhul, olenemata nende kasutusotstarbest. Direktiivi II lisa III osa punktis 8 käsitletakse Saksamaa arvates ainult mänguasju, mis on mõeldud alla 3-aastastele lastele, ja muid mänguasju, mis on ette nähtud suhu panemiseks. Seepärast kutsub Saksamaa komisjoni üles kaaluma direktiivi reguleerimisala laiendamist selliselt, et see hõlmaks ka mänguasju, mis ei ole ette nähtud suhu panemiseks, kuid mis tõenäoliselt pannakse suhu, olenemata kasutajate east.

| (70) | Lisaks sellele märgivad Saksamaa ametivõimud, et tehnika arengutaset arvestades võib nitrosoamiinide ja nitroositavate ainete teket loodusliku või sünteetilise kautšuki tootmisel suurelt jaolt vältida, kasutades sobivaid vulkaniseerimiskiirendajaid. |
| --- | --- |

(70)

Lisaks sellele märgivad Saksamaa ametivõimud, et tehnika arengutaset arvestades võib nitrosoamiinide ja nitroositavate ainete teket loodusliku või sünteetilise kautšuki tootmisel suurelt jaolt vältida, kasutades sobivaid vulkaniseerimiskiirendajaid.

| (71) | Eespool toodud kaalutlustel taotleb Saksamaa luba säilitada siseriiklikud meetmed, mis on seotud nitrosoamiinide ja nitroositavate ainete esinemisega alla 3-aastastele mõeldud mänguasjades, mis on mõeldud suhu panemiseks või mis tõenäoliselt pannakse suhu ning mis on valmistatud sünteetilisest või looduslikust kautšukist. |
| --- | --- |

(71)

Eespool toodud kaalutlustel taotleb Saksamaa luba säilitada siseriiklikud meetmed, mis on seotud nitrosoamiinide ja nitroositavate ainete esinemisega alla 3-aastastele mõeldud mänguasjades, mis on mõeldud suhu panemiseks või mis tõenäoliselt pannakse suhu ning mis on valmistatud sünteetilisest või looduslikust kautšukist.

Hinnang Saksamaa liiduvalitsuse seisukohale

| (72) | Komisjon märgib, et Saksamaa meetmed, mis käsitlevad nitrosoamiine ja nitroositavaid aineid, võeti vastu aastal 2008. Tollal ei käsitlenud direktiiv 88/378/EMÜ terviseriske, mis tulenesid väikelaste kokkupuutest kummimänguasjades esinevate nitrosoamiinide ja nitroositavate ainetega. SCCP kinnitas sellise riski olemasolu aastal 2007 ja seadusandja võttis selle arvesse eespool nimetatud direktiivi muutes. |
| --- | --- |

(72)

Komisjon märgib, et Saksamaa meetmed, mis käsitlevad nitrosoamiine ja nitroositavaid aineid, võeti vastu aastal 2008. Tollal ei käsitlenud direktiiv 88/378/EMÜ terviseriske, mis tulenesid väikelaste kokkupuutest kummimänguasjades esinevate nitrosoamiinide ja nitroositavate ainetega. SCCP kinnitas sellise riski olemasolu aastal 2007 ja seadusandja võttis selle arvesse eespool nimetatud direktiivi muutes.

| (73) | Direktiivi II lisa III osa punktis 8 keelatakse nitrosoamiinide ja nitroositavate ainete kasutamine mänguasjades, mis on ette nähtud alla 3-aastastele lastele, ja muudes mänguasjades, mis on ette nähtud suhu panemiseks, kui nende ainete migratsioon on nitrosoamiinide puhul vähemalt 0,05 mg/kg ning nitroositavate ainete puhul vähemalt 1 mg/kg. |
| --- | --- |

(73)

Direktiivi II lisa III osa punktis 8 keelatakse nitrosoamiinide ja nitroositavate ainete kasutamine mänguasjades, mis on ette nähtud alla 3-aastastele lastele, ja muudes mänguasjades, mis on ette nähtud suhu panemiseks, kui nende ainete migratsioon on nitrosoamiinide puhul vähemalt 0,05 mg/kg ning nitroositavate ainete puhul vähemalt 1 mg/kg.

| (74) | Need piirnormid põhinevad väärtustel, mille puhul tekkivat terviseriski pidas SCCP õhupallidega kokkupuudet hinnates minimaalseks. Kuna puudusid realistlikud andmed, et hinnata kokkupuudet kummimänguasjadega, nagu Saksamaa tõdes esitatud põhjenduses, siis laiendati õhupallide puhul soovitatud piirnorme ka teistele mänguasjatüüpidele, mis võivad tõenäoliselt sisaldada nitrosoamiine või nitroositavaid aineid. |
| --- | --- |

(74)

Need piirnormid põhinevad väärtustel, mille puhul tekkivat terviseriski pidas SCCP õhupallidega kokkupuudet hinnates minimaalseks. Kuna puudusid realistlikud andmed, et hinnata kokkupuudet kummimänguasjadega, nagu Saksamaa tõdes esitatud põhjenduses, siis laiendati õhupallide puhul soovitatud piirnorme ka teistele mänguasjatüüpidele, mis võivad tõenäoliselt sisaldada nitrosoamiine või nitroositavaid aineid.

| (75) | Täpsete andmete puudumisel nõustub komisjon, et suhu panemiseks ette nähtud mänguasjade puhul on kokkupuuteparameetrite hindamisel andmed selle kohta, kui palju lapsed asju suhu panevad, asjakohasemad kui andmed õhupallidega kokkupuute kohta. |
| --- | --- |

(75)

Täpsete andmete puudumisel nõustub komisjon, et suhu panemiseks ette nähtud mänguasjade puhul on kokkupuuteparameetrite hindamisel andmed selle kohta, kui palju lapsed asju suhu panevad, asjakohasemad kui andmed õhupallidega kokkupuute kohta.

| (76) | Samuti nõustub komisjon, et tehnika arengutaset arvestades võib nitrosoamiinide ja nitroositavate ainete teket loodusliku või sünteetilise kautšuki tootmisel suurelt jaolt vältida, kasutades sobivaid vulkaniseerimiskiirendajaid. Oma 2007. aasta arvamuses jõudis SCCP samale järeldusele. Lisaks sellele on see tõestatult tehnoloogiliselt teostatav kummist pudeli- ja rõngasluttide tootmisel, mille puhul nitrosoamiinide ja nitroositavate ainete migratsioon ei tohi ületada vastavalt 0,01 ja 0,1 mg/kg (15). |
| --- | --- |

(76)

Samuti nõustub komisjon, et tehnika arengutaset arvestades võib nitrosoamiinide ja nitroositavate ainete teket loodusliku või sünteetilise kautšuki tootmisel suurelt jaolt vältida, kasutades sobivaid vulkaniseerimiskiirendajaid. Oma 2007. aasta arvamuses jõudis SCCP samale järeldusele. Lisaks sellele on see tõestatult tehnoloogiliselt teostatav kummist pudeli- ja rõngasluttide tootmisel, mille puhul nitrosoamiinide ja nitroositavate ainete migratsioon ei tohi ületada vastavalt 0,01 ja 0,1 mg/kg (15).

| (77) | Peale selle märgib komisjon, et Euroopa standardikomitee (CEN) tegeleb eristandardi väljatöötamisega nitrosoamiinide ja nitroositavate ainete esinemise määramiseks mänguasjades. Komisjon on teadlik, et selle standardi väljatöötamisega vähendatakse nitrosoamiinide piirnorm näpuvärvides 0,05 mg/kg-lt 0,01 mg/kg-le, et võtta paremini arvesse laste kokkupuudet nende ainetega. Komisjon palub CEN-il arvestada andmeid selle kohta, kui palju väikelapsed panevad suhu kõiki mänguasju, mis kuuluvad direktiivi II lisa III osa punkti 8 alla. |
| --- | --- |

(77)

Peale selle märgib komisjon, et Euroopa standardikomitee (CEN) tegeleb eristandardi väljatöötamisega nitrosoamiinide ja nitroositavate ainete esinemise määramiseks mänguasjades. Komisjon on teadlik, et selle standardi väljatöötamisega vähendatakse nitrosoamiinide piirnorm näpuvärvides 0,05 mg/kg-lt 0,01 mg/kg-le, et võtta paremini arvesse laste kokkupuudet nende ainetega. Komisjon palub CEN-il arvestada andmeid selle kohta, kui palju väikelapsed panevad suhu kõiki mänguasju, mis kuuluvad direktiivi II lisa III osa punkti 8 alla.

| (78) | Eespool toodud kaalutlusi arvestades on komisjon arvamusel, et Saksamaa teatatud meetmeid peetakse nitrosoamiinide ja nitroositavate ainete puhul alla 3-aastastele mõeldud mänguasjades, mis on valmistatud sünteetilisest või looduslikust kautšukist, inimeste tervise kaitse oluliste vajaduste seisukohalt õigustatuks. |
| --- | --- |

(78)

Eespool toodud kaalutlusi arvestades on komisjon arvamusel, et Saksamaa teatatud meetmeid peetakse nitrosoamiinide ja nitroositavate ainete puhul alla 3-aastastele mõeldud mänguasjades, mis on valmistatud sünteetilisest või looduslikust kautšukist, inimeste tervise kaitse oluliste vajaduste seisukohalt õigustatuks.

| (79) | Mis puudutab nende sätete laiendamist mänguasjadele, mis ei ole ette nähtud suhu panemiseks, kuid mis tõenäoliselt siiski pannakse suhu, siis komisjon märgib, et selline nõue ei kehti Saksamaal ega ole osa artikli 114 lõike 4 alusel teatatud siseriiklikest õigusnormidest. Seega ei saa sellist taotlust pidada artikli 114 lõike 4 alusel vastuvõetavaks. |
| --- | --- |

(79)

Mis puudutab nende sätete laiendamist mänguasjadele, mis ei ole ette nähtud suhu panemiseks, kuid mis tõenäoliselt siiski pannakse suhu, siis komisjon märgib, et selline nõue ei kehti Saksamaal ega ole osa artikli 114 lõike 4 alusel teatatud siseriiklikest õigusnormidest. Seega ei saa sellist taotlust pidada artikli 114 lõike 4 alusel vastuvõetavaks.

| (80) | Komisjon on siiski seisukohal, et direktiiv käsitleb asjakohaselt kõiki mänguasjakategooriaid, millest võib tõenäoliselt sattuda keskkonda nitrosoamiine ja nitroositavaid aineid. Siia hulka kuuluvad kõik mänguasjad, mis on ette nähtud alla 3-aastastele lastele, sest sellises vanuses lastel on tugev kalduvus panna kõiksuguseid asju suhu, isegi kui see ei ole ette nähtud. Vanematele lastele mõeldud mänguasjad kuuluvad siia hulka ainult siis, kui need on ette nähtud suhu panemiseks, sest nemad ei pane asju nii sageli suhu nagu alla 3-aastased. Komisjon on teadlik, et alla 3-aastased lapsed võivad puutuda kokku ka mänguasjadega, mis on ette nähtud vanematele lastele. Kuid seda riski saab lahendada teistsuguste, vähem piiravate vahenditega, nagu näiteks asjakohased hoiatused, mis näitavad, et mänguasi ei sobi alla 3-aastastele lastele. Direktiivis on ette nähtud sätted selliste hoiatuste kohta. |
| --- | --- |

(80)

Komisjon on siiski seisukohal, et direktiiv käsitleb asjakohaselt kõiki mänguasjakategooriaid, millest võib tõenäoliselt sattuda keskkonda nitrosoamiine ja nitroositavaid aineid. Siia hulka kuuluvad kõik mänguasjad, mis on ette nähtud alla 3-aastastele lastele, sest sellises vanuses lastel on tugev kalduvus panna kõiksuguseid asju suhu, isegi kui see ei ole ette nähtud. Vanematele lastele mõeldud mänguasjad kuuluvad siia hulka ainult siis, kui need on ette nähtud suhu panemiseks, sest nemad ei pane asju nii sageli suhu nagu alla 3-aastased. Komisjon on teadlik, et alla 3-aastased lapsed võivad puutuda kokku ka mänguasjadega, mis on ette nähtud vanematele lastele. Kuid seda riski saab lahendada teistsuguste, vähem piiravate vahenditega, nagu näiteks asjakohased hoiatused, mis näitavad, et mänguasi ei sobi alla 3-aastastele lastele. Direktiivis on ette nähtud sätted selliste hoiatuste kohta.

Meelevaldse diskrimineerimise puudumine

| (81) | Artikli 114 lõike 6 kohaselt peab komisjon kontrollima, kas artikli 114 lõike 4 alusel teatatud siseriiklikke õigusnorme ei kasutata meelevaldseks diskrimineerimiseks. Euroopa Kohtu praktika kohaselt tähendab diskrimineerimise puudumine, et samasuguses olukorras ei tohi toimuda teistsugust kohtlemist ega teistsuguses olukorras samasugust kohtlemist. |
| --- | --- |

(81)

Artikli 114 lõike 6 kohaselt peab komisjon kontrollima, kas artikli 114 lõike 4 alusel teatatud siseriiklikke õigusnorme ei kasutata meelevaldseks diskrimineerimiseks. Euroopa Kohtu praktika kohaselt tähendab diskrimineerimise puudumine, et samasuguses olukorras ei tohi toimuda teistsugust kohtlemist ega teistsuguses olukorras samasugust kohtlemist.

| (82) | Kuna elavhõbeda, arseeni ja antimoniga seotud meetmed ei ole inimeste tervise kaitse seisukohalt õigustatud, ei pea komisjon kontrollima, kas see tingimus on täidetud. |
| --- | --- |

(82)

Kuna elavhõbeda, arseeni ja antimoniga seotud meetmed ei ole inimeste tervise kaitse seisukohalt õigustatud, ei pea komisjon kontrollima, kas see tingimus on täidetud.

| (83) | Saksamaa siseriiklikud meetmed, mis on seotud plii, baariumi, nitrosoamiinide ja nitroositavate ainetega, kehtivad vahet tegemata kõikide toodete suhtes, olenemata sellest, kas need on toodetud Saksamaal või imporditud teistest liikmesriikidest. Seega puudub tõendusmaterjal, et teatatud siseriiklikke õigusnorme on kasutatud ELis tegutsevate ettevõtjate vahelise meelevaldse diskrimineerimise vahendina. |
| --- | --- |

(83)

Saksamaa siseriiklikud meetmed, mis on seotud plii, baariumi, nitrosoamiinide ja nitroositavate ainetega, kehtivad vahet tegemata kõikide toodete suhtes, olenemata sellest, kas need on toodetud Saksamaal või imporditud teistest liikmesriikidest. Seega puudub tõendusmaterjal, et teatatud siseriiklikke õigusnorme on kasutatud ELis tegutsevate ettevõtjate vahelise meelevaldse diskrimineerimise vahendina.

Varjatud kaubanduspiirangu puudumine

| (84) | Siseriiklikud meetmed, mis kalduvad kõrvale üleeuroopalise direktiivi sätetest, kujutavad endast harilikult kaubandustõket. Tooteid, mida võib ülejäänud ELis seaduslikult turule viia, ei tohi viia turule asjaomases liikmesriigis. Artikli 114 lõike 6 eesmärk on hoida ära olukord, kus artikli 114 lõike 4 alusel teatatud meetmeid kohaldatakse kohatutel põhjustel ja kus nad tegelikult kujutavad endast majanduslikke meetmeid, mille eesmärk on kaudselt kaitsta omamaist tootmist. |
| --- | --- |

(84)

Siseriiklikud meetmed, mis kalduvad kõrvale üleeuroopalise direktiivi sätetest, kujutavad endast harilikult kaubandustõket. Tooteid, mida võib ülejäänud ELis seaduslikult turule viia, ei tohi viia turule asjaomases liikmesriigis. Artikli 114 lõike 6 eesmärk on hoida ära olukord, kus artikli 114 lõike 4 alusel teatatud meetmeid kohaldatakse kohatutel põhjustel ja kus nad tegelikult kujutavad endast majanduslikke meetmeid, mille eesmärk on kaudselt kaitsta omamaist tootmist.

| (85) | Kuna elavhõbeda, arseeni ja antimoniga seotud meetmed ei ole inimeste tervise kaitse seisukohalt õigustatud, ei pea komisjon kontrollima, kas see tingimus on täidetud. |
| --- | --- |

(85)

Kuna elavhõbeda, arseeni ja antimoniga seotud meetmed ei ole inimeste tervise kaitse seisukohalt õigustatud, ei pea komisjon kontrollima, kas see tingimus on täidetud.

| (86) | Plii puhul nõustub komisjon, et direktiivis kehtestatud piirnormid ei paku enam piisavat kaitset, sest teaduslik taust, millest lähtudes need normid kehtestati, on vahepeal edasi arenenud. Sellest tulenevalt on komisjon algatanud nende meetmete läbivaatamise. Seega on komisjon seisukohal, et Saksamaa taotlus põhineb siiral murel laste tervise pärast ning ei kujuta endast liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangut. |
| --- | --- |

(86)

Plii puhul nõustub komisjon, et direktiivis kehtestatud piirnormid ei paku enam piisavat kaitset, sest teaduslik taust, millest lähtudes need normid kehtestati, on vahepeal edasi arenenud. Sellest tulenevalt on komisjon algatanud nende meetmete läbivaatamise. Seega on komisjon seisukohal, et Saksamaa taotlus põhineb siiral murel laste tervise pärast ning ei kujuta endast liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangut.

| (87) | Baariumi puhul nõustub komisjon, et RIVM ei võtnud lubatava päevadoosi soovitamisel asjakohaselt arvesse WHO hinnangut. Seega on direktiivi pakutava kaitse tasemes teatavat ebakindlust. Komisjon on palunud SCHERilt selgitusi ja niipea, kui SCHER on oma arvamuse vastu võtnud, kaalub komisjon vajaduse korral piirnormide muutmist. Seega on komisjon seisukohal, et Saksamaa taotlus põhineb siiral murel laste tervise pärast ning ei kujuta endast liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangut. |
| --- | --- |

(87)

Baariumi puhul nõustub komisjon, et RIVM ei võtnud lubatava päevadoosi soovitamisel asjakohaselt arvesse WHO hinnangut. Seega on direktiivi pakutava kaitse tasemes teatavat ebakindlust. Komisjon on palunud SCHERilt selgitusi ja niipea, kui SCHER on oma arvamuse vastu võtnud, kaalub komisjon vajaduse korral piirnormide muutmist. Seega on komisjon seisukohal, et Saksamaa taotlus põhineb siiral murel laste tervise pärast ning ei kujuta endast liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangut.

| (88) | Nitrosoamiinide ja nitroositavate ainete puhul nõustub komisjon, et direktiivis sätestatud piirnormide määramisel ei arvestatud asjakohaselt kokkupuuteparameetreid, mis tulenevad laste kombest asju suhu panna. Komisjon palub CEN-il kaaluda neid parameetreid, et standardimisprotsessi käigus piirnormi vähendada. Seega on komisjon seisukohal, et Saksamaa taotlus põhineb siiral murel laste tervise pärast ning ei kujuta endast liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangut. |
| --- | --- |

(88)

Nitrosoamiinide ja nitroositavate ainete puhul nõustub komisjon, et direktiivis sätestatud piirnormide määramisel ei arvestatud asjakohaselt kokkupuuteparameetreid, mis tulenevad laste kombest asju suhu panna. Komisjon palub CEN-il kaaluda neid parameetreid, et standardimisprotsessi käigus piirnormi vähendada. Seega on komisjon seisukohal, et Saksamaa taotlus põhineb siiral murel laste tervise pärast ning ei kujuta endast liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangut.

Siseturu toimimist takistavate asjaolude puudumine

| (89) | Artikli 114 lõikega 6 keelatakse selliste siseriiklike meetmete heakskiitmine, mis võivad tõenäoliselt mõjutada siseturu toimimist. Seda nõuet ei saa siiski tõlgendada selliselt, nagu keelaks see kõikide meetmete heakskiitmise, mis võivad tõenäoliselt mõjutada siseturu toimimist. Kõik meetmed, mis kalduvad kõrvale ühtlustamismeetmest, on meetmed, mis võivad tõenäoliselt mõjutada siseturu toimimist. Seepärast on komisjon seisukohal, et selleks, et säilitada menetluse kasulikkus, tuleb artikli 114 lõikes 6 esinevat mõistet „siseturu toimimise takistus” tõlgendada kui olukorda, kus mõju on ebaproportsionaalne, võrreldes taotletava eesmärgiga. |
| --- | --- |

(89)

Artikli 114 lõikega 6 keelatakse selliste siseriiklike meetmete heakskiitmine, mis võivad tõenäoliselt mõjutada siseturu toimimist. Seda nõuet ei saa siiski tõlgendada selliselt, nagu keelaks see kõikide meetmete heakskiitmise, mis võivad tõenäoliselt mõjutada siseturu toimimist. Kõik meetmed, mis kalduvad kõrvale ühtlustamismeetmest, on meetmed, mis võivad tõenäoliselt mõjutada siseturu toimimist. Seepärast on komisjon seisukohal, et selleks, et säilitada menetluse kasulikkus, tuleb artikli 114 lõikes 6 esinevat mõistet „siseturu toimimise takistus” tõlgendada kui olukorda, kus mõju on ebaproportsionaalne, võrreldes taotletava eesmärgiga.

| (90) | Kuna elavhõbeda, arseeni ja antimoniga seotud meetmed ei ole inimeste tervise kaitse seisukohalt õigustatud, ei pea komisjon kontrollima, kas see tingimus on täidetud. |
| --- | --- |

(90)

Kuna elavhõbeda, arseeni ja antimoniga seotud meetmed ei ole inimeste tervise kaitse seisukohalt õigustatud, ei pea komisjon kontrollima, kas see tingimus on täidetud.

| (91) | Plii ja baariumi puhul märgib komisjon, et direktiivi sätteid rakendades saavad tootjad turustada mänguasju kõikides liikmesriikides peale Saksamaa. Tõenäoliselt ei hakka tootjad välja arendama kahte varianti mitmesugustest mänguasjadest, vaid viivad oma tooted vastavusse erandlike sätetega, et mänguasju saaks turustada kõikides liikmesriikides. Veel märgib komisjon, et plii ja baariumi puhul rakendab Saksamaa piirnorme, mida on ELis kohaldatud direktiivi 88/378/EMÜ põhjal alates 1990. aastast, ning seega on tootjatel tehniliselt võimalik neid järgida. Mänguasjatootjad kinnitasid seda oletust, kui nad väljendasid oma seisukohti Saksamaa meetmete kohta. Seepärast on komisjonil põhjust arvata, et laste tervise kaitsmise eesmärgi seisukohalt on mõju siseturu toimimisele proportsionaalne. |
| --- | --- |

(91)

Plii ja baariumi puhul märgib komisjon, et direktiivi sätteid rakendades saavad tootjad turustada mänguasju kõikides liikmesriikides peale Saksamaa. Tõenäoliselt ei hakka tootjad välja arendama kahte varianti mitmesugustest mänguasjadest, vaid viivad oma tooted vastavusse erandlike sätetega, et mänguasju saaks turustada kõikides liikmesriikides. Veel märgib komisjon, et plii ja baariumi puhul rakendab Saksamaa piirnorme, mida on ELis kohaldatud direktiivi 88/378/EMÜ põhjal alates 1990. aastast, ning seega on tootjatel tehniliselt võimalik neid järgida. Mänguasjatootjad kinnitasid seda oletust, kui nad väljendasid oma seisukohti Saksamaa meetmete kohta. Seepärast on komisjonil põhjust arvata, et laste tervise kaitsmise eesmärgi seisukohalt on mõju siseturu toimimisele proportsionaalne.

| (92) | Ka nitrosoamiinide ja nitroositavate ainete puhul on komisjon teinud samasuguse järelduse. Nitrosoamiine ja nitroositavaid aineid käsitlevad Saksamaa meetmed on Saksamaal kehtinud alates aastast 2008. Komisjonile teadaolevalt ei arendanud tootjad välja kahte varianti mitmesugustest mänguasjadest, vaid viisid oma tooted vastavusse Saksamaa sätetega, sest nii said nad mänguasju turustada kõikides liikmesriikides. Kui hakatakse kohaldama direktiivi, mis on vähem range kui Saksamaa meetmed, siis eeldab komisjon, et tootjad viivad oma tooted vastavusse kõige rangemate kehtivate normidega, sest nii saavad nad mänguasju turustada kõikides liikmesriikides. Veel märgib komisjon, et Saksamaa piirnormide järgimine on tehniliselt teostatav, sest tootjad on neid järginud juba aastast 2008. Seepärast on komisjonil põhjust arvata, et laste tervise kaitsmise eesmärgi seisukohalt on mõju siseturu toimimisele proportsionaalne. |
| --- | --- |

(92)

Ka nitrosoamiinide ja nitroositavate ainete puhul on komisjon teinud samasuguse järelduse. Nitrosoamiine ja nitroositavaid aineid käsitlevad Saksamaa meetmed on Saksamaal kehtinud alates aastast 2008. Komisjonile teadaolevalt ei arendanud tootjad välja kahte varianti mitmesugustest mänguasjadest, vaid viisid oma tooted vastavusse Saksamaa sätetega, sest nii said nad mänguasju turustada kõikides liikmesriikides. Kui hakatakse kohaldama direktiivi, mis on vähem range kui Saksamaa meetmed, siis eeldab komisjon, et tootjad viivad oma tooted vastavusse kõige rangemate kehtivate normidega, sest nii saavad nad mänguasju turustada kõikides liikmesriikides. Veel märgib komisjon, et Saksamaa piirnormide järgimine on tehniliselt teostatav, sest tootjad on neid järginud juba aastast 2008. Seepärast on komisjonil põhjust arvata, et laste tervise kaitsmise eesmärgi seisukohalt on mõju siseturu toimimisele proportsionaalne.

KOKKUVÕTE

| (93) | Eespool toodud kaalutlusi arvestades on komisjon arvamusel, et Saksamaa teatatud siseriiklikke meetmeid, mis on seotud elavhõbeda, arseeni ja antimoniga, ei saa pidada inimeste tervise kaitse oluliste vajaduste seisukohalt õigustatuks. Seepärast on komisjon seisukohal, et neid teatatud siseriiklikke meetmeid ei saa heaks kiita. |
| --- | --- |

(93)

Eespool toodud kaalutlusi arvestades on komisjon arvamusel, et Saksamaa teatatud siseriiklikke meetmeid, mis on seotud elavhõbeda, arseeni ja antimoniga, ei saa pidada inimeste tervise kaitse oluliste vajaduste seisukohalt õigustatuks. Seepärast on komisjon seisukohal, et neid teatatud siseriiklikke meetmeid ei saa heaks kiita.

| (94) | Seoses Saksamaa teatatud siseriiklike meetmetega, mis käsitlevad pliid ja baariumi, on komisjon arvamusel, et neid saab pidada inimeste tervise kaitsmise vajaduse seisukohalt õigustatuks ning et need ei kujuta endast ei meelevaldse diskrimineerimise vahendit, liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangut ega ebaproportsionaalset siseturu toimimise takistust. Seega on komisjonil põhjust arvata, et teatatud siseriiklikud meetmed võib teatava ajalise piiranguga heaks kiita. |
| --- | --- |

(94)

Seoses Saksamaa teatatud siseriiklike meetmetega, mis käsitlevad pliid ja baariumi, on komisjon arvamusel, et neid saab pidada inimeste tervise kaitsmise vajaduse seisukohalt õigustatuks ning et need ei kujuta endast ei meelevaldse diskrimineerimise vahendit, liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangut ega ebaproportsionaalset siseturu toimimise takistust. Seega on komisjonil põhjust arvata, et teatatud siseriiklikud meetmed võib teatava ajalise piiranguga heaks kiita.

| (95) | Seoses Saksamaa teatatud siseriiklike meetmetega, mis käsitlevad nitrosoamiine ja nitroositavaid aineid, on komisjon arvamusel, et neid saab pidada inimeste tervise kaitsmise vajaduse seisukohalt õigustatuks ning et need ei kujuta endast ei meelevaldse diskrimineerimise vahendit, liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangut ega ebaproportsionaalset siseturu toimimise takistust. Komisjonil on põhjust arvata, et teatatud siseriiklikud meetmed võib heaks kiita, |
| --- | --- |

(95)

Seoses Saksamaa teatatud siseriiklike meetmetega, mis käsitlevad nitrosoamiine ja nitroositavaid aineid, on komisjon arvamusel, et neid saab pidada inimeste tervise kaitsmise vajaduse seisukohalt õigustatuks ning et need ei kujuta endast ei meelevaldse diskrimineerimise vahendit, liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piirangut ega ebaproportsionaalset siseturu toimimise takistust. Komisjonil on põhjust arvata, et teatatud siseriiklikud meetmed võib heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Saksamaa meetmeid, mis on seotud antimoni, arseeni ja elavhõbedaga ning millest on teatatud ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 4 alusel, ei kiideta heaks.

Saksamaa meetmed, mis on seotud pliiga ning millest on teatatud ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 4 alusel, kiidetakse heaks kuni ajani, mil jõustuvad ELi õigusnormid, millega kehtestatakse uued piirnormid plii esinemisele mänguasjades, või kuni 21. juulini 2013, olenevalt sellest, kumb on varasem.

Saksamaa meetmed, mis on seotud baariumiga ning millest on teatatud ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 4 alusel, kiidetakse heaks kuni ajani, mil jõustuvad ELi õigusnormid, millega kehtestatakse uued piirnormid baariumi esinemisele mänguasjades, või kuni 21. juulini 2013, olenevalt sellest, kumb on varasem.

Saksamaa meetmed, mis on seotud nitrosoamiinide ja nitroositavate ainetega ning millest on teatatud ELi toimimise lepingu artikli 114 lõike 4 alusel, kiidetakse heaks.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.

Brüssel, 1. märts 2012

Komisjoni nimel

asepresident

Antonio TAJANI

---

(1)  ELT L 170, 30.6.2009, lk 1.

1

(2)  EÜT L 187, 16.7.1988, lk 1.

2

(3)  ELT C 159, 28.5.2011, lk 23.

3

(4)  Komisjoni 4. augusti 2011. aasta otsus 2011/510/EL, millega pikendatakse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 144 lõikes 6 osutatud tähtaega seoses artikli 114 lõike 4 alusel Saksamaa teatatud siseriiklike normidega mänguasjades leiduvate plii, baariumi, arseeni, antimoni, elavhõbeda ning nitrosamiinide ja nitroositavate ainete piirnormide säilitamise kohta (ELT L 214, 19.8.2011, lk 15).

4

(5)  EFSA Journal 2009; 7(10):1351.

5

EFSA Journal

(6)  SCHER, „Evaluation of the Migration Limits for Chemical Elements in Toys”, vastu võetud 1. juulil 2010.

6

(7)  Seisukohavõtt Itaalia erandi suhtes joogivees sisalduva arseeni kohta (SCHER 2010 c)

7

(8)  RIVM, Agency for toxic substances and Disease Registry (ATSDR), 2007.

8

(9)  WHO (2003) „Antimony in Drinking-water”.

9

(10)  Maailma Terviseorganisatsioon, 2001. „Barium and barium compounds. Concise International chemical assessment document”.

10

(11)  RIVM (2006), Chemicals in Toys - A general methodology for assessment of chemical safety of toys with a focus on elements of the migration of heavy elements. Revised Final Version, 12. oktoober 2006, paragrahv II.10.7, lk 184.

11

(12)  KOM(2010) 723 (lõplik).

12

(13)  Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrusele (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).

13

(14)  IARC Monographs on the Evaluation of Carcinogenic Risks to Humans, volume 17.

14

(15)  Komisjoni 15. märtsi 1993. aasta direktiiv 93/11/EMÜ, mis käsitleb N-nitrosamiinide ja N-nitrosamiinideks muutuvate ainete eraldumist elastomeerist või kummist pudeli- ja rõngasluttidest (EÜT L 93, 17.4.1993, lk 37).

15

---

| 20.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 80/30 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 80/30

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

19. märts 2012,

millega algatatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 732/2008 artikli 17 lõike 2 kohane uurimine, mis käsitleb Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni narkootiliste ainete ühtse konventsiooni tõhusat rakendamist Boliivias

(2012/161/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. juuli 2008. aasta määrust (EÜ) nr 732/2008, millega kohaldatakse üldiste tariifsete soodustuste kava 1. jaanuarist 2009 ja millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 552/97, (EÜ) nr 1933/2006 ja komisjoni määrusi (EÜ) nr 1100/2006 ja (EÜ) nr 964/2007, (1) eriti selle artikli 17 lõiget 2,

olles konsulteerinud üldiste tariifsete soodustuste komiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | 29. juunil 2011 andis Boliivia Paljurahvuselise Riigi (edaspidi „Boliivia”) valitsus Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile hoiule ÜRO narkootiliste ainete ühtse konventsiooni denonsseerimiskirja. Denonsseerimine jõustus Boliivia jaoks 1. jaanuaril 2012. |
| --- | --- |

(1)

29. juunil 2011 andis Boliivia Paljurahvuselise Riigi (edaspidi „Boliivia”) valitsus Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile hoiule ÜRO narkootiliste ainete ühtse konventsiooni denonsseerimiskirja. Denonsseerimine jõustus Boliivia jaoks 1. jaanuaril 2012.

| (2) | Pärast seda on Boliivia andnud hoiule kirja ÜRO narkootiliste ainete ühtse konventsiooniga taasühinemiseks koos reservatsiooniga kokalehtede traditsioonilise kasutamise (eelkõige närimise ja meditsiiniliste kasutusviiside) osas. Taasühinemise taotlust hindavad praegu osalisriigid. |
| --- | --- |

(2)

Pärast seda on Boliivia andnud hoiule kirja ÜRO narkootiliste ainete ühtse konventsiooniga taasühinemiseks koos reservatsiooniga kokalehtede traditsioonilise kasutamise (eelkõige närimise ja meditsiiniliste kasutusviiside) osas. Taasühinemise taotlust hindavad praegu osalisriigid.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 732/2008 artikli 15 lõikega 2 nähakse ette, et kõnealuse määruse II peatüki 2. jaotises viidatud säästva arengu ja hea valitsemistava edendamiseks kohaldatava stimuleeriva erikorra kohaldamise võib ajutiselt peatada, eriti juhul, kui riigi õigusaktid ei hõlma enam III lisas loetletud konventsioone, mis on ratifitseeritud artikli 8 lõigetes 1 ja 2 esitatud nõuete täitmiseks, või juhul, kui nimetatud õigusakte ei rakendata tõhusalt. Boliiviale võimaldati selle korra kohaldamine komisjoni otsusega 2008/938/EL (2). |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 732/2008 artikli 15 lõikega 2 nähakse ette, et kõnealuse määruse II peatüki 2. jaotises viidatud säästva arengu ja hea valitsemistava edendamiseks kohaldatava stimuleeriva erikorra kohaldamise võib ajutiselt peatada, eriti juhul, kui riigi õigusaktid ei hõlma enam III lisas loetletud konventsioone, mis on ratifitseeritud artikli 8 lõigetes 1 ja 2 esitatud nõuete täitmiseks, või juhul, kui nimetatud õigusakte ei rakendata tõhusalt. Boliiviale võimaldati selle korra kohaldamine komisjoni otsusega 2008/938/EL (2).

| (4) | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni narkootiliste ainete ühtne konventsioon on loetletud määruse (EÜ) nr 732/2008 III lisa B osa punktis 24. |
| --- | --- |

(4)

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni narkootiliste ainete ühtne konventsioon on loetletud määruse (EÜ) nr 732/2008 III lisa B osa punktis 24.

| (5) | Määruse (EÜ) nr 732/2008 artikli 17 lõikes 1 on sätestatud, et kui komisjon saab teavet, mis võib õigustada ajutist peatamist, ja ta leiab, et uurimiseks on küllaldane põhjus, teavitab ta üldiste soodustuste komiteed ja taotleb konsultatsioone. Artikli 17 lõike 2 kohaselt võib komisjon pärast konsultatsioone teha otsuse algatada uurimine. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 732/2008 artikli 17 lõikes 1 on sätestatud, et kui komisjon saab teavet, mis võib õigustada ajutist peatamist, ja ta leiab, et uurimiseks on küllaldane põhjus, teavitab ta üldiste soodustuste komiteed ja taotleb konsultatsioone. Artikli 17 lõike 2 kohaselt võib komisjon pärast konsultatsioone teha otsuse algatada uurimine.

| (6) | On vaja analüüsida kõnealuse konventsiooni denonsseerimise tagajärgi, et otsustada, kas need õigustavad stimuleeriva erikorra kohaldamise ajutist peatamist. Seepärast on uurimiseks olemas piisavad põhjused. |
| --- | --- |

(6)

On vaja analüüsida kõnealuse konventsiooni denonsseerimise tagajärgi, et otsustada, kas need õigustavad stimuleeriva erikorra kohaldamise ajutist peatamist. Seepärast on uurimiseks olemas piisavad põhjused.

| (7) | 27. veebruaril 2012 peeti nõu üldiste soodustuste komiteega, |
| --- | --- |

(7)

27. veebruaril 2012 peeti nõu üldiste soodustuste komiteega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Komisjon algatab uurimise, et teha kindlaks, kas ÜRO narkootiliste ainete ühtse konventsiooni denonsseerimine õigustab Boliiviast pärit toodete puhul säästvat arengut ja head valitsemistava stimuleeriva erikorra kohaldamise ajutist peatamist.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 19. märts 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 211, 6.8.2008, lk 1.

1

(2)  ELT L 334, 12.12.2008, lk 90.

2

---

RAHVUSVAHELISTE LEPINGUTEGA LOODUD ORGANITE VASTU VÕETUD AKTID

| 20.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 80/31 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 80/31

---

EUROOPA ÜHENDUSE JA ŠVEITSI KONFÖDERATSIOONI VAHELISE VASTAVUSHINDAMISE VASTASTIKUSE TUNNUSTAMISE LEPINGUGA LOODUD KOMITEE OTSUS nr 1/2011,

20. detsember 2011,

kokkuleppe 1. lisasse köisteid käsitleva 19. peatüki lisamise ja 1. lisas loetletud õigusaktide viidete ajakohastamise kohta

(2012/162/EL)

KOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist vastavushindamise vastastikuse tunnustamise kokkulepet (edaspidi „kokkulepe”), eriti selle artikli 10 lõikeid 4 ja 5 ning artikli 18 lõiget 2,

kokkuleppe artikli 10 lõikes 5 on sätestatud, et komitee võib ühe lepinguosalise taotlusel muuta kokkuleppe lisasid,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

| 1. | Kokkuleppe 1. lisa „Tootmissektorid” muudetakse eesmärgiga lisada sellesse köisteid käsitlev 19. peatükk vastavalt käesoleva otsuse A liites sätestatule. |
| --- | --- |

1.

Kokkuleppe 1. lisa „Tootmissektorid” muudetakse eesmärgiga lisada sellesse köisteid käsitlev 19. peatükk vastavalt käesoleva otsuse A liites sätestatule.

| 2. | Kokkuleppe 1. lisa „Tootmissektorid” muudetakse vastavalt käesoleva otsuse B liites esitatud sätetele. |
| --- | --- |

2.

Kokkuleppe 1. lisa „Tootmissektorid” muudetakse vastavalt käesoleva otsuse B liites esitatud sätetele.

| 3. | Käesolev otsus on koostatud kahes eksemplaris ja sellele kirjutavad alla komitee esindajad, kes on volitatud tegutsema lepinguosaliste nimel. Käesolev otsus jõustub viimase allkirja andmise kuupäeval. |
| --- | --- |

3.

Käesolev otsus on koostatud kahes eksemplaris ja sellele kirjutavad alla komitee esindajad, kes on volitatud tegutsema lepinguosaliste nimel. Käesolev otsus jõustub viimase allkirja andmise kuupäeval.

Bern, 20. detsember 2011

Šveitsi Konföderatsiooni nimel

Christophe PERRITAZ

Brüssel, 14. detsember 2011

Euroopa Liidu nimel

Fernando PERREAU DE PINNINCK

---

A LIIDE

1. lisasse „Tootmissektorid” lisatakse järgmine 19. peatükk, mis käsitleb köisteid:

„19.   PEATÜKK

KÖISTEED

I   JAGU

Õigus- ja haldusnormid

Artikli 1 lõikega 2 reguleeritud õigusnormid

| Euroopa Liit | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/9/EÜ, 20. märts 2000, reisijateveoks ettenähtud köisteede kohta (EÜT L 106, 3.5.2000, lk 21; edaspidi „direktiiv 2000/9/EÜ”). |
| --- | --- |
| Šveits | 23. juuni 2006. aasta föderaalseadus reisijateveoks ettenähtud köisteede kohta (RO 2006 5753), viimati muudetud 20. märtsil 2009 (RO 2009 5597) |
| 21. detsembri 2006. aasta korraldus reisijateveoks ettenähtud köisteede kohta (RO 2007 39), viimati muudetud 11. juunil 2010 (RO 2010 2749) |

Euroopa Liit

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/9/EÜ, 20. märts 2000, reisijateveoks ettenähtud köisteede kohta (EÜT L 106, 3.5.2000, lk 21; edaspidi „direktiiv 2000/9/EÜ”).

Šveits

23. juuni 2006. aasta föderaalseadus reisijateveoks ettenähtud köisteede kohta (RO 2006 5753), viimati muudetud 20. märtsil 2009 (RO 2009 5597)

21. detsembri 2006. aasta korraldus reisijateveoks ettenähtud köisteede kohta (RO 2007 39), viimati muudetud 11. juunil 2010 (RO 2010 2749)

II   JAGU

Vastavushindamisasutused

Kokkuleppe artikli 10 alusel loodud komitee koostab vastavushindamisasutuste loetelu ja ajakohastab seda kokkuleppe artiklis 11 kirjeldatud korras.

III   JAGU

Määrajaasutused

Kokkuleppe artikli 10 alusel loodud komitee koostab ja ajakohastab nende määrajaasutuste loetelu, millest kokkuleppeosalised on teda teavitanud.

IV   JAGU

Vastavushindamisasutuste määramisega seotud erieeskirjad

Vastavushindamisasutuste määramisel järgivad määrajaasutused kokkuleppe 2. lisas esitatud üldpõhimõtteid ja direktiivi 2000/9/EÜ VIII lisas sätestatud hindamiskriteeriume.

V   JAGU

Täiendavad sätted

1.   Teabevahetus

Vastavalt kokkuleppe artiklitele 9 ja 12 vahetavad kokkuleppeosalised käesoleva peatüki nõuetekohaseks rakendamiseks vajalikku teavet.

Šveitsi ja liikmesriikide pädevad asutused ning Euroopa Komisjon vahetavad eelkõige direktiivi 2000/9/EÜ artiklites 11 ja 14 osutatud teavet.

Vastavalt käesoleva lisa IV jaole määratud vastavushindamisasutused vahetavad direktiivi 2000/9/EÜ V lisas osutatud teavet mooduli B punktide 7 ja 8, mooduli D punkti 6 ning mooduli H punktide 6 ja 7.5 puhul.

2.   Tehniline dokumentatsioon

Loetakse piisavaks, kui tootjad, nende volitatud esindajad või toodete turuleviimise eest vastutavad isikud säilitavad direktiiviga 2000/9/EÜ nõutud tehnilisi dokumente ühe kokkuleppeosalise territooriumil.

Käesolevaga kohustuvad kokkuleppeosalised edastama teise kokkuleppeosalise asutuste taotlusel neile kõik asjakohased tehnilised dokumendid.

3.   Turujärelevalve

Kokkuleppeosalised teavitavad teineteist nende territooriumil loodud asutustest, kes vastutavad I jaos loetletud õigusaktide rakendamisega seotud järelevalvetöö eest.

Kokkuleppeosalised teavitavad teineteist asjaomaste asutuste turujärelevalvetoimingutest.”

---

B LIIDE

I LISA MUUTMINE

1.   PEATÜKK

MASINAD

I jaos „Õigus- ja haldusnormid” alapealkirja all „Artikli 1 lõikega 2 reguleeritud õigusnormid” tuleb viide Euroopa Liidu ja Šveitsi sätetele tervikuna kustutada ja asendada järgmise tekstiga:

| „Euroopa Liit | 1. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/42/EÜ, 17. mai 2006, mis käsitleb masinaid ja millega muudetakse direktiivi 95/16/EÜ (ELT L 157, 9.6.2006, lk 24), viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiiviga 2009/127/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2006/42/EÜ seoses pestitsiididega töötlemise masinatega (ELT L 310, 25.11.2009, lk 29). |
| --- | --- | --- |

„Euroopa Liit

1.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/42/EÜ, 17. mai 2006, mis käsitleb masinaid ja millega muudetakse direktiivi 95/16/EÜ (ELT L 157, 9.6.2006, lk 24), viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiiviga 2009/127/EÜ, millega muudetakse direktiivi 2006/42/EÜ seoses pestitsiididega töötlemise masinatega (ELT L 310, 25.11.2009, lk 29).

Šveits

| 100. | 12. juuni 2009. aasta föderaalseadus toodete ohutuse kohta (RO 2010 2573) |
| --- | --- |

100.

12. juuni 2009. aasta föderaalseadus toodete ohutuse kohta (RO 2010 2573)

| 101. | 19. mai 2010. aasta korraldus toodete ohutuse kohta (RO 2010 2583) |
| --- | --- |

101.

19. mai 2010. aasta korraldus toodete ohutuse kohta (RO 2010 2583)

| 102. | 2. aprilli 2008. aasta korraldus masinate ohutuse kohta (RO 2008 1785), viimati muudetud 19. mail 2010 (RO 2010 2583)” |
| --- | --- |

102.

2. aprilli 2008. aasta korraldus masinate ohutuse kohta (RO 2008 1785), viimati muudetud 19. mail 2010 (RO 2010 2583)”

2.   PEATÜKK

ISIKUKAITSEVAHENDID

ISIKUKAITSEVAHENDID

I jaos „Õigus- ja haldusnormid” alapealkirja all „Artikli 1 lõikega 2 reguleeritud õigusnormid” tuleb viide Šveitsi sätetele tervikuna kustutada ja asendada järgmise tekstiga:

| „Šveits | 100. | 12. juuni 2009. aasta föderaalseadus toodete ohutuse kohta (RO 2010 2573) |
| --- | --- | --- |

„Šveits

100.

12. juuni 2009. aasta föderaalseadus toodete ohutuse kohta (RO 2010 2573)

| 101. | 19. mai 2010. aasta korraldus toodete ohutuse kohta (RO 2010 2583)” |
| --- | --- |

101.

19. mai 2010. aasta korraldus toodete ohutuse kohta (RO 2010 2583)”

5.   PEATÜKK

GAASISEADMED JA -KATLAD

GAASISEADMED JA -KATLAD

I jaos „Õigus- ja haldusnormid” alapealkirja all „Artikli 1 lõikega 2 reguleeritud õigusnormid” tuleb viide Šveitsi sätetele tervikuna kustutada ja asendada järgmise tekstiga:

| „Šveits | 101. | 12. juuni 2009. aasta föderaalseadus toodete ohutuse kohta (RO 2010 2573) |
| --- | --- | --- |

„Šveits

101.

12. juuni 2009. aasta föderaalseadus toodete ohutuse kohta (RO 2010 2573)

| 102. | 19. mai 2010. aasta korraldus toodete ohutuse kohta (RO 2010 2583)” |
| --- | --- |

102.

19. mai 2010. aasta korraldus toodete ohutuse kohta (RO 2010 2583)”

6.   PEATÜKK

SURVEANUMAD

SURVEANUMAD

I jaos „Õigus- ja haldusnormid” alapealkirja all „Artikli 1 lõikega 1 reguleeritud õigusnormid” tuleb viide Euroopa Liidu sätetele tervikuna kustutada ja asendada järgmise tekstiga:

| „Euroopa Liit | 1. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/35/EL, 16. juuni 2010, transporditavate surveseadmete kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 76/767/EMÜ, 84/525/EMÜ, 84/526/EMÜ, 84/527/EMÜ ja 1999/36/EÜ (ELT L 165, 30.6.2010, lk 1).” |
| --- | --- | --- |

„Euroopa Liit

1.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/35/EL, 16. juuni 2010, transporditavate surveseadmete kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 76/767/EMÜ, 84/525/EMÜ, 84/526/EMÜ, 84/527/EMÜ ja 1999/36/EÜ (ELT L 165, 30.6.2010, lk 1).”

I jaos „Õigus- ja haldusnormid” alapealkirja all „Artikli 1 lõikega 2 reguleeritud õigusnormid” tuleb viide Šveitsi sätetele tervikuna kustutada ja asendada järgmise tekstiga:

| „Šveits | 102. | 12. juuni 2009. aasta föderaalseadus toodete ohutuse kohta (RO 2010 2573) |
| --- | --- | --- |

„Šveits

102.

12. juuni 2009. aasta föderaalseadus toodete ohutuse kohta (RO 2010 2573)

| 103. | 19. mai 2010. aasta korraldus toodete ohutuse kohta (RO 2010 2583) |
| --- | --- |

103.

19. mai 2010. aasta korraldus toodete ohutuse kohta (RO 2010 2583)

| 104. | 20. novembri 2002. aasta korraldus lihtsate surveseadmete ohutuse kohta (RO 2003 38), viimati muudetud 19. mail 2010 (RO 2010 2583) |
| --- | --- |

104.

20. novembri 2002. aasta korraldus lihtsate surveseadmete ohutuse kohta (RO 2003 38), viimati muudetud 19. mail 2010 (RO 2010 2583)

| 105. | 20. novembri 2002. aasta korraldus surveseadmete ohutuse kohta (RO 2003 38), viimati muudetud 19. mail 2010 (RO 2010 2583)” |
| --- | --- |

105.

20. novembri 2002. aasta korraldus surveseadmete ohutuse kohta (RO 2003 38), viimati muudetud 19. mail 2010 (RO 2010 2583)”

7.   PEATÜKK

RAADIOSEADMED JA TELEKOMMUNIKATSIOONIVÕRGU LÕPPSEADMED

RAADIOSEADMED JA TELEKOMMUNIKATSIOONIVÕRGU LÕPPSEADMED

I jaos „Õigus- ja haldusnormid” alapealkirja all „Artikli 1 lõikega 2 reguleeritud õigusnormid” tuleb viide Šveitsi sätetele tervikuna kustutada ja asendada järgmise tekstiga:

| „Šveits | 100. | 30. aprilli 1997. aasta föderaalseadus telekommunikatsiooni kohta (LTC); (RO 1997 2187), viimati muudetud 12. juunil 2009 (RO 2010 2617) |
| --- | --- | --- |

„Šveits

100.

30. aprilli 1997. aasta föderaalseadus telekommunikatsiooni kohta (LTC); (RO 1997 2187), viimati muudetud 12. juunil 2009 (RO 2010 2617)

| 101. | 14. juuni 2002. aasta korraldus telekommunikatsiooniseadmete kohta (OIT); (RO 2002 2086), viimati muudetud 18. novembril 2009 (RO 2009 6243) |
| --- | --- |

101.

14. juuni 2002. aasta korraldus telekommunikatsiooniseadmete kohta (OIT); (RO 2002 2086), viimati muudetud 18. novembril 2009 (RO 2009 6243)

| 102. | Föderaalse kommunikatsiooniameti (OFCOM) 14. juuni 2002. aasta korraldus telekommunikatsiooniseadmete kohta; (RO 2002 2111), viimati muudetud 7. aprillil 2011 (RO 2011 1391) |
| --- | --- |

102.

Föderaalse kommunikatsiooniameti (OFCOM) 14. juuni 2002. aasta korraldus telekommunikatsiooniseadmete kohta; (RO 2002 2111), viimati muudetud 7. aprillil 2011 (RO 2011 1391)

| 103. | Föderaalse kommunikatsiooniameti korraldus telekommunikatsiooniseadmete kohta, 1. lisa (RO 2002 2115), viimati muudetud 21. novembril 2005 (RO 2005 5139) |
| --- | --- |

103.

Föderaalse kommunikatsiooniameti korraldus telekommunikatsiooniseadmete kohta, 1. lisa (RO 2002 2115), viimati muudetud 21. novembril 2005 (RO 2005 5139)

| 104. | Feuille Fédérale’is avaldatud tehniliste standardite loetelu koos pealkirjade ja viidetega, viimati muudetud 3. mail 2011 (FF 2011 0799) |
| --- | --- |

104.

Feuille Fédérale’is avaldatud tehniliste standardite loetelu koos pealkirjade ja viidetega, viimati muudetud 3. mail 2011 (FF 2011 0799)

| 105. | 9. märtsi 2007. aasta korraldus telekommunikatsiooniteenuste kohta (RO 2007 945), viimati muudetud 4. novembril 2009 (RO 2009 5821)” |
| --- | --- |

105.

9. märtsi 2007. aasta korraldus telekommunikatsiooniteenuste kohta (RO 2007 945), viimati muudetud 4. novembril 2009 (RO 2009 5821)”

8.   PEATÜKK

PLAHVATUSOHTLIKES KESKKONDADES KASUTATAVAD SEADMED JA KAITSESÜSTEEMID

PLAHVATUSOHTLIKES KESKKONDADES KASUTATAVAD SEADMED JA KAITSESÜSTEEMID

I jaos „Õigus- ja haldusnormid” alapealkirja all „Artikli 1 lõikega 2 reguleeritud õigusnormid” tuleb viide Šveitsi sätetele tervikuna kustutada ja asendada järgmise tekstiga:

| „Šveits | 100. | 24. juuni 1902. aasta föderaalseadus nõrk- ja tugevvoolupaigaldiste kohta (RO 19 252 ja RS 4 798), viimati muudetud 20. märtsil 2008 (RO 2008 3437) |
| --- | --- | --- |

„Šveits

100.

24. juuni 1902. aasta föderaalseadus nõrk- ja tugevvoolupaigaldiste kohta (RO 19 252 ja RS 4 798), viimati muudetud 20. märtsil 2008 (RO 2008 3437)

| 101. | 2. märtsi 1998. aasta korraldus plahvatusohtlikes keskkondades kasutatavate seadmete ja kaitsesüsteemide ohutuse kohta (RO 1998 963), viimati muudetud 11. juunil 2010 (RO 2010 2749) |
| --- | --- |

101.

2. märtsi 1998. aasta korraldus plahvatusohtlikes keskkondades kasutatavate seadmete ja kaitsesüsteemide ohutuse kohta (RO 1998 963), viimati muudetud 11. juunil 2010 (RO 2010 2749)

| 102. | 12. juuni 2009. aasta föderaalseadus toodete ohutuse kohta (RO 2010 2573) |
| --- | --- |

102.

12. juuni 2009. aasta föderaalseadus toodete ohutuse kohta (RO 2010 2573)

| 103. | 19. mai 2010. aasta korraldus toodete ohutuse kohta (RO 2010 2583)” |
| --- | --- |

103.

19. mai 2010. aasta korraldus toodete ohutuse kohta (RO 2010 2583)”

9.   PEATÜKK

ELEKTRISEADMED JA ELEKTROMAGNETILINE ÜHILDUVUS

ELEKTRISEADMED JA ELEKTROMAGNETILINE ÜHILDUVUS

I jaos „Õigus- ja haldusnormid” alapealkirja all „Artikli 1 lõikega 2 reguleeritud õigusnormid” tuleb viide Šveitsi sätetele tervikuna kustutada ja asendada järgmise tekstiga:

| „Šveits | 100. | 24. juuni 1902. aasta föderaalseadus nõrk- ja tugevvoolupaigaldiste kohta (RO 19 252 ja RS 4 798), viimati muudetud 20. märtsil 2008 (RO 2008 3437) |
| --- | --- | --- |

„Šveits

100.

24. juuni 1902. aasta föderaalseadus nõrk- ja tugevvoolupaigaldiste kohta (RO 19 252 ja RS 4 798), viimati muudetud 20. märtsil 2008 (RO 2008 3437)

| 101. | 30. märtsi 1994. aasta korraldus nõrkvoolupaigaldiste kohta (RO 1994 1185), viimati muudetud 18. novembril 2009 (RO 2009 6243) |
| --- | --- |

101.

30. märtsi 1994. aasta korraldus nõrkvoolupaigaldiste kohta (RO 1994 1185), viimati muudetud 18. novembril 2009 (RO 2009 6243)

| 102. | 30. märtsi 1994. aasta korraldus tugevvoolupaigaldiste kohta (RO 1994 1199), viimati muudetud 8. detsembril 1997 (RO 1998 54) |
| --- | --- |

102.

30. märtsi 1994. aasta korraldus tugevvoolupaigaldiste kohta (RO 1994 1199), viimati muudetud 8. detsembril 1997 (RO 1998 54)

| 103. | 9. aprilli 1997. aasta korraldus madalpingeseadmete kohta (RO 1997 1016), viimati muudetud 11. juunil 2010 (RO 2010 2749) |
| --- | --- |

103.

9. aprilli 1997. aasta korraldus madalpingeseadmete kohta (RO 1997 1016), viimati muudetud 11. juunil 2010 (RO 2010 2749)

| 104. | 18. novembri 2009. aasta korraldus elektromagnetilise ühilduvuse kohta (RO 2009 6243), viimati muudetud 24. augustil 2010 (RO 2010 3619) |
| --- | --- |

104.

18. novembri 2009. aasta korraldus elektromagnetilise ühilduvuse kohta (RO 2009 6243), viimati muudetud 24. augustil 2010 (RO 2010 3619)

| 105. | 14. juuni 2002. aasta korraldus telekommunikatsiooniseadmete kohta (OIT); (RO 2002 2086), viimati muudetud 18. novembril 2009 (RO 2009 6243)” |
| --- | --- |

105.

14. juuni 2002. aasta korraldus telekommunikatsiooniseadmete kohta (OIT); (RO 2002 2086), viimati muudetud 18. novembril 2009 (RO 2009 6243)”

11.   PEATÜKK

MÕÕTEVAHENDID JA KINNISPAKID

MÕÕTEVAHENDID JA KINNISPAKID

I jaos „Õigus- ja haldusnormid” alapealkirja all „Artikli 1 lõikega 2 reguleeritud õigusnormid” tuleb viide Šveitsi sätetele tervikuna kustutada ja asendada järgmise tekstiga:

| „Šveits | 102. | 9. juuni 1977. aasta föderaalseadus metroloogia kohta (RO 1977 2394), viimati muudetud 18. juunil 2010 (RO 2010 5003) |
| --- | --- | --- |

„Šveits

102.

9. juuni 1977. aasta föderaalseadus metroloogia kohta (RO 1977 2394), viimati muudetud 18. juunil 2010 (RO 2010 5003)

| 103. | 23. novembri 1994. aasta korraldus mõõtühikute kohta (RO 1994 3109) |
| --- | --- |

103.

23. novembri 1994. aasta korraldus mõõtühikute kohta (RO 1994 3109)

| 104. | 15. veebruari 2006. aasta korraldus mõõteseadmete kohta (RO 2006 1453), viimati muudetud 8. septembril 2010 (RO 2010 4489) |
| --- | --- |

104.

15. veebruari 2006. aasta korraldus mõõteseadmete kohta (RO 2006 1453), viimati muudetud 8. septembril 2010 (RO 2010 4489)

| 105. | Föderaalse justiits- ja politseiministeeriumi 16. aprilli 2004. aasta korraldus mitteautomaatkaalude kohta (RO 2004 2093), viimati muudetud 2. oktoobril 2006 (RO 2006 4189) |
| --- | --- |

105.

Föderaalse justiits- ja politseiministeeriumi 16. aprilli 2004. aasta korraldus mitteautomaatkaalude kohta (RO 2004 2093), viimati muudetud 2. oktoobril 2006 (RO 2006 4189)

| 106. | Föderaalse justiits- ja politseiministeeriumi 19. märtsi 2006. aasta korraldus pikkuse mõõtmise vahendite kohta (RO 2006 1433) |
| --- | --- |

106.

Föderaalse justiits- ja politseiministeeriumi 19. märtsi 2006. aasta korraldus pikkuse mõõtmise vahendite kohta (RO 2006 1433)

| 107. | Föderaalse justiits- ja politseiministeeriumi 19. märtsi 2006. aasta korraldus mahu mõõtmise vahendite kohta (RO 2006 1525) |
| --- | --- |

107.

Föderaalse justiits- ja politseiministeeriumi 19. märtsi 2006. aasta korraldus mahu mõõtmise vahendite kohta (RO 2006 1525)

| 108. | Föderaalse justiits- ja politseiministeeriumi 19. märtsi 2006. aasta korraldus muude vedelike kui vee mõõtmise vahendite kohta (RO 2006 1533), viimati muudetud 5. oktoobril 2010 (RO 2010 4595) |
| --- | --- |

108.

Föderaalse justiits- ja politseiministeeriumi 19. märtsi 2006. aasta korraldus muude vedelike kui vee mõõtmise vahendite kohta (RO 2006 1533), viimati muudetud 5. oktoobril 2010 (RO 2010 4595)

| 109. | Föderaalse justiits- ja politseiministeeriumi 19. märtsi 2006. aasta korraldus automaatkaalude kohta (RO 2006 1545) |
| --- | --- |

109.

Föderaalse justiits- ja politseiministeeriumi 19. märtsi 2006. aasta korraldus automaatkaalude kohta (RO 2006 1545)

| 110. | Föderaalse justiits- ja politseiministeeriumi 19. märtsi 2006. aasta korraldus soojusenergia mõõtmise vahendite kohta (RO 2006 1569) |
| --- | --- |

110.

Föderaalse justiits- ja politseiministeeriumi 19. märtsi 2006. aasta korraldus soojusenergia mõõtmise vahendite kohta (RO 2006 1569)

| 111. | Föderaalse justiits- ja politseiministeeriumi 19. märtsi 2006. aasta korraldus gaasikoguste mõõtmise vahendite kohta (RO 2006 1591) |
| --- | --- |

111.

Föderaalse justiits- ja politseiministeeriumi 19. märtsi 2006. aasta korraldus gaasikoguste mõõtmise vahendite kohta (RO 2006 1591)

| 112. | Föderaalse justiits- ja politseiministeeriumi 19. märtsi 2006. aasta korraldus sisepõlemismootorite heitgaaside mõõtmise vahendite kohta (RO 2006 1599) |
| --- | --- |

112.

Föderaalse justiits- ja politseiministeeriumi 19. märtsi 2006. aasta korraldus sisepõlemismootorite heitgaaside mõõtmise vahendite kohta (RO 2006 1599)

| 113. | Föderaalse justiits- ja politseiministeeriumi 19. märtsi 2006. aasta korraldus elektrienergia ja -võimsuse mõõtmise vahendite kohta (RO 2006 1613) |
| --- | --- |

113.

Föderaalse justiits- ja politseiministeeriumi 19. märtsi 2006. aasta korraldus elektrienergia ja -võimsuse mõõtmise vahendite kohta (RO 2006 1613)

| 114. | 15. augusti 1986. aasta korraldus kaalude kohta (RO 1986 2022), viimati muudetud 2. oktoobril 2006 (RO 2006 4193)” |
| --- | --- |

114.

15. augusti 1986. aasta korraldus kaalude kohta (RO 1986 2022), viimati muudetud 2. oktoobril 2006 (RO 2006 4193)”

14.   PEATÜKK

HEA LABORITAVA

HEA LABORITAVA

I jaos „Õigus- ja haldusnormid” alapealkirja all „Artikli 1 lõikega 2 reguleeritud õigusnormid” tuleb viide Šveitsi sätetele tervikuna kustutada ja asendada järgmise tekstiga:

| „Šveits | 100. | 7. oktoobri 1983. aasta föderaalseadus keskkonnakaitse kohta (RO 1984 1122), viimati muudetud 19. märtsil 2010 (RO 2010 3233) |
| --- | --- | --- |

„Šveits

100.

7. oktoobri 1983. aasta föderaalseadus keskkonnakaitse kohta (RO 1984 1122), viimati muudetud 19. märtsil 2010 (RO 2010 3233)

| 101. | 15. detsembri 2000. aasta föderaalseadus kaitsemeetmete kohta ohtlike ainete ja valmististe puhul (RO 2004 4763), viimati muudetud 17. juunil 2005 (RO 2006 2197) |
| --- | --- |

101.

15. detsembri 2000. aasta föderaalseadus kaitsemeetmete kohta ohtlike ainete ja valmististe puhul (RO 2004 4763), viimati muudetud 17. juunil 2005 (RO 2006 2197)

| 102. | 18. mai 2005. aasta korraldus kaitsemeetmete kohta ohtlike ainete ja valmististe puhul (RO 2005 2721), viimati muudetud 10. novembril 2010 (RO 2010 5223) |
| --- | --- |

102.

18. mai 2005. aasta korraldus kaitsemeetmete kohta ohtlike ainete ja valmististe puhul (RO 2005 2721), viimati muudetud 10. novembril 2010 (RO 2010 5223)

| 103. | 18. mai 2005. aasta korraldus taimekaitsevahendite lubamise kohta (RO 2005 3035), viimati muudetud 17. juunil 2011 (RO 2011 2927) |
| --- | --- |

103.

18. mai 2005. aasta korraldus taimekaitsevahendite lubamise kohta (RO 2005 3035), viimati muudetud 17. juunil 2011 (RO 2011 2927)

| 104. | 15. detsembri 2000. aasta föderaalseadus ravimite ja meditsiiniseadmete kohta (RO 2001 2790), viimati muudetud 8. septembril 2010 (RO 2010 4027) |
| --- | --- |

104.

15. detsembri 2000. aasta föderaalseadus ravimite ja meditsiiniseadmete kohta (RO 2001 2790), viimati muudetud 8. septembril 2010 (RO 2010 4027)

| 105. | 17. oktoobri 2001. aasta korraldus ravimite kohta (RO 2001 3420), viimati muudetud 8. septembril 2010 (RO 2010 3863)” |
| --- | --- |

105.

17. oktoobri 2001. aasta korraldus ravimite kohta (RO 2001 3420), viimati muudetud 8. septembril 2010 (RO 2010 3863)”

15.   PEATÜKK

HEA TOOTMISTAVA KONTROLLIMINE RAVIMITE PUHUL JA RAVIMIPARTIIDE SERTIFITSEERIMINE

HEA TOOTMISTAVA KONTROLLIMINE RAVIMITE PUHUL JA RAVIMIPARTIIDE SERTIFITSEERIMINE

I jaos „Õigus- ja haldusnormid” alapealkirja all „Artikli 1 lõikega 2 reguleeritud õigusnormid” tuleb viide Šveitsi sätetele tervikuna kustutada ja asendada järgmise tekstiga:

| „Šveits | 100. | 15. detsembri 2000. aasta föderaalseadus ravimite ja meditsiiniseadmete kohta (RO 2001 2790), viimati muudetud 8. septembril 2010 (RO 2010 4027) |
| --- | --- | --- |

„Šveits

100.

15. detsembri 2000. aasta föderaalseadus ravimite ja meditsiiniseadmete kohta (RO 2001 2790), viimati muudetud 8. septembril 2010 (RO 2010 4027)

| 101. | 17. oktoobri 2001. aasta korraldus litsentside väljastamise kohta (RO 2001 3399), viimati muudetud 25. mail 2011 (RO 2011 2561) |
| --- | --- |

101.

17. oktoobri 2001. aasta korraldus litsentside väljastamise kohta (RO 2001 3399), viimati muudetud 25. mail 2011 (RO 2011 2561)

| 102. | Šveitsi ravimiameti 9. novembri 2001. aasta korraldus ravimite müügilubade nõuete kohta (RO 2001 3437), viimati muudetud 22. juunil 2006 (RO 2006 3587) |
| --- | --- |

102.

Šveitsi ravimiameti 9. novembri 2001. aasta korraldus ravimite müügilubade nõuete kohta (RO 2001 3437), viimati muudetud 22. juunil 2006 (RO 2006 3587)

| 103. | 17. oktoobri 2001. aasta korraldus ravimite kliiniliste uuringute kohta (RO 2001 3511), viimati muudetud 8. septembril 2010 (RO 2010 4043)” |
| --- | --- |

103.

17. oktoobri 2001. aasta korraldus ravimite kliiniliste uuringute kohta (RO 2001 3511), viimati muudetud 8. septembril 2010 (RO 2010 4043)”

17.   PEATÜKK

LIFTID

LIFTID

I jaos „Õigus- ja haldusnormid” alapealkirja all „Artikli 1 lõikega 2 reguleeritud õigusnormid” tuleb viide Euroopa Liidu ja Šveitsi sätetele tervikuna kustutada ja asendada järgmise tekstiga:

| „Euroopa Liit | 1. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 95/16/EÜ, 29. juuni 1995, lifte käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 213, 7.9.1995, lk 1), viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta direktiiviga 2006/42/EÜ, mis käsitleb masinaid ja millega muudetakse direktiivi 95/16/EÜ (ELT L 157, 9.6.2006, lk 24) |
| --- | --- | --- |

„Euroopa Liit

1.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 95/16/EÜ, 29. juuni 1995, lifte käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 213, 7.9.1995, lk 1), viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta direktiiviga 2006/42/EÜ, mis käsitleb masinaid ja millega muudetakse direktiivi 95/16/EÜ (ELT L 157, 9.6.2006, lk 24)

Šveits

| 100. | 12. juuni 2009. aasta föderaalseadus toodete ohutuse kohta (RO 2010 2573) |
| --- | --- |

100.

12. juuni 2009. aasta föderaalseadus toodete ohutuse kohta (RO 2010 2573)

| 101. | 19. mai 2010. aasta korraldus toodete ohutuse kohta (RO 2010 2583) |
| --- | --- |

101.

19. mai 2010. aasta korraldus toodete ohutuse kohta (RO 2010 2583)

| 102. | 23. juuni 1999. aasta korraldus liftide ohutuse kohta (RO 1999 1875), viimati muudetud 19. mail 2010 (RO 2010 2583)” |
| --- | --- |

102.

23. juuni 1999. aasta korraldus liftide ohutuse kohta (RO 1999 1875), viimati muudetud 19. mail 2010 (RO 2010 2583)”

18.   PEATÜKK

BIOTSIIDID

BIOTSIIDID

I jaos „Õigus- ja haldusnormid” alapealkirja all „Artikli 1 lõikega 2 reguleeritud õigusnormid” tuleb viide Šveitsi sätetele tervikuna kustutada ja asendada järgmise tekstiga:

| „Šveits | 100. | 15. detsembri 2000. aasta föderaalseadus kaitsemeetmete kohta ohtlike ainete ja valmististe puhul (RO 2004 4763), viimati muudetud 17. juunil 2005 (RO 2006 2197) |
| --- | --- | --- |

„Šveits

100.

15. detsembri 2000. aasta föderaalseadus kaitsemeetmete kohta ohtlike ainete ja valmististe puhul (RO 2004 4763), viimati muudetud 17. juunil 2005 (RO 2006 2197)

| 101. | 7. oktoobri 1983. aasta föderaalseadus keskkonnakaitse kohta (RO 1984 1122), viimati muudetud 19. märtsil 2010 (RO 2010 3233) |
| --- | --- |

101.

7. oktoobri 1983. aasta föderaalseadus keskkonnakaitse kohta (RO 1984 1122), viimati muudetud 19. märtsil 2010 (RO 2010 3233)

| 102. | 18. mai 2005. aasta korraldus biotsiidide turuleviimise ja kasutamise kohta (RO 2005 2821), viimati muudetud 4. aprillil 2011 (RO 2011 1403)” |
| --- | --- |

102.

18. mai 2005. aasta korraldus biotsiidide turuleviimise ja kasutamise kohta (RO 2005 2821), viimati muudetud 4. aprillil 2011 (RO 2011 1403)”

---

Parandused

| 20.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 80/39 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 80/39

---

Komisjoni 13. jaanuari 2012. aasta rakendusmääruse (EL) nr 29/2012 (oliiviõli turustusnormide kohta) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 12, 14. jaanuar 2012
  )

Leheküljel 17 artikli 5 teises lõigus

asendatakse

„kuni 1. novembrini 2012”

järgmisega:

„kuni 1. novembrini 2011”.

---

| 20.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 80/39 |
| --- | --- | --- | --- |

20.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 80/39

---

Komisjoni 26. juuni 2009. aasta määruse (EÜ) nr 560/2009 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 874/2004, millega kehtestatakse tippdomeeni .eu rakendamise ja kasutamise üldeeskirjad ning selle registreerimise põhimõtted) parandused

(
  Euroopa Liidu Teataja L 166, 27. juuni 2009
  )

Lisa KÜPROSE alajaotises

| — | asendatakse | „594. | μπέïκιοï” |
| --- | --- | --- | --- |

—

asendatakse

„594.

μπέïκιοï”

järgmisega:

| „594. | μπεικιοϊ” |
| --- | --- |

„594.

μπεικιοϊ”

| — | asendatakse | „595. | μπελαπαïσ” |
| --- | --- | --- | --- |

—

asendatakse

„595.

μπελαπαïσ”

järgmisega:

| „595. | μπελαπαϊσ” |
| --- | --- |

„595.

μπελαπαϊσ”

| — | asendatakse | „622. | ορτάκιοï” |
| --- | --- | --- | --- |

—

asendatakse

„622.

ορτάκιοï”

järgmisega:

| „622. | ορτάκιοϊ” |
| --- | --- |

„622.

ορτάκιοϊ”

Lisa IIRIMAA alajaotises

| — | asendatakse | „12. | iρλανδία” |
| --- | --- | --- | --- |

—

asendatakse

„12.

iρλανδία”

järgmisega:

| „12. | ιρλανδία” |
| --- | --- |

„12.

ιρλανδία”

Lisa SLOVAKKIA alajaotises

| — | asendatakse | „22. | σλοßακικη-δημοκρατια” |
| --- | --- | --- | --- |

—

asendatakse

„22.

σλοßακικη-δημοκρατια”

järgmisega:

| „22. | σλοßακικη-δημοκρατια” |
| --- | --- |

„22.

σλοßακικη-δημοκρατια”

| — | asendatakse | „41. | σλοßακικηδημοκρατια” |
| --- | --- | --- | --- |

—

asendatakse

„41.

σλοßακικηδημοκρατια”

järgmisega:

| „41. | σλοβακικηδημοκρατια” |
| --- | --- |

„41.

σλοβακικηδημοκρατια”

| — | asendatakse | „55. | σλοßακικη” |
| --- | --- | --- | --- |

—

asendatakse

„55.

σλοßακικη”

järgmisega:

| „55. | σλοßακικη” |
| --- | --- |

„55.

σλοßακικη”

Lisa NORRA alajaotises

| — | asendatakse | „17. | Νορßηγία” |
| --- | --- | --- | --- |

—

asendatakse

„17.

Νορßηγία”

järgmisega:

| „17. | Νορßηγία” |
| --- | --- |

„17.

Νορßηγία”

---