# Uradni list L 442/2021

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 442 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 649. december 2021 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 442

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 649. december 2021

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/2139 z dne 4. junija 2021 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z določitvijo tehničnih meril za pregled za določitev pogojev, pod katerimi se šteje, da gospodarska dejavnost bistveno prispeva k blažitvi podnebnih sprememb ali prilagajanju podnebnim spremembam, ter za ugotavljanje, ali ta gospodarska dejavnost ne škoduje bistveno kateremu od drugih okoljskih ciljev  (
  1
  ) | 1 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/2139 z dne 4. junija 2021 o dopolnitvi Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z določitvijo tehničnih meril za pregled za določitev pogojev, pod katerimi se šteje, da gospodarska dejavnost bistveno prispeva k blažitvi podnebnih sprememb ali prilagajanju podnebnim spremembam, ter za ugotavljanje, ali ta gospodarska dejavnost ne škoduje bistveno kateremu od drugih okoljskih ciljev  (
  1
  )

1

1

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 9.12.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 442/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 442/1

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/2139

z dne 4. junija 2021

o dopolnitvi Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z določitvijo tehničnih meril za pregled za določitev pogojev, pod katerimi se šteje, da gospodarska dejavnost bistveno prispeva k blažitvi podnebnih sprememb ali prilagajanju podnebnim spremembam, ter za ugotavljanje, ali ta gospodarska dejavnost ne škoduje bistveno kateremu od drugih okoljskih ciljev

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2020/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2020 o vzpostavitvi okvira za spodbujanje trajnostnih naložb ter spremembi Uredbe (EU) 2019/2088 (1) ter zlasti členov 10(3) in 11(3) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2020/852 določa splošni okvir za ugotavljanje, ali se gospodarska dejavnost šteje kot okoljsko trajnostna, za namene določitve stopnje okoljske trajnostnosti naložbe. Navedena uredba se uporablja za ukrepe, ki jih sprejmejo Unija ali države članice, o določitvi zahtev za udeležence na finančnem trgu ali izdajatelje v zvezi s finančnimi produkti ali podjetniškimi obveznicami, ki so dane na voljo kot okoljsko trajnostne, za udeležence na finančnem trgu, ki dajejo na voljo finančne produkte, in za podjetja, za katera velja obveznost objave izjave o nefinančnem poslovanju v skladu s členom 19a Direktive 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (2) ali konsolidirane izjave o nefinančnem poslovanju v skladu s členom 29a navedene direktive. Gospodarski subjekti ali javni organi, ki niso zajeti v Uredbi (EU) 2020/852, lahko prav tako prostovoljno uporabljajo navedeno uredbo. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2020/852 določa splošni okvir za ugotavljanje, ali se gospodarska dejavnost šteje kot okoljsko trajnostna, za namene določitve stopnje okoljske trajnostnosti naložbe. Navedena uredba se uporablja za ukrepe, ki jih sprejmejo Unija ali države članice, o določitvi zahtev za udeležence na finančnem trgu ali izdajatelje v zvezi s finančnimi produkti ali podjetniškimi obveznicami, ki so dane na voljo kot okoljsko trajnostne, za udeležence na finančnem trgu, ki dajejo na voljo finančne produkte, in za podjetja, za katera velja obveznost objave izjave o nefinančnem poslovanju v skladu s členom 19a Direktive 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta (2) ali konsolidirane izjave o nefinančnem poslovanju v skladu s členom 29a navedene direktive. Gospodarski subjekti ali javni organi, ki niso zajeti v Uredbi (EU) 2020/852, lahko prav tako prostovoljno uporabljajo navedeno uredbo.

| (2) | S členoma 10(3) in 11(3) Uredbe (EU) 2020/852 se od Komisije zahteva, da sprejme delegirana akta za vzpostavitev tehničnih meril za pregled za določitev pogojev, pod katerimi se šteje, da določena gospodarska dejavnost bistveno prispeva k blažitvi podnebnih sprememb oziroma prilagajanju podnebnim spremembam, ter za vsak zadevni okoljski cilj iz člena 9 navedene uredbe določi tehnična merila za pregled za ugotavljanje, ali zadevna gospodarska dejavnost ne škoduje bistveno enemu ali več od teh okoljskih ciljev. |
| --- | --- |

(2)

S členoma 10(3) in 11(3) Uredbe (EU) 2020/852 se od Komisije zahteva, da sprejme delegirana akta za vzpostavitev tehničnih meril za pregled za določitev pogojev, pod katerimi se šteje, da določena gospodarska dejavnost bistveno prispeva k blažitvi podnebnih sprememb oziroma prilagajanju podnebnim spremembam, ter za vsak zadevni okoljski cilj iz člena 9 navedene uredbe določi tehnična merila za pregled za ugotavljanje, ali zadevna gospodarska dejavnost ne škoduje bistveno enemu ali več od teh okoljskih ciljev.

| (3) | V skladu s točko (h) člena 19(1) Uredbe (EU) 2020/852 morajo tehnična merila za pregled upoštevati naravo in obseg gospodarske dejavnosti ter sektor, na katerega se nanašajo, pa tudi, ali gre za prehodno gospodarsko dejavnost iz člena 10(2) Uredbe (EU) 2020/852 ali omogočitveno dejavnost iz člena 16 navedene uredbe. Da bi tehnična merila za pregled učinkovito in uravnoteženo izpolnjevala zahteve iz člena 19 Uredbe (EU) 2020/852, bi morala biti določena v obliki kvantitativnega praga ali minimalne zahteve, sorazmerne izboljšave, sklopa kvalitativnih zahtev glede uspešnosti, procesnih ali praktičnih zahtev ali natančnega opisa narave same gospodarske dejavnosti, kadar lahko navedena dejavnost že po svoji naravi bistveno prispeva k blažitvi podnebnih sprememb. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s točko (h) člena 19(1) Uredbe (EU) 2020/852 morajo tehnična merila za pregled upoštevati naravo in obseg gospodarske dejavnosti ter sektor, na katerega se nanašajo, pa tudi, ali gre za prehodno gospodarsko dejavnost iz člena 10(2) Uredbe (EU) 2020/852 ali omogočitveno dejavnost iz člena 16 navedene uredbe. Da bi tehnična merila za pregled učinkovito in uravnoteženo izpolnjevala zahteve iz člena 19 Uredbe (EU) 2020/852, bi morala biti določena v obliki kvantitativnega praga ali minimalne zahteve, sorazmerne izboljšave, sklopa kvalitativnih zahtev glede uspešnosti, procesnih ali praktičnih zahtev ali natančnega opisa narave same gospodarske dejavnosti, kadar lahko navedena dejavnost že po svoji naravi bistveno prispeva k blažitvi podnebnih sprememb.

| (4) | Tehnična merila za pregled za ugotavljanje, ali gospodarska dejavnost bistveno prispeva k blažitvi podnebnih sprememb ali prilagajanju podnebnim spremembam, bi morala zagotavljati, da gospodarska dejavnost pozitivno vpliva na podnebni cilj ali zmanjšuje negativni vpliv na podnebni cilj. Ta tehnična merila za pregled bi se zato morala nanašati na pragove ali ravni uspešnosti, ki bi jih gospodarska dejavnost morala doseči, da bi se zanjo lahko štelo, da bistveno prispeva k doseganju enega od navedenih podnebnih ciljev. Tehnična merila za pregled za nebistveno škodovanje bi morala zagotavljati, da gospodarska dejavnost nima bistvenega negativnega vpliva na okolje. Zato bi bilo treba v teh tehničnih merilih za pregled določiti minimalne zahteve, ki bi jih morala gospodarska dejavnost izpolnjevati, da bi se lahko štela kot okoljsko trajnostna. |
| --- | --- |

(4)

Tehnična merila za pregled za ugotavljanje, ali gospodarska dejavnost bistveno prispeva k blažitvi podnebnih sprememb ali prilagajanju podnebnim spremembam, bi morala zagotavljati, da gospodarska dejavnost pozitivno vpliva na podnebni cilj ali zmanjšuje negativni vpliv na podnebni cilj. Ta tehnična merila za pregled bi se zato morala nanašati na pragove ali ravni uspešnosti, ki bi jih gospodarska dejavnost morala doseči, da bi se zanjo lahko štelo, da bistveno prispeva k doseganju enega od navedenih podnebnih ciljev. Tehnična merila za pregled za nebistveno škodovanje bi morala zagotavljati, da gospodarska dejavnost nima bistvenega negativnega vpliva na okolje. Zato bi bilo treba v teh tehničnih merilih za pregled določiti minimalne zahteve, ki bi jih morala gospodarska dejavnost izpolnjevati, da bi se lahko štela kot okoljsko trajnostna.

| (5) | Tehnična merila za pregled za ugotavljanje, ali gospodarska dejavnost bistveno prispeva k blažitvi podnebnih sprememb ali prilagajanju podnebnim spremembam in ne škoduje bistveno kateremu od okoljskih ciljev, bi morala po potrebi temeljiti na veljavnem pravu, dobrih praksah, standardih in metodologijah Unije ter dobro uveljavljenih standardih, praksah in metodologijah, ki so jih razvili mednarodno priznani javni subjekti. Kadar objektivno ni na voljo izvedljivih alternativ za določeno področje politike, bi lahko tehnična merila za pregled temeljila tudi na dobro uveljavljenih standardih, ki so jih razvili mednarodno priznani zasebni subjekti. |
| --- | --- |

(5)

Tehnična merila za pregled za ugotavljanje, ali gospodarska dejavnost bistveno prispeva k blažitvi podnebnih sprememb ali prilagajanju podnebnim spremembam in ne škoduje bistveno kateremu od okoljskih ciljev, bi morala po potrebi temeljiti na veljavnem pravu, dobrih praksah, standardih in metodologijah Unije ter dobro uveljavljenih standardih, praksah in metodologijah, ki so jih razvili mednarodno priznani javni subjekti. Kadar objektivno ni na voljo izvedljivih alternativ za določeno področje politike, bi lahko tehnična merila za pregled temeljila tudi na dobro uveljavljenih standardih, ki so jih razvili mednarodno priznani zasebni subjekti.

| (6) | Za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev bi za iste kategorije gospodarskih dejavnosti morala veljati ista tehnična merila za pregled za vsak podnebni cilj. Zato je nujno, da tehnična merila za pregled, kadar je to mogoče, upoštevajo klasifikacijo za gospodarske dejavnosti v okviru sistema klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Revizija 2, vzpostavljenega z Uredbo (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (3). Da bi podjetja in udeleženci na finančnem trgu lažje opredelili ustrezne gospodarske dejavnosti, za katere bi bilo treba določiti tehnična merila za pregled, bi moral posamezen opis gospodarske dejavnosti vključevati tudi sklice na oznake NACE, ki jih je mogoče povezati z navedeno dejavnostjo. Navedeni sklici bi se morali šteti za okvirne in ne bi smeli prevladati nad zadevno opredelitvijo dejavnosti, navedeno v njenem opisu. |
| --- | --- |

(6)

Za zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev bi za iste kategorije gospodarskih dejavnosti morala veljati ista tehnična merila za pregled za vsak podnebni cilj. Zato je nujno, da tehnična merila za pregled, kadar je to mogoče, upoštevajo klasifikacijo za gospodarske dejavnosti v okviru sistema klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Revizija 2, vzpostavljenega z Uredbo (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (3). Da bi podjetja in udeleženci na finančnem trgu lažje opredelili ustrezne gospodarske dejavnosti, za katere bi bilo treba določiti tehnična merila za pregled, bi moral posamezen opis gospodarske dejavnosti vključevati tudi sklice na oznake NACE, ki jih je mogoče povezati z navedeno dejavnostjo. Navedeni sklici bi se morali šteti za okvirne in ne bi smeli prevladati nad zadevno opredelitvijo dejavnosti, navedeno v njenem opisu.

| (7) | Tehnična merila za pregled za ugotavljanje, pod katerimi pogoji se šteje, da gospodarska dejavnost bistveno prispeva k blažitvi podnebnih sprememb, bi morala odražati potrebo po preprečevanju ustvarjanja emisij toplogrednih plinov, zmanjševanju teh emisij ali povečanju odvzemov toplogrednih plinov in dolgoročnega shranjevanja ogljika. Zato se je najprej primerno osredotočiti na tiste gospodarske dejavnosti in sektorje, ki imajo največji potencial za doseganje teh ciljev. Izbor navedenih gospodarskih dejavnosti in sektorjev bi moral temeljiti na njihovem deležu pri skupnih emisijah toplogrednih plinov in dokazih v zvezi z njihovim potencialom, da prispevajo k preprečevanju ustvarjanja emisij toplogrednih plinov, zmanjšajo take emisije ali prispevajo k odstranjevanju toplogrednih plinov, ali da omogočajo tako preprečevanje, zmanjšanje, odstranjevanje ali dolgoročno skladiščenje za druge dejavnosti. |
| --- | --- |

(7)

Tehnična merila za pregled za ugotavljanje, pod katerimi pogoji se šteje, da gospodarska dejavnost bistveno prispeva k blažitvi podnebnih sprememb, bi morala odražati potrebo po preprečevanju ustvarjanja emisij toplogrednih plinov, zmanjševanju teh emisij ali povečanju odvzemov toplogrednih plinov in dolgoročnega shranjevanja ogljika. Zato se je najprej primerno osredotočiti na tiste gospodarske dejavnosti in sektorje, ki imajo največji potencial za doseganje teh ciljev. Izbor navedenih gospodarskih dejavnosti in sektorjev bi moral temeljiti na njihovem deležu pri skupnih emisijah toplogrednih plinov in dokazih v zvezi z njihovim potencialom, da prispevajo k preprečevanju ustvarjanja emisij toplogrednih plinov, zmanjšajo take emisije ali prispevajo k odstranjevanju toplogrednih plinov, ali da omogočajo tako preprečevanje, zmanjšanje, odstranjevanje ali dolgoročno skladiščenje za druge dejavnosti.

| (8) | Metodologija za izračun emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu bi morala biti zanesljiva in široko uporabna ter tako spodbujati primerljivost izračunov emisij toplogrednih plinov znotraj sektorjev in med njimi. Zato je primerno zahtevati uporabo enake metodologije za izračun pri različnih dejavnostih, kadar je tak izračun potreben, in obenem zagotoviti zadostno prožnost za subjekte, ki uporabljajo Uredbo (EU) 2020/852. V skladu s tem je Priporočilo Komisije 2013/179/EU koristno za izračun emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu z alternativno možnostjo uporabe standarda ISO 14067 ali ISO 14064-1. Kadar so alternativna dobro uveljavljena orodja ali standardi še zlasti ustrezni za zagotovitev natančnih in primerljivih informacij o izračunu emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu za določen sektor, kot sta orodje G-res za sektor vodne energije in standard ETSI ES 203 199 za informacijski in komunikacijski sektor, je ustrezno tako orodje ali standarde vključiti kot dodatne alternative za navedeni sektor. |
| --- | --- |

(8)

Metodologija za izračun emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu bi morala biti zanesljiva in široko uporabna ter tako spodbujati primerljivost izračunov emisij toplogrednih plinov znotraj sektorjev in med njimi. Zato je primerno zahtevati uporabo enake metodologije za izračun pri različnih dejavnostih, kadar je tak izračun potreben, in obenem zagotoviti zadostno prožnost za subjekte, ki uporabljajo Uredbo (EU) 2020/852. V skladu s tem je Priporočilo Komisije 2013/179/EU koristno za izračun emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu z alternativno možnostjo uporabe standarda ISO 14067 ali ISO 14064-1. Kadar so alternativna dobro uveljavljena orodja ali standardi še zlasti ustrezni za zagotovitev natančnih in primerljivih informacij o izračunu emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu za določen sektor, kot sta orodje G-res za sektor vodne energije in standard ETSI ES 203 199 za informacijski in komunikacijski sektor, je ustrezno tako orodje ali standarde vključiti kot dodatne alternative za navedeni sektor.

| (9) | Metodologija za izračun emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu za dejavnosti v sektorju vodne energije bi morala upoštevati posebnosti navedenega sektorja, vključno z novimi metodologijami za modeliranje, znanstvenimi dognanji in empiričnimi meritvami v zbiralnikih po vsem svetu. Zato je za točno poročanje o neto vplivu na emisije toplogrednih plinov za sektor vodne energije primerno omogočiti uporabo orodja G-res, ki je javno dostopno brezplačno in ki ga je razvilo združenje International Hydropower Association v sodelovanju z Unescovim oddelkom za globalne okoljske spremembe. |
| --- | --- |

(9)

Metodologija za izračun emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu za dejavnosti v sektorju vodne energije bi morala upoštevati posebnosti navedenega sektorja, vključno z novimi metodologijami za modeliranje, znanstvenimi dognanji in empiričnimi meritvami v zbiralnikih po vsem svetu. Zato je za točno poročanje o neto vplivu na emisije toplogrednih plinov za sektor vodne energije primerno omogočiti uporabo orodja G-res, ki je javno dostopno brezplačno in ki ga je razvilo združenje International Hydropower Association v sodelovanju z Unescovim oddelkom za globalne okoljske spremembe.

| (10) | Metodologija za izračun emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu za dejavnosti v informacijskem in komunikacijskem sektorju bi morala upoštevati posebnosti navedenega sektorja, zlasti specializirane dejavnosti in smernice, ki jih je Evropski inštitut za telekomunikacijske standarde (ETSI) zagotovil za izvajanje ocen življenjskega cikla v informacijskem in komunikacijskem sektorju. Zato je primerno omogočiti uporabo standarda ETSI ES 203 199 kot metodologijo za točen izračun emisij toplogrednih plinov za navedeni sektor. |
| --- | --- |

(10)

Metodologija za izračun emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu za dejavnosti v informacijskem in komunikacijskem sektorju bi morala upoštevati posebnosti navedenega sektorja, zlasti specializirane dejavnosti in smernice, ki jih je Evropski inštitut za telekomunikacijske standarde (ETSI) zagotovil za izvajanje ocen življenjskega cikla v informacijskem in komunikacijskem sektorju. Zato je primerno omogočiti uporabo standarda ETSI ES 203 199 kot metodologijo za točen izračun emisij toplogrednih plinov za navedeni sektor.

| (11) | Tehnična merila za pregled so za nekatere dejavnosti odvisna od elementov, ki so tehnično zelo zapleteni, za oceno, ali so navedena merila izpolnjena, pa je lahko potrebno strokovno znanje, ki ga vlagatelji morda ne bodo mogli zagotoviti. Da bi se navedeno ocenjevanje olajšalo, bi morala skladnost s takimi tehničnimi merili za pregled za take dejavnosti preveriti neodvisna tretja oseba. |
| --- | --- |

(11)

Tehnična merila za pregled so za nekatere dejavnosti odvisna od elementov, ki so tehnično zelo zapleteni, za oceno, ali so navedena merila izpolnjena, pa je lahko potrebno strokovno znanje, ki ga vlagatelji morda ne bodo mogli zagotoviti. Da bi se navedeno ocenjevanje olajšalo, bi morala skladnost s takimi tehničnimi merili za pregled za take dejavnosti preveriti neodvisna tretja oseba.

| (12) | Omogočitvene gospodarske dejavnosti iz člena 10(1)(i) Uredbe (EU) 2020/852 z lastno uspešnostjo ne prispevajo bistveno k blažitvi podnebnih sprememb. Take dejavnosti imajo ključno vlogo pri razogljičenju gospodarstva, ker neposredno omogočajo, da se druge dejavnosti izvajajo na ravni okoljske uspešnosti z nizkimi emisijami ogljika. Zato bi bilo treba opredeliti tehnična merila za pregled za tiste gospodarske dejavnosti, ki so ključnega pomena za to, da se ciljnim dejavnostim omogoči postati nizkoogljične ali zagotoviti zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. Navedena tehnična merila za pregled bi morala zagotoviti, da se pri dejavnosti, ki ta merila izpolnjuje, upoštevajo zaščitni ukrepi iz člena 16 Uredbe (EU) 2020/852, zlasti da dejavnost ne povzroča odvisnosti od sredstev in da ima pomemben pozitiven vpliven na okolje. |
| --- | --- |

(12)

Omogočitvene gospodarske dejavnosti iz člena 10(1)(i) Uredbe (EU) 2020/852 z lastno uspešnostjo ne prispevajo bistveno k blažitvi podnebnih sprememb. Take dejavnosti imajo ključno vlogo pri razogljičenju gospodarstva, ker neposredno omogočajo, da se druge dejavnosti izvajajo na ravni okoljske uspešnosti z nizkimi emisijami ogljika. Zato bi bilo treba opredeliti tehnična merila za pregled za tiste gospodarske dejavnosti, ki so ključnega pomena za to, da se ciljnim dejavnostim omogoči postati nizkoogljične ali zagotoviti zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. Navedena tehnična merila za pregled bi morala zagotoviti, da se pri dejavnosti, ki ta merila izpolnjuje, upoštevajo zaščitni ukrepi iz člena 16 Uredbe (EU) 2020/852, zlasti da dejavnost ne povzroča odvisnosti od sredstev in da ima pomemben pozitiven vpliven na okolje.

| (13) | Prehodnih gospodarskih dejavnosti iz člena 10(2) Uredbe (EU) 2020/852 še ni mogoče nadomestiti s tehnološko in ekonomsko izvedljivimi nizkoogljičnimi alternativami, vendar podpirajo prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo. Navedene dejavnosti imajo lahko ključno vlogo pri blažitvi podnebnih sprememb z bistvenim zmanjševanjem njihovega sedanjega visokega ogljičnega odtisa, vključno s prispevanjem k postopni odpravi odvisnosti od fosilnih goriv. Tehnična merila za pregled bi bilo zato treba opredeliti za tiste gospodarske dejavnosti, pri katerih rešitve s skoraj ničelnimi emisijami ogljika še niso izvedljive ali pri katerih dejavnosti s skoraj ničelnimi emisijami ogljika že obstajajo, vendar še niso uresničljive v zadostnem obsegu, in ki imajo največji potencial za bistveno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. Navedena tehnična merila za pregled bi morala zagotoviti, da se pri dejavnosti, ki ta merila izpolnjuje, upoštevajo zaščitni ukrepi iz člena 10(2) Uredbe (EU) 2020/852, zlasti da ima dejavnost raven emisij toplogrednih plinov, ki ustreza najboljšim rezultatom v sektorju ali industriji, ne ovira razvoja in uporabe alternativ z nizkimi emisijami ogljika ter ne povzroča odvisnosti od sredstev z visokimi emisijami ogljika. |
| --- | --- |

(13)

Prehodnih gospodarskih dejavnosti iz člena 10(2) Uredbe (EU) 2020/852 še ni mogoče nadomestiti s tehnološko in ekonomsko izvedljivimi nizkoogljičnimi alternativami, vendar podpirajo prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo. Navedene dejavnosti imajo lahko ključno vlogo pri blažitvi podnebnih sprememb z bistvenim zmanjševanjem njihovega sedanjega visokega ogljičnega odtisa, vključno s prispevanjem k postopni odpravi odvisnosti od fosilnih goriv. Tehnična merila za pregled bi bilo zato treba opredeliti za tiste gospodarske dejavnosti, pri katerih rešitve s skoraj ničelnimi emisijami ogljika še niso izvedljive ali pri katerih dejavnosti s skoraj ničelnimi emisijami ogljika že obstajajo, vendar še niso uresničljive v zadostnem obsegu, in ki imajo največji potencial za bistveno zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. Navedena tehnična merila za pregled bi morala zagotoviti, da se pri dejavnosti, ki ta merila izpolnjuje, upoštevajo zaščitni ukrepi iz člena 10(2) Uredbe (EU) 2020/852, zlasti da ima dejavnost raven emisij toplogrednih plinov, ki ustreza najboljšim rezultatom v sektorju ali industriji, ne ovira razvoja in uporabe alternativ z nizkimi emisijami ogljika ter ne povzroča odvisnosti od sredstev z visokimi emisijami ogljika.

| (14) | Glede na tekoča pogajanja o skupni kmetijski politiki (SKP) in za zagotovitev večje skladnosti med različnimi instrumenti za doseganje okoljskih in podnebnih ciljev zelenega dogovora bi bilo treba določitev tehničnih meril za pregled za kmetijstvo odložiti. |
| --- | --- |

(14)

Glede na tekoča pogajanja o skupni kmetijski politiki (SKP) in za zagotovitev večje skladnosti med različnimi instrumenti za doseganje okoljskih in podnebnih ciljev zelenega dogovora bi bilo treba določitev tehničnih meril za pregled za kmetijstvo odložiti.

| (15) | Gozdovi so pod vse večjim pritiskom zaradi podnebnih sprememb, kar poslabšuje druge ključne dejavnike pritiska, kot so škodljivi organizmi, bolezni, ekstremni vremenski dogodki in gozdni požari. Drugi pritiski so posledica opuščanja podeželja, slabega upravljanja in razdrobljenosti zaradi sprememb rabe zemljišč, vse bolj intenzivnega upravljanja zaradi naraščajočega povpraševanja po lesu, gozdarskih proizvodih in energiji, razvoja infrastrukture, urbanizacije in izkoriščanja zemljišč. Obenem imajo gozdovi ključno vlogo pri doseganju ciljev Unije glede preprečevanja izgube biotske raznovrstnosti in krepitve ambicij v zvezi z blažitvijo podnebnih sprememb in prilagajanjem nanje, zmanjševanja in nadziranja tveganja nesreč, zlasti zaradi poplav, suš ali požarov v naravi, ter spodbujanja krožnega biogospodarstva. Za zagotovitev podnebne nevtralnosti in zdravega okolja je treba povečati kakovost in obseg gozdnih območij, ki so največji ponor ogljika v sektorju rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva. Dejavnosti, povezane z gozdovi, lahko prispevajo k blažitvi podnebnih sprememb s povečanjem neto odvzemov ogljikovega dioksida, ohranjanjem zalog ogljika ter zagotavljanjem materialov in energije iz obnovljivih virov, s čimer ustvarjajo posredne koristi za prilagajanje podnebnim spremembam, biotsko raznovrstnost, krožno gospodarstvo, trajnostno rabo ter varstvo vodnih in morskih virov ter preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja. Zato bi bilo treba določiti tehnična merila za pregled za dejavnosti na področju pogozdovanja, obnove gozdov, gospodarjenja z gozdovi in ohranjanja gozdov. Navedena tehnična merila za pregled bi morala biti v celoti usklajena s cilji Unije glede prilagajanja podnebnim spremembam, biotske raznovrstnosti in krožnega gospodarstva. |
| --- | --- |

(15)

Gozdovi so pod vse večjim pritiskom zaradi podnebnih sprememb, kar poslabšuje druge ključne dejavnike pritiska, kot so škodljivi organizmi, bolezni, ekstremni vremenski dogodki in gozdni požari. Drugi pritiski so posledica opuščanja podeželja, slabega upravljanja in razdrobljenosti zaradi sprememb rabe zemljišč, vse bolj intenzivnega upravljanja zaradi naraščajočega povpraševanja po lesu, gozdarskih proizvodih in energiji, razvoja infrastrukture, urbanizacije in izkoriščanja zemljišč. Obenem imajo gozdovi ključno vlogo pri doseganju ciljev Unije glede preprečevanja izgube biotske raznovrstnosti in krepitve ambicij v zvezi z blažitvijo podnebnih sprememb in prilagajanjem nanje, zmanjševanja in nadziranja tveganja nesreč, zlasti zaradi poplav, suš ali požarov v naravi, ter spodbujanja krožnega biogospodarstva. Za zagotovitev podnebne nevtralnosti in zdravega okolja je treba povečati kakovost in obseg gozdnih območij, ki so največji ponor ogljika v sektorju rabe zemljišč, spremembe rabe zemljišč in gozdarstva. Dejavnosti, povezane z gozdovi, lahko prispevajo k blažitvi podnebnih sprememb s povečanjem neto odvzemov ogljikovega dioksida, ohranjanjem zalog ogljika ter zagotavljanjem materialov in energije iz obnovljivih virov, s čimer ustvarjajo posredne koristi za prilagajanje podnebnim spremembam, biotsko raznovrstnost, krožno gospodarstvo, trajnostno rabo ter varstvo vodnih in morskih virov ter preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja. Zato bi bilo treba določiti tehnična merila za pregled za dejavnosti na področju pogozdovanja, obnove gozdov, gospodarjenja z gozdovi in ohranjanja gozdov. Navedena tehnična merila za pregled bi morala biti v celoti usklajena s cilji Unije glede prilagajanja podnebnim spremembam, biotske raznovrstnosti in krožnega gospodarstva.

| (16) | Da bi se izmerilo gibanje prihrankov emisij toplogrednih plinov in zalog ogljika v gozdnih ekosistemih, je primerno, da lastniki gozdov izvedejo analizo podnebnih koristi. Da bi se upoštevala sorazmernost in čim bolj zmanjšalo upravno breme zlasti za male lastnike gozdov, se analiza podnebnih koristi ne bi smela zahtevati za gozdarska gospodarstva, ki so manjša od 13 hektarjev. Da bi se še bolj zmanjšali upravni stroški, bi moralo biti manjšim lastnikom gozdov dovoljeno, da za potrditev svojih izračunov vsakih deset let opravijo skupinsko oceno z drugimi gospodarstvi. Za oceno višine stroškov ter zmanjšanje stroškov in bremen malih gozdarjev so na voljo ustrezna brezplačna orodja, kot so orodja, ki jih zagotavlja Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) in ki temeljijo na podatkih Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) (4). Orodje se lahko zlasti prilagodi različnim ravnem analize, kot so specifične vrednosti in podroben izračun za velika gospodarstva ter privzete vrednosti in poenostavljen izračun za manjše lastnike. |
| --- | --- |

(16)

Da bi se izmerilo gibanje prihrankov emisij toplogrednih plinov in zalog ogljika v gozdnih ekosistemih, je primerno, da lastniki gozdov izvedejo analizo podnebnih koristi. Da bi se upoštevala sorazmernost in čim bolj zmanjšalo upravno breme zlasti za male lastnike gozdov, se analiza podnebnih koristi ne bi smela zahtevati za gozdarska gospodarstva, ki so manjša od 13 hektarjev. Da bi se še bolj zmanjšali upravni stroški, bi moralo biti manjšim lastnikom gozdov dovoljeno, da za potrditev svojih izračunov vsakih deset let opravijo skupinsko oceno z drugimi gospodarstvi. Za oceno višine stroškov ter zmanjšanje stroškov in bremen malih gozdarjev so na voljo ustrezna brezplačna orodja, kot so orodja, ki jih zagotavlja Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) in ki temeljijo na podatkih Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) (4). Orodje se lahko zlasti prilagodi različnim ravnem analize, kot so specifične vrednosti in podroben izračun za velika gospodarstva ter privzete vrednosti in poenostavljen izračun za manjše lastnike.

| (17) | Na podlagi sporočil Komisije „Evropski zeleni dogovor“ (5) z dne 11. decembra 2019, „Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030“ (6) z dne 20. maja 2020 in „Krepitev evropskih podnebnih ambicij do leta 2030 – Vlaganje v podnebno nevtralno prihodnost v korist naših državljanov“ (7) z dne 17. septembra 2020 ter v skladu s širšimi ambicijami Unije v zvezi z biotsko raznovrstnostjo in podnebno nevtralnostjo, sporočilom Komisije „Oblikovanje Evrope, odporne proti podnebnim spremembam – nova strategija EU za prilagajanje podnebnim spremembam“ (8) z dne 24. februarja 2021 in novo strategijo za gozdove, načrtovano v letu 2021, bi bilo treba tehnična merila za pregled za gozdarske dejavnosti dopolniti, pregledati in po potrebi revidirati ob sprejetju delegiranega akta iz člena 15(2) Uredbe (EU) 2020/852. Navedena tehnična merila za pregled bi bilo treba pregledati, da bi se bolje upoštevale nastajajoče prakse, ki spodbujajo biotsko raznovrstnost, kot je sonaravno gozdarstvo. |
| --- | --- |

(17)

Na podlagi sporočil Komisije „Evropski zeleni dogovor“ (5) z dne 11. decembra 2019, „Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030“ (6) z dne 20. maja 2020 in „Krepitev evropskih podnebnih ambicij do leta 2030 – Vlaganje v podnebno nevtralno prihodnost v korist naših državljanov“ (7) z dne 17. septembra 2020 ter v skladu s širšimi ambicijami Unije v zvezi z biotsko raznovrstnostjo in podnebno nevtralnostjo, sporočilom Komisije „Oblikovanje Evrope, odporne proti podnebnim spremembam – nova strategija EU za prilagajanje podnebnim spremembam“ (8) z dne 24. februarja 2021 in novo strategijo za gozdove, načrtovano v letu 2021, bi bilo treba tehnična merila za pregled za gozdarske dejavnosti dopolniti, pregledati in po potrebi revidirati ob sprejetju delegiranega akta iz člena 15(2) Uredbe (EU) 2020/852. Navedena tehnična merila za pregled bi bilo treba pregledati, da bi se bolje upoštevale nastajajoče prakse, ki spodbujajo biotsko raznovrstnost, kot je sonaravno gozdarstvo.

| (18) | Glede na pomen obnove mokrišč za zmanjševanje emisij toplogrednih plinov in krepitev ponorov ogljika v tleh lahko ta bistveno prispeva k blažitvi podnebnih sprememb. Obnova mokrišč lahko prispeva tudi k prilagajanju podnebnim spremembam, med drugim z omilitvijo vplivov podnebnih sprememb, in pomaga obrniti trend izgubljanja biotske raznovrstnosti ter ohraniti količino in kakovost vode. Za zagotovitev skladnosti z evropskim zelenim dogovorom, sporočilom „Krepitev evropskih podnebnih ambicij do leta 2030“ in strategijo EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 bi morala tehnična merila za pregled vključevati tudi obnovo mokrišč. |
| --- | --- |

(18)

Glede na pomen obnove mokrišč za zmanjševanje emisij toplogrednih plinov in krepitev ponorov ogljika v tleh lahko ta bistveno prispeva k blažitvi podnebnih sprememb. Obnova mokrišč lahko prispeva tudi k prilagajanju podnebnim spremembam, med drugim z omilitvijo vplivov podnebnih sprememb, in pomaga obrniti trend izgubljanja biotske raznovrstnosti ter ohraniti količino in kakovost vode. Za zagotovitev skladnosti z evropskim zelenim dogovorom, sporočilom „Krepitev evropskih podnebnih ambicij do leta 2030“ in strategijo EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 bi morala tehnična merila za pregled vključevati tudi obnovo mokrišč.

| (19) | Predelovalni sektor izpusti približno 21 % neposrednih emisij toplogrednih plinov v Uniji (9). Je tretji največji vir teh emisij v Uniji, zato ima lahko osrednjo vlogo pri blažitvi podnebnih sprememb. Proizvodnja pa je lahko obenem tudi ključni sektor za omogočanje preprečevanja in zmanjševanja emisij toplogrednih plinov v drugih sektorjih gospodarstva, in sicer s proizvodnjo izdelkov in tehnologij, ki jih ti drugi sektorji potrebujejo, da bi postali ali ostali nizkoogljični. Tehnična merila za pregled za predelovalni sektor bi zato morala biti določena tako za proizvodne dejavnosti, povezane z najvišjimi ravnmi emisij toplogrednih plinov, kot za proizvodnjo nizkoogljičnih izdelkov in tehnologij. |
| --- | --- |

(19)

Predelovalni sektor izpusti približno 21 % neposrednih emisij toplogrednih plinov v Uniji (9). Je tretji največji vir teh emisij v Uniji, zato ima lahko osrednjo vlogo pri blažitvi podnebnih sprememb. Proizvodnja pa je lahko obenem tudi ključni sektor za omogočanje preprečevanja in zmanjševanja emisij toplogrednih plinov v drugih sektorjih gospodarstva, in sicer s proizvodnjo izdelkov in tehnologij, ki jih ti drugi sektorji potrebujejo, da bi postali ali ostali nizkoogljični. Tehnična merila za pregled za predelovalni sektor bi zato morala biti določena tako za proizvodne dejavnosti, povezane z najvišjimi ravnmi emisij toplogrednih plinov, kot za proizvodnjo nizkoogljičnih izdelkov in tehnologij.

| (20) | Proizvodne dejavnosti, za katere ni tehnološko in ekonomsko izvedljivih nizkoogljičnih alternativ, vendar podpirajo prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, bi se morale šteti za prehodne gospodarske dejavnosti iz člena 10(2) Uredbe (EU) 2020/852. Da bi spodbudili zmanjševanje emisij toplogrednih plinov, bi morali biti pragovi tehničnih meril za pregled za te dejavnosti določeni na ravni, ki jo bodo lahko dosegli le najuspešnejši subjekti v posameznem sektorju, v večini primerov na podlagi emisij toplogrednih plinov na proizvedeno enoto. |
| --- | --- |

(20)

Proizvodne dejavnosti, za katere ni tehnološko in ekonomsko izvedljivih nizkoogljičnih alternativ, vendar podpirajo prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo, bi se morale šteti za prehodne gospodarske dejavnosti iz člena 10(2) Uredbe (EU) 2020/852. Da bi spodbudili zmanjševanje emisij toplogrednih plinov, bi morali biti pragovi tehničnih meril za pregled za te dejavnosti določeni na ravni, ki jo bodo lahko dosegli le najuspešnejši subjekti v posameznem sektorju, v večini primerov na podlagi emisij toplogrednih plinov na proizvedeno enoto.

| (21) | Za zagotovitev, da prehodne proizvodne dejavnosti iz člena 10(2) Uredbe (EU) 2020/852 še naprej verodostojno sledijo cilju razogljičenja, in v skladu s členom 19(5) navedene uredbe bi bilo treba tehnična merila za pregled za te gospodarske dejavnosti pregledati najmanj vsaka tri leta. Tak pregled bi moral vključevati analizo za preverjanje, ali tehnična merila za pregled temeljijo na najustreznejših standardih in ali so emisije v življenjskem ciklu iz teh dejavnosti v zadostni meri upoštevane. Z vidika tehnološkega razvoja bi bilo treba pri navedenem pregledu oceniti tudi možno uporabo zajetega ogljika. V zvezi s proizvodnjo železa in jekla bi bilo treba nadalje upoštevati nove podatke in dokaze, ki izhajajo iz pilotnih postopkov nizkoogljične proizvodnje jekla z uporabo vodika, ter nadalje oceniti uporabo sistema EU za trgovanje z emisijami in drugih možnih referenčnih meril v sklopu tehničnih meril za pregled. |
| --- | --- |

(21)

Za zagotovitev, da prehodne proizvodne dejavnosti iz člena 10(2) Uredbe (EU) 2020/852 še naprej verodostojno sledijo cilju razogljičenja, in v skladu s členom 19(5) navedene uredbe bi bilo treba tehnična merila za pregled za te gospodarske dejavnosti pregledati najmanj vsaka tri leta. Tak pregled bi moral vključevati analizo za preverjanje, ali tehnična merila za pregled temeljijo na najustreznejših standardih in ali so emisije v življenjskem ciklu iz teh dejavnosti v zadostni meri upoštevane. Z vidika tehnološkega razvoja bi bilo treba pri navedenem pregledu oceniti tudi možno uporabo zajetega ogljika. V zvezi s proizvodnjo železa in jekla bi bilo treba nadalje upoštevati nove podatke in dokaze, ki izhajajo iz pilotnih postopkov nizkoogljične proizvodnje jekla z uporabo vodika, ter nadalje oceniti uporabo sistema EU za trgovanje z emisijami in drugih možnih referenčnih meril v sklopu tehničnih meril za pregled.

| (22) | Za proizvodne dejavnosti, ki naj bi se štele za omogočitvene dejavnosti iz točke (i) člena 10(1) Uredbe (EU) 2020/852, bi morala tehnična merila za pregled temeljiti predvsem na naravi proizvedenih izdelkov, po potrebi skupaj z dodatnimi količinskimi pragovi, da se zagotovi, da lahko ti izdelki bistveno prispevajo k preprečevanju ali zmanjševanju emisij toplogrednih plinov v drugih sektorjih. Da se upošteva dejstvo, da imajo prednost dejavnosti z največjim potencialom za preprečevanje ustvarjanja emisij toplogrednih plinov, zmanjševanje teh emisij ali povečanje odvzemov toplogrednih plinov in dolgoročnega shranjevanja ogljika, bi morale biti omogočitvene proizvodne dejavnosti osredotočene na proizvodnjo izdelkov, ki so potrebni za izvajanje teh gospodarskih dejavnosti. |
| --- | --- |

(22)

Za proizvodne dejavnosti, ki naj bi se štele za omogočitvene dejavnosti iz točke (i) člena 10(1) Uredbe (EU) 2020/852, bi morala tehnična merila za pregled temeljiti predvsem na naravi proizvedenih izdelkov, po potrebi skupaj z dodatnimi količinskimi pragovi, da se zagotovi, da lahko ti izdelki bistveno prispevajo k preprečevanju ali zmanjševanju emisij toplogrednih plinov v drugih sektorjih. Da se upošteva dejstvo, da imajo prednost dejavnosti z največjim potencialom za preprečevanje ustvarjanja emisij toplogrednih plinov, zmanjševanje teh emisij ali povečanje odvzemov toplogrednih plinov in dolgoročnega shranjevanja ogljika, bi morale biti omogočitvene proizvodne dejavnosti osredotočene na proizvodnjo izdelkov, ki so potrebni za izvajanje teh gospodarskih dejavnosti.

| (23) | Proizvodnja električne opreme za električno energijo ima pomembno vlogo pri nadgradnji, uporabi in izravnavi nihanj električne energije iz obnovljivih virov v elektroenergetskih omrežjih Unije, polnjenju brezemisijskih vozil in uporabi aplikacij za pametne zelene domove. Obenem bi lahko proizvodnja električne opreme za električno energijo omogočila razvoj koncepta pametnih domov s ciljem dodatno spodbuditi uporabo obnovljivih virov energije in dobro upravljanje opreme v domovih. Zato bo morda treba dopolniti tehnična merila za pregled v predelovalnem sektorju in oceniti potencial proizvodnje električne opreme, da bistveno prispeva k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju podnebnim spremembam. |
| --- | --- |

(23)

Proizvodnja električne opreme za električno energijo ima pomembno vlogo pri nadgradnji, uporabi in izravnavi nihanj električne energije iz obnovljivih virov v elektroenergetskih omrežjih Unije, polnjenju brezemisijskih vozil in uporabi aplikacij za pametne zelene domove. Obenem bi lahko proizvodnja električne opreme za električno energijo omogočila razvoj koncepta pametnih domov s ciljem dodatno spodbuditi uporabo obnovljivih virov energije in dobro upravljanje opreme v domovih. Zato bo morda treba dopolniti tehnična merila za pregled v predelovalnem sektorju in oceniti potencial proizvodnje električne opreme, da bistveno prispeva k blažitvi podnebnih sprememb in prilagajanju podnebnim spremembam.

| (24) | Ukrepi za energijsko učinkovitost in drugi ukrepi za blažitev podnebnih sprememb, kot je uporaba tehnologij energije iz obnovljivih virov na kraju samem, ter obstoječe najsodobnejše tehnologije lahko omogočijo bistvena zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v predelovalnem sektorju. Navedeni ukrepi imajo zato lahko pomembno vlogo pri tem, da gospodarskim dejavnostim v predelovalnem sektorju, za katere bi bilo treba določiti tehnična merila za pregled, pomagajo doseči njihove zadevne standarde uspešnosti in pragove za bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb. |
| --- | --- |

(24)

Ukrepi za energijsko učinkovitost in drugi ukrepi za blažitev podnebnih sprememb, kot je uporaba tehnologij energije iz obnovljivih virov na kraju samem, ter obstoječe najsodobnejše tehnologije lahko omogočijo bistvena zmanjšanja emisij toplogrednih plinov v predelovalnem sektorju. Navedeni ukrepi imajo zato lahko pomembno vlogo pri tem, da gospodarskim dejavnostim v predelovalnem sektorju, za katere bi bilo treba določiti tehnična merila za pregled, pomagajo doseči njihove zadevne standarde uspešnosti in pragove za bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb.

| (25) | Energetski sektor povzroča približno 22 % neposrednih emisij toplogrednih plinov v Uniji in približno 75 % navedenih emisij, če se upošteva raba energije v drugih sektorjih. Zato ima ključno vlogo pri blažitvi podnebnih sprememb. Energetski sektor ima znaten potencial za zmanjševanje emisij toplogrednih plinov in več dejavnosti v tem sektorju deluje kot omogočitvene dejavnosti, ki lajšajo prehod energetskega sektorja k električni energiji ali toploti iz obnovljivih virov ali nizkoogljični električni energiji ali toploti. Zato je primerno določiti tehnična merila za pregled za širok razpon dejavnosti, povezanih z verigo oskrbe z energijo, ki segajo od proizvodnje električne energije ali toplote iz različnih virov prek prenosnih in distribucijskih omrežij do shranjevanja, pa tudi toplotnih črpalk ter proizvodnje bioplina in biogoriv. |
| --- | --- |

(25)

Energetski sektor povzroča približno 22 % neposrednih emisij toplogrednih plinov v Uniji in približno 75 % navedenih emisij, če se upošteva raba energije v drugih sektorjih. Zato ima ključno vlogo pri blažitvi podnebnih sprememb. Energetski sektor ima znaten potencial za zmanjševanje emisij toplogrednih plinov in več dejavnosti v tem sektorju deluje kot omogočitvene dejavnosti, ki lajšajo prehod energetskega sektorja k električni energiji ali toploti iz obnovljivih virov ali nizkoogljični električni energiji ali toploti. Zato je primerno določiti tehnična merila za pregled za širok razpon dejavnosti, povezanih z verigo oskrbe z energijo, ki segajo od proizvodnje električne energije ali toplote iz različnih virov prek prenosnih in distribucijskih omrežij do shranjevanja, pa tudi toplotnih črpalk ter proizvodnje bioplina in biogoriv.

| (26) | Tehnična merila za pregled za ugotavljanje, ali dejavnosti proizvodnje električne energije ali toplote, vključno z dejavnostmi soproizvodnje, bistveno prispevajo k blažitvi podnebnih sprememb, bi morala zagotavljati zmanjševanje ali preprečevanje emisij toplogrednih plinov. Tehnična merila za pregled, ki temeljijo na emisijah toplogrednih plinov, bi morala nakazovati proces razogljičenja teh dejavnosti. Tehnična merila za pregled za omogočitvene dejavnosti, ki olajšujejo dolgoročno razogljičenje, bi morala temeljiti predvsem na naravi dejavnosti ali na najboljših razpoložljivih tehnologijah. |
| --- | --- |

(26)

Tehnična merila za pregled za ugotavljanje, ali dejavnosti proizvodnje električne energije ali toplote, vključno z dejavnostmi soproizvodnje, bistveno prispevajo k blažitvi podnebnih sprememb, bi morala zagotavljati zmanjševanje ali preprečevanje emisij toplogrednih plinov. Tehnična merila za pregled, ki temeljijo na emisijah toplogrednih plinov, bi morala nakazovati proces razogljičenja teh dejavnosti. Tehnična merila za pregled za omogočitvene dejavnosti, ki olajšujejo dolgoročno razogljičenje, bi morala temeljiti predvsem na naravi dejavnosti ali na najboljših razpoložljivih tehnologijah.

| (27) | Z Uredbo (EU) 2020/852 se priznava pomen „podnebno nevtralne energije“ in od Komisije zahteva, da oceni potencialni prispevek in izvedljivost vseh zadevnih obstoječih tehnologij. V primeru jedrske energije je ocenjevanje še vedno v teku, Komisija pa bo takoj po zaključku namenskega postopka na podlagi njegovih rezultatov nadalje ukrepala v okviru te uredbe. |
| --- | --- |

(27)

Z Uredbo (EU) 2020/852 se priznava pomen „podnebno nevtralne energije“ in od Komisije zahteva, da oceni potencialni prispevek in izvedljivost vseh zadevnih obstoječih tehnologij. V primeru jedrske energije je ocenjevanje še vedno v teku, Komisija pa bo takoj po zaključku namenskega postopka na podlagi njegovih rezultatov nadalje ukrepala v okviru te uredbe.

| (28) | S pravnimi omejitvami za prehodne dejavnosti iz člena 10(2) Uredbe (EU) 2020/852 so omejene dejavnosti, ki ustvarjajo velike emisije toplogrednih plinov in imajo velik potencial za zmanjšanje emisij. Take prehodne dejavnosti bi morale bistveno prispevati k blažitvi podnebnih sprememb, kadar ni tehnološko in ekonomsko izvedljivih nizkoogljičnih alternativ, če so v skladu s procesom za omejitev povečanja temperature na 1,5 °C nad predindustrijsko stopnjo, ustrezajo najboljšim rezultatom, ne ovirajo razvoja in uporabe alternativ z nizkimi emisijami ogljika in ne povzročajo odvisnosti od sredstev z visokimi emisijami ogljika. Poleg tega se s členom 19 iste uredbe zlasti zahteva, da morajo tehnična merila za pregled temeljiti na prepričljivih znanstvenih dokazih. Če bodo dejavnosti, povezane z zemeljskim plinom, izpolnjevale navedene zahteve, bodo vključene v prihodnji delegirani akt. Za te dejavnosti bodo tehnična merila za pregled za oceno bistvenega prispevka k blažitvi podnebnih sprememb in nebistvenega škodovanja drugim okoljskim ciljem določena v zadevnem prihodnjem delegiranem aktu. Dejavnosti, ki teh zahtev ne izpolnjujejo, ne morejo biti priznane v okviru Uredbe (EU) 2020/852. Da bi se priznala vloga zemeljskega plina kot pomembne tehnologije za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, bo Komisija proučila možnost posebne zakonodaje za zagotovitev, da dejavnosti, ki prispevajo k zmanjšanju emisij, ne bi ostale brez ustreznega financiranja. |
| --- | --- |

(28)

S pravnimi omejitvami za prehodne dejavnosti iz člena 10(2) Uredbe (EU) 2020/852 so omejene dejavnosti, ki ustvarjajo velike emisije toplogrednih plinov in imajo velik potencial za zmanjšanje emisij. Take prehodne dejavnosti bi morale bistveno prispevati k blažitvi podnebnih sprememb, kadar ni tehnološko in ekonomsko izvedljivih nizkoogljičnih alternativ, če so v skladu s procesom za omejitev povečanja temperature na 1,5 °C nad predindustrijsko stopnjo, ustrezajo najboljšim rezultatom, ne ovirajo razvoja in uporabe alternativ z nizkimi emisijami ogljika in ne povzročajo odvisnosti od sredstev z visokimi emisijami ogljika. Poleg tega se s členom 19 iste uredbe zlasti zahteva, da morajo tehnična merila za pregled temeljiti na prepričljivih znanstvenih dokazih. Če bodo dejavnosti, povezane z zemeljskim plinom, izpolnjevale navedene zahteve, bodo vključene v prihodnji delegirani akt. Za te dejavnosti bodo tehnična merila za pregled za oceno bistvenega prispevka k blažitvi podnebnih sprememb in nebistvenega škodovanja drugim okoljskim ciljem določena v zadevnem prihodnjem delegiranem aktu. Dejavnosti, ki teh zahtev ne izpolnjujejo, ne morejo biti priznane v okviru Uredbe (EU) 2020/852. Da bi se priznala vloga zemeljskega plina kot pomembne tehnologije za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, bo Komisija proučila možnost posebne zakonodaje za zagotovitev, da dejavnosti, ki prispevajo k zmanjšanju emisij, ne bi ostale brez ustreznega financiranja.

| (29) | Tehnična merila za pregled za dejavnosti proizvodnje električne energije ali toplote ter za prenosna in distribucijska omrežja bi morala zagotavljati skladnost s sporočilom Komisije z dne 14. oktobra 2020 o strategiji EU za zmanjšanje emisij metana (10). Zato bo morda treba navedena tehnična merila za pregled pregledati, dopolniti in po potrebi revidirati, da bi se upoštevale vse prihodnje meritve in zahteve v okviru nadaljnjega ukrepanja na podlagi navedene strategije. |
| --- | --- |

(29)

Tehnična merila za pregled za dejavnosti proizvodnje električne energije ali toplote ter za prenosna in distribucijska omrežja bi morala zagotavljati skladnost s sporočilom Komisije z dne 14. oktobra 2020 o strategiji EU za zmanjšanje emisij metana (10). Zato bo morda treba navedena tehnična merila za pregled pregledati, dopolniti in po potrebi revidirati, da bi se upoštevale vse prihodnje meritve in zahteve v okviru nadaljnjega ukrepanja na podlagi navedene strategije.

| (30) | Tehnična merila za pregled za proizvodnjo toplotne in hladilne energije ter energije iz bioenergije ter proizvodnjo biogoriv in bioplina za promet bi morala biti skladna s celovitim okvirom za trajnostnost za navedene sektorje iz Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (11), ki določa zahteve za trajnostno pridobivanje, upoštevanje ogljika in prihranke emisij toplogrednih plinov. |
| --- | --- |

(30)

Tehnična merila za pregled za proizvodnjo toplotne in hladilne energije ter energije iz bioenergije ter proizvodnjo biogoriv in bioplina za promet bi morala biti skladna s celovitim okvirom za trajnostnost za navedene sektorje iz Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (11), ki določa zahteve za trajnostno pridobivanje, upoštevanje ogljika in prihranke emisij toplogrednih plinov.

| (31) | Na podlagi evropskega zelenega dogovora, predloga evropskih podnebnih pravil (12) in strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 ter v skladu z ambicijami Unije v zvezi z biotsko raznovrstnostjo in podnebno nevtralnostjo bi bilo treba tehnična merila za pregled za dejavnosti bioenergije dopolniti, pregledati in po potrebi revidirati, da bi se upoštevali najnovejši dokazi in razvoj politike ob sprejetju delegiranega akta iz člena 15(2) Uredbe (EU) 2020/852, ob upoštevanju zadevnega prava Unije, vključno z Direktivo (EU) 2018/2001 in njenimi prihodnjimi revizijami. |
| --- | --- |

(31)

Na podlagi evropskega zelenega dogovora, predloga evropskih podnebnih pravil (12) in strategije EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 ter v skladu z ambicijami Unije v zvezi z biotsko raznovrstnostjo in podnebno nevtralnostjo bi bilo treba tehnična merila za pregled za dejavnosti bioenergije dopolniti, pregledati in po potrebi revidirati, da bi se upoštevali najnovejši dokazi in razvoj politike ob sprejetju delegiranega akta iz člena 15(2) Uredbe (EU) 2020/852, ob upoštevanju zadevnega prava Unije, vključno z Direktivo (EU) 2018/2001 in njenimi prihodnjimi revizijami.

| (32) | V Uniji so emisije toplogrednih plinov, ki izhajajo iz sektorja vode, kanalizacije, odpadkov in sanacije okolja, razmeroma nizke. Ta sektor pa lahko kljub temu močno prispeva k zmanjševanju emisij toplogrednih plinov v drugih sektorjih, zlasti z zagotavljanjem sekundarnih surovin za nadomestitev primarnih surovin, z nadomestitvijo izdelkov, gnojil in energije fosilnega izvora ter s transportom in trajnim skladiščenjem zajetega ogljikovega dioksida. Poleg tega so dejavnosti, ki vključujejo anaerobno razgradnjo in kompostiranje ločeno zbranih bioloških odpadkov ter preprečujejo odlaganje bioloških odpadkov na odlagališčih, še zlasti pomembne za zmanjševanje emisij metana. S tehničnimi merili za pregled za dejavnosti v zvezi z odpadki bi se zato morale navedene dejavnosti priznati kot dejavnosti, ki bistveno prispevajo k blažitvi podnebnih sprememb, če se pri njihovem izvajanju uporabljajo nekatere dobre prakse za zadevni sektor. Ta tehnična merila za pregled bi morala zagotavljati tudi, da so možnosti ravnanja z odpadki usklajene z višjimi ravnmi hierarhije ravnanja z odpadki. S tehničnimi merili za pregled bi se morale kot dejavnosti, ki bistveno prispevajo k blažitvi podnebnih sprememb, priznati tiste dejavnosti, pri katerih se enotno določen najmanjši delež sortiranih ločeno zbranih nenevarnih odpadkov predela v sekundarne surovine. Vendar v tej fazi s tehničnimi merili za pregled, ki temeljijo na enotno določenem cilju za predelavo odpadkov, ni mogoče v celoti obravnavati potenciala posameznih tokov materialov za blažitev podnebnih sprememb. Zato bo ta tehnična merila za pregled morda treba dodatno oceniti in pregledati. Enotno določen cilj ne bi smel posegati v cilje ravnanja z odpadki, ki so na države članice naslovljeni v zakonodaji Unije o odpadkih. V zvezi z dejavnostmi, povezanimi z zbiranjem in čiščenjem vode ter oskrbo z vodo in centraliziranimi sistemi čiščenja odpadnih voda, bi morala navedena tehnična merila za pregled upoštevati cilje za izboljšanje absolutne in relativne uspešnosti v zvezi s porabo energije in alternativne meritve, kjer je to ustrezno, kot so ravni uhajanja v sistemih oskrbe z vodo. |
| --- | --- |

(32)

V Uniji so emisije toplogrednih plinov, ki izhajajo iz sektorja vode, kanalizacije, odpadkov in sanacije okolja, razmeroma nizke. Ta sektor pa lahko kljub temu močno prispeva k zmanjševanju emisij toplogrednih plinov v drugih sektorjih, zlasti z zagotavljanjem sekundarnih surovin za nadomestitev primarnih surovin, z nadomestitvijo izdelkov, gnojil in energije fosilnega izvora ter s transportom in trajnim skladiščenjem zajetega ogljikovega dioksida. Poleg tega so dejavnosti, ki vključujejo anaerobno razgradnjo in kompostiranje ločeno zbranih bioloških odpadkov ter preprečujejo odlaganje bioloških odpadkov na odlagališčih, še zlasti pomembne za zmanjševanje emisij metana. S tehničnimi merili za pregled za dejavnosti v zvezi z odpadki bi se zato morale navedene dejavnosti priznati kot dejavnosti, ki bistveno prispevajo k blažitvi podnebnih sprememb, če se pri njihovem izvajanju uporabljajo nekatere dobre prakse za zadevni sektor. Ta tehnična merila za pregled bi morala zagotavljati tudi, da so možnosti ravnanja z odpadki usklajene z višjimi ravnmi hierarhije ravnanja z odpadki. S tehničnimi merili za pregled bi se morale kot dejavnosti, ki bistveno prispevajo k blažitvi podnebnih sprememb, priznati tiste dejavnosti, pri katerih se enotno določen najmanjši delež sortiranih ločeno zbranih nenevarnih odpadkov predela v sekundarne surovine. Vendar v tej fazi s tehničnimi merili za pregled, ki temeljijo na enotno določenem cilju za predelavo odpadkov, ni mogoče v celoti obravnavati potenciala posameznih tokov materialov za blažitev podnebnih sprememb. Zato bo ta tehnična merila za pregled morda treba dodatno oceniti in pregledati. Enotno določen cilj ne bi smel posegati v cilje ravnanja z odpadki, ki so na države članice naslovljeni v zakonodaji Unije o odpadkih. V zvezi z dejavnostmi, povezanimi z zbiranjem in čiščenjem vode ter oskrbo z vodo in centraliziranimi sistemi čiščenja odpadnih voda, bi morala navedena tehnična merila za pregled upoštevati cilje za izboljšanje absolutne in relativne uspešnosti v zvezi s porabo energije in alternativne meritve, kjer je to ustrezno, kot so ravni uhajanja v sistemih oskrbe z vodo.

| (33) | Dejavnosti prevoza porabijo tretjino vse energije v Uniji in povzročajo približno 23 % vseh neposrednih emisij toplogrednih plinov v Uniji. Razogljičenje prometnega voznega parka in infrastrukture ima zato lahko osrednjo vlogo pri blažitvi podnebnih sprememb. Tehnična merila za pregled za prometni sektor bi se morala osredotočati na zmanjšanje glavnih virov emisij iz tega sektorja, obenem pa upoštevati potrebo po preusmeritvi prevoza ljudi in blaga k načinom prevoza z manj emisijami ter po vzpostavitvi infrastrukture, ki omogoča čisto mobilnost. Tehnična merila za pregled za prometni sektor bi se zato morala osredotočati na uspešnost znotraj enega načina prevoza, obenem pa upoštevati uspešnost tega načina prevoza v primerjavi z drugimi načini prevoza. |
| --- | --- |

(33)

Dejavnosti prevoza porabijo tretjino vse energije v Uniji in povzročajo približno 23 % vseh neposrednih emisij toplogrednih plinov v Uniji. Razogljičenje prometnega voznega parka in infrastrukture ima zato lahko osrednjo vlogo pri blažitvi podnebnih sprememb. Tehnična merila za pregled za prometni sektor bi se morala osredotočati na zmanjšanje glavnih virov emisij iz tega sektorja, obenem pa upoštevati potrebo po preusmeritvi prevoza ljudi in blaga k načinom prevoza z manj emisijami ter po vzpostavitvi infrastrukture, ki omogoča čisto mobilnost. Tehnična merila za pregled za prometni sektor bi se zato morala osredotočati na uspešnost znotraj enega načina prevoza, obenem pa upoštevati uspešnost tega načina prevoza v primerjavi z drugimi načini prevoza.

| (34) | Pomorski prevoz in letalstvo sta zaradi svojega potenciala za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in s tem prispevanje k okolju prijaznejšemu prometu pomembna načina prevoza za prehod na nizkoogljično gospodarstvo. V skladu s sporočilom Komisije „Strategija za trajnostno in pametno mobilnost – usmerjanje evropskega prometa na pravo pot za prihodnost“ z dne 9. decembra 2020 (13) naj bi brezemisijska plovila bila pripravljena za trg do leta 2030. Veliki brezemisijski zrakoplovi naj bi bili v skladu z navedeno strategijo pripravljeni za trg do leta 2035 za kratke razdalje, pri daljših razdaljah pa naj bi razogljičenje predvidoma temeljilo na gorivih iz obnovljivih virov in z nizkimi emisijami ogljika. Opravljene so bile tudi ločene študije o merilih za trajnostno financiranje za navedena sektorja. Pomorski prevoz bi se zato moral šteti za prehodno gospodarsko dejavnost iz člena 10(2) Uredbe (EU) 2020/852. Pomorski prevoz je eden od načinov prevoza blaga z najnižjimi emisijami ogljika. Za zagotovitev enake obravnave pomorskega prevoza v primerjavi z drugimi načini prevoza bi bilo treba določiti tehnična merila za pregled za pomorski prevoz, ki bi morala veljati do konca leta 2025. Pomorski prevoz pa bo treba tudi dodatno oceniti in po potrebi določiti tehnična merila za pregled za pomorski prevoz, ki bodo veljala od leta 2026. Dodatno bo treba oceniti tudi letalstvo in po potrebi določiti ustrezna tehnična merila za pregled. Tehnična merila za pregled bi bilo treba določiti tudi za nizkoogljično prometno infrastrukturo za nekatere načine prevoza. Vendar bo glede na potencial prometne infrastrukture, da prispeva k prehodu na druge načine prevoza, treba oceniti in po potrebi določiti ustrezna tehnična merila za pregled za celotno infrastrukturo, ki je ključna za nizkoogljične načine prevoza, zlasti celinske plovne poti. Glede na rezultat tehnične ocene bi bilo treba ob sprejetju delegiranega akta iz členov 12(2), 13(2), 14(2) in 15(2) Uredbe (EU) 2020/852 ustrezna tehnična merila za pregled določiti tudi za gospodarske dejavnosti iz te uvodne izjave. |
| --- | --- |

(34)

Pomorski prevoz in letalstvo sta zaradi svojega potenciala za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in s tem prispevanje k okolju prijaznejšemu prometu pomembna načina prevoza za prehod na nizkoogljično gospodarstvo. V skladu s sporočilom Komisije „Strategija za trajnostno in pametno mobilnost – usmerjanje evropskega prometa na pravo pot za prihodnost“ z dne 9. decembra 2020 (13) naj bi brezemisijska plovila bila pripravljena za trg do leta 2030. Veliki brezemisijski zrakoplovi naj bi bili v skladu z navedeno strategijo pripravljeni za trg do leta 2035 za kratke razdalje, pri daljših razdaljah pa naj bi razogljičenje predvidoma temeljilo na gorivih iz obnovljivih virov in z nizkimi emisijami ogljika. Opravljene so bile tudi ločene študije o merilih za trajnostno financiranje za navedena sektorja. Pomorski prevoz bi se zato moral šteti za prehodno gospodarsko dejavnost iz člena 10(2) Uredbe (EU) 2020/852. Pomorski prevoz je eden od načinov prevoza blaga z najnižjimi emisijami ogljika. Za zagotovitev enake obravnave pomorskega prevoza v primerjavi z drugimi načini prevoza bi bilo treba določiti tehnična merila za pregled za pomorski prevoz, ki bi morala veljati do konca leta 2025. Pomorski prevoz pa bo treba tudi dodatno oceniti in po potrebi določiti tehnična merila za pregled za pomorski prevoz, ki bodo veljala od leta 2026. Dodatno bo treba oceniti tudi letalstvo in po potrebi določiti ustrezna tehnična merila za pregled. Tehnična merila za pregled bi bilo treba določiti tudi za nizkoogljično prometno infrastrukturo za nekatere načine prevoza. Vendar bo glede na potencial prometne infrastrukture, da prispeva k prehodu na druge načine prevoza, treba oceniti in po potrebi določiti ustrezna tehnična merila za pregled za celotno infrastrukturo, ki je ključna za nizkoogljične načine prevoza, zlasti celinske plovne poti. Glede na rezultat tehnične ocene bi bilo treba ob sprejetju delegiranega akta iz členov 12(2), 13(2), 14(2) in 15(2) Uredbe (EU) 2020/852 ustrezna tehnična merila za pregled določiti tudi za gospodarske dejavnosti iz te uvodne izjave.

| (35) | Za zagotovitev, da prometne dejavnosti, ki se štejejo za trajnostne, ne spodbujajo uporabe fosilnih goriv, bi morala tehnična merila za pregled za zadevne dejavnosti izključiti sredstva, dejavnosti in infrastrukturo, namenjene transportu fosilnih goriv. Pri uporabi tega merila je treba priznati večnamensko uporabo, različno lastništvo, ureditve za uporabnike in stopnje mešanja goriv v skladu z ustreznimi obstoječimi tržnimi praksami. Platforma za trajnostno financiranje bi morala oceniti uporabnost tega merila v okviru izvajanja svojih nalog. |
| --- | --- |

(35)

Za zagotovitev, da prometne dejavnosti, ki se štejejo za trajnostne, ne spodbujajo uporabe fosilnih goriv, bi morala tehnična merila za pregled za zadevne dejavnosti izključiti sredstva, dejavnosti in infrastrukturo, namenjene transportu fosilnih goriv. Pri uporabi tega merila je treba priznati večnamensko uporabo, različno lastništvo, ureditve za uporabnike in stopnje mešanja goriv v skladu z ustreznimi obstoječimi tržnimi praksami. Platforma za trajnostno financiranje bi morala oceniti uporabnost tega merila v okviru izvajanja svojih nalog.

| (36) | Stavbe v vseh sektorjih v Uniji porabljajo 40 % energije in povzročajo 36 % emisij ogljika. Posledično imajo lahko pomembno vlogo pri blažitvi podnebnih sprememb. Zato bi bilo treba določiti tehnična merila za pregled za gradnjo novih stavb, prenovo stavb, namestitev različne opreme za energijsko učinkovitost, energijo iz obnovljivih virov na kraju samem, zagotavljanje energetskih storitev ter nakup in lastništvo stavb. Ta tehnična merila za pregled bi morala temeljiti na potencialnem učinku teh dejavnosti, energetski učinkovitosti stavb ter s tem povezanimi emisijami toplogrednih plinov in vsebovanim ogljikom. V zvezi z novimi stavbami bo morda treba pregledati tehnična merila za pregled, da se zagotovi njihova nadaljnja usklajenost s podnebnimi in energetskimi cilji Unije. |
| --- | --- |

(36)

Stavbe v vseh sektorjih v Uniji porabljajo 40 % energije in povzročajo 36 % emisij ogljika. Posledično imajo lahko pomembno vlogo pri blažitvi podnebnih sprememb. Zato bi bilo treba določiti tehnična merila za pregled za gradnjo novih stavb, prenovo stavb, namestitev različne opreme za energijsko učinkovitost, energijo iz obnovljivih virov na kraju samem, zagotavljanje energetskih storitev ter nakup in lastništvo stavb. Ta tehnična merila za pregled bi morala temeljiti na potencialnem učinku teh dejavnosti, energetski učinkovitosti stavb ter s tem povezanimi emisijami toplogrednih plinov in vsebovanim ogljikom. V zvezi z novimi stavbami bo morda treba pregledati tehnična merila za pregled, da se zagotovi njihova nadaljnja usklajenost s podnebnimi in energetskimi cilji Unije.

| (37) | Gradnja sredstva ali objekta, ki je sestavni del dejavnosti, za katero bi bilo treba določiti tehnična merila za pregled za določitev pogojev, pod katerimi se šteje, da dejavnost bistveno prispeva k blažitvi podnebnih sprememb, je lahko pomemben pogoj za izvajanje navedene gospodarske dejavnosti. Zato je primerno vključiti gradnjo takih sredstev ali objektov kot del dejavnosti, za katero je ta gradnja pomembna, zlasti za dejavnosti v energetskem sektorju, sektorju vode, kanalizacije, odpadkov in sanacije okolja ter prometnem sektorju. |
| --- | --- |

(37)

Gradnja sredstva ali objekta, ki je sestavni del dejavnosti, za katero bi bilo treba določiti tehnična merila za pregled za določitev pogojev, pod katerimi se šteje, da dejavnost bistveno prispeva k blažitvi podnebnih sprememb, je lahko pomemben pogoj za izvajanje navedene gospodarske dejavnosti. Zato je primerno vključiti gradnjo takih sredstev ali objektov kot del dejavnosti, za katero je ta gradnja pomembna, zlasti za dejavnosti v energetskem sektorju, sektorju vode, kanalizacije, odpadkov in sanacije okolja ter prometnem sektorju.

| (38) | Informacijski in komunikacijski sektor je sektor, ki se nenehno širi in predstavlja vse večji delež emisij toplogrednih plinov. Obenem pa lahko informacijske in komunikacijske tehnologije prispevajo k blažitvi podnebnih sprememb in zmanjšanju emisij toplogrednih plinov v drugih sektorjih, na primer s ponujanjem rešitev, ki lahko pripomorejo k odločitvam, na podlagi katerih se lahko zmanjšajo emisije toplogrednih plinov. Zato bi morala biti določena tehnična merila za pregled za obdelavo osebnih podatkov in dejavnosti gostovanja, ki povzročajo velike količine emisij toplogrednih plinov, ter za rešitve, temelječe na podatkih, ki omogočajo zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v drugih sektorjih. Tehnična merila za pregled za te dejavnosti bi morala temeljiti na dobrih praksah in standardih v navedenem sektorju. V prihodnosti jih bo morda treba pregledati in posodobiti, da bo v njih upoštevan potencial za zmanjševanje emisij toplogrednih plinov na podlagi bolj trajnih rešitev strojne opreme informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter potencial za uporabo digitalnih tehnologij neposredno v vsakem sektorju za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. Poleg tega elektronska komunikacijska omrežja pri uvedbi in obratovanju porabijo velike količine energije in imajo potencial, da bistveno zmanjšajo emisije toplogrednih plinov. Zato bi bilo morda treba oceniti navedene dejavnosti in po potrebi določiti ustrezna tehnična merila za pregled. |
| --- | --- |

(38)

Informacijski in komunikacijski sektor je sektor, ki se nenehno širi in predstavlja vse večji delež emisij toplogrednih plinov. Obenem pa lahko informacijske in komunikacijske tehnologije prispevajo k blažitvi podnebnih sprememb in zmanjšanju emisij toplogrednih plinov v drugih sektorjih, na primer s ponujanjem rešitev, ki lahko pripomorejo k odločitvam, na podlagi katerih se lahko zmanjšajo emisije toplogrednih plinov. Zato bi morala biti določena tehnična merila za pregled za obdelavo osebnih podatkov in dejavnosti gostovanja, ki povzročajo velike količine emisij toplogrednih plinov, ter za rešitve, temelječe na podatkih, ki omogočajo zmanjšanje emisij toplogrednih plinov v drugih sektorjih. Tehnična merila za pregled za te dejavnosti bi morala temeljiti na dobrih praksah in standardih v navedenem sektorju. V prihodnosti jih bo morda treba pregledati in posodobiti, da bo v njih upoštevan potencial za zmanjševanje emisij toplogrednih plinov na podlagi bolj trajnih rešitev strojne opreme informacijskih in komunikacijskih tehnologij ter potencial za uporabo digitalnih tehnologij neposredno v vsakem sektorju za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov. Poleg tega elektronska komunikacijska omrežja pri uvedbi in obratovanju porabijo velike količine energije in imajo potencial, da bistveno zmanjšajo emisije toplogrednih plinov. Zato bi bilo morda treba oceniti navedene dejavnosti in po potrebi določiti ustrezna tehnična merila za pregled.

| (39) | Poleg tega lahko rešitve informacijske in komunikacijske tehnologije, ki so sestavni del tistih gospodarskih dejavnosti, za katere bi bilo treba v zvezi z njihovo uspešnostjo določiti tehnična merila za pregled za bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb, tudi pomembno prispevajo k temu, da zadevne različne dejavnosti dosežejo standarde in pragove, določene na podlagi navedenih meril. |
| --- | --- |

(39)

Poleg tega lahko rešitve informacijske in komunikacijske tehnologije, ki so sestavni del tistih gospodarskih dejavnosti, za katere bi bilo treba v zvezi z njihovo uspešnostjo določiti tehnična merila za pregled za bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb, tudi pomembno prispevajo k temu, da zadevne različne dejavnosti dosežejo standarde in pragove, določene na podlagi navedenih meril.

| (40) | Raziskave, razvoj in inovacije lahko pripomorejo k temu, da bodo drugi sektorji izpolnjevali svoje cilje za blažitev podnebnih sprememb. Tehnična merila za pregled za raziskovalne, razvojne in inovacijske dejavnosti bi se morala zato osredotočati na morebitne rešitve, postopke, tehnologije in druge izdelke za zmanjševanje emisij toplogrednih plinov. Tudi raziskave, namenjene omogočitvenim dejavnostim iz člena 10(1)(i) Uredbe (EU) 2020/852, imajo lahko pomembno vlogo pri omogočanju navedenim gospodarskim dejavnostim in njihovim ciljnim dejavnostim, da znatno zmanjšajo emisije toplogrednih plinov ali izboljšajo svojo tehnološko in ekonomsko izvedljivost, kar posledično omogoči njihovo širitev. Raziskave imajo lahko tudi pomembno vlogo pri nadaljnjem razogljičenju prehodnih dejavnosti iz člena 10(2) Uredbe (EU) 2020/852, saj omogočajo izvajanje navedenih dejavnosti z bistveno nižjimi ravnmi emisij toplogrednih plinov v primerjavi s pragovi, določenimi v tehničnih merilih za pregled za bistveno prispevanje k blažitvi podnebnih sprememb za navedene dejavnosti. |
| --- | --- |

(40)

Raziskave, razvoj in inovacije lahko pripomorejo k temu, da bodo drugi sektorji izpolnjevali svoje cilje za blažitev podnebnih sprememb. Tehnična merila za pregled za raziskovalne, razvojne in inovacijske dejavnosti bi se morala zato osredotočati na morebitne rešitve, postopke, tehnologije in druge izdelke za zmanjševanje emisij toplogrednih plinov. Tudi raziskave, namenjene omogočitvenim dejavnostim iz člena 10(1)(i) Uredbe (EU) 2020/852, imajo lahko pomembno vlogo pri omogočanju navedenim gospodarskim dejavnostim in njihovim ciljnim dejavnostim, da znatno zmanjšajo emisije toplogrednih plinov ali izboljšajo svojo tehnološko in ekonomsko izvedljivost, kar posledično omogoči njihovo širitev. Raziskave imajo lahko tudi pomembno vlogo pri nadaljnjem razogljičenju prehodnih dejavnosti iz člena 10(2) Uredbe (EU) 2020/852, saj omogočajo izvajanje navedenih dejavnosti z bistveno nižjimi ravnmi emisij toplogrednih plinov v primerjavi s pragovi, določenimi v tehničnih merilih za pregled za bistveno prispevanje k blažitvi podnebnih sprememb za navedene dejavnosti.

| (41) | Poleg tega lahko raziskave, razvoj in inovacije, ki so sestavni del tistih gospodarskih dejavnosti, za katere bi bilo treba v zvezi z njihovo uspešnostjo določiti tehnična merila za pregled za bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb, tudi pomembno prispevajo k temu, da zadevne različne dejavnosti dosežejo standarde in pragove, določene na podlagi navedenih meril. |
| --- | --- |

(41)

Poleg tega lahko raziskave, razvoj in inovacije, ki so sestavni del tistih gospodarskih dejavnosti, za katere bi bilo treba v zvezi z njihovo uspešnostjo določiti tehnična merila za pregled za bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb, tudi pomembno prispevajo k temu, da zadevne različne dejavnosti dosežejo standarde in pragove, določene na podlagi navedenih meril.

| (42) | Tehnična merila za pregled za določitev, pod katerimi pogoji se šteje, da dejavnost bistveno prispeva k prilagajanju podnebnim spremembam, bi morala odražati dejstvo, da bodo podnebne spremembe verjetno vplivale na vse sektorje gospodarstva. Zato bo treba vse sektorje prilagoditi škodljivemu vplivu sedanjega in pričakovanega prihodnjega podnebja. Vendar je treba zagotoviti, da gospodarska dejavnost, ki bistveno prispeva k prilagajanju podnebnim spremembam, ne škoduje bistveno kateremu drugemu okoljskemu cilju iz člena 9 Uredbe (EU) 2020/852. Zato je primerno, da se najprej določijo tehnična merila za pregled za prilagajanje podnebnim spremembam za tiste sektorje in gospodarske dejavnosti, ki so zajeti s tehničnimi merili za pregled za blažitev podnebnih sprememb, vključno z ustreznimi merili za nebistveno škodovanje okoljskim ciljem. Opisi gospodarskih dejavnosti, za katere se šteje, da bistveno prispevajo k prilagajanju podnebnim spremembam, bi morali ustrezati obsegu, za katerega je mogoče določiti ustrezna merila za nebistveno škodovanje. Zaradi potrebe po povečanju splošne odpornosti gospodarstva proti podnebnim spremembam bi bilo treba tehnična merila za pregled, vključno z zadevnimi merili za nebistveno škodovanje, v prihodnosti razviti za dodatne gospodarske dejavnosti. |
| --- | --- |

(42)

Tehnična merila za pregled za določitev, pod katerimi pogoji se šteje, da dejavnost bistveno prispeva k prilagajanju podnebnim spremembam, bi morala odražati dejstvo, da bodo podnebne spremembe verjetno vplivale na vse sektorje gospodarstva. Zato bo treba vse sektorje prilagoditi škodljivemu vplivu sedanjega in pričakovanega prihodnjega podnebja. Vendar je treba zagotoviti, da gospodarska dejavnost, ki bistveno prispeva k prilagajanju podnebnim spremembam, ne škoduje bistveno kateremu drugemu okoljskemu cilju iz člena 9 Uredbe (EU) 2020/852. Zato je primerno, da se najprej določijo tehnična merila za pregled za prilagajanje podnebnim spremembam za tiste sektorje in gospodarske dejavnosti, ki so zajeti s tehničnimi merili za pregled za blažitev podnebnih sprememb, vključno z ustreznimi merili za nebistveno škodovanje okoljskim ciljem. Opisi gospodarskih dejavnosti, za katere se šteje, da bistveno prispevajo k prilagajanju podnebnim spremembam, bi morali ustrezati obsegu, za katerega je mogoče določiti ustrezna merila za nebistveno škodovanje. Zaradi potrebe po povečanju splošne odpornosti gospodarstva proti podnebnim spremembam bi bilo treba tehnična merila za pregled, vključno z zadevnimi merili za nebistveno škodovanje, v prihodnosti razviti za dodatne gospodarske dejavnosti.

| (43) | Tehnična merila za pregled bi morala zagotoviti, da je najširši možen obseg kritične infrastrukture, zlasti vključno z infrastrukturo za prenos ali shranjevanje energije ali prometno infrastrukturo, prilagojen škodljivemu vplivu sedanjega in pričakovanega prihodnjega podnebja, s čimer bi se preprečili resni negativni vplivi na zdravje, varnost, zaščito ali gospodarsko blaginjo državljank in državljanov ali učinkovito delovanje vlad v državah članicah. Vendar bo morda treba navedena tehnična merila za pregled pregledati, da bi se bolje upoštevale posebne značilnosti infrastrukture za obrambo pred poplavami. |
| --- | --- |

(43)

Tehnična merila za pregled bi morala zagotoviti, da je najširši možen obseg kritične infrastrukture, zlasti vključno z infrastrukturo za prenos ali shranjevanje energije ali prometno infrastrukturo, prilagojen škodljivemu vplivu sedanjega in pričakovanega prihodnjega podnebja, s čimer bi se preprečili resni negativni vplivi na zdravje, varnost, zaščito ali gospodarsko blaginjo državljank in državljanov ali učinkovito delovanje vlad v državah članicah. Vendar bo morda treba navedena tehnična merila za pregled pregledati, da bi se bolje upoštevale posebne značilnosti infrastrukture za obrambo pred poplavami.

| (44) | Tehnična merila za pregled bi bilo treba določiti tudi za dejavnosti na področju izobraževanja, zdravja ljudi, socialnega dela ter kulturnih, razvedrilnih in rekreacijskih dejavnosti. Navedene dejavnosti zagotavljajo bistvene storitve in rešitve za povečanje kolektivne odpornosti celotne družbe ter lahko povečajo podnebno pismenost in ozaveščenost. |
| --- | --- |

(44)

Tehnična merila za pregled bi bilo treba določiti tudi za dejavnosti na področju izobraževanja, zdravja ljudi, socialnega dela ter kulturnih, razvedrilnih in rekreacijskih dejavnosti. Navedene dejavnosti zagotavljajo bistvene storitve in rešitve za povečanje kolektivne odpornosti celotne družbe ter lahko povečajo podnebno pismenost in ozaveščenost.

| (45) | Namen tehničnih meril za pregled za ugotavljanje, ali se šteje, da gospodarska dejavnost bistveno prispeva k prilagajanju podnebnim spremembam z vključevanjem prilagoditvenih rešitev v skladu s členom 11(1)(a) Uredbe (EU) 2020/852, bi moral biti povečanje odpornosti gospodarskih dejavnosti proti opredeljenim podnebnim tveganjem, ki so pomembna za navedene dejavnosti. Tehnična merila za pregled bi morala od zadevnih gospodarskih subjektov zahtevati, da opravijo oceno tveganja v zvezi s podnebnimi spremembami in izvedejo prilagoditvene rešitve, ki zmanjšujejo najpomembnejša tveganja, ugotovljena v tej oceni. Tehnična merila za pregled bi morala upoštevati tudi posebne okoliščine in značilnosti lokacije prilagoditvenih potreb in rešitev. Poleg tega bi morala tehnična merila za pregled zagotavljati celovitost okoljskih in podnebnih ciljev ter ne bi smela biti nesorazmerno predpisujoča glede vrste izvedenih rešitev. V teh tehničnih merilih za pregled bi morala biti upoštevana potreba po preprečevanju nesreč, povezanih s podnebjem in vremenom, in upravljanju takih nesreč ter zagotavljanju odpornosti kritične infrastrukture v skladu z ustrezno zakonodajo Unije v zvezi z ocenjevanjem tveganja in blažitvijo posledic takih nesreč. |
| --- | --- |

(45)

Namen tehničnih meril za pregled za ugotavljanje, ali se šteje, da gospodarska dejavnost bistveno prispeva k prilagajanju podnebnim spremembam z vključevanjem prilagoditvenih rešitev v skladu s členom 11(1)(a) Uredbe (EU) 2020/852, bi moral biti povečanje odpornosti gospodarskih dejavnosti proti opredeljenim podnebnim tveganjem, ki so pomembna za navedene dejavnosti. Tehnična merila za pregled bi morala od zadevnih gospodarskih subjektov zahtevati, da opravijo oceno tveganja v zvezi s podnebnimi spremembami in izvedejo prilagoditvene rešitve, ki zmanjšujejo najpomembnejša tveganja, ugotovljena v tej oceni. Tehnična merila za pregled bi morala upoštevati tudi posebne okoliščine in značilnosti lokacije prilagoditvenih potreb in rešitev. Poleg tega bi morala tehnična merila za pregled zagotavljati celovitost okoljskih in podnebnih ciljev ter ne bi smela biti nesorazmerno predpisujoča glede vrste izvedenih rešitev. V teh tehničnih merilih za pregled bi morala biti upoštevana potreba po preprečevanju nesreč, povezanih s podnebjem in vremenom, in upravljanju takih nesreč ter zagotavljanju odpornosti kritične infrastrukture v skladu z ustrezno zakonodajo Unije v zvezi z ocenjevanjem tveganja in blažitvijo posledic takih nesreč.

| (46) | Tehnična merila za pregled za ugotavljanje, ali se šteje, da gospodarska dejavnost bistveno prispeva k prilagajanju podnebnim spremembam z zagotavljanjem prilagoditvenih rešitev v skladu s členom 11(1)(b) Uredbe (EU) 2020/852, bi bilo treba določiti za inženirske dejavnosti in s tem povezano tehnično svetovanje, namenjeno prilagajanju podnebnim spremembam, raziskave, razvoj in inovacije, neživljenjsko zavarovanje z vključenimi kritji za škodne primere, ki so posledica podnebnih sprememb, ter pozavarovanje. Navedene dejavnosti lahko zagotavljajo prilagoditvene rešitve, ki bistveno prispevajo k preprečevanju ali zmanjševanju tveganja za škodljiv vpliv sedanjega in pričakovanega prihodnjega podnebja na ljudi, naravo ali sredstva, ne da bi se pri tem povečalo tveganje za škodljiv vpliv. |
| --- | --- |

(46)

Tehnična merila za pregled za ugotavljanje, ali se šteje, da gospodarska dejavnost bistveno prispeva k prilagajanju podnebnim spremembam z zagotavljanjem prilagoditvenih rešitev v skladu s členom 11(1)(b) Uredbe (EU) 2020/852, bi bilo treba določiti za inženirske dejavnosti in s tem povezano tehnično svetovanje, namenjeno prilagajanju podnebnim spremembam, raziskave, razvoj in inovacije, neživljenjsko zavarovanje z vključenimi kritji za škodne primere, ki so posledica podnebnih sprememb, ter pozavarovanje. Navedene dejavnosti lahko zagotavljajo prilagoditvene rešitve, ki bistveno prispevajo k preprečevanju ali zmanjševanju tveganja za škodljiv vpliv sedanjega in pričakovanega prihodnjega podnebja na ljudi, naravo ali sredstva, ne da bi se pri tem povečalo tveganje za škodljiv vpliv.

| (47) | S tehničnimi merili za pregled bi se moralo priznati, da lahko nekatere gospodarske dejavnosti bistveno prispevajo k prilagajanju podnebnim spremembam z zagotavljanjem prilagoditvenih rešitev v skladu s členom 11(1)(b) Uredbe (EU) 2020/852 ali z vključevanjem prilagoditvenih rešitev v skladu s členom 11(1)(a) navedene uredbe. To možnost bi morala priznavati tehnična merila za pregled za gozdarske dejavnosti, obnovo mokrišč, radijsko in televizijsko dejavnost ter izobraževalne, kulturne, razvedrilne in rekreacijske dejavnosti. Navedene dejavnosti bi bilo treba na eni strani prilagoditi škodljivemu vplivu sedanjega in pričakovanega prihodnjega podnebja, na drugi strani pa imajo tudi potencial, da zagotovijo prilagoditvene rešitve, ki bistveno prispevajo k preprečevanju ali zmanjševanju tveganja za ta škodljiv vpliv na ljudi, naravo ali sredstva. |
| --- | --- |

(47)

S tehničnimi merili za pregled bi se moralo priznati, da lahko nekatere gospodarske dejavnosti bistveno prispevajo k prilagajanju podnebnim spremembam z zagotavljanjem prilagoditvenih rešitev v skladu s členom 11(1)(b) Uredbe (EU) 2020/852 ali z vključevanjem prilagoditvenih rešitev v skladu s členom 11(1)(a) navedene uredbe. To možnost bi morala priznavati tehnična merila za pregled za gozdarske dejavnosti, obnovo mokrišč, radijsko in televizijsko dejavnost ter izobraževalne, kulturne, razvedrilne in rekreacijske dejavnosti. Navedene dejavnosti bi bilo treba na eni strani prilagoditi škodljivemu vplivu sedanjega in pričakovanega prihodnjega podnebja, na drugi strani pa imajo tudi potencial, da zagotovijo prilagoditvene rešitve, ki bistveno prispevajo k preprečevanju ali zmanjševanju tveganja za ta škodljiv vpliv na ljudi, naravo ali sredstva.

| (48) | Tehnična merila za pregled za ugotavljanje, ali gospodarska dejavnost bistveno prispeva k prilagajanju podnebnim spremembam, bi morala zagotoviti, da gospodarska dejavnost postane odporna proti podnebnim spremembam ali da zagotavlja rešitve, s katerimi lahko druge dejavnosti postanejo odporne proti podnebnim spremembam. Kadar gospodarska dejavnost postane odporna proti podnebnim spremembam, izvajanje fizičnih in nefizičnih rešitev, ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za navedeno dejavnost, pomeni bistven prispevek navedene dejavnosti k prilagajanju podnebnim spremembam. Zato je primerno, da se samo naložbe v osnovna sredstva v zvezi z vsemi fazami, ki so potrebne, da dejavnost postane odporna proti podnebnim spremembam, upoštevajo kot delež naložb v osnovna in obratna sredstva v zvezi s sredstvi ali postopki, povezanimi z gospodarskimi dejavnostmi, ki se štejejo za okoljsko trajnostne, in da se prihodki iz navedene gospodarske dejavnosti, ki je postala odporna, ne štejejo kot prihodki iz izdelkov ali storitev, povezanih z gospodarskimi dejavnostmi, ki se štejejo za okoljsko trajnostne. Kadar pa je osrednji namen gospodarskih dejavnosti, ki omogočajo prilagajanje v skladu s členom 11(1)(b) Uredbe (EU) 2020/852, zagotoviti tehnologije, izdelke, storitve, informacije ali prakse, da se poveča raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev ali drugih gospodarskih dejavnosti proti fizičnim podnebnim tveganjem, bi bilo treba poleg naložb v osnovna sredstva tudi prihodek iz izdelkov ali storitev, povezanih z navedenimi gospodarskimi dejavnostmi, upoštevati kot delež prihodka iz izdelkov ali storitev, povezanih z gospodarskimi dejavnostmi, ki se štejejo za okoljsko trajnostne. |
| --- | --- |

(48)

Tehnična merila za pregled za ugotavljanje, ali gospodarska dejavnost bistveno prispeva k prilagajanju podnebnim spremembam, bi morala zagotoviti, da gospodarska dejavnost postane odporna proti podnebnim spremembam ali da zagotavlja rešitve, s katerimi lahko druge dejavnosti postanejo odporne proti podnebnim spremembam. Kadar gospodarska dejavnost postane odporna proti podnebnim spremembam, izvajanje fizičnih in nefizičnih rešitev, ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za navedeno dejavnost, pomeni bistven prispevek navedene dejavnosti k prilagajanju podnebnim spremembam. Zato je primerno, da se samo naložbe v osnovna sredstva v zvezi z vsemi fazami, ki so potrebne, da dejavnost postane odporna proti podnebnim spremembam, upoštevajo kot delež naložb v osnovna in obratna sredstva v zvezi s sredstvi ali postopki, povezanimi z gospodarskimi dejavnostmi, ki se štejejo za okoljsko trajnostne, in da se prihodki iz navedene gospodarske dejavnosti, ki je postala odporna, ne štejejo kot prihodki iz izdelkov ali storitev, povezanih z gospodarskimi dejavnostmi, ki se štejejo za okoljsko trajnostne. Kadar pa je osrednji namen gospodarskih dejavnosti, ki omogočajo prilagajanje v skladu s členom 11(1)(b) Uredbe (EU) 2020/852, zagotoviti tehnologije, izdelke, storitve, informacije ali prakse, da se poveča raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev ali drugih gospodarskih dejavnosti proti fizičnim podnebnim tveganjem, bi bilo treba poleg naložb v osnovna sredstva tudi prihodek iz izdelkov ali storitev, povezanih z navedenimi gospodarskimi dejavnostmi, upoštevati kot delež prihodka iz izdelkov ali storitev, povezanih z gospodarskimi dejavnostmi, ki se štejejo za okoljsko trajnostne.

| (49) | Tehnična merila za pregled za ugotavljanje, ali gospodarske dejavnosti, ki bistveno prispevajo k blažitvi podnebnih sprememb ali prilagajanju podnebnim spremembam, ne škodujejo bistveno kateremu drugemu okoljskemu cilju, bi morala biti namenjena zagotavljanju, da se prispevek k enemu od okoljskih ciljev ne izvaja na škodo drugih okoljskih ciljev. Merila za nebistveno škodovanje so zato ključnega pomena za zagotavljanje okoljske celovitosti klasifikacije okoljsko trajnostnih dejavnosti. Merila za nebistveno škodovanje za določen okoljski cilj bi morala biti opredeljena za tiste dejavnosti, ki bi lahko bistveno škodovale navedenemu cilju. Merila za nebistveno škodovanje bi morala upoštevati ustrezne zahteve iz veljavnega prava Unije ter temeljiti na njih. |
| --- | --- |

(49)

Tehnična merila za pregled za ugotavljanje, ali gospodarske dejavnosti, ki bistveno prispevajo k blažitvi podnebnih sprememb ali prilagajanju podnebnim spremembam, ne škodujejo bistveno kateremu drugemu okoljskemu cilju, bi morala biti namenjena zagotavljanju, da se prispevek k enemu od okoljskih ciljev ne izvaja na škodo drugih okoljskih ciljev. Merila za nebistveno škodovanje so zato ključnega pomena za zagotavljanje okoljske celovitosti klasifikacije okoljsko trajnostnih dejavnosti. Merila za nebistveno škodovanje za določen okoljski cilj bi morala biti opredeljena za tiste dejavnosti, ki bi lahko bistveno škodovale navedenemu cilju. Merila za nebistveno škodovanje bi morala upoštevati ustrezne zahteve iz veljavnega prava Unije ter temeljiti na njih.

| (50) | Tehnična merila za pregled za zagotavljanje, da dejavnosti, ki bistveno prispevajo k prilagajanju podnebnim spremembam, ne škodujejo bistveno blažitvi podnebnih sprememb, bi bilo treba določiti za tiste dejavnosti, ki lahko privedejo do znatnih emisij toplogrednih plinov, čeprav bi lahko bistveno prispevale k prilagajanju podnebnim spremembam. |
| --- | --- |

(50)

Tehnična merila za pregled za zagotavljanje, da dejavnosti, ki bistveno prispevajo k prilagajanju podnebnim spremembam, ne škodujejo bistveno blažitvi podnebnih sprememb, bi bilo treba določiti za tiste dejavnosti, ki lahko privedejo do znatnih emisij toplogrednih plinov, čeprav bi lahko bistveno prispevale k prilagajanju podnebnim spremembam.

| (51) | Podnebne spremembe bodo verjetno vplivale na vse sektorje gospodarstva. Tehnična merila za pregled za zagotavljanje, da gospodarske dejavnosti, ki bistveno prispevajo k blažitvi podnebnih sprememb, ne škodujejo bistveno prilagajanju podnebnim spremembam, bi se zato morala uporabljati za vse navedene gospodarske dejavnosti. Ta merila bi morala zagotoviti, da se opredelijo obstoječa in prihodnja tveganja, ki so pomembna za dejavnost, in da se izvedejo prilagoditvene rešitve, da se čim bolj zmanjšajo ali preprečijo možne izgube ali posledice za neprekinjeno poslovanje. |
| --- | --- |

(51)

Podnebne spremembe bodo verjetno vplivale na vse sektorje gospodarstva. Tehnična merila za pregled za zagotavljanje, da gospodarske dejavnosti, ki bistveno prispevajo k blažitvi podnebnih sprememb, ne škodujejo bistveno prilagajanju podnebnim spremembam, bi se zato morala uporabljati za vse navedene gospodarske dejavnosti. Ta merila bi morala zagotoviti, da se opredelijo obstoječa in prihodnja tveganja, ki so pomembna za dejavnost, in da se izvedejo prilagoditvene rešitve, da se čim bolj zmanjšajo ali preprečijo možne izgube ali posledice za neprekinjeno poslovanje.

| (52) | Tehnična merila za pregled za nebistveno škodovanje trajnostni rabi ter varstvu vodnih in morskih virov bi bilo treba določiti za vse dejavnosti, ki lahko ogrozijo tako trajnostno rabo in varstvo. Ta merila bi morala biti namenjena preprečevanju, da bi dejavnosti škodovale dobremu stanju ali dobremu ekološkemu potencialu vodnih teles, vključno s površinskimi in podzemnimi vodami, ali dobremu okoljskemu stanju morskih voda, in sicer z zahtevo po določitvi in obravnavanju tveganj za okoljsko degradacijo v skladu z načrtom upravljanja rabe in varstva voda. |
| --- | --- |

(52)

Tehnična merila za pregled za nebistveno škodovanje trajnostni rabi ter varstvu vodnih in morskih virov bi bilo treba določiti za vse dejavnosti, ki lahko ogrozijo tako trajnostno rabo in varstvo. Ta merila bi morala biti namenjena preprečevanju, da bi dejavnosti škodovale dobremu stanju ali dobremu ekološkemu potencialu vodnih teles, vključno s površinskimi in podzemnimi vodami, ali dobremu okoljskemu stanju morskih voda, in sicer z zahtevo po določitvi in obravnavanju tveganj za okoljsko degradacijo v skladu z načrtom upravljanja rabe in varstva voda.

| (53) | Tehnična merila za pregled za nebistveno škodovanje prehodu na krožno gospodarstvo bi morala biti prilagojena posameznim sektorjem za zagotovitev, da gospodarske dejavnosti ne povzročajo neučinkovitosti pri rabi virov ali vezanosti na modele linearne proizvodnje, da se odpadki preprečijo ali zmanjšajo ter, kadar jih ni mogoče preprečiti, da se z njimi ravna v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki. Ta merila bi morala zagotavljati tudi, da gospodarske dejavnosti ne ogrožajo cilja prehoda na krožno gospodarstvo. |
| --- | --- |

(53)

Tehnična merila za pregled za nebistveno škodovanje prehodu na krožno gospodarstvo bi morala biti prilagojena posameznim sektorjem za zagotovitev, da gospodarske dejavnosti ne povzročajo neučinkovitosti pri rabi virov ali vezanosti na modele linearne proizvodnje, da se odpadki preprečijo ali zmanjšajo ter, kadar jih ni mogoče preprečiti, da se z njimi ravna v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki. Ta merila bi morala zagotavljati tudi, da gospodarske dejavnosti ne ogrožajo cilja prehoda na krožno gospodarstvo.

| (54) | Tehnična merila za pregled za nebistveno škodovanje preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja bi morala odražati sektorske posebnosti za obravnavanje zadevnih virov in vrst onesnaževanja zraka, vode ali tal, po potrebi s sklicevanjem na zaključke o najboljših razpoložljivih tehnologijah, določenih z Direktivo 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta (14). |
| --- | --- |

(54)

Tehnična merila za pregled za nebistveno škodovanje preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja bi morala odražati sektorske posebnosti za obravnavanje zadevnih virov in vrst onesnaževanja zraka, vode ali tal, po potrebi s sklicevanjem na zaključke o najboljših razpoložljivih tehnologijah, določenih z Direktivo 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta (14).

| (55) | Merila za nebistveno škodovanje varstvu in obnovi biotske raznovrstnosti in ekosistemov bi bilo treba določiti za vse dejavnosti, ki lahko ogrozijo stanje habitatov, vrst ali ekosistemov, ter bi morala zahtevati, da se po potrebi izvedejo presoje vplivov na okolje ali ustrezne ocene ter se zaključki teh presoj in ocen nato izvajajo. Ta merila bi morala zagotavljati, da tudi če ne obstaja zahteva po izvedbi presoje vplivov na okolje ali druge ustrezne ocene, dejavnosti ne povzročajo vznemirjanja, lovljenja ali ubijanja zakonsko zaščitenih vrst ali poslabšanja zakonsko zaščitenih habitatov. |
| --- | --- |

(55)

Merila za nebistveno škodovanje varstvu in obnovi biotske raznovrstnosti in ekosistemov bi bilo treba določiti za vse dejavnosti, ki lahko ogrozijo stanje habitatov, vrst ali ekosistemov, ter bi morala zahtevati, da se po potrebi izvedejo presoje vplivov na okolje ali ustrezne ocene ter se zaključki teh presoj in ocen nato izvajajo. Ta merila bi morala zagotavljati, da tudi če ne obstaja zahteva po izvedbi presoje vplivov na okolje ali druge ustrezne ocene, dejavnosti ne povzročajo vznemirjanja, lovljenja ali ubijanja zakonsko zaščitenih vrst ali poslabšanja zakonsko zaščitenih habitatov.

| (56) | Tehnična merila za pregled ne bi smela posegati v zahtevo po skladnosti z določbami v zvezi z okoljem, zdravjem, varnostjo in družbeno trajnostnostjo, določenimi v pravu Unije in nacionalnem pravu, in v sprejetje ustreznih ukrepov za blažitev v zvezi z navedenim, kjer je primerno. |
| --- | --- |

(56)

Tehnična merila za pregled ne bi smela posegati v zahtevo po skladnosti z določbami v zvezi z okoljem, zdravjem, varnostjo in družbeno trajnostnostjo, določenimi v pravu Unije in nacionalnem pravu, in v sprejetje ustreznih ukrepov za blažitev v zvezi z navedenim, kjer je primerno.

| (57) | Določbe te uredbe so tesno povezane, saj obravnavajo merila za ugotavljanje, ali gospodarska dejavnost bistveno prispeva k blažitvi podnebnih sprememb ali prilagajanju podnebnim spremembam ter ali ta gospodarska dejavnost ne škoduje bistveno enemu ali več okoljskim ciljem iz člena 9 Uredbe (EU) 2020/852. Da se zagotovi skladnost med navedenimi določbami, ki bi morale začeti veljati hkrati, omogoči celovit pregled nad pravnim okvirom za deležnike in olajša uporaba Uredbe (EU) 2020/852, je treba te določbe vključiti v eno samo uredbo. |
| --- | --- |

(57)

Določbe te uredbe so tesno povezane, saj obravnavajo merila za ugotavljanje, ali gospodarska dejavnost bistveno prispeva k blažitvi podnebnih sprememb ali prilagajanju podnebnim spremembam ter ali ta gospodarska dejavnost ne škoduje bistveno enemu ali več okoljskim ciljem iz člena 9 Uredbe (EU) 2020/852. Da se zagotovi skladnost med navedenimi določbami, ki bi morale začeti veljati hkrati, omogoči celovit pregled nad pravnim okvirom za deležnike in olajša uporaba Uredbe (EU) 2020/852, je treba te določbe vključiti v eno samo uredbo.

| (58) | Za zagotovitev, da uporaba Uredbe (EU) 2020/852 sledi tehnološkemu, tržnemu in političnemu razvoju, bi bilo treba to uredbo redno pregledovati in po potrebi spremeniti, kar zadeva dejavnosti, za katere se šteje, da bistveno prispevajo k blažitvi podnebnih sprememb ali prilagajanju podnebnim spremembam, in ustrezna tehnična merila za pregled. |
| --- | --- |

(58)

Za zagotovitev, da uporaba Uredbe (EU) 2020/852 sledi tehnološkemu, tržnemu in političnemu razvoju, bi bilo treba to uredbo redno pregledovati in po potrebi spremeniti, kar zadeva dejavnosti, za katere se šteje, da bistveno prispevajo k blažitvi podnebnih sprememb ali prilagajanju podnebnim spremembam, in ustrezna tehnična merila za pregled.

| (59) | Zaradi skladnosti s členoma 10(6) in 11(6) Uredbe (EU) 2020/852 bi se morala ta uredba uporabljati od 1. januarja 2022 – |
| --- | --- |

(59)

Zaradi skladnosti s členoma 10(6) in 11(6) Uredbe (EU) 2020/852 bi se morala ta uredba uporabljati od 1. januarja 2022 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Tehnična merila za pregled za določitev pogojev, pod katerimi se šteje, da gospodarska dejavnost bistveno prispeva k blažitvi podnebnih sprememb, ter za ugotavljanje, ali ta gospodarska dejavnost ne škoduje bistveno kateremu od drugih okoljskih ciljev iz člena 9 Uredbe (EU) 2020/852, so določena v Prilogi I k tej uredbi.

Člen 2

Tehnična merila za pregled za določitev pogojev, pod katerimi se šteje, da gospodarska dejavnost bistveno prispeva k prilagajanju podnebnim spremembam, ter za ugotavljanje, ali ta gospodarska dejavnost ne škoduje bistveno kateremu od drugih okoljskih ciljev iz člena 9 Uredbe (EU) 2020/852, so določena v Prilogi II k tej uredbi.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2022.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 4. junija 2021

Za Komisijo

v imenu predsednice

Mairead McGUINNESS

članica Komisije

---

(1)  
  UL L 198, 22.6.2020, str. 13.

1

(2)  Direktiva 2013/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o letnih računovodskih izkazih, konsolidiranih računovodskih izkazih in povezanih poročilih nekaterih vrst podjetij, spremembi Direktive 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi direktiv Sveta 78/660/EGS in 83/349/EGS (UL L 182, 29.6.2013, str. 19).

2

(3)  Uredba (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Revizija 2 in o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3037/90 kakor tudi nekaterih uredb ES o posebnih statističnih področjih (UL L 393, 30.12.2006, str. 1).

3

(4)  Orodje EX-Ante Carbon-balance Tool (EX-ACT) (različica z dne 4. junija 2021: http://www.fao.org/in-action/epic/ex-act-tool/suite-of-tools/ex-act/en/).

4

(5)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Evropski zeleni dogovor (COM(2019) 640 final).

5

(6)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Strategija EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030 – Vračanje narave v naša življenja (COM(2020) 380 final).

6

(7)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Krepitev evropskih podnebnih ambicij do leta 2030 – Vlaganje v podnebno nevtralno prihodnost v korist naših državljanov (COM(2020) 562 final).

7

(8)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Oblikovanje Evrope, odporne proti podnebnim spremembam – nova strategija EU za prilagajanje podnebnim spremembam (COM(2021) 82 final).

8

(9)  Deleži emisij na sektor, ki predstavljajo neposredne emisije in temeljijo na podatkih Eurostata iz let 2018 in 2019 (raven NACE 2), razen za gradbeni sektor, ki nima povezane oznake NACE, zato se njegove emisije upoštevajo v različnih sektorjih (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/news/new-rules-greener-and-smarter-buildings-will-increase-quality-life-all-europeans-2019-apr-15_en).

9

(10)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o strategiji EU za zmanjšanje emisij metana (COM(2020) 663 final).

10

(11)  Direktiva (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (UL L 328, 21.12.2018, str. 82).

11

(12)  Spremenjeni predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi Uredbe (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (COM(2020) 563 final).

12

(13)  Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij „Strategija za trajnostno in pametno mobilnost – usmerjanje evropskega prometa na pravo pot za prihodnost“ (COM(2020) 789 final).

13

(14)  Direktiva 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (UL L 334, 17.12.2010, str. 17).

14

---

PRILOGA I

Tehnična merila za pregled za določitev pogojev, pod katerimi se šteje, da gospodarska dejavnost bistveno prispeva k blažitvi podnebnih sprememb, in za ugotavljanje, ali ta gospodarska dejavnost ne škoduje bistveno kateremu od drugih okoljskih ciljev

KAZALO

| 1. | Gozdarstvo | 16 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1 | Pogozdovanje | 16 |
| --- | --- | --- |

1.1

| 1.2 | Sanacija in obnova gozdov, vključno s ponovnim pogozdovanjem in naravnim obnavljanjem gozda po ekstremnem dogodku | 21 |
| --- | --- | --- |

1.2

| 1.3 | Gospodarjenje z gozdovi | 27 |
| --- | --- | --- |

1.3

| 1.4 | Ohranitveno gozdarstvo | 32 |
| --- | --- | --- |

1.4

| 2. | Dejavnosti varstva in obnove okolja | 37 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1 | Obnova mokrišč | 37 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 3. | Proizvodnja | 40 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1 | Proizvodnja tehnologij za energijo iz obnovljivih virov | 40 |
| --- | --- | --- |

3.1

| 3.2 | Proizvodnja opreme za proizvodnjo in uporabo vodika | 41 |
| --- | --- | --- |

3.2

| 3.3 | Proizvodnja nizkoogljičnih tehnologij za promet | 42 |
| --- | --- | --- |

3.3

| 3.4 | Proizvodnja baterij | 45 |
| --- | --- | --- |

3.4

| 3.5 | Proizvodnja energijsko učinkovite opreme za stavbe | 46 |
| --- | --- | --- |

3.5

| 3.6 | Proizvodnja drugih nizkoogljičnih tehnologij | 48 |
| --- | --- | --- |

3.6

| 3.7 | Proizvodnja cementa | 49 |
| --- | --- | --- |

3.7

| 3.8 | Proizvodnja aluminija | 50 |
| --- | --- | --- |

3.8

| 3.9 | Proizvodnja železa in jekla | 51 |
| --- | --- | --- |

3.9

| 3.10 | Proizvodnja vodika | 53 |
| --- | --- | --- |

3.10

| 3.11 | Proizvodnja rastlinskega oglja | 54 |
| --- | --- | --- |

3.11

| 3.12 | Proizvodnja natrijevega karbonata | 55 |
| --- | --- | --- |

3.12

| 3.13 | Proizvodnja klora | 56 |
| --- | --- | --- |

3.13

| 3.14 | Proizvodnja organskih osnovnih kemikalij | 57 |
| --- | --- | --- |

3.14

| 3.15 | Proizvodnja brezvodnega amoniaka | 59 |
| --- | --- | --- |

3.15

| 3.16 | Proizvodnja dušikove kisline | 60 |
| --- | --- | --- |

3.16

| 3.17 | Proizvodnja plastičnih mas v primarni obliki | 61 |
| --- | --- | --- |

3.17

| 4. | Energija | 62 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1 | Proizvodnja energije z uporabo fotovoltaične tehnologije | 62 |
| --- | --- | --- |

4.1

| 4.2 | Proizvodnja električne energije z uporabo tehnologije za proizvodnjo koncentrirane sončne energije | 63 |
| --- | --- | --- |

4.2

| 4.3 | Proizvodnja električne energije iz vetrne energije | 63 |
| --- | --- | --- |

4.3

| 4.4 | Proizvodnja električne energije s tehnologijami za izkoriščanje oceanske energije | 64 |
| --- | --- | --- |

4.4

| 4.5 | Proizvodnja električne energije iz vodne energije | 65 |
| --- | --- | --- |

4.5

| 4.6 | Proizvodnja električne energije iz geotermalne energije | 68 |
| --- | --- | --- |

4.6

| 4.7 | Proizvodnja električne energije iz nefosilnih plinastih in tekočih goriv iz obnovljivih virov | 69 |
| --- | --- | --- |

4.7

| 4.8 | Proizvodnja električne energije iz bioenergije | 70 |
| --- | --- | --- |

4.8

| 4.9 | Prenos in distribucija električne energije | 72 |
| --- | --- | --- |

4.9

| 4.10 | Shranjevanje električne energije | 75 |
| --- | --- | --- |

4.10

| 4.11 | Shranjevanje toplotne energije | 76 |
| --- | --- | --- |

4.11

| 4.12 | Shranjevanje vodika | 77 |
| --- | --- | --- |

4.12

| 4.13 | Proizvodnja bioplina in biogoriva za uporabo v prometu ter proizvodnja tekočega biogoriva | 77 |
| --- | --- | --- |

4.13

| 4.14 | Prenosna in distribucijska omrežja za pline iz obnovljivih virov in nizkoogljične pline | 79 |
| --- | --- | --- |

4.14

| 4.15 | Distribucija daljinskega ogrevanja/hlajenja | 79 |
| --- | --- | --- |

4.15

| 4.16 | Namestitev in upravljanje električnih toplotnih črpalk | 80 |
| --- | --- | --- |

4.16

| 4.17 | Soproizvodnja toplote/hladu in električne energije iz sončne energije | 81 |
| --- | --- | --- |

4.17

| 4.18 | Soproizvodnja toplote/hladu in električne energije iz geotermalne energije | 82 |
| --- | --- | --- |

4.18

| 4.19 | Soproizvodnja toplote/hladu in električne energije iz nefosilnih plinastih in tekočih goriv iz obnovljivih virov | 83 |
| --- | --- | --- |

4.19

| 4.20 | Soproizvodnja toplote/hladu in električne energije iz bioenergije | 84 |
| --- | --- | --- |

4.20

| 4.21 | Proizvodnja toplote/hladu iz ogrevanja s sončno toplotno energijo | 85 |
| --- | --- | --- |

4.21

| 4.22 | Proizvodnja toplote/hladu iz geotermalne energije | 86 |
| --- | --- | --- |

4.22

| 4.23 | Proizvodnja toplote/hladu iz nefosilnih plinastih in tekočih goriv iz obnovljivih virov | 87 |
| --- | --- | --- |

4.23

| 4.24 | Proizvodnja toplote/hladu iz bioenergije | 88 |
| --- | --- | --- |

4.24

| 4.25 | Proizvodnja toplote/hladu z uporabo odpadne toplote | 89 |
| --- | --- | --- |

4.25

| 5. | Oskrba z vodo, ravnanje z odpadnimi vodami in odpadki, saniranje okolja | 90 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1 | Gradnja, razširitev in upravljanje sistemov za zbiranje, čiščenje in distribucijo vode | 90 |
| --- | --- | --- |

5.1

| 5.2 | Obnova sistemov za zbiranje, čiščenje in distribucijo vode | 91 |
| --- | --- | --- |

5.2

| 5.3 | Gradnja, razširitev in upravljanje sistemov za zbiranje in čiščenje odpadnih voda | 92 |
| --- | --- | --- |

5.3

| 5.4 | Obnova sistemov za zbiranje in čiščenje odpadnih voda | 93 |
| --- | --- | --- |

5.4

| 5.5 | Zbiranje in prevoz frakcij nenevarnih odpadkov, ki se ločujejo pri viru | 95 |
| --- | --- | --- |

5.5

| 5.6 | Anaerobna razgradnja blata iz čistilne naprave | 95 |
| --- | --- | --- |

5.6

| 5.7 | Anaerobna razgradnja bioloških odpadkov | 96 |
| --- | --- | --- |

5.7

| 5.8 | Kompostiranje bioloških odpadkov | 97 |
| --- | --- | --- |

5.8

| 5.9 | Snovna predelava iz nenevarnih odpadkov | 98 |
| --- | --- | --- |

5.9

| 5.10 | Zajemanje in uporaba deponijskega plina | 99 |
| --- | --- | --- |

5.10

| 5.11 | Transport CO2 | 100 |
| --- | --- | --- |

5.11

| 5.12 | Podzemno trajno geološko shranjevanje CO2 | 100 |
| --- | --- | --- |

5.12

| 6. | Prevoz | 101 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1 | Medmestni železniški potniški prevoz | 101 |
| --- | --- | --- |

6.1

| 6.2 | Železniški prevoz tovora | 102 |
| --- | --- | --- |

6.2

| 6.3 | Mestni in primestni prevoz, cestni prevoz potnikov | 103 |
| --- | --- | --- |

6.3

| 6.4 | Upravljanje naprav za osebno mobilnost, prevoz s kolesi | 104 |
| --- | --- | --- |

6.4

| 6.5 | Prevoz z motornimi kolesi, osebnimi avtomobili in lahkimi gospodarskimi vozili | 105 |
| --- | --- | --- |

6.5

| 6.6 | Cestni prevoz tovora | 107 |
| --- | --- | --- |

6.6

| 6.7 | Prevoz potnikov po celinskih vodah | 108 |
| --- | --- | --- |

6.7

| 6.8 | Prevoz tovora po celinskih vodah | 109 |
| --- | --- | --- |

6.8

| 6.9 | Naknadno opremljanje plovil za prevoz potnikov in tovora po celinskih vodah | 110 |
| --- | --- | --- |

6.9

| 6.10 | Pomorski in obalni prevoz tovora, plovila za pristaniške dejavnosti in pomožne dejavnosti | 111 |
| --- | --- | --- |

6.10

| 6.11 | Pomorski in obalni prevoz potnikov | 114 |
| --- | --- | --- |

6.11

| 6.12 | Naknadno opremljanje plovil za pomorski in obalni prevoz tovora in potnikov | 116 |
| --- | --- | --- |

6.12

| 6.13 | Infrastruktura za osebno mobilnost, prevoz s kolesi | 117 |
| --- | --- | --- |

6.13

| 6.14 | Infrastruktura za železniški prevoz | 119 |
| --- | --- | --- |

6.14

| 6.15 | Infrastruktura za omogočanje nizkoogljičnega cestnega prevoza in javnega prevoza | 120 |
| --- | --- | --- |

6.15

| 6.16 | Infrastruktura za omogočanje nizkoogljičnega prevoza po plovnih poteh | 121 |
| --- | --- | --- |

6.16

| 6.17 | Nizkoogljična letališka infrastruktura | 123 |
| --- | --- | --- |

6.17

| 7. | Gradnja in poslovanje z nepremičninami | 124 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1 | Gradnja novih stavb | 124 |
| --- | --- | --- |

7.1

| 7.2 | Prenova obstoječih stavb | 126 |
| --- | --- | --- |

7.2

| 7.3 | Namestitev, vzdrževanje in popravilo energijsko učinkovite opreme | 128 |
| --- | --- | --- |

7.3

| 7.4 | Namestitev, vzdrževanje in popravilo polnilnih postaj za električna vozila v stavbah (in na parkirnih prostorih, povezanih s stavbami) | 129 |
| --- | --- | --- |

7.4

| 7.5 | Namestitev, vzdrževanje in popravilo instrumentov in naprav za merjenje, reguliranje in nadzor energijske učinkovitosti stavb | 130 |
| --- | --- | --- |

7.5

| 7.6 | Namestitev, vzdrževanje in popravilo tehnologij za energijo iz obnovljivih virov | 131 |
| --- | --- | --- |

7.6

| 7.7 | Nakup in lastništvo stavb | 132 |
| --- | --- | --- |

7.7

| 8. | Informiranje in komuniciranje | 132 |
| --- | --- | --- |

8.

| 8.1 | Obdelava podatkov, podatkovno gostovanje in s tem povezane dejavnosti | 132 |
| --- | --- | --- |

8.1

| 8.2 | Rešitve na podlagi podatkov za znižanje emisij toplogrednih plinov | 134 |
| --- | --- | --- |

8.2

| 9. | Strokovne, znanstvene in tehnične dejavnosti | 135 |
| --- | --- | --- |

9.

| 9.1 | Raziskave, razvoj in inovacije blizu trga | 135 |
| --- | --- | --- |

9.1

| 9.2 | Raziskave, razvoj in inovacije za neposredno zajemanje CO2 iz zraka | 137 |
| --- | --- | --- |

9.2

| 9.3 | Poklicne storitve, povezane z energijsko učinkovitostjo stavb | 138 |
| --- | --- | --- |

9.3

| Dodatek A: | Splošna merila za nebistveno škodovanje prilagajanju podnebnim spremembam | 140 |
| --- | --- | --- |

Dodatek A:

| Dodatek B: | Splošna merila za nebistveno škodovanje trajnostni rabi ter varstvu vodnih in morskih virov | 142 |
| --- | --- | --- |

Dodatek B:

| Dodatek C: | Splošna merila za nebistveno škodovanje preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja v zvezi z uporabo in prisotnostjo kemikalij | 143 |
| --- | --- | --- |

Dodatek C:

| Dodatek D: | Splošna merila za nebistveno škodovanje varstvu in obnovi biotske raznovrstnosti in ekosistemov | 144 |
| --- | --- | --- |

Dodatek D:

| Dodatek E: | Tehnične specifikacije za naprave za oskrbo z vodo | 145 |
| --- | --- | --- |

Dodatek E:

1.   GOZDARSTVO

1.1.   Pogozdovanje

Opis dejavnosti

Osnovanje gozda z zasaditvijo, namernim sejanjem ali naravnim obnavljanjem na zemljišču, ki dotlej ni bilo opredeljeno kot gozd ali se ni uporabljalo. Pogozdovanje vključuje spremembo rabe zemljišča iz negozdnega v gozdno v skladu z opredelitvijo pogozdovanja Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (v nadaljnjem besedilu: FAO) (1), pri čemer gozd pomeni zemljišče, ki ustreza opredelitvi gozda v nacionalnem pravu ali, če ta ne obstaja, opredelitvi gozda s strani FAO (2). Pogozdovanje lahko zajema preteklo pogozdovanje, če je to potekalo v obdobju med zasaditvijo dreves in trenutkom, ko je bila raba zemljišča opredeljena kot gozd.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE A2 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006. Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so omejene na NACE II 02.10, tj. gojenje gozdov in druge gozdarske dejavnosti, 02.20, tj. sečnja, 02.30, tj. nabiranje gozdnih dobrin, razen lesa, in 02.40, tj. storitve za gozdarstvo.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| 1.   Načrt pogozdovanja ter poznejši načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument







  1.1 | Območje, na katerem se izvaja dejavnost, je zajeto v načrtu pogozdovanja, ki traja najmanj pet let oziroma najkrajše obdobje, določeno v nacionalnem pravu, pripravljenem pred začetkom dejavnosti, ki se redno posodablja, dokler to območje ne ustreza opredelitvi gozda v nacionalnem pravu ali, če ta ne obstaja, opredelitvi gozda s strani FAO.
  Načrt pogozdovanja vsebuje vse elemente, ki jih nacionalno pravo zahteva v zvezi s presojo vplivov pogozdovanja na okolje. |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

1.   Načrt pogozdovanja ter poznejši načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument

1.1

Območje, na katerem se izvaja dejavnost, je zajeto v načrtu pogozdovanja, ki traja najmanj pet let oziroma najkrajše obdobje, določeno v nacionalnem pravu, pripravljenem pred začetkom dejavnosti, ki se redno posodablja, dokler to območje ne ustreza opredelitvi gozda v nacionalnem pravu ali, če ta ne obstaja, opredelitvi gozda s strani FAO.

Načrt pogozdovanja vsebuje vse elemente, ki jih nacionalno pravo zahteva v zvezi s presojo vplivov pogozdovanja na okolje.

| 1.2 | Po možnosti v načrtu pogozdovanja, v primeru pomanjkljivih informacij pa s katerim koli drugim dokumentom, se zagotovijo podrobne informacije o naslednjem:






  (a) | opisu območja v skladu z njegovo opredelitvijo v zemljiški knjigi; |
| --- | --- | --- |

1.2

Po možnosti v načrtu pogozdovanja, v primeru pomanjkljivih informacij pa s katerim koli drugim dokumentom, se zagotovijo podrobne informacije o naslednjem:

(a)

opisu območja v skladu z njegovo opredelitvijo v zemljiški knjigi;

| (b) | pripravi območja in njenih vplivih na predhodno obstoječe zaloge ogljika, vključno s tlemi in nadzemno biomaso, za zaščito zemljišča z veliko zalogo ogljika (3); |
| --- | --- |

(b)

pripravi območja in njenih vplivih na predhodno obstoječe zaloge ogljika, vključno s tlemi in nadzemno biomaso, za zaščito zemljišča z veliko zalogo ogljika (3);

| (c) | ciljih gospodarjenja, vključno z glavnimi ovirami; |
| --- | --- |

(c)

ciljih gospodarjenja, vključno z glavnimi ovirami;

| (d) | splošnih strategijah in dejavnostih, načrtovanih za doseganje ciljev gospodarjenja, vključno s predvidenimi dejavnostmi v celotnem gozdnem ciklu; |
| --- | --- |

(d)

splošnih strategijah in dejavnostih, načrtovanih za doseganje ciljev gospodarjenja, vključno s predvidenimi dejavnostmi v celotnem gozdnem ciklu;

| (e) | opredelitvi okvira gozdnih habitatov, vključno z glavnimi obstoječimi in predvidenimi gozdnimi drevesnimi vrstami ter njihovim številom in porazdelitvijo; |
| --- | --- |

(e)

opredelitvi okvira gozdnih habitatov, vključno z glavnimi obstoječimi in predvidenimi gozdnimi drevesnimi vrstami ter njihovim številom in porazdelitvijo;

| (f) | predelih, cestah, pravicah do prehoda in drugega javnega dostopa, fizičnih značilnostih, vključno z vodnimi potmi in območji, za katera veljajo pravne in druge omejitve; |
| --- | --- |

(f)

predelih, cestah, pravicah do prehoda in drugega javnega dostopa, fizičnih značilnostih, vključno z vodnimi potmi in območji, za katera veljajo pravne in druge omejitve;

| (g) | ukrepih, ki se uporabljajo za vzpostavitev in ohranjanje dobrega stanja gozdnih ekosistemov; |
| --- | --- |

(g)

ukrepih, ki se uporabljajo za vzpostavitev in ohranjanje dobrega stanja gozdnih ekosistemov;

| (h) | upoštevanju družbenih vprašanj (vključno z ohranjanjem krajine in posvetovanjem z deležniki v skladu s pogoji iz nacionalnega prava); |
| --- | --- |

(h)

upoštevanju družbenih vprašanj (vključno z ohranjanjem krajine in posvetovanjem z deležniki v skladu s pogoji iz nacionalnega prava);

| (i) | oceni z gozdovi povezanih tveganj, vključno z gozdnimi požari ter napadi škodljivih organizmov in izbruhi bolezni, katere cilj je preprečiti, zmanjšati in nadzorovati tveganja, ter ukrepih, ki se uporabljajo za zaščito pred preostalimi tveganji in prilagajanje nanje; |
| --- | --- |

(i)

oceni z gozdovi povezanih tveganj, vključno z gozdnimi požari ter napadi škodljivih organizmov in izbruhi bolezni, katere cilj je preprečiti, zmanjšati in nadzorovati tveganja, ter ukrepih, ki se uporabljajo za zaščito pred preostalimi tveganji in prilagajanje nanje;

| (j) | presoji vplivov na prehransko varnost; |
| --- | --- |

(j)

presoji vplivov na prehransko varnost;

| (k) | vseh merilih za nebistveno škodovanje, ki so povezana s pogozdovanjem. |
| --- | --- |

(k)

vseh merilih za nebistveno škodovanje, ki so povezana s pogozdovanjem.

| 1.3 | Kadar območje postane gozd, načrtu pogozdovanja sledi poznejši načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument, kot je opredeljen v nacionalnem pravu ali, če nacionalno pravo ne opredeljuje načrta za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednega instrumenta, kot je naveden v opredelitvi „gozdnega območja z dolgoročnim načrtom za gospodarjenje z gozdovi“ (4) FAO. Načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument zajema obdobje 10 let ali več ter se redno posodablja. |
| --- | --- |

1.3

Kadar območje postane gozd, načrtu pogozdovanja sledi poznejši načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument, kot je opredeljen v nacionalnem pravu ali, če nacionalno pravo ne opredeljuje načrta za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednega instrumenta, kot je naveden v opredelitvi „gozdnega območja z dolgoročnim načrtom za gospodarjenje z gozdovi“ (4) FAO. Načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument zajema obdobje 10 let ali več ter se redno posodablja.

| 1.4 | Zagotovijo se informacije o naslednjih točkah, ki še niso dokumentirane v načrtu za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednem sistemu:






  (a) | ciljih gospodarjenja, vključno z glavnimi ovirami (5); |
| --- | --- | --- |

1.4

Zagotovijo se informacije o naslednjih točkah, ki še niso dokumentirane v načrtu za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednem sistemu:

(a)

ciljih gospodarjenja, vključno z glavnimi ovirami (5);

| (b) | splošnih strategijah in dejavnostih, načrtovanih za doseganje ciljev gospodarjenja, vključno s predvidenimi dejavnostmi v celotnem gozdnem ciklu; |
| --- | --- |

(b)

splošnih strategijah in dejavnostih, načrtovanih za doseganje ciljev gospodarjenja, vključno s predvidenimi dejavnostmi v celotnem gozdnem ciklu;

| (c) | opredelitvi okvira gozdnih habitatov, vključno z glavnimi obstoječimi in predvidenimi gozdnimi drevesnimi vrstami ter njihovim številom in porazdelitvijo; |
| --- | --- |

(c)

opredelitvi okvira gozdnih habitatov, vključno z glavnimi obstoječimi in predvidenimi gozdnimi drevesnimi vrstami ter njihovim številom in porazdelitvijo;

| (d) | opredelitvi območja v skladu z njegovo opredelitvijo v zemljiški knjigi; |
| --- | --- |

(d)

opredelitvi območja v skladu z njegovo opredelitvijo v zemljiški knjigi;

| (e) | predelih, cestah, pravicah do prehoda in drugega javnega dostopa, fizičnih značilnostih, vključno z vodnimi potmi in območji, za katera veljajo pravne in druge omejitve; |
| --- | --- |

(e)

predelih, cestah, pravicah do prehoda in drugega javnega dostopa, fizičnih značilnostih, vključno z vodnimi potmi in območji, za katera veljajo pravne in druge omejitve;

| (f) | ukrepih, ki se uporabljajo za ohranjanje dobrega stanja gozdnih ekosistemov; |
| --- | --- |

(f)

ukrepih, ki se uporabljajo za ohranjanje dobrega stanja gozdnih ekosistemov;

| (g) | upoštevanju družbenih vprašanj (vključno z ohranjanjem krajine in posvetovanjem z deležniki v skladu s pogoji iz nacionalnega prava); |
| --- | --- |

(g)

upoštevanju družbenih vprašanj (vključno z ohranjanjem krajine in posvetovanjem z deležniki v skladu s pogoji iz nacionalnega prava);

| (h) | oceni z gozdovi povezanih tveganj, vključno z gozdnimi požari ter napadi škodljivih organizmov in izbruhi bolezni, katere cilj je preprečiti, zmanjšati in nadzorovati tveganja, ter ukrepih, ki se uporabljajo za zaščito pred preostalimi tveganji in prilagajanje nanje; |
| --- | --- |

(h)

oceni z gozdovi povezanih tveganj, vključno z gozdnimi požari ter napadi škodljivih organizmov in izbruhi bolezni, katere cilj je preprečiti, zmanjšati in nadzorovati tveganja, ter ukrepih, ki se uporabljajo za zaščito pred preostalimi tveganji in prilagajanje nanje;

| (i) | vseh merilih za nebistveno škodovanje, ki so povezana z gospodarjenjem z gozdovi. |
| --- | --- |

(i)

vseh merilih za nebistveno škodovanje, ki so povezana z gospodarjenjem z gozdovi.

| 1.5 | Dejavnost upošteva dobre prakse pogozdovanja, določene v nacionalnem pravu, ali, če take dobre prakse pogozdovanja niso določene v nacionalnem pravu, izpolnjuje eno od naslednjih meril:






  (a) | dejavnost je skladna z Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 807/2014 (6); |
| --- | --- | --- |

1.5

Dejavnost upošteva dobre prakse pogozdovanja, določene v nacionalnem pravu, ali, če take dobre prakse pogozdovanja niso določene v nacionalnem pravu, izpolnjuje eno od naslednjih meril:

(a)

dejavnost je skladna z Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 807/2014 (6);

| (b) | dejavnost upošteva Vseevropske smernice za pogozdovanje in ponovno pogozdovanje s posebnim poudarkom na določbah UNFCCC (7); |
| --- | --- |

(b)

dejavnost upošteva Vseevropske smernice za pogozdovanje in ponovno pogozdovanje s posebnim poudarkom na določbah UNFCCC (7);

| 1.6 | Dejavnost ne vključuje degradacije zemljišč z veliko zalogo ogljika (8). |
| --- | --- |

1.6

Dejavnost ne vključuje degradacije zemljišč z veliko zalogo ogljika (8).

| 1.7 | Sistem gospodarjenja, povezan z vzpostavljeno dejavnostjo, izpolnjuje obveznost potrebne skrbnosti in zahteve glede zakonitosti iz Uredbe (EU) št. 995/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (9). |
| --- | --- |

1.7

Sistem gospodarjenja, povezan z vzpostavljeno dejavnostjo, izpolnjuje obveznost potrebne skrbnosti in zahteve glede zakonitosti iz Uredbe (EU) št. 995/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (9).

| 1.8 | Načrt pogozdovanja ter poznejši načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument predvidevajo spremljanje, ki zagotavlja točnost informacij v načrtu, zlasti kar zadeva podatke, ki se nanašajo na vključeno območje. |
| --- | --- |

1.8

Načrt pogozdovanja ter poznejši načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument predvidevajo spremljanje, ki zagotavlja točnost informacij v načrtu, zlasti kar zadeva podatke, ki se nanašajo na vključeno območje.

2.   Analiza podnebnih koristi

| 2.1 | Za območja, ki izpolnjujejo zahteve na ravni gozdarskih območij izvora za zagotovitev ohranitve ali dolgoročnega povečanja ravni zalog in ponorov ogljika v gozdu v skladu s členom 29(7)(b) Direktive (EU) 2018/2001, dejavnost izpolnjuje naslednji merili:






  (a) | analiza podnebnih koristi kaže, da je neto bilanca emisij in odvzemov toplogrednih plinov, ki jih dejavnost povzroči v obdobju 30 let po začetku izvajanja, nižja od izhodišča, ki ustreza bilanci emisij in odvzemov toplogrednih plinov v obdobju 30 let po začetku izvajanja dejavnosti, povezani z običajnimi praksami, ki bi na vključenem območju potekale, če se ta dejavnost ne bi izvajala; |
| --- | --- | --- |

2.1

Za območja, ki izpolnjujejo zahteve na ravni gozdarskih območij izvora za zagotovitev ohranitve ali dolgoročnega povečanja ravni zalog in ponorov ogljika v gozdu v skladu s členom 29(7)(b) Direktive (EU) 2018/2001, dejavnost izpolnjuje naslednji merili:

(a)

analiza podnebnih koristi kaže, da je neto bilanca emisij in odvzemov toplogrednih plinov, ki jih dejavnost povzroči v obdobju 30 let po začetku izvajanja, nižja od izhodišča, ki ustreza bilanci emisij in odvzemov toplogrednih plinov v obdobju 30 let po začetku izvajanja dejavnosti, povezani z običajnimi praksami, ki bi na vključenem območju potekale, če se ta dejavnost ne bi izvajala;

| (b) | dolgoročne podnebne koristi se štejejo za dokazane na podlagi dokaza o uskladitvi s členom 29(7)(b) Direktive (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(b)

dolgoročne podnebne koristi se štejejo za dokazane na podlagi dokaza o uskladitvi s členom 29(7)(b) Direktive (EU) 2018/2001.

| 2.2 | Za območja, ki ne izpolnjujejo zahtev na ravni gozdarskega območja izvora, da se zagotovi ohranitev ali dolgoročno povečanje ravni zalog ogljika in ponorov v gozdu v skladu s členom 29(7)(b) Direktive (EU) 2018/2001, dejavnost izpolnjuje naslednja merila:






  (a) | analiza podnebnih koristi kaže, da je neto bilanca emisij in odvzemov toplogrednih plinov, ki jih dejavnost povzroči v obdobju 30 let po začetku izvajanja, nižja od izhodišča, ki ustreza bilanci emisij in odvzemov toplogrednih plinov v obdobju 30 let po začetku izvajanja dejavnosti, povezani z običajnimi praksami, ki bi na vključenem območju potekale, če se ta dejavnost ne bi izvajala; |
| --- | --- | --- |

2.2

Za območja, ki ne izpolnjujejo zahtev na ravni gozdarskega območja izvora, da se zagotovi ohranitev ali dolgoročno povečanje ravni zalog ogljika in ponorov v gozdu v skladu s členom 29(7)(b) Direktive (EU) 2018/2001, dejavnost izpolnjuje naslednja merila:

(a)

analiza podnebnih koristi kaže, da je neto bilanca emisij in odvzemov toplogrednih plinov, ki jih dejavnost povzroči v obdobju 30 let po začetku izvajanja, nižja od izhodišča, ki ustreza bilanci emisij in odvzemov toplogrednih plinov v obdobju 30 let po začetku izvajanja dejavnosti, povezani z običajnimi praksami, ki bi na vključenem območju potekale, če se ta dejavnost ne bi izvajala;

| (b) | predvidena dolgoročna povprečna neto bilanca toplogrednih plinov dejavnosti je nižja od dolgoročne povprečne bilance toplogrednih plinov, predvidene za izhodišče iz točke 2.2, kadar dolgoročnost pomeni daljše trajanje, in sicer med 100 leti in trajanjem celotnega gozdnega cikla. |
| --- | --- |

(b)

predvidena dolgoročna povprečna neto bilanca toplogrednih plinov dejavnosti je nižja od dolgoročne povprečne bilance toplogrednih plinov, predvidene za izhodišče iz točke 2.2, kadar dolgoročnost pomeni daljše trajanje, in sicer med 100 leti in trajanjem celotnega gozdnega cikla.

| 2.3 | Izračun podnebnih koristi izpolnjuje vsa naslednja merila:






  (a) | analiza je skladna z izpopolnitvijo Smernic IPCC za nacionalne evidence toplogrednih plinov iz leta 2006, ki je bila izdana leta 2019 (10). Analiza podnebnih koristi temelji na preglednih, točnih, skladnih, popolnih in primerljivih informacijah, zajema vsa skladišča ogljika, na katera vpliva dejavnost, vključno z nadzemno biomaso, podzemno biomaso, odmrlimi drevesi, odpadki in zemljo, temelji na najbolj konservativnih predpostavkah za izračune ter ustrezno obravnava tveganja nestalnosti in obratnosti pri sekvestraciji ogljika, tveganje za nasičenost in tveganje za uhajanje; |
| --- | --- | --- |

2.3

Izračun podnebnih koristi izpolnjuje vsa naslednja merila:

(a)

analiza je skladna z izpopolnitvijo Smernic IPCC za nacionalne evidence toplogrednih plinov iz leta 2006, ki je bila izdana leta 2019 (10). Analiza podnebnih koristi temelji na preglednih, točnih, skladnih, popolnih in primerljivih informacijah, zajema vsa skladišča ogljika, na katera vpliva dejavnost, vključno z nadzemno biomaso, podzemno biomaso, odmrlimi drevesi, odpadki in zemljo, temelji na najbolj konservativnih predpostavkah za izračune ter ustrezno obravnava tveganja nestalnosti in obratnosti pri sekvestraciji ogljika, tveganje za nasičenost in tveganje za uhajanje;

| (b) | običajne prakse, vključno s praksami spravila, so ene od naslednjih:






  (i) | prakse gospodarjenja, kot so dokumentirane v zadnji različici načrta za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednega instrumenta pred začetkom dejavnosti, če obstaja, |
| --- | --- | --- |

(b)

običajne prakse, vključno s praksami spravila, so ene od naslednjih:

(i)

prakse gospodarjenja, kot so dokumentirane v zadnji različici načrta za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednega instrumenta pred začetkom dejavnosti, če obstaja,

| (ii) | najnovejše običajne prakse pred začetkom dejavnosti ali |
| --- | --- |

(ii)

najnovejše običajne prakse pred začetkom dejavnosti ali

| (iii) | prakse, ki ustrezajo sistemu gospodarjenja, ki zagotavlja ohranitev ali dolgoročno povečanje ravni zalog ogljika in ponorov na gozdnem območju, kot je določeno v členu 29(7)(b) Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(iii)

prakse, ki ustrezajo sistemu gospodarjenja, ki zagotavlja ohranitev ali dolgoročno povečanje ravni zalog ogljika in ponorov na gozdnem območju, kot je določeno v členu 29(7)(b) Direktive (EU) 2018/2001;

| (c) | raven podrobnosti analize je sorazmerna z velikostjo zadevnega območja in uporabljene so vrednosti, specifične za zadevno območje; |
| --- | --- |

(c)

raven podrobnosti analize je sorazmerna z velikostjo zadevnega območja in uporabljene so vrednosti, specifične za zadevno območje;

| (d) | emisije in odvzemi, ki so posledica naravnih motenj, kot so napadi škodljivih organizmov in izbruhi bolezni, gozdni požari, veter in škoda, ki jo povzročijo neurja, ki vplivajo na območje in povzročajo slabše rezultate, ne pomenijo neizpolnjevanja Uredbe (EU) 2020/852, če je analiza podnebnih koristi skladna z izpopolnitvijo Smernic IPPC za nacionalne evidence toplogrednih plinov iz leta 2006, ki je bila izdana leta 2019, v zvezi z emisijami in odvzemi zaradi naravnih motenj. |
| --- | --- |

(d)

emisije in odvzemi, ki so posledica naravnih motenj, kot so napadi škodljivih organizmov in izbruhi bolezni, gozdni požari, veter in škoda, ki jo povzročijo neurja, ki vplivajo na območje in povzročajo slabše rezultate, ne pomenijo neizpolnjevanja Uredbe (EU) 2020/852, če je analiza podnebnih koristi skladna z izpopolnitvijo Smernic IPPC za nacionalne evidence toplogrednih plinov iz leta 2006, ki je bila izdana leta 2019, v zvezi z emisijami in odvzemi zaradi naravnih motenj.

| 2.4 | Za gozdarska gospodarstva, manjša od 13 ha, izvedba analize podnebnih koristi ni potrebna. |
| --- | --- |

2.4

Za gozdarska gospodarstva, manjša od 13 ha, izvedba analize podnebnih koristi ni potrebna.

3.   Jamstvo trajnosti

| 3.1 | V skladu z nacionalnim pravom opredelitev območja, na katerem se izvaja dejavnost, kot gozda zagotavlja eno od naslednjih meril:






  (a) | območje je razvrščeno kot stalno gozdno območje, kot ga opredeljuje FAO (11); |
| --- | --- | --- |

3.1

V skladu z nacionalnim pravom opredelitev območja, na katerem se izvaja dejavnost, kot gozda zagotavlja eno od naslednjih meril:

(a)

območje je razvrščeno kot stalno gozdno območje, kot ga opredeljuje FAO (11);

| (b) | območje je razvrščeno kot zavarovano območje; |
| --- | --- |

(b)

območje je razvrščeno kot zavarovano območje;

| (c) | za območje velja pravno ali pogodbeno jamstvo, ki zagotavlja, da bo območje ostalo gozd. |
| --- | --- |

(c)

za območje velja pravno ali pogodbeno jamstvo, ki zagotavlja, da bo območje ostalo gozd.

| 3.2 | V skladu z nacionalnim pravom se subjekt, ki izvaja dejavnost, zaveže, da bodo prihodnje posodobitve načrta pogozdovanja in poznejšega načrta za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednega instrumenta po zaključku financirane dejavnosti še naprej usmerjene v zagotavljanje podnebnih koristi, kot je določeno v točki 2. Subjekt, ki izvaja dejavnost, se poleg tega zaveže, da bo kakršno koli zmanjšanje podnebnih koristi iz točke 2 uravnal z enakovredno podnebno koristjo, ki izhaja iz izvajanja dejavnosti, ki ustreza eni od gozdarskih dejavnosti, opredeljenih v tej uredbi. |
| --- | --- |

3.2

V skladu z nacionalnim pravom se subjekt, ki izvaja dejavnost, zaveže, da bodo prihodnje posodobitve načrta pogozdovanja in poznejšega načrta za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednega instrumenta po zaključku financirane dejavnosti še naprej usmerjene v zagotavljanje podnebnih koristi, kot je določeno v točki 2. Subjekt, ki izvaja dejavnost, se poleg tega zaveže, da bo kakršno koli zmanjšanje podnebnih koristi iz točke 2 uravnal z enakovredno podnebno koristjo, ki izhaja iz izvajanja dejavnosti, ki ustreza eni od gozdarskih dejavnosti, opredeljenih v tej uredbi.

4.   Revizija

V dveh letih po začetku dejavnosti in nato vsakih deset let skladnost dejavnosti z merili za bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb in merili za nebistveno škodovanje preveri eden od naslednjih subjektov:

| (a) | ustrezni nacionalni pristojni organi; |
| --- | --- |

(a)

ustrezni nacionalni pristojni organi;

| (b) | neodvisni certifikacijski organ tretje osebe, na zahtevo nacionalnih organov ali subjekta, ki izvaja dejavnost. |
| --- | --- |

(b)

neodvisni certifikacijski organ tretje osebe, na zahtevo nacionalnih organov ali subjekta, ki izvaja dejavnost.

Za zmanjšanje stroškov se lahko revizije izvedejo skupaj s certificiranjem gozdov, podnebnim certificiranjem ali drugo revizijo.

Neodvisni certifikacijski organ tretje osebe ni neposredno povezan z lastnikom ali ustanoviteljem in ni vključen v razvoj ali izvajanje dejavnosti.

5.   Ocena skupine

Skladnost z merili za bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb in z merili za nebistveno škodovanje se lahko preveri:

| (a) | na ravni gozdarskega območja izvora (12), kot je opredeljeno v členu 2(30) Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(a)

na ravni gozdarskega območja izvora (12), kot je opredeljeno v členu 2(30) Direktive (EU) 2018/2001;

| (b) | na ravni skupine gospodarstev, ki so dovolj homogena, da se lahko oceni tveganje glede trajnostnosti gozdarske dejavnosti, kadar so vsa ta gospodarstva medsebojno trajno povezana in sodelujejo v dejavnosti ter skupina teh gospodarstev ostaja enaka pri vseh naslednjih revizijah. |
| --- | --- |

(b)

na ravni skupine gospodarstev, ki so dovolj homogena, da se lahko oceni tveganje glede trajnostnosti gozdarske dejavnosti, kadar so vsa ta gospodarstva medsebojno trajno povezana in sodelujejo v dejavnosti ter skupina teh gospodarstev ostaja enaka pri vseh naslednjih revizijah.

Nebistveno škodovanje

| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

Podrobne informacije iz točke 1.2 (k) vključujejo določbe za izpolnjevanje meril iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Uporaba pesticidov je zmanjšana in prednost imajo alternativni pristopi in tehnike, kar lahko vključuje nekemične alternative pesticidom, v skladu z Direktivo 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta (13), z izjemo primerov, ko je uporaba pesticidov potrebna za nadzorovanje napadov škodljivih organizmov ali izbruhov bolezni.

Dejavnost zmanjšuje uporabo gnojil in ne uporablja gnoja. Dejavnost je skladna z Uredbo (EU) 2019/1009 Evropskega parlamenta in Sveta (14) ali nacionalnimi pravili o gnojilih ali sredstvih za izboljšanje tal za kmetijsko rabo.

Sprejeti so dobro dokumentirani in preverljivi ukrepi za preprečevanje uporabe aktivnih snovi, ki so navedene v delu A Priloge I k Uredbi (EU) 2019/1021 (15) Evropskega parlamenta in Sveta (16), Rotterdamski konvenciji o postopku soglasja po predhodnem obveščanju za določene nevarne kemikalije in pesticide v mednarodni trgovini (17), Konvenciji Minamata o živem srebru (18) in Montrealskem protokolu o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč (19), ter aktivnih snovi, ki so v priporočilih SZO za razvrščanje pesticidov po nevarnosti razvrščene v razred Ia („izjemno nevarne“) ali Ib („zelo nevarne“) (20). Dejavnost je skladna z ustreznim nacionalnim pravom o aktivnih snoveh.

Preprečuje se onesnaževanje vode in tal, v primeru onesnaževanja pa se sprejmejo sanacijski ukrepi.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Na območjih, ki jih pristojni nacionalni organ določi kot ohranitvena, ali v habitatih, ki so zaščiteni, je dejavnost skladna s cilji ohranjanja za taka območja.

Habitati, ki so posebej občutljivi na izgubo biotske raznovrstnosti ali imajo visoko ohranitveno vrednost, ali območja, rezervirana za obnovo takih habitatov v skladu z nacionalnim pravom, se ne spreminjajo.

Podrobne informacije iz točk 1.2(k) (načrt pogozdovanja) in 1.4(i) (načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden sistem) vključujejo določbe za ohranjanje in po možnosti povečanje biotske raznovrstnosti v skladu z nacionalnimi in lokalnimi določbami, vključno z naslednjimi:

| (a) | zagotavljanje dobrega stanja ohranjenosti habitatov in vrst, ohranjanje značilnih vrst v habitatih; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljanje dobrega stanja ohranjenosti habitatov in vrst, ohranjanje značilnih vrst v habitatih;

| (b) | izključevanje uporabe ali izpusta invazivnih tujerodnih vrst; |
| --- | --- |

(b)

izključevanje uporabe ali izpusta invazivnih tujerodnih vrst;

| (c) | izključevanje uporabe tujerodnih vrst, razen če se lahko dokaže, da:






  (i) | uporaba gozdnega reprodukcijskega materiala vodi do ugodnih in ustreznih pogojev v ekosistemih (kot so podnebje, merila za tla, rastlinski pasovi in odpornost proti gozdnim požarom), |
| --- | --- | --- |

(c)

izključevanje uporabe tujerodnih vrst, razen če se lahko dokaže, da:

(i)

uporaba gozdnega reprodukcijskega materiala vodi do ugodnih in ustreznih pogojev v ekosistemih (kot so podnebje, merila za tla, rastlinski pasovi in odpornost proti gozdnim požarom),

| (ii) | domorodne vrste na območju niso več prilagojene predvidenim podnebnim ter talnim in hidrološkim razmeram; |
| --- | --- |

(ii)

domorodne vrste na območju niso več prilagojene predvidenim podnebnim ter talnim in hidrološkim razmeram;

| (d) | zagotavljanje ohranjanja in izboljšanja fizikalne, kemijske in biološke kakovosti tal; |
| --- | --- |

(d)

zagotavljanje ohranjanja in izboljšanja fizikalne, kemijske in biološke kakovosti tal;

| (e) | spodbujanje praks, ki koristijo biotski raznovrstnosti in krepijo naravne procese v gozdovih; |
| --- | --- |

(e)

spodbujanje praks, ki koristijo biotski raznovrstnosti in krepijo naravne procese v gozdovih;

| (f) | izključevanje spreminjanja ekosistemov z visoko stopnjo biotske raznovrstnosti v ekosisteme z nižjo stopnjo biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

(f)

izključevanje spreminjanja ekosistemov z visoko stopnjo biotske raznovrstnosti v ekosisteme z nižjo stopnjo biotske raznovrstnosti;

| (g) | zagotavljanje raznovrstnosti povezanih habitatov in vrst, povezanih z gozdovi; |
| --- | --- |

(g)

zagotavljanje raznovrstnosti povezanih habitatov in vrst, povezanih z gozdovi;

| (h) | zagotavljanje raznovrstnosti struktur sestoja ter ohranjanje ali povečevanje sestojev v zreli fazi in mrtvega gozda. |
| --- | --- |

(h)

zagotavljanje raznovrstnosti struktur sestoja ter ohranjanje ali povečevanje sestojev v zreli fazi in mrtvega gozda.

1.2.   Sanacija in obnova gozdov, vključno s ponovnim pogozdovanjem in naravnim obnavljanjem gozda po ekstremnem dogodku

Opis dejavnosti

Sanacija in obnova gozdov, kot je opredeljena v nacionalnem pravu. Kadar nacionalno pravo take opredelitve ne vsebuje, sanacija in obnova ustrezata opredelitvi, za katero velja široko strinjanje v strokovno pregledani znanstveni literaturi za določene države, ali opredelitvi, ki ustreza konceptu obnove gozdov FAO (21), ali opredelitvi, ki je v skladu z eno od opredelitev ekološke obnove (22), ki se uporablja za gozd, ali sanacije gozdov (23) na podlagi Konvencije o biološki raznovrstnosti (24). Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji vključujejo tudi gozdarske dejavnosti v skladu z opredelitvama FAO za „ponovno pogozdovanje“
   (25) in „naravno obnavljajoči se gozd“
   (26) po ekstremnem dogodku, pri čemer je ekstremni dogodek opredeljen v nacionalnem pravu, kadar nacionalno pravo ne vsebuje take opredelitve, pa je skladen z opredelitvijo ekstremnega vremenskega dogodka Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) (27), ali po požaru v naravi, kadar je požar v naravi opredeljen v nacionalnem pravu, kadar nacionalno pravo ne vsebuje take opredelitve, pa kot je opredeljen v Evropskem glosarju požarov v naravi in gozdnih požarov (28).

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji ne predvidevajo spremembe rabe zemljišča in se izvajajo na degradiranem zemljišču, pri čemer gozd pomeni zemljišče, ki ustreza opredelitvi gozda v nacionalnem pravu ali, če ta ne obstaja, opredelitvi gozda s strani FAO (29).

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE A2 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006. Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so omejene na NACE II 02.10, tj. gojenje gozdov in druge gozdarske dejavnosti, 02.20, tj. sečnja, 02.30, tj. nabiranje gozdnih dobrin, razen lesa, in 02.40, tj. storitve za gozdarstvo.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| 1.   Načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument







  1.1 | Dejavnost se izvaja na območju, ki je predmet načrta za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednega instrumenta, kot je opredeljeno v nacionalnem pravu ali, če nacionalno pravo ne opredeljuje načrta za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednega instrumenta, kot je navedeno v opredelitvi „gozdnega območja z dolgoročnim načrtom za gospodarjenje z gozdovi“ (30) FAO.
  Načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument zajema obdobje 10 let ali več ter se redno posodablja. |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

1.   Načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument

1.1

Dejavnost se izvaja na območju, ki je predmet načrta za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednega instrumenta, kot je opredeljeno v nacionalnem pravu ali, če nacionalno pravo ne opredeljuje načrta za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednega instrumenta, kot je navedeno v opredelitvi „gozdnega območja z dolgoročnim načrtom za gospodarjenje z gozdovi“ (30) FAO.

Načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument zajema obdobje 10 let ali več ter se redno posodablja.

| 1.2 | Zagotovijo se informacije o naslednjih točkah, ki še niso dokumentirane v načrtu za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednem sistemu:






  (a) | ciljih gospodarjenja, vključno z glavnimi ovirami (31); |
| --- | --- | --- |

1.2

Zagotovijo se informacije o naslednjih točkah, ki še niso dokumentirane v načrtu za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednem sistemu:

(a)

ciljih gospodarjenja, vključno z glavnimi ovirami (31);

| (b) | splošnih strategijah in dejavnostih, načrtovanih za doseganje ciljev gospodarjenja, vključno s predvidenimi dejavnostmi v celotnem gozdnem ciklu; |
| --- | --- |

(b)

splošnih strategijah in dejavnostih, načrtovanih za doseganje ciljev gospodarjenja, vključno s predvidenimi dejavnostmi v celotnem gozdnem ciklu;

| (c) | opredelitvi okvira gozdnih habitatov, vključno z glavnimi obstoječimi in predvidenimi gozdnimi drevesnimi vrstami ter njihovim številom in porazdelitvijo; |
| --- | --- |

(c)

opredelitvi okvira gozdnih habitatov, vključno z glavnimi obstoječimi in predvidenimi gozdnimi drevesnimi vrstami ter njihovim številom in porazdelitvijo;

| (d) | opredelitvi območja v skladu z njegovo opredelitvijo v zemljiški knjigi; |
| --- | --- |

(d)

opredelitvi območja v skladu z njegovo opredelitvijo v zemljiški knjigi;

| (e) | predelih, cestah, pravicah do prehoda in drugega javnega dostopa, fizičnih značilnostih, vključno z vodnimi potmi in območji, za katera veljajo pravne in druge omejitve; |
| --- | --- |

(e)

predelih, cestah, pravicah do prehoda in drugega javnega dostopa, fizičnih značilnostih, vključno z vodnimi potmi in območji, za katera veljajo pravne in druge omejitve;

| (f) | ukrepih, ki se uporabljajo za ohranjanje dobrega stanja gozdnih ekosistemov; |
| --- | --- |

(f)

ukrepih, ki se uporabljajo za ohranjanje dobrega stanja gozdnih ekosistemov;

| (g) | upoštevanju družbenih vprašanj (vključno z ohranjanjem krajine in posvetovanjem z deležniki v skladu s pogoji iz nacionalnega prava); |
| --- | --- |

(g)

upoštevanju družbenih vprašanj (vključno z ohranjanjem krajine in posvetovanjem z deležniki v skladu s pogoji iz nacionalnega prava);

| (h) | oceni z gozdovi povezanih tveganj, vključno z gozdnimi požari ter napadi škodljivih organizmov in izbruhi bolezni, katere cilj je preprečiti, zmanjšati in nadzorovati tveganja, ter ukrepih, ki se uporabljajo za zaščito pred preostalimi tveganji in prilagajanje nanje; |
| --- | --- |

(h)

oceni z gozdovi povezanih tveganj, vključno z gozdnimi požari ter napadi škodljivih organizmov in izbruhi bolezni, katere cilj je preprečiti, zmanjšati in nadzorovati tveganja, ter ukrepih, ki se uporabljajo za zaščito pred preostalimi tveganji in prilagajanje nanje;

| (i) | vseh merilih za nebistveno škodovanje, ki so povezana z gospodarjenjem z gozdovi. |
| --- | --- |

(i)

vseh merilih za nebistveno škodovanje, ki so povezana z gospodarjenjem z gozdovi.

| 1.3 | Trajnostnost sistemov gospodarjenja z gozdovi, kot so dokumentirani v načrtu iz točke 1.1, se zagotavlja z izbiro najbolj ambicioznega med naslednjimi pristopi:






  (a) | gospodarjenje z gozdovi ustreza veljavni nacionalni opredelitvi trajnostnega gospodarjenja z gozdovi; |
| --- | --- | --- |

1.3

Trajnostnost sistemov gospodarjenja z gozdovi, kot so dokumentirani v načrtu iz točke 1.1, se zagotavlja z izbiro najbolj ambicioznega med naslednjimi pristopi:

(a)

gospodarjenje z gozdovi ustreza veljavni nacionalni opredelitvi trajnostnega gospodarjenja z gozdovi;

| (b) | gospodarjenje z gozdovi ustreza opredelitvi trajnostnega gospodarjenja z gozdovi Forest Europe (32) in je skladno z vseevropskimi smernicami na operativni ravni za trajnostno gospodarjenje z gozdovi (33); |
| --- | --- |

(b)

gospodarjenje z gozdovi ustreza opredelitvi trajnostnega gospodarjenja z gozdovi Forest Europe (32) in je skladno z vseevropskimi smernicami na operativni ravni za trajnostno gospodarjenje z gozdovi (33);

| (c) | vzpostavljeni sistem gospodarjenja je skladen s trajnostnimi merili za gozdove iz člena 29(6) Direktive (EU) 2018/2001 in, od datuma začetka njegove uporabe, z izvedbenim aktom o operativnih smernicah za energijo iz gozdne biomase iz člena 29(8) navedene direktive. |
| --- | --- |

(c)

vzpostavljeni sistem gospodarjenja je skladen s trajnostnimi merili za gozdove iz člena 29(6) Direktive (EU) 2018/2001 in, od datuma začetka njegove uporabe, z izvedbenim aktom o operativnih smernicah za energijo iz gozdne biomase iz člena 29(8) navedene direktive.

| 1.4 | Dejavnost ne vključuje degradacije zemljišč z veliko zalogo ogljika (34). |
| --- | --- |

1.4

Dejavnost ne vključuje degradacije zemljišč z veliko zalogo ogljika (34).

| 1.5 | Sistem gospodarjenja, povezan z vzpostavljeno dejavnostjo, izpolnjuje obveznost potrebne skrbnosti in zahteve glede zakonitosti iz Uredbe (EU) št. 995/2010. |
| --- | --- |

1.5

Sistem gospodarjenja, povezan z vzpostavljeno dejavnostjo, izpolnjuje obveznost potrebne skrbnosti in zahteve glede zakonitosti iz Uredbe (EU) št. 995/2010.

| 1.6 | Načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument predvideva spremljanje, ki zagotavlja točnost informacij v načrtu, zlasti kar zadeva podatke, ki se nanašajo na vključeno območje. |
| --- | --- |

1.6

Načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument predvideva spremljanje, ki zagotavlja točnost informacij v načrtu, zlasti kar zadeva podatke, ki se nanašajo na vključeno območje.

2.   Analiza podnebnih koristi

| 2.1 | Za območja, ki izpolnjujejo zahteve na ravni gozdarskih območij izvora za zagotovitev ohranitve ali dolgoročnega povečanja ravni zalog in ponorov ogljika v gozdu v skladu s členom 29(7)(b) Direktive (EU) 2018/2001, dejavnost izpolnjuje naslednji merili:






  (a) | analiza podnebnih koristi kaže, da je neto bilanca emisij in odvzemov toplogrednih plinov, ki jih dejavnost povzroči v obdobju 30 let po začetku izvajanja, nižja od izhodišča, ki ustreza bilanci emisij in odvzemov toplogrednih plinov v obdobju 30 let po začetku izvajanja dejavnosti, povezani z običajnimi praksami, ki bi na vključenem območju potekale, če se ta dejavnost ne bi izvajala; |
| --- | --- | --- |

2.1

Za območja, ki izpolnjujejo zahteve na ravni gozdarskih območij izvora za zagotovitev ohranitve ali dolgoročnega povečanja ravni zalog in ponorov ogljika v gozdu v skladu s členom 29(7)(b) Direktive (EU) 2018/2001, dejavnost izpolnjuje naslednji merili:

(a)

analiza podnebnih koristi kaže, da je neto bilanca emisij in odvzemov toplogrednih plinov, ki jih dejavnost povzroči v obdobju 30 let po začetku izvajanja, nižja od izhodišča, ki ustreza bilanci emisij in odvzemov toplogrednih plinov v obdobju 30 let po začetku izvajanja dejavnosti, povezani z običajnimi praksami, ki bi na vključenem območju potekale, če se ta dejavnost ne bi izvajala;

| (b) | dolgoročne podnebne koristi se štejejo za dokazane na podlagi dokaza o uskladitvi s členom 29(7)(b) Direktive (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(b)

dolgoročne podnebne koristi se štejejo za dokazane na podlagi dokaza o uskladitvi s členom 29(7)(b) Direktive (EU) 2018/2001.

| 2.2 | Za območja, ki ne izpolnjujejo zahtev na ravni gozdarskega območja izvora, da se zagotovi ohranitev ali dolgoročno povečanje ravni zalog ogljika in ponorov v gozdu v skladu s členom 29(7)(b) Direktive (EU) 2018/2001, dejavnost izpolnjuje naslednja merila:






  (a) | analiza podnebnih koristi kaže, da je neto bilanca emisij in odvzemov toplogrednih plinov, ki jih dejavnost povzroči v obdobju 30 let po začetku izvajanja, nižja od izhodišča, ki ustreza bilanci emisij in odvzemov toplogrednih plinov v obdobju 30 let po začetku izvajanja dejavnosti, povezani z običajnimi praksami, ki bi na vključenem območju potekale, če se ta dejavnost ne bi izvajala; |
| --- | --- | --- |

2.2

Za območja, ki ne izpolnjujejo zahtev na ravni gozdarskega območja izvora, da se zagotovi ohranitev ali dolgoročno povečanje ravni zalog ogljika in ponorov v gozdu v skladu s členom 29(7)(b) Direktive (EU) 2018/2001, dejavnost izpolnjuje naslednja merila:

(a)

analiza podnebnih koristi kaže, da je neto bilanca emisij in odvzemov toplogrednih plinov, ki jih dejavnost povzroči v obdobju 30 let po začetku izvajanja, nižja od izhodišča, ki ustreza bilanci emisij in odvzemov toplogrednih plinov v obdobju 30 let po začetku izvajanja dejavnosti, povezani z običajnimi praksami, ki bi na vključenem območju potekale, če se ta dejavnost ne bi izvajala;

| (b) | predvidena dolgoročna povprečna neto bilanca toplogrednih plinov dejavnosti je nižja od dolgoročne povprečne bilance toplogrednih plinov, predvidene za izhodišče iz točke 2.2, kadar dolgoročnost pomeni daljše trajanje, in sicer med 100 leti in trajanjem celotnega gozdnega cikla. |
| --- | --- |

(b)

predvidena dolgoročna povprečna neto bilanca toplogrednih plinov dejavnosti je nižja od dolgoročne povprečne bilance toplogrednih plinov, predvidene za izhodišče iz točke 2.2, kadar dolgoročnost pomeni daljše trajanje, in sicer med 100 leti in trajanjem celotnega gozdnega cikla.

| 2.3 | Izračun podnebnih koristi izpolnjuje vsa naslednja merila:






  (a) | analiza je skladna z izpopolnitvijo Smernic IPCC za nacionalne evidence toplogrednih plinov iz leta 2006, ki je bila izdana leta 2019 (35). Analiza podnebnih koristi temelji na preglednih, točnih, skladnih, popolnih in primerljivih informacijah, zajema vsa skladišča ogljika, na katera vpliva dejavnost, vključno z nadzemno biomaso, podzemno biomaso, odmrlimi drevesi, odpadki in zemljo, temelji na najbolj konservativnih predpostavkah za izračune ter ustrezno obravnava tveganja nestalnosti in obratnosti pri sekvestraciji ogljika, tveganje za nasičenost in tveganje za uhajanje; |
| --- | --- | --- |

2.3

Izračun podnebnih koristi izpolnjuje vsa naslednja merila:

(a)

analiza je skladna z izpopolnitvijo Smernic IPCC za nacionalne evidence toplogrednih plinov iz leta 2006, ki je bila izdana leta 2019 (35). Analiza podnebnih koristi temelji na preglednih, točnih, skladnih, popolnih in primerljivih informacijah, zajema vsa skladišča ogljika, na katera vpliva dejavnost, vključno z nadzemno biomaso, podzemno biomaso, odmrlimi drevesi, odpadki in zemljo, temelji na najbolj konservativnih predpostavkah za izračune ter ustrezno obravnava tveganja nestalnosti in obratnosti pri sekvestraciji ogljika, tveganje za nasičenost in tveganje za uhajanje;

| (b) | običajne prakse, vključno s praksami spravila, so ene od naslednjih:






  (i) | prakse gospodarjenja, kot so dokumentirane v zadnji različici načrta za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednega instrumenta pred začetkom dejavnosti, če obstaja, |
| --- | --- | --- |

(b)

običajne prakse, vključno s praksami spravila, so ene od naslednjih:

(i)

prakse gospodarjenja, kot so dokumentirane v zadnji različici načrta za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednega instrumenta pred začetkom dejavnosti, če obstaja,

| (ii) | najnovejše običajne prakse pred začetkom dejavnosti ali |
| --- | --- |

(ii)

najnovejše običajne prakse pred začetkom dejavnosti ali

| (iii) | prakse, ki ustrezajo sistemu gospodarjenja, ki zagotavlja ohranitev ali dolgoročno povečanje ravni zalog ogljika in ponorov na gozdnem območju, kot je določeno v členu 29(7)(b) Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(iii)

prakse, ki ustrezajo sistemu gospodarjenja, ki zagotavlja ohranitev ali dolgoročno povečanje ravni zalog ogljika in ponorov na gozdnem območju, kot je določeno v členu 29(7)(b) Direktive (EU) 2018/2001;

| (c) | raven podrobnosti analize je sorazmerna z velikostjo zadevnega območja in uporabljene so vrednosti, specifične za zadevno območje; |
| --- | --- |

(c)

raven podrobnosti analize je sorazmerna z velikostjo zadevnega območja in uporabljene so vrednosti, specifične za zadevno območje;

| (d) | emisije in odvzemi, ki so posledica naravnih motenj, kot so napadi škodljivih organizmov in izbruhi bolezni, gozdni požari, veter in škoda, ki jo povzročijo neurja, ki vplivajo na območje in povzročajo slabše rezultate, ne pomenijo neizpolnjevanja Uredbe (EU) 2020/852, če je analiza podnebnih koristi skladna z izpopolnitvijo Smernic IPPC za nacionalne evidence toplogrednih plinov iz leta 2006, ki je bila izdana leta 2019, v zvezi z emisijami in odvzemi zaradi naravnih motenj. |
| --- | --- |

(d)

emisije in odvzemi, ki so posledica naravnih motenj, kot so napadi škodljivih organizmov in izbruhi bolezni, gozdni požari, veter in škoda, ki jo povzročijo neurja, ki vplivajo na območje in povzročajo slabše rezultate, ne pomenijo neizpolnjevanja Uredbe (EU) 2020/852, če je analiza podnebnih koristi skladna z izpopolnitvijo Smernic IPPC za nacionalne evidence toplogrednih plinov iz leta 2006, ki je bila izdana leta 2019, v zvezi z emisijami in odvzemi zaradi naravnih motenj.

| 2.4 | Za gozdarska gospodarstva, manjša od 13 ha, izvedba analize podnebnih koristi ni potrebna. |
| --- | --- |

2.4

Za gozdarska gospodarstva, manjša od 13 ha, izvedba analize podnebnih koristi ni potrebna.

3.   Jamstvo trajnosti

| 3.1 | V skladu z nacionalnim pravom opredelitev območja, na katerem se izvaja dejavnost, kot gozda zagotavlja eno od naslednjih meril:






  (a) | območje je razvrščeno kot stalno gozdno območje, kot ga opredeljuje FAO (36); |
| --- | --- | --- |

3.1

V skladu z nacionalnim pravom opredelitev območja, na katerem se izvaja dejavnost, kot gozda zagotavlja eno od naslednjih meril:

(a)

območje je razvrščeno kot stalno gozdno območje, kot ga opredeljuje FAO (36);

| (b) | območje je razvrščeno kot zavarovano območje; |
| --- | --- |

(b)

območje je razvrščeno kot zavarovano območje;

| (c) | za območje velja pravno ali pogodbeno jamstvo, ki zagotavlja, da bo območje ostalo gozd. |
| --- | --- |

(c)

za območje velja pravno ali pogodbeno jamstvo, ki zagotavlja, da bo območje ostalo gozd.

| 3.2 | V skladu z nacionalnim pravom se subjekt, ki izvaja dejavnost, zaveže, da bodo prihodnje posodobitve načrta za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednega instrumenta po zaključku financirane dejavnosti še naprej usmerjene v zagotavljanje podnebnih koristi, kot je določeno v točki 2. Subjekt, ki izvaja dejavnost, se poleg tega zaveže, da bo kakršno koli zmanjšanje podnebnih koristi iz točke 2 uravnal z enakovredno podnebno koristjo, ki izhaja iz izvajanja dejavnosti, ki ustreza eni od gozdarskih dejavnosti, opredeljenih v tej uredbi. |
| --- | --- |

3.2

V skladu z nacionalnim pravom se subjekt, ki izvaja dejavnost, zaveže, da bodo prihodnje posodobitve načrta za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednega instrumenta po zaključku financirane dejavnosti še naprej usmerjene v zagotavljanje podnebnih koristi, kot je določeno v točki 2. Subjekt, ki izvaja dejavnost, se poleg tega zaveže, da bo kakršno koli zmanjšanje podnebnih koristi iz točke 2 uravnal z enakovredno podnebno koristjo, ki izhaja iz izvajanja dejavnosti, ki ustreza eni od gozdarskih dejavnosti, opredeljenih v tej uredbi.

4.   Revizija

V dveh letih po začetku dejavnosti in nato vsakih deset let skladnost dejavnosti z merili za bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb in merili za nebistveno škodovanje preveri eden od naslednjih subjektov:

| (a) | ustrezni nacionalni pristojni organi; |
| --- | --- |

(a)

ustrezni nacionalni pristojni organi;

| (b) | neodvisni certifikacijski organ tretje osebe, na zahtevo nacionalnih organov ali subjekta, ki izvaja dejavnost. |
| --- | --- |

(b)

neodvisni certifikacijski organ tretje osebe, na zahtevo nacionalnih organov ali subjekta, ki izvaja dejavnost.

Za zmanjšanje stroškov se lahko revizije izvedejo skupaj s certificiranjem gozdov, podnebnim certificiranjem ali drugo revizijo.

Neodvisni certifikacijski organ tretje osebe ni neposredno povezan z lastnikom ali ustanoviteljem in ni vključen v razvoj ali izvajanje dejavnosti.

5.   Ocena skupine

Skladnost z merili za bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb in z merili za nebistveno škodovanje se lahko preveri:

| (a) | na ravni gozdarskega območja izvora (37), kot je opredeljeno v členu 2(30) Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(a)

na ravni gozdarskega območja izvora (37), kot je opredeljeno v členu 2(30) Direktive (EU) 2018/2001;

| (b) | na ravni skupine gospodarstev, ki so dovolj homogena, da se lahko oceni tveganje glede trajnostnosti gozdarske dejavnosti, kadar so vsa ta gospodarstva medsebojno trajno povezana in sodelujejo v dejavnosti ter skupina teh gospodarstev ostaja enaka pri vseh naslednjih revizijah. |
| --- | --- |

(b)

na ravni skupine gospodarstev, ki so dovolj homogena, da se lahko oceni tveganje glede trajnostnosti gozdarske dejavnosti, kadar so vsa ta gospodarstva medsebojno trajno povezana in sodelujejo v dejavnosti ter skupina teh gospodarstev ostaja enaka pri vseh naslednjih revizijah.

Nebistveno škodovanje

| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

Podrobne informacije iz točke 1.2 (i) vključujejo določbe za izpolnjevanje meril iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Gozdnogojitvena sprememba, ki jo dejavnost povzroči na območju, zajetem z dejavnostjo, verjetno ne bo povzročila bistvenega zmanjšanja trajnostne oskrbe s primarno gozdno biomaso, primerno za proizvodnjo lesnih proizvodov z dolgoročnim potencialom za krožnost. To merilo se lahko dokaže z analizo podnebnih koristi iz točke 2.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Uporaba pesticidov je zmanjšana in prednost imajo alternativni pristopi in tehnike, kar lahko vključuje nekemične alternative pesticidom, v skladu z Direktivo 2009/128/ES, z izjemo primerov, ko je uporaba pesticidov potrebna za nadzorovanje napadov škodljivih organizmov ali izbruhov bolezni.

Dejavnost zmanjšuje uporabo gnojil in ne uporablja gnoja. Dejavnost je skladna z Uredbo (EU) 2019/1009 ali nacionalnimi pravili o gnojilih ali sredstvih za izboljšanje tal za kmetijsko rabo.

Sprejeti so dobro dokumentirani in preverljivi ukrepi za preprečevanje uporabe aktivnih snovi, ki so navedene v delu A Priloge I k Uredbi (EU) 2019/1021 (38), Rotterdamski konvenciji o postopku soglasja po predhodnem obveščanju za določene nevarne kemikalije in pesticide v mednarodni trgovini, Konvenciji Minamata o živem srebru in Montrealskem protokolu o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč, ter aktivnih snovi, ki so v priporočilih SZO za razvrščanje pesticidov po nevarnosti razvrščene v razred Ia („izjemno nevarne“) ali Ib („zelo nevarne“). Dejavnost je skladna z ustreznim nacionalnim pravom o aktivnih snoveh.

Preprečuje se onesnaževanje vode in tal, v primeru onesnaževanja pa se sprejmejo sanacijski ukrepi.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Na območjih, ki jih pristojni nacionalni organ določi kot ohranitvena, ali v habitatih, ki so zaščiteni, je dejavnost skladna s cilji ohranjanja za taka območja.

Habitati, ki so posebej občutljivi na izgubo biotske raznovrstnosti ali imajo visoko ohranitveno vrednost, ali območja, rezervirana za obnovo takih habitatov v skladu z nacionalnim pravom, se ne spreminjajo.

Podrobne informacije iz točke 1.2(i) vključujejo določbe za ohranjanje in po možnosti povečanje biotske raznovrstnosti v skladu z nacionalnimi in lokalnimi določbami, vključno z naslednjimi:

| (a) | zagotavljanje dobrega stanja ohranjenosti habitatov in vrst, ohranjanje značilnih vrst v habitatih; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljanje dobrega stanja ohranjenosti habitatov in vrst, ohranjanje značilnih vrst v habitatih;

| (b) | izključevanje uporabe ali izpusta invazivnih tujerodnih vrst; |
| --- | --- |

(b)

izključevanje uporabe ali izpusta invazivnih tujerodnih vrst;

| (c) | izključevanje uporabe tujerodnih vrst, razen če se lahko dokaže, da:






  (i) | uporaba gozdnega reprodukcijskega materiala vodi do ugodnih in ustreznih pogojev v ekosistemih (kot so podnebje, merila za tla, rastlinski pasovi in odpornost proti gozdnim požarom), |
| --- | --- | --- |

(c)

izključevanje uporabe tujerodnih vrst, razen če se lahko dokaže, da:

(i)

uporaba gozdnega reprodukcijskega materiala vodi do ugodnih in ustreznih pogojev v ekosistemih (kot so podnebje, merila za tla, rastlinski pasovi in odpornost proti gozdnim požarom),

| (ii) | domorodne vrste na območju niso več prilagojene predvidenim podnebnim ter talnim in hidrološkim razmeram; |
| --- | --- |

(ii)

domorodne vrste na območju niso več prilagojene predvidenim podnebnim ter talnim in hidrološkim razmeram;

| (d) | zagotavljanje ohranjanja in izboljšanja fizikalne, kemijske in biološke kakovosti tal; |
| --- | --- |

(d)

zagotavljanje ohranjanja in izboljšanja fizikalne, kemijske in biološke kakovosti tal;

| (e) | spodbujanje praks, ki koristijo biotski raznovrstnosti in krepijo naravne procese v gozdovih; |
| --- | --- |

(e)

spodbujanje praks, ki koristijo biotski raznovrstnosti in krepijo naravne procese v gozdovih;

| (f) | izključevanje spreminjanja ekosistemov z visoko stopnjo biotske raznovrstnosti v ekosisteme z nižjo stopnjo biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

(f)

izključevanje spreminjanja ekosistemov z visoko stopnjo biotske raznovrstnosti v ekosisteme z nižjo stopnjo biotske raznovrstnosti;

| (g) | zagotavljanje raznovrstnosti povezanih habitatov in vrst, povezanih z gozdovi; |
| --- | --- |

(g)

zagotavljanje raznovrstnosti povezanih habitatov in vrst, povezanih z gozdovi;

| (h) | zagotavljanje raznovrstnosti struktur sestoja ter ohranjanje ali povečevanje sestojev v zreli fazi in mrtvega gozda. |
| --- | --- |

(h)

zagotavljanje raznovrstnosti struktur sestoja ter ohranjanje ali povečevanje sestojev v zreli fazi in mrtvega gozda.

1.3.   Gospodarjenje z gozdovi

Opis dejavnosti

Gospodarjenje z gozdovi, kot je opredeljeno v nacionalnem pravu. Kadar nacionalno pravo ne vsebuje take opredelitve, gospodarjenje z gozdovi ustreza kateri koli gospodarski dejavnosti, ki izhaja iz sistema, ki se uporablja za gozd in vpliva na ekološke, gospodarske ali socialne funkcije gozda. Gospodarjenje z gozdovi ne predvideva spremembe rabe zemljišča in se izvaja na zemljišču, ki ustreza opredelitvi gozda v nacionalnem pravu ali, če ta ne obstaja, opredelitvi gozda s strani FAO (39).

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE A2 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006. Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so omejene na NACE II 02.10, tj. gojenje gozdov in druge gozdarske dejavnosti, 02.20, tj. sečnja, 02.30, tj. nabiranje gozdnih dobrin, razen lesa, in 02.40, tj. storitve za gozdarstvo.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| 1.   Načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument







  1.1 | Dejavnost se izvaja na območju, ki je predmet načrta za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednega instrumenta, kot je opredeljeno v nacionalnem pravu ali, če nacionalno pravo ne opredeljuje načrta za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednega instrumenta, kot je navedeno v opredelitvi „gozdnega območja z dolgoročnim načrtom za gospodarjenje z gozdovi“ (40) FAO.
  Načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument zajema obdobje 10 let ali več ter se redno posodablja. |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

1.   Načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument

1.1

Dejavnost se izvaja na območju, ki je predmet načrta za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednega instrumenta, kot je opredeljeno v nacionalnem pravu ali, če nacionalno pravo ne opredeljuje načrta za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednega instrumenta, kot je navedeno v opredelitvi „gozdnega območja z dolgoročnim načrtom za gospodarjenje z gozdovi“ (40) FAO.

Načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument zajema obdobje 10 let ali več ter se redno posodablja.

| 1.2 | Zagotovijo se informacije o naslednjih točkah, ki še niso dokumentirane v načrtu za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednem sistemu:






  (a) | ciljih gospodarjenja, vključno z glavnimi ovirami (41); |
| --- | --- | --- |

1.2

Zagotovijo se informacije o naslednjih točkah, ki še niso dokumentirane v načrtu za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednem sistemu:

(a)

ciljih gospodarjenja, vključno z glavnimi ovirami (41);

| (b) | splošnih strategijah in dejavnostih, načrtovanih za doseganje ciljev gospodarjenja, vključno s predvidenimi dejavnostmi v celotnem gozdnem ciklu; |
| --- | --- |

(b)

splošnih strategijah in dejavnostih, načrtovanih za doseganje ciljev gospodarjenja, vključno s predvidenimi dejavnostmi v celotnem gozdnem ciklu;

| (c) | opredelitvi okvira gozdnih habitatov, vključno z glavnimi obstoječimi in predvidenimi gozdnimi drevesnimi vrstami ter njihovim številom in porazdelitvijo; |
| --- | --- |

(c)

opredelitvi okvira gozdnih habitatov, vključno z glavnimi obstoječimi in predvidenimi gozdnimi drevesnimi vrstami ter njihovim številom in porazdelitvijo;

| (d) | opredelitvi območja v skladu z njegovo opredelitvijo v zemljiški knjigi; |
| --- | --- |

(d)

opredelitvi območja v skladu z njegovo opredelitvijo v zemljiški knjigi;

| (e) | predelih, cestah, pravicah do prehoda in drugega javnega dostopa, fizičnih značilnostih, vključno z vodnimi potmi in območji, za katera veljajo pravne in druge omejitve; |
| --- | --- |

(e)

predelih, cestah, pravicah do prehoda in drugega javnega dostopa, fizičnih značilnostih, vključno z vodnimi potmi in območji, za katera veljajo pravne in druge omejitve;

| (f) | ukrepih, ki se uporabljajo za ohranjanje dobrega stanja gozdnih ekosistemov; |
| --- | --- |

(f)

ukrepih, ki se uporabljajo za ohranjanje dobrega stanja gozdnih ekosistemov;

| (g) | upoštevanju družbenih vprašanj (vključno z ohranjanjem krajine in posvetovanjem z deležniki v skladu s pogoji iz nacionalnega prava); |
| --- | --- |

(g)

upoštevanju družbenih vprašanj (vključno z ohranjanjem krajine in posvetovanjem z deležniki v skladu s pogoji iz nacionalnega prava);

| (h) | oceni z gozdovi povezanih tveganj, vključno z gozdnimi požari ter napadi škodljivih organizmov in izbruhi bolezni, katere cilj je preprečiti, zmanjšati in nadzorovati tveganja, ter ukrepih, ki se uporabljajo za zaščito pred preostalimi tveganji in prilagajanje nanje; |
| --- | --- |

(h)

oceni z gozdovi povezanih tveganj, vključno z gozdnimi požari ter napadi škodljivih organizmov in izbruhi bolezni, katere cilj je preprečiti, zmanjšati in nadzorovati tveganja, ter ukrepih, ki se uporabljajo za zaščito pred preostalimi tveganji in prilagajanje nanje;

| (i) | vseh merilih za nebistveno škodovanje, ki so povezana z gospodarjenjem z gozdovi. |
| --- | --- |

(i)

vseh merilih za nebistveno škodovanje, ki so povezana z gospodarjenjem z gozdovi.

| 1.3 | Trajnostnost sistemov gospodarjenja z gozdovi, kot so dokumentirani v načrtu iz točke 1.1, se zagotavlja z izbiro najbolj ambicioznega med naslednjimi pristopi:






  (a) | gospodarjenje z gozdovi ustreza veljavni nacionalni opredelitvi trajnostnega gospodarjenja z gozdovi; |
| --- | --- | --- |

1.3

Trajnostnost sistemov gospodarjenja z gozdovi, kot so dokumentirani v načrtu iz točke 1.1, se zagotavlja z izbiro najbolj ambicioznega med naslednjimi pristopi:

(a)

gospodarjenje z gozdovi ustreza veljavni nacionalni opredelitvi trajnostnega gospodarjenja z gozdovi;

| (b) | gospodarjenje z gozdovi ustreza opredelitvi trajnostnega gospodarjenja z gozdovi Forest Europe (42) in je skladno z vseevropskimi smernicami na operativni ravni za trajnostno gospodarjenje z gozdovi (43); |
| --- | --- |

(b)

gospodarjenje z gozdovi ustreza opredelitvi trajnostnega gospodarjenja z gozdovi Forest Europe (42) in je skladno z vseevropskimi smernicami na operativni ravni za trajnostno gospodarjenje z gozdovi (43);

| (c) | vzpostavljeni sistem gospodarjenja dokazuje skladnost s trajnostnimi merili za gozdove iz člena 29(6) Direktive (EU) 2018/2001 in, od datuma začetka njegove uporabe, z izvedbenim aktom o operativnih smernicah za energijo iz gozdne biomase iz člena 29(8) navedene direktive. |
| --- | --- |

(c)

vzpostavljeni sistem gospodarjenja dokazuje skladnost s trajnostnimi merili za gozdove iz člena 29(6) Direktive (EU) 2018/2001 in, od datuma začetka njegove uporabe, z izvedbenim aktom o operativnih smernicah za energijo iz gozdne biomase iz člena 29(8) navedene direktive.

| 1.4 | Dejavnost ne vključuje degradacije zemljišč z veliko zalogo ogljika (44). |
| --- | --- |

1.4

Dejavnost ne vključuje degradacije zemljišč z veliko zalogo ogljika (44).

| 1.5 | Sistem gospodarjenja, povezan z vzpostavljeno dejavnostjo, izpolnjuje obveznost potrebne skrbnosti in zahteve glede zakonitosti iz Uredbe (EU) št. 995/2010. |
| --- | --- |

1.5

Sistem gospodarjenja, povezan z vzpostavljeno dejavnostjo, izpolnjuje obveznost potrebne skrbnosti in zahteve glede zakonitosti iz Uredbe (EU) št. 995/2010.

| 1.6 | Načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument predvideva spremljanje, ki zagotavlja točnost informacij v načrtu, zlasti kar zadeva podatke, ki se nanašajo na vključeno območje. |
| --- | --- |

1.6

Načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument predvideva spremljanje, ki zagotavlja točnost informacij v načrtu, zlasti kar zadeva podatke, ki se nanašajo na vključeno območje.

2.   Analiza podnebnih koristi

| 2.1 | Za območja, ki izpolnjujejo zahteve na ravni gozdarskih območij izvora za zagotovitev ohranitve ali dolgoročnega povečanja ravni zalog in ponorov ogljika v gozdu v skladu s členom 29(7)(b) Direktive (EU) 2018/2001, dejavnost izpolnjuje naslednji merili:






  (a) | analiza podnebnih koristi kaže, da je neto bilanca emisij in odvzemov toplogrednih plinov, ki jih dejavnost povzroči v obdobju 30 let po začetku izvajanja, nižja od izhodišča, ki ustreza bilanci emisij in odvzemov toplogrednih plinov v obdobju 30 let po začetku izvajanja dejavnosti, povezani z običajnimi praksami, ki bi na vključenem območju potekale, če se ta dejavnost ne bi izvajala; |
| --- | --- | --- |

2.1

Za območja, ki izpolnjujejo zahteve na ravni gozdarskih območij izvora za zagotovitev ohranitve ali dolgoročnega povečanja ravni zalog in ponorov ogljika v gozdu v skladu s členom 29(7)(b) Direktive (EU) 2018/2001, dejavnost izpolnjuje naslednji merili:

(a)

analiza podnebnih koristi kaže, da je neto bilanca emisij in odvzemov toplogrednih plinov, ki jih dejavnost povzroči v obdobju 30 let po začetku izvajanja, nižja od izhodišča, ki ustreza bilanci emisij in odvzemov toplogrednih plinov v obdobju 30 let po začetku izvajanja dejavnosti, povezani z običajnimi praksami, ki bi na vključenem območju potekale, če se ta dejavnost ne bi izvajala;

| (b) | dolgoročne podnebne koristi se štejejo za dokazane na podlagi dokaza o uskladitvi s členom 29(7)(b) Direktive (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(b)

dolgoročne podnebne koristi se štejejo za dokazane na podlagi dokaza o uskladitvi s členom 29(7)(b) Direktive (EU) 2018/2001.

| 2.2 | Za območja, ki ne izpolnjujejo zahtev na ravni gozdarskega območja izvora, da se zagotovi ohranitev ali dolgoročno povečanje ravni zalog ogljika in ponorov v gozdu v skladu s členom 29(7)(b) Direktive (EU) 2018/2001, dejavnost izpolnjuje naslednja merila:






  (a) | analiza podnebnih koristi kaže, da je neto bilanca emisij in odvzemov toplogrednih plinov, ki jih dejavnost povzroči v obdobju 30 let po začetku izvajanja, nižja od izhodišča, ki ustreza bilanci emisij in odvzemov toplogrednih plinov v obdobju 30 let po začetku izvajanja dejavnosti, povezani z običajnimi praksami, ki bi na zadevnem območju potekale, če se ta dejavnost ne bi izvajala; |
| --- | --- | --- |

2.2

Za območja, ki ne izpolnjujejo zahtev na ravni gozdarskega območja izvora, da se zagotovi ohranitev ali dolgoročno povečanje ravni zalog ogljika in ponorov v gozdu v skladu s členom 29(7)(b) Direktive (EU) 2018/2001, dejavnost izpolnjuje naslednja merila:

(a)

analiza podnebnih koristi kaže, da je neto bilanca emisij in odvzemov toplogrednih plinov, ki jih dejavnost povzroči v obdobju 30 let po začetku izvajanja, nižja od izhodišča, ki ustreza bilanci emisij in odvzemov toplogrednih plinov v obdobju 30 let po začetku izvajanja dejavnosti, povezani z običajnimi praksami, ki bi na zadevnem območju potekale, če se ta dejavnost ne bi izvajala;

| (b) | predvidena dolgoročna povprečna neto bilanca toplogrednih plinov dejavnosti je nižja od dolgoročne povprečne bilance toplogrednih plinov, predvidene za izhodišče iz točke 2.2, kadar dolgoročnost pomeni daljše trajanje, in sicer med 100 leti in trajanjem celotnega gozdnega cikla. |
| --- | --- |

(b)

predvidena dolgoročna povprečna neto bilanca toplogrednih plinov dejavnosti je nižja od dolgoročne povprečne bilance toplogrednih plinov, predvidene za izhodišče iz točke 2.2, kadar dolgoročnost pomeni daljše trajanje, in sicer med 100 leti in trajanjem celotnega gozdnega cikla.

| 2.3 | Izračun podnebnih koristi izpolnjuje vsa naslednja merila:






  (a) | analiza je skladna z izpopolnitvijo Smernic IPCC za nacionalne evidence toplogrednih plinov iz leta 2006, ki je bila izdana leta 2019 (45). Analiza podnebnih koristi temelji na preglednih, točnih, skladnih, popolnih in primerljivih informacijah, zajema vsa skladišča ogljika, na katera vpliva dejavnost, vključno z nadzemno biomaso, podzemno biomaso, odmrlimi drevesi, odpadki in zemljo, temelji na najbolj konservativnih predpostavkah za izračune ter ustrezno obravnava tveganja nestalnosti in obratnosti pri sekvestraciji ogljika, tveganje za nasičenost in tveganje za uhajanje; |
| --- | --- | --- |

2.3

Izračun podnebnih koristi izpolnjuje vsa naslednja merila:

(a)

analiza je skladna z izpopolnitvijo Smernic IPCC za nacionalne evidence toplogrednih plinov iz leta 2006, ki je bila izdana leta 2019 (45). Analiza podnebnih koristi temelji na preglednih, točnih, skladnih, popolnih in primerljivih informacijah, zajema vsa skladišča ogljika, na katera vpliva dejavnost, vključno z nadzemno biomaso, podzemno biomaso, odmrlimi drevesi, odpadki in zemljo, temelji na najbolj konservativnih predpostavkah za izračune ter ustrezno obravnava tveganja nestalnosti in obratnosti pri sekvestraciji ogljika, tveganje za nasičenost in tveganje za uhajanje;

| (b) | običajne prakse, vključno s praksami spravila, so ene od naslednjih:






  (i) | prakse gospodarjenja, kot so dokumentirane v zadnji različici načrta za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednega instrumenta pred začetkom dejavnosti, če obstaja, |
| --- | --- | --- |

(b)

običajne prakse, vključno s praksami spravila, so ene od naslednjih:

(i)

prakse gospodarjenja, kot so dokumentirane v zadnji različici načrta za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednega instrumenta pred začetkom dejavnosti, če obstaja,

| (ii) | najnovejše običajne prakse pred začetkom dejavnosti ali |
| --- | --- |

(ii)

najnovejše običajne prakse pred začetkom dejavnosti ali

| (iii) | prakse, ki ustrezajo sistemu gospodarjenja, ki zagotavlja ohranitev ali dolgoročno povečanje ravni zalog ogljika in ponorov na gozdnem območju, kot je določeno v členu 29(7)(b) Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(iii)

prakse, ki ustrezajo sistemu gospodarjenja, ki zagotavlja ohranitev ali dolgoročno povečanje ravni zalog ogljika in ponorov na gozdnem območju, kot je določeno v členu 29(7)(b) Direktive (EU) 2018/2001;

| (c) | raven podrobnosti analize je sorazmerna z velikostjo zadevnega območja in uporabljene so vrednosti, specifične za zadevno območje; |
| --- | --- |

(c)

raven podrobnosti analize je sorazmerna z velikostjo zadevnega območja in uporabljene so vrednosti, specifične za zadevno območje;

| (d) | emisije in odvzemi, ki so posledica naravnih motenj, kot so napadi škodljivih organizmov in izbruhi bolezni, gozdni požari, veter in škoda, ki jo povzročijo neurja, ki vplivajo na območje in povzročajo slabše rezultate, ne pomenijo neizpolnjevanja Uredbe (EU) 2020/852, če je analiza podnebnih koristi skladna z izpopolnitvijo Smernic IPPC za nacionalne evidence toplogrednih plinov iz leta 2006, ki je bila izdana leta 2019, v zvezi z emisijami in odvzemi zaradi naravnih motenj. |
| --- | --- |

(d)

emisije in odvzemi, ki so posledica naravnih motenj, kot so napadi škodljivih organizmov in izbruhi bolezni, gozdni požari, veter in škoda, ki jo povzročijo neurja, ki vplivajo na območje in povzročajo slabše rezultate, ne pomenijo neizpolnjevanja Uredbe (EU) 2020/852, če je analiza podnebnih koristi skladna z izpopolnitvijo Smernic IPPC za nacionalne evidence toplogrednih plinov iz leta 2006, ki je bila izdana leta 2019, v zvezi z emisijami in odvzemi zaradi naravnih motenj.

| 2.4 | Za gozdarska gospodarstva, manjša od 13 ha, izvedba analize podnebnih koristi ni potrebna. |
| --- | --- |

2.4

Za gozdarska gospodarstva, manjša od 13 ha, izvedba analize podnebnih koristi ni potrebna.

3.   Jamstvo trajnosti

| 3.1 | V skladu z nacionalnim pravom stanje gozda na območju, na katerem se izvaja dejavnost, zagotavlja eno od naslednjih meril:






  (a) | območje je razvrščeno kot stalno gozdno območje, kot ga opredeljuje FAO (46); |
| --- | --- | --- |

3.1

V skladu z nacionalnim pravom stanje gozda na območju, na katerem se izvaja dejavnost, zagotavlja eno od naslednjih meril:

(a)

območje je razvrščeno kot stalno gozdno območje, kot ga opredeljuje FAO (46);

| (b) | območje je razvrščeno kot zavarovano območje; |
| --- | --- |

(b)

območje je razvrščeno kot zavarovano območje;

| (c) | za območje velja pravno ali pogodbeno jamstvo, ki zagotavlja, da bo območje ostalo gozd. |
| --- | --- |

(c)

za območje velja pravno ali pogodbeno jamstvo, ki zagotavlja, da bo območje ostalo gozd.

| 3.2 | V skladu z nacionalnim pravom se subjekt, ki izvaja dejavnost, zaveže, da bodo prihodnje posodobitve načrta za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednega instrumenta po zaključku financirane dejavnosti še naprej usmerjene v zagotavljanje podnebnih koristi, kot je določeno v točki 2. Subjekt, ki izvaja dejavnost, se poleg tega zaveže, da bo kakršno koli zmanjšanje podnebnih koristi iz točke 2 uravnal z enakovredno podnebno koristjo, ki izhaja iz izvajanja dejavnosti, ki ustreza eni od gozdarskih dejavnosti, opredeljenih v tej uredbi. |
| --- | --- |

3.2

V skladu z nacionalnim pravom se subjekt, ki izvaja dejavnost, zaveže, da bodo prihodnje posodobitve načrta za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednega instrumenta po zaključku financirane dejavnosti še naprej usmerjene v zagotavljanje podnebnih koristi, kot je določeno v točki 2. Subjekt, ki izvaja dejavnost, se poleg tega zaveže, da bo kakršno koli zmanjšanje podnebnih koristi iz točke 2 uravnal z enakovredno podnebno koristjo, ki izhaja iz izvajanja dejavnosti, ki ustreza eni od gozdarskih dejavnosti, opredeljenih v tej uredbi.

4.   Revizija

V dveh letih po začetku dejavnosti in nato vsakih deset let skladnost dejavnosti z merili za bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb in merili za nebistveno škodovanje preveri eden od naslednjih subjektov:

| (a) | ustrezni nacionalni pristojni organi; |
| --- | --- |

(a)

ustrezni nacionalni pristojni organi;

| (b) | neodvisni certifikacijski organ tretje osebe, na zahtevo nacionalnih organov ali subjekta, ki izvaja dejavnost. |
| --- | --- |

(b)

neodvisni certifikacijski organ tretje osebe, na zahtevo nacionalnih organov ali subjekta, ki izvaja dejavnost.

Za zmanjšanje stroškov se lahko revizije izvedejo skupaj s certificiranjem gozdov, podnebnim certificiranjem ali drugo revizijo.

Neodvisni certifikacijski organ tretje osebe ni neposredno povezan z lastnikom ali ustanoviteljem in ni vključen v razvoj ali izvajanje dejavnosti.

5.   Ocena skupine

Skladnost z merili za bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb in z merili za nebistveno škodovanje se lahko preveri:

| (a) | na ravni gozdarskega območja izvora (47), kot je opredeljeno v členu 2(30) Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(a)

na ravni gozdarskega območja izvora (47), kot je opredeljeno v členu 2(30) Direktive (EU) 2018/2001;

| (b) | na ravni skupine gospodarstev, ki so dovolj homogena, da se lahko oceni tveganje glede trajnostnosti gozdarske dejavnosti, kadar so vsa ta gospodarstva medsebojno trajno povezana in sodelujejo v dejavnosti ter skupina teh gospodarstev ostaja enaka pri vseh naslednjih revizijah. |
| --- | --- |

(b)

na ravni skupine gospodarstev, ki so dovolj homogena, da se lahko oceni tveganje glede trajnostnosti gozdarske dejavnosti, kadar so vsa ta gospodarstva medsebojno trajno povezana in sodelujejo v dejavnosti ter skupina teh gospodarstev ostaja enaka pri vseh naslednjih revizijah.

Nebistveno škodovanje

| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

Podrobne informacije iz točke 1.2 (i) vključujejo določbe za izpolnjevanje meril iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Gozdnogojitvena sprememba, ki jo dejavnost povzroči na območju, zajetem z dejavnostjo, verjetno ne bo povzročila bistvenega zmanjšanja trajnostne oskrbe s primarno gozdno biomaso, primerno za proizvodnjo lesnih proizvodov z dolgoročnim potencialom za krožnost. To merilo se lahko dokaže z analizo podnebnih koristi iz točke 2.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Uporaba pesticidov je zmanjšana in prednost imajo alternativni pristopi in tehnike, kar lahko vključuje nekemične alternative pesticidom, v skladu z Direktivo 2009/128/ES, z izjemo primerov, ko je uporaba pesticidov potrebna za nadzorovanje napadov škodljivih organizmov ali izbruhov bolezni.

Dejavnost zmanjšuje uporabo gnojil in ne uporablja gnoja. Dejavnost je skladna z Uredbo (EU) 2019/1009 ali nacionalnimi pravili o gnojilih ali sredstvih za izboljšanje tal za kmetijsko rabo.

Sprejeti so dobro dokumentirani in preverljivi ukrepi za preprečevanje uporabe aktivnih snovi, ki so navedene v delu A Priloge I k Uredbi (EU) 2019/1021 (48), Rotterdamski konvenciji o postopku soglasja po predhodnem obveščanju za določene nevarne kemikalije in pesticide v mednarodni trgovini, Konvenciji Minamata o živem srebru in Montrealskem protokolu o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč, ter aktivnih snovi, ki so v priporočilih SZO za razvrščanje pesticidov po nevarnosti (49) razvrščene v razred Ia („izjemno nevarne“) ali Ib („zelo nevarne“). Dejavnost je skladna z ustreznim nacionalnim pravom o aktivnih snoveh.

Preprečuje se onesnaževanje vode in tal, v primeru onesnaževanja pa se sprejmejo sanacijski ukrepi.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Na območjih, ki jih pristojni nacionalni organ določi kot ohranitvena, ali v habitatih, ki so zaščiteni, je dejavnost skladna s cilji ohranjanja za taka območja.

Habitati, ki so posebej občutljivi na izgubo biotske raznovrstnosti ali imajo visoko ohranitveno vrednost, ali območja, rezervirana za obnovo takih habitatov v skladu z nacionalnim pravom, se ne spreminjajo.

Podrobne informacije iz točke 1.2(i) vključujejo določbe za ohranjanje in po možnosti povečanje biotske raznovrstnosti v skladu z nacionalnimi in lokalnimi določbami, vključno z naslednjimi:

| (a) | zagotavljanje dobrega stanja ohranjenosti habitatov in vrst, ohranjanje značilnih vrst v habitatih; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljanje dobrega stanja ohranjenosti habitatov in vrst, ohranjanje značilnih vrst v habitatih;

| (b) | izključevanje uporabe ali izpusta invazivnih tujerodnih vrst; |
| --- | --- |

(b)

izključevanje uporabe ali izpusta invazivnih tujerodnih vrst;

| (c) | izključevanje uporabe tujerodnih vrst, razen če se lahko dokaže, da:






  (i) | uporaba gozdnega reprodukcijskega materiala vodi do ugodnih in ustreznih pogojev v ekosistemih (kot so podnebje, merila za tla, rastlinski pasovi in odpornost proti gozdnim požarom), |
| --- | --- | --- |

(c)

izključevanje uporabe tujerodnih vrst, razen če se lahko dokaže, da:

(i)

uporaba gozdnega reprodukcijskega materiala vodi do ugodnih in ustreznih pogojev v ekosistemih (kot so podnebje, merila za tla, rastlinski pasovi in odpornost proti gozdnim požarom),

| (ii) | domorodne vrste na območju niso več prilagojene predvidenim podnebnim ter talnim in hidrološkim razmeram; |
| --- | --- |

(ii)

domorodne vrste na območju niso več prilagojene predvidenim podnebnim ter talnim in hidrološkim razmeram;

| (d) | zagotavljanje ohranjanja in izboljšanja fizikalne, kemijske in biološke kakovosti tal; |
| --- | --- |

(d)

zagotavljanje ohranjanja in izboljšanja fizikalne, kemijske in biološke kakovosti tal;

| (e) | spodbujanje praks, ki koristijo biotski raznovrstnosti in krepijo naravne procese v gozdovih; |
| --- | --- |

(e)

spodbujanje praks, ki koristijo biotski raznovrstnosti in krepijo naravne procese v gozdovih;

| (f) | izključevanje spreminjanja ekosistemov z visoko stopnjo biotske raznovrstnosti v ekosisteme z nižjo stopnjo biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

(f)

izključevanje spreminjanja ekosistemov z visoko stopnjo biotske raznovrstnosti v ekosisteme z nižjo stopnjo biotske raznovrstnosti;

| (g) | zagotavljanje raznovrstnosti povezanih habitatov in vrst, povezanih z gozdovi; |
| --- | --- |

(g)

zagotavljanje raznovrstnosti povezanih habitatov in vrst, povezanih z gozdovi;

| (h) | zagotavljanje raznovrstnosti struktur sestoja ter ohranjanje ali povečevanje sestojev v zreli fazi in mrtvega gozda. |
| --- | --- |

(h)

zagotavljanje raznovrstnosti struktur sestoja ter ohranjanje ali povečevanje sestojev v zreli fazi in mrtvega gozda.

1.4.   Ohranitveno gozdarstvo

Opis dejavnosti

Dejavnost zajema dejavnosti gospodarjenja z gozdovi, katerih cilj je ohranitev enega ali več habitatov ali vrst. Ohranitveno gozdarstvo ne predvideva spremembe rabe zemljišča in se izvaja na zemljišču, pri čemer gozd pomeni zemljišče, ki ustreza opredelitvi gozda v nacionalnem pravu ali, če ta ne obstaja, opredelitvi gozda s strani FAO (50).

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE A2 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006. Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so omejene na NACE II 02.10, tj. gojenje gozdov in druge gozdarske dejavnosti, 02.20, tj. sečnja, 02.30, tj. nabiranje gozdnih dobrin, razen lesa, in 02.40, tj. storitve za gozdarstvo.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| 1.   Načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument







  1.1 | Dejavnost se izvaja na območju, ki je predmet načrta za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednega instrumenta, kot je določeno v nacionalnem pravu ali, če načrt za gospodarjenje z gozdovi ni opredeljen v nacionalni ureditvi, v skladu z opredelitvijo „gozdne površine z dolgoročnim načrtom za gospodarjenje z gozdovi“ (51) organizacije FAO.
  Načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument zajema obdobje 10 let ali več ter se redno posodablja. |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

1.   Načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument

1.1

Dejavnost se izvaja na območju, ki je predmet načrta za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednega instrumenta, kot je določeno v nacionalnem pravu ali, če načrt za gospodarjenje z gozdovi ni opredeljen v nacionalni ureditvi, v skladu z opredelitvijo „gozdne površine z dolgoročnim načrtom za gospodarjenje z gozdovi“ (51) organizacije FAO.

Načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument zajema obdobje 10 let ali več ter se redno posodablja.

| 1.2 | Zagotovijo se informacije o naslednjih točkah, ki še niso dokumentirane v načrtu za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednem sistemu:






  (a) | ciljih gospodarjenja, vključno z glavnimi ovirami; |
| --- | --- | --- |

1.2

Zagotovijo se informacije o naslednjih točkah, ki še niso dokumentirane v načrtu za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednem sistemu:

(a)

ciljih gospodarjenja, vključno z glavnimi ovirami;

| (b) | splošnih strategijah in dejavnostih, načrtovanih za doseganje ciljev gospodarjenja, vključno s predvidenimi dejavnostmi v celotnem gozdnem ciklu; |
| --- | --- |

(b)

splošnih strategijah in dejavnostih, načrtovanih za doseganje ciljev gospodarjenja, vključno s predvidenimi dejavnostmi v celotnem gozdnem ciklu;

| (c) | opredelitvi okvira gozdnih habitatov, glavnih obstoječih in predvidenih gozdnih drevesnih vrstah ter njihovem številu in porazdelitvi v skladu z okvirom lokalnih gozdnih ekosistemov; |
| --- | --- |

(c)

opredelitvi okvira gozdnih habitatov, glavnih obstoječih in predvidenih gozdnih drevesnih vrstah ter njihovem številu in porazdelitvi v skladu z okvirom lokalnih gozdnih ekosistemov;

| (d) | opredelitvi območja v skladu z njegovo opredelitvijo v zemljiški knjigi; |
| --- | --- |

(d)

opredelitvi območja v skladu z njegovo opredelitvijo v zemljiški knjigi;

| (e) | predelih, cestah, pravicah do prehoda in drugega javnega dostopa, fizičnih značilnostih, vključno z vodnimi potmi in območji, za katera veljajo pravne in druge omejitve; |
| --- | --- |

(e)

predelih, cestah, pravicah do prehoda in drugega javnega dostopa, fizičnih značilnostih, vključno z vodnimi potmi in območji, za katera veljajo pravne in druge omejitve;

| (f) | ukrepih, ki se uporabljajo za ohranjanje dobrega stanja gozdnih ekosistemov; |
| --- | --- |

(f)

ukrepih, ki se uporabljajo za ohranjanje dobrega stanja gozdnih ekosistemov;

| (g) | upoštevanju družbenih vprašanj (vključno z ohranjanjem krajine in posvetovanjem z deležniki v skladu s pogoji iz nacionalnega prava); |
| --- | --- |

(g)

upoštevanju družbenih vprašanj (vključno z ohranjanjem krajine in posvetovanjem z deležniki v skladu s pogoji iz nacionalnega prava);

| (h) | oceni z gozdovi povezanih tveganj, vključno z gozdnimi požari ter napadi škodljivih organizmov in izbruhi bolezni, katere cilj je preprečiti, zmanjšati in nadzorovati tveganja, ter ukrepih, ki se uporabljajo za zaščito pred preostalimi tveganji in prilagajanje nanje; |
| --- | --- |

(h)

oceni z gozdovi povezanih tveganj, vključno z gozdnimi požari ter napadi škodljivih organizmov in izbruhi bolezni, katere cilj je preprečiti, zmanjšati in nadzorovati tveganja, ter ukrepih, ki se uporabljajo za zaščito pred preostalimi tveganji in prilagajanje nanje;

| (i) | vseh merilih za nebistveno škodovanje, ki so povezana z gospodarjenjem z gozdovi. |
| --- | --- |

(i)

vseh merilih za nebistveno škodovanje, ki so povezana z gospodarjenjem z gozdovi.

| 1.3 | Načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument:






  (a) | izkazuje glavni opredeljeni cilj gospodarjenja (52), ki zajema varstvo tal in vode (53), ohranjanje biotske raznovrstnosti (54) ali socialne vloge (55) na podlagi opredelitev FAO; |
| --- | --- | --- |

1.3

Načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument:

(a)

izkazuje glavni opredeljeni cilj gospodarjenja (52), ki zajema varstvo tal in vode (53), ohranjanje biotske raznovrstnosti (54) ali socialne vloge (55) na podlagi opredelitev FAO;

| (b) | spodbuja prakse, ki koristijo biotski raznovrstnosti in krepijo naravne procese v gozdovih; |
| --- | --- |

(b)

spodbuja prakse, ki koristijo biotski raznovrstnosti in krepijo naravne procese v gozdovih;

| (c) | vključuje analizo:






  (i) | vplivov in pritiskov na ohranjanje habitatov ter raznolikost povezanih habitatov; |
| --- | --- | --- |

(c)

vključuje analizo:

(i)

vplivov in pritiskov na ohranjanje habitatov ter raznolikost povezanih habitatov;

| (ii) | pogojevanje spravila za zmanjšanje vplivov na tla; |
| --- | --- |

(ii)

pogojevanje spravila za zmanjšanje vplivov na tla;

| (iii) | druge dejavnosti, ki vplivajo na cilje ohranjanja, kot so lov in ribolov, kmetijske, pašniške in gozdarske dejavnosti ter industrijske, rudarske in komercialne dejavnosti. |
| --- | --- |

(iii)

druge dejavnosti, ki vplivajo na cilje ohranjanja, kot so lov in ribolov, kmetijske, pašniške in gozdarske dejavnosti ter industrijske, rudarske in komercialne dejavnosti.

| 1.4 | Trajnostnost sistemov gospodarjenja z gozdovi, kot so dokumentirani v načrtu iz točke 1.1, se zagotavlja z izbiro najbolj ambicioznega med naslednjimi pristopi:






  (a) | gospodarjenje z gozdovi ustreza nacionalni opredelitvi trajnostnega gospodarjenja z gozdovi, če obstaja; |
| --- | --- | --- |

1.4

Trajnostnost sistemov gospodarjenja z gozdovi, kot so dokumentirani v načrtu iz točke 1.1, se zagotavlja z izbiro najbolj ambicioznega med naslednjimi pristopi:

(a)

gospodarjenje z gozdovi ustreza nacionalni opredelitvi trajnostnega gospodarjenja z gozdovi, če obstaja;

| (b) | gospodarjenje z gozdovi ustreza opredelitvi trajnostnega gospodarjenja z gozdovi Forest Europe (56) in je skladno z vseevropskimi smernicami na operativni ravni za trajnostno gospodarjenje z gozdovi (57); |
| --- | --- |

(b)

gospodarjenje z gozdovi ustreza opredelitvi trajnostnega gospodarjenja z gozdovi Forest Europe (56) in je skladno z vseevropskimi smernicami na operativni ravni za trajnostno gospodarjenje z gozdovi (57);

| (c) | vzpostavljeni sistem gospodarjenja dokazuje skladnost s trajnostnimi merili za gozdove, kot so opredeljena v členu 29(6) Direktive (EU) 2018/2001, in, od datuma začetka njegove uporabe, z izvedbenim aktom o operativnih smernicah za energijo iz gozdne biomase iz člena 29(8) navedene direktive. |
| --- | --- |

(c)

vzpostavljeni sistem gospodarjenja dokazuje skladnost s trajnostnimi merili za gozdove, kot so opredeljena v členu 29(6) Direktive (EU) 2018/2001, in, od datuma začetka njegove uporabe, z izvedbenim aktom o operativnih smernicah za energijo iz gozdne biomase iz člena 29(8) navedene direktive.

| 1.5 | Dejavnost ne vključuje degradacije zemljišč z veliko zalogo ogljika (58). |
| --- | --- |

1.5

Dejavnost ne vključuje degradacije zemljišč z veliko zalogo ogljika (58).

| 1.6 | Sistem gospodarjenja, povezan z vzpostavljeno dejavnostjo, izpolnjuje obveznost potrebne skrbnosti in zahteve glede zakonitosti iz Uredbe (EU) št. 995/2010. |
| --- | --- |

1.6

Sistem gospodarjenja, povezan z vzpostavljeno dejavnostjo, izpolnjuje obveznost potrebne skrbnosti in zahteve glede zakonitosti iz Uredbe (EU) št. 995/2010.

| 1.7 | Načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument predvideva spremljanje, ki zagotavlja točnost informacij v načrtu, zlasti kar zadeva podatke, ki se nanašajo na vključeno območje. |
| --- | --- |

1.7

Načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument predvideva spremljanje, ki zagotavlja točnost informacij v načrtu, zlasti kar zadeva podatke, ki se nanašajo na vključeno območje.

2.   Analiza podnebnih koristi

| 2.1 | Za območja, ki izpolnjujejo zahteve na ravni gozdarskih območij izvora za zagotovitev ohranitve ali dolgoročnega povečanja ravni zalog in ponorov ogljika v gozdu v skladu s členom 29(7)(b) Direktive (EU) 2018/2001, dejavnost izpolnjuje naslednji merili:






  (a) | analiza podnebnih koristi kaže, da je neto bilanca emisij in odvzemov toplogrednih plinov, ki jih dejavnost povzroči v obdobju 30 let po začetku izvajanja, nižja od izhodišča, ki ustreza bilanci emisij in odvzemov toplogrednih plinov v obdobju 30 let po začetku izvajanja dejavnosti, povezani z običajnimi praksami, ki bi na zadevnem območju potekale, če se ta dejavnost ne bi izvajala; |
| --- | --- | --- |

2.1

Za območja, ki izpolnjujejo zahteve na ravni gozdarskih območij izvora za zagotovitev ohranitve ali dolgoročnega povečanja ravni zalog in ponorov ogljika v gozdu v skladu s členom 29(7)(b) Direktive (EU) 2018/2001, dejavnost izpolnjuje naslednji merili:

(a)

analiza podnebnih koristi kaže, da je neto bilanca emisij in odvzemov toplogrednih plinov, ki jih dejavnost povzroči v obdobju 30 let po začetku izvajanja, nižja od izhodišča, ki ustreza bilanci emisij in odvzemov toplogrednih plinov v obdobju 30 let po začetku izvajanja dejavnosti, povezani z običajnimi praksami, ki bi na zadevnem območju potekale, če se ta dejavnost ne bi izvajala;

| (b) | dolgoročne podnebne koristi se štejejo za dokazane na podlagi dokaza o uskladitvi s členom 29(7)(b) Direktive (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

(b)

dolgoročne podnebne koristi se štejejo za dokazane na podlagi dokaza o uskladitvi s členom 29(7)(b) Direktive (EU) 2018/2001.

| 2.2 | Za območja, ki ne izpolnjujejo zahtev na ravni gozdarskega območja izvora, da se zagotovi ohranitev ali dolgoročno povečanje ravni zalog ogljika in ponorov v gozdu v skladu s členom 29(7)(b) Direktive (EU) 2018/2001, dejavnost izpolnjuje naslednja merila:






  (a) | analiza podnebnih koristi kaže, da je neto bilanca emisij in odvzemov toplogrednih plinov, ki jih dejavnost povzroči v obdobju 30 let po začetku izvajanja, nižja od izhodišča, ki ustreza bilanci emisij in odvzemov toplogrednih plinov v obdobju 30 let po začetku izvajanja dejavnosti, povezani z običajnimi praksami, ki bi na zadevnem območju potekale, če se ta dejavnost ne bi izvajala; |
| --- | --- | --- |

2.2

Za območja, ki ne izpolnjujejo zahtev na ravni gozdarskega območja izvora, da se zagotovi ohranitev ali dolgoročno povečanje ravni zalog ogljika in ponorov v gozdu v skladu s členom 29(7)(b) Direktive (EU) 2018/2001, dejavnost izpolnjuje naslednja merila:

(a)

analiza podnebnih koristi kaže, da je neto bilanca emisij in odvzemov toplogrednih plinov, ki jih dejavnost povzroči v obdobju 30 let po začetku izvajanja, nižja od izhodišča, ki ustreza bilanci emisij in odvzemov toplogrednih plinov v obdobju 30 let po začetku izvajanja dejavnosti, povezani z običajnimi praksami, ki bi na zadevnem območju potekale, če se ta dejavnost ne bi izvajala;

| (b) | predvidena dolgoročna povprečna neto bilanca toplogrednih plinov dejavnosti je nižja od dolgoročne povprečne bilance toplogrednih plinov, predvidene za izhodišče iz točke 2.2, kadar dolgoročnost pomeni daljše trajanje, in sicer med 100 leti in trajanjem celotnega gozdnega cikla. |
| --- | --- |

(b)

predvidena dolgoročna povprečna neto bilanca toplogrednih plinov dejavnosti je nižja od dolgoročne povprečne bilance toplogrednih plinov, predvidene za izhodišče iz točke 2.2, kadar dolgoročnost pomeni daljše trajanje, in sicer med 100 leti in trajanjem celotnega gozdnega cikla.

| 2.3 | Izračun podnebnih koristi izpolnjuje vsa naslednja merila:






  (a) | analiza je skladna z izpopolnitvijo Smernic IPCC za nacionalne evidence toplogrednih plinov iz leta 2006, ki je bila izdana leta 2019 (59). Analiza podnebnih koristi temelji na preglednih, točnih, skladnih, popolnih in primerljivih informacijah, zajema vsa skladišča ogljika, na katera vpliva dejavnost, vključno z nadzemno biomaso, podzemno biomaso, odmrlimi drevesi, odpadki in zemljo, temelji na najbolj konservativnih predpostavkah za izračune ter ustrezno obravnava tveganja nestalnosti in obratnosti pri sekvestraciji ogljika, tveganje za nasičenost in tveganje za uhajanje; |
| --- | --- | --- |

2.3

Izračun podnebnih koristi izpolnjuje vsa naslednja merila:

(a)

analiza je skladna z izpopolnitvijo Smernic IPCC za nacionalne evidence toplogrednih plinov iz leta 2006, ki je bila izdana leta 2019 (59). Analiza podnebnih koristi temelji na preglednih, točnih, skladnih, popolnih in primerljivih informacijah, zajema vsa skladišča ogljika, na katera vpliva dejavnost, vključno z nadzemno biomaso, podzemno biomaso, odmrlimi drevesi, odpadki in zemljo, temelji na najbolj konservativnih predpostavkah za izračune ter ustrezno obravnava tveganja nestalnosti in obratnosti pri sekvestraciji ogljika, tveganje za nasičenost in tveganje za uhajanje;

| (b) | običajne prakse, vključno s praksami spravila, so ene od naslednjih:






  (i) | prakse gospodarjenja, kot so dokumentirane v zadnji različici načrta za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednega instrumenta pred začetkom dejavnosti, če obstaja, |
| --- | --- | --- |

(b)

običajne prakse, vključno s praksami spravila, so ene od naslednjih:

(i)

prakse gospodarjenja, kot so dokumentirane v zadnji različici načrta za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednega instrumenta pred začetkom dejavnosti, če obstaja,

| (ii) | najnovejše običajne prakse pred začetkom dejavnosti ali |
| --- | --- |

(ii)

najnovejše običajne prakse pred začetkom dejavnosti ali

| (iii) | prakse, ki ustrezajo sistemu gospodarjenja, ki zagotavlja ohranitev ali dolgoročno povečanje ravni zalog ogljika in ponorov na gozdnem območju, kot je določeno v členu 29(7)(b) Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(iii)

prakse, ki ustrezajo sistemu gospodarjenja, ki zagotavlja ohranitev ali dolgoročno povečanje ravni zalog ogljika in ponorov na gozdnem območju, kot je določeno v členu 29(7)(b) Direktive (EU) 2018/2001;

| (c) | raven podrobnosti analize je sorazmerna z velikostjo zadevnega območja in uporabljene so vrednosti, specifične za zadevno območje; |
| --- | --- |

(c)

raven podrobnosti analize je sorazmerna z velikostjo zadevnega območja in uporabljene so vrednosti, specifične za zadevno območje;

| (d) | emisije in odvzemi, ki so posledica naravnih motenj, kot so napadi škodljivih organizmov in izbruhi bolezni, gozdni požari, veter in škoda, ki jo povzročijo neurja, ki vplivajo na območje in povzročajo slabše rezultate, ne pomenijo neizpolnjevanja meril iz Uredbe (EU) 2020/852, če je analiza podnebnih koristi skladna z izpopolnitvijo Smernic IPPC za nacionalne evidence toplogrednih plinov iz leta 2006, ki je bila izdana leta 2019, v zvezi z emisijami in odvzemi zaradi naravnih motenj. |
| --- | --- |

(d)

emisije in odvzemi, ki so posledica naravnih motenj, kot so napadi škodljivih organizmov in izbruhi bolezni, gozdni požari, veter in škoda, ki jo povzročijo neurja, ki vplivajo na območje in povzročajo slabše rezultate, ne pomenijo neizpolnjevanja meril iz Uredbe (EU) 2020/852, če je analiza podnebnih koristi skladna z izpopolnitvijo Smernic IPPC za nacionalne evidence toplogrednih plinov iz leta 2006, ki je bila izdana leta 2019, v zvezi z emisijami in odvzemi zaradi naravnih motenj.

| 2.4 | Za gozdarska gospodarstva, manjša od 13 ha, izvedba analize podnebnih koristi ni potrebna. |
| --- | --- |

2.4

Za gozdarska gospodarstva, manjša od 13 ha, izvedba analize podnebnih koristi ni potrebna.

3.   Jamstvo trajnosti

| 3.1 | V skladu z nacionalnim pravom opredelitev območja, na katerem se izvaja dejavnost, kot gozda zagotavlja eno od naslednjih meril:






  (a) | območje je razvrščeno kot stalno gozdno območje, kot ga opredeljuje FAO (60); |
| --- | --- | --- |

3.1

V skladu z nacionalnim pravom opredelitev območja, na katerem se izvaja dejavnost, kot gozda zagotavlja eno od naslednjih meril:

(a)

območje je razvrščeno kot stalno gozdno območje, kot ga opredeljuje FAO (60);

| (b) | območje je razvrščeno kot zavarovano območje; |
| --- | --- |

(b)

območje je razvrščeno kot zavarovano območje;

| (c) | za območje velja pravno ali pogodbeno jamstvo, ki zagotavlja, da bo območje ostalo gozd. |
| --- | --- |

(c)

za območje velja pravno ali pogodbeno jamstvo, ki zagotavlja, da bo območje ostalo gozd.

| 3.2 | V skladu z nacionalnim pravom se subjekt, ki izvaja dejavnost, zaveže, da bodo prihodnje posodobitve načrta za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednega instrumenta po zaključku financirane dejavnosti še naprej usmerjene v zagotavljanje podnebnih koristi, kot je določeno v točki 2. Subjekt, ki izvaja dejavnost, se poleg tega zaveže, da bo kakršno koli zmanjšanje podnebnih koristi iz točke 2 uravnal z enakovredno podnebno koristjo, ki izhaja iz izvajanja dejavnosti, ki ustreza eni od gozdarskih dejavnosti, opredeljenih v tej uredbi. |
| --- | --- |

3.2

V skladu z nacionalnim pravom se subjekt, ki izvaja dejavnost, zaveže, da bodo prihodnje posodobitve načrta za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednega instrumenta po zaključku financirane dejavnosti še naprej usmerjene v zagotavljanje podnebnih koristi, kot je določeno v točki 2. Subjekt, ki izvaja dejavnost, se poleg tega zaveže, da bo kakršno koli zmanjšanje podnebnih koristi iz točke 2 uravnal z enakovredno podnebno koristjo, ki izhaja iz izvajanja dejavnosti, ki ustreza eni od gozdarskih dejavnosti, opredeljenih v tej uredbi.

4.   Revizija

V dveh letih po začetku dejavnosti in nato vsakih deset let skladnost dejavnosti z merili za bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb in merili za nebistveno škodovanje preveri eden od naslednjih subjektov:

| (a) | ustrezni nacionalni pristojni organi; |
| --- | --- |

(a)

ustrezni nacionalni pristojni organi;

| (b) | neodvisni certifikacijski organ tretje osebe, na zahtevo nacionalnih organov ali subjekta, ki izvaja dejavnost. |
| --- | --- |

(b)

neodvisni certifikacijski organ tretje osebe, na zahtevo nacionalnih organov ali subjekta, ki izvaja dejavnost.

Za zmanjšanje stroškov se lahko revizije izvedejo skupaj s certificiranjem gozdov, podnebnim certificiranjem ali drugo revizijo.

Neodvisni certifikacijski organ tretje osebe ni neposredno povezan z lastnikom ali ustanoviteljem in ni vključen v razvoj ali izvajanje dejavnosti.

5.   Ocena skupine

Skladnost z merili za bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb in z merili za nebistveno škodovanje se lahko preveri:

| (a) | na ravni gozdarskega območja izvora (61), kot je opredeljeno v členu 2(30) Direktive (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(a)

na ravni gozdarskega območja izvora (61), kot je opredeljeno v členu 2(30) Direktive (EU) 2018/2001;

| (b) | na ravni skupine gozdarskih gospodarstev, ki so dovolj homogena, da se lahko oceni tveganje glede trajnostnosti gozdarske dejavnosti, kadar so vsa ta gospodarstva medsebojno trajno povezana in sodelujejo v dejavnosti ter skupina teh gospodarstev ostaja enaka pri vseh naslednjih revizijah. |
| --- | --- |

(b)

na ravni skupine gozdarskih gospodarstev, ki so dovolj homogena, da se lahko oceni tveganje glede trajnostnosti gozdarske dejavnosti, kadar so vsa ta gospodarstva medsebojno trajno povezana in sodelujejo v dejavnosti ter skupina teh gospodarstev ostaja enaka pri vseh naslednjih revizijah.

Nebistveno škodovanje

| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

Podrobne informacije iz točke 1.2(i) vključujejo določbe za izpolnjevanje meril iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Gozdnogojitvena sprememba, ki jo dejavnost povzroči na območju, zajetem z dejavnostjo, verjetno ne bo povzročila bistvenega zmanjšanja trajnostne oskrbe s primarno gozdno biomaso, primerno za proizvodnjo lesnih proizvodov z dolgoročnim potencialom za krožnost. To merilo se lahko dokaže z analizo podnebnih koristi iz točke 2.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Pri dejavnosti se ne uporabljajo pesticidi ali gnojila.

Sprejeti so dobro dokumentirani in preverljivi ukrepi za preprečevanje uporabe aktivnih snovi, ki so navedene v delu A Priloge I k Uredbi (EU) 2019/1021 (62), Rotterdamski konvenciji o postopku soglasja po predhodnem obveščanju za določene nevarne kemikalije in pesticide v mednarodni trgovini, Konvenciji Minamata o živem srebru in Montrealskem protokolu o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč, ter aktivnih snovi, ki so v priporočilih SZO za razvrščanje pesticidov po nevarnosti (63) razvrščene v razred Ia („izjemno nevarne“) ali Ib („zelo nevarne“). Dejavnost je skladna z ustreznim nacionalnim pravom o aktivnih snoveh.

Preprečuje se onesnaževanje vode in tal, v primeru onesnaževanja pa se sprejmejo sanacijski ukrepi.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Na območjih, ki jih pristojni nacionalni organ določi kot ohranitvena, ali v habitatih, ki so zaščiteni, je dejavnost skladna s cilji ohranjanja za taka območja.

Habitati, ki so posebej občutljivi na izgubo biotske raznovrstnosti ali imajo visoko ohranitveno vrednost, ali območja, rezervirana za obnovo takih habitatov v skladu z nacionalnim pravom, se ne spreminjajo.

Podrobne informacije iz točke 1.2(i) vključujejo določbe za ohranjanje in po možnosti povečanje biotske raznovrstnosti v skladu z nacionalnimi in lokalnimi določbami, vključno z naslednjimi:

| (a) | zagotavljanje dobrega stanja ohranjenosti habitatov in vrst, ohranjanje značilnih vrst v habitatih; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljanje dobrega stanja ohranjenosti habitatov in vrst, ohranjanje značilnih vrst v habitatih;

| (b) | izključevanje uporabe ali izpusta invazivnih tujerodnih vrst; |
| --- | --- |

(b)

izključevanje uporabe ali izpusta invazivnih tujerodnih vrst;

| (c) | izključevanje uporabe tujerodnih vrst, razen če se lahko dokaže, da:






  (i) | uporaba gozdnega reprodukcijskega materiala vodi do ugodnih in ustreznih pogojev v ekosistemih (kot so podnebje, merila za tla, rastlinski pasovi in odpornost proti gozdnim požarom), |
| --- | --- | --- |

(c)

izključevanje uporabe tujerodnih vrst, razen če se lahko dokaže, da:

(i)

uporaba gozdnega reprodukcijskega materiala vodi do ugodnih in ustreznih pogojev v ekosistemih (kot so podnebje, merila za tla, rastlinski pasovi in odpornost proti gozdnim požarom),

| (ii) | domorodne vrste na območju niso več prilagojene predvidenim podnebnim ter talnim in hidrološkim razmeram; |
| --- | --- |

(ii)

domorodne vrste na območju niso več prilagojene predvidenim podnebnim ter talnim in hidrološkim razmeram;

| (d) | zagotavljanje ohranjanja in izboljšanja fizikalne, kemijske in biološke kakovosti tal; |
| --- | --- |

(d)

zagotavljanje ohranjanja in izboljšanja fizikalne, kemijske in biološke kakovosti tal;

| (e) | spodbujanje praks, ki koristijo biotski raznovrstnosti in krepijo naravne procese v gozdovih; |
| --- | --- |

(e)

spodbujanje praks, ki koristijo biotski raznovrstnosti in krepijo naravne procese v gozdovih;

| (f) | izključevanje spreminjanja ekosistemov z visoko stopnjo biotske raznovrstnosti v ekosisteme z nižjo stopnjo biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

(f)

izključevanje spreminjanja ekosistemov z visoko stopnjo biotske raznovrstnosti v ekosisteme z nižjo stopnjo biotske raznovrstnosti;

| (g) | zagotavljanje raznovrstnosti povezanih habitatov in vrst, povezanih z gozdovi; |
| --- | --- |

(g)

zagotavljanje raznovrstnosti povezanih habitatov in vrst, povezanih z gozdovi;

| (h) | zagotavljanje raznovrstnosti struktur sestoja ter ohranjanje ali povečevanje sestojev v zreli fazi in mrtvega gozda. |
| --- | --- |

(h)

zagotavljanje raznovrstnosti struktur sestoja ter ohranjanje ali povečevanje sestojev v zreli fazi in mrtvega gozda.

2.   DEJAVNOSTI VARSTVA IN OBNOVE OKOLJA

2.1.   Obnova mokrišč

Opis dejavnosti

Obnova mokrišč se nanaša na gospodarske dejavnosti, ki spodbujajo ponovno vzpostavitev izvornega stanja mokrišč, in gospodarske dejavnosti, ki izboljšujejo funkcije mokrišč, ne nujno s spodbujanjem ponovne vzpostavitve stanja pred motnjo, pri čemer mokrišče pomeni območje, ki ustreza mednarodni opredelitvi mokrišča (64) ali šotišča (65), kot je določena v Konvenciji o mokriščih, ki so mednarodnega pomena, zlasti kot habitati vodnih ptic (Ramsarska konvencija) (66). Zadevno območje ustreza opredelitvi mokrišč s strani Unije, kot je navedeno v sporočilu Komisije o preudarni uporabi in ohranjanju mokrišč (67).

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji ne sodijo pod posebno kodo NACE v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006, ampak so povezane z razredom 6 statistične klasifikacije dejavnosti za varovanje okolja, vzpostavljene z Uredbo (EU) št. 691/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (68).

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| 1.   Načrt obnove







  1.1 | Območje je zajeto v načrtu obnove, ki je skladen z načeli in smernicami o obnovi mokrišč iz Ramsarske konvencije (69), dokler ni območje razvrščeno kot mokrišče in zajeto v načrtu za gospodarjenje z mokrišči, ki je skladen s smernicami Ramsarske konvencije za načrtovanje gospodarjenja za območja iz Ramsarske konvencije in druga mokrišča (70). Za šotišča se v načrtu obnove upoštevajo priporočila iz ustreznih resolucij k Ramsarski konvenciji, vključno z resolucijo XIII/13. |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

1.   Načrt obnove

1.1

Območje je zajeto v načrtu obnove, ki je skladen z načeli in smernicami o obnovi mokrišč iz Ramsarske konvencije (69), dokler ni območje razvrščeno kot mokrišče in zajeto v načrtu za gospodarjenje z mokrišči, ki je skladen s smernicami Ramsarske konvencije za načrtovanje gospodarjenja za območja iz Ramsarske konvencije in druga mokrišča (70). Za šotišča se v načrtu obnove upoštevajo priporočila iz ustreznih resolucij k Ramsarski konvenciji, vključno z resolucijo XIII/13.

| 1.2 | V načrtu obnove so podrobno proučene lokalne hidrološke in pedološke razmere, vključno z dinamiko nasičenosti tal z vodo ter spreminjanjem aerobnih in anaerobnih pogojev. |
| --- | --- |

1.2

V načrtu obnove so podrobno proučene lokalne hidrološke in pedološke razmere, vključno z dinamiko nasičenosti tal z vodo ter spreminjanjem aerobnih in anaerobnih pogojev.

| 1.3 | V načrtu obnove so obravnavana vsa merila za nebistveno škodovanje, ki se nanašajo na gospodarjenje z mokrišči. |
| --- | --- |

1.3

V načrtu obnove so obravnavana vsa merila za nebistveno škodovanje, ki se nanašajo na gospodarjenje z mokrišči.

| 1.4 | Načrt obnove predvideva spremljanje, ki zagotavlja točnost informacij v načrtu, zlasti kar zadeva podatke, ki se nanašajo na vključeno območje. |
| --- | --- |

1.4

Načrt obnove predvideva spremljanje, ki zagotavlja točnost informacij v načrtu, zlasti kar zadeva podatke, ki se nanašajo na vključeno območje.

2.   Analiza podnebnih koristi

| 2.1 | Dejavnost izpolnjuje naslednja merila:






  (a) | analiza podnebnih koristi kaže, da je neto bilanca emisij in odvzemov toplogrednih plinov, ki jih dejavnost povzroči v obdobju 30 let po začetku izvajanja, nižja od izhodišča, ki ustreza bilanci emisij in odvzemov toplogrednih plinov v obdobju 30 let po začetku izvajanja dejavnosti, povezani z običajnimi praksami, ki bi na zadevnem območju potekale, če se ta dejavnost ne bi izvajala; |
| --- | --- | --- |

2.1

Dejavnost izpolnjuje naslednja merila:

(a)

analiza podnebnih koristi kaže, da je neto bilanca emisij in odvzemov toplogrednih plinov, ki jih dejavnost povzroči v obdobju 30 let po začetku izvajanja, nižja od izhodišča, ki ustreza bilanci emisij in odvzemov toplogrednih plinov v obdobju 30 let po začetku izvajanja dejavnosti, povezani z običajnimi praksami, ki bi na zadevnem območju potekale, če se ta dejavnost ne bi izvajala;

| (b) | predvidena dolgoročna povprečna neto bilanca toplogrednih plinov dejavnosti je nižja od dolgoročne povprečne bilance toplogrednih plinov, predvidene za izhodišče iz točke 2.2, kadar dolgoročnost pomeni 100 let. |
| --- | --- |

(b)

predvidena dolgoročna povprečna neto bilanca toplogrednih plinov dejavnosti je nižja od dolgoročne povprečne bilance toplogrednih plinov, predvidene za izhodišče iz točke 2.2, kadar dolgoročnost pomeni 100 let.

| 2.2 | Izračun podnebnih koristi izpolnjuje vsa naslednja merila:






  (a) | analiza je skladna z izpopolnitvijo Smernic IPCC za nacionalne evidence toplogrednih plinov iz leta 2006, ki je bila izdana leta 2019 (71). Zlasti če se opredelitev mokrišča, uporabljena v taki analizi, razlikuje od opredelitve mokrišča, uporabljene v nacionalnem registru toplogrednih plinov, analiza vključuje opredelitev različnih kategorij zemljišč, zajetih na vključenem območju. Analiza podnebnih koristi temelji na preglednih, točnih, skladnih, popolnih in primerljivih informacijah, zajema vsa skladišča ogljika, na katera vpliva dejavnost, vključno z nadzemno biomaso, podzemno biomaso, odmrlimi drevesi, odpadki in zemljo, temelji na najbolj konservativnih predpostavkah za izračune ter ustrezno obravnava tveganja nestalnosti in obratnosti pri sekvestraciji ogljika, tveganje za nasičenost in tveganje za uhajanje. Za obalna mokrišča se v analizi podnebnih koristi upoštevajo napovedi o pričakovanem relativnem dvigu morske gladine in možnosti migracije mokrišč; |
| --- | --- | --- |

2.2

Izračun podnebnih koristi izpolnjuje vsa naslednja merila:

(a)

analiza je skladna z izpopolnitvijo Smernic IPCC za nacionalne evidence toplogrednih plinov iz leta 2006, ki je bila izdana leta 2019 (71). Zlasti če se opredelitev mokrišča, uporabljena v taki analizi, razlikuje od opredelitve mokrišča, uporabljene v nacionalnem registru toplogrednih plinov, analiza vključuje opredelitev različnih kategorij zemljišč, zajetih na vključenem območju. Analiza podnebnih koristi temelji na preglednih, točnih, skladnih, popolnih in primerljivih informacijah, zajema vsa skladišča ogljika, na katera vpliva dejavnost, vključno z nadzemno biomaso, podzemno biomaso, odmrlimi drevesi, odpadki in zemljo, temelji na najbolj konservativnih predpostavkah za izračune ter ustrezno obravnava tveganja nestalnosti in obratnosti pri sekvestraciji ogljika, tveganje za nasičenost in tveganje za uhajanje. Za obalna mokrišča se v analizi podnebnih koristi upoštevajo napovedi o pričakovanem relativnem dvigu morske gladine in možnosti migracije mokrišč;

| (b) | običajne prakse, vključno s praksami spravila, so ene od naslednjih:






  (i) | prakse gospodarjenja, kot so bile dokumentirane pred začetkom dejavnosti, če obstajajo; |
| --- | --- | --- |

(b)

običajne prakse, vključno s praksami spravila, so ene od naslednjih:

(i)

prakse gospodarjenja, kot so bile dokumentirane pred začetkom dejavnosti, če obstajajo;

| (ii) | najnovejše običajne prakse pred začetkom dejavnosti; |
| --- | --- |

(ii)

najnovejše običajne prakse pred začetkom dejavnosti;

| (c) | raven podrobnosti analize je sorazmerna z velikostjo zadevnega območja in uporabljene so vrednosti, specifične za zadevno območje; |
| --- | --- |

(c)

raven podrobnosti analize je sorazmerna z velikostjo zadevnega območja in uporabljene so vrednosti, specifične za zadevno območje;

| (d) | emisije in odvzemi, ki so posledica naravnih motenj, kot so napadi škodljivih organizmov in izbruhi bolezni, požari, veter in škoda, ki jo povzročijo neurja, ki vplivajo na območje in povzročajo slabše rezultate, ne pomenijo neizpolnjevanja meril iz Uredbe (EU) 2020/852, če je analiza podnebnih koristi skladna z izpopolnitvijo Smernic IPPC za nacionalne evidence toplogrednih plinov iz leta 2006, ki je bila izdana leta 2019, v zvezi z emisijami in odvzemi zaradi naravnih motenj. |
| --- | --- |

(d)

emisije in odvzemi, ki so posledica naravnih motenj, kot so napadi škodljivih organizmov in izbruhi bolezni, požari, veter in škoda, ki jo povzročijo neurja, ki vplivajo na območje in povzročajo slabše rezultate, ne pomenijo neizpolnjevanja meril iz Uredbe (EU) 2020/852, če je analiza podnebnih koristi skladna z izpopolnitvijo Smernic IPPC za nacionalne evidence toplogrednih plinov iz leta 2006, ki je bila izdana leta 2019, v zvezi z emisijami in odvzemi zaradi naravnih motenj.

4.   Jamstvo trajnosti

| 4.1 | V skladu z nacionalnim pravom opredelitev območja, na katerem se izvaja dejavnost, kot mokrišča zagotavlja eno od naslednjih meril:






  (a) | območje je namenjeno temu, da se ohranja kot mokrišče, in pri njem sprememba rabe zemljišča ni mogoča; |
| --- | --- | --- |

4.1

V skladu z nacionalnim pravom opredelitev območja, na katerem se izvaja dejavnost, kot mokrišča zagotavlja eno od naslednjih meril:

(a)

območje je namenjeno temu, da se ohranja kot mokrišče, in pri njem sprememba rabe zemljišča ni mogoča;

| (b) | območje je razvrščeno kot zavarovano območje; |
| --- | --- |

(b)

območje je razvrščeno kot zavarovano območje;

| (c) | za območje velja pravno ali pogodbeno jamstvo, ki zagotavlja, da bo območje ostalo mokrišče. |
| --- | --- |

(c)

za območje velja pravno ali pogodbeno jamstvo, ki zagotavlja, da bo območje ostalo mokrišče.

| 4.2 | V skladu z nacionalnim pravom se subjekt, ki izvaja dejavnost, zaveže, da bodo prihodnje posodobitve načrta obnove po zaključku financirane dejavnosti še naprej usmerjene v zagotavljanje podnebnih koristi, kot je določeno v točki 2. Subjekt, ki izvaja dejavnost, se poleg tega zaveže, da bo kakršno koli zmanjšanje podnebnih koristi iz točke 2 uravnal z enakovredno podnebno koristjo, ki izhaja iz izvajanja dejavnosti, ki ustreza eni od dejavnosti varstva in obnove okolja, opredeljenih v tej uredbi. |
| --- | --- |

4.2

V skladu z nacionalnim pravom se subjekt, ki izvaja dejavnost, zaveže, da bodo prihodnje posodobitve načrta obnove po zaključku financirane dejavnosti še naprej usmerjene v zagotavljanje podnebnih koristi, kot je določeno v točki 2. Subjekt, ki izvaja dejavnost, se poleg tega zaveže, da bo kakršno koli zmanjšanje podnebnih koristi iz točke 2 uravnal z enakovredno podnebno koristjo, ki izhaja iz izvajanja dejavnosti, ki ustreza eni od dejavnosti varstva in obnove okolja, opredeljenih v tej uredbi.

5.   Revizija

V dveh letih po začetku dejavnosti in nato vsakih deset let skladnost dejavnosti z merili za bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb in merili za nebistveno škodovanje preveri eden od naslednjih subjektov:

| (a) | ustrezni nacionalni pristojni organi; |
| --- | --- |

(a)

ustrezni nacionalni pristojni organi;

| (b) | neodvisni certifikacijski organ tretje osebe, na zahtevo nacionalnih organov ali subjekta, ki izvaja dejavnost. |
| --- | --- |

(b)

neodvisni certifikacijski organ tretje osebe, na zahtevo nacionalnih organov ali subjekta, ki izvaja dejavnost.

Za zmanjšanje stroškov se lahko revizije izvedejo skupaj s certificiranjem gozdov, podnebnim certificiranjem ali drugo revizijo.

Neodvisni certifikacijski organ tretje osebe ni neposredno povezan z lastnikom ali ustanoviteljem in ni vključen v razvoj ali izvajanje dejavnosti.

6.   Ocena skupine

Skladnost z merili za bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb in z merili za nebistveno škodovanje se lahko preveri na ravni skupine gospodarstev, ki so dovolj homogena, da se lahko oceni tveganje glede trajnostnosti gozdarske dejavnosti, kadar so vsa ta gospodarstva medsebojno trajno povezana in sodelujejo v dejavnosti ter skupina teh gospodarstev ostaja enaka pri vseh naslednjih revizijah.

Nebistveno škodovanje

| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Izkopavanje šote je čim manjše.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Uporaba pesticidov je zmanjšana na najnižjo možno raven in prednost imajo alternativni pristopi ali tehnike, ki lahko vključujejo nekemične alternative pesticidom, v skladu z Direktivo 2009/128/ES, z izjemo primerov, ko je uporaba pesticidov potrebna za nadzorovanje napadov škodljivih organizmov ali izbruhov bolezni.

Dejavnost zmanjšuje uporabo gnojil in ne uporablja gnoja. Dejavnost je skladna z Uredbo (EU) 2019/1009 ali nacionalnimi pravili o gnojilih ali sredstvih za izboljšanje tal za kmetijsko rabo.

Sprejeti so dobro dokumentirani in preverljivi ukrepi za preprečevanje uporabe aktivnih snovi, ki so navedene v delu A Priloge I k Uredbi (EU) 2019/1021 (72), Rotterdamski konvenciji o postopku soglasja po predhodnem obveščanju za določene nevarne kemikalije in pesticide v mednarodni trgovini, Konvenciji Minamata o živem srebru in Montrealskem protokolu o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč, ter aktivnih snovi, ki so v priporočilih SZO za razvrščanje pesticidov po nevarnosti (73) razvrščene v razred Ia („izjemno nevarne“) ali Ib („zelo nevarne“). Dejavnost je skladna z ustrezno nacionalno izvedbeno zakonodajo o aktivnih snoveh.

Preprečuje se onesnaževanje vode in tal, v primeru onesnaževanja pa se sprejmejo sanacijski ukrepi.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Na območjih, ki jih pristojni nacionalni organ določi kot ohranitvena, ali v habitatih, ki so zaščiteni, je dejavnost skladna s cilji ohranjanja za taka območja.

Habitati, ki so posebej občutljivi na izgubo biotske raznovrstnosti ali imajo visoko ohranitveno vrednost, ali območja, rezervirana za obnovo takih habitatov v skladu z nacionalnim pravom, se ne spreminjajo.

Načrt iz točke 1 (načrt obnove) tega oddelka vključuje določbe za ohranjanje in po možnosti povečanje biotske raznovrstnosti v skladu z nacionalnimi in lokalnimi določbami, vključno z naslednjima:

| (a) | zagotavljanje dobrega stanja ohranjenosti habitatov in vrst, ohranjanje značilnih vrst v habitatih; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljanje dobrega stanja ohranjenosti habitatov in vrst, ohranjanje značilnih vrst v habitatih;

| (b) | izključevanje uporabe ali izpusta invazivnih tujerodnih vrst. |
| --- | --- |

(b)

izključevanje uporabe ali izpusta invazivnih tujerodnih vrst.

3.   PROIZVODNJA

3.1.   Proizvodnja tehnologij za energijo iz obnovljivih virov

Opis dejavnosti

Proizvodnja tehnologij za energijo iz obnovljivih virov, pri čemer je energija iz obnovljivih virov opredeljena v členu 2(1) Direktive (EU) 2018/2001.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti C25, C27 in C28, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Dejavnost v tej kategoriji je omogočitvena dejavnost v skladu s členom 10(1)(i) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| S to gospodarsko dejavnostjo se proizvajajo tehnologije za energijo iz obnovljivih virov. |
| Nebistveno škodovanje |
| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

S to gospodarsko dejavnostjo se proizvajajo tehnologije za energijo iz obnovljivih virov.

Nebistveno škodovanje

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Z dejavnostjo se ocenjuje razpoložljivost in, če je izvedljivo, sprejmejo tehnike, ki podpirajo:

| (a) | ponovno uporabo in uporabo sekundarnih surovin ter ponovno uporabljenih sestavnih delov v proizvedenih izdelkih; |
| --- | --- |

(a)

ponovno uporabo in uporabo sekundarnih surovin ter ponovno uporabljenih sestavnih delov v proizvedenih izdelkih;

| (b) | zasnovo za visoko trpežnost, možnost recikliranja, enostavno razgradnjo in prilagodljivost proizvedenih izdelkov; |
| --- | --- |

(b)

zasnovo za visoko trpežnost, možnost recikliranja, enostavno razgradnjo in prilagodljivost proizvedenih izdelkov;

| (c) | ravnanje z odpadki v proizvodnem procesu, pri katerem ima recikliranje prednost pred odlaganjem; |
| --- | --- |

(c)

ravnanje z odpadki v proizvodnem procesu, pri katerem ima recikliranje prednost pred odlaganjem;

| (d) | informacije o problematičnih snoveh in njihovo sledljivost v celotnem življenjskem ciklu proizvedenih izdelkov. |
| --- | --- |

(d)

informacije o problematičnih snoveh in njihovo sledljivost v celotnem življenjskem ciklu proizvedenih izdelkov.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka C k tej prilogi.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

3.2.   Proizvodnja opreme za proizvodnjo in uporabo vodika

Opis dejavnosti

Proizvodnja opreme za proizvodnjo in uporabo vodika.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti C25, C27 in C28, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Gospodarska dejavnost v tej kategoriji je omogočitvena dejavnost v skladu s členom 10(1)(i) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| Gospodarska dejavnost proizvaja opremo za proizvodnjo vodika v skladu s tehničnimi merili za pregled iz oddelka 3.10 te priloge in opremo za uporabo vodika. |
| Nebistveno škodovanje |
| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

Gospodarska dejavnost proizvaja opremo za proizvodnjo vodika v skladu s tehničnimi merili za pregled iz oddelka 3.10 te priloge in opremo za uporabo vodika.

Nebistveno škodovanje

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Z dejavnostjo se ocenjuje razpoložljivost in, če je izvedljivo, sprejmejo tehnike, ki podpirajo:

| (a) | ponovno uporabo in uporabo sekundarnih surovin ter ponovno uporabljenih sestavnih delov v proizvedenih izdelkih; |
| --- | --- |

(a)

ponovno uporabo in uporabo sekundarnih surovin ter ponovno uporabljenih sestavnih delov v proizvedenih izdelkih;

| (b) | zasnovo za visoko trpežnost, možnost recikliranja, enostavno razgradnjo in prilagodljivost proizvedenih izdelkov; |
| --- | --- |

(b)

zasnovo za visoko trpežnost, možnost recikliranja, enostavno razgradnjo in prilagodljivost proizvedenih izdelkov;

| (c) | ravnanje z odpadki v proizvodnem procesu, pri katerem ima recikliranje prednost pred odlaganjem; |
| --- | --- |

(c)

ravnanje z odpadki v proizvodnem procesu, pri katerem ima recikliranje prednost pred odlaganjem;

| (d) | informacije o problematičnih snoveh in njihovo sledljivost v celotnem življenjskem ciklu proizvedenih izdelkov. |
| --- | --- |

(d)

informacije o problematičnih snoveh in njihovo sledljivost v celotnem življenjskem ciklu proizvedenih izdelkov.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka C k tej prilogi.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

3.3.   Proizvodnja nizkoogljičnih tehnologij za promet

Opis dejavnosti

Proizvodnja, popravilo, vzdrževanje, naknadno opremljanje, spreminjanje namena in nadgradnja nizkoogljičnih vozil, tirnih vozil in plovil za prevoz.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti C29.1, C30.1, C30.2, C30.9, C33.15 in C33.17, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Gospodarska dejavnost v tej kategoriji je omogočitvena dejavnost v skladu s členom 10(1)(i) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| Gospodarska dejavnost proizvaja, popravlja, vzdržuje, naknadno opremlja (74), spreminja namen ali nadgrajuje:






  (a) | vlake in potniške vagone z ničelnimi neposrednimi emisijami CO2 (iz izpušne cevi); |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

Gospodarska dejavnost proizvaja, popravlja, vzdržuje, naknadno opremlja (74), spreminja namen ali nadgrajuje:

(a)

vlake in potniške vagone z ničelnimi neposrednimi emisijami CO2 (iz izpušne cevi);

| (b) | vlake in potniške vagone z ničelnimi neposrednimi emisijami CO2 (iz izpušne cevi) pri vožnji po tirih s potrebno infrastrukturo, kjer taka infrastruktura ni na voljo, pa z uporabo konvencionalnega motorja (bimodalnost). |
| --- | --- |

(b)

vlake in potniške vagone z ničelnimi neposrednimi emisijami CO2 (iz izpušne cevi) pri vožnji po tirih s potrebno infrastrukturo, kjer taka infrastruktura ni na voljo, pa z uporabo konvencionalnega motorja (bimodalnost).

| (c) | prevozna sredstva za mestni, primestni in cestni potniški promet z ničelnimi neposrednimi emisijami CO2 (iz izpušne cevi) iz vozil; |
| --- | --- |

(c)

prevozna sredstva za mestni, primestni in cestni potniški promet z ničelnimi neposrednimi emisijami CO2 (iz izpušne cevi) iz vozil;

| (d) | do 31. decembra 2025 vozila, razvrščena v kategoriji M2 in M3 (75), katerih karoserija je razvrščena kot „CA“ (enonivojsko vozilo), „CB“ (dvonivojsko vozilo), „CC“ (enonivojsko členkasto vozilo) ali „CD“ (dvonivojsko členkasto vozilo) (76) ter ki so v skladu z najnovejšim standardom Euro VI, tj. z zahtevami iz Uredbe (ES) št. 595/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (77) in, od začetka veljavnosti sprememb te uredbe, iz zadevnih aktov o spremembah, še preden se začnejo uporabljati, ter z najnovejšo stopnjo standarda Euro VI iz preglednice 1 iz Dodatka 9 k Prilogi I k Uredbi Komisije (EU) št. 582/2011 (78), kadar so določbe, ki urejajo to stopnjo, že začele veljati, vendar se še ne uporabljajo za ta tip vozila (79). Kadar tak standard ni na voljo, so neposredne emisije CO2 vozil ničelne; |
| --- | --- |

(d)

do 31. decembra 2025 vozila, razvrščena v kategoriji M2 in M3 (75), katerih karoserija je razvrščena kot „CA“ (enonivojsko vozilo), „CB“ (dvonivojsko vozilo), „CC“ (enonivojsko členkasto vozilo) ali „CD“ (dvonivojsko členkasto vozilo) (76) ter ki so v skladu z najnovejšim standardom Euro VI, tj. z zahtevami iz Uredbe (ES) št. 595/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (77) in, od začetka veljavnosti sprememb te uredbe, iz zadevnih aktov o spremembah, še preden se začnejo uporabljati, ter z najnovejšo stopnjo standarda Euro VI iz preglednice 1 iz Dodatka 9 k Prilogi I k Uredbi Komisije (EU) št. 582/2011 (78), kadar so določbe, ki urejajo to stopnjo, že začele veljati, vendar se še ne uporabljajo za ta tip vozila (79). Kadar tak standard ni na voljo, so neposredne emisije CO2 vozil ničelne;

| (e) | pripomočke za osebno mobilnost s pogonom, ki se ustvari s fizično aktivnostjo uporabnika, brezemisijskim motorjem ali kombinacijo brezemisijskega motorja in fizične aktivnosti; |
| --- | --- |

(e)

pripomočke za osebno mobilnost s pogonom, ki se ustvari s fizično aktivnostjo uporabnika, brezemisijskim motorjem ali kombinacijo brezemisijskega motorja in fizične aktivnosti;

| (f) | vozila kategorij M1 in N1, ki so razvrščena kot lahka vozila (80) z:






  (i) | do 31. decembra 2025: specifičnimi emisijami CO2, kot so opredeljene v členu 3(1)(h) Uredbe (EU) 2019/631 Evropskega parlamenta in Sveta (81), nižjimi od 50 g CO2/km (nizko- in brezemisijska lahka vozila); |
| --- | --- | --- |

(f)

vozila kategorij M1 in N1, ki so razvrščena kot lahka vozila (80) z:

(i)

do 31. decembra 2025: specifičnimi emisijami CO2, kot so opredeljene v členu 3(1)(h) Uredbe (EU) 2019/631 Evropskega parlamenta in Sveta (81), nižjimi od 50 g CO2/km (nizko- in brezemisijska lahka vozila);

| (ii) | od 1. januarja 2026: ničelnimi specifičnimi emisijami CO2, kot so opredeljene v členu 3(1)(h) Uredbe (EU) 2019/631; |
| --- | --- |

(ii)

od 1. januarja 2026: ničelnimi specifičnimi emisijami CO2, kot so opredeljene v členu 3(1)(h) Uredbe (EU) 2019/631;

| (g) | vozila kategorije L (82) z emisijami CO2 iz izpušne cevi 0 g CO2e/km, izračunanimi v skladu s preskusom emisij, določenim v Uredbi (EU) št. 168/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (83); |
| --- | --- |

(g)

vozila kategorije L (82) z emisijami CO2 iz izpušne cevi 0 g CO2e/km, izračunanimi v skladu s preskusom emisij, določenim v Uredbi (EU) št. 168/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (83);

| (h) | vozila kategorij N2 in N3 ter N1, ki so razvrščena kot težka vozila in niso namenjena transportu fosilnih goriv, katerih največja tehnično dovoljena masa ne presega 7,5 tone in ki so brezemisijska težka vozila, kot so opredeljena v členu 3(11) Uredbe (EU) 2019/1242 Evropskega parlamenta in Sveta (84); |
| --- | --- |

(h)

vozila kategorij N2 in N3 ter N1, ki so razvrščena kot težka vozila in niso namenjena transportu fosilnih goriv, katerih največja tehnično dovoljena masa ne presega 7,5 tone in ki so brezemisijska težka vozila, kot so opredeljena v členu 3(11) Uredbe (EU) 2019/1242 Evropskega parlamenta in Sveta (84);

| (i) | vozila kategorij N2 in N3, ki niso namenjena transportu fosilnih goriv, katerih največja tehnično dovoljena masa presega 7,5 tone in ki so brezemisijska težka vozila, kot so opredeljena v členu 3(11) Uredbe (EU) 2019/1242, ali nizkoemisijska težka vozila, kot so opredeljena v členu 3(12) navedene uredbe; |
| --- | --- |

(i)

vozila kategorij N2 in N3, ki niso namenjena transportu fosilnih goriv, katerih največja tehnično dovoljena masa presega 7,5 tone in ki so brezemisijska težka vozila, kot so opredeljena v členu 3(11) Uredbe (EU) 2019/1242, ali nizkoemisijska težka vozila, kot so opredeljena v členu 3(12) navedene uredbe;

| (j) | potniška plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh, ki:






  (i) | imajo ničelne neposredne emisije CO2 (iz izpušne cevi); |
| --- | --- | --- |

(j)

potniška plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh, ki:

(i)

imajo ničelne neposredne emisije CO2 (iz izpušne cevi);

| (ii) | do 31. decembra 2025, so hibridna plovila in plovila na kombinirano gorivo, ki za normalno delovanje uporabljajo vsaj 50 % svoje energije iz goriv z ničelnimi neposrednimi emisijami CO2 (iz izpušne cevi) ali priključne moči; |
| --- | --- |

(ii)

do 31. decembra 2025, so hibridna plovila in plovila na kombinirano gorivo, ki za normalno delovanje uporabljajo vsaj 50 % svoje energije iz goriv z ničelnimi neposrednimi emisijami CO2 (iz izpušne cevi) ali priključne moči;

| (k) | tovorna plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh, ki niso namenjena transportu fosilnih goriv, ki:






  (i) | imajo ničelne neposredne emisije CO2 (iz izpušne cevi); |
| --- | --- | --- |

(k)

tovorna plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh, ki niso namenjena transportu fosilnih goriv, ki:

(i)

imajo ničelne neposredne emisije CO2 (iz izpušne cevi);

| (ii) | do 31. decembra 2025, imajo neposredne emisije CO2 (iz izpušne cevi) na tonski kilometer (g CO2/tkm), izračunane (ali ocenjene v primeru novih plovil) z operativnim kazalnikom energijske učinkovitosti (85), za 50 % nižje od povprečne referenčne vrednosti za emisije CO2, določene za težka vozila (podskupina vozil 5-LH) v skladu s členom 11 Uredbe (EU) 2019/1242; |
| --- | --- |

(ii)

do 31. decembra 2025, imajo neposredne emisije CO2 (iz izpušne cevi) na tonski kilometer (g CO2/tkm), izračunane (ali ocenjene v primeru novih plovil) z operativnim kazalnikom energijske učinkovitosti (85), za 50 % nižje od povprečne referenčne vrednosti za emisije CO2, določene za težka vozila (podskupina vozil 5-LH) v skladu s členom 11 Uredbe (EU) 2019/1242;

| (l) | plovila za pomorski in obalni prevoz tovora ter plovila za pristaniške dejavnosti in pomožne dejavnosti, ki niso namenjena transportu fosilnih goriv, ki:






  (i) | imajo ničelne neposredne emisije CO2 (iz izpušne cevi); |
| --- | --- | --- |

(l)

plovila za pomorski in obalni prevoz tovora ter plovila za pristaniške dejavnosti in pomožne dejavnosti, ki niso namenjena transportu fosilnih goriv, ki:

(i)

imajo ničelne neposredne emisije CO2 (iz izpušne cevi);

| (ii) | do 31. decembra 2025, so hibridna plovila in plovila na kombinirano gorivo, ki za normalno delovanje na morju in v pristaniščih pridobijo vsaj 25 % svoje energije iz goriv z ničelnimi neposrednimi emisijami CO2 (iz izpušne cevi) ali priključne moči; |
| --- | --- |

(ii)

do 31. decembra 2025, so hibridna plovila in plovila na kombinirano gorivo, ki za normalno delovanje na morju in v pristaniščih pridobijo vsaj 25 % svoje energije iz goriv z ničelnimi neposrednimi emisijami CO2 (iz izpušne cevi) ali priključne moči;

| (iii) | do 31. decembra 2025 in samo, kadar se lahko dokaže, da se plovila uporabljajo izključno za izvajanje storitev obalnega prevoza in pomorskega prevoza na kratkih razdaljah, ki so oblikovane tako, da omogočajo prehod tovora, ki se trenutno prevaža po kopnem, na pomorski prevoz, so plovila, ki imajo neposredne emisije CO2 (iz izpušne cevi), izračunane z uporabo projektnega indeksa energijske učinkovitosti Mednarodne pomorske organizacije (IMO) (86), 50 % nižje od povprečne referenčne vrednosti emisij CO2, določene za težka vozila (podskupina vozil 5-LH) v skladu s členom 11 Uredbe (EU) 2019/1242; |
| --- | --- |

(iii)

do 31. decembra 2025 in samo, kadar se lahko dokaže, da se plovila uporabljajo izključno za izvajanje storitev obalnega prevoza in pomorskega prevoza na kratkih razdaljah, ki so oblikovane tako, da omogočajo prehod tovora, ki se trenutno prevaža po kopnem, na pomorski prevoz, so plovila, ki imajo neposredne emisije CO2 (iz izpušne cevi), izračunane z uporabo projektnega indeksa energijske učinkovitosti Mednarodne pomorske organizacije (IMO) (86), 50 % nižje od povprečne referenčne vrednosti emisij CO2, določene za težka vozila (podskupina vozil 5-LH) v skladu s členom 11 Uredbe (EU) 2019/1242;

| (iv) | do 31. decembra 2025, so plovila dosegla vrednost projektnega indeksa energijske učinkovitosti, ki je 10 % nižja od zahtev tega indeksa, ki veljajo na dan 1. aprila 2022 (87), če lahko uporabljajo goriva z ničelnimi neposrednimi emisijami CO2 (iz izpušne cevi) ali goriva iz obnovljivih virov energije (88); |
| --- | --- |

(iv)

do 31. decembra 2025, so plovila dosegla vrednost projektnega indeksa energijske učinkovitosti, ki je 10 % nižja od zahtev tega indeksa, ki veljajo na dan 1. aprila 2022 (87), če lahko uporabljajo goriva z ničelnimi neposrednimi emisijami CO2 (iz izpušne cevi) ali goriva iz obnovljivih virov energije (88);

| (m) | plovila za pomorski in obalni prevoz potnikov, ki niso namenjena transportu fosilnih goriv, ki:






  (i) | imajo ničelne neposredne emisije CO2 (iz izpušne cevi); |
| --- | --- | --- |

(m)

plovila za pomorski in obalni prevoz potnikov, ki niso namenjena transportu fosilnih goriv, ki:

(i)

imajo ničelne neposredne emisije CO2 (iz izpušne cevi);

| (ii) | do 31. decembra 2025, so hibridna plovila in plovila na kombinirano gorivo, ki za normalno delovanje na morju in v pristaniščih pridobijo vsaj 25 % svoje energije iz goriv z ničelnimi neposrednimi emisijami CO2 (iz izpušne cevi) ali priključne moči; |
| --- | --- |

(ii)

do 31. decembra 2025, so hibridna plovila in plovila na kombinirano gorivo, ki za normalno delovanje na morju in v pristaniščih pridobijo vsaj 25 % svoje energije iz goriv z ničelnimi neposrednimi emisijami CO2 (iz izpušne cevi) ali priključne moči;

| (iii) | do 31. decembra 2025, so plovila dosegla vrednost projektnega indeksa energijske učinkovitosti, ki je 10 % nižja od zahtev iz tega indeksa, ki veljajo na dan 1. aprila 2022, če lahko uporabljajo goriva z ničelnimi neposrednimi emisijami CO2 (iz izpušne cevi) ali goriva iz obnovljivih virov energije (89). |
| --- | --- |

(iii)

do 31. decembra 2025, so plovila dosegla vrednost projektnega indeksa energijske učinkovitosti, ki je 10 % nižja od zahtev iz tega indeksa, ki veljajo na dan 1. aprila 2022, če lahko uporabljajo goriva z ničelnimi neposrednimi emisijami CO2 (iz izpušne cevi) ali goriva iz obnovljivih virov energije (89).

Nebistveno škodovanje

| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Z dejavnostjo se ocenjuje razpoložljivost in, če je izvedljivo, sprejmejo tehnike, ki podpirajo:

| (a) | ponovno uporabo in uporabo sekundarnih surovin ter ponovno uporabljenih sestavnih delov v proizvedenih izdelkih; |
| --- | --- |

(a)

ponovno uporabo in uporabo sekundarnih surovin ter ponovno uporabljenih sestavnih delov v proizvedenih izdelkih;

| (b) | zasnovo za visoko trpežnost, možnost recikliranja, enostavno razgradnjo in prilagodljivost proizvedenih izdelkov; |
| --- | --- |

(b)

zasnovo za visoko trpežnost, možnost recikliranja, enostavno razgradnjo in prilagodljivost proizvedenih izdelkov;

| (c) | ravnanje z odpadki v proizvodnem procesu, pri katerem ima recikliranje prednost pred odlaganjem; |
| --- | --- |

(c)

ravnanje z odpadki v proizvodnem procesu, pri katerem ima recikliranje prednost pred odlaganjem;

| (d) | informacije o problematičnih snoveh in njihovo sledljivost v celotnem življenjskem ciklu proizvedenih izdelkov. |
| --- | --- |

(d)

informacije o problematičnih snoveh in njihovo sledljivost v celotnem življenjskem ciklu proizvedenih izdelkov.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka C k tej prilogi.

Kjer je to ustrezno, vozila ne vsebujejo svinca, živega srebra, šestvalentnega kroma in kadmija v skladu z Direktivo 2000/53/ES Evropskega parlamenta in Sveta (90).

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

3.4.   Proizvodnja baterij

Opis dejavnosti

Proizvodnja polnilnih baterij, akumulatorskih sklopov in akumulatorjev za prevoz, stacionarno uporabo in shranjevanje energije, ki ne prihaja iz električnega omrežja, ter drugo industrijsko uporabo. Proizvodnja ustreznih sestavnih delov (aktivni baterijski materiali, baterijski členi, ohišja baterij in elektronski sestavni deli).

Recikliranje izrabljenih baterij.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodama NACE C27.2 in E38.32 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Gospodarska dejavnost v tej kategoriji je omogočitvena dejavnost v skladu s členom 10(1)(i) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| Gospodarska dejavnost proizvaja polnilne baterije, akumulatorske sklope in akumulatorje (ter njihove sestavne dele), vključno z uporabo sekundarnih sestavin, ki vodijo do bistvenega znižanja emisij toplogrednih plinov pri prevozu, stacionarni uporabi in shranjevanju energije, ki ne prihaja iz električnega omrežja, ter pri drugi industrijski uporabi.
  Gospodarska dejavnost reciklira izrabljene baterije. |
| Nebistveno škodovanje |
| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

Gospodarska dejavnost proizvaja polnilne baterije, akumulatorske sklope in akumulatorje (ter njihove sestavne dele), vključno z uporabo sekundarnih sestavin, ki vodijo do bistvenega znižanja emisij toplogrednih plinov pri prevozu, stacionarni uporabi in shranjevanju energije, ki ne prihaja iz električnega omrežja, ter pri drugi industrijski uporabi.

Gospodarska dejavnost reciklira izrabljene baterije.

Nebistveno škodovanje

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Za proizvodnjo novih baterij, sestavnih delov in materialov dejavnost ocenjuje razpoložljivost in, če je izvedljivo, sprejme tehnike, ki podpirajo:

| (a) | ponovno uporabo in uporabo sekundarnih surovin ter ponovno uporabljenih sestavnih delov v proizvedenih izdelkih; |
| --- | --- |

(a)

ponovno uporabo in uporabo sekundarnih surovin ter ponovno uporabljenih sestavnih delov v proizvedenih izdelkih;

| (b) | zasnovo za visoko trpežnost, možnost recikliranja, enostavno razgradnjo in prilagodljivost proizvedenih izdelkov; |
| --- | --- |

(b)

zasnovo za visoko trpežnost, možnost recikliranja, enostavno razgradnjo in prilagodljivost proizvedenih izdelkov;

| (c) | informacije o problematičnih snoveh in njihovo sledljivost v celotnem življenjskem ciklu proizvedenih izdelkov. |
| --- | --- |

(c)

informacije o problematičnih snoveh in njihovo sledljivost v celotnem življenjskem ciklu proizvedenih izdelkov.

Postopki recikliranja izpolnjujejo pogoje iz člena 12 Direktive 2006/66/ES Evropskega parlamenta in Sveta (91) ter dela B Priloge III k tej direktivi, vključno z uporabo najnovejših ustreznih najboljših razpoložljivih tehnik ter doseganjem učinkovitosti, določene za svinčevo-kislinske baterije, nikelj-kadmijeve baterije in druge kemijske tehnologije. Ti postopki zagotavljajo, da se kovinski sestavni deli reciklirajo v največji tehnično mogoči meri, pri čemer ne nastanejo prekomerni stroški.

Kjer je to ustrezno, objekti, v katerih se izvajajo postopki recikliranja, izpolnjujejo zahteve iz Direktive 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta (92).

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka C k tej prilogi.

Baterije so v skladu s pravili o trajnostnosti, ki se uporabljajo za dajanje baterij na trg Unije, vključno z omejitvami uporabe nevarnih snovi v baterijah, med drugim z Uredbo (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (93) ter Direktive 2006/66/ES.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

3.5.   Proizvodnja energijsko učinkovite opreme za stavbe

Opis dejavnosti

Proizvodnja energijsko učinkovite opreme za stavbe.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti C16.23, C23.11, C23.20, C23.31, C23.32, C23.43, C.23.61, C25.11, C25.12, C25.21, C25.29, C25.93, C27.31, C27.32, C27.33, C27.40, C27.51, C28.11, C28.12, C28.13 in C28.14, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Gospodarska dejavnost v tej kategoriji je omogočitvena dejavnost v skladu s členom 10(1)(i) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| Z gospodarsko dejavnostjo se proizvaja eden ali več od naslednjih proizvodov in njihovih ključnih sestavnih delov (94):






  (a) | okna z U-vrednostjo, ki je nižja od ali enaka 1,0 W/m2K; |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

Z gospodarsko dejavnostjo se proizvaja eden ali več od naslednjih proizvodov in njihovih ključnih sestavnih delov (94):

(a)

okna z U-vrednostjo, ki je nižja od ali enaka 1,0 W/m2K;

| (b) | vrata z U-vrednostjo, ki je nižja od ali enaka 1,2 W/m2K; |
| --- | --- |

(b)

vrata z U-vrednostjo, ki je nižja od ali enaka 1,2 W/m2K;

| (c) | sistemi zunanjih sten z U-vrednostjo, ki je nižja od ali enaka 0,5 W/m2K; |
| --- | --- |

(c)

sistemi zunanjih sten z U-vrednostjo, ki je nižja od ali enaka 0,5 W/m2K;

| (d) | sistemi kritin z U-vrednostjo, ki je nižja od ali enaka 0,3 W/m2K; |
| --- | --- |

(d)

sistemi kritin z U-vrednostjo, ki je nižja od ali enaka 0,3 W/m2K;

| (e) | izolacijski material, katerega vrednost lambda je nižja od ali enaka 0,06 W/mK; |
| --- | --- |

(e)

izolacijski material, katerega vrednost lambda je nižja od ali enaka 0,06 W/mK;

| (f) | gospodinjski aparati, ki se uvrščajo v najvišja razreda energijske učinkovitosti, v katerih je na voljo znatno število izdelkov, v skladu z Uredbo (EU) 2017/1369 Evropskega parlamenta in Sveta (95) ter delegiranimi akti, sprejetimi na podlagi te uredbe; |
| --- | --- |

(f)

gospodinjski aparati, ki se uvrščajo v najvišja razreda energijske učinkovitosti, v katerih je na voljo znatno število izdelkov, v skladu z Uredbo (EU) 2017/1369 Evropskega parlamenta in Sveta (95) ter delegiranimi akti, sprejetimi na podlagi te uredbe;

| (g) | svetlobni viri, ki se uvrščajo v najvišja razreda energijske učinkovitosti, v katerih je na voljo znatno število izdelkov, v skladu z Uredbo (EU) 2017/1369 ter delegiranimi akti, sprejetimi na podlagi te uredbe; |
| --- | --- |

(g)

svetlobni viri, ki se uvrščajo v najvišja razreda energijske učinkovitosti, v katerih je na voljo znatno število izdelkov, v skladu z Uredbo (EU) 2017/1369 ter delegiranimi akti, sprejetimi na podlagi te uredbe;

| (h) | sistemi za ogrevanje prostorov in toplo sanitarno vodo, ki se uvrščajo v najvišja razreda energijske učinkovitosti, v katerih je na voljo znatno število izdelkov, v skladu z Uredbo (EU) 2017/1369 ter delegiranimi akti, sprejetimi na podlagi te uredbe; |
| --- | --- |

(h)

sistemi za ogrevanje prostorov in toplo sanitarno vodo, ki se uvrščajo v najvišja razreda energijske učinkovitosti, v katerih je na voljo znatno število izdelkov, v skladu z Uredbo (EU) 2017/1369 ter delegiranimi akti, sprejetimi na podlagi te uredbe;

| (i) | hladilni in prezračevalni sistemi, ki se uvrščajo v najvišja razreda energijske učinkovitosti, v katerih je na voljo znatno število izdelkov, v skladu z Uredbo (EU) 2017/1369 ter delegiranimi akti, sprejetimi na podlagi te uredbe; |
| --- | --- |

(i)

hladilni in prezračevalni sistemi, ki se uvrščajo v najvišja razreda energijske učinkovitosti, v katerih je na voljo znatno število izdelkov, v skladu z Uredbo (EU) 2017/1369 ter delegiranimi akti, sprejetimi na podlagi te uredbe;

| (j) | krmilne enote za zaznavanje prisotnosti in dnevne svetlobe za sisteme razsvetljave; |
| --- | --- |

(j)

krmilne enote za zaznavanje prisotnosti in dnevne svetlobe za sisteme razsvetljave;

| (k) | toplotne črpalke, ki izpolnjujejo tehnična merila za pregled iz oddelka 4.16 te priloge; |
| --- | --- |

(k)

toplotne črpalke, ki izpolnjujejo tehnična merila za pregled iz oddelka 4.16 te priloge;

| (l) | fasadni in strešni elementi s funkcijo sončnega senčenja ali sončnonadzorno funkcijo, vključno s tistimi, ki podpirajo gojenje rastlin; |
| --- | --- |

(l)

fasadni in strešni elementi s funkcijo sončnega senčenja ali sončnonadzorno funkcijo, vključno s tistimi, ki podpirajo gojenje rastlin;

| (m) | energijsko učinkoviti sistemi za avtomatizacijo in nadzor stavb za stanovanjske in nestanovanjske stavbe; |
| --- | --- |

(m)

energijsko učinkoviti sistemi za avtomatizacijo in nadzor stavb za stanovanjske in nestanovanjske stavbe;

| (n) | območni termostati in naprave za pametno spremljanje glavnih električnih obremenitev ali toplotnih obremenitev za stavbe ter senzorska oprema; |
| --- | --- |

(n)

območni termostati in naprave za pametno spremljanje glavnih električnih obremenitev ali toplotnih obremenitev za stavbe ter senzorska oprema;

| (o) | izdelki za merjenje toplote in termostatični regulatorji za posamezne domove, priključene na sisteme daljinskega ogrevanja, in posamezna stanovanja, priključena na sisteme centralnega ogrevanja za celotno stavbo, ter za sisteme centralnega ogrevanja; |
| --- | --- |

(o)

izdelki za merjenje toplote in termostatični regulatorji za posamezne domove, priključene na sisteme daljinskega ogrevanja, in posamezna stanovanja, priključena na sisteme centralnega ogrevanja za celotno stavbo, ter za sisteme centralnega ogrevanja;

| (p) | izmenjevalniki daljinskega ogrevanja in razdelilne postaje, skladni z dejavnostjo distribucije daljinskega ogrevanja/hlajenja iz oddelka 4.15 te priloge; |
| --- | --- |

(p)

izmenjevalniki daljinskega ogrevanja in razdelilne postaje, skladni z dejavnostjo distribucije daljinskega ogrevanja/hlajenja iz oddelka 4.15 te priloge;

| (q) | izdelki za pametno spremljanje in regulacijo ogrevalnega sistema ter senzorska oprema. |
| --- | --- |

(q)

izdelki za pametno spremljanje in regulacijo ogrevalnega sistema ter senzorska oprema.

Nebistveno škodovanje

| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Z dejavnostjo se ocenjuje razpoložljivost in, če je izvedljivo, sprejmejo tehnike, ki podpirajo:

| (a) | ponovno uporabo in uporabo sekundarnih surovin ter ponovno uporabljenih sestavnih delov v proizvedenih izdelkih; |
| --- | --- |

(a)

ponovno uporabo in uporabo sekundarnih surovin ter ponovno uporabljenih sestavnih delov v proizvedenih izdelkih;

| (b) | zasnovo za visoko trpežnost, možnost recikliranja, enostavno razgradnjo in prilagodljivost proizvedenih izdelkov; |
| --- | --- |

(b)

zasnovo za visoko trpežnost, možnost recikliranja, enostavno razgradnjo in prilagodljivost proizvedenih izdelkov;

| (c) | ravnanje z odpadki v proizvodnem procesu, pri katerem ima recikliranje prednost pred odlaganjem; |
| --- | --- |

(c)

ravnanje z odpadki v proizvodnem procesu, pri katerem ima recikliranje prednost pred odlaganjem;

| (d) | informacije o problematičnih snoveh in njihovo sledljivost v celotnem življenjskem ciklu proizvedenih izdelkov. |
| --- | --- |

(d)

informacije o problematičnih snoveh in njihovo sledljivost v celotnem življenjskem ciklu proizvedenih izdelkov.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka C k tej prilogi.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

3.6.   Proizvodnja drugih nizkoogljičnih tehnologij

Opis dejavnosti

Proizvodnja tehnologij, katerih cilj je bistveno znižati emisije toplogrednih plinov v drugih gospodarskih sektorjih, kadar te tehnologije niso zajete v oddelkih 3.1 do 3.5 te priloge.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti C22, C25, C26, C27 in C28, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Gospodarska dejavnost v tej kategoriji je omogočitvena dejavnost v skladu s členom 10(1)(i) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| Gospodarska dejavnost proizvaja tehnologije, katerih cilj so bistveni prihranki emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu in ki kažejo te prihranke v primerjavi z najučinkovitejšo alternativno tehnologijo/izdelkom/rešitvijo, ki je na voljo na trgu.
  Prihranki emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu se izračunajo ob upoštevanju Priporočila Komisije 2013/179/EU (96) oziroma standarda ISO 14067:2018 (97) ali ISO 14064-1:2018 (98).
  Količinsko opredeljene prihranke emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu preverja neodvisna tretja oseba. |
| Nebistveno škodovanje |
| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

Gospodarska dejavnost proizvaja tehnologije, katerih cilj so bistveni prihranki emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu in ki kažejo te prihranke v primerjavi z najučinkovitejšo alternativno tehnologijo/izdelkom/rešitvijo, ki je na voljo na trgu.

Prihranki emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu se izračunajo ob upoštevanju Priporočila Komisije 2013/179/EU (96) oziroma standarda ISO 14067:2018 (97) ali ISO 14064-1:2018 (98).

Količinsko opredeljene prihranke emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu preverja neodvisna tretja oseba.

Nebistveno škodovanje

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Z dejavnostjo se ocenjuje razpoložljivost in, če je izvedljivo, sprejmejo tehnike, ki podpirajo:

| (a) | ponovno uporabo in uporabo sekundarnih surovin ter ponovno uporabljenih sestavnih delov v proizvedenih izdelkih; |
| --- | --- |

(a)

ponovno uporabo in uporabo sekundarnih surovin ter ponovno uporabljenih sestavnih delov v proizvedenih izdelkih;

| (b) | zasnovo za visoko trpežnost, možnost recikliranja, enostavno razgradnjo in prilagodljivost proizvedenih izdelkov; |
| --- | --- |

(b)

zasnovo za visoko trpežnost, možnost recikliranja, enostavno razgradnjo in prilagodljivost proizvedenih izdelkov;

| (c) | ravnanje z odpadki v proizvodnem procesu, pri katerem ima recikliranje prednost pred odlaganjem; |
| --- | --- |

(c)

ravnanje z odpadki v proizvodnem procesu, pri katerem ima recikliranje prednost pred odlaganjem;

| (d) | informacije o problematičnih snoveh in njihovo sledljivost v celotnem življenjskem ciklu proizvedenih izdelkov. |
| --- | --- |

(d)

informacije o problematičnih snoveh in njihovo sledljivost v celotnem življenjskem ciklu proizvedenih izdelkov.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka C k tej prilogi.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

3.7.   Proizvodnja cementa

Opis dejavnosti

Proizvodnja cementnega klinkerja, cementa ali drugega veziva.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE C23.51 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Gospodarska dejavnost v tej kategoriji je prehodna dejavnost iz člena 10(2) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| Z dejavnostjo se proizvaja eno od naslednjega:






  (a) | sivi cementni klinker, kadar so specifične emisije toplogrednih plinov (99) nižje od 0,722 (100) tCO2e na tono sivega cementnega klinkerja; |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

Z dejavnostjo se proizvaja eno od naslednjega:

(a)

sivi cementni klinker, kadar so specifične emisije toplogrednih plinov (99) nižje od 0,722 (100) tCO2e na tono sivega cementnega klinkerja;

| (b) | cement iz sivega klinkerja ali alternativno hidravlično vezivo, kadar so specifične emisije toplogrednih plinov (101) iz proizvodnje klinkerja in cementa ali alternativnega veziva nižje od 0,469 (102) tCO2e na tono proizvedenega cementa ali alternativnega veziva. |
| --- | --- |

(b)

cement iz sivega klinkerja ali alternativno hidravlično vezivo, kadar so specifične emisije toplogrednih plinov (101) iz proizvodnje klinkerja in cementa ali alternativnega veziva nižje od 0,469 (102) tCO2e na tono proizvedenega cementa ali alternativnega veziva.

Kadar se CO2, ki bi bil sicer izpuščen med proizvodnim procesom, zajame za namene podzemnega shranjevanja, se transportira in shrani pod zemljo v skladu s tehničnimi merili za pregled iz oddelkov 5.11 in 5.12 te priloge.

Nebistveno škodovanje

| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka C k tej prilogi.

Emisije so enake ali nižje od ravni emisij, povezanih z razponi na podlagi najboljših razpoložljivih tehnik, določenimi v najnovejših ustreznih zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah, vključno z zaključki o najboljših razpoložljivih tehnikah za proizvodnjo cementa, apna in magnezijevega oksida (103).

Ni znatnih učinkov na različne prvine okolja (104).

Za proizvodnjo cementa, pri kateri se kot alternativna goriva uporabljajo nevarni odpadki, so vzpostavljeni ukrepi za zagotavljanje varnega ravnanja z odpadki.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

3.8.   Proizvodnja aluminija

Opis dejavnosti

Proizvodnja aluminija s predelavo primarnega aluminija (boksita) ali recikliranjem sekundarnega aluminija.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodama NACE C24.42 in C24.53 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Gospodarska dejavnost v tej kategoriji je prehodna dejavnost iz člena 10(2) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| Z dejavnostjo se proizvaja eno od naslednjega:






  (a) | primarni aluminij, kadar gospodarska dejavnost izpolnjuje dve od naslednjih meril do leta 2025 in vsa naslednja merila (105) po letu 2025:






  (i) | emisije toplogrednih plinov (106) ne presegajo 1,484 (107) tCO2e na tono proizvedenega aluminija (108); |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

Z dejavnostjo se proizvaja eno od naslednjega:

(a)

primarni aluminij, kadar gospodarska dejavnost izpolnjuje dve od naslednjih meril do leta 2025 in vsa naslednja merila (105) po letu 2025:

(i)

emisije toplogrednih plinov (106) ne presegajo 1,484 (107) tCO2e na tono proizvedenega aluminija (108);

| (ii) | povprečna intenzivnost emisij CO2 za posredne emisije toplogrednih plinov (109) ne presega 100 g CO2e/kWh; |
| --- | --- |

(ii)

povprečna intenzivnost emisij CO2 za posredne emisije toplogrednih plinov (109) ne presega 100 g CO2e/kWh;

| (iii) | poraba električne energije za proizvodni proces ne presega 15,5 MWh/t Al; |
| --- | --- |

(iii)

poraba električne energije za proizvodni proces ne presega 15,5 MWh/t Al;

| (b) | sekundarni aluminij. |
| --- | --- |

(b)

sekundarni aluminij.

Nebistveno škodovanje

| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka C k tej prilogi.

Emisije so enake ali nižje od ravni emisij, povezanih z razponi na podlagi najboljših razpoložljivih tehnik, določenimi v najnovejših ustreznih zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah, vključno z zaključki o najboljših razpoložljivih tehnikah za industrijo neželeznih kovin (110). Ni znatnih učinkov na različne prvine okolja.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

3.9.   Proizvodnja železa in jekla

Opis dejavnosti

Proizvodnja železa in jekla.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti C24.10, C24.20, C24.31, C24.32, C24.33, C24.34, C24.51 in C24.52, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Gospodarska dejavnost v tej kategoriji je prehodna dejavnost iz člena 10(2) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| Z dejavnostjo se proizvaja eno od naslednjega:






  (a) | železo in jeklo, pri čemer emisije toplogrednih plinov (111), znižane za količino emisij zaradi nastanka odpadnih plinov v skladu s točko 10.1.5(a) Priloge VII k Uredbi (EU) 2019/331, ne presegajo naslednjih vrednosti, ki se uporabljajo za različne korake proizvodnega procesa:






  (i) | vroča litina = 1,331 (112) tCO2e/t izdelka; |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

Z dejavnostjo se proizvaja eno od naslednjega:

(a)

železo in jeklo, pri čemer emisije toplogrednih plinov (111), znižane za količino emisij zaradi nastanka odpadnih plinov v skladu s točko 10.1.5(a) Priloge VII k Uredbi (EU) 2019/331, ne presegajo naslednjih vrednosti, ki se uporabljajo za različne korake proizvodnega procesa:

(i)

vroča litina = 1,331 (112) tCO2e/t izdelka;

| (ii) | sintrana ruda = 0,163 (113) tCO2e/t izdelka; |
| --- | --- |

(ii)

sintrana ruda = 0,163 (113) tCO2e/t izdelka;

| (iii) | koks (razen lignitnega koksa) = 0,144 (114) tCO2e/t izdelka; |
| --- | --- |

(iii)

koks (razen lignitnega koksa) = 0,144 (114) tCO2e/t izdelka;

| (iv) | železova litina = 0,299 (115) tCO2e/t izdelka; |
| --- | --- |

(iv)

železova litina = 0,299 (115) tCO2e/t izdelka;

| (v) | visokolegirano jeklo, proizvedeno s postopkom EAF = 0,266 (116) tCO2e/t izdelka; |
| --- | --- |

(v)

visokolegirano jeklo, proizvedeno s postopkom EAF = 0,266 (116) tCO2e/t izdelka;

| (vi) | ogljikovo jeklo, proizvedeno s postopkom EAF = 0,209 (117) tCO2e/t izdelka; |
| --- | --- |

(vi)

ogljikovo jeklo, proizvedeno s postopkom EAF = 0,209 (117) tCO2e/t izdelka;

| (b) | jeklo v pečeh z električnim oblokom (EAF) za proizvodnjo ogljikovega jekla s postopkom EAF ali visokolegiranega jekla s postopkom EAF, kot je določeno v Delegirani uredbi Komisije (EU) 2019/331, kadar vložek odpadnega jekla glede na proizvedeno količino ni manjši od:






  (i) | 70 % za proizvodnjo visokolegiranega jekla; |
| --- | --- | --- |

(b)

jeklo v pečeh z električnim oblokom (EAF) za proizvodnjo ogljikovega jekla s postopkom EAF ali visokolegiranega jekla s postopkom EAF, kot je določeno v Delegirani uredbi Komisije (EU) 2019/331, kadar vložek odpadnega jekla glede na proizvedeno količino ni manjši od:

(i)

70 % za proizvodnjo visokolegiranega jekla;

| (ii) | 90 % za proizvodnjo ogljikovega jekla. |
| --- | --- |

(ii)

90 % za proizvodnjo ogljikovega jekla.

Kadar se CO2, ki bi bil sicer izpuščen med proizvodnim procesom, zajame za namene podzemnega shranjevanja, se transportira in shrani pod zemljo v skladu s tehničnimi merili za pregled iz oddelkov 5.11 in 5.12 te priloge.

Nebistveno škodovanje

| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka C k tej prilogi.

Emisije so enake ali nižje od ravni emisij, povezanih z razponi na podlagi najboljših razpoložljivih tehnik, določenimi v najnovejših ustreznih zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah, vključno z zaključki o najboljših razpoložljivih tehnikah za proizvodnjo železa in jekla (118).

Ni znatnih učinkov na različne prvine okolja.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

3.10.   Proizvodnja vodika

Opis dejavnosti

Proizvodnja vodika in sintetičnih goriv na osnovi vodika.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE C20.11 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| Dejavnost izpolnjuje zahtevo za prihranke emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu, in sicer 73,4 % za vodik [pri čemer so emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu nižje od 3 tCO2e/tH2] in 70 % za sintetična goriva na osnovi vodika glede na primerjalno vrednost za fosilna goriva v višini 94 g CO2e/MJ, po analogiji s pristopom iz člena 25(2) Direktive (EU) 2018/2001 in Priloge V k njej.
  Prihranki emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu se izračunajo po metodologiji iz člena 28(5) Direktive (EU) 2018/2001 oziroma z uporabo standarda ISO 14067:2018 (119) ali ISO 14064-1:2018 (120).
  Količinsko opredeljeni prihranki emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu se preverjajo v skladu s členom 30 Direktive (EU) 2018/2001 ali pa jih, kjer je to ustrezno, preverja neodvisna tretja oseba.
  Kadar se CO2, ki bi bil sicer izpuščen med proizvodnim procesom, zajame za namene podzemnega shranjevanja, se transportira in shrani pod zemljo v skladu s tehničnimi merili za pregled iz oddelkov 5.11 oziroma 5.12 te priloge. |
| Nebistveno škodovanje |
| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

Dejavnost izpolnjuje zahtevo za prihranke emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu, in sicer 73,4 % za vodik [pri čemer so emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu nižje od 3 tCO2e/tH2] in 70 % za sintetična goriva na osnovi vodika glede na primerjalno vrednost za fosilna goriva v višini 94 g CO2e/MJ, po analogiji s pristopom iz člena 25(2) Direktive (EU) 2018/2001 in Priloge V k njej.

Prihranki emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu se izračunajo po metodologiji iz člena 28(5) Direktive (EU) 2018/2001 oziroma z uporabo standarda ISO 14067:2018 (119) ali ISO 14064-1:2018 (120).

Količinsko opredeljeni prihranki emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu se preverjajo v skladu s členom 30 Direktive (EU) 2018/2001 ali pa jih, kjer je to ustrezno, preverja neodvisna tretja oseba.

Kadar se CO2, ki bi bil sicer izpuščen med proizvodnim procesom, zajame za namene podzemnega shranjevanja, se transportira in shrani pod zemljo v skladu s tehničnimi merili za pregled iz oddelkov 5.11 oziroma 5.12 te priloge.

Nebistveno škodovanje

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka C k tej prilogi.

Emisije so enake ali nižje od ravni emisij, povezanih z razponi na podlagi najboljših razpoložljivih tehnik, določenimi v ustreznih zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah, med drugim v:

| (a) | zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah za proizvodnjo klor-alkalnih izdelkov (121) ter zaključki o najboljših razpoložljivih tehnikah za skupno obdelavo pri čiščenju odpadnih voda in plinov ter ravnanje z njimi v kemični industriji (122); |
| --- | --- |

(a)

zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah za proizvodnjo klor-alkalnih izdelkov (121) ter zaključki o najboljših razpoložljivih tehnikah za skupno obdelavo pri čiščenju odpadnih voda in plinov ter ravnanje z njimi v kemični industriji (122);

| (b) | zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah za rafiniranje nafte in plina (123). |
| --- | --- |

(b)

zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah za rafiniranje nafte in plina (123).

Ni znatnih učinkov na različne prvine okolja.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

3.11.   Proizvodnja rastlinskega oglja

Opis dejavnosti

Proizvodnja rastlinskega oglja.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE C20.13 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Gospodarska dejavnost v tej kategoriji je prehodna dejavnost iz člena 10(2) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| Emisije toplogrednih plinov (124) iz postopkov proizvodnje rastlinskega oglja so nižje od 1,141 (125) tCO2e na tono izdelka. |
| Nebistveno škodovanje |
| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

Emisije toplogrednih plinov (124) iz postopkov proizvodnje rastlinskega oglja so nižje od 1,141 (125) tCO2e na tono izdelka.

Nebistveno škodovanje

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka C k tej prilogi.

Emisije so enake ali nižje od ravni emisij, povezanih z razponi na podlagi najboljših razpoložljivih tehnik, določenimi v najnovejših ustreznih zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah, med drugim v:

| (a) | referenčnem dokumentu o najboljših razpoložljivih tehnikah za večje količine anorganskih kemikalij – industrija trdnih in drugih kemikalij (126); |
| --- | --- |

(a)

referenčnem dokumentu o najboljših razpoložljivih tehnikah za večje količine anorganskih kemikalij – industrija trdnih in drugih kemikalij (126);

| (b) | zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah za skupno obdelavo pri čiščenju odpadnih voda in plinov ter ravnanje z njimi v kemični industriji (127). |
| --- | --- |

(b)

zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah za skupno obdelavo pri čiščenju odpadnih voda in plinov ter ravnanje z njimi v kemični industriji (127).

Ni znatnih učinkov na različne prvine okolja.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

3.12.   Proizvodnja natrijevega karbonata

Opis dejavnosti

Proizvodnja natrijevega karbonata.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE C20.13 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Gospodarska dejavnost v tej kategoriji je prehodna dejavnost iz člena 10(2) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| Emisije toplogrednih plinov (128) iz postopkov proizvodnje natrijevega karbonata so nižje od 0,789 (129) tCO2e na tono izdelka. |
| Nebistveno škodovanje |
| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

Emisije toplogrednih plinov (128) iz postopkov proizvodnje natrijevega karbonata so nižje od 0,789 (129) tCO2e na tono izdelka.

Nebistveno škodovanje

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka C k tej prilogi.

Emisije so enake ali nižje od ravni emisij, povezanih z razponi na podlagi najboljših razpoložljivih tehnik, določenimi v najnovejših ustreznih zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah, med drugim v:

| (a) | referenčnem dokumentu o najboljših razpoložljivih tehnikah za večje količine anorganskih kemikalij – industrija trdnih in drugih kemikalij (130); |
| --- | --- |

(a)

referenčnem dokumentu o najboljših razpoložljivih tehnikah za večje količine anorganskih kemikalij – industrija trdnih in drugih kemikalij (130);

| (b) | zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah za skupno obdelavo pri čiščenju odpadnih voda in plinov ter ravnanje z njimi v kemični industriji (131). |
| --- | --- |

(b)

zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah za skupno obdelavo pri čiščenju odpadnih voda in plinov ter ravnanje z njimi v kemični industriji (131).

Ni znatnih učinkov na različne prvine okolja.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

3.13.   Proizvodnja klora

Opis dejavnosti

Proizvodnja klora.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE C20.13 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Gospodarska dejavnost v tej kategoriji je prehodna dejavnost iz člena 10(2) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| Poraba električne energije za elektrolizo in obdelavo s klorom je enaka ali manjša od 2,45 MWh na tono klora.
  Povprečne emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu pri električni energiji, ki se uporablja za proizvodnjo klora, so nižje od 100 g CO2e/kWh.
  Emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu se izračunajo ob upoštevanju Priporočila Komisije 2013/179/EU oziroma standarda ISO 14067:2018 (132) ali ISO 14064-1:2018 (133).
  Količinsko opredeljene emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu preverja neodvisna tretja oseba. |
| Nebistveno škodovanje |
| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

Poraba električne energije za elektrolizo in obdelavo s klorom je enaka ali manjša od 2,45 MWh na tono klora.

Povprečne emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu pri električni energiji, ki se uporablja za proizvodnjo klora, so nižje od 100 g CO2e/kWh.

Emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu se izračunajo ob upoštevanju Priporočila Komisije 2013/179/EU oziroma standarda ISO 14067:2018 (132) ali ISO 14064-1:2018 (133).

Količinsko opredeljene emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu preverja neodvisna tretja oseba.

Nebistveno škodovanje

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka C k tej prilogi.

Emisije so enake ali nižje od ravni emisij, povezanih z razponi na podlagi najboljših razpoložljivih tehnik, določenimi v najnovejših ustreznih zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah, med drugim v:

| (a) | zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah (BAT) za proizvodnjo klor-alkalnih izdelkov (134); |
| --- | --- |

(a)

zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah (BAT) za proizvodnjo klor-alkalnih izdelkov (134);

| (b) | zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah za skupno obdelavo pri čiščenju odpadnih voda in plinov ter ravnanje z njimi v kemični industriji (135). |
| --- | --- |

(b)

zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah za skupno obdelavo pri čiščenju odpadnih voda in plinov ter ravnanje z njimi v kemični industriji (135).

Ni znatnih učinkov na različne prvine okolja.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

3.14.   Proizvodnja organskih osnovnih kemikalij

Opis dejavnosti

Proizvodnja:

| (a) | kemikalij visoke vrednosti:






  (i) | acetilena, |
| --- | --- | --- |

(a)

kemikalij visoke vrednosti:

(i)

acetilena,

| (ii) | etilena, |
| --- | --- |

(ii)

etilena,

| (iii) | propilena, |
| --- | --- |

(iii)

propilena,

| (iv) | butadiena; |
| --- | --- |

(iv)

butadiena;

| (b) | aromatov:






  (i) | mešanih alkilbenzenov, mešanih alkilnaftalenov razen HS 2707 ali 2902, |
| --- | --- | --- |

(b)

aromatov:

(i)

mešanih alkilbenzenov, mešanih alkilnaftalenov razen HS 2707 ali 2902,

| (ii) | cikloheksana, |
| --- | --- |

(ii)

cikloheksana,

| (iii) | benzena, |
| --- | --- |

(iii)

benzena,

| (iv) | toluena, |
| --- | --- |

(iv)

toluena,

| (v) | o-ksilena, |
| --- | --- |

(v)

o-ksilena,

| (vi) | p-ksilena, |
| --- | --- |

(vi)

p-ksilena,

| (vii) | m-ksilena in mešanih ksilenovih izomerov, |
| --- | --- |

(vii)

m-ksilena in mešanih ksilenovih izomerov,

| (viii) | etilbenzena, |
| --- | --- |

(viii)

etilbenzena,

| (ix) | kumena, |
| --- | --- |

(ix)

kumena,

| (x) | bifenila, terfenilov, viniltoluenov, drugih cikličnih ogljikovodikov (razen ciklanov, ciklenov, cikloterpenov, benzena, toluena, ksilenov, stirena, etilbenzena, kumena, naftalena, antracena), |
| --- | --- |

(x)

bifenila, terfenilov, viniltoluenov, drugih cikličnih ogljikovodikov (razen ciklanov, ciklenov, cikloterpenov, benzena, toluena, ksilenov, stirena, etilbenzena, kumena, naftalena, antracena),

| (xi) | benzola (benzena), toluola (toluena) in ksilola (ksilenov), |
| --- | --- |

(xi)

benzola (benzena), toluola (toluena) in ksilola (ksilenov),

| (xii) | naftalina in drugih mešanic aromatskih ogljikovodikov (razen benzola, toluola in ksilola); |
| --- | --- |

(xii)

naftalina in drugih mešanic aromatskih ogljikovodikov (razen benzola, toluola in ksilola);

| (c) | vinil klorida; |
| --- | --- |

(c)

vinil klorida;

| (d) | stirena; |
| --- | --- |

(d)

stirena;

| (e) | etilenoksida; |
| --- | --- |

(e)

etilenoksida;

| (f) | monoetilen glikola; |
| --- | --- |

(f)

monoetilen glikola;

| (g) | adipinske kisline. |
| --- | --- |

(g)

adipinske kisline.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE C20.14 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Gospodarska dejavnost v tej kategoriji je prehodna dejavnost iz člena 10(2) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| Emisije toplogrednih plinov (136) iz postopkov proizvodnje organskih osnovnih kemikalij so nižje od:






  (a) | za HVC: 0,693 (137) tCO2e/t HVC; |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

Emisije toplogrednih plinov (136) iz postopkov proizvodnje organskih osnovnih kemikalij so nižje od:

(a)

za HVC: 0,693 (137) tCO2e/t HVC;

| (b) | za aromatske spojine: 0,0072 (138) tCO2e/t kompleksne tehtane prepustnosti; |
| --- | --- |

(b)

za aromatske spojine: 0,0072 (138) tCO2e/t kompleksne tehtane prepustnosti;

| (c) | za vinil klorid: 0,171 (139) tCO2e/t vinil klorida; |
| --- | --- |

(c)

za vinil klorid: 0,171 (139) tCO2e/t vinil klorida;

| (d) | za stiren: 0,419 (140) tCO2e/t stirena; |
| --- | --- |

(d)

za stiren: 0,419 (140) tCO2e/t stirena;

| (e) | za etilenoksid / etilen glikole: 0,314 (141) tCO2e/t etilenoksida / glikola; |
| --- | --- |

(e)

za etilenoksid / etilen glikole: 0,314 (141) tCO2e/t etilenoksida / glikola;

| (f) | za adipinsko kislino: 0,32 (142) tCO2e/t adipinske kisline. |
| --- | --- |

(f)

za adipinsko kislino: 0,32 (142) tCO2e/t adipinske kisline.

Kadar se organske kemikalije s področja uporabe v celoti ali delno proizvajajo iz obnovljivih surovin, so emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu kemikalije, ki je v celoti ali delno proizvedena iz obnovljivih surovin, nižje od emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu enakovredne kemikalije, ki je proizvedena iz fosilnih surovin.

Emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu se izračunajo ob upoštevanju Priporočila Komisije 2013/179/EU oziroma standarda ISO 14067:2018 (143) ali ISO 14064-1:2018 (144).

Količinsko opredeljene emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu preverja neodvisna tretja oseba.

Kmetijska biomasa, ki se uporablja za proizvodnjo organskih osnovnih kemikalij, izpolnjuje merila iz člena 29(2) do (5) Direktive (EU) 2018/2001. Gozdna biomasa, ki se uporablja za proizvodnjo organskih osnovnih kemikalij, izpolnjuje merila iz člena 29(6) in (7) navedene direktive.

Nebistveno škodovanje

| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka C k tej prilogi.

Emisije so enake ali nižje od ravni emisij, povezanih z razponi na podlagi najboljših razpoložljivih tehnik, določenimi v ustreznih zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah, med drugim v:

| (a) | zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah (BAT) za proizvodnjo organskih kemikalij v velikih količinah (145); |
| --- | --- |

(a)

zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah (BAT) za proizvodnjo organskih kemikalij v velikih količinah (145);

| (b) | zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah za skupno obdelavo pri čiščenju odpadnih voda in plinov ter ravnanje z njimi v kemični industriji (146). |
| --- | --- |

(b)

zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah za skupno obdelavo pri čiščenju odpadnih voda in plinov ter ravnanje z njimi v kemični industriji (146).

Ni znatnih učinkov na različne prvine okolja.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

3.15.   Proizvodnja brezvodnega amoniaka

Opis dejavnosti

Proizvodnja brezvodnega amoniaka.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE C20.15 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| Dejavnost izpolnjuje eno od naslednjih meril:






  (a) | amoniak se proizvaja iz vodika, ki izpolnjuje tehnična merila za pregled iz oddelka 3.10 te priloge (proizvodnja vodika); |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

Dejavnost izpolnjuje eno od naslednjih meril:

(a)

amoniak se proizvaja iz vodika, ki izpolnjuje tehnična merila za pregled iz oddelka 3.10 te priloge (proizvodnja vodika);

| (b) | amoniak se zajame iz odpadnih voda. |
| --- | --- |

(b)

amoniak se zajame iz odpadnih voda.

Nebistveno škodovanje

| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka C k tej prilogi.

Emisije so enake ali nižje od ravni emisij, povezanih z razponi na podlagi najboljših razpoložljivih tehnik, določenimi v najnovejših ustreznih zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah, med drugim v:

| (a) | referenčnem dokumentu o najboljših razpoložljivih tehnikah za proizvodnjo velikih količin anorganskih kemikalij – amoniaka, kislin in gnojil (147); |
| --- | --- |

(a)

referenčnem dokumentu o najboljših razpoložljivih tehnikah za proizvodnjo velikih količin anorganskih kemikalij – amoniaka, kislin in gnojil (147);

| (b) | zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah za skupno obdelavo pri čiščenju odpadnih voda in plinov ter ravnanje z njimi v kemični industriji (148). |
| --- | --- |

(b)

zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah za skupno obdelavo pri čiščenju odpadnih voda in plinov ter ravnanje z njimi v kemični industriji (148).

Ni znatnih učinkov na različne prvine okolja.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

3.16.   Proizvodnja dušikove kisline

Opis dejavnosti

Proizvodnja dušikove kisline.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE C20.15 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Gospodarska dejavnost v tej kategoriji je prehodna dejavnost iz člena 10(2) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| Emisije toplogrednih plinov (149) iz proizvodnje dušikove kisline so nižje od 0,038 (150) tCO2e na tono dušikove kisline. |
| Nebistveno škodovanje |
| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

Emisije toplogrednih plinov (149) iz proizvodnje dušikove kisline so nižje od 0,038 (150) tCO2e na tono dušikove kisline.

Nebistveno škodovanje

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka C k tej prilogi.

Emisije so enake ali nižje od ravni emisij, povezanih z razponi na podlagi najboljših razpoložljivih tehnik, določenimi v najnovejših ustreznih zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah, med drugim v:

| (a) | referenčnem dokumentu o najboljših razpoložljivih tehnikah za proizvodnjo velikih količin anorganskih kemikalij – amoniaka, kislin in gnojil (151); |
| --- | --- |

(a)

referenčnem dokumentu o najboljših razpoložljivih tehnikah za proizvodnjo velikih količin anorganskih kemikalij – amoniaka, kislin in gnojil (151);

| (b) | zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah za skupno obdelavo pri čiščenju odpadnih voda in plinov ter ravnanje z njimi v kemični industriji (152). |
| --- | --- |

(b)

zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah za skupno obdelavo pri čiščenju odpadnih voda in plinov ter ravnanje z njimi v kemični industriji (152).

Ni znatnih učinkov na različne prvine okolja.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

3.17.   Proizvodnja plastičnih mas v primarni obliki

Opis dejavnosti

Proizvodnja smol, plastičnih mas in nevulkaniziranih termoplastičnih elastomerov, mešanje smol po naročilu kupca in proizvodnja sintetičnih smol po naročilu.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE C20.16 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Gospodarska dejavnost v tej kategoriji je prehodna dejavnost iz člena 10(2) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| Dejavnost izpolnjuje eno od naslednjih meril:






  (a) | plastične mase v primarni obliki so v celoti proizvedene z mehanskim recikliranjem plastičnih odpadkov; |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

Dejavnost izpolnjuje eno od naslednjih meril:

(a)

plastične mase v primarni obliki so v celoti proizvedene z mehanskim recikliranjem plastičnih odpadkov;

| (b) | kadar mehansko recikliranje ni tehnično izvedljivo ali ekonomsko vzdržno, so plastične mase v primarni obliki v celoti proizvedene s kemičnim recikliranjem plastičnih odpadkov, emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu proizvedenih plastičnih mas, z izključitvijo morebitnih izračunanih dobropisov iz proizvodnje goriv, pa so nižje od emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu enakovrednih plastičnih mas v primarni obliki, proizvedenih iz fosilnih surovin. Emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu se izračunajo ob upoštevanju Priporočila Komisije 2013/179/EU oziroma standarda ISO 14067:2018 (153) ali ISO 14064-1:2018 (154). Količinsko opredeljene emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu preverja neodvisna tretja oseba; |
| --- | --- |

(b)

kadar mehansko recikliranje ni tehnično izvedljivo ali ekonomsko vzdržno, so plastične mase v primarni obliki v celoti proizvedene s kemičnim recikliranjem plastičnih odpadkov, emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu proizvedenih plastičnih mas, z izključitvijo morebitnih izračunanih dobropisov iz proizvodnje goriv, pa so nižje od emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu enakovrednih plastičnih mas v primarni obliki, proizvedenih iz fosilnih surovin. Emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu se izračunajo ob upoštevanju Priporočila Komisije 2013/179/EU oziroma standarda ISO 14067:2018 (153) ali ISO 14064-1:2018 (154). Količinsko opredeljene emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu preverja neodvisna tretja oseba;

| (c) | plastične mase v primarni obliki so v celoti ali delno proizvedene iz obnovljivih surovin (155), njihove emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu pa so nižje od emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu enakovrednih plastičnih mas v primarni obliki, proizvedenih iz fosilnih surovin. Emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu se izračunajo ob upoštevanju Priporočila Komisije 2013/179/EU oziroma standarda ISO 14067:2018 ali ISO 14064-1:2018. Količinsko opredeljene emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu preverja neodvisna tretja oseba. |
| --- | --- |

(c)

plastične mase v primarni obliki so v celoti ali delno proizvedene iz obnovljivih surovin (155), njihove emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu pa so nižje od emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu enakovrednih plastičnih mas v primarni obliki, proizvedenih iz fosilnih surovin. Emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu se izračunajo ob upoštevanju Priporočila Komisije 2013/179/EU oziroma standarda ISO 14067:2018 ali ISO 14064-1:2018. Količinsko opredeljene emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu preverja neodvisna tretja oseba.

Kmetijska biomasa, ki se uporablja za proizvodnjo plastičnih mas v primarni obliki, izpolnjuje merila iz člena 29(2) do (5) Direktive (EU) 2018/2001. Gozdna biomasa, ki se uporablja za proizvodnjo plastičnih mas v primarni obliki, izpolnjuje merila iz člena 29(6) in (7) navedene direktive.

Nebistveno škodovanje

| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka C k tej prilogi.

Emisije so enake ali nižje od ravni emisij, povezanih z razponi na podlagi najboljših razpoložljivih tehnik, določenimi v ustreznih zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah, med drugim v:

| (a) | referenčnem dokumentu o najboljših razpoložljivih tehnikah za proizvodnjo polimerov (156); |
| --- | --- |

(a)

referenčnem dokumentu o najboljših razpoložljivih tehnikah za proizvodnjo polimerov (156);

| (b) | zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah za skupno obdelavo pri čiščenju odpadnih voda in plinov ter ravnanje z njimi v kemični industriji (157). |
| --- | --- |

(b)

zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah za skupno obdelavo pri čiščenju odpadnih voda in plinov ter ravnanje z njimi v kemični industriji (157).

Ni znatnih učinkov na različne prvine okolja.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

4.   ENERGIJA

4.1.   Proizvodnja energije z uporabo fotovoltaične tehnologije

Opis dejavnosti

Gradnja ali upravljanje objektov za proizvodnjo električne energije z uporabo fotovoltaične tehnologije.

Kadar je gospodarska dejavnost sestavni del namestitve, vzdrževanja in popravila tehnologij za energijo iz obnovljivih virov iz oddelka 7.6 te priloge, se uporabljajo tehnična merila za pregled iz oddelka 7.6.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti D35.11 in F42.22, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| Z dejavnostjo se proizvaja električna energija z uporabo fotovoltaične tehnologije. |
| Nebistveno škodovanje |
| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

Z dejavnostjo se proizvaja električna energija z uporabo fotovoltaične tehnologije.

Nebistveno škodovanje

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Ni relevantno.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Z dejavnostjo se oceni razpoložljivost in, če je izvedljivo, uporablja oprema in sestavni deli, ki so zelo trpežni in jih je mogoče reciklirati ter enostavno razstaviti in obnoviti.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Ni relevantno.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

4.2.   Proizvodnja električne energije z uporabo tehnologije za proizvodnjo koncentrirane sončne energije

Opis dejavnosti

Gradnja ali upravljanje objektov za proizvodnjo električne energije z uporabo tehnologije za proizvodnjo koncentrirane sončne energije.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti D35.11 in F42.22, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| Z dejavnostjo se proizvaja električna energija z uporabo tehnologije za proizvodnjo koncentrirane sončne energije. |
| Nebistveno škodovanje |
| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

Z dejavnostjo se proizvaja električna energija z uporabo tehnologije za proizvodnjo koncentrirane sončne energije.

Nebistveno škodovanje

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Z dejavnostjo se oceni razpoložljivost in, če je izvedljivo, uporablja oprema in sestavni deli, ki so zelo trpežni in jih je mogoče reciklirati ter enostavno razstaviti in obnoviti.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Ni relevantno.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

4.3.   Proizvodnja električne energije iz vetrne energije

Opis dejavnosti

Gradnja ali upravljanje objektov za proizvodnjo električne energije, ki proizvajajo električno energijo iz vetrne energije.

Kadar je gospodarska dejavnost sestavni del namestitve, vzdrževanja in popravila tehnologij za energijo iz obnovljivih virov iz oddelka 7.6 te priloge, se uporabljajo tehnična merila za pregled iz oddelka 7.6.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti D35.11 in F42.22, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| Z dejavnostjo se proizvaja električna energija iz vetrne energije. |
| Nebistveno škodovanje |
| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

Z dejavnostjo se proizvaja električna energija iz vetrne energije.

Nebistveno škodovanje

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Pri gradnji vetrnih elektrarn na morju dejavnost ne ovira doseganja dobrega okoljskega stanja, kot je določeno v Direktivi 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta (158), ki zahteva, da se sprejmejo ustrezni ukrepi za preprečevanje ali blažitev učinkov v zvezi z deskriptorjem 11 (hrup/energija), določenim v Prilogi I k tej direktivi, in kot je določeno v Sklepu Komisije (EU) 2017/848 (159) v zvezi z ustreznimi merili in metodološkimi standardi za navedeni deskriptor.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Z dejavnostjo se oceni razpoložljivost in, če je izvedljivo, uporablja oprema in sestavni deli, ki so zelo trpežni in jih je mogoče reciklirati ter enostavno razstaviti in obnoviti.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Ni relevantno.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi (160).

Pri vetrnih elektrarnah na morju dejavnost ne ovira doseganja dobrega okoljskega stanja, kot je določeno v Direktivi 2008/56/ES, ki zahteva, da se sprejmejo ustrezni ukrepi za preprečevanje ali blažitev učinkov v zvezi z deskriptorjem 1 (biotska raznovrstnost) in deskriptorjem 6 (neoporečnost morskega dna), določenima v Prilogi I k tej direktivi, in kot je določeno v Sklepu Komisije (EU) 2017/848 v zvezi z ustreznimi merili in metodološkimi standardi za navedena deskriptorja.

4.4.   Proizvodnja električne energije s tehnologijami za izkoriščanje oceanske energije

Opis dejavnosti

Gradnja ali upravljanje objektov za proizvodnjo električne energije, ki proizvajajo električno energijo iz oceanske energije.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti D35.11 in F42.22, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| Z dejavnostjo se proizvaja električna energija iz energije oceanov. |
| Merila za nebistveno škodovanje |
| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

Z dejavnostjo se proizvaja električna energija iz energije oceanov.

Merila za nebistveno škodovanje

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost ne ovira doseganja dobrega okoljskega stanja, kot je določeno v Direktivi 2008/56/ES, ki zahteva, da se sprejmejo ustrezni ukrepi za preprečevanje ali blažitev učinkov v zvezi z deskriptorjem 11 (hrup/energija), določenim v Prilogi I k tej direktivi, in kot je določeno v Sklepu Komisije (EU) 2017/848 v zvezi z ustreznimi merili in metodološkimi standardi za navedeni deskriptor.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Z dejavnostjo se oceni razpoložljivost in, če je izvedljivo, uporablja oprema in sestavni deli, ki so zelo trpežni in jih je mogoče reciklirati ter enostavno razstaviti in obnoviti.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Vzpostavljeni so ukrepi za zmanjšanje toksičnosti antivegetacijskih sredstev in biocidov, kot je določeno v Uredbi (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (161), s katero se v pravo Unije prenaša Mednarodna konvencija o nadzoru škodljivih sistemov proti obraščanju na ladjah, ki je bila sprejeta 5. oktobra 2001.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

Dejavnost ne ovira doseganja dobrega okoljskega stanja, kot je določeno v Direktivi 2008/56/ES, ki zahteva, da se sprejmejo ustrezni ukrepi za preprečevanje ali blažitev učinkov v zvezi z deskriptorjem 1 (biotska raznovrstnost), določenim v Prilogi I k tej direktivi, in kot je določeno v Sklepu Komisije (EU) 2017/848 v zvezi z ustreznimi merili in metodološkimi standardi za navedeni deskriptor.

4.5.   Proizvodnja električne energije iz vodne energije

Opis dejavnosti

Gradnja ali upravljanje objektov za proizvodnjo električne energije, ki proizvajajo električno energijo iz vodne energije.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti D35.11 in F42.22, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| Dejavnost izpolnjuje eno od naslednjih meril:






  (a) | objekt za proizvodnjo električne energije je pretočna hidroelektrarna in nima umetnega zbiralnika; |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

Dejavnost izpolnjuje eno od naslednjih meril:

(a)

objekt za proizvodnjo električne energije je pretočna hidroelektrarna in nima umetnega zbiralnika;

| (b) | gostota moči objekta za proizvodnjo električne energije presega 5 W/m2; |
| --- | --- |

(b)

gostota moči objekta za proizvodnjo električne energije presega 5 W/m2;

| (c) | emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu iz proizvodnje električne energije iz vodne energije so nižje od 100 g CO2e/kWh. Emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu se izračunajo ob upoštevanju Priporočila Komisije 2013/179/EU oziroma standarda ISO 14067:2018 (162), ISO 14064-1:2018 (163) ali orodja G-res (164). Količinsko opredeljene emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu preverja neodvisna tretja oseba. |
| --- | --- |

(c)

emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu iz proizvodnje električne energije iz vodne energije so nižje od 100 g CO2e/kWh. Emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu se izračunajo ob upoštevanju Priporočila Komisije 2013/179/EU oziroma standarda ISO 14067:2018 (162), ISO 14064-1:2018 (163) ali orodja G-res (164). Količinsko opredeljene emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu preverja neodvisna tretja oseba.

Merila za nebistveno škodovanje

| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

| 1. | Dejavnost je skladna z določbami Direktive 2000/60/ES, zlasti z vsemi zahtevami iz člena 4 Direktive. |
| --- | --- |

1.

Dejavnost je skladna z določbami Direktive 2000/60/ES, zlasti z vsemi zahtevami iz člena 4 Direktive.

| 2. | Za upravljanje obstoječih hidroelektrarn, vključno z dejavnostmi obnove za krepitev potenciala energije iz obnovljivih virov ali shranjevanja energije, dejavnost izpolnjuje naslednja merila:






  2.1 | V skladu z Direktivo 2000/60/ES ter zlasti členoma 4 in 11 navedene direktive se izvajajo vsi tehnično izvedljivi in ekološko ustrezni ukrepi za blažitev škodljivih vplivov na vodo ter zaščitene habitate in vrste, ki so neposredno odvisni od vode. |
| --- | --- | --- |

2.

Za upravljanje obstoječih hidroelektrarn, vključno z dejavnostmi obnove za krepitev potenciala energije iz obnovljivih virov ali shranjevanja energije, dejavnost izpolnjuje naslednja merila:

2.1

V skladu z Direktivo 2000/60/ES ter zlasti členoma 4 in 11 navedene direktive se izvajajo vsi tehnično izvedljivi in ekološko ustrezni ukrepi za blažitev škodljivih vplivov na vodo ter zaščitene habitate in vrste, ki so neposredno odvisni od vode.

| 2.2 | Kadar je to ustrezno in glede na naravno prisotne ekosisteme v prizadetih vodnih telesih, ukrepi vključujejo:






  (a) | ukrepe za zagotavljanje selitev dolvodnih in gorvodnih rib (kot so turbine, ki ne škodujejo ribam, strukture za vodenje rib, najsodobnejši popolnoma delujoči ribji prehodi, ukrepi za prekinitev ali zmanjšanje delovanja in izpustov med selitvijo ali drstitvijo); |
| --- | --- | --- |

2.2

Kadar je to ustrezno in glede na naravno prisotne ekosisteme v prizadetih vodnih telesih, ukrepi vključujejo:

(a)

ukrepe za zagotavljanje selitev dolvodnih in gorvodnih rib (kot so turbine, ki ne škodujejo ribam, strukture za vodenje rib, najsodobnejši popolnoma delujoči ribji prehodi, ukrepi za prekinitev ali zmanjšanje delovanja in izpustov med selitvijo ali drstitvijo);

| (b) | ukrepe za zagotovitev najmanjšega ekološkega pretoka (vključno z blažitvijo hitrih, kratkotrajnih sprememb v pretoku ali vršnega obratovanja) in toka plavin; |
| --- | --- |

(b)

ukrepe za zagotovitev najmanjšega ekološkega pretoka (vključno z blažitvijo hitrih, kratkotrajnih sprememb v pretoku ali vršnega obratovanja) in toka plavin;

| (c) | ukrepe za zaščito ali izboljšanje habitatov. |
| --- | --- |

(c)

ukrepe za zaščito ali izboljšanje habitatov.

| 2.3 | Učinkovitost takih ukrepov se spremlja v okviru odobritve ali dovoljenja, v katerih so določeni pogoji, namenjeni doseganju dobrega stanja ali potenciala prizadetega vodnega telesa. |
| --- | --- |

2.3

Učinkovitost takih ukrepov se spremlja v okviru odobritve ali dovoljenja, v katerih so določeni pogoji, namenjeni doseganju dobrega stanja ali potenciala prizadetega vodnega telesa.

| 3. | Za gradnjo novih hidroelektrarn dejavnost izpolnjuje naslednja merila:






  3.1 | V skladu s členom 4 Direktive 2000/60/ES in zlasti odstavkom 7 navedenega člena se pred gradnjo izvede presoja vpliva projekta, da se ocenijo vsi njegovi potencialni vplivi na stanje vodnih teles v istem povodju ter na zaščitene habitate in vrste, ki so neposredno odvisni od vode, pri čemer se zlasti upoštevajo selitveni koridorji, neregulirane reke ali ekosistemi, ki so blizu razmeram brez motenj.
  Presoja temelji na nedavnih, celovitih in natančnih podatkih, vključno s podatki spremljanja elementov biološke kakovosti, ki so posebej občutljivi na hidromorfološke spremembe, in podatki o pričakovanem stanju vodnega telesa kot rezultatu novih dejavnosti v primerjavi z njegovim trenutnim stanjem.
  Ocenjuje zlasti kumulativne vplive tega novega projekta skupaj z drugo obstoječo ali načrtovano infrastrukturo v povodju. |
| --- | --- | --- |

3.

Za gradnjo novih hidroelektrarn dejavnost izpolnjuje naslednja merila:

3.1

V skladu s členom 4 Direktive 2000/60/ES in zlasti odstavkom 7 navedenega člena se pred gradnjo izvede presoja vpliva projekta, da se ocenijo vsi njegovi potencialni vplivi na stanje vodnih teles v istem povodju ter na zaščitene habitate in vrste, ki so neposredno odvisni od vode, pri čemer se zlasti upoštevajo selitveni koridorji, neregulirane reke ali ekosistemi, ki so blizu razmeram brez motenj.

Presoja temelji na nedavnih, celovitih in natančnih podatkih, vključno s podatki spremljanja elementov biološke kakovosti, ki so posebej občutljivi na hidromorfološke spremembe, in podatki o pričakovanem stanju vodnega telesa kot rezultatu novih dejavnosti v primerjavi z njegovim trenutnim stanjem.

Ocenjuje zlasti kumulativne vplive tega novega projekta skupaj z drugo obstoječo ali načrtovano infrastrukturo v povodju.

| 3.2 | Na podlagi te presoje vpliva se ugotovi, da je obrat glede na načrt, lokacijo in blažitvene ukrepe zasnovan tako, da izpolnjuje eno od naslednjih zahtev:






  (a) | obrat ne slabša in ne ogroža doseganja dobrega stanja ali potenciala določenega vodnega telesa, s katerim je povezan; |
| --- | --- | --- |

3.2

Na podlagi te presoje vpliva se ugotovi, da je obrat glede na načrt, lokacijo in blažitvene ukrepe zasnovan tako, da izpolnjuje eno od naslednjih zahtev:

(a)

obrat ne slabša in ne ogroža doseganja dobrega stanja ali potenciala določenega vodnega telesa, s katerim je povezan;

| (b) | kadar bi lahko obrat poslabšal ali ogrozil doseganje dobrega stanja/potenciala določenega vodnega telesa, s katerim je povezan, tako poslabšanje ni bistveno in je utemeljeno s podrobno analizo stroškov in koristi, ki izkazuje oboje od naslednjega:






  (i) | razloge za prevladujoči javni interes ali dejstvo, da pričakovane koristi načrtovane hidroelektrarne pretehtajo stroške zaradi poslabšanja stanja vode, ki jih nosita okolje in družba; |
| --- | --- | --- |

(b)

kadar bi lahko obrat poslabšal ali ogrozil doseganje dobrega stanja/potenciala določenega vodnega telesa, s katerim je povezan, tako poslabšanje ni bistveno in je utemeljeno s podrobno analizo stroškov in koristi, ki izkazuje oboje od naslednjega:

(i)

razloge za prevladujoči javni interes ali dejstvo, da pričakovane koristi načrtovane hidroelektrarne pretehtajo stroške zaradi poslabšanja stanja vode, ki jih nosita okolje in družba;

| (ii) | dejstvo, da prevladujočega javnega interesa ali pričakovanih koristi obrata zaradi tehnične izvedljivosti ali nesorazmernih stroškov ni mogoče doseči z drugimi sredstvi, ki bi zagotovila boljše okoljske rezultate (na primer z obnovo obstoječih hidroelektrarn ali uporabo tehnologij, ki ne prekinjajo kontinuitete toka reke). |
| --- | --- |

(ii)

dejstvo, da prevladujočega javnega interesa ali pričakovanih koristi obrata zaradi tehnične izvedljivosti ali nesorazmernih stroškov ni mogoče doseči z drugimi sredstvi, ki bi zagotovila boljše okoljske rezultate (na primer z obnovo obstoječih hidroelektrarn ali uporabo tehnologij, ki ne prekinjajo kontinuitete toka reke).

| 3.3 | Izvajajo se vsi tehnično izvedljivi in ekološko ustrezni ukrepi za blažitev škodljivih vplivov na vodo ter zaščitene habitate in vrste, ki so neposredno odvisni od vode.
  Kadar je to ustrezno in glede na naravno prisotne ekosisteme v prizadetih vodnih telesih, blažitveni ukrepi vključujejo:






  (a) | ukrepe za zagotavljanje selitev dolvodnih in gorvodnih rib (kot so turbine, ki ne škodujejo ribam, strukture za vodenje rib, najsodobnejši popolnoma delujoči ribji prehodi, ukrepi za prekinitev ali zmanjšanje delovanja in izpustov med selitvijo ali drstitvijo); |
| --- | --- | --- |

3.3

Izvajajo se vsi tehnično izvedljivi in ekološko ustrezni ukrepi za blažitev škodljivih vplivov na vodo ter zaščitene habitate in vrste, ki so neposredno odvisni od vode.

Kadar je to ustrezno in glede na naravno prisotne ekosisteme v prizadetih vodnih telesih, blažitveni ukrepi vključujejo:

(a)

ukrepe za zagotavljanje selitev dolvodnih in gorvodnih rib (kot so turbine, ki ne škodujejo ribam, strukture za vodenje rib, najsodobnejši popolnoma delujoči ribji prehodi, ukrepi za prekinitev ali zmanjšanje delovanja in izpustov med selitvijo ali drstitvijo);

| (b) | ukrepe za zagotovitev najmanjšega ekološkega pretoka (vključno z blažitvijo hitrih, kratkotrajnih sprememb v pretoku ali vršnega obratovanja) in toka plavin; |
| --- | --- |

(b)

ukrepe za zagotovitev najmanjšega ekološkega pretoka (vključno z blažitvijo hitrih, kratkotrajnih sprememb v pretoku ali vršnega obratovanja) in toka plavin;

| (c) | ukrepe za zaščito ali izboljšanje habitatov. |
| --- | --- |

(c)

ukrepe za zaščito ali izboljšanje habitatov.

Učinkovitost takih ukrepov se spremlja v okviru odobritve ali dovoljenja, v katerih so določeni pogoji, namenjeni doseganju dobrega stanja ali potenciala prizadetega vodnega telesa.

| 3.4 | Obrat ne ogroža trajno doseganja dobrega stanja/potenciala v nobenem vodnem telesu v istem vodnem območju. |
| --- | --- |

3.4

Obrat ne ogroža trajno doseganja dobrega stanja/potenciala v nobenem vodnem telesu v istem vodnem območju.

| 3.5 | Poleg zgornjih blažitvenih ukrepov in kadar je to ustrezno, se izvajajo izravnalni ukrepi, ki zagotavljajo, da projekt ne bo povečal razdrobljenosti vodnih teles v istem vodnem območju. To se doseže s ponovno vzpostavitvijo kontinuitete na istem vodnem območju v takem obsegu, da se nadomesti prekinitev kontinuitete, ki jo lahko povzroči načrtovana hidroelektrarna. Nadomeščanje se začne pred izvedbo projekta. |
| --- | --- |

3.5

Poleg zgornjih blažitvenih ukrepov in kadar je to ustrezno, se izvajajo izravnalni ukrepi, ki zagotavljajo, da projekt ne bo povečal razdrobljenosti vodnih teles v istem vodnem območju. To se doseže s ponovno vzpostavitvijo kontinuitete na istem vodnem območju v takem obsegu, da se nadomesti prekinitev kontinuitete, ki jo lahko povzroči načrtovana hidroelektrarna. Nadomeščanje se začne pred izvedbo projekta.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Ni relevantno.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi (165).

4.6.   Proizvodnja električne energije iz geotermalne energije

Opis dejavnosti

Gradnja ali upravljanje objektov za proizvodnjo električne energije, ki proizvajajo električno energijo iz geotermalne energije.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti D35.11 in F42.22, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| Emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu iz proizvodnje električne energije iz geotermalne energije so nižje od 100 g CO2e/kWh. Prihranki emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu se izračunajo ob upoštevanju Priporočila Komisije 2013/179/EU oziroma z uporabo standarda ISO 14067:2018 ali ISO 14064-1:2018. Količinsko opredeljene emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu preverja neodvisna tretja oseba. |
| Merila za nebistveno škodovanje |
| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

Emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu iz proizvodnje električne energije iz geotermalne energije so nižje od 100 g CO2e/kWh. Prihranki emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu se izračunajo ob upoštevanju Priporočila Komisije 2013/179/EU oziroma z uporabo standarda ISO 14067:2018 ali ISO 14064-1:2018. Količinsko opredeljene emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu preverja neodvisna tretja oseba.

Merila za nebistveno škodovanje

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Za upravljanje sistemov visokoentalpijske geotermalne energije so vzpostavljeni ustrezni sistemi za zmanjševanje ravni emisij, da se ne ogrozi doseganje mejnih vrednosti za kakovost zraka, določenih v Direktivi 2004/107/ES Evropskega parlamenta in Sveta (166) ter Direktivi 2008/50/ES Evropskega parlamenta in Sveta (167).

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

4.7.   Proizvodnja električne energije iz nefosilnih plinastih in tekočih goriv iz obnovljivih virov

Opis dejavnosti

Gradnja ali upravljanje objektov za proizvodnjo električne energije, ki proizvajajo električno energijo z uporabo plinastih in tekočih goriv iz obnovljivih virov. Ta dejavnost ne vključuje proizvodnje električne energije z izključno uporabo bioplina in tekočega biogoriva (glej oddelek 4.8 te priloge).

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti D35.11 in F42.22, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| 1. | Emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu iz proizvodnje električne energije z uporabo plinastih in tekočih goriv iz obnovljivih virov so nižje od 100 g CO2e/kWh.
  Emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu se izračunajo na podlagi podatkov o posameznem projektu, če so na voljo, ob upoštevanju Priporočila Komisije 2013/179/EU oziroma standarda ISO 14067:2018 (168) ali ISO 14064-1:2018 (169).
  Količinsko opredeljene emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu preverja neodvisna tretja oseba. |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

1.

Emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu iz proizvodnje električne energije z uporabo plinastih in tekočih goriv iz obnovljivih virov so nižje od 100 g CO2e/kWh.

Emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu se izračunajo na podlagi podatkov o posameznem projektu, če so na voljo, ob upoštevanju Priporočila Komisije 2013/179/EU oziroma standarda ISO 14067:2018 (168) ali ISO 14064-1:2018 (169).

Količinsko opredeljene emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu preverja neodvisna tretja oseba.

| 2. | Če objekti vključujejo kakršno koli obliko zniževanja emisij (tudi z zajemanjem ogljika ali uporabo razogljičenih goriv), takšna dejavnost zniževanja emisij izpolnjuje merila iz ustreznega oddelka te priloge, kjer je to ustrezno.
  Kadar se CO2, ki bi bil sicer izpuščen med postopkom proizvodnje električne energije, zajame za namene podzemnega shranjevanja, se transportira in shrani pod zemljo v skladu s tehničnimi merili za pregled iz oddelkov 5.11 in 5.12 te priloge. |
| --- | --- |

2.

Če objekti vključujejo kakršno koli obliko zniževanja emisij (tudi z zajemanjem ogljika ali uporabo razogljičenih goriv), takšna dejavnost zniževanja emisij izpolnjuje merila iz ustreznega oddelka te priloge, kjer je to ustrezno.

Kadar se CO2, ki bi bil sicer izpuščen med postopkom proizvodnje električne energije, zajame za namene podzemnega shranjevanja, se transportira in shrani pod zemljo v skladu s tehničnimi merili za pregled iz oddelkov 5.11 in 5.12 te priloge.

| 3. | Dejavnost izpolnjuje eno od naslednjih meril:






  (a) | med gradnjo se namesti merilna oprema za spremljanje fizičnih emisij, kot je uhajanje metana, ali uvede program za odkrivanje in odpravljanje uhajanja; |
| --- | --- | --- |

3.

Dejavnost izpolnjuje eno od naslednjih meril:

(a)

med gradnjo se namesti merilna oprema za spremljanje fizičnih emisij, kot je uhajanje metana, ali uvede program za odkrivanje in odpravljanje uhajanja;

| (b) | med delovanjem se poroča o fizikalni meritvi emisij metana in uhajanje se odpravi. |
| --- | --- |

(b)

med delovanjem se poroča o fizikalni meritvi emisij metana in uhajanje se odpravi.

| 4. | Kadar dejavnost uporablja mešanico plinastih ali tekočih goriv iz obnovljivih virov ter bioplina ali tekočega biogoriva, kmetijska biomasa, ki se uporablja pri proizvodnji bioplina ali tekočega biogoriva, izpolnjuje merila iz člena 29(2) do (5) Direktive (EU) 2018/2001, gozdna biomasa pa merila iz člena 29(6) in (7) navedene direktive. |
| --- | --- |

4.

Kadar dejavnost uporablja mešanico plinastih ali tekočih goriv iz obnovljivih virov ter bioplina ali tekočega biogoriva, kmetijska biomasa, ki se uporablja pri proizvodnji bioplina ali tekočega biogoriva, izpolnjuje merila iz člena 29(2) do (5) Direktive (EU) 2018/2001, gozdna biomasa pa merila iz člena 29(6) in (7) navedene direktive.

Merila za nebistveno škodovanje

| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Emisije so enake ali nižje od ravni emisij, povezanih z razponi na podlagi najboljših razpoložljivih tehnik, določenimi v najnovejših ustreznih zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah, vključno z zaključki o najboljših razpoložljivih tehnikah za velike kurilne naprave (170). Ni znatnih učinkov na različne prvine okolja.

Za kurilne naprave z vhodno toplotno močjo, ki je večja od 1 MW, vendar manjša od pragov za uporabo zaključkov o najboljših razpoložljivih tehnikah za velike kurilne naprave, so emisije nižje od mejnih vrednosti emisij iz dela 2 Priloge II k Direktivi (EU) 2015/2193 Evropskega parlamenta in Sveta (171).

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

4.8.   Proizvodnja električne energije iz bioenergije

Opis dejavnosti

Gradnja in upravljanje obratov za proizvodnjo električne energije, ki proizvajajo električno energijo izključno iz biomase, bioplina ali tekočega biogoriva, z izjemo pridobivanja električne energije iz mešanice goriv iz obnovljivih virov in bioplina ali tekočega biogoriva (glej oddelek 4.7 te priloge).

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE D35.11 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| 1. | Kmetijska biomasa, ki se uporablja pri dejavnosti, izpolnjuje merila iz člena 29(2) do (5) Direktive (EU) 2018/2001. Gozdna biomasa, ki se uporablja pri dejavnosti, izpolnjuje merila iz člena 29(6) in (7) navedene direktive. |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

1.

Kmetijska biomasa, ki se uporablja pri dejavnosti, izpolnjuje merila iz člena 29(2) do (5) Direktive (EU) 2018/2001. Gozdna biomasa, ki se uporablja pri dejavnosti, izpolnjuje merila iz člena 29(6) in (7) navedene direktive.

| 2. | Prihranki emisij toplogrednih plinov zaradi uporabe biomase so najmanj 80-odstotni glede na metodologijo za izračun prihrankov emisij toplogrednih plinov in ustrezno primerjalno vrednost za fosilna goriva, opredeljeno v Prilogi VI k Direktivi (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

2.

Prihranki emisij toplogrednih plinov zaradi uporabe biomase so najmanj 80-odstotni glede na metodologijo za izračun prihrankov emisij toplogrednih plinov in ustrezno primerjalno vrednost za fosilna goriva, opredeljeno v Prilogi VI k Direktivi (EU) 2018/2001.

| 3. | Če so obrati odvisni od anaerobne razgradnje organskega materiala, proizvodnja digestata izpolnjuje merila iz oddelka 5.6 ter merili 1 in 2 iz oddelka 5.7 te priloge, kadar je to ustrezno. |
| --- | --- |

3.

Če so obrati odvisni od anaerobne razgradnje organskega materiala, proizvodnja digestata izpolnjuje merila iz oddelka 5.6 ter merili 1 in 2 iz oddelka 5.7 te priloge, kadar je to ustrezno.

| 4. | Točki 1 in 2 se ne uporabljata za obrate za proizvodnjo električne energije s skupno nazivno vhodno toplotno močjo, manjšo od 2 MW, ki uporabljajo plinasta goriva iz biomase. |
| --- | --- |

4.

Točki 1 in 2 se ne uporabljata za obrate za proizvodnjo električne energije s skupno nazivno vhodno toplotno močjo, manjšo od 2 MW, ki uporabljajo plinasta goriva iz biomase.

| 5. | Za obrate za proizvodnjo električne energije s skupno nazivno vhodno toplotno močjo med 50 in 100 MW dejavnost uporablja tehnologijo soproizvodnje z visokim izkoristkom, pri obratih, ki so namenjeni samo proizvodnji električne energije, pa dejavnost dosega raven energijske učinkovitosti, ki je povezana z razponi na podlagi najboljših razpoložljivih tehnik, določenimi v najnovejših ustreznih zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah, vključno z zaključki o najboljših razpoložljivih tehnikah za velike kurilne naprave (172). |
| --- | --- |

5.

Za obrate za proizvodnjo električne energije s skupno nazivno vhodno toplotno močjo med 50 in 100 MW dejavnost uporablja tehnologijo soproizvodnje z visokim izkoristkom, pri obratih, ki so namenjeni samo proizvodnji električne energije, pa dejavnost dosega raven energijske učinkovitosti, ki je povezana z razponi na podlagi najboljših razpoložljivih tehnik, določenimi v najnovejših ustreznih zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah, vključno z zaključki o najboljših razpoložljivih tehnikah za velike kurilne naprave (172).

| 6. | Pri obratih za proizvodnjo električne energije s skupno nazivno vhodno toplotno močjo, večjo od 100 MW, dejavnost izpolnjuje eno ali več naslednjih meril:






  (a) | dosega najmanj 36-odstotni električni izkoristek; |
| --- | --- | --- |

6.

Pri obratih za proizvodnjo električne energije s skupno nazivno vhodno toplotno močjo, večjo od 100 MW, dejavnost izpolnjuje eno ali več naslednjih meril:

(a)

dosega najmanj 36-odstotni električni izkoristek;

| (b) | uporablja tehnologijo soproizvodnje z visokim izkoristkom (soproizvodnja toplote in električne energije) iz Direktive 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta (173); |
| --- | --- |

(b)

uporablja tehnologijo soproizvodnje z visokim izkoristkom (soproizvodnja toplote in električne energije) iz Direktive 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta (173);

| (c) | uporablja tehnologijo za zajemanje in shranjevanje ogljika. Kadar se CO2, ki bi bil sicer izpuščen med postopkom proizvodnje električne energije, zajame za namene podzemnega shranjevanja, se transportira in shrani pod zemljo v skladu s tehničnimi merili za pregled iz oddelkov 5.11 oziroma 5.12 te priloge. |
| --- | --- |

(c)

uporablja tehnologijo za zajemanje in shranjevanje ogljika. Kadar se CO2, ki bi bil sicer izpuščen med postopkom proizvodnje električne energije, zajame za namene podzemnega shranjevanja, se transportira in shrani pod zemljo v skladu s tehničnimi merili za pregled iz oddelkov 5.11 oziroma 5.12 te priloge.

Merila za nebistveno škodovanje

| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Za obrate, ki spadajo na področje uporabe Direktive 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta (174), so emisije enake ali nižje od ravni emisij, povezanih z razponi na podlagi najboljših razpoložljivih tehnik, določenimi v najnovejših ustreznih zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah, vključno z zaključki o najboljših razpoložljivih tehnikah za velike kurilne naprave (175). Ni znatnih učinkov na različne prvine okolja.

Za kurilne naprave z vhodno toplotno močjo, ki je večja od 1 MW, vendar manjša od pragov za uporabo zaključkov o najboljših razpoložljivih tehnikah za velike kurilne naprave, so emisije nižje od mejnih vrednosti emisij iz dela 2 Priloge II k Direktivi (EU) 2015/2193.

Za naprave na območjih ali delih območij, ki ne dosegajo skladnosti z mejnimi vrednostmi kakovosti zraka iz Direktive 2008/50/ES, se izvedejo ukrepi za zmanjšanje ravni emisij ob upoštevanju rezultatov izmenjave informacij (176), ki jih objavi Komisija v skladu s členom 6(9) in (10) Direktive (EU) 2015/2193.

Za anaerobno razgradnjo organskega materiala, kadar se proizvedeni digestat neposredno ali po kompostiranju oziroma drugi obdelavi uporablja kot gnojilo ali sredstvo za izboljšanje tal, izpolnjuje zahteve za materiale za gnojenje, opredeljene v kategorijah sestavnih materialov 4 in 5 v Prilogi II k Uredbi (EU) 2019/1009, ali nacionalna pravila o gnojilih ali sredstvih za izboljšanje tal za kmetijsko uporabo.

Za obrate za anaerobno razgradnjo, ki obdelujejo več kot 100 ton dnevno, so emisije v zrak in vodo enake ali nižje od ravni emisij, povezanih z razponi na podlagi najboljših razpoložljivih tehnik za anaerobno obdelavo odpadkov, določenimi v najnovejših ustreznih zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah, vključno z zaključki o najboljših razpoložljivih tehnikah za obdelavo odpadkov (177). Ni znatnih učinkov na različne prvine okolja.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

4.9.   Prenos in distribucija električne energije

Opis dejavnosti

Gradnja in upravljanje prenosnih sistemov za prenos električne energije po izrednovisokonapetostnem in visokonapetostnem povezanem sistemu.

Gradnja in upravljanje distribucijskih sistemov za prenos električne energije po visoko- srednje- in nizkonapetostnih distribucijskih sistemih.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti D35.12 in D35.13, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Gospodarska dejavnost v tej kategoriji je omogočitvena dejavnost v skladu s členom 10(1)(i) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| Dejavnost izpolnjuje eno od naslednjih meril:






  1. | Infrastruktura ali oprema za prenos in distribucijo je del elektroenergetskega sistema, ki izpolnjuje vsaj eno od naslednjih meril:






  (a) | sistem je medsebojno povezan evropski sistem, tj. medsebojno povezana območja nadzora držav članic, Norveške, Švice in Združenega kraljestva, ter njegovi podrejeni sistemi; |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

Dejavnost izpolnjuje eno od naslednjih meril:

1.

Infrastruktura ali oprema za prenos in distribucijo je del elektroenergetskega sistema, ki izpolnjuje vsaj eno od naslednjih meril:

(a)

sistem je medsebojno povezan evropski sistem, tj. medsebojno povezana območja nadzora držav članic, Norveške, Švice in Združenega kraljestva, ter njegovi podrejeni sistemi;

| (b) | več kot 67 % novo omogočene proizvodne zmogljivosti v sistemu je pod mejno vrednostjo proizvodnje 100 g CO2e/kWh, izmerjeno na podlagi življenjskega cikla v skladu z merili za proizvodnjo električne energije v drsečem petletnem obdobju delovanja; |
| --- | --- |

(b)

več kot 67 % novo omogočene proizvodne zmogljivosti v sistemu je pod mejno vrednostjo proizvodnje 100 g CO2e/kWh, izmerjeno na podlagi življenjskega cikla v skladu z merili za proizvodnjo električne energije v drsečem petletnem obdobju delovanja;

| (c) | povprečni emisijski faktor sistemskega omrežja, izračunan kot skupne letne emisije iz proizvodnje električne energije v sistemu, deljene s skupno letno neto proizvodnjo električne energije v tem sistemu, je pod mejno vrednostjo 100 g CO2e/kWh, izmerjeno na podlagi življenjskega cikla v skladu z merili za proizvodnjo električne energije v drsečem petletnem obdobju delovanja. |
| --- | --- |

(c)

povprečni emisijski faktor sistemskega omrežja, izračunan kot skupne letne emisije iz proizvodnje električne energije v sistemu, deljene s skupno letno neto proizvodnjo električne energije v tem sistemu, je pod mejno vrednostjo 100 g CO2e/kWh, izmerjeno na podlagi življenjskega cikla v skladu z merili za proizvodnjo električne energije v drsečem petletnem obdobju delovanja.

Infrastruktura, namenjena vzpostavitvi neposredne povezave ali razširitvi obstoječe neposredne povezave med razdelilno transformatorsko postajo ali omrežjem ter obratom za proizvodnjo energije, katere intenzivnost toplogrednih plinov je večja od 100 g CO2e/kWh, izmerjeno na podlagi življenjskega cikla, ne izpolnjuje meril.

Namestitev merilne infrastrukture, ki ne izpolnjuje zahtev za sisteme naprednega merjenja iz člena 20 Direktive (EU) 2019/944, ne izpolnjuje meril.

| 2. | Dejavnost je nekaj od naslednjega:






  (a) | gradnja in upravljanje neposredne povezave ali razširitev obstoječe neposredne povezave za proizvodnjo električne energije z majhnimi emisijami ogljika pod mejno vrednostjo 100 g CO2e/kWh, izmerjenimi na podlagi življenjskega cikla, za razdelilno transformatorsko postajo ali omrežje; |
| --- | --- | --- |

2.

Dejavnost je nekaj od naslednjega:

(a)

gradnja in upravljanje neposredne povezave ali razširitev obstoječe neposredne povezave za proizvodnjo električne energije z majhnimi emisijami ogljika pod mejno vrednostjo 100 g CO2e/kWh, izmerjenimi na podlagi življenjskega cikla, za razdelilno transformatorsko postajo ali omrežje;

| (b) | gradnja in upravljanje polnilnih postaj za električna vozila in podporne električne infrastrukture za elektrifikacijo prometa, če so izpolnjena tehnična merila za pregled iz oddelka te priloge, ki se nanaša na promet; |
| --- | --- |

(b)

gradnja in upravljanje polnilnih postaj za električna vozila in podporne električne infrastrukture za elektrifikacijo prometa, če so izpolnjena tehnična merila za pregled iz oddelka te priloge, ki se nanaša na promet;

| (c) | namestitev prenosnih in distribucijskih transformatorjev, ki izpolnjujejo zahteve stopnje 2 (od 1. julija 2021) iz Priloge I k Uredbi Komisije (EU) št. 548/2014 (178) in, za srednje transformatorje, pri katerih najvišja napetost za opremo ne presega 36 kV, zahteve glede doseganja ravni AAA0, kar zadeva izgube prostega teka, določene v standardu EN 50588-1 (179); |
| --- | --- |

(c)

namestitev prenosnih in distribucijskih transformatorjev, ki izpolnjujejo zahteve stopnje 2 (od 1. julija 2021) iz Priloge I k Uredbi Komisije (EU) št. 548/2014 (178) in, za srednje transformatorje, pri katerih najvišja napetost za opremo ne presega 36 kV, zahteve glede doseganja ravni AAA0, kar zadeva izgube prostega teka, določene v standardu EN 50588-1 (179);

| (d) | gradnja/namestitev in upravljanje opreme in infrastrukture, pri čemer je glavni cilj povečati proizvodnjo ali uporabo električne energije iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

(d)

gradnja/namestitev in upravljanje opreme in infrastrukture, pri čemer je glavni cilj povečati proizvodnjo ali uporabo električne energije iz obnovljivih virov;

| (e) | namestitev opreme za povečanje možnosti nadzora in opazovanja elektroenergetskega sistema ter omogočanje razvoja in vključevanja obnovljivih virov energije, vključno s:






  (i) | senzorji in merilnimi orodji (vključno z meteorološkimi senzorji za napovedovanje proizvodnje iz obnovljivih virov); |
| --- | --- | --- |

(e)

namestitev opreme za povečanje možnosti nadzora in opazovanja elektroenergetskega sistema ter omogočanje razvoja in vključevanja obnovljivih virov energije, vključno s:

(i)

senzorji in merilnimi orodji (vključno z meteorološkimi senzorji za napovedovanje proizvodnje iz obnovljivih virov);

| (ii) | komunikacijo in nadzorom (vključno z napredno programsko opremo in kontrolnimi sobami, avtomatizacijo razdelilnih transformatorskih postaj ali napajalnikov in zmogljivostmi za regulacijo napetosti za prilagoditev bolj decentraliziranemu dovajanju energije iz obnovljivih virov); |
| --- | --- |

(ii)

komunikacijo in nadzorom (vključno z napredno programsko opremo in kontrolnimi sobami, avtomatizacijo razdelilnih transformatorskih postaj ali napajalnikov in zmogljivostmi za regulacijo napetosti za prilagoditev bolj decentraliziranemu dovajanju energije iz obnovljivih virov);

| (f) | namestitev opreme, med drugim bodočih sistemov naprednega merjenja ali sistemov, ki nadomeščajo sisteme naprednega merjenja, v skladu s členom 19(6) Direktive (EU) 2019/944 Evropskega parlamenta in Sveta (180), ki izpolnjujejo zahteve iz člena 20 Direktive (EU) 2019/944, ki lahko prenaša informacije uporabnikom, da bi ti lahko na daljavo uravnavali porabo, vključno z vozlišči s podatki o strankah; |
| --- | --- |

(f)

namestitev opreme, med drugim bodočih sistemov naprednega merjenja ali sistemov, ki nadomeščajo sisteme naprednega merjenja, v skladu s členom 19(6) Direktive (EU) 2019/944 Evropskega parlamenta in Sveta (180), ki izpolnjujejo zahteve iz člena 20 Direktive (EU) 2019/944, ki lahko prenaša informacije uporabnikom, da bi ti lahko na daljavo uravnavali porabo, vključno z vozlišči s podatki o strankah;

| (g) | izdelava/namestitev opreme za omogočanje izmenjave izrecno električne energije iz obnovljivih virov med uporabniki; |
| --- | --- |

(g)

izdelava/namestitev opreme za omogočanje izmenjave izrecno električne energije iz obnovljivih virov med uporabniki;

| (h) | gradnja in upravljanje interkonektorjev med prenosnimi sistemi, če eden od sistemov izpolnjuje merila. |
| --- | --- |

(h)

gradnja in upravljanje interkonektorjev med prenosnimi sistemi, če eden od sistemov izpolnjuje merila.

Za namene tega oddelka se uporabljajo naslednje specifikacije:

| (a) | drseče petletno obdobje delovanja, ki se uporabi za določitev skladnosti s pragovi, temelji na petih zaporednih preteklih letih, vključno z letom, za katero so na voljo najnovejši podatki; |
| --- | --- |

(a)

drseče petletno obdobje delovanja, ki se uporabi za določitev skladnosti s pragovi, temelji na petih zaporednih preteklih letih, vključno z letom, za katero so na voljo najnovejši podatki;

| (b) | „sistem“ pomeni območje nadzora prenosnega ali distribucijskega omrežja za električno energijo, v katerem je nameščena infrastruktura ali oprema; |
| --- | --- |

(b)

„sistem“ pomeni območje nadzora prenosnega ali distribucijskega omrežja za električno energijo, v katerem je nameščena infrastruktura ali oprema;

| (c) | prenosni sistemi lahko vključujejo proizvodno zmogljivost, povezano s podrejenim distribucijskim sistemom; |
| --- | --- |

(c)

prenosni sistemi lahko vključujejo proizvodno zmogljivost, povezano s podrejenim distribucijskim sistemom;

| (d) | za distribucijske sisteme, ki so podrejeni prenosnemu sistemu, za katerega se šteje, da je na poti do popolnega razogljičenja, se lahko prav tako šteje, da so na poti do popolnega razogljičenja; |
| --- | --- |

(d)

za distribucijske sisteme, ki so podrejeni prenosnemu sistemu, za katerega se šteje, da je na poti do popolnega razogljičenja, se lahko prav tako šteje, da so na poti do popolnega razogljičenja;

| (e) | za ugotavljanje skladnosti je mogoče upoštevati sistem, ki zajema več povezanih območij nadzora z znatno medsebojno izmenjavo energije, pri čemer se uporabi tehtani povprečni emisijski faktor vseh vključenih območij nadzora, posameznim podrejenim prenosnim ali distribucijskim sistemom znotraj navedenega sistema pa ni treba posebej dokazovati skladnosti; |
| --- | --- |

(e)

za ugotavljanje skladnosti je mogoče upoštevati sistem, ki zajema več povezanih območij nadzora z znatno medsebojno izmenjavo energije, pri čemer se uporabi tehtani povprečni emisijski faktor vseh vključenih območij nadzora, posameznim podrejenim prenosnim ali distribucijskim sistemom znotraj navedenega sistema pa ni treba posebej dokazovati skladnosti;

| (f) | sistem lahko preneha biti skladen, potem ko je bil pred tem skladen. V sistemih, ki prenehajo biti skladni, od takrat naprej niso skladne nobene nove dejavnosti prenosa in distribucije, dokler sistem ponovno ne doseže skladnosti z mejno vrednostjo (razen za dejavnosti, ki so vedno skladne, glej zgoraj). Dejavnosti v podrejenih sistemih so lahko še vedno skladne, če ti sistemi izpolnjujejo merila iz tega oddelka; |
| --- | --- |

(f)

sistem lahko preneha biti skladen, potem ko je bil pred tem skladen. V sistemih, ki prenehajo biti skladni, od takrat naprej niso skladne nobene nove dejavnosti prenosa in distribucije, dokler sistem ponovno ne doseže skladnosti z mejno vrednostjo (razen za dejavnosti, ki so vedno skladne, glej zgoraj). Dejavnosti v podrejenih sistemih so lahko še vedno skladne, če ti sistemi izpolnjujejo merila iz tega oddelka;

| (g) | neposredna povezava ali razširitev obstoječe neposredne povezave z obrati za proizvodnjo vključuje infrastrukturo, ki je nujna za prenos povezane električne energije iz objekta za proizvodnjo električne energije v razdelilno transformatorsko postajo ali v omrežje. |
| --- | --- |

(g)

neposredna povezava ali razširitev obstoječe neposredne povezave z obrati za proizvodnjo vključuje infrastrukturo, ki je nujna za prenos povezane električne energije iz objekta za proizvodnjo električne energije v razdelilno transformatorsko postajo ali v omrežje.

Merila za nebistveno škodovanje

| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Ni relevantno.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Vzpostavljen je načrt ravnanja z odpadki, ki zagotavlja čim večjo ponovno uporabo ali recikliranje po koncu življenjske dobe v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki, tudi na podlagi pogodbenih dogovorov s partnerji na področju ravnanja z odpadki, razmisleka o finančnih projekcijah ali uradne projektne dokumentacije.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Nadzemni visokonapetostni vodi:

| (a) | za dejavnosti na gradbišču se upoštevajo načela iz Splošnih okoljskih, zdravstvenih in varnostnih smernic Mednarodne finančne korporacije (181). |
| --- | --- |

(a)

za dejavnosti na gradbišču se upoštevajo načela iz Splošnih okoljskih, zdravstvenih in varnostnih smernic Mednarodne finančne korporacije (181).

| (b) | pri dejavnostih se upoštevajo veljavni standardi in predpisi za omejitev vpliva elektromagnetnega sevanja na zdravje ljudi, kar vključuje dejavnosti, ki se izvajajo v Uniji, pri katerih se upošteva priporočilo Sveta o omejevanju izpostavljanja javnosti elektromagnetnim poljem (od 0 Hz do 300 GHz) (182), in dejavnosti, ki se izvajajo v tretjih državah, pri katerih se upoštevajo smernice Mednarodne komisije za varstvo pred neionizirajočimi sevanji (ICNIRP) iz leta 1998 (183). |
| --- | --- |

(b)

pri dejavnostih se upoštevajo veljavni standardi in predpisi za omejitev vpliva elektromagnetnega sevanja na zdravje ljudi, kar vključuje dejavnosti, ki se izvajajo v Uniji, pri katerih se upošteva priporočilo Sveta o omejevanju izpostavljanja javnosti elektromagnetnim poljem (od 0 Hz do 300 GHz) (182), in dejavnosti, ki se izvajajo v tretjih državah, pri katerih se upoštevajo smernice Mednarodne komisije za varstvo pred neionizirajočimi sevanji (ICNIRP) iz leta 1998 (183).

Pri dejavnostih se ne uporabljajo poliklorirani bifenili (PCB).

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi (184).

4.10.   Shranjevanje električne energije

Opis dejavnosti

Gradnja in upravljanje objektov, ki shranjujejo električno energijo in jo pozneje vračajo v obliki električne energije. Dejavnost vključuje shranjevanje v črpalnih hidroelektrarnah.

Kadar je gospodarska dejavnost sestavni del namestitve, vzdrževanja in popravila tehnologij za energijo iz obnovljivih virov iz oddelka 7.6 te priloge, se uporabljajo tehnična merila za pregled iz oddelka 7.6.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji ne sodijo pod posebno kodo NACE v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Gospodarska dejavnost v tej kategoriji je omogočitvena dejavnost v skladu s členom 10(1)(i) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| Dejavnost je gradnja in upravljanje zmogljivosti za shranjevanje električne energije, vključno s črpalnimi hidroelektrarnami.
  Kadar dejavnost vključuje kemično shranjevanje energije, medij shranjevanja (kot je vodik ali amoniak) izpolnjuje merila za proizvodnjo ustreznega izdelka iz oddelkov 3.7 do 3.17 te priloge. Pri uporabi vodika za shranjevanje električne energije se, kadar vodik izpolnjuje tehnična merila za pregled iz oddelka 3.10 te priloge, ponovna elektrifikacija vodika prav tako šteje za del dejavnosti. |
| Merila za nebistveno škodovanje |
| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

Dejavnost je gradnja in upravljanje zmogljivosti za shranjevanje električne energije, vključno s črpalnimi hidroelektrarnami.

Kadar dejavnost vključuje kemično shranjevanje energije, medij shranjevanja (kot je vodik ali amoniak) izpolnjuje merila za proizvodnjo ustreznega izdelka iz oddelkov 3.7 do 3.17 te priloge. Pri uporabi vodika za shranjevanje električne energije se, kadar vodik izpolnjuje tehnična merila za pregled iz oddelka 3.10 te priloge, ponovna elektrifikacija vodika prav tako šteje za del dejavnosti.

Merila za nebistveno škodovanje

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Pri shranjevanju v črpalnih hidroelektrarnah, ki niso povezane z rečnim telesom, dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

Pri shranjevanju v črpalnih hidroelektrarnah, ki so povezane z rečnim telesom, dejavnost izpolnjuje merila za nebistveno škodovanje trajnostni rabi ter varstvu vodnih in morskih virov iz oddelka 4.5 (proizvodnja električne energije iz vodne energije).

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Vzpostavljen je načrt ravnanja z odpadki, ki zagotavlja čim večjo ponovno uporabo ali recikliranje po koncu življenjske dobe v skladu s hierarhijo odpadkov, tudi na podlagi pogodbenih dogovorov s partnerji na področju ravnanja z odpadki, razmisleka o finančnih projekcijah ali uradne projektne dokumentacije.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Ni relevantno.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

4.11.   Shranjevanje toplotne energije

Opis dejavnosti

Gradnja in upravljanje objektov, ki shranjujejo toplotno energijo in jo pozneje vračajo v obliki toplotne energije ali drugih nosilcev energije.

Kadar je gospodarska dejavnost sestavni del namestitve, vzdrževanja in popravila tehnologij za energijo iz obnovljivih virov iz oddelka 7.6 te priloge, se uporabljajo tehnična merila za pregled iz oddelka 7.6.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji ne sodijo pod posebno kodo NACE v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Gospodarska dejavnost v tej kategoriji je omogočitvena dejavnost v skladu s členom 10(1)(i) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| Dejavnost shranjuje toplotno energijo, vključno s podzemnim shranjevanjem toplotne energije ali shranjevanjem toplotne energije v vodonosniku. |
| Merila za nebistveno škodovanje |
| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

Dejavnost shranjuje toplotno energijo, vključno s podzemnim shranjevanjem toplotne energije ali shranjevanjem toplotne energije v vodonosniku.

Merila za nebistveno škodovanje

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Za shranjevanje toplotne energije v vodonosniku dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Vzpostavljen je načrt ravnanja z odpadki, ki zagotavlja največjo možno ponovno uporabo, predelavo ali recikliranje po koncu življenjske dobe, tudi na podlagi pogodbenih dogovorov s partnerji na področju ravnanja z odpadki, razmisleka o finančnih projekcijah ali uradne projektne dokumentacije.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Ni relevantno.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

4.12.   Shranjevanje vodika

Opis dejavnosti

Gradnja in upravljanje objektov za shranjevanje vodika in njegovo poznejše vračanje.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji ne sodijo pod posebno kodo NACE v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Gospodarska dejavnost v tej kategoriji je omogočitvena dejavnost v skladu s členom 10(1)(i) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| Dejavnost je nekaj od naslednjega:






  (a) | gradnja objektov za shranjevanje vodika; |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

Dejavnost je nekaj od naslednjega:

(a)

gradnja objektov za shranjevanje vodika;

| (b) | sprememba obstoječih objektov za podzemno shranjevanje plina v objekte, namenjene shranjevanju vodika; |
| --- | --- |

(b)

sprememba obstoječih objektov za podzemno shranjevanje plina v objekte, namenjene shranjevanju vodika;

| (c) | upravljanje objektov za shranjevanje vodika, pri čemer vodik, shranjen v napravi, izpolnjuje merila za proizvodnjo vodika iz oddelka 3.10 te priloge. |
| --- | --- |

(c)

upravljanje objektov za shranjevanje vodika, pri čemer vodik, shranjen v napravi, izpolnjuje merila za proizvodnjo vodika iz oddelka 3.10 te priloge.

Merila za nebistveno škodovanje

| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Ni relevantno.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Vzpostavljen je načrt ravnanja z odpadki, ki zagotavlja največjo možno ponovno uporabo, predelavo ali recikliranje po koncu življenjske dobe, tudi na podlagi pogodbenih dogovorov s partnerji na področju ravnanja z odpadki, razmisleka o finančnih projekcijah ali uradne projektne dokumentacije.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

V primeru shranjevanja več kot petih ton dejavnost izpolnjuje zahteve iz Direktive 2012/18/EU Evropskega parlamenta in Sveta (185).

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

4.13.   Proizvodnja bioplina in biogoriva za uporabo v prometu ter proizvodnja tekočega biogoriva

Opis dejavnosti

Proizvodnja bioplina ali biogoriva za uporabo v prometu ter proizvodnja tekočega biogoriva.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE D35.21 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| 1. | Kmetijska biomasa, ki se uporablja pri proizvodnji bioplina ali biogoriva za uporabo v prometu ter proizvodnji tekočega biogoriva, izpolnjuje merila iz člena 29(2) do (5) Direktive (EU) 2018/2001. Gozdna biomasa, ki se uporablja pri proizvodnji bioplina ali biogoriva za uporabo v prometu ter proizvodnji tekočega biogoriva, izpolnjuje merila iz člena 29(6) in (7) navedene direktive.
  Poljščine, ki se uporabljajo za živila in krmo, se ne uporabljajo pri proizvodnji biogoriva za uporabo v prometu in proizvodnji tekočega biogoriva. |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

1.

Kmetijska biomasa, ki se uporablja pri proizvodnji bioplina ali biogoriva za uporabo v prometu ter proizvodnji tekočega biogoriva, izpolnjuje merila iz člena 29(2) do (5) Direktive (EU) 2018/2001. Gozdna biomasa, ki se uporablja pri proizvodnji bioplina ali biogoriva za uporabo v prometu ter proizvodnji tekočega biogoriva, izpolnjuje merila iz člena 29(6) in (7) navedene direktive.

Poljščine, ki se uporabljajo za živila in krmo, se ne uporabljajo pri proizvodnji biogoriva za uporabo v prometu in proizvodnji tekočega biogoriva.

| 2. | Prihranki emisij toplogrednih plinov zaradi proizvodnje biogoriva in bioplina za uporabo v prometu in proizvodnje tekočega biogoriva so najmanj 65-odstotni glede na metodologijo za izračun prihrankov emisij toplogrednih plinov in ustrezno primerjalno vrednost za fosilna goriva, opredeljeno v Prilogi V k Direktivi (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

2.

Prihranki emisij toplogrednih plinov zaradi proizvodnje biogoriva in bioplina za uporabo v prometu in proizvodnje tekočega biogoriva so najmanj 65-odstotni glede na metodologijo za izračun prihrankov emisij toplogrednih plinov in ustrezno primerjalno vrednost za fosilna goriva, opredeljeno v Prilogi V k Direktivi (EU) 2018/2001.

| 3. | Če je proizvodnja bioplina odvisna od anaerobne razgradnje organskega materiala, proizvodnja digestata izpolnjuje merila iz oddelkov 5.6 ter merili 1 in 2 iz oddelka 5.7 te priloge, kadar je to ustrezno. |
| --- | --- |

3.

Če je proizvodnja bioplina odvisna od anaerobne razgradnje organskega materiala, proizvodnja digestata izpolnjuje merila iz oddelkov 5.6 ter merili 1 in 2 iz oddelka 5.7 te priloge, kadar je to ustrezno.

| 4. | Kadar se CO2, ki bi bil sicer izpuščen med proizvodnim procesom, zajame za namene podzemnega shranjevanja, se transportira in shrani pod zemljo v skladu s tehničnimi merili za pregled iz oddelkov 5.11 in 5.12 te priloge. |
| --- | --- |

4.

Kadar se CO2, ki bi bil sicer izpuščen med proizvodnim procesom, zajame za namene podzemnega shranjevanja, se transportira in shrani pod zemljo v skladu s tehničnimi merili za pregled iz oddelkov 5.11 in 5.12 te priloge.

Merila za nebistveno škodovanje

| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Za proizvodnjo bioplina se v objektih za shranjevanje digestata uporablja pokrov, ki je neprepusten za plin.

Za obrate za anaerobno razgradnjo, ki obdelujejo več kot 100 ton dnevno, so emisije v zrak in vodo enake ali nižje od ravni emisij, povezanih z razponi na podlagi najboljših razpoložljivih tehnik za anaerobno obdelavo odpadkov, določenimi v najnovejših ustreznih zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah, vključno z zaključki o najboljših razpoložljivih tehnikah za obdelavo odpadkov (186). Ni znatnih učinkov na različne prvine okolja.

Za anaerobno razgradnjo organskega materiala, kadar se proizvedeni digestat neposredno ali po kompostiranju oziroma drugi obdelavi uporablja kot gnojilo ali sredstvo za izboljšanje tal, izpolnjuje zahteve za materiale za gnojenje, opredeljene v kategorijah sestavnih materialov 4 in 5 za digestat oziroma kategoriji sestavnih materialov 3 za kompost, kot je ustrezno, v Prilogi II k Uredbi (EU) 2019/1009, ali nacionalna pravila o gnojilih ali sredstvih za izboljšanje tal za kmetijsko uporabo.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

4.14.   Prenosna in distribucijska omrežja za pline iz obnovljivih virov in nizkoogljične pline

Opis dejavnosti

Sprememba, sprememba namena ali naknadno opremljanje plinskih omrežij za prenos in distribucijo plinov iz obnovljivih virov in nizkoogljičnih plinov.

Gradnja ali upravljanje prenosnih in distribucijskih cevovodov, namenjenih transportu vodika ali drugih nizkoogljičnih plinov.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti D35.22, F42.21 in H49.50, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| 1. | Dejavnost sestavlja eno od naslednjega:






  (a) | gradnja ali upravljanje novih prenosnih in distribucijskih omrežij, namenjenih vodiku ali drugim nizkoogljičnim plinom; |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

1.

Dejavnost sestavlja eno od naslednjega:

(a)

gradnja ali upravljanje novih prenosnih in distribucijskih omrežij, namenjenih vodiku ali drugim nizkoogljičnim plinom;

| (b) | sprememba/sprememba namena obstoječih omrežij zemeljskega plina za prehod na 100 % odstotkov vodika; |
| --- | --- |

(b)

sprememba/sprememba namena obstoječih omrežij zemeljskega plina za prehod na 100 % odstotkov vodika;

| (c) | naknadno opremljanje omrežij za prenos in distribucijo plina, ki omogoča vključitev vodika in drugih nizkoogljičnih plinov v omrežje, vključno z vsemi dejavnostmi omrežij za prenos ali distribucijo plina, ki omogočajo povečanje mešanice vodika ali drugih nizkoogljičnih plinov v plinskem sistemu. |
| --- | --- |

(c)

naknadno opremljanje omrežij za prenos in distribucijo plina, ki omogoča vključitev vodika in drugih nizkoogljičnih plinov v omrežje, vključno z vsemi dejavnostmi omrežij za prenos ali distribucijo plina, ki omogočajo povečanje mešanice vodika ali drugih nizkoogljičnih plinov v plinskem sistemu.

| 2. | Dejavnost vključuje odkrivanje uhajanja in popravilo obstoječih cevovodov in drugih elementov omrežja za zmanjšanje uhajanja metana. |
| --- | --- |

2.

Dejavnost vključuje odkrivanje uhajanja in popravilo obstoječih cevovodov in drugih elementov omrežja za zmanjšanje uhajanja metana.

Merila za nebistveno škodovanje

| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Ventilatorji, kompresorji, črpalke in druga uporabljena oprema, zajeti v Direktivi 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta (187), izpolnjujejo, kjer je to ustrezno, zahteve za najvišji razred v okviru energijske nalepke in so skladni z izvedbenimi predpisi na podlagi navedene direktive ter predstavljajo najboljšo razpoložljivo tehnologijo.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

4.15.   Distribucija daljinskega ogrevanja/hlajenja

Opis dejavnosti

Gradnja, obnavljanje in upravljanje cevovodov in z njimi povezane infrastrukture za distribucijo energije za ogrevanje in hlajenje, ki se konča na razdelilni transformatorski postaji ali v toplotnem izmenjevalniku.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE D35.30 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| Dejavnost izpolnjuje eno od naslednjih meril:






  (a) | za gradnjo in upravljanje cevovodov ter z njimi povezane infrastrukture za distribucijo ogrevanja in hlajenja sistem ustreza opredelitvi sistemov učinkovitega daljinskega ogrevanja in hlajenja iz člena 2(41) Direktive 2021/27/EU; |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

Dejavnost izpolnjuje eno od naslednjih meril:

(a)

za gradnjo in upravljanje cevovodov ter z njimi povezane infrastrukture za distribucijo ogrevanja in hlajenja sistem ustreza opredelitvi sistemov učinkovitega daljinskega ogrevanja in hlajenja iz člena 2(41) Direktive 2021/27/EU;

| (b) | za obnovo cevovodov in z njimi povezane infrastrukture za distribucijo ogrevanja in hlajenja se naložba, ki zagotavlja, da sistem ustreza opredelitvi učinkovitega daljinskega ogrevanja ali hlajenja iz člena 2(41) Direktive 2012/27/EU, začne v obdobju treh let na podlagi pogodbene obveznosti ali enakovredne obveznosti v primeru upravljavcev, odgovornih za proizvodnjo in omrežje; |
| --- | --- |

(b)

za obnovo cevovodov in z njimi povezane infrastrukture za distribucijo ogrevanja in hlajenja se naložba, ki zagotavlja, da sistem ustreza opredelitvi učinkovitega daljinskega ogrevanja ali hlajenja iz člena 2(41) Direktive 2012/27/EU, začne v obdobju treh let na podlagi pogodbene obveznosti ali enakovredne obveznosti v primeru upravljavcev, odgovornih za proizvodnjo in omrežje;

| (c) | dejavnost je:






  (i) | sprememba na nižji temperaturni režim; |
| --- | --- | --- |

(c)

dejavnost je:

(i)

sprememba na nižji temperaturni režim;

| (ii) | napredni pilotni sistemi (sistemi za nadzor in upravljanje z energijo, internet stvari). |
| --- | --- |

(ii)

napredni pilotni sistemi (sistemi za nadzor in upravljanje z energijo, internet stvari).

Merila za nebistveno škodovanje

| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Ventilatorji, kompresorji, črpalke in druga uporabljena oprema, zajeti v Direktivi 2009/125/ES, izpolnjujejo, kjer je to ustrezno, zahteve za najvišji razred v okviru energijske nalepke, sicer pa so skladni z izvedbenimi predpisi na podlagi navedene direktive ter predstavljajo najboljšo razpoložljivo tehnologijo.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

4.16.   Namestitev in upravljanje električnih toplotnih črpalk.

Opis dejavnosti

Namestitev in upravljanje električnih toplotnih črpalk.

Kadar je gospodarska dejavnost sestavni del namestitve, vzdrževanja in popravila tehnologij za energijo iz obnovljivih virov iz oddelka 7.6 te priloge, se uporabljajo tehnična merila za pregled iz oddelka 7.6.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti D35.30 in F43.22, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| Namestitev in upravljanje električnih toplotnih črpalk izpolnjujeta obe naslednji merili:






  (a) | mejna vrednost hladiva: potencial globalnega segrevanja ne presega 675; |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

Namestitev in upravljanje električnih toplotnih črpalk izpolnjujeta obe naslednji merili:

(a)

mejna vrednost hladiva: potencial globalnega segrevanja ne presega 675;

| (b) | izpolnjene so zahteve za energijsko učinkovitost, določene v izvedbenih uredbah (188) v skladu z Direktivo 2009/125/ES. |
| --- | --- |

(b)

izpolnjene so zahteve za energijsko učinkovitost, določene v izvedbenih uredbah (188) v skladu z Direktivo 2009/125/ES.

Merila za nebistveno škodovanje

| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Z dejavnostjo se oceni razpoložljivost in, če je izvedljivo, uporablja oprema in sestavni deli, ki so zelo trpežni in jih je mogoče reciklirati ter enostavno razstaviti in obnoviti.

Vzpostavljen je načrt ravnanja z odpadki, ki zagotavlja največjo možno ponovno uporabo, predelavo ali recikliranje po koncu življenjske dobe, tudi na podlagi pogodbenih dogovorov s partnerji na področju ravnanja z odpadki, razmisleka o finančnih projekcijah ali uradne projektne dokumentacije.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Za toplotne črpalke zrak/zrak z nazivno močjo največ 12 kW so notranje in zunanje ravni zvočne moči pod mejno vrednostjo iz Uredbe Komisije (EU) št. 206/2012 (189).

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Ni relevantno.

4.17.   Soproizvodnja toplote/hladu in električne energije iz sončne energije

Opis dejavnosti

Gradnja in upravljanje objektov za soproizvodnjo električne energije ter toplote/hladu iz sončne energije.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti D35.11 in D35.30, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| Dejavnost vključuje soproizvodnjo (190) električne energije in toplote/hladu iz sončne energije. |
| Merila za nebistveno škodovanje |
| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

Dejavnost vključuje soproizvodnjo (190) električne energije in toplote/hladu iz sončne energije.

Merila za nebistveno škodovanje

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Ni relevantno.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Z dejavnostjo se oceni razpoložljivost in, če je izvedljivo, uporablja oprema in sestavni deli, ki so zelo trpežni in jih je mogoče reciklirati ter enostavno razstaviti in obnoviti.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Ni relevantno.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

4.18.   Soproizvodnja toplote/hladu in električne energije iz geotermalne energije

Opis dejavnosti

Gradnja in upravljanje objektov za soproizvodnjo toplote/hladu in električne energije iz geotermalne energije.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti D35.11 in D35.30, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| Emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu iz soproizvodnje toplote/hladu in električne energije (191) iz geotermalne energije so nižje od 100 g CO2e/kWh izhodne energije za soproizvodnjo.
  Emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu se izračunajo na podlagi podatkov o posameznem projektu, če so na voljo, ob upoštevanju Priporočila Komisije 2013/179/EU oziroma standarda ISO 14067:2018 ali ISO 14064-1:2018.
  Količinsko opredeljene emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu preverja neodvisna tretja oseba. |
| Merila za nebistveno škodovanje |
| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

Emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu iz soproizvodnje toplote/hladu in električne energije (191) iz geotermalne energije so nižje od 100 g CO2e/kWh izhodne energije za soproizvodnjo.

Emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu se izračunajo na podlagi podatkov o posameznem projektu, če so na voljo, ob upoštevanju Priporočila Komisije 2013/179/EU oziroma standarda ISO 14067:2018 ali ISO 14064-1:2018.

Količinsko opredeljene emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu preverja neodvisna tretja oseba.

Merila za nebistveno škodovanje

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Za upravljanje sistemov visokoentalpijske geotermalne energije so vzpostavljeni ustrezni sistemi za zmanjševanje ravni emisij, da se ne ogrozi doseganje mejnih vrednosti za kakovost zraka, določenih v direktivah 2004/107/ES in 2008/50/ES.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

4.19.   Soproizvodnja toplote/hladu in električne energije iz nefosilnih plinastih in tekočih goriv iz obnovljivih virov

Opis dejavnosti

Gradnja in upravljanje objektov za soproizvodnjo toplote/hladu in električne energije z uporabo plinastih in tekočih goriv iz obnovljivih virov. Ta dejavnost ne vključuje soproizvodnje toplote/hladu in električne energije z izključno uporabo bioplina in tekočega biogoriva (glej oddelek 4.20 te priloge).

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti D35.11 in D35.30, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| 1. | Emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu iz soproizvodnje toplote/hladu in električne energije (192) z uporabo plinastih in tekočih goriv iz obnovljivih virov so nižje od 100 g CO2e/kWh izhodne energije za soproizvodnjo.
  Emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu se izračunajo na podlagi podatkov o posameznem projektu, če so na voljo, ob upoštevanju Priporočila Komisije 2013/179/EU oziroma standarda ISO 14067:2018 (193) ali ISO 14064-1:2018 (194).
  Količinsko opredeljene emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu preverja neodvisna tretja oseba. |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

1.

Emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu iz soproizvodnje toplote/hladu in električne energije (192) z uporabo plinastih in tekočih goriv iz obnovljivih virov so nižje od 100 g CO2e/kWh izhodne energije za soproizvodnjo.

Emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu se izračunajo na podlagi podatkov o posameznem projektu, če so na voljo, ob upoštevanju Priporočila Komisije 2013/179/EU oziroma standarda ISO 14067:2018 (193) ali ISO 14064-1:2018 (194).

Količinsko opredeljene emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu preverja neodvisna tretja oseba.

| 2. | Če objekti vključujejo kakršno koli obliko zniževanja emisij (tudi z zajemanjem ogljika ali uporabo razogljičenih goriv), takšna dejavnost zniževanja emisij izpolnjuje merila iz ustreznih oddelkov te priloge, kjer je to ustrezno.
  Kadar se CO2, ki bi bil sicer izpuščen med postopkom soproizvodnje, zajame za namene podzemnega shranjevanja, se transportira in shrani pod zemljo v skladu s tehničnimi merili za pregled iz oddelkov 5.11 in 5.12 te priloge. |
| --- | --- |

2.

Če objekti vključujejo kakršno koli obliko zniževanja emisij (tudi z zajemanjem ogljika ali uporabo razogljičenih goriv), takšna dejavnost zniževanja emisij izpolnjuje merila iz ustreznih oddelkov te priloge, kjer je to ustrezno.

Kadar se CO2, ki bi bil sicer izpuščen med postopkom soproizvodnje, zajame za namene podzemnega shranjevanja, se transportira in shrani pod zemljo v skladu s tehničnimi merili za pregled iz oddelkov 5.11 in 5.12 te priloge.

| 3. | Dejavnost izpolnjuje eno od naslednjih meril:






  (a) | med gradnjo se namesti merilna oprema za spremljanje fizičnih emisij, kot je uhajanje metana, ali uvede program za odkrivanje in odpravljanje uhajanja; |
| --- | --- | --- |

3.

Dejavnost izpolnjuje eno od naslednjih meril:

(a)

med gradnjo se namesti merilna oprema za spremljanje fizičnih emisij, kot je uhajanje metana, ali uvede program za odkrivanje in odpravljanje uhajanja;

| (b) | med delovanjem se poroča o fizikalni meritvi emisij metana in uhajanje se odpravi. |
| --- | --- |

(b)

med delovanjem se poroča o fizikalni meritvi emisij metana in uhajanje se odpravi.

| 4. | Kadar dejavnost uporablja mešanico plinastih ali tekočih goriv iz obnovljivih virov ter bioplina ali tekočega biogoriva, kmetijska biomasa, ki se uporablja pri proizvodnji bioplina ali tekočega biogoriva, izpolnjuje merila iz člena 29(2) do (5) Direktive (EU) 2018/2001, gozdna biomasa pa merila iz člena 29(6) in (7) navedene direktive. |
| --- | --- |

4.

Kadar dejavnost uporablja mešanico plinastih ali tekočih goriv iz obnovljivih virov ter bioplina ali tekočega biogoriva, kmetijska biomasa, ki se uporablja pri proizvodnji bioplina ali tekočega biogoriva, izpolnjuje merila iz člena 29(2) do (5) Direktive (EU) 2018/2001, gozdna biomasa pa merila iz člena 29(6) in (7) navedene direktive.

Merila za nebistveno škodovanje

| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Emisije so enake ali nižje od ravni emisij, povezanih z razponi na podlagi najboljših razpoložljivih tehnik, določenimi v najnovejših ustreznih zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah, vključno z zaključki o najboljših razpoložljivih tehnikah za velike kurilne naprave (195). Ni znatnih učinkov na različne prvine okolja.

Za kurilne naprave z vhodno toplotno močjo, ki je večja od 1 MW, vendar manjša od pragov za uporabo zaključkov o najboljših razpoložljivih tehnikah za velike kurilne naprave, so emisije nižje od mejnih vrednosti emisij iz dela 2 Priloge II k Direktivi (EU) 2015/2193.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

4.20.   Soproizvodnja toplote/hladu in električne energije iz bioenergije

Opis dejavnosti

Gradnja in upravljanje obratov za soproizvodnjo toplote/hladu in električne energije izključno iz biomase, bioplina ali tekočega biogoriva, z izjemo soproizvodnje iz mešanice goriv iz obnovljivih virov in bioplina ali tekočega biogoriva (glej oddelek 4.19 te priloge).

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti D35.11 in D35.30, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| 1. | Kmetijska biomasa, ki se uporablja pri dejavnosti, izpolnjuje merila iz člena 29(2) do (5) Direktive (EU) 2018/2001. Gozdna biomasa, ki se uporablja pri dejavnosti, izpolnjuje merila iz člena 29(6) in (7) navedene direktive. |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

1.

Kmetijska biomasa, ki se uporablja pri dejavnosti, izpolnjuje merila iz člena 29(2) do (5) Direktive (EU) 2018/2001. Gozdna biomasa, ki se uporablja pri dejavnosti, izpolnjuje merila iz člena 29(6) in (7) navedene direktive.

| 2. | Prihranki emisij toplogrednih plinov zaradi uporabe biomase v obratih za soproizvodnjo so najmanj 80-odstotni glede na metodologijo za izračun prihrankov emisij toplogrednih plinov in primerjalno vrednost za fosilna goriva, opredeljeno v Prilogi VI k Direktivi (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

2.

Prihranki emisij toplogrednih plinov zaradi uporabe biomase v obratih za soproizvodnjo so najmanj 80-odstotni glede na metodologijo za izračun prihrankov emisij toplogrednih plinov in primerjalno vrednost za fosilna goriva, opredeljeno v Prilogi VI k Direktivi (EU) 2018/2001.

| 3. | Če so obrati za soproizvodnjo odvisni od anaerobne razgradnje organskega materiala, proizvodnja digestata izpolnjuje merila iz oddelkov 5.6 ter merili 1 in 2 iz oddelka 5.7 te priloge, kadar je to ustrezno. |
| --- | --- |

3.

Če so obrati za soproizvodnjo odvisni od anaerobne razgradnje organskega materiala, proizvodnja digestata izpolnjuje merila iz oddelkov 5.6 ter merili 1 in 2 iz oddelka 5.7 te priloge, kadar je to ustrezno.

| 4. | Točki 1 in 2 se ne uporabljata za obrate za soproizvodnjo s skupno nazivno vhodno toplotno močjo, manjšo od 2 MW, ki uporabljajo plinasta goriva iz biomase. |
| --- | --- |

4.

Točki 1 in 2 se ne uporabljata za obrate za soproizvodnjo s skupno nazivno vhodno toplotno močjo, manjšo od 2 MW, ki uporabljajo plinasta goriva iz biomase.

Merila za nebistveno škodovanje

| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Za obrate, ki spadajo na področje uporabe Direktive 2010/75/EU, so emisije enake ali nižje od ravni emisij, povezanih z razponi na podlagi najboljših razpoložljivih tehnik, določenimi v najnovejših ustreznih zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah, vključno z zaključki o najboljših razpoložljivih tehnikah za velike kurilne naprave (196), ob hkratnem zagotavljanju, da ni znatnih učinkov na različne prvine okolja.

Za kurilne naprave z vhodno toplotno močjo, ki je večja od 1 MW, vendar manjša od pragov za uporabo zaključkov o najboljših razpoložljivih tehnikah za velike kurilne naprave, so emisije nižje od mejnih vrednosti emisij iz dela 2 Priloge II k Direktivi (EU) 2015/2193.

Za naprave na območjih ali delih območij, ki ne dosegajo skladnosti z mejnimi vrednostmi kakovosti zraka iz Direktive 2008/50/ES, se upoštevajo rezultati izmenjave informacij (197), ki jih objavi Komisija v skladu s členom 6(9) in (10) Direktive (EU) 2015/2193.

Za anaerobno razgradnjo organskega materiala, kadar se proizvedeni digestat neposredno ali po kompostiranju oziroma drugi obdelavi uporablja kot gnojilo ali sredstvo za izboljšanje tal, izpolnjuje zahteve za materiale za gnojenje, opredeljene v kategorijah sestavnih materialov 4 in 5 v Prilogi II k Uredbi (EU) 2019/1009, ali nacionalna pravila o gnojilih ali sredstvih za izboljšanje tal za kmetijsko uporabo.

Za obrate za anaerobno razgradnjo, ki obdelujejo več kot 100 ton dnevno, so emisije v zrak in vodo enake ali nižje od ravni emisij, povezanih z razponi na podlagi najboljših razpoložljivih tehnik za anaerobno obdelavo odpadkov, določenimi v najnovejših ustreznih zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah, vključno z zaključki o najboljših razpoložljivih tehnikah za obdelavo odpadkov (198). Ni znatnih učinkov na različne prvine okolja.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

4.21.   Proizvodnja toplote/hladu iz ogrevanja s sončno toplotno energijo

Opis dejavnosti

Gradnja in upravljanje objektov za proizvodnjo toplote/hladu s tehnologijo ogrevanja s sončno toplotno energijo.

Kadar je gospodarska dejavnost sestavni del namestitve, vzdrževanja in popravila tehnologij za energijo iz obnovljivih virov iz oddelka 7.6 te priloge, se uporabljajo tehnična merila za pregled iz oddelka 7.6.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE D35.30 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| Z dejavnostjo se proizvaja toplota/hlad z uporabo ogrevanja s sončno toplotno energijo. |
| Merila za nebistveno škodovanje |
| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

Z dejavnostjo se proizvaja toplota/hlad z uporabo ogrevanja s sončno toplotno energijo.

Merila za nebistveno škodovanje

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Ni relevantno.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Z dejavnostjo se oceni razpoložljivost in, če je izvedljivo, uporablja oprema in sestavni deli, ki so zelo trpežni in jih je mogoče reciklirati ter enostavno razstaviti in obnoviti.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Ni relevantno.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

4.22.   Proizvodnja toplote/hladu iz geotermalne energije

Opis dejavnosti

Gradnja ali upravljanje objektov za proizvodnjo toplote/hladu iz geotermalne energije.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE D35.30 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| Emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu iz proizvodnje toplote/hladu iz geotermalne energije so nižje od 100 g CO2e/kWh.
  Emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu se izračunajo na podlagi podatkov o posameznem projektu, če so na voljo, ob upoštevanju Priporočila Komisije 2013/179/EU oziroma standarda ISO 14067:2018 ali ISO 14064-1:2018.
  Količinsko opredeljene emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu preverja neodvisna tretja oseba. |
| Merila za nebistveno škodovanje |
| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

Emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu iz proizvodnje toplote/hladu iz geotermalne energije so nižje od 100 g CO2e/kWh.

Emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu se izračunajo na podlagi podatkov o posameznem projektu, če so na voljo, ob upoštevanju Priporočila Komisije 2013/179/EU oziroma standarda ISO 14067:2018 ali ISO 14064-1:2018.

Količinsko opredeljene emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu preverja neodvisna tretja oseba.

Merila za nebistveno škodovanje

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Za upravljanje sistemov visokoentalpijske geotermalne energije so vzpostavljeni ustrezni sistemi za zmanjševanje ravni emisij, da se ne ogrozi doseganje mejnih vrednosti za kakovost zraka, določenih v direktivah 2004/107/ES in 2008/50/ES.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

4.23.   Proizvodnja toplote/hladu iz nefosilnih plinastih in tekočih goriv iz obnovljivih virov

Opis dejavnosti

Gradnja in upravljanje objektov za proizvodnjo toplote, ki proizvajajo toploto/hlad z uporabo plinastih in tekočih goriv iz obnovljivih virov. Ta dejavnost ne vključuje proizvodnje toplote/hladu z izključno uporabo bioplina in tekočega biogoriva (glej oddelek 4.24 te priloge).

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE D35.30 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| 1. | Emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu iz proizvodnje toplote/hladu z uporabo plinastih in tekočih goriv iz obnovljivih virov so nižje od 100 g CO2e/kWh.
  Emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu se izračunajo na podlagi podatkov o posameznem projektu, če so na voljo, ob upoštevanju Priporočila Komisije 2013/179/EU oziroma standarda ISO 14067:2018 (199) ali ISO 14064-1:2018 (200).
  Količinsko opredeljene emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu preverja neodvisna tretja oseba. |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

1.

Emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu iz proizvodnje toplote/hladu z uporabo plinastih in tekočih goriv iz obnovljivih virov so nižje od 100 g CO2e/kWh.

Emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu se izračunajo na podlagi podatkov o posameznem projektu, če so na voljo, ob upoštevanju Priporočila Komisije 2013/179/EU oziroma standarda ISO 14067:2018 (199) ali ISO 14064-1:2018 (200).

Količinsko opredeljene emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu preverja neodvisna tretja oseba.

| 2. | Če objekti vključujejo kakršno koli obliko zniževanja emisij (tudi z zajemanjem ogljika ali uporabo razogljičenih goriv), takšna dejavnost zniževanja emisij izpolnjuje merila iz ustreznih oddelkov te priloge, kjer je to ustrezno.
  Kadar se CO2, ki bi bil sicer izpuščen med postopkom proizvodnje električne energije, zajame za namene podzemnega shranjevanja, se transportira in shrani pod zemljo v skladu s tehničnimi merili za pregled iz oddelkov 5.11 in 5.12 te priloge. |
| --- | --- |

2.

Če objekti vključujejo kakršno koli obliko zniževanja emisij (tudi z zajemanjem ogljika ali uporabo razogljičenih goriv), takšna dejavnost zniževanja emisij izpolnjuje merila iz ustreznih oddelkov te priloge, kjer je to ustrezno.

Kadar se CO2, ki bi bil sicer izpuščen med postopkom proizvodnje električne energije, zajame za namene podzemnega shranjevanja, se transportira in shrani pod zemljo v skladu s tehničnimi merili za pregled iz oddelkov 5.11 in 5.12 te priloge.

| 3. | Dejavnost izpolnjuje eno od naslednjih meril:






  (a) | med gradnjo se namesti merilna oprema za spremljanje fizičnih emisij, kot je uhajanje metana, ali uvede program za odkrivanje in odpravljanje uhajanja; |
| --- | --- | --- |

3.

Dejavnost izpolnjuje eno od naslednjih meril:

(a)

med gradnjo se namesti merilna oprema za spremljanje fizičnih emisij, kot je uhajanje metana, ali uvede program za odkrivanje in odpravljanje uhajanja;

| (b) | med delovanjem se poroča o fizikalni meritvi emisij metana in uhajanje se odpravi. |
| --- | --- |

(b)

med delovanjem se poroča o fizikalni meritvi emisij metana in uhajanje se odpravi.

| 4. | Kadar dejavnost uporablja mešanico plinastih ali tekočih goriv iz obnovljivih virov ter bioplina ali tekočega biogoriva, kmetijska biomasa, ki se uporablja pri proizvodnji bioplina ali tekočega biogoriva, izpolnjuje merila iz člena 29(2) do (5) Direktive (EU) 2018/2001, gozdna biomasa pa merila iz člena 29(6) in (7) navedene direktive. |
| --- | --- |

4.

Kadar dejavnost uporablja mešanico plinastih ali tekočih goriv iz obnovljivih virov ter bioplina ali tekočega biogoriva, kmetijska biomasa, ki se uporablja pri proizvodnji bioplina ali tekočega biogoriva, izpolnjuje merila iz člena 29(2) do (5) Direktive (EU) 2018/2001, gozdna biomasa pa merila iz člena 29(6) in (7) navedene direktive.

Merila za nebistveno škodovanje

| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Emisije so enake ali nižje od ravni emisij, povezanih z razponi na podlagi najboljših razpoložljivih tehnik, določenimi v najnovejših ustreznih zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah, vključno z zaključki o najboljših razpoložljivih tehnikah za velike kurilne naprave (201). Ni znatnih učinkov na različne prvine okolja.

Za kurilne naprave z vhodno toplotno močjo, ki je večja od 1 MW, vendar manjša od pragov za uporabo zaključkov o najboljših razpoložljivih tehnikah za velike kurilne naprave, so emisije nižje od mejnih vrednosti emisij iz dela 2 Priloge II k Direktivi (EU) 2015/2193.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

4.24.   Proizvodnja toplote/hladu iz bioenergije

Opis dejavnosti

Gradnja in upravljanje objektov za proizvodnjo toplote/hladu izključno iz biomase, bioplina ali tekočega biogoriva, z izjemo proizvodnje toplote/hladu iz mešanice goriv iz obnovljivih virov in bioplina ali tekočega biogoriva (glej oddelek 4.23 te priloge).

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE D35.30 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| 1. | Kmetijska biomasa, ki se uporablja pri dejavnosti za proizvodnjo toplote, izpolnjuje merila iz člena 29(2) do (5) Direktive (EU) 2018/2001. Gozdna biomasa, ki se uporablja pri dejavnosti, izpolnjuje merila iz člena 29(6) in (7) navedene direktive. |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

1.

Kmetijska biomasa, ki se uporablja pri dejavnosti za proizvodnjo toplote, izpolnjuje merila iz člena 29(2) do (5) Direktive (EU) 2018/2001. Gozdna biomasa, ki se uporablja pri dejavnosti, izpolnjuje merila iz člena 29(6) in (7) navedene direktive.

| 2. | Prihranki emisij toplogrednih plinov zaradi uporabe biomase so najmanj 80-odstotni glede na metodologijo za izračun prihrankov emisij toplogrednih plinov in ustrezno primerjalno vrednost za fosilna goriva, opredeljeno v Prilogi VI k Direktivi (EU) 2018/2001. |
| --- | --- |

2.

Prihranki emisij toplogrednih plinov zaradi uporabe biomase so najmanj 80-odstotni glede na metodologijo za izračun prihrankov emisij toplogrednih plinov in ustrezno primerjalno vrednost za fosilna goriva, opredeljeno v Prilogi VI k Direktivi (EU) 2018/2001.

| 3. | Če so obrati odvisni od anaerobne razgradnje organskih snovi, proizvodnja digestata izpolnjuje merila iz oddelkov 5.6 ter merili 1 in 2 iz oddelka 5.7 te priloge, kadar je to ustrezno. |
| --- | --- |

3.

Če so obrati odvisni od anaerobne razgradnje organskih snovi, proizvodnja digestata izpolnjuje merila iz oddelkov 5.6 ter merili 1 in 2 iz oddelka 5.7 te priloge, kadar je to ustrezno.

| 4. | Točki 1 in 2 se ne uporabljata za obrate za proizvodnjo toplote s skupno nazivno vhodno toplotno močjo, manjšo od 2 MW, ki uporabljajo plinasta goriva iz biomase. |
| --- | --- |

4.

Točki 1 in 2 se ne uporabljata za obrate za proizvodnjo toplote s skupno nazivno vhodno toplotno močjo, manjšo od 2 MW, ki uporabljajo plinasta goriva iz biomase.

Merila za nebistveno škodovanje

| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Za obrate, ki spadajo na področje uporabe Direktive 2010/75/EU, so emisije enake ali nižje od ravni emisij, povezanih z razponi na podlagi najboljših razpoložljivih tehnik, določenimi v najnovejših ustreznih zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah, vključno z zaključki o najboljših razpoložljivih tehnikah za velike kurilne naprave (202), ob hkratnem zagotavljanju, da ni znatnih učinkov na različne prvine okolja.

Za kurilne naprave z vhodno toplotno močjo, ki je večja od 1 MW, vendar manjša od pragov za uporabo zaključkov o najboljših razpoložljivih tehnikah za velike kurilne naprave, so emisije nižje od mejnih vrednosti emisij iz dela 2 Priloge II k Direktivi (EU) 2015/2193.

Za naprave na območjih ali delih območij, ki ne dosegajo skladnosti z mejnimi vrednostmi kakovosti zraka iz Direktive 2008/50/ES, se upoštevajo rezultati izmenjave informacij (203), ki jih objavi Komisija v skladu s členom 6(9) in (10) Direktive (EU) 2015/2193.

Za anaerobno razgradnjo organskega materiala, kadar se proizvedeni digestat neposredno ali po kompostiranju oziroma drugi obdelavi uporablja kot gnojilo ali sredstvo za izboljšanje tal, izpolnjuje zahteve za materiale za gnojenje, opredeljene v kategorijah sestavnih materialov 4 in 5 v Prilogi II k Uredbi (EU) 2019/1009, ali nacionalna pravila o gnojilih ali sredstvih za izboljšanje tal za kmetijsko uporabo.

Za obrate za anaerobno razgradnjo, ki obdelujejo več kot 100 ton dnevno, so emisije v zrak in vodo enake ali nižje od ravni emisij, povezanih z razponi na podlagi najboljših razpoložljivih tehnik za anaerobno obdelavo odpadkov, določenimi v najnovejših ustreznih zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah, vključno z zaključki o najboljših razpoložljivih tehnikah za obdelavo odpadkov (204). Ni znatnih učinkov na različne prvine okolja.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

4.25.   Proizvodnja toplote/hladu z uporabo odpadne toplote

Opis dejavnosti

Gradnja in upravljanje objektov za proizvodnjo toplote/hladu z uporabo odpadne toplote.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE D35.30 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| Z dejavnostjo se proizvaja toplota/hlad iz odpadne toplote. |
| Merila za nebistveno škodovanje |
| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

Z dejavnostjo se proizvaja toplota/hlad iz odpadne toplote.

Merila za nebistveno škodovanje

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Ni relevantno.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Z dejavnostjo se oceni razpoložljivost in, če je izvedljivo, uporablja oprema in sestavni deli, ki so zelo trpežni in jih je mogoče reciklirati ter enostavno razstaviti in obnoviti.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Črpalke in tovrstna uporabljena oprema, ki so zajete z okoljsko primerno zasnovo in označevanjem z energijskimi nalepkami, izpolnjujejo, kjer je to ustrezno, zahteve za najvišji razred v okviru energijske nalepke iz Uredbe (EU) 2017/1369 in so skladne z izvedbenimi predpisi iz Direktive 2009/125/ES ter pomenijo najboljšo razpoložljivo tehnologijo.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

5.   OSKRBA Z VODO, RAVNANJE Z ODPADNIMI VODAMI IN ODPADKI, SANIRANJE OKOLJA

5.1.   Gradnja, razširitev in upravljanje sistemov za zbiranje, čiščenje in distribucijo vode

Opis dejavnosti

Gradnja, razširitev in upravljanje sistemov za zbiranje, čiščenje in distribucijo vode.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti E36.00 in F42.99, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| Sistem za oskrbo z vodo izpolnjuje eno od naslednjih meril:






  (a) | neto povprečna poraba energije za odvzem in čiščenje je enaka ali manjša od 0,5 kWh na kubični meter proizvedene vode za oskrbo. Neto poraba energije lahko upošteva ukrepe, ki zmanjšujejo porabo energije, kot je nadzor pri viru (vhodne obremenitve z onesnaževali), in po potrebi proizvodnjo energije (na primer hidravlične, sončne in vetrne energije); |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

Sistem za oskrbo z vodo izpolnjuje eno od naslednjih meril:

(a)

neto povprečna poraba energije za odvzem in čiščenje je enaka ali manjša od 0,5 kWh na kubični meter proizvedene vode za oskrbo. Neto poraba energije lahko upošteva ukrepe, ki zmanjšujejo porabo energije, kot je nadzor pri viru (vhodne obremenitve z onesnaževali), in po potrebi proizvodnjo energije (na primer hidravlične, sončne in vetrne energije);

| (b) | raven vodnih izgub se izračuna z uporabo metode ocenjevanja infrastrukturnega indeksa vodnih izgub (205), pri čemer je mejna vrednost enaka ali manjša od 1,5, oziroma z uporabo druge ustrezne metode, pri čemer se mejna vrednost določi v skladu s členom 4 Direktive (EU) 2020/2184 Evropskega parlamenta in Sveta (206). Ta izračun se uporabi za celoten obseg (distribucijskega) vodovodnega omrežja, kjer se izvajajo dela, tj. na ravni vodooskrbnega območja, hidrometričnih območij ali območij upravljanja pritiska. |
| --- | --- |

(b)

raven vodnih izgub se izračuna z uporabo metode ocenjevanja infrastrukturnega indeksa vodnih izgub (205), pri čemer je mejna vrednost enaka ali manjša od 1,5, oziroma z uporabo druge ustrezne metode, pri čemer se mejna vrednost določi v skladu s členom 4 Direktive (EU) 2020/2184 Evropskega parlamenta in Sveta (206). Ta izračun se uporabi za celoten obseg (distribucijskega) vodovodnega omrežja, kjer se izvajajo dela, tj. na ravni vodooskrbnega območja, hidrometričnih območij ali območij upravljanja pritiska.

Merila za nebistveno škodovanje

| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Ni relevantno.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

5.2.   Obnova sistemov za zbiranje, čiščenje in distribucijo vode

Opis dejavnosti

Obnova sistemov za zbiranje, čiščenje in distribucijo vode, vključno z infrastrukturo za zbiranje, čiščenje in distribucijo vode za potrebe gospodinjstev in industrije. Ne prinaša pomembnih sprememb v obsegu zbranega, očiščenega ali distribuiranega pretoka.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti E36.00 in F42.99, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| Obnova sistema za oskrbo z vodo izboljšuje energijsko učinkovitost na enega od naslednjih načinov:






  (a) | z zmanjšanjem neto povprečne porabe energije sistema za vsaj 20 % v primerjavi z njegovo izhodiščno povprečno triletno porabo, vključno z odvzemom in čiščenjem, izmerjenim v kWh na kubični meter proizvedene vode za oskrbo; |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

Obnova sistema za oskrbo z vodo izboljšuje energijsko učinkovitost na enega od naslednjih načinov:

(a)

z zmanjšanjem neto povprečne porabe energije sistema za vsaj 20 % v primerjavi z njegovo izhodiščno povprečno triletno porabo, vključno z odvzemom in čiščenjem, izmerjenim v kWh na kubični meter proizvedene vode za oskrbo;

| (b) | z vsaj 20-odstotnim zmanjšanjem vrzeli med povprečno triletno ravnjo trenutnih vodnih izgub, izračunano z uporabo metode ocenjevanja infrastrukturnega indeksa vodnih izgub, in infrastrukturnim indeksom vodnih izgub v višini 1,5 (207) oziroma med povprečno triletno ravnjo trenutnih vodnih izgub, izračunano z uporabo druge ustrezne metode, in mejno vrednostjo, določeno v skladu s členom 4 Direktive (EU) 2020/2184. Povprečna triletna raven trenutnih vodnih izgub se izračuna za celoten obseg (distribucijskega) vodovodnega omrežja, kjer se izvajajo dela, tj. za obnovljeno (distribucijsko) vodovodno omrežje na hidrometričnih območjih ali območjih upravljanja pritiska. |
| --- | --- |

(b)

z vsaj 20-odstotnim zmanjšanjem vrzeli med povprečno triletno ravnjo trenutnih vodnih izgub, izračunano z uporabo metode ocenjevanja infrastrukturnega indeksa vodnih izgub, in infrastrukturnim indeksom vodnih izgub v višini 1,5 (207) oziroma med povprečno triletno ravnjo trenutnih vodnih izgub, izračunano z uporabo druge ustrezne metode, in mejno vrednostjo, določeno v skladu s členom 4 Direktive (EU) 2020/2184. Povprečna triletna raven trenutnih vodnih izgub se izračuna za celoten obseg (distribucijskega) vodovodnega omrežja, kjer se izvajajo dela, tj. za obnovljeno (distribucijsko) vodovodno omrežje na hidrometričnih območjih ali območjih upravljanja pritiska.

Merila za nebistveno škodovanje

| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Ni relevantno.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

5.3.   Gradnja, razširitev in upravljanje sistemov za zbiranje in čiščenje odpadnih voda

Opis dejavnosti

Gradnja, razširitev in upravljanje centraliziranih sistemov odpadnih voda, vključno z zbiranjem (kanalizacijsko omrežje) in čiščenjem.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti E37.00 in F42.99, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| 1. | Neto poraba energije čistilne naprave za odpadne vode je enaka ali manjša od:






  (a) | 35 kWh na populacijski ekvivalent (PE) na leto za zmogljivost čistilne naprave, manjšo od 10 000  PE; |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

1.

Neto poraba energije čistilne naprave za odpadne vode je enaka ali manjša od:

(a)

35 kWh na populacijski ekvivalent (PE) na leto za zmogljivost čistilne naprave, manjšo od 10 000  PE;

| (b) | 25 kWh na populacijski ekvivalent (PE) na leto za zmogljivost čistilne naprave med 10 000 in 100 000  PE; |
| --- | --- |

(b)

25 kWh na populacijski ekvivalent (PE) na leto za zmogljivost čistilne naprave med 10 000 in 100 000  PE;

| (c) | 20 kWh na populacijski ekvivalent (PE) na leto za zmogljivost čistilne naprave, večjo od 100 000  PE. |
| --- | --- |

(c)

20 kWh na populacijski ekvivalent (PE) na leto za zmogljivost čistilne naprave, večjo od 100 000  PE.

Neto poraba energije za delovanje čistilne naprave za odpadne vode lahko upošteva ukrepe, ki zmanjšujejo porabo energije, povezane z nadzorom pri viru (zmanjšanje vhodne meteorne vode ali vhodnih obremenitev z onesnaževali), in po potrebi proizvodnjo energije znotraj sistema (na primer hidravlične, sončne, toplotne in vetrne energije).

| 2. | Za gradnjo in razširitev čistilne naprave za odpadne vode ali čistilne naprave za odpadne vode z zbiralnim sistemom, ki nadomešča čistilne sisteme, ki povzročajo večje emisije toplogrednih plinov (kot so greznice in anaerobne lagune), se izvede ocena neposrednih emisij toplogrednih plinov (208). Rezultati se vlagateljem in strankam razkrijejo na zahtevo. |
| --- | --- |

2.

Za gradnjo in razširitev čistilne naprave za odpadne vode ali čistilne naprave za odpadne vode z zbiralnim sistemom, ki nadomešča čistilne sisteme, ki povzročajo večje emisije toplogrednih plinov (kot so greznice in anaerobne lagune), se izvede ocena neposrednih emisij toplogrednih plinov (208). Rezultati se vlagateljem in strankam razkrijejo na zahtevo.

Merila za nebistveno škodovanje

| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi. Če so odpadne vode očiščene do stopnje, ki je primerna za ponovno uporabo pri namakanju v kmetijstvu, se določijo in izvajajo ukrepi za obvladovanje tveganja, da se preprečijo škodljivi vplivi na okolje (209).

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Izpusti v sprejemne vode izpolnjujejo zahteve iz Direktive Sveta 91/271/EGS (210) ali iz nacionalnih določb, ki navajajo najvišje dovoljene ravni onesnaževal za izpuste v sprejemne vode.

Izvajajo se ustrezni ukrepi za preprečevanje in ublažitev čezmernega prelivanja meteorne vode iz sistema za zbiranje odpadnih voda, kar lahko vključuje sonaravne rešitve, sisteme ločenega zbiranja meteorne vode, rezervoarje za zadrževanje in čiščenje vode iz začetnega izplakovanja.

Blato iz čistilne naprave se uporablja v skladu z Direktivo Sveta 86/278/EGS (211) ali z zahtevami nacionalnega prava v zvezi z nanašanjem blata na tla ali kakršno koli drugo uporabo blata na in v tleh.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

5.4.   Obnova sistemov za zbiranje in čiščenje odpadnih voda

Opis dejavnosti

Obnova centraliziranih sistemov odpadnih voda, vključno z zbiranjem (kanalizacijsko omrežje) in čiščenjem. Ne prinaša pomembnih sprememb v zvezi z obremenitvijo ali obsegom pretoka, zbranega ali očiščenega v sistemu odpadnih voda.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE E37.00 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| 1. | Obnova zbiralnega sistema izboljša energijsko učinkovitost z zmanjšanjem povprečne porabe energije za 20 % v primerjavi z njegovo izhodiščno povprečno triletno porabo, in sicer na letni ravni. To zmanjšanje porabe energije se lahko beleži na ravni projekta (tj. obnova zbiralnega sistema) ali celotne dolvodne aglomeracije odpadnih voda (tj. vključno z dolvodnim zbiralnim sistemom, čistilno napravo ali izpustom odpadnih voda). |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

1.

Obnova zbiralnega sistema izboljša energijsko učinkovitost z zmanjšanjem povprečne porabe energije za 20 % v primerjavi z njegovo izhodiščno povprečno triletno porabo, in sicer na letni ravni. To zmanjšanje porabe energije se lahko beleži na ravni projekta (tj. obnova zbiralnega sistema) ali celotne dolvodne aglomeracije odpadnih voda (tj. vključno z dolvodnim zbiralnim sistemom, čistilno napravo ali izpustom odpadnih voda).

| 2. | Obnova čistilne naprave za odpadne vode izboljša energijsko učinkovitost z zmanjšanjem povprečne porabe energije sistema za vsaj 20 % v primerjavi z njegovo izhodiščno njegovo izhodiščno povprečno triletno porabo, in sicer na letni ravni. |
| --- | --- |

2.

Obnova čistilne naprave za odpadne vode izboljša energijsko učinkovitost z zmanjšanjem povprečne porabe energije sistema za vsaj 20 % v primerjavi z njegovo izhodiščno njegovo izhodiščno povprečno triletno porabo, in sicer na letni ravni.

| 3. | Za namene točk 1 in 2 se neto poraba energije sistema izračuna v kWh na populacijski ekvivalent na leto za zbrane odpadne vode ali očiščen iztok, ob upoštevanju ukrepov, ki zmanjšujejo porabo energije, povezanih z nadzorom pri viru (zmanjšanje vhodne meteorne vode ali vhodnih obremenitev z onesnaževali), in po potrebi proizvodnje energije znotraj sistema (na primer hidravlične, sončne, toplotne in vetrne energije). |
| --- | --- |

3.

Za namene točk 1 in 2 se neto poraba energije sistema izračuna v kWh na populacijski ekvivalent na leto za zbrane odpadne vode ali očiščen iztok, ob upoštevanju ukrepov, ki zmanjšujejo porabo energije, povezanih z nadzorom pri viru (zmanjšanje vhodne meteorne vode ali vhodnih obremenitev z onesnaževali), in po potrebi proizvodnje energije znotraj sistema (na primer hidravlične, sončne, toplotne in vetrne energije).

| 4. | Za namene točk 1 in 2 subjekt dokaže, da se zunanji pogoji niso bistveno spremenili, tj. da med drugim ni prišlo do sprememb pri dovoljenjih za izpuste ali sprememb pri obremenitvi aglomeracije, kar bi zmanjšalo porabo energije ne glede na sprejete ukrepe za energijsko učinkovitost. |
| --- | --- |

4.

Za namene točk 1 in 2 subjekt dokaže, da se zunanji pogoji niso bistveno spremenili, tj. da med drugim ni prišlo do sprememb pri dovoljenjih za izpuste ali sprememb pri obremenitvi aglomeracije, kar bi zmanjšalo porabo energije ne glede na sprejete ukrepe za energijsko učinkovitost.

Merila za nebistveno škodovanje

| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi. Če so odpadne vode očiščene do stopnje, ki je primerna za ponovno uporabo pri namakanju v kmetijstvu, se določijo in izvajajo ukrepi za obvladovanje tveganja, da se preprečijo škodljivi vplivi na okolje (212).

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Izpusti v sprejemne vode izpolnjujejo zahteve iz Direktive 91/271/EGS ali iz nacionalnih določb, ki navajajo najvišje dovoljene ravni onesnaževal za izpuste v sprejemne vode.

Izvajajo se ustrezni ukrepi za preprečevanje in ublažitev čezmernega prelivanja meteorne vode iz sistema za zbiranje odpadnih voda, kar lahko vključuje sonaravne rešitve, sisteme ločenega zbiranja meteorne vode, rezervoarje za zadrževanje in čiščenje vode iz začetnega izplakovanja.

Blato iz čistilne naprave se uporablja v skladu z Direktivo 86/278/EGS ali z zahtevami nacionalnega prava v zvezi z nanašanjem blata na tla ali kakršno koli drugo uporabo blata na in v tleh.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

5.5.   Zbiranje in prevoz frakcij nenevarnih odpadkov, ki se ločujejo pri viru

Opis dejavnosti

Ločeno zbiranje in prevoz posameznih ali mešanih frakcij nenevarnih odpadkov (213), ki sta namenjena pripravi za ponovno uporabo ali recikliranje.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE E38.11 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| Vsi ločeno zbrani in transportirani nenevarni odpadki, ki se ločujejo pri viru, so namenjeni pripravi za ponovno uporabo ali recikliranje. |
| Merila za nebistveno škodovanje |
| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

Vsi ločeno zbrani in transportirani nenevarni odpadki, ki se ločujejo pri viru, so namenjeni pripravi za ponovno uporabo ali recikliranje.

Merila za nebistveno škodovanje

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Ni relevantno.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ločeno zbrane frakcije odpadkov se v objektih za shranjevanje in pretovarjanje odpadkov ne mešajo z drugimi odpadki ali materiali z drugačnimi lastnostmi.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Ni relevantno.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Ni relevantno.

5.6.   Anaerobna razgradnja blata iz čistilne naprave

Opis dejavnosti

Gradnja in upravljanje objektov za obdelavo blata iz čistilne naprave z anaerobno razgradnjo s posledično proizvodnjo in uporabo bioplina ali kemikalij.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti E37.00 in F42.99, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| 1. | Vzpostavljen je načrt spremljanja in ukrepanja, da se za objekt čim bolj zmanjša uhajanje metana. |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

1.

Vzpostavljen je načrt spremljanja in ukrepanja, da se za objekt čim bolj zmanjša uhajanje metana.

| 2. | Proizvedeni bioplin se uporablja neposredno za proizvodnjo električne energije ali toplote, izboljša v biometan za vbrizgavanje v omrežje zemeljskega plina ali uporablja kot gorivo za vozila ali surovina v kemični industriji. |
| --- | --- |

2.

Proizvedeni bioplin se uporablja neposredno za proizvodnjo električne energije ali toplote, izboljša v biometan za vbrizgavanje v omrežje zemeljskega plina ali uporablja kot gorivo za vozila ali surovina v kemični industriji.

Merila za nebistveno škodovanje

| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Emisije so enake ali nižje od ravni emisij, povezanih z razponi na podlagi najboljših razpoložljivih tehnik, določenimi v najnovejših ustreznih zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah za anaerobno obdelavo odpadkov, vključno z zaključki o najboljših razpoložljivih tehnikah za obdelavo odpadkov (214). Ni znatnih učinkov na različne prvine okolja.

Kadar naj bi se proizvedeni digestat uporabljal kot gnojilo ali sredstvo za izboljšanje tal, se njegova vsebnost dušika (s tolerančno stopnjo ± 25 %) sporoči kupcu ali subjektu, zadolženemu za odstranitev digestata.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

5.7.   Anaerobna razgradnja bioloških odpadkov

Opis dejavnosti

Gradnja in upravljanje namenskih objektov za obdelavo ločeno zbranih bioloških odpadkov (215) z anaerobno razgradnjo s posledično proizvodnjo in uporabo bioplina in digestata in/ali kemikalij.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti E38.21 in F42.99, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| 1. | Vzpostavljen je načrt spremljanja in ukrepanja, da se za objekt čim bolj zmanjša uhajanje metana. |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

1.

Vzpostavljen je načrt spremljanja in ukrepanja, da se za objekt čim bolj zmanjša uhajanje metana.

| 2. | Proizvedeni bioplin se uporablja neposredno za proizvodnjo električne energije ali toplote, izboljša v biometan za vbrizgavanje v omrežje zemeljskega plina ali uporablja kot gorivo za vozila ali surovina v kemični industriji. |
| --- | --- |

2.

Proizvedeni bioplin se uporablja neposredno za proizvodnjo električne energije ali toplote, izboljša v biometan za vbrizgavanje v omrežje zemeljskega plina ali uporablja kot gorivo za vozila ali surovina v kemični industriji.

| 3. | Biološki odpadki, ki se uporabljajo za anaerobno razgradnjo, se ločujejo pri viru in zbirajo ločeno. |
| --- | --- |

3.

Biološki odpadki, ki se uporabljajo za anaerobno razgradnjo, se ločujejo pri viru in zbirajo ločeno.

| 4. | Proizvedeni digestat se uporablja kot gnojilo ali sredstvo za izboljšanje tal, in sicer neposredno ali po kompostiranju oziroma drugi obdelavi. |
| --- | --- |

4.

Proizvedeni digestat se uporablja kot gnojilo ali sredstvo za izboljšanje tal, in sicer neposredno ali po kompostiranju oziroma drugi obdelavi.

| 5. | V namenskih objektih za obdelavo bioloških odpadkov je delež poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo (216), uporabljenih kot vhodna surovina in izmerjenih v teži, kot letno povprečje manjši od ali enak 10 % vhodne surovine. |
| --- | --- |

5.

V namenskih objektih za obdelavo bioloških odpadkov je delež poljščin, ki se uporabljajo za živila in krmo (216), uporabljenih kot vhodna surovina in izmerjenih v teži, kot letno povprečje manjši od ali enak 10 % vhodne surovine.

Merila za nebistveno škodovanje

| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Za obrate za anaerobno razgradnjo, ki obdelujejo več kot 100 ton dnevno, so emisije v zrak in vodo enake ali nižje od ravni emisij, povezanih z razponi na podlagi najboljših razpoložljivih tehnik za anaerobno obdelavo odpadkov, določenimi v najnovejših ustreznih zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah, vključno z zaključki o najboljših razpoložljivih tehnikah za obdelavo odpadkov (217). Ni znatnih učinkov na različne prvine okolja.

Proizvedeni digestat izpolnjuje zahteve za materiale za gnojenje, opredeljene v kategorijah sestavnih materialov 4 in 5 za digestat oziroma kategoriji sestavnih materialov 3 za kompost, kot je ustrezno, iz Priloge II k Uredbi (EU) 2019/1009 ali nacionalnih pravilih o gnojilih ali sredstvih za izboljšanje tal za kmetijsko uporabo.

Vsebnost dušika (s tolerančno stopnjo ± 25 %) v digestatu, ki se uporablja kot gnojilo ali sredstvo za izboljšanje tal, se sporoči kupcu ali subjektu, zadolženemu za odstranitev digestata.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

5.8.   Kompostiranje bioloških odpadkov

Opis dejavnosti

Gradnja in upravljanje namenskih objektov za obdelavo ločeno zbranih bioloških odpadkov (218) s kompostiranjem (aerobno razgradnjo) s posledično proizvodnjo in uporabo komposta.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti E38.21 in F42.99, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| 1. | Biološki odpadki, ki se kompostirajo, se ločujejo pri viru in zbirajo ločeno. |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

1.

Biološki odpadki, ki se kompostirajo, se ločujejo pri viru in zbirajo ločeno.

| 2. | Proizvedeni kompost se uporablja kot gnojilo ali sredstvo za izboljšanje tal ter izpolnjuje zahteve za materiale za gnojenje, opredeljene v kategoriji sestavnih materialov 3 iz Priloge II k Uredbi (EU) 2019/1009 ali nacionalnih pravilih o gnojilih ali sredstvih za izboljšanje tal za kmetijsko uporabo. |
| --- | --- |

2.

Proizvedeni kompost se uporablja kot gnojilo ali sredstvo za izboljšanje tal ter izpolnjuje zahteve za materiale za gnojenje, opredeljene v kategoriji sestavnih materialov 3 iz Priloge II k Uredbi (EU) 2019/1009 ali nacionalnih pravilih o gnojilih ali sredstvih za izboljšanje tal za kmetijsko uporabo.

Merila za nebistveno škodovanje

| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Ni relevantno.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Za kompostarne, ki obdelujejo več kot 75 ton dnevno, so emisije v zrak in vodo enake ali nižje od ravni emisij, povezanih z razponi na podlagi najboljših razpoložljivih tehnik za aerobno obdelavo odpadkov, določenimi v najnovejših ustreznih zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah, vključno z zaključki o najboljših razpoložljivih tehnikah za obdelavo odpadkov (219). Ni znatnih učinkov na različne prvine okolja.

Objekt ima vzpostavljen sistem, ki preprečuje, da bi izcedna voda dosegla podtalnico.

Proizvedeni kompost izpolnjuje zahteve za materiale za gnojenje, opredeljene v kategoriji sestavnih materialov 3 iz Priloge II k Uredbi (EU) 2019/1009 ali nacionalnih pravilih o gnojilih ali sredstvih za izboljšanje tal za kmetijsko uporabo.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

5.9.   Snovna predelava iz nenevarnih odpadkov

Opis dejavnosti

Gradnja in upravljanje objektov za razvrščanje in obdelavo ločeno zbranih tokov nenevarnih odpadkov v sekundarne surovine, ki vključuje mehanično predelavo, razen za namene zasipavanja.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti E38.32 in F42.99, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| Z dejavnostjo se najmanj 50 %, po teži, predelanih ločeno zbranih nenevarnih odpadkov pretvori v sekundarne surovine, ki so primerne za nadomeščanje neobdelanih materialov v proizvodnih procesih. |
| Merila za nebistveno škodovanje |
| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

Z dejavnostjo se najmanj 50 %, po teži, predelanih ločeno zbranih nenevarnih odpadkov pretvori v sekundarne surovine, ki so primerne za nadomeščanje neobdelanih materialov v proizvodnih procesih.

Merila za nebistveno škodovanje

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Ni relevantno.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Ni relevantno.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

5.10.   Zajemanje in uporaba deponijskega plina

Opis dejavnosti

Namestitev in upravljanje infrastrukture za zajemanje in uporabo deponijskega plina v trajno zaprtih odlagališčih (220) ali odlagalnih poljih z uporabo novih ali dodatnih namenskih tehničnih objektov in opreme, nameščenih med zaprtjem odlagališča ali odlagalnega polja ali po njem.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE E38.21 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| 1. | Odlagališče ni bilo odprto po 8. juliju 2020. |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

1.

Odlagališče ni bilo odprto po 8. juliju 2020.

| 2. | Odlagališče ali odlagalno polje, kjer se na novo namesti, razširi ali naknadno opremi sistem za zajemanje plina, je trajno zaprto in ne sprejema več biorazgradljivih odpadkov (221). |
| --- | --- |

2.

Odlagališče ali odlagalno polje, kjer se na novo namesti, razširi ali naknadno opremi sistem za zajemanje plina, je trajno zaprto in ne sprejema več biorazgradljivih odpadkov (221).

| 3. | Proizvedeni deponijski plin se uporablja za proizvodnjo električne energije ali toplote kot bioplin (222), se izboljša v biometan za vbrizgavanje v omrežje zemeljskega plina ali uporablja kot gorivo za vozila ali surovina v kemični industriji. |
| --- | --- |

3.

Proizvedeni deponijski plin se uporablja za proizvodnjo električne energije ali toplote kot bioplin (222), se izboljša v biometan za vbrizgavanje v omrežje zemeljskega plina ali uporablja kot gorivo za vozila ali surovina v kemični industriji.

| 4. | Emisije metana z odlagališč in uhajanje metana iz objektov za zbiranje in uporabo deponijskega plina so predmet postopkov nadzora in spremljanja iz Priloge III k Direktivi Sveta 1999/31/ES (223). |
| --- | --- |

4.

Emisije metana z odlagališč in uhajanje metana iz objektov za zbiranje in uporabo deponijskega plina so predmet postopkov nadzora in spremljanja iz Priloge III k Direktivi Sveta 1999/31/ES (223).

Merila za nebistveno škodovanje

| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Ni relevantno.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Trajno zaprtje in sanacija starih odlagališč ter njihovo upravljanje po zaprtju se, če je nameščen sistem za zajemanje deponijskega plina, izvajajo v skladu z naslednjimi pravili:

| (a) | splošnimi zahtevami iz Priloge I k Direktivi 1999/31/ES; |
| --- | --- |

(a)

splošnimi zahtevami iz Priloge I k Direktivi 1999/31/ES;

| (b) | postopki nadzora in spremljanja iz Priloge III k navedeni direktivi. |
| --- | --- |

(b)

postopki nadzora in spremljanja iz Priloge III k navedeni direktivi.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

5.11.   Transport CO2

Opis dejavnosti

Transport zajetega CO2 z vsemi načini transporta.

Gradnja in upravljanje cevovodov za CO2 ter naknadno opremljanje plinskih omrežij, če je glavni namen vključitev zajetega CO2.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti F42.21 in H49.50, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Gospodarska dejavnost v tej kategoriji je omogočitvena dejavnost v skladu s členom 10(1)(i) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| 1. | Transport CO2 iz obrata, v katerem se zajema, do točke vbrizgavanja ne povzroča uhajanja CO2 nad 0,5 % mase transportiranega CO2. |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

1.

Transport CO2 iz obrata, v katerem se zajema, do točke vbrizgavanja ne povzroča uhajanja CO2 nad 0,5 % mase transportiranega CO2.

| 2. | CO2 se dostavi na območje trajnega shranjevanja CO2, ki izpolnjuje merila za podzemno geološko shranjevanje CO2 iz oddelka 5.12 te priloge, ali do drugih načinov transporta, ki vodijo do območja trajnega shranjevanja CO2, ki izpolnjujejo navedena merila. |
| --- | --- |

2.

CO2 se dostavi na območje trajnega shranjevanja CO2, ki izpolnjuje merila za podzemno geološko shranjevanje CO2 iz oddelka 5.12 te priloge, ali do drugih načinov transporta, ki vodijo do območja trajnega shranjevanja CO2, ki izpolnjujejo navedena merila.

| 3. | Uporabljajo se ustrezni sistemi za odkrivanje uhajanja in vzpostavljen je načrt spremljanja, s poročilom, ki ga preveri neodvisna tretja oseba. |
| --- | --- |

3.

Uporabljajo se ustrezni sistemi za odkrivanje uhajanja in vzpostavljen je načrt spremljanja, s poročilom, ki ga preveri neodvisna tretja oseba.

| 4. | Dejavnost lahko vključuje namestitev zmogljivosti za povečanje prožnosti in izboljšanje upravljanja obstoječega omrežja. |
| --- | --- |

4.

Dejavnost lahko vključuje namestitev zmogljivosti za povečanje prožnosti in izboljšanje upravljanja obstoječega omrežja.

Merila za nebistveno škodovanje

| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Ni relevantno.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

5.12.   Podzemno trajno geološko shranjevanje CO2

Opis dejavnosti

Trajno shranjevanje zajetega CO2 v ustreznih podzemnih geoloških formacijah.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE E39.00 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| 1. | Izvedeta se opredelitev in ocena potencialnega širšega prostora za shranjevanje in okolice ali raziskovanje v smislu člena 3(8) Direktive 2009/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta (224), da se določi, ali je geološka formacija primerna za uporabo kot območje shranjevanja CO2. |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

1.

Izvedeta se opredelitev in ocena potencialnega širšega prostora za shranjevanje in okolice ali raziskovanje v smislu člena 3(8) Direktive 2009/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta (224), da se določi, ali je geološka formacija primerna za uporabo kot območje shranjevanja CO2.

| 2. | Za upravljanje območij podzemnega geološkega shranjevanja CO2, vključno z zaprtjem in obveznostmi po zaprtju:






  (a) | se uporabljajo ustrezni sistemi za odkrivanje uhajanja, da se prepreči sproščanje med upravljanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Za upravljanje območij podzemnega geološkega shranjevanja CO2, vključno z zaprtjem in obveznostmi po zaprtju:

(a)

se uporabljajo ustrezni sistemi za odkrivanje uhajanja, da se prepreči sproščanje med upravljanjem;

| (b) | je vzpostavljen načrt spremljanja objektov za vbrizgavanje, širšega prostora za shranjevanje in, kjer je primerno, okolice, z rednimi poročili, ki jih preverja pristojni nacionalni organ. |
| --- | --- |

(b)

je vzpostavljen načrt spremljanja objektov za vbrizgavanje, širšega prostora za shranjevanje in, kjer je primerno, okolice, z rednimi poročili, ki jih preverja pristojni nacionalni organ.

| 3. | Za raziskovanje in upravljanje območij shranjevanja v Uniji je dejavnost v skladu z Direktivo 2009/31/ES. Za raziskovanje in upravljanje območij shranjevanja v tretjih državah je dejavnost v skladu s standardom ISO 27914:2017 (225) za geološko shranjevanje CO2. |
| --- | --- |

3.

Za raziskovanje in upravljanje območij shranjevanja v Uniji je dejavnost v skladu z Direktivo 2009/31/ES. Za raziskovanje in upravljanje območij shranjevanja v tretjih državah je dejavnost v skladu s standardom ISO 27914:2017 (225) za geološko shranjevanje CO2.

Merila za nebistveno škodovanje

| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Dejavnost izpolnjuje zahteve iz Direktive 2009/31/ES.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

6.   PREVOZ

6.1.   Medmestni železniški potniški prevoz

Opis dejavnosti

Nakup, financiranje, najem, zakup in upravljanje prevoza potnikov z uporabo tirnih vozil na glavnih omrežjih na širšem geografskem območju in prevoza potnikov z medmestnimi železnicami ter upravljanje spalnih ali jedilnih vagonov kot dela dejavnosti železniških podjetij.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti H49.10 in N77.39, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Kadar gospodarska dejavnost v tej kategoriji ne izpolnjuje merila za bistven prispevek iz točke (a) tega oddelka, je ta dejavnost prehodna dejavnost iz člena 10(2) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje preostala tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| Dejavnost izpolnjuje eno od naslednjih meril:






  (a) | vlaki in potniški vagoni imajo ničelne neposredne emisije CO2 (iz izpušne cevi); |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

Dejavnost izpolnjuje eno od naslednjih meril:

(a)

vlaki in potniški vagoni imajo ničelne neposredne emisije CO2 (iz izpušne cevi);

| (b) | vlaki in potniški vagoni imajo ničelne neposredne emisije CO2 (iz izpušne cevi) pri vožnji po tirih s potrebno infrastrukturo, kjer taka infrastruktura ni na voljo, pa uporabljajo konvencionalni motor (bimodalnost). |
| --- | --- |

(b)

vlaki in potniški vagoni imajo ničelne neposredne emisije CO2 (iz izpušne cevi) pri vožnji po tirih s potrebno infrastrukturo, kjer taka infrastruktura ni na voljo, pa uporabljajo konvencionalni motor (bimodalnost).

Merila za nebistveno škodovanje

| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Ni relevantno.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Vzpostavljeni so ukrepi za ravnanje z odpadki, v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki, zlasti med vzdrževanjem.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Motorji za pogon železniških lokomotiv (RLL) in motorji za pogon železniških motornih vozil (RLR) so skladni z mejnimi vrednostmi emisij iz Priloge II k Uredbi (EU) 2016/1628 Evropskega parlamenta in Sveta (226).

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Ni relevantno.

6.2.   Železniški prevoz tovora

Opis dejavnosti

Nakup, financiranje, zakup, najem in upravljanje prevoza tovora na glavnih železniških omrežjih in železnicah za prevoz tovora na kratke razdalje.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti H49.20 in N77.39, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Kadar gospodarska dejavnost v tej kategoriji ne izpolnjuje merila za bistven prispevek iz točke (a) tega oddelka, je ta dejavnost prehodna dejavnost iz člena 10(2) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje preostala tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| 1. | Dejavnost izpolnjuje eno ali obe naslednji merili:






  (a) | vlaki in vagoni imajo ničelne neposredne emisije CO2 iz izpušne cevi; |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

1.

Dejavnost izpolnjuje eno ali obe naslednji merili:

(a)

vlaki in vagoni imajo ničelne neposredne emisije CO2 iz izpušne cevi;

| (b) | vlaki in vagoni imajo ničelne neposredne emisije CO2 iz izpušne cevi pri vožnji po tirih s potrebno infrastrukturo, kjer taka infrastruktura ni na voljo, pa uporabljajo konvencionalni motor (bimodalnost). |
| --- | --- |

(b)

vlaki in vagoni imajo ničelne neposredne emisije CO2 iz izpušne cevi pri vožnji po tirih s potrebno infrastrukturo, kjer taka infrastruktura ni na voljo, pa uporabljajo konvencionalni motor (bimodalnost).

| 2. | Vlaki in vagoni niso namenjeni transportu fosilnih goriv. |
| --- | --- |

2.

Vlaki in vagoni niso namenjeni transportu fosilnih goriv.

Merila za nebistveno škodovanje

| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Ni relevantno.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Vzpostavljeni so ukrepi za ravnanje z odpadki, v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki, zlasti med vzdrževanjem.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Motorji za pogon železniških lokomotiv (RLL) in motorji za pogon železniških motornih vozil (RLR) so skladni z mejnimi vrednostmi emisij iz Priloge II k Uredbi (EU) 2016/1628.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Ni relevantno.

6.3.   Mestni in primestni prevoz, cestni prevoz potnikov

Opis dejavnosti

Nakup, financiranje, zakup, najem in upravljanje prevoznih sredstev za mestni in primestni prevoz potnikov in cestni prevoz potnikov.

Za motorna vozila upravljanje vozil, razvrščenih v kategorijo M2 ali M3 v skladu s členom 4(1) Uredbe (EU) 2018/858, za zagotavljanje prevoza potnikov.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji lahko vključujejo upravljanje različnih načinov kopenskega prevoza, na primer z avtobusom, tramvajem, trolejbusom, podzemno železnico in dvignjeno železnico. To vključuje tudi linije za prevoz med mestom in letališčem ali mestom in železniško postajo ter upravljanje vzpenjač in žičnic, kadar so del sistemov mestnega ali primestnega prevoza.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji vključujejo tudi redne linijske avtobusne prevoze, čarterje, izlete in druge občasne avtobusne prevoze, organiziran prevoz do letališč in z njih (tudi znotraj letališč), upravljanje šolskih avtobusov in avtobusov za prevoz.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti H49.31, H49.3.9, N77.39 in N77.11, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Kadar gospodarska dejavnost v tej kategoriji ne izpolnjuje merila za bistven prispevek iz točke (a) tega oddelka, je dejavnost prehodna dejavnost iz člena 10(2) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje preostala tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| Dejavnost izpolnjuje eno od naslednjih meril:






  (a) | dejavnost zagotavlja mestni ali primestni prevoz potnikov in njene neposredne emisije CO2 (iz izpušne cevi) so ničelne (227); |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

Dejavnost izpolnjuje eno od naslednjih meril:

(a)

dejavnost zagotavlja mestni ali primestni prevoz potnikov in njene neposredne emisije CO2 (iz izpušne cevi) so ničelne (227);

| (b) | do 31. decembra 2025 dejavnost zagotavlja medmestni cestni prevoz potnikov z uporabo vozil, razvrščenih v kategoriji M2 in M3 (228), katerih karoserija je razvrščena kot „CA“ (enonivojsko vozilo), „CB“ (dvonivojsko vozilo), „CC“ (enonivojsko zgibno vozilo) ali „CD“ (dvonivojsko zgibno vozilo) (229) ter ki so v skladu z najnovejšim standardom Euro VI, tj. z zahtevami iz Uredbe (ES) št. 595/2009 in, od začetka veljavnosti sprememb te uredbe, iz zadevnih aktov o spremembah, še preden se začnejo uporabljati, ter z najnovejšo stopnjo standarda Euro VI iz preglednice 1 iz Dodatka 9 k Prilogi I k Uredbi (EU) št. 582/2011, če so določbe, ki urejajo to stopnjo, že začele veljati, vendar se še ne uporabljajo za ta tip vozila (230). Kadar tak standard ni na voljo, so neposredne emisije CO2 vozil ničelne. |
| --- | --- |

(b)

do 31. decembra 2025 dejavnost zagotavlja medmestni cestni prevoz potnikov z uporabo vozil, razvrščenih v kategoriji M2 in M3 (228), katerih karoserija je razvrščena kot „CA“ (enonivojsko vozilo), „CB“ (dvonivojsko vozilo), „CC“ (enonivojsko zgibno vozilo) ali „CD“ (dvonivojsko zgibno vozilo) (229) ter ki so v skladu z najnovejšim standardom Euro VI, tj. z zahtevami iz Uredbe (ES) št. 595/2009 in, od začetka veljavnosti sprememb te uredbe, iz zadevnih aktov o spremembah, še preden se začnejo uporabljati, ter z najnovejšo stopnjo standarda Euro VI iz preglednice 1 iz Dodatka 9 k Prilogi I k Uredbi (EU) št. 582/2011, če so določbe, ki urejajo to stopnjo, že začele veljati, vendar se še ne uporabljajo za ta tip vozila (230). Kadar tak standard ni na voljo, so neposredne emisije CO2 vozil ničelne.

Merila za nebistveno škodovanje

| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Ni relevantno.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

V fazi uporabe (vzdrževanje) in po koncu življenjske dobe voznega parka so vzpostavljeni ukrepi za ravnanje z odpadki, tudi s ponovno uporabo in recikliranjem baterij in elektronike (zlasti kritičnih surovin v njih), v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Za cestna vozila kategorije M so pnevmatike v skladu z zahtevami glede zunanjega kotalnega hrupa v najvišjem razredu, v katerem je na voljo znatno število izdelkov, in s koeficientom kotalnega upora (ki vpliva na energijsko učinkovitost vozila) v dveh najvišjih razredih, v katerih je na voljo znatno število izdelkov, kot je določeno v Uredbi (EU) 2020/740 Evropskega parlamenta in Sveta (231) ter kot je mogoče preveriti v evropski podatkovni zbirki za označevanje energijske učinkovitosti.

Kjer je to ustrezno, vozila izpolnjujejo zahteve najnovejše veljavne stopnje homologacije glede na emisije iz težkih vozil (Euro VI), določene v skladu z Uredbo (ES) št. 595/2009.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Ni relevantno.

6.4.   Upravljanje naprav za osebno mobilnost, prevoz s kolesi

Opis dejavnosti

Prodaja, nakup, financiranje, zakup, najem in upravljanje naprav za osebno mobilnost ali prevoz, kadar se njihov pogon ustvari s fizično aktivnostjo uporabnika, brezemisijskim motorjem ali kombinacijo brezemisijskega motorja in fizične aktivnosti. To vključuje zagotavljanje storitev prevoza tovora s kolesi (za prevoz tovora).

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti N77.11 in N77.21, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| 1. | Pogon naprav za osebno mobilnost se ustvari s fizično aktivnostjo uporabnika, brezemisijskim motorjem ali kombinacijo brezemisijskega motorja in fizične aktivnosti. |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

1.

Pogon naprav za osebno mobilnost se ustvari s fizično aktivnostjo uporabnika, brezemisijskim motorjem ali kombinacijo brezemisijskega motorja in fizične aktivnosti.

| 2. | Naprave za osebno mobilnost je dovoljeno upravljati na isti javni infrastrukturi, kot jo uporabljajo kolesarji ali pešci. |
| --- | --- |

2.

Naprave za osebno mobilnost je dovoljeno upravljati na isti javni infrastrukturi, kot jo uporabljajo kolesarji ali pešci.

Merila za nebistveno škodovanje

| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Ni relevantno.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

V fazi uporabe (vzdrževanje) in po koncu življenjske dobe voznega parka so vzpostavljeni ukrepi za ravnanje z odpadki, tudi s ponovno uporabo in recikliranjem baterij in elektronike (zlasti kritičnih surovin v njih), v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Ni relevantno.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Ni relevantno.

6.5.   Prevoz z motornimi kolesi, osebnimi avtomobili in lahkimi gospodarskimi vozili

Opis dejavnosti

Nakup, financiranje, najem, zakup in upravljanje vozil, razvrščenih v kategoriji M1 (232) in N1 (233), ki spadata na področje uporabe Uredbe (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta (234), ali v kategorijo L (dvo- in trikolesna vozila ter štirikolesniki) (235).

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti H49.32, H49.39 in N77.11, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Kadar gospodarska dejavnost v tej kategoriji ne izpolnjuje merila za bistven prispevek iz točke (a)(ii) in (b) tega oddelka, je dejavnost prehodna dejavnost iz člena 10(2) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje preostala tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| Dejavnost izpolnjuje naslednja merila:






  (a) | za vozila kategorij M1 in N1, ki spadata na področje uporabe Uredbe (ES) št. 715/2007:






  (i) | do 31. decembra 2025 so specifične emisije CO2, kot so opredeljene v členu 3(1)(h) Uredbe (EU) 2019/631, nižje od 50 g CO2/km (nizko- in brezemisijska lahka vozila); |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

Dejavnost izpolnjuje naslednja merila:

(a)

za vozila kategorij M1 in N1, ki spadata na področje uporabe Uredbe (ES) št. 715/2007:

(i)

do 31. decembra 2025 so specifične emisije CO2, kot so opredeljene v členu 3(1)(h) Uredbe (EU) 2019/631, nižje od 50 g CO2/km (nizko- in brezemisijska lahka vozila);

| (ii) | od 1. januarja 2026 so specifične emisije CO2, kot so opredeljene v členu 3(1)(h) Uredbe (EU) 2019/631, ničelne; |
| --- | --- |

(ii)

od 1. januarja 2026 so specifične emisije CO2, kot so opredeljene v členu 3(1)(h) Uredbe (EU) 2019/631, ničelne;

| (b) | za vozila kategorije L so emisije CO2 iz izpušne cevi, izračunane v skladu s preskusom emisij, določenim v Uredbi (EU) št. 168/2013, enake 0 g CO2e/km. |
| --- | --- |

(b)

za vozila kategorije L so emisije CO2 iz izpušne cevi, izračunane v skladu s preskusom emisij, določenim v Uredbi (EU) št. 168/2013, enake 0 g CO2e/km.

Merila za nebistveno škodovanje

| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Ni relevantno.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Za vozila kategorij M1 in N1 velja oboje od naslednjega:

| (a) | ponovno uporabi ali reciklira se lahko najmanj 85 % njihove mase; |
| --- | --- |

(a)

ponovno uporabi ali reciklira se lahko najmanj 85 % njihove mase;

| (b) | ponovno uporabi ali predela se lahko najmanj 95 % njihove mase (236). |
| --- | --- |

(b)

ponovno uporabi ali predela se lahko najmanj 95 % njihove mase (236).

V fazi uporabe (vzdrževanje) in po koncu življenjske dobe voznega parka so vzpostavljeni ukrepi za ravnanje z odpadki, tudi s ponovno uporabo in recikliranjem baterij in elektronike (zlasti kritičnih surovin v njih), v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Vozila izpolnjujejo zahteve najnovejše veljavne stopnje homologacije glede na emisije iz lahkih vozil (Euro VI) (237), določene v skladu z Uredbo (ES) št. 715/2007.

Vozila so skladna z mejnimi vrednostmi emisij za lahka vozila iz preglednice 2 Priloge k Direktivi 2009/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta (238).

Za cestna vozila kategorij M in N so pnevmatike v skladu z zahtevami glede zunanjega kotalnega hrupa v najvišjem razredu, v katerem je na voljo znatno število izdelkov, in s koeficientom kotalnega upora (ki vpliva na energijsko učinkovitost vozila) v dveh najvišjih razredih, v katerih je na voljo znatno število izdelkov, kot je določeno v Uredbi (EU) 2020/740 ter kot je mogoče preveriti v evropski podatkovni zbirki za označevanje energijske učinkovitosti.

Vozila so skladna z Uredbo (EU) št. 540/2014 Evropskega parlamenta in Sveta (239).

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Ni relevantno.

6.6.   Cestni prevoz tovora

Opis dejavnosti

Nakup, financiranje, zakup, najem in upravljanje vozil, razvrščenih v kategorijo N1, N2 (240) ali N3 (241), ki spadajo na področje uporabe stopnje E ali naslednje stopnje Euro VI (242), za storitve cestnega prevoza tovora.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti H49.4.1, H53.10, H53.20 in N77.12, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Kadar gospodarska dejavnost v tej kategoriji ne izpolnjuje merila za bistven prispevek iz točke (1)(a), (1)(b) ali (1)(c)(i) tega oddelka, je dejavnost prehodna dejavnost iz člena 10(2) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje preostala tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| 1. | Dejavnost izpolnjuje eno od naslednjih meril:






  (a) | vozila kategorije N1 imajo ničelne neposredne emisije CO2 (iz izpušne cevi); |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

1.

Dejavnost izpolnjuje eno od naslednjih meril:

(a)

vozila kategorije N1 imajo ničelne neposredne emisije CO2 (iz izpušne cevi);

| (b) | vozila kategorij N2 in N3, katerih največja tehnično dovoljena masa ne presega 7,5 tone, so „brezemisijska težka vozila“, kot so opredeljena v členu 3(11) Uredbe (EU) 2019/1242; |
| --- | --- |

(b)

vozila kategorij N2 in N3, katerih največja tehnično dovoljena masa ne presega 7,5 tone, so „brezemisijska težka vozila“, kot so opredeljena v členu 3(11) Uredbe (EU) 2019/1242;

| (c) | vozila kategorij N2 in N3, katerih največja tehnično dovoljena masa presega 7,5 tone, so eno od naslednjega:






  (i) | „brezemisijska težka vozila“, kot so opredeljena v členu 3(11) Uredbe (EU) 2019/1242; |
| --- | --- | --- |

(c)

vozila kategorij N2 in N3, katerih največja tehnično dovoljena masa presega 7,5 tone, so eno od naslednjega:

(i)

„brezemisijska težka vozila“, kot so opredeljena v členu 3(11) Uredbe (EU) 2019/1242;

| (ii) | kadar tehnološko in ekonomsko ni mogoče izpolniti merila iz točke (i), „nizkoemisijska težka vozila“, kot so opredeljena v členu 3(12) navedene uredbe. |
| --- | --- |

(ii)

kadar tehnološko in ekonomsko ni mogoče izpolniti merila iz točke (i), „nizkoemisijska težka vozila“, kot so opredeljena v členu 3(12) navedene uredbe.

| 2. | Vozila niso namenjena transportu fosilnih goriv. |
| --- | --- |

2.

Vozila niso namenjena transportu fosilnih goriv.

Merila za nebistveno škodovanje

| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Ni relevantno.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Za vozila kategorij N1, N2 in N3 velja oboje od naslednjega:

| (a) | ponovno uporabi ali reciklira se lahko najmanj 85 % njihove mase; |
| --- | --- |

(a)

ponovno uporabi ali reciklira se lahko najmanj 85 % njihove mase;

| (b) | ponovno uporabi ali predela se lahko najmanj 95 % njihove mase (243). |
| --- | --- |

(b)

ponovno uporabi ali predela se lahko najmanj 95 % njihove mase (243).

V fazi uporabe (vzdrževanje) in po koncu življenjske dobe voznega parka so vzpostavljeni ukrepi za ravnanje z odpadki, tudi s ponovno uporabo in recikliranjem baterij in elektronike (zlasti kritičnih surovin v njih), v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Za cestna vozila kategorij M in N so pnevmatike v skladu z zahtevami glede zunanjega kotalnega hrupa v najvišjem razredu, v katerem je na voljo znatno število izdelkov, in s koeficientom kotalnega upora (ki vpliva na energijsko učinkovitost vozila) v dveh najvišjih razredih, v katerih je na voljo znatno število izdelkov, kot je določeno v Uredbi (EU) 2020/740 ter kot je mogoče preveriti v evropski podatkovni zbirki za označevanje energijske učinkovitosti. Vozila izpolnjujejo zahteve najnovejše veljavne stopnje homologacije glede na emisije iz težkih vozil (Euro VI) (244), določene v skladu z Uredbo (ES) št. 595/2009.

Vozila so skladna z Uredbo (EU) št. 540/2014.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Ni relevantno.

6.7.   Prevoz potnikov po celinskih vodah

Opis dejavnosti

Nakup, financiranje, zakup, najem in upravljanje potniških ladij v celinskih vodah, vključno s plovili, ki niso primerna za prevoz po morju.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE H50.30 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Kadar gospodarska dejavnost v tej kategoriji ne izpolnjuje merila za bistven prispevek iz točke (a) tega oddelka, je dejavnost prehodna dejavnost iz člena 10(2) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje preostala tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| Dejavnost izpolnjuje eno od naslednjih meril:






  (a) | plovila imajo ničelne neposredne emisije CO2 (iz izpušne cevi); |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

Dejavnost izpolnjuje eno od naslednjih meril:

(a)

plovila imajo ničelne neposredne emisije CO2 (iz izpušne cevi);

| (b) | do 31. decembra 2025, hibridna plovila in plovila na kombinirano gorivo za normalno delovanje pridobijo vsaj 50 % svoje energije iz goriv z ničelno neposredno emisijo CO2 (iz izpušne cevi) ali priključne moči. |
| --- | --- |

(b)

do 31. decembra 2025, hibridna plovila in plovila na kombinirano gorivo za normalno delovanje pridobijo vsaj 50 % svoje energije iz goriv z ničelno neposredno emisijo CO2 (iz izpušne cevi) ali priključne moči.

Merila za nebistveno škodovanje

| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

V fazi uporabe in po koncu življenjske dobe plovila so vzpostavljeni ukrepi za ravnanje z odpadki v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki, vključno z nadzorom nad in ravnanjem z nevarnimi materiali na krovu ladij ter zagotavljanjem njihovega varnega recikliranja.

Za akumulatorska plovila navedeni ukrepi vključujejo ponovno uporabo in recikliranje baterij in elektronike, vključno s kritičnimi surovinami v njih.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Motorji v plovilih so skladni z mejnimi vrednostmi emisij iz Priloge II k Uredbi (EU) 2016/1628 (vključno s plovili, ki so skladna z navedenimi mejnimi vrednostmi brez homologiranih rešitev, na primer na podlagi naknadne obdelave).

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Ni relevantno.

6.8.   Prevoz tovora po celinskih vodah

Opis dejavnosti

Nakup, financiranje, zakup, najem in upravljanje tovornih ladij v celinskih vodah, vključno s plovili, ki niso primerna za prevoz po morju.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE H50.4 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Kadar gospodarska dejavnost v tej kategoriji ne izpolnjuje merila za bistven prispevek iz točke (a) tega oddelka, je dejavnost prehodna dejavnost iz člena 10(2) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje preostala tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| 1. | Dejavnost izpolnjuje eno ali obe naslednji merili:






  (a) | plovila imajo ničelne neposredne emisije CO2 (iz izpušne cevi); |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

1.

Dejavnost izpolnjuje eno ali obe naslednji merili:

(a)

plovila imajo ničelne neposredne emisije CO2 (iz izpušne cevi);

| (b) | do 31. decembra 2025, kadar tehnološko in ekonomsko ni mogoče izpolniti merila iz točke (a), imajo plovila neposredne emisije CO2 (iz izpušne cevi) na tonski kilometer (g CO2/tkm), izračunane (ali ocenjene v primeru novih plovil) z operativnim kazalnikom energijske učinkovitosti (245), 50 % nižje od povprečne referenčne vrednosti za emisije CO2, določene za težka vozila (podskupina vozil 5-LH) v skladu s členom 11 Uredbe (EU) 2019/1242. |
| --- | --- |

(b)

do 31. decembra 2025, kadar tehnološko in ekonomsko ni mogoče izpolniti merila iz točke (a), imajo plovila neposredne emisije CO2 (iz izpušne cevi) na tonski kilometer (g CO2/tkm), izračunane (ali ocenjene v primeru novih plovil) z operativnim kazalnikom energijske učinkovitosti (245), 50 % nižje od povprečne referenčne vrednosti za emisije CO2, določene za težka vozila (podskupina vozil 5-LH) v skladu s členom 11 Uredbe (EU) 2019/1242.

| 2. | Plovila niso namenjena transportu fosilnih goriv. |
| --- | --- |

2.

Plovila niso namenjena transportu fosilnih goriv.

Merila za nebistveno škodovanje

| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

V fazi uporabe in po koncu življenjske dobe plovila so vzpostavljeni ukrepi za ravnanje z odpadki v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki, vključno z nadzorom nad in ravnanjem z nevarnimi materiali na krovu ladij ter zagotavljanjem njihovega varnega recikliranja.

Za akumulatorska plovila navedeni ukrepi vključujejo ponovno uporabo in recikliranje baterij in elektronike, vključno s kritičnimi surovinami v njih.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Plovila so skladna z mejnimi vrednostmi emisij iz Priloge II k Uredbi (EU) 2016/1628 (vključno s plovili, ki dosegajo navedene mejne vrednosti brez homologiranih rešitev, na primer na podlagi naknadne obdelave).

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Ni relevantno.

6.9.   Naknadno opremljanje plovil za prevoz potnikov in tovora po celinskih vodah

Opis dejavnosti

Naknadno opremljanje in posodabljanje plovil za prevoz tovora ali potnikov po celinskih vodah, vključno s plovili, ki niso primerna za prevoz po morju.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti H50.4, H50.30 in C33.15, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Gospodarska dejavnost v tej kategoriji je prehodna dejavnost iz člena 10(2) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| 1. | Do 31. decembra 2025, dejavnost naknadnega opremljanja zmanjša porabo goriva plovila za najmanj 10 %, izraženo v litrih goriva na tonski kilometer, kot dokazuje primerjalni izračun za reprezentativna plovna območja (vključno z reprezentativnimi profili obremenitve), na katerih naj bi plovilo plulo, ali kot dokazujejo rezultati preskusov na modelu ali simulacij. |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

1.

Do 31. decembra 2025, dejavnost naknadnega opremljanja zmanjša porabo goriva plovila za najmanj 10 %, izraženo v litrih goriva na tonski kilometer, kot dokazuje primerjalni izračun za reprezentativna plovna območja (vključno z reprezentativnimi profili obremenitve), na katerih naj bi plovilo plulo, ali kot dokazujejo rezultati preskusov na modelu ali simulacij.

| 2. | Naknadno opremljena ali nadgrajena plovila niso namenjena transportu fosilnih goriv. |
| --- | --- |

2.

Naknadno opremljena ali nadgrajena plovila niso namenjena transportu fosilnih goriv.

Merila za nebistveno škodovanje

| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

V fazi uporabe in po koncu življenjske dobe plovila so vzpostavljeni ukrepi za ravnanje z odpadki v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki, vključno z nadzorom nad in ravnanjem z nevarnimi materiali na krovu ladij ter zagotavljanjem njihovega varnega recikliranja.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Plovila so skladna z mejnimi vrednostmi emisij iz Priloge II k Uredbi (EU) 2016/1628 (vključno s plovili, ki dosegajo navedene mejne vrednosti brez homologiranih rešitev, na primer na podlagi naknadne obdelave).

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Ni relevantno.

6.10.   Pomorski in obalni prevoz tovora, plovila za pristaniške dejavnosti in pomožne dejavnosti

Opis dejavnosti

Nakup, financiranje, zakup (s posadko ali brez) in upravljanje plovil, zasnovanih in opremljenih za prevoz tovora ali za kombinirani prevoz tovora in potnikov po morju ali v obalnih vodah, linijski ali ne. Nakup, financiranje, najem in upravljanje plovil za pristaniške dejavnosti in pomožne dejavnosti, kot so vlačilci, privezna plovila, pilotska plovila, reševalna plovila in ledolomilci.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti H50.2, H52.22 in N77.34, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Kadar gospodarska dejavnost v tej kategoriji ne izpolnjuje merila za bistven prispevek iz točke (1)(a) tega oddelka, je dejavnost prehodna dejavnost iz člena 10(2) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje preostala tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| 1. | Dejavnost izpolnjuje eno ali več naslednjih meril:






  (a) | plovila imajo ničelne neposredne emisije CO2 (iz izpušne cevi); |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

1.

Dejavnost izpolnjuje eno ali več naslednjih meril:

(a)

plovila imajo ničelne neposredne emisije CO2 (iz izpušne cevi);

| (b) | do 31. decembra 2025, hibridna plovila in plovila na kombinirano gorivo za normalno delovanje na morju in v pristaniščih pridobijo vsaj 25 % svoje energije iz goriv z ničelno neposredno emisijo CO2 (iz izpušne cevi) ali priključne moči; |
| --- | --- |

(b)

do 31. decembra 2025, hibridna plovila in plovila na kombinirano gorivo za normalno delovanje na morju in v pristaniščih pridobijo vsaj 25 % svoje energije iz goriv z ničelno neposredno emisijo CO2 (iz izpušne cevi) ali priključne moči;

| (c) | do 31. decembra 2025, kadar tehnološko in ekonomsko ni mogoče izpolniti merila iz točke (a) in samo, kadar se lahko dokaže, da se plovila uporabljajo izključno za izvajanje storitev obalnega prevoza in pomorskega prevoza na kratkih razdaljah, ki so oblikovane tako, da omogočajo prehod tovora, ki se trenutno prevaža po kopnem, na pomorski prevoz, imajo plovila neposredne emisije CO2 (iz izpušne cevi), izračunane z uporabo projektnega indeksa energijske učinkovitosti Mednarodne pomorske organizacije (IMO) (246), 50 % nižje od povprečne referenčne vrednosti emisij CO2, določene za težka vozila (podskupina vozil 5-LH) v skladu s členom 11 Uredbe (EU) 2019/1242; |
| --- | --- |

(c)

do 31. decembra 2025, kadar tehnološko in ekonomsko ni mogoče izpolniti merila iz točke (a) in samo, kadar se lahko dokaže, da se plovila uporabljajo izključno za izvajanje storitev obalnega prevoza in pomorskega prevoza na kratkih razdaljah, ki so oblikovane tako, da omogočajo prehod tovora, ki se trenutno prevaža po kopnem, na pomorski prevoz, imajo plovila neposredne emisije CO2 (iz izpušne cevi), izračunane z uporabo projektnega indeksa energijske učinkovitosti Mednarodne pomorske organizacije (IMO) (246), 50 % nižje od povprečne referenčne vrednosti emisij CO2, določene za težka vozila (podskupina vozil 5-LH) v skladu s členom 11 Uredbe (EU) 2019/1242;

| (d) | do 31. decembra 2025, kadar tehnološko in ekonomsko ni mogoče izpolniti merila iz točke (a), so plovila dosegla vrednost projektnega indeksa energijske učinkovitosti, ki je 10 % nižja od zahtev tega indeksa, ki veljajo na dan 1. aprila 2022 (247), če lahko uporabljajo goriva z ničelno neposredno emisijo CO2 (iz izpušne cevi) ali goriva iz obnovljivih virov energije (248). |
| --- | --- |

(d)

do 31. decembra 2025, kadar tehnološko in ekonomsko ni mogoče izpolniti merila iz točke (a), so plovila dosegla vrednost projektnega indeksa energijske učinkovitosti, ki je 10 % nižja od zahtev tega indeksa, ki veljajo na dan 1. aprila 2022 (247), če lahko uporabljajo goriva z ničelno neposredno emisijo CO2 (iz izpušne cevi) ali goriva iz obnovljivih virov energije (248).

| 2. | Plovila niso namenjena transportu fosilnih goriv. |
| --- | --- |

2.

Plovila niso namenjena transportu fosilnih goriv.

Merila za nebistveno škodovanje

| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

V fazi uporabe (vzdrževanje) in po koncu življenjske dobe flote so vzpostavljeni ukrepi za ravnanje z odpadki v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki.

Za akumulatorska plovila navedeni ukrepi vključujejo ponovno uporabo in recikliranje baterij in elektronike, vključno s kritičnimi surovinami v njih.

Za obstoječe ladje z bruto tonažo nad 500 tonami in novozgrajene ladje, ki jih nadomeščajo, dejavnost izpolnjuje zahteve iz Uredbe (EU) št. 1257/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (249) glede popisa nevarnih materialov. Ladje za razrez se reciklirajo v obratih z evropskega seznama obratov za recikliranje ladij, kot je določen v Sklepu Komisije 2016/2323 (250).

Dejavnost je skladna z Direktivo (EU) 2019/883 Evropskega parlamenta in Sveta (251), kar zadeva varovanje morskega okolja pred negativnimi učinki izpustov odpadkov z ladij.

Ladja se upravlja v skladu s Prilogo V k Mednarodni konvenciji o preprečevanju onesnaževanja morja z ladij z dne 2. novembra 1973 (konvencija MARPOL IMO), zlasti z namenom, da bi se proizvedle manjše količine odpadkov ter zmanjšali zakoniti izpusti, in sicer z ravnanjem z odpadki na trajnosten in okolju prijazen način.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Kar zadeva znižanje emisij žveplovih oksidov in delcev, plovila izpolnjujejo zahteve iz Direktive (EU) 2016/802 Evropskega parlamenta in Sveta (252) ter spoštujejo pravilo 14 (253) iz Priloge VI h konvenciji MARPOL IMO. Vsebnost žvepla v gorivu ne presega 0,5 % mase (mejna vrednost za žveplo po vsem svetu) in 0,1 % mase na območju nadzora nad emisijami, ki ga je v Severnem in Baltskem morju določila IMO (254).

Kar zadeva emisije dušikovih oksidov (NOx), plovila spoštujejo pravilo 13 (255) iz Priloge VI h konvenciji MARPOL IMO. Zahteva glede emisij NOx za stopnjo II velja za ladje, zgrajene po letu 2011. Ladje, zgrajene po 1. januarju 2016, izpolnjujejo strožje zahteve glede motorja (stopnja III) za znižanje emisij NOx
   (256) samo, kadar plujejo na območjih nadzora nad emisijami NOx, določenih v skladu s pravili IMO.

Izpusti odpadnih črnih in sivih voda izpolnjujejo zahteve iz Priloge IV h konvenciji MARPOL IMO.

Vzpostavljeni so ukrepi za zmanjšanje toksičnosti antivegetacijskih sredstev in biocidov, kot je določeno v Uredbi (EU) št. 528/2012, s katero se v pravo Unije prenaša Mednarodna konvencija o nadzoru škodljivih sistemov proti obraščanju na ladjah, ki je bila sprejeta 5. oktobra 2001 (257).

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Izpusti balastne vode, ki vsebujejo tujerodne vrste, se preprečijo v skladu z Mednarodno konvencijo za nadzor in ravnanje z ladijsko balastno vodo in usedlinami.

Vzpostavljeni so ukrepi za preprečevanje vnosa tujerodnih vrst z biološkim obraščanjem na trupu in v nišnih delih ladje ob upoštevanju smernic IMO o biološkem obraščanju (258).

Hrup in vibracije se omejijo z uporabo propelerjev, zasnove trupa ali strojev na krovu, ki zmanjšujejo hrup, v skladu z navodili iz smernic IMO za zmanjšanje podvodnega hrupa (259).

V Uniji dejavnost ne ovira doseganja dobrega okoljskega stanja, kot je določeno v Direktivi 2008/56/ES, ki zahteva, da se sprejmejo ustrezni ukrepi za preprečevanje ali blažitev učinkov v zvezi z deskriptorji 1 (biotska raznovrstnost), 2 (tujerodne vrste), 6 (neoporečnost morskega dna), 8 (onesnaževala), 10 (morski odpadki) in 11 (hrup/energija) iz Direktive, in kot je določeno v Sklepu Komisije (EU) 2017/848 v zvezi z ustreznimi merili in metodološkimi standardi za navedene deskriptorje, kakor je ustrezno.

6.11.   Pomorski in obalni prevoz potnikov

Opis dejavnosti

Nakup, financiranje, zakup (s posadko ali brez) in upravljanje plovil, zasnovanih in opremljenih za prevoz potnikov po morju ali v obalnih vodah, linijski ali ne. Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji vključujejo upravljanje trajektov, vodnih taksijev ter ladij za izlete, križarjenja ali oglede.

Dejavnost je lahko povezana z več kodami NACE, zlasti H50.10, N77.21 in N77.34, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Kadar gospodarska dejavnost v tej kategoriji ne izpolnjuje merila za bistven prispevek iz točke (a) tega oddelka, je dejavnost prehodna dejavnost iz člena 10(2) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje preostala tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| Dejavnost izpolnjuje eno ali več naslednjih meril:






  (a) | plovila imajo ničelne neposredne emisije CO2 (iz izpušne cevi); |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

Dejavnost izpolnjuje eno ali več naslednjih meril:

(a)

plovila imajo ničelne neposredne emisije CO2 (iz izpušne cevi);

| (b) | kadar tehnološko in ekonomsko ni mogoče izpolniti merila iz točke (a), do 31. decembra 2025, hibridna plovila in plovila na kombinirano gorivo za normalno delovanje na morju in v pristaniščih pridobijo vsaj 25 % svoje energije iz goriv z ničelno neposredno emisijo CO2 (iz izpušne cevi) ali priključne moči; |
| --- | --- |

(b)

kadar tehnološko in ekonomsko ni mogoče izpolniti merila iz točke (a), do 31. decembra 2025, hibridna plovila in plovila na kombinirano gorivo za normalno delovanje na morju in v pristaniščih pridobijo vsaj 25 % svoje energije iz goriv z ničelno neposredno emisijo CO2 (iz izpušne cevi) ali priključne moči;

| (c) | kadar tehnološko in ekonomsko ni mogoče izpolniti merila iz točke (a), do 31. decembra 2025, so plovila dosegla vrednost projektnega indeksa energijske učinkovitosti (260), ki je 10 % nižja od zahtev iz tega indeksa, ki veljajo na dan 1. aprila 2022 (261), če lahko plovila uporabljajo goriva z ničelno neposredno emisijo CO2 (iz izpušne cevi) ali goriva iz obnovljivih virov energije (262). |
| --- | --- |

(c)

kadar tehnološko in ekonomsko ni mogoče izpolniti merila iz točke (a), do 31. decembra 2025, so plovila dosegla vrednost projektnega indeksa energijske učinkovitosti (260), ki je 10 % nižja od zahtev iz tega indeksa, ki veljajo na dan 1. aprila 2022 (261), če lahko plovila uporabljajo goriva z ničelno neposredno emisijo CO2 (iz izpušne cevi) ali goriva iz obnovljivih virov energije (262).

Nebistveno škodovanje

| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

V fazi uporabe (vzdrževanje) in po koncu življenjske dobe flote so vzpostavljeni ukrepi za ravnanje z odpadki v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki.

Za akumulatorska plovila navedeni ukrepi vključujejo ponovno uporabo in recikliranje baterij in elektronike, vključno s kritičnimi surovinami v njih.

Za obstoječe ladje z bruto tonažo nad 500 tonami in novozgrajene ladje, ki jih nadomeščajo, dejavnost izpolnjuje zahteve iz Uredbe (EU) št. 1257/2013 glede popisa nevarnih materialov. Ladje za razrez se reciklirajo v obratih z evropskega seznama obratov za recikliranje ladij, kot je določen v Sklepu Komisije 2016/2323.

Dejavnost je skladna z Direktivo (EU) 2019/883, kar zadeva varovanje morskega okolja pred negativnimi učinki izpustov odpadkov z ladij.

Ladja se upravlja v skladu s Prilogo V h konvenciji MARPOL IMO, zlasti z namenom, da bi se proizvedle manjše količine odpadkov ter zmanjšali zakoniti izpusti, in sicer z ravnanjem z odpadki na trajnosten in okolju prijazen način.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Kar zadeva znižanje emisij žveplovih oksidov in delcev, plovila izpolnjujejo zahteve iz Direktive (EU) 2016/802 ter spoštujejo pravilo 14 iz Priloge VI h konvenciji MARPOL IMO. Vsebnost žvepla v gorivu ne presega 0,5 % mase (mejna vrednost za žveplo po vsem svetu) in 0,1 % mase na območju nadzora nad emisijami, ki ga je v Severnem in Baltskem morju določila IMO (263).

Kar zadeva emisije dušikovih oksidov (NOx), plovila spoštujejo pravilo 13 iz Priloge VI h konvenciji MARPOL IMO. Zahteva glede emisij NOx za stopnjo II velja za ladje, zgrajene po letu 2011. Ladje, zgrajene po 1. januarju 2016, izpolnjujejo strožje zahteve glede motorja (stopnja III) za znižanje emisij NOx
   (264) samo, kadar plujejo na območjih nadzora nad emisijami NOx, določenih v skladu s pravili IMO.

Izpusti odpadnih črnih in sivih voda izpolnjujejo zahteve iz Priloge IV h konvenciji MARPOL IMO.

Vzpostavljeni so ukrepi za zmanjšanje toksičnosti antivegetacijskih sredstev in biocidov, kot je določeno v Uredbi (EU) št. 528/2012, s katero se v pravo Unije prenaša Mednarodna konvencija o nadzoru škodljivih sistemov proti obraščanju na ladjah, ki je bila sprejeta 5. oktobra 2001.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Izpusti balastne vode, ki vsebujejo tujerodne vrste, se preprečijo v skladu z Mednarodno konvencijo za nadzor in ravnanje z ladijsko balastno vodo in usedlinami.

Vzpostavljeni so ukrepi za preprečevanje vnosa tujerodnih vrst z biološkim obraščanjem na trupu in v nišnih delih ladje ob upoštevanju smernic IMO o biološkem obraščanju (265).

Hrup in vibracije se omejijo z uporabo propelerjev, zasnove trupa ali strojev na krovu, ki zmanjšujejo hrup, v skladu z navodili iz smernic IMO za zmanjšanje podvodnega hrupa (266).

V Uniji dejavnost ne ovira doseganja dobrega okoljskega stanja, kot je določeno v Direktivi 2008/56/ES, ki zahteva, da se sprejmejo ustrezni ukrepi za preprečevanje ali blažitev učinkov v zvezi z deskriptorji 1 (biotska raznovrstnost), 2 (tujerodne vrste), 6 (neoporečnost morskega dna), 8 (onesnaževala), 10 (morski odpadki) in 11 (hrup/energija) iz Direktive, in kot je določeno v Sklepu Komisije (EU) 2017/848 v zvezi z ustreznimi merili in metodološkimi standardi za navedene deskriptorje, kakor je ustrezno.

6.12.   Naknadno opremljanje plovil za pomorski in obalni prevoz tovora in potnikov

Opis dejavnosti

Naknadno opremljanje in nadgradnja plovil, zasnovanih in opremljenih za prevoz tovora ali potnikov po morju ali v obalnih vodah, ter plovil za pristaniške dejavnosti in pomožne dejavnosti, kot so vlačilci, privezna plovila, pilotska plovila, reševalna plovila in ledolomilci.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodami NACE H50.10, H50.2, H52.22, C33.15, N77.21 in N.77.34 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Gospodarska dejavnost v tej kategoriji je prehodna dejavnost iz člena 10(2) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| 1. | Do 31. decembra 2025 dejavnost naknadnega opremljanja zmanjšuje porabo goriva plovil za najmanj 10 %, izraženo v gramih goriva na nosilnost na navtično miljo, kot dokazujejo računalniška dinamika tekočin (CFD), preskusi posod za gorivo ali podobni tehnični izračuni. |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

1.

Do 31. decembra 2025 dejavnost naknadnega opremljanja zmanjšuje porabo goriva plovil za najmanj 10 %, izraženo v gramih goriva na nosilnost na navtično miljo, kot dokazujejo računalniška dinamika tekočin (CFD), preskusi posod za gorivo ali podobni tehnični izračuni.

| 2. | Plovila niso namenjena transportu fosilnih goriv. |
| --- | --- |

2.

Plovila niso namenjena transportu fosilnih goriv.

Nebistveno škodovanje

| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

V fazi uporabe (vzdrževanje) in po koncu življenjske dobe flote so vzpostavljeni ukrepi za ravnanje z odpadki v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki.

Za akumulatorska plovila navedeni ukrepi vključujejo ponovno uporabo in recikliranje baterij in elektronike, vključno s kritičnimi surovinami v njih.

Za obstoječe ladje z bruto tonažo nad 500 tonami in novozgrajene ladje, ki jih nadomeščajo, dejavnost izpolnjuje zahteve iz Uredbe (EU) št. 1257/2013 glede popisa nevarnih materialov. Ladje za razrez se reciklirajo v obratih z evropskega seznama obratov za recikliranje ladij, kot je določen v Sklepu Komisije 2016/2323.

Dejavnost je skladna z Direktivo (EU) 2019/883, kar zadeva varovanje morskega okolja pred negativnimi učinki izpustov odpadkov z ladij.

Ladja se upravlja v skladu s Prilogo V h konvenciji MARPOL IMO, zlasti z namenom, da bi se proizvedle manjše količine odpadkov ter zmanjšali zakoniti izpusti, in sicer z ravnanjem z odpadki na trajnosten in okolju prijazen način.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Kar zadeva znižanje emisij žveplovih oksidov in delcev, plovila izpolnjujejo zahteve iz Direktive (EU) 2016/802 ter spoštujejo pravilo 14 iz Priloge VI h konvenciji MARPOL IMO. Vsebnost žvepla v gorivu ne presega 0,5 % mase (mejna vrednost za žveplo po vsem svetu) in 0,1 % mase na območju nadzora nad emisijami, ki ga je v Severnem in Baltskem morju določila IMO (267).

Kar zadeva emisije dušikovih oksidov (NOx), plovila spoštujejo pravilo 13 iz Priloge VI h konvenciji MARPOL IMO. Zahteva glede emisij NOx za stopnjo II velja za ladje, zgrajene po letu 2011. Ladje, zgrajene po 1. januarju 2016, izpolnjujejo strožje zahteve glede motorja (stopnja III) za znižanje emisij NOx
   (268) samo, kadar plujejo na območjih nadzora nad emisijami NOx, določenih v skladu s pravili IMO.

Izpusti odpadnih črnih in sivih voda izpolnjujejo zahteve iz Priloge IV h konvenciji MARPOL IMO.

Vzpostavljeni so ukrepi za zmanjšanje toksičnosti antivegetacijskih sredstev in biocidov, kot je določeno v Uredbi (EU) št. 528/2012, s katero se v pravo Unije prenaša Mednarodna konvencija o nadzoru škodljivih sistemov proti obraščanju na ladjah, ki je bila sprejeta 5. oktobra 2001.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Izpusti balastne vode, ki vsebujejo tujerodne vrste, se preprečijo v skladu z Mednarodno konvencijo za nadzor in ravnanje z ladijsko balastno vodo in usedlinami.

Vzpostavljeni so ukrepi za preprečevanje vnosa tujerodnih vrst z biološkim obraščanjem na trupu in v nišnih delih ladje ob upoštevanju smernic IMO o biološkem obraščanju (269).

Hrup in vibracije se omejijo z uporabo propelerjev, zasnove trupa ali strojev na krovu, ki zmanjšujejo hrup, v skladu z navodili iz smernic IMO za zmanjšanje podvodnega hrupa (270).

V Uniji dejavnost ne ovira doseganja dobrega okoljskega stanja, kot je določeno v Direktivi 2008/56/ES, ki zahteva, da se sprejmejo ustrezni ukrepi za preprečevanje ali blažitev učinkov v zvezi z deskriptorji 1 (biotska raznovrstnost), 2 (tujerodne vrste), 6 (neoporečnost morskega dna), 8 (onesnaževala), 10 (morski odpadki) in 11 (hrup/energija) iz Direktive, in kot je določeno v Sklepu Komisije (EU) 2017/848 v zvezi z ustreznimi merili in metodološkimi standardi za navedene deskriptorje, kakor je ustrezno.

6.13.   Infrastruktura za osebno mobilnost, prevoz s kolesi

Opis dejavnosti

Gradnja, posodobitev, vzdrževanje in upravljanje in infrastrukture za osebno mobilnost, vključno z gradnjo cest, avtocestnih mostov in predorov ter druge infrastrukture, namenjene pešcem in kolesom s pomožnim motorjem ali brez.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti F42.11, F42.12, F43.21, F71.1 in F71.20, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Gospodarska dejavnost v tej kategoriji je omogočitvena dejavnost v skladu s členom 10(1)(i) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| Infrastruktura, ki se zgradi in upravlja, je namenjena osebni mobilnosti ali prevozu s kolesi: pločniki, kolesarske steze in območja za pešce, naprave za električno polnjenje in polnjenje z vodikom za pripomočke za osebno mobilnost. |
| Nebistveno škodovanje |
| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

Infrastruktura, ki se zgradi in upravlja, je namenjena osebni mobilnosti ali prevozu s kolesi: pločniki, kolesarske steze in območja za pešce, naprave za električno polnjenje in polnjenje z vodikom za pripomočke za osebno mobilnost.

Nebistveno škodovanje

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Najmanj 70 % (glede na maso) nenevarnih gradbenih odpadkov in odpadkov iz rušenja objektov (razen naravno prisotnih materialov iz kategorije 17 05 04 Evropskega seznama odpadkov, vzpostavljenega z Odločbo Komisije 2000/532/ES (271)), ki nastanejo na gradbišču, se pripravi za ponovno uporabo, recikliranje in drugo snovno predelavo, vključno z zasipanjem z uporabo odpadkov za nadomeščanje drugih materialov, v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki in protokolom EU za ravnanje z gradbenimi odpadki in odpadki iz rušenja objektov (272). Subjekti omejijo nastajanje odpadkov pri postopkih, povezanih z gradnjo in rušenjem, v skladu s protokolom EU za ravnanje z gradbenimi odpadki in odpadki iz rušenja objektov, ob upoštevanju najboljših razpoložljivih tehnik in z uporabo selektivnega rušenja za omogočanje odstranjevanja nevarnih snovi in varnega ravnanja z njimi ter olajšanje ponovne uporabe in visokokakovostnega recikliranja s selektivnim odstranjevanjem materialov z uporabo razpoložljivih sistemov razvrščanja za gradbene odpadke in odpadke iz rušenja objektov.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Sprejeti so ukrepi za zmanjšanje hrupa, prahu in emisij onesnaževal med gradbenimi ali vzdrževalnimi deli.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

6.14.   Infrastruktura za železniški prevoz

Opis dejavnosti

Gradnja, posodobitev, upravljanje in vzdrževanje železnic in podzemnih železnic ter mostov in predorov, postaj, terminalov, objektov za železniške storitve (273), sistemov za varnost in upravljanje prometa, vključno z zagotavljanjem arhitekturnih storitev, inženirskih storitev, storitev priprave, storitev inšpekcijskih pregledov, storitev merjenja in kartiranja in podobnega ter izvajanjem fizikalnega, kemijskega in drugega analitičnega preskušanja vseh vrst materialov in izdelkov.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti F42.12, F42.13, M71.12, M71.20, F43.21 in H52.21, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Gospodarska dejavnost v tej kategoriji je omogočitvena dejavnost v skladu s členom 10(1)(i) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| 1. | Dejavnost izpolnjuje eno od naslednjih meril:






  (a) | infrastruktura (kot je opredeljena v Prilogi II.2 k Direktivi (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta (274)) je:






  (i) | elektrificirana infrastruktura in z njo povezani podsistemi ob progi: infrastrukturni in energetski podsistemi, podsistemi vodenja-upravljanja in signalizacije na vozilu ter podsistemi vodenja-upravljanja in signalizacije ob progi, kot so opredeljeni v Prilogi II.2 k Direktivi (EU) 2016/797; |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

1.

Dejavnost izpolnjuje eno od naslednjih meril:

(a)

infrastruktura (kot je opredeljena v Prilogi II.2 k Direktivi (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta (274)) je:

(i)

elektrificirana infrastruktura in z njo povezani podsistemi ob progi: infrastrukturni in energetski podsistemi, podsistemi vodenja-upravljanja in signalizacije na vozilu ter podsistemi vodenja-upravljanja in signalizacije ob progi, kot so opredeljeni v Prilogi II.2 k Direktivi (EU) 2016/797;

| (ii) | nova in obstoječa infrastruktura in z njo povezani podsistemi ob progi, kadar obstaja načrt za elektrifikacijo voznih prog ter, kolikor je to potrebno za delovanje električnega vlaka, stranskih tirov ali kadar bo infrastruktura primerna za vlake z ničelnimi neposrednimi emisijami CO2 (iz izpušne cevi) v desetih letih po začetku dejavnosti: infrastrukturni in energetski podsistemi, podsistemi vodenja-upravljanja in signalizacije na vozilu ter podsistemi vodenja-upravljanja in signalizacije ob progi, kot so opredeljeni v Prilogi II.2 k Direktivi (EU) 2016/797; |
| --- | --- |

(ii)

nova in obstoječa infrastruktura in z njo povezani podsistemi ob progi, kadar obstaja načrt za elektrifikacijo voznih prog ter, kolikor je to potrebno za delovanje električnega vlaka, stranskih tirov ali kadar bo infrastruktura primerna za vlake z ničelnimi neposrednimi emisijami CO2 (iz izpušne cevi) v desetih letih po začetku dejavnosti: infrastrukturni in energetski podsistemi, podsistemi vodenja-upravljanja in signalizacije na vozilu ter podsistemi vodenja-upravljanja in signalizacije ob progi, kot so opredeljeni v Prilogi II.2 k Direktivi (EU) 2016/797;

| (iii) | do leta 2030 obstoječa infrastruktura in z njo povezani podsistemi ob progi, ki niso del omrežja TEN-T (275) in njegovih predvidenih razširitev v tretje države ter niso del nacionalno, nadnacionalno ali mednarodno določenega omrežja glavnih železniških povezav: infrastrukturni in energetski podsistemi, podsistemi vodenja-upravljanja in signalizacije na vozilu ter podsistemi vodenja-upravljanja in signalizacije ob progi, kot so opredeljeni v Prilogi II.2 k Direktivi (EU) 2016/797; |
| --- | --- |

(iii)

do leta 2030 obstoječa infrastruktura in z njo povezani podsistemi ob progi, ki niso del omrežja TEN-T (275) in njegovih predvidenih razširitev v tretje države ter niso del nacionalno, nadnacionalno ali mednarodno določenega omrežja glavnih železniških povezav: infrastrukturni in energetski podsistemi, podsistemi vodenja-upravljanja in signalizacije na vozilu ter podsistemi vodenja-upravljanja in signalizacije ob progi, kot so opredeljeni v Prilogi II.2 k Direktivi (EU) 2016/797;

| (b) | infrastruktura in objekti so namenjeni pretovarjanju tovora med različnimi načini prevoza: terminalska infrastruktura in superstrukture za natovarjanje, raztovarjanje in pretovarjanje blaga; |
| --- | --- |

(b)

infrastruktura in objekti so namenjeni pretovarjanju tovora med različnimi načini prevoza: terminalska infrastruktura in superstrukture za natovarjanje, raztovarjanje in pretovarjanje blaga;

| (c) | infrastruktura in objekti so namenjeni prestopanju potnikov znotraj železniškega prevoza ali z drugih načinov prevoza na železniški prevoz. |
| --- | --- |

(c)

infrastruktura in objekti so namenjeni prestopanju potnikov znotraj železniškega prevoza ali z drugih načinov prevoza na železniški prevoz.

| 2. | Infrastruktura ni namenjena transportu ali shranjevanju fosilnih goriv. |
| --- | --- |

2.

Infrastruktura ni namenjena transportu ali shranjevanju fosilnih goriv.

Nebistveno škodovanje

| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Najmanj 70 % (glede na maso) nenevarnih gradbenih odpadkov in odpadkov iz rušenja objektov (razen naravno prisotnih materialov, opredeljenih v kategoriji 17 05 04 Evropskega seznama odpadkov, vzpostavljenega z Odločbo 2000/532/ES), ki nastanejo na gradbišču, se pripravi za ponovno uporabo, recikliranje in drugo snovno predelavo, vključno z zasipanjem z uporabo odpadkov za nadomeščanje drugih materialov, v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki in protokolom EU za ravnanje z gradbenimi odpadki in odpadki iz rušenja objektov (276). Subjekti omejijo nastajanje odpadkov pri postopkih, povezanih z gradnjo in rušenjem, v skladu s protokolom EU za ravnanje z gradbenimi odpadki in odpadki iz rušenja objektov ter ob upoštevanju najboljših razpoložljivih tehnik in z uporabo selektivnega rušenja za omogočanje odstranjevanja nevarnih snovi in varnega ravnanja z njimi ter olajšanje ponovne uporabe in visokokakovostnega recikliranja s selektivnim odstranjevanjem materialov z uporabo razpoložljivih sistemov razvrščanja za gradbene odpadke in odpadke iz rušenja objektov.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Kadar je to ustrezno, se glede na občutljivost prizadetega območja, zlasti v smislu velikosti prizadete populacije, hrup in vibracije zaradi uporabe infrastrukture ublažijo z izvedbo odprtih izkopov, zidnih pregrad ali drugih ukrepov ter izpolnjujejo zahteve iz Direktive 2002/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta (277).

Sprejeti so ukrepi za zmanjšanje hrupa, prahu in emisij onesnaževal med gradbenimi ali vzdrževalnimi deli.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

6.15.   Infrastruktura za omogočanje nizkoogljičnega cestnega prevoza in javnega prevoza

Opis dejavnosti

Gradnja, posodobitev, vzdrževanje in upravljanje infrastrukture, ki je potrebna za cestni prevoz z ničelnimi emisijami CO2 (iz izpušne cevi), ter infrastrukture, namenjene pretovarjanju, in infrastrukture za upravljanje mestnega prevoza.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti F42.11, F42.13, F71.1 in F71.20, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Gospodarska dejavnost v tej kategoriji je omogočitvena dejavnost v skladu s členom 10(1)(i) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| 1. | Dejavnost izpolnjuje eno ali več naslednjih meril:






  (a) | infrastruktura je namenjena upravljanju vozil z ničelnimi emisijami CO2 iz izpušne cevi: električne napajalne postaje, posodobitve priključkov na električno omrežje, vodikove polnilne postaje ali električni cestni sistemi; |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

1.

Dejavnost izpolnjuje eno ali več naslednjih meril:

(a)

infrastruktura je namenjena upravljanju vozil z ničelnimi emisijami CO2 iz izpušne cevi: električne napajalne postaje, posodobitve priključkov na električno omrežje, vodikove polnilne postaje ali električni cestni sistemi;

| (b) | infrastruktura in objekti so namenjeni pretovarjanju tovora med različnimi načini prevoza: terminalska infrastruktura in superstrukture za natovarjanje, raztovarjanje in pretovarjanje blaga; |
| --- | --- |

(b)

infrastruktura in objekti so namenjeni pretovarjanju tovora med različnimi načini prevoza: terminalska infrastruktura in superstrukture za natovarjanje, raztovarjanje in pretovarjanje blaga;

| (c) | infrastruktura in objekti so namenjeni mestnemu in primestnemu javnemu prevozu potnikov, vključno s povezanimi signalizacijskimi sistemi za sisteme podzemne železnice, tramvajev in železnice. |
| --- | --- |

(c)

infrastruktura in objekti so namenjeni mestnemu in primestnemu javnemu prevozu potnikov, vključno s povezanimi signalizacijskimi sistemi za sisteme podzemne železnice, tramvajev in železnice.

| 2. | Infrastruktura ni namenjena transportu ali shranjevanju fosilnih goriv. |
| --- | --- |

2.

Infrastruktura ni namenjena transportu ali shranjevanju fosilnih goriv.

Nebistveno škodovanje

| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Najmanj 70 % (glede na maso) nenevarnih gradbenih odpadkov in odpadkov iz rušenja objektov (razen naravno prisotnih materialov, opredeljenih v kategoriji 17 05 04 Evropskega seznama odpadkov, vzpostavljenega z Odločbo 2000/532/ES), ki nastanejo na gradbišču, se pripravi za ponovno uporabo, recikliranje in drugo snovno predelavo, vključno z zasipanjem z uporabo odpadkov za nadomeščanje drugih materialov, v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki in protokolom EU za ravnanje z gradbenimi odpadki in odpadki iz rušenja objektov (278). Subjekti omejijo nastajanje odpadkov pri postopkih, povezanih z gradnjo in rušenjem, v skladu s protokolom EU za ravnanje z gradbenimi odpadki in odpadki iz rušenja objektov ter ob upoštevanju najboljših razpoložljivih tehnik in z uporabo selektivnega rušenja za omogočanje odstranjevanja nevarnih snovi in varnega ravnanja z njimi ter olajšanje ponovne uporabe in visokokakovostnega recikliranja s selektivnim odstranjevanjem materialov z uporabo razpoložljivih sistemov razvrščanja za gradbene odpadke in odpadke iz rušenja objektov.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Kadar je to ustrezno, se hrup in vibracije zaradi uporabe infrastrukture ublažijo z izvedbo odprtih izkopov, zidnih pregrad ali drugih ukrepov ter izpolnjujejo zahteve iz Direktive 2002/49/ES.

Sprejeti so ukrepi za zmanjšanje hrupa, prahu in emisij onesnaževal med gradbenimi ali vzdrževalnimi deli.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

Kadar je to ustrezno, vzdrževanje vegetacije vzdolž infrastrukture cestnega prometa zagotavlja, da se ne širijo invazivne vrste.

Izvajajo se blažitveni ukrepi za preprečevanje naletov divjih živali.

6.16.   Infrastruktura za omogočanje nizkoogljičnega prevoza po plovnih poteh

Opis dejavnosti

Gradnja, posodobitev, upravljanje in vzdrževanje infrastrukture, ki je potrebna za upravljanje plovil ali pristaniške dejavnosti z ničelnimi emisijami CO2 (iz izpušne cevi), ter infrastrukture za pretovarjanje.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti F42.91, F71.1 ali F71.20, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Gospodarska dejavnost v tej kategoriji je omogočitvena dejavnost v skladu s členom 10(1)(i) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| 1. | Dejavnost izpolnjuje eno ali več naslednjih meril:






  (a) | infrastruktura je namenjena upravljanju plovil z ničelnimi neposrednimi emisijami CO2 iz izpušne cevi: električno napajanje, polnjenje z vodikom; |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

1.

Dejavnost izpolnjuje eno ali več naslednjih meril:

(a)

infrastruktura je namenjena upravljanju plovil z ničelnimi neposrednimi emisijami CO2 iz izpušne cevi: električno napajanje, polnjenje z vodikom;

| (b) | infrastruktura je namenjena zagotavljanju električne energije z obale za plovila med privezom; |
| --- | --- |

(b)

infrastruktura je namenjena zagotavljanju električne energije z obale za plovila med privezom;

| (c) | infrastruktura je namenjena izvajanju pristaniških dejavnosti z ničelnimi neposrednimi emisijami CO2 iz izpušne cevi; |
| --- | --- |

(c)

infrastruktura je namenjena izvajanju pristaniških dejavnosti z ničelnimi neposrednimi emisijami CO2 iz izpušne cevi;

| (d) | infrastruktura in objekti so namenjeni pretovarjanju tovora med različnimi načini prevoza: terminalska infrastruktura in superstrukture za natovarjanje, raztovarjanje in pretovarjanje blaga. |
| --- | --- |

(d)

infrastruktura in objekti so namenjeni pretovarjanju tovora med različnimi načini prevoza: terminalska infrastruktura in superstrukture za natovarjanje, raztovarjanje in pretovarjanje blaga.

| 2. | Infrastruktura ni namenjena transportu ali shranjevanju fosilnih goriv. |
| --- | --- |

2.

Infrastruktura ni namenjena transportu ali shranjevanju fosilnih goriv.

Nebistveno škodovanje

| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Najmanj 70 % (glede na maso) nenevarnih gradbenih odpadkov in odpadkov iz rušenja objektov (razen naravno prisotnih materialov, opredeljenih v kategoriji 17 05 04 Evropskega seznama odpadkov, vzpostavljenega z Odločbo 2000/532/ES), ki nastanejo na gradbišču, se pripravi za ponovno uporabo, recikliranje in drugo snovno predelavo, vključno z zasipanjem z uporabo odpadkov za nadomeščanje drugih materialov, v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki in protokolom EU za ravnanje z gradbenimi odpadki in odpadki iz rušenja objektov (279). Subjekti omejijo nastajanje odpadkov pri postopkih, povezanih z gradnjo in rušenjem, v skladu s protokolom EU za ravnanje z gradbenimi odpadki in odpadki iz rušenja objektov ter ob upoštevanju najboljših razpoložljivih tehnik in z uporabo selektivnega rušenja za omogočanje odstranjevanja nevarnih snovi in varnega ravnanja z njimi ter olajšanje ponovne uporabe in visokokakovostnega recikliranja s selektivnim odstranjevanjem materialov z uporabo razpoložljivih sistemov razvrščanja za gradbene odpadke in odpadke iz rušenja objektov.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Sprejeti so ukrepi za zmanjšanje hrupa, vibracij, prahu in emisij onesnaževal med gradbenimi ali vzdrževalnimi deli.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

6.17.   Nizkoogljična letališka infrastruktura

Opis dejavnosti

Gradnja, posodobitev, upravljanje in vzdrževanje infrastrukture, ki je potrebna za upravljanje zrakoplovov ali letališke dejavnosti z ničelnimi emisijami CO2 (iz izpušne cevi) ter za zagotavljanje fiksnega zemeljskega električnega napajanja in predkondicioniranega zraka za mirujoče zrakoplove.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti F41.20 in F42.99, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Gospodarska dejavnost je omogočitvena dejavnost v skladu s členom 10(1)(i) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| 1. | Dejavnost izpolnjuje eno ali več naslednjih meril:






  (a) | infrastruktura je namenjena upravljanju zrakoplovov z ničelnimi emisijami CO2 iz izpušne cevi: električno napajanje in polnjenje z vodikom; |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

1.

Dejavnost izpolnjuje eno ali več naslednjih meril:

(a)

infrastruktura je namenjena upravljanju zrakoplovov z ničelnimi emisijami CO2 iz izpušne cevi: električno napajanje in polnjenje z vodikom;

| (b) | infrastruktura je namenjena zagotavljanju fiksnega zemeljskega električnega napajanja in predkondicioniranega zraka za mirujoče zrakoplove; |
| --- | --- |

(b)

infrastruktura je namenjena zagotavljanju fiksnega zemeljskega električnega napajanja in predkondicioniranega zraka za mirujoče zrakoplove;

| (c) | infrastruktura je namenjena izvajanju letaliških dejavnosti z ničelnimi neposrednimi emisijami: električne napajalne postaje, posodobitve priključkov na električno omrežje, polnilne postaje za vodik. |
| --- | --- |

(c)

infrastruktura je namenjena izvajanju letaliških dejavnosti z ničelnimi neposrednimi emisijami: električne napajalne postaje, posodobitve priključkov na električno omrežje, polnilne postaje za vodik.

| 2. | Infrastruktura ni namenjena transportu ali shranjevanju fosilnih goriv. |
| --- | --- |

2.

Infrastruktura ni namenjena transportu ali shranjevanju fosilnih goriv.

Nebistveno škodovanje

| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Najmanj 70 % (glede na maso) nenevarnih gradbenih odpadkov in odpadkov iz rušenja objektov (razen naravno prisotnih materialov, opredeljenih v kategoriji 17 05 04 Evropskega seznama odpadkov, vzpostavljenega z Odločbo 2000/532/ES), ki nastanejo na gradbišču, se pripravi za ponovno uporabo, recikliranje in drugo snovno predelavo, vključno z zasipanjem z uporabo odpadkov za nadomeščanje drugih materialov, v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki in protokolom EU za ravnanje z gradbenimi odpadki in odpadki iz rušenja objektov (280). Subjekti omejijo nastajanje odpadkov pri postopkih, povezanih z gradnjo in rušenjem, v skladu s protokolom EU za ravnanje z gradbenimi odpadki in odpadki iz rušenja objektov ter ob upoštevanju najboljših razpoložljivih tehnik in z uporabo selektivnega rušenja za omogočanje odstranjevanja in varnega ravnanja z nevarnimi snovmi ter olajšanje ponovne uporabe in visokokakovostnega recikliranja s selektivnim odstranjevanjem materialov z uporabo razpoložljivih sistemov razvrščanja za gradbene odpadke in odpadke iz rušenja objektov.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Sprejeti so ukrepi za zmanjšanje hrupa, vibracij, prahu in emisij onesnaževal med gradbenimi ali vzdrževalnimi deli.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

7.   GRADNJA IN POSLOVANJE Z NEPREMIČNINAMI

7.1.   Gradnja novih stavb

Opis dejavnosti

Priprava gradbenih projektov za stanovanjske in nestanovanjske stavbe z združevanjem finančnih, tehničnih in fizičnih sredstev za izvedbo gradbenih projektov za poznejšo prodajo ter gradnja celotnih stanovanjskih ali nestanovanjskih stavb za svoj račun za prodajo ali za plačilo ali po pogodbi.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti F41.1 in F41.2, vključno z dejavnostmi v okviru F43, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| Gradnja novih stavb, za katere velja naslednje:






  1. | Potrebe po primarni energiji (281), ki določajo energijsko učinkovitost stavb, ki je rezultat gradnje, so najmanj 10 % manjše od mejne vrednosti, določene za zahteve glede stavb s skoraj ničelno porabo energije v nacionalnih ukrepih za izvajanje Direktive 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta (282). Energijska učinkovitost je potrjena z energijsko izkaznico zgrajene stavbe. |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

Gradnja novih stavb, za katere velja naslednje:

1.

Potrebe po primarni energiji (281), ki določajo energijsko učinkovitost stavb, ki je rezultat gradnje, so najmanj 10 % manjše od mejne vrednosti, določene za zahteve glede stavb s skoraj ničelno porabo energije v nacionalnih ukrepih za izvajanje Direktive 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta (282). Energijska učinkovitost je potrjena z energijsko izkaznico zgrajene stavbe.

| 2. | Pri stavbah, večjih od 5 000  m2
   (283), se po izgradnji preskusita zračna tesnost in toplotna celovitost zgrajene stavbe (284), vsa odstopanja v ravneh učinkovitosti, določenih v fazi zasnove, ali napake v ovoju stavbe pa se razkrijejo vlagateljem in strankam. Alternativno se lahko, kadar med postopkom gradnje obstajajo zanesljivi in sledljivi postopki nadzora kakovosti, to sprejme kot alternativa preskušanju toplotne celovitosti. |
| --- | --- |

2.

Pri stavbah, večjih od 5 000  m2
   (283), se po izgradnji preskusita zračna tesnost in toplotna celovitost zgrajene stavbe (284), vsa odstopanja v ravneh učinkovitosti, določenih v fazi zasnove, ali napake v ovoju stavbe pa se razkrijejo vlagateljem in strankam. Alternativno se lahko, kadar med postopkom gradnje obstajajo zanesljivi in sledljivi postopki nadzora kakovosti, to sprejme kot alternativa preskušanju toplotne celovitosti.

| 3. | Za stavbe, večje od 5 000  m2
   (285), je potencial globalnega segrevanja v življenjskem ciklu (286) stavbe, ki je rezultat gradnje, izračunan za vsako fazo življenjskega cikla ter se na zahtevo razkrije vlagateljem in strankam. |
| --- | --- |

3.

Za stavbe, večje od 5 000  m2
   (285), je potencial globalnega segrevanja v življenjskem ciklu (286) stavbe, ki je rezultat gradnje, izračunan za vsako fazo življenjskega cikla ter se na zahtevo razkrije vlagateljem in strankam.

Nebistveno škodovanje

| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Kadar so nameščene naslednje naprave za oskrbo z vodo, razen naprav v stanovanjih, se navedena poraba vode zanje potrdi s podatkovnimi listi izdelka, certificiranjem stavbe ali obstoječo etiketo izdelka v Uniji v skladu s tehničnimi specifikacijami iz Dodatka E k tej prilogi:

| (a) | pipe za umivalnike za roke in kuhinjske pipe imajo največji pretok vode 6 litrov/min; |
| --- | --- |

(a)

pipe za umivalnike za roke in kuhinjske pipe imajo največji pretok vode 6 litrov/min;

| (b) | prhe imajo največji pretok vode 8 litrov/min; |
| --- | --- |

(b)

prhe imajo največji pretok vode 8 litrov/min;

| (c) | pri straniščih, vključno z WC seti, školjkami in izplakovalnimi kotliči, je celotni volumen splakovanja največ 6 litrov, največji povprečni volumen splakovanja pa 3,5 litra; |
| --- | --- |

(c)

pri straniščih, vključno z WC seti, školjkami in izplakovalnimi kotliči, je celotni volumen splakovanja največ 6 litrov, največji povprečni volumen splakovanja pa 3,5 litra;

| (d) | pisoarji porabijo največ 2 litra/školjko/uro. Pri splakovalnih pisoarjih je največji celotni volumen splakovanja 1 liter. |
| --- | --- |

(d)

pisoarji porabijo največ 2 litra/školjko/uro. Pri splakovalnih pisoarjih je največji celotni volumen splakovanja 1 liter.

Da bi se izognili učinkom gradbišča, dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Najmanj 70 % (glede na maso) nenevarnih gradbenih odpadkov in odpadkov iz rušenja objektov (razen naravno prisotnih materialov iz kategorije 17 05 04 Evropskega seznama odpadkov, vzpostavljenega z Odločbo 2000/532/ES), ki nastanejo na gradbišču, se pripravi za ponovno uporabo, recikliranje in drugo snovno predelavo, vključno z zasipanjem z uporabo odpadkov za nadomeščanje drugih materialov, v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki in protokolom EU za ravnanje z gradbenimi odpadki in odpadki iz rušenja objektov (287). Subjekti omejijo nastajanje odpadkov pri postopkih, povezanih z gradnjo in rušenjem, v skladu s protokolom EU za ravnanje z gradbenimi odpadki in odpadki iz rušenja objektov ter ob upoštevanju najboljših razpoložljivih tehnik in z uporabo selektivnega rušenja za omogočanje odstranjevanja in varnega ravnanja z nevarnimi snovmi ter olajšanje ponovne uporabe in visokokakovostnega recikliranja s selektivnim odstranjevanjem materialov z uporabo razpoložljivih sistemov razvrščanja za gradbene odpadke in odpadke iz rušenja objektov.

Načrt gradnje in gradbene tehnike podpirajo krožnost in, s sklicevanjem na standard ISO 20887 (288) ali druge standarde za ocenjevanje razstavljanja in adaptabilnosti stavb, dokazujejo, da so zasnovani tako, da so bolj gospodarni z viri, prilagodljivi, prožni in razstavljivi, da se omogočita ponovna uporaba in recikliranje.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Gradbene komponente in materiali, uporabljeni za gradnjo, izpolnjujejo merila iz Dodatka C k tej prilogi.

Gradbene komponente in materiali, uporabljeni za gradnjo, ki lahko pridejo v stik s stanovalci (289), izpustijo manj kot 0,06 mg formaldehida na m3 materiala ali komponente pri preskušanju v skladu s pogoji iz Priloge XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 in manj kot 0,001 mg drugih rakotvornih hlapnih organskih spojin kategorij 1A in 1B na m3 materiala ali komponente pri preskušanju v skladu s standardom CEN/EN 16516 (290) ali ISO 16000-3:2011 (291) ali pod drugimi enakovrednimi standardiziranimi preskusnimi pogoji in metodami za določanje (292).

Če je novi objekt na potencialno onesnaženem območju (degradirano območje), se za območje izvede preiskava potencialnih onesnaževal, na primer z uporabo standarda ISO 18400 (293).

Sprejeti so ukrepi za zmanjšanje hrupa, prahu in emisij onesnaževal med gradbenimi ali vzdrževalnimi deli.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

Novi objekt ni zgrajen na:

| (a) | ornem zemljišču ali pridelovalni površini s srednjo do visoko stopnjo rodovitnosti tal in podzemno biotsko raznovrstnostjo iz raziskave EU LUCAS (294); |
| --- | --- |

(a)

ornem zemljišču ali pridelovalni površini s srednjo do visoko stopnjo rodovitnosti tal in podzemno biotsko raznovrstnostjo iz raziskave EU LUCAS (294);

| (b) | neizkoriščenem zemljišču s priznanimi velikim pomenom za ohranjanje biotske raznovrstnosti ali zemljišču, ki se uporablja kot habitat ogroženih (rastlinskih in živalskih) vrst z evropskega rdečega seznama (295) ali evropskega rdečega seznama Mednarodne zveze za ohranjanje narave in naravnih virov (IUCN) (296); |
| --- | --- |

(b)

neizkoriščenem zemljišču s priznanimi velikim pomenom za ohranjanje biotske raznovrstnosti ali zemljišču, ki se uporablja kot habitat ogroženih (rastlinskih in živalskih) vrst z evropskega rdečega seznama (295) ali evropskega rdečega seznama Mednarodne zveze za ohranjanje narave in naravnih virov (IUCN) (296);

| (c) | zemljišču, ki ustreza opredelitvi gozda v nacionalnem pravu, uporabljeni v nacionalni evidenci toplogrednih plinov, ali, če ta ne obstaja, opredelitvi gozda s strani FAO (297). |
| --- | --- |

(c)

zemljišču, ki ustreza opredelitvi gozda v nacionalnem pravu, uporabljeni v nacionalni evidenci toplogrednih plinov, ali, če ta ne obstaja, opredelitvi gozda s strani FAO (297).

7.2.   Prenova obstoječih stavb

Opis dejavnosti

Gradbena in gradbena inženirska dela ali njihova priprava.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti F41 in F43, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Gospodarska dejavnost v tej kategoriji je prehodna dejavnost iz člena 10(2) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| Prenova stavbe izpolnjuje zahteve, ki se uporabljajo za večje prenove (298).
  Alternativno vodi do najmanj 30-odstotnega zmanjšanja potreb po primarni energiji (299). |
| Nebistveno škodovanje |
| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

Prenova stavbe izpolnjuje zahteve, ki se uporabljajo za večje prenove (298).

Alternativno vodi do najmanj 30-odstotnega zmanjšanja potreb po primarni energiji (299).

Nebistveno škodovanje

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Kadar so naslednje naprave za oskrbo z vodo, razen za prenovo v stanovanjih, nameščene kot del prenove, se navedena poraba vode zanje potrdi s podatkovnimi listi izdelka, certificiranjem stavbe ali obstoječo etiketo izdelka v Uniji v skladu s tehničnimi specifikacijami iz Dodatka E k tej prilogi:

| (a) | pipe za umivalnike za roke in kuhinjske pipe imajo največji pretok vode 6 litrov/min; |
| --- | --- |

(a)

pipe za umivalnike za roke in kuhinjske pipe imajo največji pretok vode 6 litrov/min;

| (b) | prhe imajo največji pretok vode 8 litrov/min; |
| --- | --- |

(b)

prhe imajo največji pretok vode 8 litrov/min;

| (c) | pri straniščih, vključno z WC seti, školjkami in izplakovalnimi kotliči, je celotni volumen splakovanja največ 6 litrov, največji povprečni volumen splakovanja pa 3,5 litra; |
| --- | --- |

(c)

pri straniščih, vključno z WC seti, školjkami in izplakovalnimi kotliči, je celotni volumen splakovanja največ 6 litrov, največji povprečni volumen splakovanja pa 3,5 litra;

| (d) | pisoarji porabijo največ 2 litra/školjko/uro. Pri splakovalnih pisoarjih je največji celotni volumen splakovanja 1 liter. |
| --- | --- |

(d)

pisoarji porabijo največ 2 litra/školjko/uro. Pri splakovalnih pisoarjih je največji celotni volumen splakovanja 1 liter.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Najmanj 70 % (glede na maso) nenevarnih gradbenih odpadkov in odpadkov iz rušenja objektov (razen naravno prisotnih materialov iz kategorije 17 05 04 Evropskega seznama odpadkov, vzpostavljenega z Odločbo 2000/532/ES), ki nastanejo na gradbišču, se pripravi za ponovno uporabo, recikliranje in drugo snovno predelavo, vključno z zasipanjem z uporabo odpadkov za nadomeščanje drugih materialov, v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki in protokolom EU za ravnanje z gradbenimi odpadki in odpadki iz rušenja objektov (300). Subjekti omejijo nastajanje odpadkov pri postopkih, povezanih z gradnjo in rušenjem, v skladu s protokolom EU za ravnanje z gradbenimi odpadki in odpadki iz rušenja objektov ter ob upoštevanju najboljših razpoložljivih tehnik in z uporabo selektivnega rušenja za omogočanje odstranjevanja nevarnih snovi in varnega ravnanja z njimi ter olajšanje ponovne uporabe in visokokakovostnega recikliranja s selektivnim odstranjevanjem materialov z uporabo razpoložljivih sistemov razvrščanja za gradbene odpadke in odpadke iz rušenja objektov.

Načrt gradnje in gradbene tehnike podpirajo krožnost in, s sklicevanjem na standard ISO 20887 (301) ali druge standarde za ocenjevanje razstavljanja in adaptabilnosti stavb, dokazujejo, da so zasnovani tako, da so bolj gospodarni z viri, prilagodljivi, prožni in razstavljivi, da se omogočita ponovna uporaba in recikliranje.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Gradbene komponente in materiali, uporabljeni za gradnjo, izpolnjujejo merila iz Dodatka C k tej prilogi.

Gradbene komponente in materiali, uporabljeni za prenovo stavbe, ki lahko pridejo v stik s stanovalci (302), izpustijo manj kot 0,06 mg formaldehida na m3 materiala ali komponente pri preskušanju v skladu s pogoji iz Priloge XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 in manj kot 0,001 mg drugih rakotvornih hlapnih organskih spojin kategorij 1A in 1B na m3 materiala ali komponente pri preskušanju v skladu s standardom CEN/EN 16516 ali ISO 16000-3:2011 (303) ali pod drugimi enakovrednimi standardiziranimi preskusnimi pogoji in metodami za določanje (304).

Sprejeti so ukrepi za zmanjšanje hrupa, prahu in emisij onesnaževal med gradbenimi ali vzdrževalnimi deli.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Ni relevantno.

7.3.   Namestitev, vzdrževanje in popravilo energijsko učinkovite opreme

Opis dejavnosti

Posamezni obnovitveni ukrepi, ki vključujejo namestitev, vzdrževanje ali popravilo energijsko učinkovite opreme.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti F42, F43, M71, C16, C17, C22, C23, C25, C27, C28, S95.21, S95.22 ali C33.12, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Gospodarska dejavnost v tej kategoriji je omogočitvena dejavnost v skladu s členom 10(1)(i) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| Dejavnost vključuje enega od naslednjih posameznih ukrepov, kadar izpolnjujejo minimalne zahteve za posamezne komponente in sisteme iz veljavnih nacionalnih ukrepov, s katerimi se izvaja Direktivo 2010/31/EU, in se, kjer je to ustrezno, uvrščajo v najvišja dva razreda energijske učinkovitosti, v katerih je na voljo znatno število izdelkov, v skladu z Uredbo (EU) 2017/1369 in delegiranimi akti, sprejetimi na podlagi te uredbe:






  (a) | dodajanje izolacije obstoječim sestavnim delom ovoja, kot so zunanji zidovi (vključno z zelenimi zidovi), strehe (vključno z zelenimi strehami), podstrešja, kleti in pritličja (vključno z ukrepi za zagotavljanje zračne tesnosti, ukrepi za zmanjšanje učinkov toplotnih mostov in postavljanja zidarskih odrov) ter proizvodi za namestitev izolacije na ovoj stavbe (vključno z mehanskimi pritrjevali in lepili); |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

Dejavnost vključuje enega od naslednjih posameznih ukrepov, kadar izpolnjujejo minimalne zahteve za posamezne komponente in sisteme iz veljavnih nacionalnih ukrepov, s katerimi se izvaja Direktivo 2010/31/EU, in se, kjer je to ustrezno, uvrščajo v najvišja dva razreda energijske učinkovitosti, v katerih je na voljo znatno število izdelkov, v skladu z Uredbo (EU) 2017/1369 in delegiranimi akti, sprejetimi na podlagi te uredbe:

(a)

dodajanje izolacije obstoječim sestavnim delom ovoja, kot so zunanji zidovi (vključno z zelenimi zidovi), strehe (vključno z zelenimi strehami), podstrešja, kleti in pritličja (vključno z ukrepi za zagotavljanje zračne tesnosti, ukrepi za zmanjšanje učinkov toplotnih mostov in postavljanja zidarskih odrov) ter proizvodi za namestitev izolacije na ovoj stavbe (vključno z mehanskimi pritrjevali in lepili);

| (b) | zamenjava obstoječih oken z novimi energijsko učinkovitimi okni; |
| --- | --- |

(b)

zamenjava obstoječih oken z novimi energijsko učinkovitimi okni;

| (c) | zamenjava obstoječih zunanjih vrat z novimi energijsko učinkovitimi vrati; |
| --- | --- |

(c)

zamenjava obstoječih zunanjih vrat z novimi energijsko učinkovitimi vrati;

| (d) | namestitev in zamenjava energijsko učinkovitih svetlobnih virov; |
| --- | --- |

(d)

namestitev in zamenjava energijsko učinkovitih svetlobnih virov;

| (e) | namestitev, zamenjava, vzdrževanje in popravilo ogrevalnih, prezračevalnih in klimatskih sistemov ter sistemov za ogrevanje vode, vključno z opremo, povezano s storitvami daljinskega ogrevanja, z visoko učinkovitimi tehnologijami; |
| --- | --- |

(e)

namestitev, zamenjava, vzdrževanje in popravilo ogrevalnih, prezračevalnih in klimatskih sistemov ter sistemov za ogrevanje vode, vključno z opremo, povezano s storitvami daljinskega ogrevanja, z visoko učinkovitimi tehnologijami;

| (f) | namestitev kuhinjske in sanitarne vodovodne napeljave z nizko porabo vode in električne energije, ki je v skladu s tehničnimi specifikacijami iz Dodatka E k tej prilogi ter ima pri prhah, mešalnih prhah, ventilih in pipah za prhe največji pretok vode 6 l/min ali manj v skladu z obstoječo etiketo na trgu Unije. |
| --- | --- |

(f)

namestitev kuhinjske in sanitarne vodovodne napeljave z nizko porabo vode in električne energije, ki je v skladu s tehničnimi specifikacijami iz Dodatka E k tej prilogi ter ima pri prhah, mešalnih prhah, ventilih in pipah za prhe največji pretok vode 6 l/min ali manj v skladu z obstoječo etiketo na trgu Unije.

Nebistveno škodovanje

| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Ni relevantno.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Gradbene komponente in materiali izpolnjujejo merila iz Dodatka C k tej prilogi.

V primeru dodajanja toplotne izolacije obstoječemu ovoju stavbe pristojni strokovnjak, usposobljen za merjenje azbesta, izvede tehnični pregled stavbe v skladu z nacionalnim pravom. Vsakršno odstranjevanje izolacijskih slojev, ki vsebujejo ali verjetno vsebujejo azbest, lomljenje ali mehansko vrtanje ali vijačenje ali odstranjevanje izolacijskih plošč, ploščic in drugih materialov, ki vsebujejo azbest, izvaja ustrezno usposobljeno osebje, s spremljanjem zdravja pred in med deli ter po njih, v skladu z nacionalnim pravom.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Ni relevantno.

7.4.   Namestitev, vzdrževanje in popravilo polnilnih postaj za električna vozila v stavbah (in na parkirnih prostorih, povezanih s stavbami)

Opis dejavnosti

Namestitev, vzdrževanje in popravilo polnilnih postaj za električna vozila v stavbah (in na parkirnih prostorih, povezanih s stavbami)

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti F42, F43, M71, C16, C17, C22, C23, C25, C27 ali C28, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Gospodarska dejavnost v tej kategoriji je omogočitvena dejavnost v skladu s členom 10(1)(i) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| Namestitev, vzdrževanje ali popravilo polnilnih postaj za električna vozila. |
| Nebistveno škodovanje |
| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

Namestitev, vzdrževanje ali popravilo polnilnih postaj za električna vozila.

Nebistveno škodovanje

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Ni relevantno.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Ni relevantno.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Ni relevantno.

7.5.   Namestitev, vzdrževanje in popravilo instrumentov in naprav za merjenje, reguliranje in nadzor energijske učinkovitosti stavb

Opis dejavnosti

Namestitev, vzdrževanje in popravilo instrumentov in naprav za merjenje, reguliranje in nadzor energijske učinkovitosti stavb.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti F42, F43, M71 ter C16, C17, C22, C23, C25, C27, C28, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Gospodarska dejavnost v tej kategoriji je omogočitvena dejavnost v skladu s členom 10(1)(i) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| Dejavnost vključuje enega od naslednjih posameznih ukrepov:






  (a) | namestitev, vzdrževanje in popravilo območnih termostatov, pametnih termostatskih sistemov in senzorske opreme, vključno z opremo za zaznavanje prisotnosti in dnevne svetlobe; |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

Dejavnost vključuje enega od naslednjih posameznih ukrepov:

(a)

namestitev, vzdrževanje in popravilo območnih termostatov, pametnih termostatskih sistemov in senzorske opreme, vključno z opremo za zaznavanje prisotnosti in dnevne svetlobe;

| (b) | namestitev, vzdrževanje in popravilo sistemov za avtomatizacijo in nadzor stavb, sistemov upravljanja energije v stavbi, kontrolnih sistemov za razsvetljavo in sistemov za upravljanje energije; |
| --- | --- |

(b)

namestitev, vzdrževanje in popravilo sistemov za avtomatizacijo in nadzor stavb, sistemov upravljanja energije v stavbi, kontrolnih sistemov za razsvetljavo in sistemov za upravljanje energije;

| (c) | namestitev, vzdrževanje in popravilo pametnih števcev za plin, toploto, hlad in električno energijo; |
| --- | --- |

(c)

namestitev, vzdrževanje in popravilo pametnih števcev za plin, toploto, hlad in električno energijo;

| (d) | namestitev, vzdrževanje in popravilo fasadnih in strešnih elementov s funkcijo sončnega senčenja ali sončnonadzorno funkcijo, vključno s tistimi, ki podpirajo gojenje rastlin. |
| --- | --- |

(d)

namestitev, vzdrževanje in popravilo fasadnih in strešnih elementov s funkcijo sončnega senčenja ali sončnonadzorno funkcijo, vključno s tistimi, ki podpirajo gojenje rastlin.

Nebistveno škodovanje

| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Ni relevantno.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Ni relevantno.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Ni relevantno.

7.6.   Namestitev, vzdrževanje in popravilo tehnologij za energijo iz obnovljivih virov

Opis dejavnosti

Namestitev, vzdrževanje in popravilo tehnologij za energijo iz obnovljivih virov na kraju samem.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti F42, F43, M71, C16, C17, C22, C23, C25, C27 ali C28, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Gospodarska dejavnost v tej kategoriji je omogočitvena dejavnost v skladu s členom 10(1)(i) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| Dejavnost vključuje enega od naslednjih posameznih ukrepov, če se na kraju samem namestijo tehnični stavbni sistemi:






  (a) | namestitev, vzdrževanje in popravilo fotovoltaičnih sistemov ter pomožne tehnične opreme; |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

Dejavnost vključuje enega od naslednjih posameznih ukrepov, če se na kraju samem namestijo tehnični stavbni sistemi:

(a)

namestitev, vzdrževanje in popravilo fotovoltaičnih sistemov ter pomožne tehnične opreme;

| (b) | namestitev, vzdrževanje in popravilo sončnih panelov za toplo vodo ter pomožne tehnične opreme; |
| --- | --- |

(b)

namestitev, vzdrževanje in popravilo sončnih panelov za toplo vodo ter pomožne tehnične opreme;

| (c) | namestitev, vzdrževanje, popravilo in nadgradnja toplotnih črpalk, ki prispevajo k ciljem za energijo iz obnovljivih virov za ogrevanje in hlajenje v skladu z Direktivo (EU) 2018/2001, ter pomožne tehnične opreme; |
| --- | --- |

(c)

namestitev, vzdrževanje, popravilo in nadgradnja toplotnih črpalk, ki prispevajo k ciljem za energijo iz obnovljivih virov za ogrevanje in hlajenje v skladu z Direktivo (EU) 2018/2001, ter pomožne tehnične opreme;

| (d) | namestitev, vzdrževanje in popravilo vetrnih turbin ter pomožne tehnične opreme; |
| --- | --- |

(d)

namestitev, vzdrževanje in popravilo vetrnih turbin ter pomožne tehnične opreme;

| (e) | namestitev, vzdrževanje in popravilo transpiriranih sončnih kolektorjev ter pomožne tehnične opreme; |
| --- | --- |

(e)

namestitev, vzdrževanje in popravilo transpiriranih sončnih kolektorjev ter pomožne tehnične opreme;

| (f) | namestitev, vzdrževanje in popravilo enot za shranjevanje toplotne ali električne energije ter pomožne tehnične opreme; |
| --- | --- |

(f)

namestitev, vzdrževanje in popravilo enot za shranjevanje toplotne ali električne energije ter pomožne tehnične opreme;

| (g) | namestitev, vzdrževanje in popravilo visokoučinkovitih mikro obratov za soproizvodnjo toplote in električne energije; |
| --- | --- |

(g)

namestitev, vzdrževanje in popravilo visokoučinkovitih mikro obratov za soproizvodnjo toplote in električne energije;

| (h) | namestitev, vzdrževanje in popravilo sistemov za izmenjavo/rekuperacijo toplote. |
| --- | --- |

(h)

namestitev, vzdrževanje in popravilo sistemov za izmenjavo/rekuperacijo toplote.

Nebistveno škodovanje

| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Ni relevantno.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Ni relevantno.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Ni relevantno.

7.7.   Nakup in lastništvo stavb

Opis dejavnosti

Kupovanje nepremičnin in uveljavljanje lastništva takih nepremičnin.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE L68 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| 1. | Za stavbe, zgrajene pred 31. decembrom 2020, ima stavba vsaj energijsko izkaznico razreda A. Alternativno se stavba umešča med zgornjih 15 % nacionalnega ali regionalnega stavbnega fonda, kar je izraženo kot operativno povpraševanje po primarni energiji in dokazano z ustreznimi dokazili, ki vsebujejo vsaj primerjavo med učinkovitostjo zadevnega sredstva in učinkovitostjo nacionalnega ali regionalnega fonda, zgrajenega pred 31. decembrom 2020, ter razlikujejo vsaj med stanovanjskimi in nestanovanjskimi zgradbami. |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

1.

Za stavbe, zgrajene pred 31. decembrom 2020, ima stavba vsaj energijsko izkaznico razreda A. Alternativno se stavba umešča med zgornjih 15 % nacionalnega ali regionalnega stavbnega fonda, kar je izraženo kot operativno povpraševanje po primarni energiji in dokazano z ustreznimi dokazili, ki vsebujejo vsaj primerjavo med učinkovitostjo zadevnega sredstva in učinkovitostjo nacionalnega ali regionalnega fonda, zgrajenega pred 31. decembrom 2020, ter razlikujejo vsaj med stanovanjskimi in nestanovanjskimi zgradbami.

| 2. | Za stavbe, zgrajene po 31. decembru 2020, stavba izpolnjuje merila, določena v oddelku 7.1 te priloge, ki so ustrezna v času nakupa. |
| --- | --- |

2.

Za stavbe, zgrajene po 31. decembru 2020, stavba izpolnjuje merila, določena v oddelku 7.1 te priloge, ki so ustrezna v času nakupa.

| 3. | Če je stavba velika nestanovanjska stavba (z nazivno toplotno močjo za ogrevalne sisteme, sisteme za kombinirano ogrevanje in prezračevanje prostorov, klimatske sisteme ali sisteme za kombinirano klimatizacijo in prezračevanje nad 290 kW), se upravlja s spremljanjem in ocenjevanjem energijske učinkovitosti (305). |
| --- | --- |

3.

Če je stavba velika nestanovanjska stavba (z nazivno toplotno močjo za ogrevalne sisteme, sisteme za kombinirano ogrevanje in prezračevanje prostorov, klimatske sisteme ali sisteme za kombinirano klimatizacijo in prezračevanje nad 290 kW), se upravlja s spremljanjem in ocenjevanjem energijske učinkovitosti (305).

Nebistveno škodovanje

| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Ni relevantno.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Ni relevantno.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Ni relevantno.

8.   INFORMIRANJE IN KOMUNICIRANJE

8.1.   Obdelava podatkov, podatkovno gostovanje in s tem povezane dejavnosti

Opis dejavnosti

Shranjevanje, spreminjanje, upravljanje, pretok, nadzor, prikazovanje, zamenjava, izmenjava, prenos ali obdelava podatkov prek podatkovnih centrov (306), vključno z računalništvom na robu.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE J63.11 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Gospodarska dejavnost v tej kategoriji je prehodna dejavnost iz člena 10(2) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| 1. | Z dejavnostjo se izvajajo vse ustrezne prakse, ki so v najnovejši različici evropskega kodeksa ravnanja za energijsko učinkovitost podatkovnih centrov (307) ali dokumentu odborov CEN in CENELEC CLC TR50600-99-1 „Objekti in infrastruktura podatkovnih centrov – del 99-1: Priporočene prakse za upravljanje z energijo“ (Data centre facilities and infrastructures - Part 99-1: Recommended practices for energy management) (308) navedene kot pričakovane prakse.
  Izvajanje teh praks preverja neodvisna tretja oseba, pregledajo pa se vsaj vsaka tri leta. |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

1.

Z dejavnostjo se izvajajo vse ustrezne prakse, ki so v najnovejši različici evropskega kodeksa ravnanja za energijsko učinkovitost podatkovnih centrov (307) ali dokumentu odborov CEN in CENELEC CLC TR50600-99-1 „Objekti in infrastruktura podatkovnih centrov – del 99-1: Priporočene prakse za upravljanje z energijo“ (Data centre facilities and infrastructures - Part 99-1: Recommended practices for energy management) (308) navedene kot pričakovane prakse.

Izvajanje teh praks preverja neodvisna tretja oseba, pregledajo pa se vsaj vsaka tri leta.

| 2. | Če se pričakovana praksa ne šteje za ustrezno zaradi fizičnih ali logističnih omejitev, omejitev glede načrtovanja ali drugih omejitev, se pojasni, zakaj se pričakovana praksa ne uporablja ali ni praktična. Alternativne dobre prakse iz evropskega kodeksa ravnanja za energijsko učinkovitost podatkovnih centrov ali drugih enakovrednih virov se lahko opredelijo kot neposredne zamenjave, če zagotavljajo podobne prihranke energije. |
| --- | --- |

2.

Če se pričakovana praksa ne šteje za ustrezno zaradi fizičnih ali logističnih omejitev, omejitev glede načrtovanja ali drugih omejitev, se pojasni, zakaj se pričakovana praksa ne uporablja ali ni praktična. Alternativne dobre prakse iz evropskega kodeksa ravnanja za energijsko učinkovitost podatkovnih centrov ali drugih enakovrednih virov se lahko opredelijo kot neposredne zamenjave, če zagotavljajo podobne prihranke energije.

| 3. | Potencial globalnega segrevanja hladiv, uporabljenih v hladilnem sistemu podatkovnega centra, ne presega 675. |
| --- | --- |

3.

Potencial globalnega segrevanja hladiv, uporabljenih v hladilnem sistemu podatkovnega centra, ne presega 675.

Nebistveno škodovanje

| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Uporabljena oprema izpolnjuje zahteve iz Direktive 2009/125/ES za strežnike in izdelke za shranjevanje podatkov.

Uporabljena oprema ne vsebuje omejenih snovi, navedenih v Prilogi II k Direktivi 2011/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (309), razen če vrednosti masnih koncentracij v homogenih materialih ne presegajo najvišjih vrednosti iz navedene priloge.

Vzpostavljen je načrt ravnanja z odpadki, ki zagotavlja čim večje recikliranje po koncu življenjske dobe električne in elektronske opreme, tudi na podlagi pogodbenih dogovorov s partnerji na področju recikliranja, razmisleka o finančnih projekcijah ali uradne projektne dokumentacije.

Oprema se ob koncu življenjskega cikla pripravi za ponovno uporabo, predelavo ali recikliranje oziroma ustrezno obdelavo, vključno z odstranitvijo vseh tekočin in selektivno obdelavo v skladu s Prilogo VII k Direktivi 2012/19/EU Evropskega parlamenta in Sveta (310).

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Ni relevantno.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Ni relevantno.

8.2.   Rešitve na podlagi podatkov za znižanje emisij toplogrednih plinov

Opis dejavnosti

Razvoj ali uporaba rešitev IKT, ki so namenjene zbiranju, prenosu in shranjevanju podatkov ter njihovemu modeliranju in uporabi, kadar so navedene dejavnosti namenjene predvsem zagotavljanju podatkov in analitiki, ki omogočata znižanje emisij toplogrednih plinov. Take rešitve IKT lahko med drugim vključujejo uporabo decentraliziranih tehnologij (tj. tehnologij razpršene evidence), interneta stvari, 5G in umetne inteligence. Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti J61, J62 in J63.11, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Gospodarska dejavnost v tej kategoriji je omogočitvena dejavnost v skladu s členom 10(1)(i) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| 1. | Rešitve IKT se uporabljajo predvsem za zagotavljanje podatkov in analitiko, ki omogočata znižanje emisij toplogrednih plinov. |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

1.

Rešitve IKT se uporabljajo predvsem za zagotavljanje podatkov in analitiko, ki omogočata znižanje emisij toplogrednih plinov.

| 2. | Kadar je na trgu že na voljo alternativna rešitev/tehnologija, rešitev IKT kaže bistvene prihranke emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu v primerjavi z najučinkovitejšo alternativno rešitvijo/tehnologijo.
  Emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu in neto emisije se izračunajo ob upoštevanju Priporočila Komisije 2013/179/EU oziroma standardov ETSI ES 203 199  (311), ISO 14067:2018 (312) ali ISO 14064-2:2019 (313).
  Količinsko opredeljene emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu preverja neodvisna tretja oseba, ki pregledno oceni izpolnjevanje standardnih meril, vključno s tistimi za kritični pregled, pri pridobitvi vrednosti. |
| --- | --- |

2.

Kadar je na trgu že na voljo alternativna rešitev/tehnologija, rešitev IKT kaže bistvene prihranke emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu v primerjavi z najučinkovitejšo alternativno rešitvijo/tehnologijo.

Emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu in neto emisije se izračunajo ob upoštevanju Priporočila Komisije 2013/179/EU oziroma standardov ETSI ES 203 199  (311), ISO 14067:2018 (312) ali ISO 14064-2:2019 (313).

Količinsko opredeljene emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu preverja neodvisna tretja oseba, ki pregledno oceni izpolnjevanje standardnih meril, vključno s tistimi za kritični pregled, pri pridobitvi vrednosti.

Nebistveno škodovanje

| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Ni relevantno.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Uporabljena oprema izpolnjuje zahteve, določene v skladu z Direktivo 2009/125/ES za strežnike in izdelke za shranjevanje podatkov.

Uporabljena oprema ne vsebuje omejenih snovi, navedenih v Prilogi II k Direktivi 2011/65/EU, razen če vrednosti masnih koncentracij v homogenih materialih ne presegajo vrednosti iz navedene priloge.

Vzpostavljen je načrt ravnanja z odpadki, ki zagotavlja čim večje recikliranje po koncu življenjske dobe električne in elektronske opreme, tudi na podlagi pogodbenih dogovorov s partnerji na področju recikliranja, razmisleka o finančnih projekcijah ali uradne projektne dokumentacije.

Oprema se ob koncu življenjskega cikla pripravi za ponovno uporabo, predelavo ali recikliranje oziroma ustrezno obdelavo, vključno z odstranitvijo vseh tekočin in selektivno obdelavo v skladu s Prilogo VII k Direktivi 2012/19/EU.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Ni relevantno.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Ni relevantno.

9.   STROKOVNE, ZNANSTVENE IN TEHNIČNE DEJAVNOSTI

9.1.   Raziskave, razvoj in inovacije blizu trga

Opis dejavnosti

Raziskave, uporabne raziskave in eksperimentalni razvoj rešitev, postopkov, tehnologij, poslovnih modelov in drugih izdelkov, namenjenih nižanju, izogibanju ali odvzemom emisij toplogrednih plinov (R&R&I), za katere je bila zmožnost za nižanje, odvzem ali izogibanje emisijam toplogrednih plinov pri ciljnih gospodarskih dejavnostih dokazana vsaj v ustreznem okolju, ki ustrezajo najmanj ravni tehnološke pripravljenosti 6 (314).

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti M71.1.2 in M72.1, za raziskave, ki so sestavni del navedenih gospodarskih dejavnosti, za katere so v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, pa s kodami NACE, določenimi v drugih oddelkih te priloge v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Gospodarska dejavnost v tej kategoriji je omogočitvena dejavnost v skladu s členom 10(1)(i) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| 1. | Dejavnost obsega raziskave, razvoj ali zagotavljanje inovacij za tehnologije, izdelke ali druge rešitve, namenjene eni ali več gospodarskim dejavnostim, za katere so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled. |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

1.

Dejavnost obsega raziskave, razvoj ali zagotavljanje inovacij za tehnologije, izdelke ali druge rešitve, namenjene eni ali več gospodarskim dejavnostim, za katere so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled.

| 2. | Rezultati raziskav, razvoja in inovacij eni ali več od teh gospodarskih dejavnosti omogočajo izpolnjevanje ustreznih meril za bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb ob upoštevanju ustreznih meril za nebistveno škodovanje drugim okoljskim ciljem. |
| --- | --- |

2.

Rezultati raziskav, razvoja in inovacij eni ali več od teh gospodarskih dejavnosti omogočajo izpolnjevanje ustreznih meril za bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb ob upoštevanju ustreznih meril za nebistveno škodovanje drugim okoljskim ciljem.

| 3. | Cilj gospodarske dejavnosti je zagotoviti novo rešitev na trgu, ki naj bi bila glede emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu učinkovitejša od najboljših komercialno dostopnih tehnologij po javnih podatkih ali tržnih informacijah. Uvedba tehnologij, izdelkov ali drugih rešitev, ki se raziskujejo, povzroči splošno neto znižanje toplogrednih plinov v življenjskem ciklu. |
| --- | --- |

3.

Cilj gospodarske dejavnosti je zagotoviti novo rešitev na trgu, ki naj bi bila glede emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu učinkovitejša od najboljših komercialno dostopnih tehnologij po javnih podatkih ali tržnih informacijah. Uvedba tehnologij, izdelkov ali drugih rešitev, ki se raziskujejo, povzroči splošno neto znižanje toplogrednih plinov v življenjskem ciklu.

| 4. | Kadar tehnologija, izdelek ali druga rešitev, ki se raziskuje, razvija ali je predmet inovacij, že omogoča dejavnosti ali več dejavnostim, obravnavanim v tej prilogi, da izpolnjujejo tehnična merila za pregled, opredeljena v ustreznem oddelku v tej prilogi, ali kadar navedena tehnologija, izdelek ali druga rešitev že omogoča eni ali več gospodarskim dejavnostim, ki se štejejo za omogočitvene ali prehodne, da izpolnjujejo zahteve iz točke 5 oziroma 6, se dejavnost raziskav, razvoja in inovacij osredotoča na razvoj tehnologij, izdelkov ali drugih rešitev z enako nizkimi ali nižjimi emisijami z novimi znatnimi prednostmi, na primer nižjimi stroški. |
| --- | --- |

4.

Kadar tehnologija, izdelek ali druga rešitev, ki se raziskuje, razvija ali je predmet inovacij, že omogoča dejavnosti ali več dejavnostim, obravnavanim v tej prilogi, da izpolnjujejo tehnična merila za pregled, opredeljena v ustreznem oddelku v tej prilogi, ali kadar navedena tehnologija, izdelek ali druga rešitev že omogoča eni ali več gospodarskim dejavnostim, ki se štejejo za omogočitvene ali prehodne, da izpolnjujejo zahteve iz točke 5 oziroma 6, se dejavnost raziskav, razvoja in inovacij osredotoča na razvoj tehnologij, izdelkov ali drugih rešitev z enako nizkimi ali nižjimi emisijami z novimi znatnimi prednostmi, na primer nižjimi stroški.

| 5. | Kadar je raziskovalna dejavnost namenjena eni ali več gospodarskim dejavnostim, ki se štejejo za omogočitvene dejavnosti v skladu s členom 10(1)(i) Uredbe (EU) 2020/852, za katere so v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, na podlagi rezultatov raziskav nastajajo inovativne tehnologije, postopki ali izdelki, ki navedenim omogočitvenim dejavnostim in dejavnostim, ki so nato mogoče zaradi njih, omogočajo, da bistveno znižajo svoje emisije toplogrednih plinov ali bistveno izboljšajo svojo tehnološko in ekonomsko izvedljivost ter se tako lažje širijo. |
| --- | --- |

5.

Kadar je raziskovalna dejavnost namenjena eni ali več gospodarskim dejavnostim, ki se štejejo za omogočitvene dejavnosti v skladu s členom 10(1)(i) Uredbe (EU) 2020/852, za katere so v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, na podlagi rezultatov raziskav nastajajo inovativne tehnologije, postopki ali izdelki, ki navedenim omogočitvenim dejavnostim in dejavnostim, ki so nato mogoče zaradi njih, omogočajo, da bistveno znižajo svoje emisije toplogrednih plinov ali bistveno izboljšajo svojo tehnološko in ekonomsko izvedljivost ter se tako lažje širijo.

| 6. | Kadar je raziskovalna dejavnost namenjena eni ali več gospodarskim dejavnostim, ki se štejejo za prehodne dejavnosti v skladu s členom 10(2) Uredbe (EU) 2020/852, za katere so v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, tehnologije, izdelki ali druge rešitve, ki se raziskujejo, omogočajo izvajanje ciljnih dejavnosti z bistveno nižjimi predvidenimi emisijami v primerjavi s tehničnimi merili za pregled za bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb iz te priloge.
  Kadar je raziskovalna dejavnost namenjena eni ali več gospodarskim dejavnostim, opredeljenim v oddelkih 3.7, 3.8, 3.9, 3.11, 3.12, 3.13, 3.14 in 3.16 te priloge, tehnologije, izdelki ali druge rešitve omogočajo, da se ciljne dejavnosti izvajajo z bistveno nižjimi emisijami toplogrednih plinov, pri čemer je cilj 30-odstotno znižanje v primerjavi z ustreznim referenčnim merilom ali referenčnimi merili EU ETS (315), oziroma so namenjeni široko sprejetim ustreznim nizkoogljičnim tehnologijam ali postopkom v teh sektorjih, zlasti elektrifikaciji, predvsem pri ogrevanju in hlajenju, vodiku kot gorivu ali surovini, zajemanju in shranjevanju CO2, zajemanju in uporabi ogljika ter biomasi kot gorivu ali surovini, kadar biomasa izpolnjuje ustrezne zahteve iz oddelkov 4.8, 4.20 in 4.24 te priloge. |
| --- | --- |

6.

Kadar je raziskovalna dejavnost namenjena eni ali več gospodarskim dejavnostim, ki se štejejo za prehodne dejavnosti v skladu s členom 10(2) Uredbe (EU) 2020/852, za katere so v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, tehnologije, izdelki ali druge rešitve, ki se raziskujejo, omogočajo izvajanje ciljnih dejavnosti z bistveno nižjimi predvidenimi emisijami v primerjavi s tehničnimi merili za pregled za bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb iz te priloge.

Kadar je raziskovalna dejavnost namenjena eni ali več gospodarskim dejavnostim, opredeljenim v oddelkih 3.7, 3.8, 3.9, 3.11, 3.12, 3.13, 3.14 in 3.16 te priloge, tehnologije, izdelki ali druge rešitve omogočajo, da se ciljne dejavnosti izvajajo z bistveno nižjimi emisijami toplogrednih plinov, pri čemer je cilj 30-odstotno znižanje v primerjavi z ustreznim referenčnim merilom ali referenčnimi merili EU ETS (315), oziroma so namenjeni široko sprejetim ustreznim nizkoogljičnim tehnologijam ali postopkom v teh sektorjih, zlasti elektrifikaciji, predvsem pri ogrevanju in hlajenju, vodiku kot gorivu ali surovini, zajemanju in shranjevanju CO2, zajemanju in uporabi ogljika ter biomasi kot gorivu ali surovini, kadar biomasa izpolnjuje ustrezne zahteve iz oddelkov 4.8, 4.20 in 4.24 te priloge.

| 7. | Kadar tehnologija, izdelek ali druga rešitev, ki se raziskuje, razvija ali je predmet inovacij, ustreza ravni tehnološke pripravljenosti 6 ali 7, emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu na poenostavljen način oceni subjekt, ki izvaja raziskave. Subjekt, če je ustrezno, predloži eno od naslednjega:






  (a) | patent, ki ni starejši od 10 let, povezan s tehnologijo, izdelkom ali drugo rešitvijo, kjer so navedene informacije o njihovem potencialu za zniževanje emisij toplogrednih plinov; |
| --- | --- | --- |

7.

Kadar tehnologija, izdelek ali druga rešitev, ki se raziskuje, razvija ali je predmet inovacij, ustreza ravni tehnološke pripravljenosti 6 ali 7, emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu na poenostavljen način oceni subjekt, ki izvaja raziskave. Subjekt, če je ustrezno, predloži eno od naslednjega:

(a)

patent, ki ni starejši od 10 let, povezan s tehnologijo, izdelkom ali drugo rešitvijo, kjer so navedene informacije o njihovem potencialu za zniževanje emisij toplogrednih plinov;

| (b) | dovoljenje, pridobljeno od pristojnega organa, za upravljanje predstavitvene lokacije, povezano z inovativno tehnologijo, izdelkom ali drugo rešitvijo, za čas trajanja predstavitvenega projekta, kjer so navedene informacije o njihovem potencialu za zniževanje emisij toplogrednih plinov. |
| --- | --- |

(b)

dovoljenje, pridobljeno od pristojnega organa, za upravljanje predstavitvene lokacije, povezano z inovativno tehnologijo, izdelkom ali drugo rešitvijo, za čas trajanja predstavitvenega projekta, kjer so navedene informacije o njihovem potencialu za zniževanje emisij toplogrednih plinov.

Kadar tehnologija, izdelek ali druga rešitev, ki se raziskuje, razvija ali je predmet inovacij, ustreza ravni tehnološke pripravljenosti 8 ali višji, se emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu izračunajo ob upoštevanju Priporočila 2013/179/EU oziroma standarda ISO 14067:2018 (316) ali ISO 14064-1:2018 (317) ter jih preveri neodvisna tretja oseba.

Nebistveno škodovanje

| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Raziskovana tehnologija, izdelek ali druga rešitev izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Kakršno koli morebitno tveganje za dobro stanje ali dober ekološki potencial vodnih teles, vključno s površinskimi vodami in podzemno vodo, ali za dobro okoljsko stanje morskih voda zaradi raziskovane tehnologije, izdelka ali druge rešitve se oceni in obravnava.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Kakršno koli morebitno tveganje za cilje krožnega gospodarstva na podlagi raziskovane tehnologije, izdelka ali druge rešitve se oceni in obravnava z upoštevanjem vrst morebitne bistvene škode, kot so opredeljene v členu 17(1)(d) Uredbe (EU) 2020/852.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Kakršno koli morebitno tveganje za bistveno zvišanje emisij onesnaževal v zrak, vodo ali tla zaradi raziskovane tehnologije, izdelka ali druge rešitve se oceni in obravnava.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Kakršno koli morebitno tveganje za dobro stanje ali odpornost ekosistemov ali stanje ohranjenosti habitatov in vrst, vključno s tistimi v interesu Unije, zaradi raziskovane tehnologije, izdelka ali druge rešitve se oceni in obravnava.

9.2.   Raziskave, razvoj in inovacije za neposredno zajemanje CO2 iz zraka

Opis dejavnosti

Raziskave, uporabne raziskave in eksperimentalni razvoj rešitev, postopkov, tehnologij, poslovnih modelov in drugih izdelkov, namenjenih neposrednemu zajemanju CO2 iz zraka v atmosferi.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti M71.1.2 in M72.1, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Gospodarska dejavnost v tej kategoriji je omogočitvena dejavnost v skladu s členom 10(1)(i) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| 1. | Dejavnost obsega raziskave, razvoj ali zagotavljanje inovacij za tehnologije, izdelke ali druge rešitve, namenjene neposrednemu zajemanju CO2 iz zraka v atmosferi. |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

1.

Dejavnost obsega raziskave, razvoj ali zagotavljanje inovacij za tehnologije, izdelke ali druge rešitve, namenjene neposrednemu zajemanju CO2 iz zraka v atmosferi.

| 2. | Uvedba tehnologij, izdelkov ali drugih rešitev, ki se raziskujejo, za neposredno zajemanje CO2 iz zraka v atmosferi bi lahko po komercializaciji povzročila splošno neto znižanje emisij toplogrednih plinov. |
| --- | --- |

2.

Uvedba tehnologij, izdelkov ali drugih rešitev, ki se raziskujejo, za neposredno zajemanje CO2 iz zraka v atmosferi bi lahko po komercializaciji povzročila splošno neto znižanje emisij toplogrednih plinov.

| 3. | Kadar tehnologija, izdelek ali druga rešitev, ki se raziskuje, razvija ali je predmet inovacij, ustreza ravni tehnološke pripravljenosti 1 do 7, emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu na poenostavljen način oceni subjekt, ki izvaja raziskave. Subjekt, če je ustrezno, predloži eno od naslednjega:






  (a) | patent, ki ni starejši od 10 let, povezan s tehnologijo, izdelkom ali drugo rešitvijo, kjer so navedene informacije o njihovem potencialu za zniževanje emisij toplogrednih plinov; |
| --- | --- | --- |

3.

Kadar tehnologija, izdelek ali druga rešitev, ki se raziskuje, razvija ali je predmet inovacij, ustreza ravni tehnološke pripravljenosti 1 do 7, emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu na poenostavljen način oceni subjekt, ki izvaja raziskave. Subjekt, če je ustrezno, predloži eno od naslednjega:

(a)

patent, ki ni starejši od 10 let, povezan s tehnologijo, izdelkom ali drugo rešitvijo, kjer so navedene informacije o njihovem potencialu za zniževanje emisij toplogrednih plinov;

| (b) | dovoljenje, pridobljeno od pristojnega organa, za upravljanje predstavitvene lokacije, povezano z inovativno tehnologijo, izdelkom ali drugo rešitvijo, za čas trajanja predstavitvenega projekta, kjer so navedene informacije o njihovem potencialu za zniževanje emisij toplogrednih plinov. |
| --- | --- |

(b)

dovoljenje, pridobljeno od pristojnega organa, za upravljanje predstavitvene lokacije, povezano z inovativno tehnologijo, izdelkom ali drugo rešitvijo, za čas trajanja predstavitvenega projekta, kjer so navedene informacije o njihovem potencialu za zniževanje emisij toplogrednih plinov.

Kadar tehnologija, izdelek ali druga rešitev, ki se raziskuje, razvija ali je predmet inovacij, ustreza ravni tehnološke pripravljenosti 8 ali višji, se emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu izračunajo ob upoštevanju Priporočila 2013/179/EU oziroma standarda ISO 14067:2018 (318) ali ISO 14064-1:2018 (319) ter jih preveri neodvisna tretja oseba.

Nebistveno škodovanje

| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Raziskovana tehnologija, izdelek ali druga rešitev izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Kakršno koli morebitno tveganje za dobro stanje ali dober ekološki potencial vodnih teles, vključno s površinskimi vodami in podzemno vodo, ali za dobro okoljsko stanje morskih voda zaradi raziskovane tehnologije, izdelka ali druge rešitve se oceni in obravnava.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Kakršno koli morebitno tveganje za cilje krožnega gospodarstva na podlagi raziskovane tehnologije, izdelka ali druge rešitve se oceni in obravnava z upoštevanjem vrst morebitne bistvene škode, kot so opredeljene v členu 17(1)(d) Uredbe (EU) 2020/852.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Kakršno koli morebitno tveganje za bistveno zvišanje emisij onesnaževal v zrak, vodo ali tla zaradi raziskovane tehnologije, izdelka ali druge rešitve se oceni in obravnava.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Kakršno koli morebitno tveganje za dobro stanje ali odpornost ekosistemov ali stanje ohranjenosti habitatov in vrst, vključno s tistimi v interesu Unije, zaradi raziskovane tehnologije, izdelka ali druge rešitve se oceni in obravnava.

9.3.   Poklicne storitve, povezane z energijsko učinkovitostjo stavb

Opis dejavnosti

Poklicne storitve, povezane z energijsko učinkovitostjo stavb.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE M71 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Gospodarska dejavnost v tej kategoriji je omogočitvena dejavnost v skladu s členom 10(1)(i) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| Dejavnost vključuje eno od naslednjega:






  (a) | tehnična posvetovanja (energetska posvetovanja, energetske simulacije, vodenje projektov, priprava pogodb o zagotavljanju prihranka energije, namensko usposabljanje), povezana z izboljšanjem energijske učinkovitosti stavb; |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

Dejavnost vključuje eno od naslednjega:

(a)

tehnična posvetovanja (energetska posvetovanja, energetske simulacije, vodenje projektov, priprava pogodb o zagotavljanju prihranka energije, namensko usposabljanje), povezana z izboljšanjem energijske učinkovitosti stavb;

| (b) | akreditirane energetske preglede in ocene energijske učinkovitosti stavb; |
| --- | --- |

(b)

akreditirane energetske preglede in ocene energijske učinkovitosti stavb;

| (c) | storitve upravljanja z energijo; |
| --- | --- |

(c)

storitve upravljanja z energijo;

| (d) | pogodbe o zagotavljanju prihranka energije; |
| --- | --- |

(d)

pogodbe o zagotavljanju prihranka energije;

| (e) | energetske storitve, ki jih zagotavljajo podjetja za energetske storitve. |
| --- | --- |

(e)

energetske storitve, ki jih zagotavljajo podjetja za energetske storitve.

Nebistveno škodovanje

| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka A k tej prilogi.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Ni relevantno.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Ni relevantno.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Ni relevantno.

---

(1)  Osnovanje gozda z zasaditvijo ali namernim sejanjem na zemljišču, ki dotlej ni bilo opredeljeno kot gozd, vključuje spremembo rabe zemljišča iz negozdnega v gozdno (Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo: Globalna ocena gozdnih virov za leto 2020 – Izrazi in opredelitev pojmov (FAO Global Forest Resources Assessment 2020. Terms and definitions) (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf)).

(2)  Zemljišče, katerega površina presega 0,5 hektara, z drevesi, ki so višja od 5 metrov, in zastrtostjo, večjo od 10 %, ali drevesi, ki lahko navedene mejne vrednosti dosežejo in situ. Ne vključuje zemljišč, ki so pretežno v kmetijski ali urbani rabi, Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo: Globalna ocena gozdnih virov za leto 2020 – Izrazi in opredelitev pojmov (FAO Global Forest Resources Assessment 2020. Terms and definitions) (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(3)  Zemljišča z veliko zalogo ogljika pomenijo mokrišča, vključno s šotišči, in nepretrgana gozdnata območja v smislu člena 29(4)(a), (b) in (c) Direktive (EU) 2018/2001.

(4)  Gozdno območje, za katero obstaja dolgoročni (najmanj desetletni) dokumentirani načrt za gospodarjenje, ki je namenjen opredelitvi ciljev gospodarjenja in se redno pregleduje.

Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo: Globalna ocena gozdnih virov za leto 2020 – Izrazi in opredelitev pojmov (FAO Global Forest Resources Assessment 2020. Terms and definitions) (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(5)  Vključno z analizo (i) dolgoročne trajnostnosti gozdnih virov, (ii) vplivov/pritiskov na ohranjanje habitatov, raznolikost povezanih habitatov in pogojevanje spravila za zmanjšanje vplivov na tla.

(6)  Delegirana uredba Komisije (EU) št. 807/2014 z dne 11. marca 2014 o dopolnitvi Uredbe (EU) št. 1305/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o podpori za razvoj podeželja iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja (EKSRP) in o uvedbi prehodnih določb (UL L 227, 31.7.2014, str. 1).

(7)  Vseevropske smernice za pogozdovanje in ponovno pogozdovanje Forest Europe s posebnim poudarkom na določbah UNFCCC, sprejete na sestanku Ministrske konference o varstvu gozdov v Evropi, ki je na ravni strokovnjakov potekal 12. in 13. novembra 2008, in s strani urada PEBLDS v imenu sveta PEBLDS 4. novembra 2008 (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.foresteurope.org/docs/other_meetings/2008/Geneva/Guidelines_Aff_Ref_ADOPTED.pdf).

(8)  Zemljišča z veliko zalogo ogljika pomenijo mokrišča, vključno s šotišči, in nepretrgana gozdnata območja v smislu člena 29(4)(a), (b) in (c) Direktive (EU) 2018/2001.

(9)  Uredba (EU) št. 995/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o določitvi obveznosti gospodarskih subjektov, ki dajejo na trg les in lesne proizvode (UL L 295, 12.11.2010, str. 23).

(10)  Izpopolnitev Smernic IPCC za nacionalne evidence toplogrednih plinov iz leta 2006, ki je bila izdana leta 2019 (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.ipcc-nggip.iges.or.jp/public/2019rf/).

(11)  Gozdno območje, ki je namenjeno temu, da se ohranja kot gozd, in pri katerem sprememba rabe zemljišča ni mogoča; Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo: Globalna ocena gozdnih virov za leto 2020 – Izrazi in opredelitev pojmov (FAO Global Forest Resources Assessment 2020. Terms and definitions) (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(12)  
  „Območje izvora“ pomeni geografsko opredeljeno območje, s katerega izvirajo surovine gozdne biomase, s katerega so na voljo zanesljive in neodvisne informacije ter kjer so pogoji dovolj homogeni, da se lahko ocenijo tveganja glede trajnostnih značilnosti gozdne biomase in njenih značilnosti glede zakonitosti.

(13)  Direktiva 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov (UL L 309, 24.11.2009, str. 71).

(14)  Uredba (EU) 2019/1009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o določitvi pravil o omogočanju dostopnosti sredstev za gnojenje EU na trgu, spremembi uredb (ES) št. 1069/2009 in (ES) št. 1107/2009 ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2003/2003 (UL L 170, 25.6.2019, str. 1).

(15)  S katero se v Uniji izvaja Stockholmska konvencija o obstojnih organskih onesnaževalih (UL L 209, 31.7.2006, str. 3).

(16)  Uredba (EU) 2019/1021 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o obstojnih organskih onesnaževalih (UL L 169, 25.6.2019, str. 45).

(17)  Rotterdamska konvencija o postopku soglasja po predhodnem obveščanju za določene nevarne kemikalije in pesticide v mednarodni trgovini (UL L 63, 6.3.2003, str. 29).

(18)  Konvencija Minamata o živem srebru (UL L 142, 2.6.2017, str. 6).

(19)  Montrealski protokol o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč (UL L 297, 31.10.1988, str. 21).

(20)  Priporočila SZO za razvrščanje pesticidov po nevarnosti (različica iz leta 2019) (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/332193/9789240005662-eng.pdf?ua=1).

(21)  Obnova gozdov vključuje:

| — | sanacijo, kar pomeni obnovo želenih vrst, struktur ali procesov v obstoječem ekosistemu; |
| --- | --- |

—

sanacijo, kar pomeni obnovo želenih vrst, struktur ali procesov v obstoječem ekosistemu;

| — | rekonstrukcijo, kar pomeni obnovo avtohtonih rastlin na zemljišču, ki se uporablja v druge namene; |
| --- | --- |

—

rekonstrukcijo, kar pomeni obnovo avtohtonih rastlin na zemljišču, ki se uporablja v druge namene;

| — | pridobitev, kar pomeni obnovo močno degradiranega zemljišča brez vegetacije; |
| --- | --- |

—

pridobitev, kar pomeni obnovo močno degradiranega zemljišča brez vegetacije;

| — | najskrajnejše nadomestitev, pri čemer so vrste, ki so slabo prilagojene na določeno lokacijo in ne morejo migrirati, ob hitrem spreminjanju podnebja nadomeščene z vnesenimi vrstami. |
| --- | --- |

—

najskrajnejše nadomestitev, pri čemer so vrste, ki so slabo prilagojene na določeno lokacijo in ne morejo migrirati, ob hitrem spreminjanju podnebja nadomeščene z vnesenimi vrstami.

Modul obnove gozdov – Nabor orodij za trajnostno gospodarjenje z gozdovi (Forest restoration module. In Sustainable Forest Management (SFM) Toolbox) (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): http://www.fao.org/sustainable-forest-management/toolbox/modules/forest-restoration/basic-knowledge/en/).

(22)  Ekološka obnova (tudi obnova ekosistema):

| — | proces vračanja ekosistema v naravno strukturo in funkcijo pred motnjo; |
| --- | --- |

—

proces vračanja ekosistema v naravno strukturo in funkcijo pred motnjo;

| — | proces pomoči pri okrevanju ekosistema, ki je bil degradiran, poškodovan ali uničen; |
| --- | --- |

—

proces pomoči pri okrevanju ekosistema, ki je bil degradiran, poškodovan ali uničen;

| — | proces namerne spremembe zemljišča za vzpostavitev opredeljenega, avtohtonega ekosistema. Cilj tega postopka je posnemati strukturo, funkcijo, raznolikost in dinamiko določenega ekosistema; |
| --- | --- |

—

proces namerne spremembe zemljišča za vzpostavitev opredeljenega, avtohtonega ekosistema. Cilj tega postopka je posnemati strukturo, funkcijo, raznolikost in dinamiko določenega ekosistema;

| — | človeško posredovanje za pospešitev okrevanja poškodovanih habitatov ali obnovitev ekosistemov čim bliže njihovemu stanju pred motnjo. |
| --- | --- |

—

človeško posredovanje za pospešitev okrevanja poškodovanih habitatov ali obnovitev ekosistemov čim bliže njihovemu stanju pred motnjo.

Najpogosteje uporabljene opredelitve/opisi ključnih pojmov, povezanih z obnovo ekosistema. 11. konferenca pogodbenic Konvencije o biotski raznovrstnosti (Most used definitions/descriptions of key terms related to ecosystem restoration. 11th conference of the Parties to the Convention on Biological Diversity). 2012. UNEP/CBD/COP/11/INF/19 (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.cbd.int/doc/meetings/cop/cop-11/information/cop-11-inf-19-en.pdf).

(23)  Sanacija gozdov je proces ponovne vzpostavitve zmogljivosti gozda za ponovno zagotavljanje dobrin in storitev, kadar stanje saniranega gozda ni enako njegovemu stanju pred degradacijo.

Najpogosteje uporabljene opredelitve/opisi ključnih pojmov, povezanih z obnovo ekosistema. 11. konferenca pogodbenic Konvencije o biotski raznovrstnosti (Most used definitions/descriptions of key terms related to ecosystem restoration. 11th conference of the Parties to the Convention on Biological Diversity). 2012. UNEP/CBD/COP/11/INF/19 (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.cbd.int/doc/meetings/cop/cop-11/information/cop-11-inf-19-en.pdf).

(24)  (Različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.cbd.int/convention/text/).

(25)  Ponovno osnovanje gozda z zasaditvijo in/ali namernim sejanjem na zemljišču, opredeljenem kot gozd.

Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo: Globalna ocena gozdnih virov za leto 2020 – Izrazi in opredelitev pojmov (FAO Global Forest Resources Assessment 2020. Terms and definitions) (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(26)  Gozdovi, sestavljeni predvsem iz dreves, ki so zasajena z naravnim obnavljanjem.

Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo: Globalna ocena gozdnih virov za leto 2020 – Izrazi in opredelitev pojmov (FAO Global Forest Resources Assessment 2020. Terms and definitions) (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(27)  Ekstremni vremenski dogodek je dogodek, ki se redko zgodi na določenem kraju in v določenem obdobju leta. Opredelitve pojma „redek“ se razlikujejo, vendar so ekstremni vremenski dogodki običajno tako redki kot ali redkejši od 10. ali 90. percentila funkcije verjetnostne gostote, ki se oceni na podlagi opazovanja. Lastnosti ekstremnega vremena se lahko glede na svojo naravo v absolutnem smislu razlikujejo glede na kraj. Kadar vzorec ekstremnega vremena vztraja nekaj časa, na primer eno sezono, se lahko razvrsti kot ekstremni podnebni dogodek, zlasti če povzroči povprečje ali celoto, ki je sama po sebi ekstremna (npr. sušo ali močno deževje vso sezono). Glej IPCC, 2018: Priloga I: Glosar (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.ipcc.ch/sr15/chapter/glossary/).

(28)  Vsak nenadzorovan požar v vegetaciji, ki zahteva odločitev ali ukrep za pogasitev, Evropski glosar požarov v naravi in gozdnih požarov, 2012, ki je nastal v okviru Evropske mreže za gozdne požare, tj. projekta EUFOFINET, kot dela programa INTERREG IVC (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.ctif.org/index.php/library/european-glossary-wildfires-and-forest-fires).

(29)  Zemljišče, katerega površina presega 0,5 hektara, z drevesi, ki so višja od 5 metrov, in zastrtostjo, večjo od 10 %, ali drevesi, ki lahko navedene mejne vrednosti dosežejo in situ. Ne vključuje zemljišč, ki so pretežno v kmetijski ali urbani rabi, Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo: Globalna ocena gozdnih virov za leto 2020 – Izrazi in opredelitev pojmov (FAO Global Forest Resources Assessment 2020. Terms and definitions) (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(30)  Gozdno območje, za katero obstaja dolgoročni (najmanj desetletni) dokumentirani načrt za gospodarjenje, ki je namenjen opredelitvi ciljev gospodarjenja in se redno pregleduje.

Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo: Globalna ocena gozdnih virov za leto 2020 – Izrazi in opredelitev pojmov (FAO Global Forest Resources Assessment 2020. Terms and definitions) (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(31)  Vključno z analizo (i) dolgoročne trajnostnosti gozdnih virov, (ii) vplivov/pritiskov na ohranjanje habitatov, raznolikost povezanih habitatov in pogojevanje spravila za zmanjšanje vplivov na tla.

(32)  Upravljanje in uporaba gozdov in gozdnih zemljišč na način in v obsegu, ki ohranjata njihovo biotsko raznovrstnost, produktivnost, sposobnost obnavljanja, vitalnost in zmožnost, da zdaj in v prihodnje izpolnjujejo ustrezne ekološke, gospodarske in socialne funkcije na lokalni, nacionalni in svetovni ravni, ter ki ne povzročata škode drugim ekosistemom.

Resolucija H1 – Splošne smernice za trajnostno upravljanje gozdov v Evropi, druga ministrska konferenca o zaščiti gozdov v Evropi (Forest Europe), 16. in 17. junij 1993, Helsinki, Finska (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.foresteurope.org/docs/MC/MC_helsinki_resolutionH1.pdf).

(33)  Priloga 2 k Resoluciji L2. Vseevropske smernice na operativni ravni za trajnostno gospodarjenje z gozdovi, tretja ministrska konferenca o varovanju gozdov v Evropi, 2.–4. junij 1998, Lizbona, Portugalska (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://foresteurope.org/wp-content/uploads/2016/10/MC_lisbon_resolutionL2_with_annexes.pdf#page=18).

(34)  Zemljišča z veliko zalogo ogljika pomenijo mokrišča, vključno s šotišči, in nepretrgana gozdnata območja v smislu člena 29(4)(a), (b) in (c) Direktive (EU) 2018/2001.

(35)  Izpopolnitev Smernic IPCC za nacionalne evidence toplogrednih plinov iz leta 2006, ki je bila izdana leta 2019 (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.ipcc-nggip.iges.or.jp/public/2019rf/).

(36)  Gozdno območje, ki je namenjeno temu, da se ohranja kot gozd, in pri katerem sprememba rabe zemljišča ni mogoča; Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo: Globalna ocena gozdnih virov za leto 2020 – Izrazi in opredelitev pojmov (FAO Global Forest Resources Assessment 2020. Terms and definitions) (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(37)  
  „Območje izvora“ pomeni geografsko opredeljeno območje, s katerega izvirajo surovine gozdne biomase, s katerega so na voljo zanesljive in neodvisne informacije ter kjer so pogoji dovolj homogeni, da se lahko ocenijo tveganja glede trajnostnih značilnosti gozdne biomase in njenih značilnosti glede zakonitosti.

(38)  S katero se v Uniji izvaja Stockholmska konvencija o obstojnih organskih onesnaževalih (UL L 209, 31.7.2006, str. 3).

(39)  Zemljišče, katerega površina presega 0,5 hektara, z drevesi, ki so višja od 5 metrov, in zastrtostjo, večjo od 10 %, ali drevesi, ki lahko navedene mejne vrednosti dosežejo in situ. Ne vključuje zemljišč, ki so pretežno v kmetijski ali urbani rabi, Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo: Globalna ocena gozdnih virov za leto 2020 – Izrazi in opredelitev pojmov (FAO Global Forest Resources Assessment 2020. Terms and definitions) (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(40)  Gozdno območje, za katero obstaja dolgoročni (najmanj desetletni) dokumentirani načrt za gospodarjenje, ki je namenjen opredelitvi ciljev gospodarjenja in se redno pregleduje.

Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo: Globalna ocena gozdnih virov za leto 2020 – Izrazi in opredelitev pojmov (FAO Global Forest Resources Assessment 2020. Terms and definitions) (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(41)  Vključno z analizo (i) dolgoročne trajnostnosti gozdnih virov, (ii) vplivov/pritiskov na ohranjanje habitatov, raznolikost povezanih habitatov in pogojevanje spravila za zmanjšanje vplivov na tla.

(42)  Upravljanje in uporaba gozdov in gozdnih zemljišč na način in v obsegu, ki ohranjata njihovo biotsko raznovrstnost, produktivnost, sposobnost obnavljanja, vitalnost in zmožnost, da zdaj in v prihodnje izpolnjujejo ustrezne ekološke, gospodarske in socialne funkcije na lokalni, nacionalni in svetovni ravni ter ki ne povzročata škode drugim ekosistemom.

Resolucija H1 – Splošne smernice za trajnostno upravljanje gozdov v Evropi, druga ministrska konferenca o zaščiti gozdov v Evropi (Forest Europe), 16. in 17. junij 1993, Helsinki, Finska (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.foresteurope.org/docs/MC/MC_helsinki_resolutionH1.pdf).

(43)  Priloga 2 k Resoluciji L2. Vseevropske smernice na operativni ravni za trajnostno gospodarjenje z gozdovi, tretja ministrska konferenca o varovanju gozdov v Evropi, 2.–4. junij 1998, Lizbona, Portugalska (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://foresteurope.org/wp-content/uploads/2016/10/MC_lisbon_resolutionL2_with_annexes.pdf#page=18).

(44)  Zemljišča z veliko zalogo ogljika pomenijo mokrišča, vključno s šotišči, in nepretrgana gozdnata območja v smislu člena 29(4)(a), (b) in (c) Direktive (EU) 2018/2001.

(45)  Izpopolnitev Smernic IPCC za nacionalne evidence toplogrednih plinov iz leta 2006, ki je bila izdana leta 2019 (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.ipcc-nggip.iges.or.jp/public/2019rf/).

(46)  Gozdno območje, ki je namenjeno temu, da se ohranja kot gozd, in pri katerem sprememba rabe zemljišča ni mogoča;

Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo: Globalna ocena gozdnih virov za leto 2020 – Izrazi in opredelitev pojmov (FAO Global Forest Resources Assessment 2020. Terms and definitions) (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(47)  
  „Območje izvora“ pomeni geografsko opredeljeno območje, s katerega izvirajo surovine gozdne biomase, s katerega so na voljo zanesljive in neodvisne informacije ter kjer so pogoji dovolj homogeni, da se lahko ocenijo tveganja glede trajnostnih značilnosti gozdne biomase in njenih značilnosti glede zakonitosti.

(48)  S katero se v Uniji izvaja Stockholmska konvencija o obstojnih organskih onesnaževalih (UL L 209, 31.7.2006, str. 3).

(49)  Priporočila SZO za razvrščanje pesticidov po nevarnosti (različica iz leta 2019) (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/332193/9789240005662-eng.pdf?ua=1).

(50)  Zemljišče, katerega površina presega 0,5 hektara, z drevesi, ki so višja od 5 metrov, in zastrtostjo, večjo od 10 %, ali drevesi, ki lahko navedene mejne vrednosti dosežejo in situ. Ne vključuje zemljišč, ki so pretežno v kmetijski ali urbani rabi, Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo: Globalna ocena gozdnih virov za leto 2020 – Izrazi in opredelitev pojmov (FAO Global Forest Resources Assessment 2020. Terms and definitions) (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(51)  Gozdno območje, za katero obstaja dolgoročni (najmanj desetletni) dokumentirani načrt za gospodarjenje, ki je namenjen opredelitvi ciljev gospodarjenja in se redno pregleduje, Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo: Globalna ocena gozdnih virov za leto 2020 – Izrazi in opredelitev pojmov (FAO Global Forest Resources Assessment 2020. Terms and definitions) (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(52)  Glavni opredeljeni cilj gospodarjenja, dodeljen enoti za gospodarjenje (Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo: Globalna ocena gozdnih virov za leto 2020 – Izrazi in opredelitev pojmov (FAO Global Forest Resources Assessment 2020. Terms and definitions) (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(53)  Gozd, v katerem je cilj gospodarjenja varstvo tal in vode. (Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo: Globalna ocena gozdnih virov za leto 2020 – Izrazi in opredelitev pojmov (FAO Global Forest Resources Assessment 2020. Terms and definitions) (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf)).

(54)  Gozd, v katerem je cilj gospodarjenja ohranjanje biološke raznovrstnosti. Med drugim vključuje območja, določena za ohranjanje biotske raznovrstnosti na zavarovanih območjih. (Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo: Globalna ocena gozdnih virov za leto 2020 – Izrazi in opredelitev pojmov (FAO Global Forest Resources Assessment 2020. Terms and definitions) (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf)).

(55)  Gozd, v katerem so cilj gospodarjenja socialne vloge. (Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo: Globalna ocena gozdnih virov za leto 2020 – Izrazi in opredelitev pojmov (FAO Global Forest Resources Assessment 2020. Terms and definitions) (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf)).

(56)  Upravljanje in uporaba gozdov in gozdnih zemljišč na način in v obsegu, ki ohranjata njihovo biotsko raznovrstnost, produktivnost, sposobnost obnavljanja, vitalnost in zmožnost, da zdaj in v prihodnje izpolnjujejo ustrezne ekološke, gospodarske in socialne funkcije na lokalni, nacionalni in svetovni ravni ter ki ne povzročata škode drugim ekosistemom.

Resolucija H1 – Splošne smernice za trajnostno upravljanje gozdov v Evropi, druga ministrska konferenca o zaščiti gozdov v Evropi (Forest Europe), 16. in 17. junij 1993, Helsinki, Finska (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.foresteurope.org/docs/MC/MC_helsinki_resolutionH1.pdf).

(57)  Priloga 2 k Resoluciji L2. Vseevropske smernice na operativni ravni za trajnostno gospodarjenje z gozdovi, tretja ministrska konferenca o varovanju gozdov v Evropi, 2.–4. junij 1998, Lizbona, Portugalska (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://foresteurope.org/wp-content/uploads/2016/10/MC_lisbon_resolutionL2_with_annexes.pdf#page=18).

(58)  Zemljišča z veliko zalogo ogljika pomenijo mokrišča, vključno s šotišči, in nepretrgana gozdnata območja v smislu člena 29(4)(a), (b) in (c) Direktive (EU) 2018/2001.

(59)  Izpopolnitev Smernic IPCC za nacionalne evidence toplogrednih plinov iz leta 2006, ki je bila izdana leta 2019 (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.ipcc-nggip.iges.or.jp/public/2019rf/).

(60)  Gozdno območje, ki je namenjeno temu, da se ohranja kot gozd, in pri katerem sprememba rabe zemljišča ni mogoča;

Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo: Globalna ocena gozdnih virov za leto 2020 – Izrazi in opredelitev pojmov (FAO Global Forest Resources Assessment 2020. Terms and definitions) (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(61)  
  „Območje izvora“ pomeni geografsko opredeljeno območje, s katerega izvirajo surovine gozdne biomase, s katerega so na voljo zanesljive in neodvisne informacije ter kjer so pogoji dovolj homogeni, da se lahko ocenijo tveganja glede trajnostnih značilnosti gozdne biomase in njenih značilnosti glede zakonitosti.

(62)  S katero se v Uniji izvaja Stockholmska konvencija o obstojnih organskih onesnaževalih (UL L 209, 31.7.2006, str. 3).

(63)  Priporočila SZO za razvrščanje pesticidov po nevarnosti (različica iz leta 2019) (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/332193/9789240005662-eng.pdf?ua=1).

(64)  
  „Mokrišča vključujejo veliko različnih celinskih habitatov, kot so močvirja, mokra travinja in šotišča, poplavne ravnice, reke in jezera ter obalna območja, kot so slana močvirja, mangrove, bibavične muljaste plitvine in dno z morsko travo ter koralni grebeni in druga morska območja, ki ob oseki niso globlja od šestih metrov, ter mokrišča, ki jih je ustvaril človek, kot so jezovi, vodni zbiralniki, riževa polja ter bazeni in lagune za čiščenje odpadnih voda.“ Uvod v Ramsarsko konvencijo o mokriščih, 7. izdaja (prej Priročnik za Ramsarsko konvencijo). Sekretariat Ramsarske konvencije, Gland, Švica.

(65)  Šotišča so ekosistemi s šotnimi tlemi. Šota vsebuje vsaj 30 % odmrlih, delno razpadlih ostankov rastlin, ki se nalagajo na določenem kraju, nasičenem z vodo, in pogosto v kislih pogojih. Resolucija XIII.12 – Smernice za prepoznavanje šotišč kot mokrišč, ki so mednarodnega pomena (območja Ramsarske konvencije), za uravnavanje globalnih podnebnih sprememb kot dodatni argument k obstoječim merilom iz Ramsarske konvencije, sprejete 21.–29. oktobra 2018.

(66)  Konvencija o mokriščih, ki so mednarodnega pomena, zlasti kot habitati vodnih ptic (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.ramsar.org/sites/default/files/documents/library/current_convention_text_e.pdf).

(67)  Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 29. maja 1995 o preudarni uporabi in ohranjanju mokrišč, COM(95) 189 final.

(68)  Uredba (EU) št. 691/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2011 o evropskih okoljsko-ekonomskih računih (UL L 192, 22.7.2011, str. 1).

(69)  Načela in smernice za obnovo mokrišč iz Ramsarske konvencije (2002), sprejeta z Resolucijo VIII.16 (2002) k Ramsarski konvenciji (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.ramsar.org/sites/default/files/documents/pdf/guide/guide-restoration.pdf).

(70)  Resolucija VIII.14 k Ramsarski konvenciji (2002), Nove smernice za načrtovanje gospodarjenja za območja Ramsarske konvencije in druga mokrišča (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.ramsar.org/sites/default/files/documents/pdf/res/key_res_viii_14_e.pdf).

(71)  Izpopolnitev Smernic IPCC za nacionalne evidence toplogrednih plinov iz leta 2006, ki je bila izdana leta 2019 (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.ipcc-nggip.iges.or.jp/public/2019rf/).

(72)  S katero se v Uniji izvaja Stockholmska konvencija o obstojnih organskih onesnaževalih (UL L 209, 31.7.2006, str. 3).

(73)  Priporočila SZO za razvrščanje pesticidov po nevarnosti (različica iz leta 2019) (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/332193/9789240005662-eng.pdf?ua=1).

(74)  Za točke (j) do (m) so merila, povezana z naknadnim opremljanjem, zajeta v oddelkih 6.9 in 6.12 te priloge.

(75)  Iz člena 4(1)(a) Uredbe (EU) 2018/858 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2018 o odobritvi in tržnem nadzoru motornih vozil in njihovih priklopnikov ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila, spremembi uredb (ES) št. 715/2007 in (ES) št. 595/2009 ter razveljavitvi Direktive 2007/46/ES (UL L 151, 14.6.2018, str. 1).

(76)  Iz točke 3 dela C Priloge I k Uredbi (EU) 2018/858.

(77)  Uredba (ES) št. 595/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o homologaciji motornih vozil in motorjev glede na emisije iz težkih vozil (Euro VI) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil ter o spremembi Uredbe (ES) št. 715/2007 in Direktive 2007/46/ES ter o razveljavitvi direktiv 80/1269/EGS, 2005/55/ES in 2005/78/ES (UL L 188, 18.7.2009, str. 1).

(78)  Uredba Komisije (EU) št. 582/2011 z dne 25. maja 2011 o izvajanju in spremembi Uredbe (ES) št. 595/2009 Evropskega parlamenta in Sveta glede emisij iz težkih vozil (Euro VI) in o spremembi prilog I in III k Direktivi 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 167, 25.6.2011, str. 1).

(79)  Do 31. decembra 2022 Euro VI, razred E, kot je določeno v Uredbi (ES) št. 595/2009.

(80)  Kot je določeno v členu 4(1)(a) in (b) Uredbe (EU) 2018/858.

(81)  Uredba (EU) 2019/631 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o določitvi standardov emisijskih vrednosti CO2 za nove osebne avtomobile in nova lahka gospodarska vozila ter razveljavitvi uredb (ES) št. 443/2009 in (EU) št. 510/2011 (UL L 111, 25.4.2019, str. 13).

(82)  Kot je opredeljeno členu 4 Uredbe (EU) št. 168/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2013 o odobritvi in tržnem nadzoru dvo- ali trikolesnih vozil in štirikolesnikov (UL L 60, 2.3.2013, str. 52).

(83)  Uredba (EU) št. 168/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2013 o odobritvi in tržnem nadzoru dvo- ali trikolesnih vozil in štirikolesnikov (UL L 60, 2.3.2013, str. 52).

(84)  Uredba (EU) 2019/1242 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o določitvi standardov emisijskih vrednosti CO2 za nova težka vozila ter spremembi uredb (ES) št. 595/2009 in (EU) 2018/956 Evropskega parlamenta in Sveta ter Direktive Sveta 96/53/ES (UL L 198, 25.7.2019, str. 202).

(85)  Operativni kazalnik energijske učinkovitosti je opredeljen kot razmerje mase CO2, izpuščenega na enoto opravljene prevozne dejavnosti. To je reprezentativna vrednost energijske učinkovitosti delovanja ladje v povezanem časovnem obdobju, ki pomeni splošni vzorec trgovanja plovila. Smernice o tem, kako izračunati ta kazalnik, so v dokumentu MEPC.1/Circ. 684 IMO.

(86)  Projektni indeks energijske učinkovitosti (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): http://www.imo.org/fr/MediaCentre/HotTopics/GHG/Pages/EEDI.aspx).

(87)  Zahteve projektnega indeksa energijske učinkovitosti, ki veljajo na dan 1. aprila 2022, ki jih je na 74. srečanju sprejel Odbor za varstvo morskega okolja Mednarodne pomorske organizacije.

(88)  Goriva, ki izpolnjujejo tehnična merila za pregled iz oddelkov 3.10 in 4.13 te priloge.

(89)  Goriva, ki izpolnjujejo tehnična merila za pregled iz oddelkov 3.10 in 4.13 te priloge.

(90)  Direktiva 2000/53/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. septembra 2000 o izrabljenih vozilih (UL L 269, 21.10.2000, str. 34).

(91)  Direktiva 2006/66/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o baterijah in akumulatorjih ter odpadnih baterijah in akumulatorjih in razveljavitvi Direktive 91/157/EGS (UL L 266, 26.9.2006, str. 1).

(92)  Direktiva 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (UL L 334, 17.12.2010, str. 17).

(93)  Uredba (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) ter o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije in o spremembi Direktive 1999/45/ES ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (UL L 396, 30.12.2006, str. 1).

(94)  Kadar je to ustrezno, se U-vrednost izračuna v skladu z veljavnimi standardi, npr. EN ISO 10077-1:2017 (okna in vrata), EN ISO 12631:2017 (obešene fasade) in EN ISO 6946:2017 (druge gradbene komponente in elementi).

(95)  Uredba (EU) 2017/1369 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2017 o vzpostavitvi okvira za označevanje z energijskimi nalepkami in razveljavitvi Direktive 2010/30/EU (UL L 198, 28.7.2017, str. 1).

(96)  Priporočilo Komisije 2013/179/EU z dne 9. aprila 2013 o uporabi skupnih metod za merjenje in sporočanje okoljske uspešnosti izdelkov in organizacij v njihovem življenjskem krogu (UL L 124, 4.5.2013, str. 1).

(97)  Standard ISO 14067:2018, Toplogredni plini – Ogljični odtis izdelkov – Zahteve in smernice za merjenje (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.iso.org/standard/71206.html).

(98)  Standard ISO 14064-1:2018, Toplogredni plini – 1. del: Specifikacija z navodilom za količinsko določanje in poročanje o emisijah in odstranjevanju toplogrednih plinov na ravni organizacije (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.iso.org/standard/66453.html).

(99)  Izračunane v skladu z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2019/331 z dne 19. decembra 2018 o določitvi prehodnih pravil za usklajeno brezplačno dodelitev pravic do emisije na ravni Unije v skladu s členom 10a Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 59, 27.2.2019, str. 8).

(100)  Kar odraža povprečno vrednost 10 % najučinkovitejših obratov v letih 2016 in 2017 (t ekvivalenti CO2/t), kot je določeno v Prilogi k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2021/447 z dne 12. marca 2021 o določitvi revidiranih referenčnih vrednosti za brezplačno dodelitev pravic do emisije za obdobje 2021–2025 v skladu s členom 10a(2) Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 87, 15.3.2021, str. 29).

(101)  Izračunane v skladu z Uredbo (EU) 2019/331.

(102)  Kar odraža povprečno vrednost 10 % najučinkovitejših obratov v letih 2016 in 2017 (t ekvivalenti CO2/t) za sivi cementni klinker, kot je določeno v Prilogi k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/447, pomnoženo z razmerjem med klinkerjem in cementom, tj. 0,65.

(103)  Izvedbeni sklep Komisije 2013/163/EU z dne 26. marca 2013 o določitvi zaključkov o najboljših razpoložljivih tehnologijah (BAT) v skladu z Direktivo 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta o industrijskih emisijah za proizvodnjo cementa, apna in magnezijevega oksida (UL L 100, 9.4.2013, str. 1).

(104)  Glej referenčni dokument o najboljših razpoložljivih tehnikah o gospodarskih učinkih in učinkih na različne prvine okolja (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://eippcb.jrc.ec.europa.eu/sites/default/files/2019-11/ecm_bref_0706.pdf).

(105)  Združena v en sam prag, ki je seštevek neposrednih in posrednih emisij, izračunan kot povprečna vrednost zgornjih 10 % obratov na podlagi podatkov, zbranih v okviru vzpostavitve referenčnih vrednosti EU ETS za industrijo za obdobje 2021–2026, določena v skladu z metodologijo za določanje referenčnih meril iz Direktive 2003/87/ES, čemur se prišteje bistven prispevek k merilu za blažitev podnebnih sprememb v zvezi s proizvodnjo električne energije (100 g CO2e/kWh), pomnoženo s povprečno energijsko učinkovitostjo pri proizvodnji aluminija (15,5 MWh/t Al).

(106)  Izračunane v skladu z Uredbo (EU) 2019/331.

(107)  Kar odraža povprečno vrednost 10 % najučinkovitejših obratov v letih 2016 in 2017 (t ekvivalenti CO2/t), kot je določeno v Prilogi k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/447.

(108)  Proizvedeni aluminij je surov, nelegiran tekoč aluminij iz elektrolize.

(109)  Posredne emisije toplogrednih plinov so emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu, ki nastanejo pri proizvodnji električne energije, ki se uporablja za proizvodnjo primarnega aluminija.

(110)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/1032 z dne 13. junija 2016 o določitvi zaključkov o najboljših razpoložljivih tehnikah (BAT) v skladu z Direktivo 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta za industrijo neželeznih kovin (UL L 174, 30.6.2016, str. 32).

(111)  Izračunane v skladu z Uredbo (EU) 2019/331.

(112)  Kar odraža povprečno vrednost 10 % najučinkovitejših obratov v letih 2016 in 2017 (t ekvivalenti CO2/t), kot je določeno v Prilogi k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/447.

(113)  Kar odraža povprečno vrednost 10 % najučinkovitejših obratov v letih 2016 in 2017 (t ekvivalenti CO2/t), kot je določeno v Prilogi k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/447.

(114)  Kar odraža povprečno vrednost 10 % najučinkovitejših obratov v letih 2016 in 2017 (t ekvivalenti CO2/t), kot je določeno v Prilogi k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/447.

(115)  Kar odraža povprečno vrednost 10 % najučinkovitejših obratov v letih 2016 in 2017 (t ekvivalenti CO2/t), kot je določeno v Prilogi k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/447.

(116)  Kar odraža povprečno vrednost 10 % najučinkovitejših obratov v letih 2016 in 2017 (t ekvivalenti CO2/t), kot je določeno v Prilogi k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/447.

(117)  Kar odraža povprečno vrednost 10 % najučinkovitejših obratov v letih 2016 in 2017 (t ekvivalenti CO2/t), kot je določeno v Prilogi k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/447.

(118)  Izvedbeni sklep Komisije 2012/135/EU z dne 28. februarja 2012 o določitvi zaključkov o najboljših razpoložljivih tehnologijah (BAT) iz Direktive 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta o industrijskih emisijah za proizvodnjo železa in jekla (UL L 70, 8.3.2012, str. 63).

(119)  Standard ISO 14067:2018, Toplogredni plini – Ogljični odtis izdelkov – Zahteve in smernice za merjenje (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.iso.org/standard/71206.html).

(120)  Standard ISO 14064-1:2018, Toplogredni plini – 1. del: Specifikacija z navodilom za količinsko določanje in poročanje o emisijah in odstranjevanju toplogrednih plinov na ravni organizacije (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.iso.org/standard/66453.html).

(121)  Izvedbeni sklep Komisije 2013/732/EU z dne 9. decembra 2013 o določitvi zaključkov o najboljših razpoložljivih tehnologijah (BAT) v skladu z Direktivo 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta o industrijskih emisijah za proizvodnjo klor-alkalnih izdelkov (UL L 332, 11.12.2013, str. 34).

(122)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/902 z dne 30. maja 2016 o določitvi zaključkov o najboljših razpoložljivih tehnikah (BAT) v skladu z Direktivo 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta za čiščenje odpadnih voda in plinov ter ravnanje z njimi v kemični industriji (UL L 152, 9.6.2016, str. 23).

(123)  Izvedbeni sklep Komisije 2014/738/EU z dne 9. oktobra 2014 o vzpostavitvi zaključkov o najboljših razpoložljivih tehnologijah (BAT), v skladu z Direktivo 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta o industrijskih emisijah, za rafiniranje nafte in plina (UL L 307, 28.10.2014, str. 38).

(124)  Izračunane v skladu z Uredbo (EU) 2019/331.

(125)  Kar odraža povprečno vrednost 10 % najučinkovitejših obratov v letih 2016 in 2017 (t ekvivalenti CO2/t), kot je določeno v Prilogi k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/447.

(126)  Referenčni dokument o najboljših razpoložljivih tehnikah za večje količine anorganskih kemikalij – industrija trdnih in drugih kemikalij (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://eippcb.jrc.ec.europa.eu/sites/default/files/2019-11/lvic-s_bref_0907.pdf).

(127)  Izvedbeni sklep (EU) 2016/902.

(128)  Izračunane v skladu z Uredbo (EU) 2019/331.

(129)  Kar odraža povprečno vrednost 10 % najučinkovitejših obratov v letih 2016 in 2017 (t ekvivalenti CO2/t), kot je določeno v Prilogi k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/447.

(130)  Referenčni dokument o najboljših razpoložljivih tehnikah za večje količine anorganskih kemikalij – industrija trdnih in drugih kemikalij (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://eippcb.jrc.ec.europa.eu/sites/default/files/2019-11/lvic-s_bref_0907.pdf).

(131)  Izvedbeni sklep (EU) 2016/902.

(132)  Standard ISO 14067:2018, Toplogredni plini – Ogljični odtis izdelkov – Zahteve in smernice za merjenje (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.iso.org/standard/71206.html).

(133)  Standard ISO 14064-1:2018, Toplogredni plini – 1. del: Specifikacija z navodilom za količinsko določanje in poročanje o emisijah in odstranjevanju toplogrednih plinov na ravni organizacije (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.iso.org/standard/66453.html).

(134)  Izvedbeni sklep 2013/732/EU.

(135)  Izvedbeni sklep (EU) 2016/902.

(136)  Izračunane v skladu z Uredbo (EU) 2019/331.

(137)  Kar odraža povprečno vrednost 10 % najučinkovitejših obratov v letih 2016 in 2017 (t ekvivalenti CO2/t), kot je določeno v Prilogi k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/447.

(138)  Kar odraža povprečno vrednost 10 % najučinkovitejših obratov v letih 2016 in 2017 (t ekvivalenti CO2/t), kot je določeno v Prilogi k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/447.

(139)  Kar odraža povprečno vrednost 10 % najučinkovitejših obratov v letih 2016 in 2017 (t ekvivalenti CO2/t), kot je določeno v Prilogi k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/447.

(140)  Kar odraža povprečno vrednost 10 % najučinkovitejših obratov v letih 2016 in 2017 (t ekvivalenti CO2/t), kot je določeno v Prilogi k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/447.

(141)  Kar odraža povprečno vrednost 10 % najučinkovitejših obratov v letih 2016 in 2017 (t ekvivalenti CO2/t), kot je določeno v Prilogi k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/447.

(142)  Kar odraža povprečno vrednost 10 % najučinkovitejših obratov v letih 2016 in 2017 (t ekvivalenti CO2/t), kot je določeno v Prilogi k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/447.

(143)  Standard ISO 14067:2018, Toplogredni plini – Ogljični odtis izdelkov – Zahteve in smernice za merjenje (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.iso.org/standard/71206.html).

(144)  Standard ISO 14064-1:2018, Toplogredni plini – 1. del: Specifikacija z navodilom za količinsko določanje in poročanje o emisijah in odstranjevanju toplogrednih plinov na ravni organizacije (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.iso.org/standard/66453.html).

(145)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2017/2117 z dne 21. novembra 2017 o določitvi zaključkov o najboljših razpoložljivih tehnikah (BAT) v skladu z Direktivo 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta za proizvodnjo organskih kemikalij v velikih količinah (UL L 323, 7.12.2017, str. 1).

(146)  Izvedbeni sklep (EU) 2016/902.

(147)  Referenčni dokument o najboljših razpoložljivih tehnikah za proizvodnjo velikih količin anorganskih kemikalij – amoniaka, kislin in gnojil (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://eippcb.jrc.ec.europa.eu/sites/default/files/2019-11/lvic_ aaf.pdf).

(148)  Izvedbeni sklep (EU) 2016/902.

(149)  Izračunane v skladu z Uredbo (EU) 2019/331.

(150)  Kar odraža povprečno vrednost 10 % najučinkovitejših obratov v letih 2016 in 2017 (t ekvivalenti CO2/t), kot je določeno v Prilogi k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/447.

(151)  Referenčni dokument o najboljših razpoložljivih tehnikah za proizvodnjo velikih količin anorganskih kemikalij – amoniaka, kislin in gnojil (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://eippcb.jrc.ec.europa.eu/sites/default/files/2019-11/lvic_aaf.pdf).

(152)  Izvedbeni sklep (EU) 2016/902.

(153)  Standard ISO 14067:2018, Toplogredni plini – Ogljični odtis izdelkov – Zahteve in smernice za merjenje (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.iso.org/standard/71206.html).

(154)  Standard ISO 14064-1:2018, Toplogredni plini – 1. del: Specifikacija z navodilom za količinsko določanje in poročanje o emisijah in odstranjevanju toplogrednih plinov na ravni organizacije (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.iso.org/standard/66453.html).

(155)  Obnovljive surovine se nanašajo na biomaso, industrijske biološke odpadke ali komunalne biološke odpadke.

(156)  Referenčni dokument o najboljših razpoložljivih tehnikah za proizvodnjo polimerov (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://eippcb.jrc.ec.europa.eu/sites/default/files/2019-11/pol_bref_0807.pdf).

(157)  Izvedbeni sklep (EU) 2016/902.

(158)  Direktiva 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Okvirna direktiva o morski strategiji) (UL L 164, 25.6.2008, str. 19).

(159)  Sklep Komisije (EU) 2017/848 z dne 17. maja 2017 o merilih in metodoloških standardih na področju dobrega okoljskega stanja morskih voda ter specifikacijah in standardiziranih metodah za spremljanje ter presojo in razveljavitvi Sklepa 2010/477/EU (UL L 125, 18.5.2017, str. 43).

(160)  Praktične smernice za izvajanje tega merila so vsebovane v obvestilu Evropske komisije C(2020) 7730 final „Smernice o razvoju vetrne energije in naravovarstveni zakonodaji EU“ (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/docs/wind_farms_en.pdf).

(161)  Uredba (EU) št. 528/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2012 o dostopnosti na trgu in uporabi biocidnih proizvodov (UL L 167, 27.6.2012, str. 1).

(162)  Standard ISO 14067:2018, Toplogredni plini – Ogljični odtis izdelkov – Zahteve in smernice za merjenje (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.iso.org/standard/71206.html).

(163)  Standard ISO 14064-1:2018, Toplogredni plini – 1. del: Specifikacija z navodilom za količinsko določanje in poročanje o emisijah in odstranjevanju toplogrednih plinov na ravni organizacije (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.iso.org/standard/66453.html).

(164)  Javno dostopno spletno orodje, ki ga je razvilo mednarodno združenje za vodno energijo v sodelovanju z Unescovim oddelkom za globalne okoljske spremembe (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.hydropower.org/gres).

(165)  Praktične smernice so na voljo v Sporočilu Komisije C/2018/2619 „Smernice o zahtevah za vodno energijo v zvezi z naravovarstveno zakonodajo EU“ (UL C 213, 18.6.2018, str. 1).

(166)  Direktiva 2004/107/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o arzenu, kadmiju, živem srebru, niklju in policikličnih aromatskih ogljikovodikih v zunanjem zraku (UL L 23, 26.1.2005, str. 3).

(167)  Direktiva 2008/50/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2008 o kakovosti zunanjega zraka in čistejšem zraku za Evropo (UL L 152, 11.6.2008, str. 1).

(168)  Standard ISO 14067:2018, Toplogredni plini – Ogljični odtis izdelkov – Zahteve in smernice za merjenje (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.iso.org/standard/71206.html).

(169)  Standard ISO 14064-1:2018, Toplogredni plini – 1. del: Specifikacija z navodilom za količinsko določanje in poročanje o emisijah in odstranjevanju toplogrednih plinov na ravni organizacije (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.iso.org/standard/66453.html).

(170)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2017/1442 z dne 31. julija 2017 o določitvi zaključkov o najboljših razpoložljivih tehnikah (BAT) v skladu z Direktivo 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta za velike kurilne naprave (UL L 212, 17.8.2017, str. 1).

(171)  Direktiva (EU) 2015/2193 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o omejevanju emisij nekaterih onesnaževal iz srednje velikih kurilnih naprav v zrak (UL L 313, 28.11.2015, str. 1).

(172)  Izvedbeni sklep (EU) 2017/1442.

(173)  Direktiva 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o energetski učinkovitosti, spremembi direktiv 2009/125/ES in 2010/30/EU ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES (UL L 315, 14.11.2012, str. 1).

(174)  Direktiva 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (UL L 334, 17.12.2010, str. 17).

(175)  Izvedbeni sklep (EU) 2017/1442.

(176)  Končno tehnološko poročilo, ki je nastalo na podlagi izmenjave informacij z državami članicami, zadevnimi industrijskimi panogami in nevladnimi organizacijami, vsebuje tehnične informacije o najboljših razpoložljivih tehnologijah, ki se v srednje velikih kurilnih napravah uporabljajo za zmanjševanje njihovega vpliva na okolje, ter o ravneh emisij, ki jih je mogoče doseči z najboljšo razpoložljivo in nastajajočo tehnologijo, in s tem povezanih stroških (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://circabc.europa.eu/ui/group/06f33a94-9829-4eee-b187-21bb783a0fbf/library/9a99a632-9ba8-4cc0-9679-08d929afda59/details).

(177)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2018/1147 z dne 10. avgusta 2018 o določitvi zaključkov o najboljših razpoložljivih tehnikah (BAT) za obdelavo odpadkov v skladu z Direktivo 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 208, 17.8.2018, str. 38).

(178)  Uredba Komisije (EU) št. 548/2014 z dne 21. maja 2014 o izvajanju Direktive 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede majhnih, srednjih in velikih transformatorjev (UL L 152, 22.5.2014, str. 1).

(179)  CEI EN 50588-1 Močnostni transformatorji srednje moči 50 Hz z najvišjo napetostjo naprave do 36 kV.

(180)  Direktiva (EU) 2019/944 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o skupnih pravilih notranjega trga električne energije in spremembi Direktive 2012/27/EU (UL L 158, 14.6.2019, str. 125).

(181)  Okoljske, zdravstvene in varnostne smernice z dne 30. aprila 2007 (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.ifc.org/wps/wcm/connect/29f5137d-6e17-4660-b1f9-02bf561935e5/Final%2B-%2BGeneral%2BEHS%2BGuidelines.pdf?MOD=AJPERES&CVID=jOWim3p).

(182)  Priporočilo Sveta z dne 12. julija 1999 o omejevanju izpostavljanja javnosti elektromagnetnim poljem (od 0 Hz do 300 GHz) (1999/519/ES) (UL L 199, 30.7.1999, str. 59).

(183)  Smernice Mednarodne komisije za varstvo pred neionizirajočimi sevanji za omejevanje izpostavljenosti časovno spremenljivim električnim, magnetnim in elektromagnetnim poljem (do 300 GHz) iz leta 1998 (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.icnirp.org/cms/upload/publications/ICNIRPemfgdl.pdf).

(184)  Praktične smernice za izvajanje tega merila so vsebovane v obvestilu Evropske komisije C(2018) 2620 „Infrastruktura za prenos energije in naravovarstvena zakonodaja EU“ (UL C 213, 18.6.2018, str. 62).

(185)  Direktiva 2012/18/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi, ki spreminja in nato razveljavlja Direktivo Sveta 96/82/ES (UL L 197, 24.7.2012, str. 1).

(186)  Izvedbeni sklep (EU) 2018/1147.

(187)  Direktiva 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo (UL L 285, 31.10.2009, str. 10).

(188)  Uredba Komisije (EU) št. 206/2012 z dne 6. marca 2012 o izvajanju Direktive 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede zahtev za okoljsko primerno zasnovo klimatskih naprav in komfortnih ventilatorjev (UL L 72, 10.3.2012, str. 7), Uredba Komisije (EU) št. 813/2013 z dne 2. avgusta 2013 o izvajanju Direktive 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede zahtev za okoljsko primerno zasnovo grelnikov prostorov in kombiniranih grelnikov (UL L 239, 6.9.2013, str. 136) in Uredba Komisije (EU) 2016/2281 z dne 30. novembra 2016 o izvajanju Direktive 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo, glede zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov za toplozračno ogrevanje, izdelkov za hlajenje in visokotemperaturnih procesnih ohlajevalnikov ter ventilatorskih konvektorjev (UL L 346, 20.12.2016, str. 1).

(189)  Uredba Komisije (EU) št. 206/2012 z dne 6. marca 2012 o izvajanju Direktive 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede zahtev za okoljsko primerno zasnovo klimatskih naprav in komfortnih ventilatorjev (UL L 72, 10.3.2012, str. 7).

(190)  Soproizvodnja je opredeljena v členu 2(30) Direktive 2012/27/EU.

(191)  Soproizvodnja je opredeljena v členu 2(30) Direktive 2012/27/EU.

(192)  Soproizvodnja je opredeljena v členu 2(30) Direktive 2012/27/EU.

(193)  Standard ISO 14067:2018, Toplogredni plini – Ogljični odtis izdelkov – Zahteve in smernice za merjenje (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.iso.org/standard/71206.html).

(194)  Standard ISO 14064-1:2018, Toplogredni plini – 1. del: Specifikacija z navodilom za količinsko določanje in poročanje o emisijah in odstranjevanju toplogrednih plinov na ravni organizacije (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.iso.org/standard/66453.html).

(195)  Izvedbeni sklep (EU) 2017/1442.

(196)  Izvedbeni sklep (EU) 2017/1442.

(197)  Končno tehnološko poročilo, ki je nastalo na podlagi izmenjave informacij z državami članicami, zadevnimi industrijskimi panogami in nevladnimi organizacijami, vsebuje tehnične informacije o najboljših razpoložljivih tehnologijah, ki se v srednje velikih kurilnih napravah uporabljajo za zmanjševanje njihovega vpliva na okolje, ter o ravneh emisij, ki jih je mogoče doseči z najboljšo razpoložljivo in nastajajočo tehnologijo, in s tem povezanih stroških (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://circabc.europa.eu/ui/group/06f33a94-9829-4eee-b187-21bb783a0fbf/library/9a99a632-9ba8-4cc0-9679-08d929afda59/details).

(198)  Izvedbeni sklep (EU) 2018/1147.

(199)  Standard ISO 14067:2018, Toplogredni plini – Ogljični odtis izdelkov – Zahteve in smernice za merjenje (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.iso.org/standard/71206.html).

(200)  Standard ISO 14064-1:2018, Toplogredni plini – 1. del: Specifikacija z navodilom za količinsko določanje in poročanje o emisijah in odstranjevanju toplogrednih plinov na ravni organizacije (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.iso.org/standard/66453.html).

(201)  Izvedbeni sklep (EU) 2017/1442.

(202)  Izvedbeni sklep (EU) 2017/1442.

(203)  Končno tehnološko poročilo, ki je nastalo na podlagi izmenjave informacij z državami članicami, zadevnimi industrijskimi panogami in nevladnimi organizacijami, vsebuje tehnične informacije o najboljših razpoložljivih tehnologijah, ki se v srednje velikih kurilnih napravah uporabljajo za zmanjševanje njihovega vpliva na okolje, ter o ravneh emisij, ki jih je mogoče doseči z najboljšo razpoložljivo in nastajajočo tehnologijo, in s tem povezanih stroških (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://circabc.europa.eu/ui/group/06f33a94-9829-4eee-b187-21bb783a0fbf/library/9a99a632-9ba8-4cc0-9679-08d929afda59/details).

(204)  Izvedbeni sklep (EU) 2018/1147.

(205)  Infrastrukturni indeks vodnih izgub je izračunan kot tekoče letne realne izgube/neizogibne letne realne izgube: tekoče letne realne izgube pomenijo količino vode, ki je dejansko izgubljena iz distribucijskega omrežja (tj. ni dobavljena končnim uporabnikom). Pri neizogibnih letnih realnih izgubah se upošteva, da bo v vodovodnem omrežju vedno prihajalo do določene mere iztekanja. Neizogibne letne realne izgube se izračunajo na podlagi dejavnikov, kot so dolžina omrežja, število servisnih priključkov in tlak, pri katerem omrežje deluje.

(206)  Direktiva (EU) 2020/2184 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi (prenovitev) (UL L 435, 23.12.2020, str. 1).

(207)  Infrastrukturni indeks vodnih izgub je izračunan kot tekoče letne realne izgube/neizogibne letne realne izgube: tekoče letne realne izgube pomenijo količino vode, ki je dejansko izgubljena iz distribucijskega omrežja (tj. ni dobavljena končnim uporabnikom). Pri neizogibnih letnih realnih izgubah se upošteva, da bo v vodovodnem omrežju vedno prihajalo do določene mere iztekanja. Neizogibne letne realne izgube se izračunajo na podlagi dejavnikov, kot so dolžina omrežja, število servisnih priključkov in tlak, pri katerem omrežje deluje.

(208)  Na primer v skladu s Smernicami IPCC za nacionalne evidence toplogrednih plinov za čiščenje odpadnih voda (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.ipcc-nggip.iges.or.jp/public/2019rf/pdf/5_Volume5/19R_V5_6_Ch06_Wastewater.pdf).

(209)  Kot je opredeljeno v Prilogi II k Uredbi (EU) 2020/741 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 2020 o minimalnih zahtevah za ponovno uporabo vode (UL L 177, 5.6.2020, str. 32).

(210)  Direktiva Sveta 91/271/EGS z dne 21. maja 1991 o čiščenju komunalne odpadne vode (UL L 135, 30.5.1991, str. 40).

(211)  Direktiva Sveta 86/278/EGS z dne 12. junija 1986 o varstvu okolja, zlasti tal, kadar se blato iz čistilnih naprav uporablja v kmetijstvu (UL L 181, 4.7.1986, str. 6).

(212)  Kot je opredeljeno v Prilogi II k Uredbi (EU) 2020/741 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 2020 o minimalnih zahtevah za ponovno uporabo vode (UL L 177, 5.6.2020, str. 32).

(213)  V Uniji je dejavnost v skladu s členom 10(3) Direktive 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (UL L 312, 22.11.2008, str. 3) ter nacionalno zakonodajo in načrti ravnanja z odpadki.

(214)  Izvedbeni sklep (EU) 2018/1147.

(215)  Kot so opredeljeni v členu 3(4) Direktive 2008/98/ES.

(216)  Kot so opredeljene v členu 2(40) Direktive (EU) 2018/2001.

(217)  Izvedbeni sklep (EU) 2018/1147.

(218)  Kot so opredeljeni v členu 3(4) Direktive 2008/98/ES.

(219)  Izvedbeni sklep (EU) 2018/1147.

(220)  
  „Odlagališče“ je opredeljeno v členu 2(g) Direktive Sveta 1999/31/ES z dne 26. aprila 1999 o odlaganju odpadkov na odlagališčih (UL L 182, 16.7.1999, str. 1).

(221)  Kot so opredeljeni v členu 5(3) Direktive 1999/31/ES.

(222)  
  „Bioplin“ je opredeljen v členu 2(28) Direktive 2012/2018/EU.

(223)  Direktiva Sveta 1999/31/ES z dne 26. aprila 1999 o odlaganju odpadkov na odlagališčih (UL L 182, 16.7.1999, str. 1).

(224)  Direktiva 2009/31/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o geološkem shranjevanju ogljikovega dioksida in spremembi Direktive Sveta 85/337/EGS, direktiv 2000/60/ES, 2001/80/ES, 2004/35/ES, 2006/12/ES, 2008/1/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe (ES) št. 1013/2006 (UL L 140, 5.6.2009, str. 114).

(225)  Standard ISO 27914:2017, Zajemanje, transport in geološko shranjevanje ogljikovega dioksida – Geološko shranjevanje (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.iso.org/standard/64148.html).

(226)  Uredba (EU) 2016/1628 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. septembra 2016 o zahtevah v zvezi z mejnimi vrednostmi emisij plinastih in trdnih onesnaževal in homologacijo za motorje z notranjim izgorevanjem za necestno mobilno mehanizacijo, o spremembi uredb (EU) št. 1024/2012 in (EU) št. 167/2013 ter o spremembi in razveljavitvi Direktive 97/68/ES (UL L 252, 16.9.2016, str. 53).

(227)  To vključuje avtobuse, katerih karoserija je razvrščena kot „CE“ (nizkopodno enonivojsko vozilo), „CF“ (nizkopodno dvonivojsko vozilo), „CG“ (zgibno nizkopodno enonivojsko vozilo), „CH“ (zgibno nizkopodno dvonivojsko vozilo), „CI“ (enonivojsko vozilo z odprtim zgornjim delom) ali „CJ“ (dvonivojsko vozilo z odprtim zgornjim delom), kot je določeno v točki 3 dela C Priloge I k Uredbi (EU) 2018/858.

(228)  Iz člena 4(1)(a) Uredbe (EU) 2018/858.

(229)  Iz točke 3 dela C Priloge I k Uredbi (EU) 2018/858.

(230)  Do 31. decembra 2021 Euro VI, stopnja E, kot je določeno v Uredbi (ES) št. 595/2009.

(231)  Uredba (EU) 2020/740 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 2020 o označevanju pnevmatik glede na izkoristek goriva in druge parametre, spremembi Uredbe (EU) 2017/1369 ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1222/2009 (UL L 177, 5.6.2020, str. 1).

(232)  Iz člena 4(1)(a)(i) Uredbe (EU) 2018/858.

(233)  Iz člena 4(1)(b)(i) Uredbe (EU) 2018/858.

(234)  Uredba (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2007 o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil (UL L 171, 29.6.2007, str. 1).

(235)  Iz člena 4(1) Uredbe (EU) 2018/858.

(236)  Kot je opredeljeno v Prilogi I k Direktivi Evropskega parlamenta in Sveta 2005/64/ES z dne 26. oktobra 2005 o homologaciji motornih vozil glede na njihovo ponovno uporabnost, možnost recikliranja in predelave ter o spremembi Direktive Sveta 70/156/EGS (UL L 310, 25.11.2005, str. 10).

(237)  Uredba Komisije (EU) 2018/1832 z dne 5. novembra 2018 o spremembi Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta, Uredbe Komisije (ES) št. 692/2008 in Uredbe Komisije (EU) 2017/1151 zaradi izboljšanja preskusov in postopkov za homologacijo emisij iz lahkih potniških in gospodarskih vozil, vključno s tistimi za skladnost v prometu in dejanske emisije, ki nastajajo med vožnjo, ter zaradi uvedbe naprav za spremljanje porabe goriva in električne energije (UL L 301, 27.11.2018, str. 1).

(238)  Direktiva 2009/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju čistih vozil za cestni prevoz v podporo nizkoemisijski mobilnosti (UL L 120, 15.5.2009, str. 5).

(239)  Uredba (EU) št. 540/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o ravni hrupa motornih vozil in nadomestnih sistemih za dušenje zvoka ter o spremembi Direktive 2007/46/ES ter razveljavitvi Direktive 70/157/EGS (UL L 158, 27.5.2014, str. 131).

(240)  Iz člena 4(1)(b)(ii) Uredbe (EU) 2018/858.

(241)  Iz člena 4(1)(b)(iii) Uredbe (EU) 2018/858.

(242)  Iz Direktive (ES) št. 595/2009.

(243)  Iz Priloge I k Direktivi 2005/64/ES.

(244)  Uredba Komisije (EU) št. 582/2011 z dne 25. maja 2011 o izvajanju in spremembi Uredbe (ES) št. 595/2009 Evropskega parlamenta in Sveta glede emisij iz težkih vozil (Euro VI) in o spremembi prilog I in III k Direktivi 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 167, 25.6.2011, str. 1).

(245)  Operativni kazalnik energijske učinkovitosti je opredeljen kot razmerje mase CO2, izpuščenega na enoto opravljene prevozne dejavnosti. To je reprezentativna vrednost energijske učinkovitosti delovanja ladje v povezanem časovnem obdobju, ki pomeni splošni vzorec trgovanja plovila. Smernice o tem, kako izračunati ta kazalnik, so v dokumentu MEPC.1/Circ. 684 IMO.

(246)  Projektni indeks energijske učinkovitosti (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): http://www.imo.org/fr/MediaCentre/HotTopics/GHG/Pages/EEDI.aspx).

(247)  Zahteve projektnega indeksa energijske učinkovitosti, ki jih je na 75. srečanju sprejel Odbor za varstvo morskega okolja Mednarodne pomorske organizacije. Za plovila, ki se razvrščajo med tipe ladij, opredeljene v pravilu 2 Priloge VI h konvenciji MARPOL, vendar se v skladu z navedenim pravilom ne štejejo za novo ladjo, se lahko predloži dosežena vrednost projektnega indeksa energijske učinkovitosti, prostovoljno izračunana v skladu s poglavjem 4 Priloge VI h konvenciji MARPOL, ti izračuni pa se preverijo v skladu s poglavjem 2 Priloge VI h konvenciji MARPOL.

(248)  Goriva, ki izpolnjujejo tehnična merila za pregled iz oddelkov 3.10 in 4.13 te priloge.

(249)  Uredba (EU) št. 1257/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 o recikliranju ladij in spremembi Uredbe (ES) št. 1013/2006 in Direktive 2009/16/ES (UL L 330, 10.12.2013, str. 1).

(250)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/2323 o pripravi evropskega seznama obratov za recikliranje ladij v skladu z Uredbo (EU) št. 1257/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o recikliranju ladij (UL L 345, 20.12.2016, str. 119).

(251)  Direktiva (EU) 2019/883 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o pristaniških sprejemnih zmogljivostih za oddajo odpadkov z ladij, spremembi Direktive 2010/65/EU in razveljavitvi Direktive 2000/59/ES (UL L 151, 7.6.2019, str. 116).

(252)  Direktiva (EU) 2016/802 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 glede zmanjšanja vsebnosti žvepla v nekaterih vrstah tekočega goriva (UL L 132, 21.5.2016, str. 58).

(253)  (Različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): http://www.imo.org/en/OurWork/Environment/PollutionPrevention/AirPollution/Pages/Sulphur-oxides-(SOx)-%E2%80%93-Regulation-14.aspx).

(254)  Kar zadeva razširitev zahtev, ki veljajo za območje nadzora nad emisijami, na druga morja EU, države, ki mejijo na Sredozemsko morje, razpravljajo o vzpostavitvi ustreznega območja nadzora nad emisijami v skladu s pravnim okvirom Barcelonske konvencije.

(255)  (Različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): http://www.imo.org/en/OurWork/Environment/PollutionPrevention/AirPollution/Pages/Nitrogen-oxides-(NOx)-–-Regulation-13.aspx).

(256)  V morjih Unije se zahteva od leta 2021 uporablja za Baltsko in Severno morje.

(257)  Mednarodna konvencija o nadzoru škodljivih sistemov proti obraščanju na ladjah z dne 5. oktobra 2001.

(258)  Smernice IMO za nadzor in upravljanje biološkega obraščanja ladij, da se čim bolj omeji prenos invazivnih vodnih vrst, resolucija MEPC.207(62).

(259)  Smernice IMO za zmanjšanje podvodnega hrupa zaradi trgovskega ladijskega prometa za odpravo škodljivih vplivov na morske organizme (MEPC.1/Circ.833).

(260)  Projektni indeks energijske učinkovitosti (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): http://www.imo.org/fr/MediaCentre/HotTopics/GHG/Pages/EEDI.aspx).

(261)  Zahteve projektnega indeksa energijske učinkovitosti, ki jih je na 75. srečanju sprejel Odbor za varstvo morskega okolja Mednarodne pomorske organizacije. Za plovila, ki se razvrščajo med tipe ladij iz Priloge VI k Uredbi 2 konvencije MARPOL, vendar se v skladu s to uredbo ne štejejo za novo ladjo, se lahko predloži dosežena vrednost projektnega indeksa energijske učinkovitosti, prostovoljno izračunana v skladu s poglavjem 4 Priloge VI h konvenciji MARPOL, ta izračun pa se lahko preveri v skladu s poglavjem 2 Priloge VI h konvenciji MARPOL.

(262)  Goriva, ki izpolnjujejo tehnična merila za pregled iz oddelkov 3.10 in 4.13 te priloge.

(263)  Kar zadeva razširitev zahtev, ki veljajo za območje nadzora nad emisijami, na druga morja EU, države, ki mejijo na Sredozemsko morje, razpravljajo o vzpostavitvi ustreznega območja nadzora nad emisijami v skladu s pravnim okvirom Barcelonske konvencije.

(264)  V morjih Unije se zahteva od leta 2021 uporablja za Baltsko in Severno morje.

(265)  Smernice IMO za nadzor in upravljanje biološkega obraščanja ladij, da se čim bolj omeji prenos invazivnih vodnih vrst, resolucija MEPC.207(62).

(266)  Smernice IMO za zmanjšanje podvodnega hrupa zaradi trgovskega ladijskega prometa za odpravo škodljivih vplivov na morske organizme (MEPC.1/Circ.833).

(267)  Kar zadeva razširitev zahtev, ki veljajo za območje nadzora nad emisijami, na druga morja EU, države, ki mejijo na Sredozemsko morje, razpravljajo o vzpostavitvi ustreznega območja nadzora nad emisijami v skladu s pravnim okvirom Barcelonske konvencije.

(268)  V morjih Unije se zahteva od leta 2021 uporablja za Baltsko in Severno morje.

(269)  Smernice IMO za nadzor in upravljanje biološkega obraščanja ladij, da se čim bolj omeji prenos invazivnih vodnih vrst, resolucija MEPC.207(62).

(270)  Smernice IMO za zmanjšanje podvodnega hrupa zaradi trgovskega ladijskega prometa za odpravo škodljivih vplivov na morske organizme (MEPC.1/Circ.833).

(271)  Odločba Komisije 2000/532/ES z dne 3. maja 2000 o nadomestitvi Odločbe 94/3/ES o oblikovanju seznama odpadkov skladno s členom 1(a) Direktive Sveta 75/442/EGS o odpadkih in Odločbe Sveta 94/904/ES o oblikovanju seznama nevarnih odpadkov skladno s členom 1(4) Direktive Sveta 91/689/EGS o nevarnih odpadkih (UL L 226, 6.9.2000, str. 3).

(272)  Protokol EU za ravnanje z gradbenimi odpadki in odpadki iz rušenja objektov (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://ec.europa.eu/growth/content/eu-construction-and-demolition-waste-protocol-0_en).

(273)  V skladu s členom 3(11) Direktive 34/2012/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja (UL L 343, 14.12.2012, str. 32).

(274)  Direktiva (EU) 2016/797 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o interoperabilnosti železniškega sistema v Evropski uniji (UL L 138, 26.5.2016, str. 44).

(275)  V skladu z Uredbo (EU) št. 1315/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o smernicah Unije za razvoj vseevropskega prometnega omrežja in razveljavitvi Sklepa št. 661/2010/EU (UL L 348, 20.12.2013, str. 1).

(276)  Protokol EU za ravnanje z gradbenimi odpadki in odpadki iz rušenja objektov (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://ec.europa.eu/growth/content/eu-construction-and-demolition-waste-protocol-0_en).

(277)  Direktiva 2002/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2002 o ocenjevanju in upravljanju okoljskega hrupa (UL L 189, 18.7.2002, str. 12).

(278)  Protokol EU za ravnanje z gradbenimi odpadki in odpadki iz rušenja objektov (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://ec.europa.eu/growth/content/eu-construction-and-demolition-waste-protocol-0_en).

(279)  Protokol EU za ravnanje z gradbenimi odpadki in odpadki iz rušenja objektov (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://ec.europa.eu/growth/content/eu-construction-and-demolition-waste-protocol-0_en).

(280)  Protokol EU za ravnanje z gradbenimi odpadki in odpadki iz rušenja objektov (https://ec.europa.eu/growth/content/eu-construction-and-demolition-waste-protocol-0_en).

(281)  Izračunana količina energije, potrebna za zadovoljitev potreb po energiji, povezanih z običajno uporabo stavbe, izražena s številčnim kazalnikom celotne porabe primarne energije v kWh/m2 na leto na podlagi ustrezne nacionalne metodologije za izračun in kot je navedena v energijski izkaznici.

(282)  Direktiva 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o energetski učinkovitosti stavb (UL L 153, 18.6.2010, str. 13).

(283)  Za stanovanjske stavbe se preskušanje izvede za reprezentativni sklop vrst stanovanj.

(284)  Preskušanje se izvede v skladu s standardom EN13187 (Toplotne značilnosti stavb – Kvalitativno zaznavanje toplotnih nepravilnosti v ovoju zgradbe – Infrardeča metoda) in standardom EN 13829 (Toplotne značilnosti stavb – Ugotavljanje tesnosti obodnih konstrukcij – Metoda tlačne razlike z uporabo ventilatorja) ali enakovrednimi standardi, ki jih sprejme ustrezni organ za nazor gradnje v državi, kjer se nahaja stavba.

(285)  Za stanovanjske stavbe se izračun in razkritje izvedeta za reprezentativen sklop vrst stanovanj.

(286)  Potencial globalnega segrevanja se sporoči kot številčni kazalnik za vsako fazo življenjskega cikla in je izražen v kg CO2e/m2 (notranje uporabne tlorisne površine) kot povprečje enega leta 50-letnega obdobja iz referenčne študije. Izbira podatkov, opredelitev scenarija in izračuni se izvedejo v skladu s standardom EN 15978 (BS EN 15978:2011. Trajnostnost gradbenih objektov – Vrednotenje učinkov ravnanja z okoljem v stavbah – Računska metoda). Obseg gradbenih elementov in tehnične opreme ustreza opredelitvi v skupnem okviru EU Level(s) za kazalnik 1.2. Če obstaja nacionalno orodje za izračun ali se zahteva za razkritja ali pridobitev gradbenih dovoljenj, se lahko ustrezno orodje uporabi za zagotovitev zahtevanega razkritja. Druga orodja za izračun se lahko uporabijo, če izpolnjujejo minimalna merila iz skupnega okvira EU Level(s) (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://susproc.jrc.ec.europa.eu/product-bureau/product-groups/412/documents), glej navodila za uporabnike za kazalnik 1.2.

(287)  Protokol EU za ravnanje z gradbenimi odpadki in odpadki iz rušenja objektov (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://ec.europa.eu/growth/content/eu-construction-and-demolition-waste-protocol-0_en).

(288)  Standard ISO 20887:2020, Trajnostnost stavb in gradbenih inženirskih objektov – Zasnova za razstavljanje in prilagodljivost – Načela, zahteve in navodila (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.iso.org/standard/69370.html).

(289)  To se nanaša na barve in lake, stropne ploščice, talne obloge, vključno z njimi povezanimi lepili in tesnilnimi masami, notranjo izolacijo in obdelavo notranjih površin, na primer za odpravo vlage in plesni.

(290)  Standard CEN/TS 16516: 2013, Gradbeni proizvodi – Ocenjevanje sproščanja nevarnih snovi – Določanje emisije v notranji zrak.

(291)  Standard ISO 16000-3:2011, Notranji zrak – Del 3: Določevanje formaldehida in drugih karbonilnih spojin v notranjem zraku in zraku v preskusnih komorah – Metoda aktivnega vzorčenja (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.iso.org/standard/51812.html).

(292)  Mejne vrednosti emisij za rakotvorne hlapne organske spojine se nanašajo na 28-dnevno preskusno obdobje.

(293)  Serija standardov ISO 18400, Kakovost tal – Vzorčenje.

(294)  JRC ESDCA, LUCAS: Statistično raziskovanje rabe in pokrovnosti tal (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://esdac.jrc.ec.europa.eu/projects/lucas).

(295)  IUCN, Evropski rdeči seznam ogroženih vrst IUCN (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.iucn.org/regions/europe/our-work/biodiversity-conservation/european-red-list-threatened-species).

(296)  IUCN, Evropski rdeči seznam ogroženih vrst IUCN (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.iucnredlist.org).

(297)  Zemljišče, katerega površina presega 0,5 hektara, z drevesi, ki so višja od 5 metrov, in zastrtostjo, večjo od 10 %, ali drevesi, ki lahko navedene mejne vrednosti dosežejo in situ. Ne vključuje zemljišč, ki so pretežno v kmetijski ali urbani rabi, Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo: Globalna ocena gozdnih virov za leto 2020. Izrazi in opredelitev pojmov (FAO Global Forest Resources Assessment 2020. Terms and definitions) (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(298)  Kot so določene v nacionalnih in regionalnih gradbenih predpisih, ki se uporabljajo za „večje prenove“, s katerimi se izvaja Direktiva 2010/31/EU. Energijska učinkovitost stavbe ali prenovljenega dela, ki se izboljša, izpolnjuje stroškovno optimalne minimalne zahteve glede energijske učinkovitosti v skladu s to direktivo.

(299)  Prvotne potrebe po primarni energiji in ocenjeno izboljšanje temeljijo na tehničnem pregledu stavbe, energetskem pregledu, ki ga izvede akreditiran neodvisni strokovnjak, ali kateri koli drugi pregledni in sorazmerni metodi ter se potrdi z energijsko izkaznico. 30-odstotno izboljšanje je rezultat dejanskega zmanjšanja potreb po primarni energiji (pri čemer se ne upoštevajo zmanjšanja neto potreb po primarni energiji zaradi obnovljivih virov energije) in se lahko doseže z zaporedjem ukrepov v največ treh letih.

(300)  Protokol EU za ravnanje z gradbenimi odpadki in odpadki iz rušenja objektov (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://ec.europa.eu/growth/content/eu-construction-and-demolition-waste-protocol-0_en).

(301)  Standard ISO 20887:2020, Trajnostnost stavb in gradbenih inženirskih objektov – Zasnova za razstavljanje in prilagodljivost – Načela, zahteve in navodila (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.iso.org/standard/69370.html).

(302)  To se nanaša na barve in lake, stropne ploščice, talne obloge, vključno z njimi povezanimi lepili in tesnilnimi masami, notranjo izolacijo in obdelavo notranjih površin (na primer za odpravo vlage in plesni).

(303)  Standard ISO 16000-3:2011, Notranji zrak – Del 3: Določevanje formaldehida in drugih karbonilnih spojin v notranjem zraku in zraku v preskusnih komorah – Metoda aktivnega vzorčenja (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.iso.org/standard/51812.html).

(304)  Mejne vrednosti emisij za rakotvorne hlapne organske spojine se nanašajo na 28-dnevno preskusno obdobje.

(305)  To se lahko dokaže, na primer, z obstojem pogodbe o zagotavljanju prihranka energije ali sistema za avtomatizacijo in nadzor stavb v skladu s členoma 14(4) in 15(4) Direktive 2010/31/EU.

(306)  Podatkovni centri vključujejo naslednjo opremo: opremo in storitve IKT; hladilno opremo; električno opremo podatkovnih centrov; opremo za distribucijo električne energije v podatkovnih centrih; stavbe podatkovnih centrov; sisteme spremljanja.

(307)  Najnovejša različica evropskega kodeksa ravnanja za energijsko učinkovitost podatkovnih centrov je najnovejša različica, objavljena na spletnem mestu evropske platforme za energijsko učinkovitost (E3P) Skupnega raziskovalnega središča, https://e3p.jrc.ec.europa.eu/communities/data-centres-code-conduct, pri čemer velja šestmesečno prehodno obdobje, ki se začne z dnem objave (različica iz leta 2021 je na voljo na https://e3p.jrc.ec.europa.eu/publications/2021-best-practice-guidelines-eu-code-conduct-data-centre-energy-efficiency).

(308)  Ki sta ga 1. julija 2019 izdala Evropski odbor za standardizacijo (CEN) in Evropski odbor za elektrotehniško standardizacijo (CENELEC) (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.cenelec.eu/dyn/www/f?p=104:110:508227404055501::::FSP_ORG_ID,FSP_PROJECT,FSP_LANG_ID:1258297,65095,25).

(309)  Direktiva 2011/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o omejevanju uporabe nekaterih nevarnih snovi v električni in elektronski opremi (UL L 174, 1.7.2011, str. 88).

(310)  Direktiva 2012/19/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. julija 2012 o odpadni električni in elektronski opremi (OEEO) (UL L 197, 24.7.2012, str. 38).

(311)  Standard ETSI ES 203 199, Okoljsko inženirstvo; Metodologija za okoljsko oceno življenjskega cikla blaga, omrežij in storitev informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.etsi.org/deliver/etsi_es/203100_203199/203199/01.03.00_50/es_203199v010300m.pdf). Standard ETSI ES 203 199 ustreza standardu ITU–T L.1410.

(312)  Standard ISO 14067:2018, Toplogredni plini – Ogljični odtis izdelkov – Zahteve in smernice za merjenje (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.iso.org/standard/71206.html).

(313)  Standard ISO 14064-2:2019, Toplogredni plini – Del 2: Specifikacija z navodilom za količinsko določanje, spremljanje in poročanje o povečanem zmanjševanju ali odstranjevanju emisij toplogrednih plinov na ravni projekta (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.iso.org/standard/66454.html).

(314)  V skladu s Prilogo G splošnih prilog k DELOVNEMU PROGRAMU OBZORJE 2020 ZA OBDOBJE 2016–2017, str. 29 (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://ec.europa.eu/research/participants/data/ref/h2020/other/wp/2016-2017/annexes/h2020-wp1617-annex-ga_en.pdf).

(315)  Kar odraža povprečno vrednost 10 % najučinkovitejših obratov v letih 2016 in 2017 (t ekvivalenti CO2/t), kot je določeno v Prilogi k Izvedbeni uredbi (EU) 2021/447.

(316)  Standard ISO 14067:2018, Toplogredni plini – Ogljični odtis izdelkov – Zahteve in smernice za merjenje (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.iso.org/standard/71206.html).

(317)  Standard ISO 14064-1:2018, Toplogredni plini – 1. del: Specifikacija z navodilom za količinsko določanje in poročanje o emisijah in odstranjevanju toplogrednih plinov na ravni organizacije (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.iso.org/standard/66453.html.)

(318)  Standard ISO 14067:2018, Toplogredni plini – Ogljični odtis izdelkov – Zahteve in smernice za merjenje (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.iso.org/standard/71206.html).

(319)  Standard ISO 14064-1:2018, Toplogredni plini – 1. del: Specifikacija z navodilom za količinsko določanje in poročanje o emisijah in odstranjevanju toplogrednih plinov na ravni organizacije (različica z dne (različica z dne 4. junija 2021): https://www.iso.org/standard/66453.html).

---

Dodatek A

SPLOŠNA MERILA ZA NEBISTVENO ŠKODOVANJE PRILAGAJANJU PODNEBNIM SPREMEMBAM

I.   Merila

| Izmed tveganj, navedenih v preglednici iz oddelka II tega dodatka, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v oddelku II tega dodatka bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- |

Izmed tveganj, navedenih v preglednici iz oddelka II tega dodatka, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v oddelku II tega dodatka bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v oddelku II tega dodatka, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v oddelku II tega dodatka, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (1) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (1) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (2), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (3) ali plačljivimi modeli.

Za obstoječe dejavnosti in nove dejavnosti, ki uporabljajo obstoječa fizična sredstva, gospodarski subjekt v največ petih letih izvede fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki zmanjšujejo največja opredeljena fizična podnebna tveganja, pomembna za navedeno dejavnost. Ustrezno se pripravi prilagoditveni načrt za izvedbo navedenih rešitev.

Za nove dejavnosti in obstoječe dejavnosti, ki uporabljajo novozgrajena fizična sredstva, gospodarski subjekt vključi prilagoditvene rešitve, ki zmanjšujejo največja opredeljena fizična podnebna tveganja, pomembna za navedeno dejavnost, v fazi zasnove in gradnje ter jih izvede pred začetkom operacij.

Izvedene prilagoditvene rešitve ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja, so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi strategijami in načrti prilagajanja ter upoštevajo uporabo sonaravnih rešitev (4) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (5).

II.   Klasifikacija nevarnosti, povezanih s podnebjem (6)

| | Povezane s temperaturo | Povezane z vetrom | Povezane z vodo | Povezane s trdo maso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kronične | Spremembe temperature (zrak, sladka voda, morska voda) | Spremembe vzorcev vetra | Spremembe vzorcev in vrst padavin (dež, toča, sneg/led) | Obalna erozija |
| Vročinski stres | | Variabilnost padavin ali hidrološka variabilnost | Degradacija prsti |
| Variabilnost temperature | | Zakisanje oceanov | Erozija prsti |
| Taljenje permafrosta | | Vdor slane vode | Soliflukcija |
| | | Dvig morske gladine | |
| | | Vodni stres | |
| Akutne | Vročinski val | Ciklon, hurikan, tajfun | Suša | Plaz |
| Hladni val/pozeba | Vihar (vključno s snežnimi meteži, prašnimi in peščenimi viharji) | Močne padavine (dež, toča, sneg/led) | Zemeljski plaz |
| Požar v naravi | Tornado | Poplava (obalna in rečna poplava, poplava zalednih vod in podzemne vode) | Pogrezanje tal |
| | | Prelitje ledeniškega jezera | |

Povezane s temperaturo

Povezane z vetrom

Povezane z vodo

Povezane s trdo maso

Kronične

Spremembe temperature (zrak, sladka voda, morska voda)

Spremembe vzorcev vetra

Spremembe vzorcev in vrst padavin (dež, toča, sneg/led)

Obalna erozija

Vročinski stres

Variabilnost padavin ali hidrološka variabilnost

Degradacija prsti

Variabilnost temperature

Zakisanje oceanov

Erozija prsti

Taljenje permafrosta

Vdor slane vode

Soliflukcija

Dvig morske gladine

Vodni stres

Akutne

Vročinski val

Ciklon, hurikan, tajfun

Suša

Plaz

Hladni val/pozeba

Vihar (vključno s snežnimi meteži, prašnimi in peščenimi viharji)

Močne padavine (dež, toča, sneg/led)

Zemeljski plaz

Požar v naravi

Tornado

Poplava (obalna in rečna poplava, poplava zalednih vod in podzemne vode)

Pogrezanje tal

Prelitje ledeniškega jezera

---

(1)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(2)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(3)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(4)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/research/environment/index.cfm?pg=nbs).

(5)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(6)  Seznam nevarnosti, povezanih s podnebjem, v tej preglednici ni izčrpen in je zgolj okvirni seznam najbolj razširjenih nevarnosti, ki predstavljajo minimalni nabor nevarnosti, ki jih je treba upoštevati pri oceni podnebnih tveganj in ranljivosti.

---

Dodatek B

SPLOŠNA MERILA ZA NEBISTVENO ŠKODOVANJE TRAJNOSTNI RABI TER VARSTVU VODNIH IN MORSKIH VIROV

Tveganja degradacije okolja, povezana z ohranjanjem kakovosti vode in preprečevanjem vodnega stresa, se opredelijo in obravnavajo s ciljem doseganja dobrega stanja voda in dobrega ekološkega potenciala, kot sta opredeljena v členu 2(22) in (23) Uredbe (EU) 2020/852, v skladu z Direktivo 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (1) ter načrtom upravljanja rabe in varstva voda, ki se na njeni podlagi pripravi za morebiti prizadeta vodna telesa v posvetovanju z ustreznimi deležniki.

Če se presoja vplivov na okolje izvede v skladu z Direktivo 2011/92/EU Evropskega parlamenta in Sveta (2) in vključuje presojo vpliva na vodo v skladu z Direktivo 2000/60/ES, se dodatna presoja vpliva na vodo ne zahteva, če so bila ugotovljena tveganja obravnavana.

---

(1)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1).

Za dejavnosti v tretjih državah se to izvede v skladu z veljavnim nacionalnim pravom ali mednarodnimi standardi, namenjenimi doseganju enakovrednih ciljev dobrega vodnega stanja in dobrega ekološkega potenciala, z enakovrednimi postopkovnimi pravili in pravili materialnega prava, tj. z načrtom upravljanja rabe in varstva voda, pripravljenim v posvetovanju z ustreznimi deležniki, ki zagotavlja, da 1) se oceni vpliv dejavnosti na ugotovljeno stanje ali ekološki potencial morebiti prizadetih vodnih teles in 2) se prepreči poslabšanje ali onemogočitev dobrega stanja / ekološkega potenciala oziroma, kadar to ni mogoče, 3) se to utemelji s pomanjkanjem boljših okoljskih alternativ, ki niso nesorazmerno drage / tehnično neizvedljive, pri čemer so izvedeni vsi praktični koraki za ublažitev škodljivega vpliva na stanje vodnega telesa.

(2)  Direktiva 2011/92/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (UL L 26, 28.1.2012, str. 1).

---

Dodatek C

SPLOŠNA MERILA ZA NEBISTVENO ŠKODOVANJE PREPREČEVANJU IN NADZOROVANJU ONESNAŽEVANJA V ZVEZI Z UPORABO IN PRISOTNOSTJO KEMIKALIJ

| Dejavnost ne povzroča proizvajanja, dajanja na trg ali uporabe:






  (a) | snovi, samostojno, v zmeseh ali v izdelkih, navedenih v Prilogi I ali II k Uredbi (EU) 2019/1021 Evropskega parlamenta in Sveta (1), z izjemo snovi, ki so prisotne kot nenamerna sled onesnaževala; |
| --- | --- |

Dejavnost ne povzroča proizvajanja, dajanja na trg ali uporabe:

(a)

snovi, samostojno, v zmeseh ali v izdelkih, navedenih v Prilogi I ali II k Uredbi (EU) 2019/1021 Evropskega parlamenta in Sveta (1), z izjemo snovi, ki so prisotne kot nenamerna sled onesnaževala;

| (b) | živega srebra in živosrebrovih spojin, njihovih zmesi in proizvodov, ki vsebujejo dodano živo srebro, kot so opredeljeni v členu 2 Uredbe (EU) 2017/852 Evropskega parlamenta in Sveta (2); |
| --- | --- |

(b)

živega srebra in živosrebrovih spojin, njihovih zmesi in proizvodov, ki vsebujejo dodano živo srebro, kot so opredeljeni v členu 2 Uredbe (EU) 2017/852 Evropskega parlamenta in Sveta (2);

| (c) | snovi, samostojno, v zmeseh ali v izdelkih, navedenih v Prilogi I ali II k Uredbi (ES) št. 1005/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (3); |
| --- | --- |

(c)

snovi, samostojno, v zmeseh ali v izdelkih, navedenih v Prilogi I ali II k Uredbi (ES) št. 1005/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (3);

| (d) | snovi, samostojno, v zmeseh ali v izdelkih, navedenih v Prilogi II k Direktivi 2011/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4), razen ob popolni skladnosti s členom 4(1) navedene direktive; |
| --- | --- |

(d)

snovi, samostojno, v zmeseh ali v izdelkih, navedenih v Prilogi II k Direktivi 2011/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta (4), razen ob popolni skladnosti s členom 4(1) navedene direktive;

| (e) | snovi, samostojno, v zmeseh ali v izdelkih, navedenih v Prilogi XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (5), razen ob izpolnjevanju vseh pogojev iz navedene priloge; |
| --- | --- |

(e)

snovi, samostojno, v zmeseh ali v izdelkih, navedenih v Prilogi XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (5), razen ob izpolnjevanju vseh pogojev iz navedene priloge;

| (f) | snovi, samostojno, v zmeseh ali v izdelkih, ki izpolnjujejo merila iz člena 57 Uredbe (ES) št. 1907/2006 in so opredeljene v skladu s členom 59(1) navedene uredbe, razen kadar se dokaže, da je njihova uporaba bistvenega pomena za družbo; |
| --- | --- |

(f)

snovi, samostojno, v zmeseh ali v izdelkih, ki izpolnjujejo merila iz člena 57 Uredbe (ES) št. 1907/2006 in so opredeljene v skladu s členom 59(1) navedene uredbe, razen kadar se dokaže, da je njihova uporaba bistvenega pomena za družbo;

| (g) | druge snovi, samostojno, v zmeseh ali v izdelkih, ki izpolnjujejo merila iz člena 57 Uredbe (ES) št. 1907/2006, razen kadar se dokaže, da je njihova uporaba bistvenega pomena za družbo. |
| --- | --- |

(g)

druge snovi, samostojno, v zmeseh ali v izdelkih, ki izpolnjujejo merila iz člena 57 Uredbe (ES) št. 1907/2006, razen kadar se dokaže, da je njihova uporaba bistvenega pomena za družbo.

---

(1)  Uredba (EU) 2019/1021 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o obstojnih organskih onesnaževalih (UL L 169, 25.6.2019, str. 45).

(2)  Uredba (EU) 2017/852 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2017 o živem srebru in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1102/2008 (UL L 137, 24.5.2017, str. 1).

(3)  Uredba (ES) št. 1005/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o snoveh, ki tanjšajo ozonski plašč (UL L 286, 31.10.2009, str. 1).

(4)  Direktiva 2011/65/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o omejevanju uporabe nekaterih nevarnih snovi v električni in elektronski opremi (UL L 174, 1.7.2011, str. 88).

(5)  Uredba (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) ter o ustanovitvi Evropske agencije za kemikalije in o spremembi Direktive 1999/45/ES ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 793/93 in Uredbe Komisije (ES) št. 1488/94 ter Direktive Sveta 76/769/EGS in direktiv Komisije 91/155/EGS, 93/67/EGS, 93/105/ES in 2000/21/ES (UL L 396, 30.12.2006, str. 1).

---

Dodatek D

SPLOŠNA MERILA ZA NEBISTVENO ŠKODOVANJE VARSTVU IN OBNOVI BIOTSKE RAZNOVRSTNOSTI IN EKOSISTEMOV

| Izvedena sta bila presoja vplivov na okolje ali pregled (1) v skladu z Direktivo 2011/92/EU (2).
  Če je bila izvedena presoja vplivov na okolje, se izvedejo zahtevani blažitveni in izravnalni ukrepi za varstvo okolja.
  Za zemljišča/postopke na občutljivih območjih biotske raznovrstnosti (vključno z omrežjem zavarovanih območij Natura 2000, Unescovimi območji kulturne dediščine in ključnimi območji biotske raznovrstnosti ter drugimi zavarovanimi območji) ali v bližini takih območij je bila, kjer je bilo to potrebno, izvedena ustrezna ocena (3), na podlagi ugotovitev take ocene pa se izvajajo potrebni blažitveni ukrepi (4). |
| --- |

Izvedena sta bila presoja vplivov na okolje ali pregled (1) v skladu z Direktivo 2011/92/EU (2).

Če je bila izvedena presoja vplivov na okolje, se izvedejo zahtevani blažitveni in izravnalni ukrepi za varstvo okolja.

Za zemljišča/postopke na občutljivih območjih biotske raznovrstnosti (vključno z omrežjem zavarovanih območij Natura 2000, Unescovimi območji kulturne dediščine in ključnimi območji biotske raznovrstnosti ter drugimi zavarovanimi območji) ali v bližini takih območij je bila, kjer je bilo to potrebno, izvedena ustrezna ocena (3), na podlagi ugotovitev take ocene pa se izvajajo potrebni blažitveni ukrepi (4).

---

(1)  Postopek, s katerim pristojni organ določi, ali se bo za projekte, navedene v Prilogi II k Direktivi 2011/92/EU, izvedla presoja vplivov na okolje (iz člena 4(2) navedene direktive).

(2)  Za dejavnosti v tretjih državah v skladu z enakovrednim veljavnim nacionalnim pravom ali mednarodnimi standardi, ki zahtevajo izvedbo presoje vplivov na okolje ali pregleda, na primer standardom uspešnosti št. 1 Mednarodne finančne korporacije: Ocenjevanje in obvladovanje okoljskih in socialnih tveganj.

(3)  V skladu z direktivama 2009/147/ES in 92/43/EGS. Za dejavnosti, ki se izvajajo v tretjih državah, se to izvede v skladu z enakovrednim veljavnim nacionalnim pravom ali mednarodnimi standardi, katerih cilj je ohranjanje naravnih habitatov, prostoživečih živali in rastlinskih vrst ter ki zahtevajo izvedbo (1) pregleda za določitev, ali je za določeno dejavnost potrebna ustrezna ocena morebitnih vplivov na zaščitene habitate in vrste, (2) take ustrezne ocene, kadar pregled pokaže, da je potrebna, na primer v skladu s standardom uspešnosti št. 6 Mednarodne finančne korporacije: Ohranjanje biotske raznovrstnosti in trajnostno gospodarjenje z živimi naravnimi viri.

(4)  Taki ukrepi so bili opredeljeni za zagotovitev, da projekt, načrt ali dejavnost ne bodo pomembno vplivali na cilje ohranjanja zavarovanega območja.

---

Dodatek E

TEHNIČNE SPECIFIKACIJE
   (1)
  ZA NAPRAVE ZA OSKRBO Z VODO

| 1. | Hitrost pretoka se beleži pri standardnem referenčnem tlaku 3 – 0/+ 0,2 bara ali 0,1 – 0/+ 0,02 bara za izdelke, omejene na nizek tlak. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Hitrost pretoka pri nižjem tlaku 1,5 – 0/+ 0,2 bara je ≥ 60 % največje razpoložljive hitrosti pretoka. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Za mešalne prhe je referenčna temperatura 38 ± 1 °C. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Če mora biti pretok manjši od 6 l/min, je skladen s pravilom iz točke 2. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Za pipe se upošteva postopek, opisan v točki 10.2.3 standarda EN 200, z naslednjimi izjemami:






  (a) | za pipe, ki niso omejene samo na nizkotlačne cevovode: uporabite tlak 3 – 0/+ 0,2 bara za dovod za toplo vodo ali dovod za hladno vodo; |
| --- | --- | --- |

5.

(a)

za pipe, ki niso omejene samo na nizkotlačne cevovode: uporabite tlak 3 – 0/+ 0,2 bara za dovod za toplo vodo ali dovod za hladno vodo;

| (b) | za pipe, ki so omejene samo na nizkotlačne cevovode: uporabite tlak 0,4 – 0/+ 0,02 bara za dovoda za toplo in hladno vodo, pri čemer naj bo ventil za krmiljenje pretoka popolnoma odprt. |
| --- | --- |

(b)

za pipe, ki so omejene samo na nizkotlačne cevovode: uporabite tlak 0,4 – 0/+ 0,02 bara za dovoda za toplo in hladno vodo, pri čemer naj bo ventil za krmiljenje pretoka popolnoma odprt.

---

(1)  Na ravni EU je na voljo sklic na standarde EU za oceno tehničnih specifikacij izdelkov: EN 200 „Sanitarne armature – Enojne pipe in kombinirane pipe za oskrbo z vodo tipa 1 in tipa 2 – Splošne tehnične zahteve“; EN 816 „Sanitarne armature – Samozaporne armature PN 10“; EN 817 „Mehanski mešalni ventili (PN 10) – Splošne tehnične zahteve“; EN 1111 „Sanitarne armature – Termostatska mešalna armatura (PN 10) – Splošne tehnične zahteve“; EN 1112 „Sanitarne armature – Prhe za sanitarne armature sistemov za oskrbo z vodo tipa 1 in tipa 2 – Splošne tehnične zahteve“; EN 1113 „Sanitarne armature – Gibke cevi za sanitarne armature sistemov za oskrbo z vodo tipa 1 in tipa 2 – Splošne tehnične zahteve“, vključno z metodo za preskušanje odpornosti na upogibanje cevi; EN 1287 „Sanitarne armature – Nizkotlačni termostatski mešalni ventili – Splošne tehnične zahteve“; EN 15091 „Sanitarne armature – Elektronsko odpiranje in zapiranje sanitarnih armatur“.

---

PRILOGA II

Tehnična merila za pregled za določitev pogojev, pod katerimi se šteje, da gospodarska dejavnost bistveno prispeva k prilagajanju podnebnim spremembam, in za ugotavljanje, ali ta gospodarska dejavnost ne škoduje bistveno kateremu od drugih okoljskih ciljev

| 1. | Gozdarstvo | 151 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1 | Pogozdovanje | 151 |
| --- | --- | --- |

1.1

| 1.2 | Sanacija in obnova gozdov, vključno s ponovnim pogozdovanjem in naravnim obnavljanjem gozda po ekstremnem dogodku | 156 |
| --- | --- | --- |

1.2

| 1.3 | Gospodarjenje z gozdovi | 163 |
| --- | --- | --- |

1.3

| 1.4 | Ohranitveno gozdarstvo | 168 |
| --- | --- | --- |

1.4

| 2. | Dejavnosti varstva in obnove okolja | 173 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1 | Obnova mokrišč | 173 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 3. | Proizvodnja | 176 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1 | Proizvodnja tehnologij za energijo iz obnovljivih virov | 176 |
| --- | --- | --- |

3.1

| 3.2 | Proizvodnja opreme za proizvodnjo in uporabo vodika | 178 |
| --- | --- | --- |

3.2

| 3.3 | Proizvodnja nizkoogljičnih tehnologij za promet | 180 |
| --- | --- | --- |

3.3

| 3.4 | Proizvodnja baterij | 183 |
| --- | --- | --- |

3.4

| 3.5 | Proizvodnja energijsko učinkovite opreme za stavbe | 185 |
| --- | --- | --- |

3.5

| 3.6 | Proizvodnja drugih nizkoogljičnih tehnologij | 188 |
| --- | --- | --- |

3.6

| 3.7 | Proizvodnja cementa | 190 |
| --- | --- | --- |

3.7

| 3.8 | Proizvodnja aluminija | 191 |
| --- | --- | --- |

3.8

| 3.9 | Proizvodnja železa in jekla | 193 |
| --- | --- | --- |

3.9

| 3.10 | Proizvodnja vodika | 196 |
| --- | --- | --- |

3.10

| 3.11 | Proizvodnja rastlinskega oglja | 198 |
| --- | --- | --- |

3.11

| 3.12 | Proizvodnja natrijevega karbonata | 200 |
| --- | --- | --- |

3.12

| 3.13 | Proizvodnja klora | 202 |
| --- | --- | --- |

3.13

| 3.14 | Proizvodnja organskih osnovnih kemikalij | 204 |
| --- | --- | --- |

3.14

| 3.15 | Proizvodnja brezvodnega amoniaka | 207 |
| --- | --- | --- |

3.15

| 3.16 | Proizvodnja dušikove kisline | 209 |
| --- | --- | --- |

3.16

| 3.17 | Proizvodnja plastičnih mas v primarni obliki | 211 |
| --- | --- | --- |

3.17

| 4. | Energija | 213 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1 | Proizvodnja energije z uporabo fotovoltaične tehnologije | 213 |
| --- | --- | --- |

4.1

| 4.2 | Proizvodnja električne energije z uporabo tehnologije za proizvodnjo koncentrirane sončne energije | 215 |
| --- | --- | --- |

4.2

| 4.3 | Proizvodnja električne energije iz vetrne energije | 216 |
| --- | --- | --- |

4.3

| 4.4 | Proizvodnja električne energije s tehnologijami za izkoriščanje oceanske energije | 218 |
| --- | --- | --- |

4.4

| 4.5 | Proizvodnja električne energije iz vodne energije | 220 |
| --- | --- | --- |

4.5

| 4.6 | Proizvodnja električne energije iz geotermalne energije | 223 |
| --- | --- | --- |

4.6

| 4.7 | Proizvodnja električne energije iz nefosilnih plinastih in tekočih goriv iz obnovljivih virov | 225 |
| --- | --- | --- |

4.7

| 4.8 | Proizvodnja električne energije iz bioenergije | 227 |
| --- | --- | --- |

4.8

| 4.9 | Prenos in distribucija električne energije | 229 |
| --- | --- | --- |

4.9

| 4.10 | Shranjevanje električne energije | 231 |
| --- | --- | --- |

4.10

| 4.11 | Shranjevanje toplotne energije | 233 |
| --- | --- | --- |

4.11

| 4.12 | Shranjevanje vodika | 235 |
| --- | --- | --- |

4.12

| 4.13 | Proizvodnja bioplina in biogoriva za uporabo v prometu ter proizvodnja tekočega biogoriva | 236 |
| --- | --- | --- |

4.13

| 4.14 | Prenosna in distribucijska omrežja za pline iz obnovljivih virov in nizkoogljične pline | 238 |
| --- | --- | --- |

4.14

| 4.15 | Distribucija daljinskega ogrevanja/hlajenja | 240 |
| --- | --- | --- |

4.15

| 4.16 | Namestitev in upravljanje električnih toplotnih črpalk | 241 |
| --- | --- | --- |

4.16

| 4.17 | Soproizvodnja toplote/hladu in električne energije iz sončne energije | 243 |
| --- | --- | --- |

4.17

| 4.18 | Soproizvodnja toplote/hladu in električne energije iz geotermalne energije | 244 |
| --- | --- | --- |

4.18

| 4.19 | Soproizvodnja toplote/hladu in električne energije iz nefosilnih plinastih in tekočih goriv iz obnovljivih virov | 246 |
| --- | --- | --- |

4.19

| 4.20 | Soproizvodnja toplote/hladu in električne energije iz bioenergije | 248 |
| --- | --- | --- |

4.20

| 4.21 | Proizvodnja toplote/hladu iz ogrevanja s sončno toplotno energijo | 250 |
| --- | --- | --- |

4.21

| 4.22 | Proizvodnja toplote/hladu iz geotermalne energije | 251 |
| --- | --- | --- |

4.22

| 4.23 | Proizvodnja toplote/hladu iz nefosilnih plinastih in tekočih goriv iz obnovljivih virov | 253 |
| --- | --- | --- |

4.23

| 4.24 | Proizvodnja toplote/hladu iz bioenergije | 255 |
| --- | --- | --- |

4.24

| 4.25 | Proizvodnja toplote/hladu z uporabo odpadne toplote | 257 |
| --- | --- | --- |

4.25

| 5. | Dejavnosti oskrbe z vodo, ravnanja z odpadnimi vodami in odpadki in saniranja okolja | 259 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1 | Gradnja, razširitev in upravljanje sistemov za zbiranje, čiščenje in distribucijo vode | 259 |
| --- | --- | --- |

5.1

| 5.2 | Obnova sistemov za zbiranje, čiščenje in distribucijo vode | 260 |
| --- | --- | --- |

5.2

| 5.3 | Gradnja, razširitev in upravljanje sistemov za zbiranje in čiščenje odpadnih voda | 262 |
| --- | --- | --- |

5.3

| 5.4 | Obnova sistemov za zbiranje in čiščenje odpadnih voda | 263 |
| --- | --- | --- |

5.4

| 5.5 | Zbiranje in prevoz frakcij nenevarnih odpadkov, ki se ločujejo pri viru | 265 |
| --- | --- | --- |

5.5

| 5.6 | Anaerobna razgradnja blata iz čistilne naprave | 267 |
| --- | --- | --- |

5.6

| 5.7 | Anaerobna razgradnja bioloških odpadkov | 268 |
| --- | --- | --- |

5.7

| 5.8 | Kompostiranje bioloških odpadkov | 270 |
| --- | --- | --- |

5.8

| 5.9 | Snovna predelava iz nenevarnih odpadkov | 272 |
| --- | --- | --- |

5.9

| 5.10 | Zajemanje in uporaba deponijskega plina | 273 |
| --- | --- | --- |

5.10

| 5.11 | Transport CO2 | 275 |
| --- | --- | --- |

5.11

| 5.12 | Podzemno trajno geološko shranjevanje CO2 | 277 |
| --- | --- | --- |

5.12

| 6. | Prevoz | 278 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1 | Medmestni železniški potniški prevoz | 278 |
| --- | --- | --- |

6.1

| 6.2 | Železniški prevoz tovora | 279 |
| --- | --- | --- |

6.2

| 6.3 | Mestni in primestni prevoz, cestni prevoz potnikov | 281 |
| --- | --- | --- |

6.3

| 6.4 | Upravljanje naprav za osebno mobilnost, prevoz s kolesi | 283 |
| --- | --- | --- |

6.4

| 6.5 | Prevoz z motornimi kolesi, osebnimi avtomobili in gospodarskimi vozili | 284 |
| --- | --- | --- |

6.5

| 6.6 | Cestni prevoz tovora | 287 |
| --- | --- | --- |

6.6

| 6.7 | Prevoz potnikov po celinskih vodah | 289 |
| --- | --- | --- |

6.7

| 6.8 | Prevoz tovora po celinskih vodah | 290 |
| --- | --- | --- |

6.8

| 6.9 | Naknadno opremljanje plovil za prevoz potnikov in tovora po celinskih vodah | 292 |
| --- | --- | --- |

6.9

| 6.10 | Pomorski in obalni prevoz tovora, plovila za pristaniške dejavnosti in pomožne dejavnosti | 293 |
| --- | --- | --- |

6.10

| 6.11 | Pomorski in obalni prevoz potnikov | 296 |
| --- | --- | --- |

6.11

| 6.12 | Naknadno opremljanje plovil za pomorski in obalni prevoz tovora in potnikov | 298 |
| --- | --- | --- |

6.12

| 6.13 | Infrastruktura za osebno mobilnost, prevoz s kolesi | 300 |
| --- | --- | --- |

6.13

| 6.14 | Infrastruktura za železniški prevoz | 302 |
| --- | --- | --- |

6.14

| 6.15 | Infrastruktura za omogočanje cestnega prevoza in javnega prevoza | 304 |
| --- | --- | --- |

6.15

| 6.16 | Infrastruktura za prevoz po plovnih poteh | 306 |
| --- | --- | --- |

6.16

| 6.17 | Letališka infrastruktura | 309 |
| --- | --- | --- |

6.17

| 7. | Gradnja in nepremičnine | 311 |
| --- | --- | --- |

7.

| 7.1 | Gradnja novih stavb | 311 |
| --- | --- | --- |

7.1

| 7.2 | Prenova obstoječih stavb | 314 |
| --- | --- | --- |

7.2

| 7.3 | Namestitev, vzdrževanje in popravilo energijsko učinkovite opreme | 316 |
| --- | --- | --- |

7.3

| 7.4 | Namestitev, vzdrževanje in popravilo polnilnih postaj za električna vozila v stavbah (in na parkirnih prostorih, povezanih s stavbami) | 319 |
| --- | --- | --- |

7.4

| 7.5 | Namestitev, vzdrževanje in popravilo instrumentov in naprav za merjenje, reguliranje in nadzor energijske učinkovitosti stavb | 320 |
| --- | --- | --- |

7.5

| 7.6 | Namestitev, vzdrževanje in popravilo tehnologij za energijo iz obnovljivih virov | 321 |
| --- | --- | --- |

7.6

| 7.7 | Nakup in lastništvo stavb | 323 |
| --- | --- | --- |

7.7

| 8. | Informiranje in komuniciranje | 325 |
| --- | --- | --- |

8.

| 8.1 | Obdelava podatkov, podatkovno gostovanje in s tem povezane dejavnosti | 325 |
| --- | --- | --- |

8.1

| 8.2 | Računalniško programiranje, svetovanje in druge s tem povezane dejavnosti | 327 |
| --- | --- | --- |

8.2

| 8.3 | Radijska in televizijska dejavnost | 328 |
| --- | --- | --- |

8.3

| 9. | Strokovne, znanstvene in tehnične dejavnosti | 330 |
| --- | --- | --- |

9.

| 9.1 | Inženirske dejavnosti in s tem povezano tehnično svetovanje za prilagajanje podnebnim spremembam | 330 |
| --- | --- | --- |

9.1

| 9.2 | Raziskave, razvoj in inovacije blizu trga | 331 |
| --- | --- | --- |

9.2

| 10. | Finančne dejavnosti in dejavnosti zavarovanja | 333 |
| --- | --- | --- |

10.

| 10.1 | Neživljenjska zavarovanja: prevzem nevarnosti, povezanih s podnebjem, v zavarovanje | 333 |
| --- | --- | --- |

10.1

| 10.2 | Pozavarovanje | 335 |
| --- | --- | --- |

10.2

| 11. | Izobraževanje | 337 |
| --- | --- | --- |

11.

| 12. | Zdravstvo in socialno varstvo | 338 |
| --- | --- | --- |

12.

| 12.1 | Socialno varstvo z nastanitvijo | 338 |
| --- | --- | --- |

12.1

| 13. | Kulturne, razvedrilne in rekreacijske dejavnosti | 340 |
| --- | --- | --- |

13.

| 13.1 | Kulturne in razvedrilne dejavnosti | 340 |
| --- | --- | --- |

13.1

| 13.2 | Dejavnost knjižnic, arhivov, muzejev in druge kulturne dejavnosti | 341 |
| --- | --- | --- |

13.2

| 13.3 | Dejavnosti produkcije filmov, video filmov in televizijskih oddaj, snemanja in izdajanja zvočnih zapisov in muzikalij | 343 |
| --- | --- | --- |

13.3

| Dodatek A: | Klasifikacija nevarnosti, povezanih s podnebjem | 346 |
| --- | --- | --- |

Dodatek A:

| Dodatek B: | Splošna merila za nebistveno škodovanje trajnostni rabi ter varstvu vodnih in morskih virov | 347 |
| --- | --- | --- |

Dodatek B:

| Dodatek C: | Splošna merila za nebistveno škodovanje preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja v zvezi z uporabo in prisotnostjo kemikalij | 348 |
| --- | --- | --- |

Dodatek C:

| Dodatek D: | Splošna merila za nebistveno škodovanje varstvu in obnovi biotske raznovrstnosti in ekosistemov | 349 |
| --- | --- | --- |

Dodatek D:

1.   GOZDARSTVO

1.1.   Pogozdovanje

Opis dejavnosti

Osnovanje gozda z zasaditvijo, namernim sejanjem ali naravnim obnavljanjem na zemljišču, ki dotlej ni bilo opredeljeno kot gozd ali se ni uporabljalo. Pogozdovanje vključuje spremembo rabe zemljišča iz negozdnega v gozdno v skladu z opredelitvijo pogozdovanja Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (v nadaljnjem besedilu: FAO) (1), pri čemer gozd pomeni zemljišče, ki ustreza opredelitvi gozda v nacionalnem pravu ali, če ta ne obstaja, opredelitvi gozda s strani FAO (2). Pogozdovanje lahko zajema preteklo pogozdovanje, če je to potekalo v obdobju med zasaditvijo dreves in trenutkom, ko je bila raba zemljišča opredeljena kot gozd.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE A2 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006. Dejavnosti so omejene na NACE II 02.10, tj. gojenje gozdov in druge gozdarske dejavnosti, 02.20, tj. sečnja, 02.30, tj. nabiranje gozdnih dobrin, razen lesa, in 02.40, tj. storitve za gozdarstvo.

Kadar gospodarska dejavnost v tej kategoriji izpolnjuje merilo za bistven prispevek iz točke 5, je dejavnost omogočitvena dejavnost iz člena 11(1)(b) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podrobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (3) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podrobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (3) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (4), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (5) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (4), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (5) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (6) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (7); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (6) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (7);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

| 5. | Da bi se dejavnost lahko štela za omogočitveno dejavnost iz člena 11(1)(b) Uredbe (EU) 2020/852, gospodarski subjekt z oceno sedanjih in prihodnjih podnebnih tveganj, vključno z negotovostjo ter na podlagi zanesljivih podatkov, dokaže, da dejavnost zagotavlja tehnologijo, izdelek, storitev, informacije ali prakso oziroma spodbuja njihovo uporabo z enim od naslednjih glavnih ciljev:






  (a) | povečati raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

5.

Da bi se dejavnost lahko štela za omogočitveno dejavnost iz člena 11(1)(b) Uredbe (EU) 2020/852, gospodarski subjekt z oceno sedanjih in prihodnjih podnebnih tveganj, vključno z negotovostjo ter na podlagi zanesljivih podatkov, dokaže, da dejavnost zagotavlja tehnologijo, izdelek, storitev, informacije ali prakso oziroma spodbuja njihovo uporabo z enim od naslednjih glavnih ciljev:

(a)

povečati raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | prispevati k prizadevanjem za prilagajanje drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti. |
| --- | --- |

(b)

prispevati k prizadevanjem za prilagajanje drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

1.   Načrt pogozdovanja ter poznejši načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument

| 1.1 | Območje, na katerem se izvaja dejavnost, je zajeto v načrtu pogozdovanja, ki traja najmanj pet let oziroma najkrajše obdobje, določeno v nacionalnem pravu, pripravljenem pred začetkom dejavnosti, ki se redno posodablja, dokler to območje ne ustreza opredelitvi gozda v nacionalnem pravu ali, če ta ne obstaja, opredelitvi gozda s strani FAO.
  Načrt pogozdovanja vsebuje vse elemente, ki jih nacionalno pravo zahteva v zvezi s presojo vplivov pogozdovanja na okolje. |
| --- | --- |

1.1

Območje, na katerem se izvaja dejavnost, je zajeto v načrtu pogozdovanja, ki traja najmanj pet let oziroma najkrajše obdobje, določeno v nacionalnem pravu, pripravljenem pred začetkom dejavnosti, ki se redno posodablja, dokler to območje ne ustreza opredelitvi gozda v nacionalnem pravu ali, če ta ne obstaja, opredelitvi gozda s strani FAO.

Načrt pogozdovanja vsebuje vse elemente, ki jih nacionalno pravo zahteva v zvezi s presojo vplivov pogozdovanja na okolje.

| 1.2 | Po možnosti v načrtu pogozdovanja, v primeru pomanjkljivih informacij pa s katerim koli drugim dokumentom, se zagotovijo podrobne informacije o naslednjem:






  (a) | opisu območja v skladu z njegovo opredelitvijo v zemljiški knjigi; |
| --- | --- | --- |

1.2

Po možnosti v načrtu pogozdovanja, v primeru pomanjkljivih informacij pa s katerim koli drugim dokumentom, se zagotovijo podrobne informacije o naslednjem:

(a)

opisu območja v skladu z njegovo opredelitvijo v zemljiški knjigi;

| (b) | pripravi območja in njenih vplivih na predhodno obstoječe zaloge ogljika, vključno s tlemi in nadzemno biomaso, za zaščito zemljišča z veliko zalogo ogljika (8); |
| --- | --- |

(b)

pripravi območja in njenih vplivih na predhodno obstoječe zaloge ogljika, vključno s tlemi in nadzemno biomaso, za zaščito zemljišča z veliko zalogo ogljika (8);

| (c) | ciljih gospodarjenja, vključno z glavnimi ovirami; |
| --- | --- |

(c)

ciljih gospodarjenja, vključno z glavnimi ovirami;

| (d) | splošnih strategijah in dejavnostih, načrtovanih za doseganje ciljev gospodarjenja, vključno s predvidenimi dejavnostmi v celotnem gozdnem ciklu; |
| --- | --- |

(d)

splošnih strategijah in dejavnostih, načrtovanih za doseganje ciljev gospodarjenja, vključno s predvidenimi dejavnostmi v celotnem gozdnem ciklu;

| (e) | opredelitvi okvira gozdnih habitatov, vključno z glavnimi obstoječimi in predvidenimi gozdnimi drevesnimi vrstami ter njihovim številom in porazdelitvijo; |
| --- | --- |

(e)

opredelitvi okvira gozdnih habitatov, vključno z glavnimi obstoječimi in predvidenimi gozdnimi drevesnimi vrstami ter njihovim številom in porazdelitvijo;

| (f) | predelih, cestah, pravicah do prehoda in drugega javnega dostopa, fizičnih značilnostih, vključno z vodnimi potmi in območji, za katera veljajo pravne in druge omejitve; |
| --- | --- |

(f)

predelih, cestah, pravicah do prehoda in drugega javnega dostopa, fizičnih značilnostih, vključno z vodnimi potmi in območji, za katera veljajo pravne in druge omejitve;

| (g) | ukrepih, ki se uporabljajo za vzpostavitev in ohranjanje dobrega stanja gozdnih ekosistemov; |
| --- | --- |

(g)

ukrepih, ki se uporabljajo za vzpostavitev in ohranjanje dobrega stanja gozdnih ekosistemov;

| (h) | upoštevanju družbenih vprašanj (vključno z ohranjanjem krajine in posvetovanjem z deležniki v skladu s pogoji iz nacionalnega prava); |
| --- | --- |

(h)

upoštevanju družbenih vprašanj (vključno z ohranjanjem krajine in posvetovanjem z deležniki v skladu s pogoji iz nacionalnega prava);

| (i) | oceni z gozdovi povezanih tveganj, vključno z gozdnimi požari ter napadi škodljivih organizmov in izbruhi bolezni, katere cilj je preprečiti, zmanjšati in nadzorovati tveganja, ter ukrepih, ki se uporabljajo za zaščito pred preostalimi tveganji in prilagajanje nanje; |
| --- | --- |

(i)

oceni z gozdovi povezanih tveganj, vključno z gozdnimi požari ter napadi škodljivih organizmov in izbruhi bolezni, katere cilj je preprečiti, zmanjšati in nadzorovati tveganja, ter ukrepih, ki se uporabljajo za zaščito pred preostalimi tveganji in prilagajanje nanje;

| (j) | presoji vplivov na prehransko varnost; |
| --- | --- |

(j)

presoji vplivov na prehransko varnost;

| (k) | vseh merilih za nebistveno škodovanje, ki so povezana s pogozdovanjem. |
| --- | --- |

(k)

vseh merilih za nebistveno škodovanje, ki so povezana s pogozdovanjem.

| 1.3 | Kadar območje postane gozd, načrtu pogozdovanja sledi poznejši načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument, kot je opredeljen v nacionalnem pravu ali, če nacionalno pravo ne opredeljuje načrta za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednega instrumenta, kot je naveden v opredelitvi „gozdnega območja z dolgoročnim načrtom za gospodarjenje z gozdovi“ (9) FAO. Načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument zajema obdobje 10 let ali več ter se redno posodablja. |
| --- | --- |

1.3

Kadar območje postane gozd, načrtu pogozdovanja sledi poznejši načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument, kot je opredeljen v nacionalnem pravu ali, če nacionalno pravo ne opredeljuje načrta za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednega instrumenta, kot je naveden v opredelitvi „gozdnega območja z dolgoročnim načrtom za gospodarjenje z gozdovi“ (9) FAO. Načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument zajema obdobje 10 let ali več ter se redno posodablja.

| 1.4 | Zagotovijo se informacije o naslednjih točkah, ki še niso dokumentirane v načrtu za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednem sistemu:






  (a) | ciljih gospodarjenja, vključno z glavnimi ovirami (10); |
| --- | --- | --- |

1.4

Zagotovijo se informacije o naslednjih točkah, ki še niso dokumentirane v načrtu za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednem sistemu:

(a)

ciljih gospodarjenja, vključno z glavnimi ovirami (10);

| (b) | splošnih strategijah in dejavnostih, načrtovanih za doseganje ciljev gospodarjenja, vključno s predvidenimi dejavnostmi v celotnem gozdnem ciklu; |
| --- | --- |

(b)

splošnih strategijah in dejavnostih, načrtovanih za doseganje ciljev gospodarjenja, vključno s predvidenimi dejavnostmi v celotnem gozdnem ciklu;

| (c) | opredelitvi okvira gozdnih habitatov, vključno z glavnimi obstoječimi in predvidenimi gozdnimi drevesnimi vrstami ter njihovim številom in porazdelitvijo; |
| --- | --- |

(c)

opredelitvi okvira gozdnih habitatov, vključno z glavnimi obstoječimi in predvidenimi gozdnimi drevesnimi vrstami ter njihovim številom in porazdelitvijo;

| (d) | opredelitvi območja v skladu z njegovo opredelitvijo v zemljiški knjigi; |
| --- | --- |

(d)

opredelitvi območja v skladu z njegovo opredelitvijo v zemljiški knjigi;

| (e) | predelih, cestah, pravicah do prehoda in drugega javnega dostopa, fizičnih značilnostih, vključno z vodnimi potmi in območji, za katera veljajo pravne in druge omejitve; |
| --- | --- |

(e)

predelih, cestah, pravicah do prehoda in drugega javnega dostopa, fizičnih značilnostih, vključno z vodnimi potmi in območji, za katera veljajo pravne in druge omejitve;

| (f) | ukrepih, ki se uporabljajo za ohranjanje dobrega stanja gozdnih ekosistemov; |
| --- | --- |

(f)

ukrepih, ki se uporabljajo za ohranjanje dobrega stanja gozdnih ekosistemov;

| (g) | upoštevanju družbenih vprašanj (vključno z ohranjanjem krajine in posvetovanjem z deležniki v skladu s pogoji iz nacionalnega prava); |
| --- | --- |

(g)

upoštevanju družbenih vprašanj (vključno z ohranjanjem krajine in posvetovanjem z deležniki v skladu s pogoji iz nacionalnega prava);

| (h) | oceni z gozdovi povezanih tveganj, vključno z gozdnimi požari ter napadi škodljivih organizmov in izbruhi bolezni, katere cilj je preprečiti, zmanjšati in nadzorovati tveganja, ter ukrepih, ki se uporabljajo za zaščito pred preostalimi tveganji in prilagajanje nanje; |
| --- | --- |

(h)

oceni z gozdovi povezanih tveganj, vključno z gozdnimi požari ter napadi škodljivih organizmov in izbruhi bolezni, katere cilj je preprečiti, zmanjšati in nadzorovati tveganja, ter ukrepih, ki se uporabljajo za zaščito pred preostalimi tveganji in prilagajanje nanje;

| (i) | vseh merilih za nebistveno škodovanje, ki so povezana z gospodarjenjem z gozdovi. |
| --- | --- |

(i)

vseh merilih za nebistveno škodovanje, ki so povezana z gospodarjenjem z gozdovi.

| 1.5 | Dejavnost upošteva dobre prakse pogozdovanja, določene v nacionalnem pravu, ali, če take dobre prakse pogozdovanja niso določene v nacionalnem pravu, izpolnjuje eno od naslednjih meril:






  (a) | dejavnost je skladna z Delegirano uredbo (EU) št. 807/2014; |
| --- | --- | --- |

1.5

Dejavnost upošteva dobre prakse pogozdovanja, določene v nacionalnem pravu, ali, če take dobre prakse pogozdovanja niso določene v nacionalnem pravu, izpolnjuje eno od naslednjih meril:

(a)

dejavnost je skladna z Delegirano uredbo (EU) št. 807/2014;

| (b) | dejavnost upošteva Vseevropske smernice za pogozdovanje in ponovno pogozdovanje s posebnim poudarkom na določbah UNFCCC (11). |
| --- | --- |

(b)

dejavnost upošteva Vseevropske smernice za pogozdovanje in ponovno pogozdovanje s posebnim poudarkom na določbah UNFCCC (11).

| 1.6 | Dejavnost ne vključuje degradacije zemljišč z veliko zalogo ogljika (12). |
| --- | --- |

1.6

Dejavnost ne vključuje degradacije zemljišč z veliko zalogo ogljika (12).

| 1.7 | Sistem gospodarjenja, povezan z vzpostavljeno dejavnostjo, izpolnjuje obveznost potrebne skrbnosti in zahteve glede zakonitosti iz Uredbe (EU) št. 995/2010. |
| --- | --- |

1.7

Sistem gospodarjenja, povezan z vzpostavljeno dejavnostjo, izpolnjuje obveznost potrebne skrbnosti in zahteve glede zakonitosti iz Uredbe (EU) št. 995/2010.

| 1.8 | Načrt pogozdovanja ter poznejši načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument predvidevajo spremljanje, ki zagotavlja točnost informacij v načrtu, zlasti kar zadeva podatke, ki se nanašajo na vključeno območje. |
| --- | --- |

1.8

Načrt pogozdovanja ter poznejši načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument predvidevajo spremljanje, ki zagotavlja točnost informacij v načrtu, zlasti kar zadeva podatke, ki se nanašajo na vključeno območje.

2.   Revizija

V dveh letih po začetku dejavnosti in nato vsakih deset let skladnost dejavnosti z merili za bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb in merili za nebistveno škodovanje preveri eden od naslednjih subjektov:

| (a) | ustrezni nacionalni pristojni organi; |
| --- | --- |

(a)

ustrezni nacionalni pristojni organi;

| (b) | neodvisni certifikacijski organ tretje osebe, na zahtevo nacionalnih organov ali subjekta, ki izvaja dejavnost. |
| --- | --- |

(b)

neodvisni certifikacijski organ tretje osebe, na zahtevo nacionalnih organov ali subjekta, ki izvaja dejavnost.

Za zmanjšanje stroškov se lahko revizije izvedejo skupaj s certificiranjem gozdov, podnebnim certificiranjem ali drugo revizijo.

Neodvisni certifikacijski organ tretje osebe ni neposredno povezan z lastnikom ali ustanoviteljem in ni vključen v razvoj ali izvajanje dejavnosti.

3.   Ocena skupine

Skladnost z merili za nebistveno škodovanje se lahko preveri:

| (a) | na ravni gozdarskega območja izvora (13), kot je opredeljeno v Direktivi (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(a)

na ravni gozdarskega območja izvora (13), kot je opredeljeno v Direktivi (EU) 2018/2001;

| (b) | na ravni skupine gozdarskih gospodarstev, ki so dovolj homogena, da se lahko oceni tveganje glede trajnostnosti gozdarske dejavnosti, kadar so vsa ta gospodarstva medsebojno trajno povezana in sodelujejo v dejavnosti ter skupina teh gospodarstev ostaja enaka pri vseh naslednjih revizijah. |
| --- | --- |

(b)

na ravni skupine gozdarskih gospodarstev, ki so dovolj homogena, da se lahko oceni tveganje glede trajnostnosti gozdarske dejavnosti, kadar so vsa ta gospodarstva medsebojno trajno povezana in sodelujejo v dejavnosti ter skupina teh gospodarstev ostaja enaka pri vseh naslednjih revizijah.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

Podrobne informacije iz točke 1.2 (i) vključujejo določbe za izpolnjevanje meril iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Uporaba pesticidov je zmanjšana in prednost imajo alternativni pristopi in tehnike, kar lahko vključuje nekemične alternative pesticidom, v skladu z Direktivo 2009/128/ES, z izjemo primerov, ko je uporaba pesticidov potrebna za nadzorovanje napadov škodljivih organizmov ali izbruhov bolezni.

Dejavnost zmanjšuje uporabo gnojil in ne uporablja gnoja. Dejavnost je skladna z Uredbo (EU) 2019/1009 ali nacionalnimi pravili o gnojilih ali sredstvih za izboljšanje tal za kmetijsko rabo.

Sprejeti so dobro dokumentirani in preverljivi ukrepi za preprečevanje uporabe aktivnih snovi, ki so navedene v delu A Priloge I k Uredbi (EU) 2019/1021 (14), Rotterdamski konvenciji o postopku soglasja po predhodnem obveščanju za določene nevarne kemikalije in pesticide v mednarodni trgovini, Konvenciji Minamata o živem srebru in Montrealskem protokolu o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč, ter aktivnih snovi, ki so v priporočilih SZO za razvrščanje pesticidov po nevarnosti (15) razvrščene v razred Ia („izjemno nevarne“) ali Ib („zelo nevarne“). Dejavnost je skladna z ustreznim nacionalnim pravom o aktivnih snoveh.

Preprečuje se onesnaževanje vode in tal, v primeru onesnaževanja pa se sprejmejo sanacijski ukrepi.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Na območjih, ki jih pristojni nacionalni organ določi kot ohranitvena, ali v habitatih, ki so zaščiteni, je dejavnost skladna s cilji ohranjanja za taka območja.

Habitati, ki so posebej občutljivi na izgubo biotske raznovrstnosti ali imajo visoko ohranitveno vrednost, ali območja, rezervirana za obnovo takih habitatov v skladu z nacionalnim pravom, se ne spreminjajo.

Podrobne informacije iz točk 1.2(k) (načrt pogozdovanja) in 1.4(i) (načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden sistem) vključujejo določbe za ohranjanje in po možnosti povečanje biotske raznovrstnosti v skladu z nacionalnimi in lokalnimi določbami, vključno z naslednjimi:

| (a) | zagotavljanje dobrega stanja ohranjenosti habitatov in vrst, ohranjanje značilnih vrst v habitatih; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljanje dobrega stanja ohranjenosti habitatov in vrst, ohranjanje značilnih vrst v habitatih;

| (b) | izključevanje uporabe ali izpusta invazivnih tujerodnih vrst; |
| --- | --- |

(b)

izključevanje uporabe ali izpusta invazivnih tujerodnih vrst;

| (c) | izključevanje uporabe tujerodnih vrst, razen če se lahko dokaže, da:






  (i) | uporaba gozdnega reprodukcijskega materiala vodi do ugodnih in ustreznih pogojev v ekosistemih (kot so podnebje, merila za tla, rastlinski pasovi in odpornost proti gozdnim požarom), |
| --- | --- | --- |

(c)

izključevanje uporabe tujerodnih vrst, razen če se lahko dokaže, da:

(i)

uporaba gozdnega reprodukcijskega materiala vodi do ugodnih in ustreznih pogojev v ekosistemih (kot so podnebje, merila za tla, rastlinski pasovi in odpornost proti gozdnim požarom),

| (ii) | domorodne vrste na območju niso več prilagojene predvidenim podnebnim ter talnim in hidrološkim razmeram; |
| --- | --- |

(ii)

domorodne vrste na območju niso več prilagojene predvidenim podnebnim ter talnim in hidrološkim razmeram;

| (d) | zagotavljanje ohranjanja in izboljšanja fizikalne, kemijske in biološke kakovosti tal; |
| --- | --- |

(d)

zagotavljanje ohranjanja in izboljšanja fizikalne, kemijske in biološke kakovosti tal;

| (e) | spodbujanje praks, ki koristijo biotski raznovrstnosti in krepijo naravne procese v gozdovih; |
| --- | --- |

(e)

spodbujanje praks, ki koristijo biotski raznovrstnosti in krepijo naravne procese v gozdovih;

| (f) | izključevanje spreminjanja ekosistemov z visoko stopnjo biotske raznovrstnosti v ekosisteme z nižjo stopnjo biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

(f)

izključevanje spreminjanja ekosistemov z visoko stopnjo biotske raznovrstnosti v ekosisteme z nižjo stopnjo biotske raznovrstnosti;

| (g) | zagotavljanje raznovrstnosti povezanih habitatov in vrst, povezanih z gozdovi; |
| --- | --- |

(g)

zagotavljanje raznovrstnosti povezanih habitatov in vrst, povezanih z gozdovi;

| (h) | zagotavljanje raznovrstnosti struktur sestoja ter ohranjanje ali povečevanje sestojev v zreli fazi in mrtvega gozda. |
| --- | --- |

(h)

zagotavljanje raznovrstnosti struktur sestoja ter ohranjanje ali povečevanje sestojev v zreli fazi in mrtvega gozda.

1.2.   Sanacija in obnova gozdov, vključno s ponovnim pogozdovanjem in naravnim obnavljanjem gozda po ekstremnem dogodku

Opis dejavnosti

Sanacija in obnova gozdov, kot je opredeljena v nacionalnem pravu. Kadar nacionalno pravo take opredelitve ne vsebuje, se sanacija in obnova nanašata na opredelitev, za katero velja široko strinjanje v strokovno pregledani znanstveni literaturi za določene države, ali opredelitev, ki ustreza konceptu obnove gozdov FAO (16), ali opredelitev, ki je v skladu z eno od opredelitev ekološke obnove (17), ki se uporablja za gozd, ali sanacije gozdov (18) na podlagi Konvencije o biološki raznovrstnosti. Gospodarske dejavnosti vključujejo tudi gozdarske dejavnosti v skladu z opredelitvama FAO za „ponovno pogozdovanje“
   (19) in „naravno obnavljajoči se gozd“
   (20) po ekstremnem dogodku, pri čemer je ekstremni dogodek opredeljen v nacionalnem pravu, kadar nacionalno pravo ne vsebuje take opredelitve, pa je skladen z opredelitvijo ekstremnega vremenskega dogodka Medvladnega panela za podnebne spremembe (IPCC) (21), ali po požaru v naravi, kadar je požar v naravi opredeljen v nacionalnem pravu, kadar nacionalno pravo ne vsebuje take opredelitve, pa kot je opredeljen v Evropskem glosarju požarov v naravi in gozdnih požarov (22).

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji ne predvidevajo spremembe rabe zemljišča in se izvajajo na degradiranem zemljišču, pri čemer gozd pomeni zemljišče, ki ustreza opredelitvi gozda v nacionalnem pravu ali, če ta ne obstaja, opredelitvi gozda s strani FAO (23).

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE A2 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006. Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so omejene na NACE II 02.10, tj. gojenje gozdov in druge gozdarske dejavnosti, 02.20, tj. sečnja, 02.30, tj. nabiranje gozdnih dobrin, razen lesa, in 02.40, tj. storitve za gozdarstvo.

Kadar gospodarska dejavnost v tej kategoriji izpolnjuje merilo za bistven prispevek iz točke 5, je dejavnost omogočitvena dejavnost iz člena 11(1)(b) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (24) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (24) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (25), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (26) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (25), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (26) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (27) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (28); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (27) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (28);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

| 5. | Da bi se dejavnost lahko štela za omogočitveno dejavnost iz člena 11(1)(b) Uredbe (EU) 2020/852, gospodarski subjekt z oceno sedanjih in prihodnjih podnebnih tveganj, vključno z negotovostjo ter na podlagi zanesljivih podatkov, dokaže, da dejavnost zagotavlja tehnologijo, izdelek, storitev, informacije ali prakso oziroma spodbuja njihovo uporabo z enim od naslednjih glavnih ciljev:






  (a) | povečati raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

5.

Da bi se dejavnost lahko štela za omogočitveno dejavnost iz člena 11(1)(b) Uredbe (EU) 2020/852, gospodarski subjekt z oceno sedanjih in prihodnjih podnebnih tveganj, vključno z negotovostjo ter na podlagi zanesljivih podatkov, dokaže, da dejavnost zagotavlja tehnologijo, izdelek, storitev, informacije ali prakso oziroma spodbuja njihovo uporabo z enim od naslednjih glavnih ciljev:

(a)

povečati raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | prispevati k prizadevanjem za prilagajanje drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti. |
| --- | --- |

(b)

prispevati k prizadevanjem za prilagajanje drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

1.   Načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument

| 1.1 | Dejavnost se izvaja na območju, ki je predmet načrta za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednega instrumenta, kot je opredeljeno v nacionalnem pravu ali, če nacionalno pravo ne opredeljuje načrta za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednega instrumenta, kot je navedeno v opredelitvi „gozdnega območja z dolgoročnim načrtom za gospodarjenje z gozdovi“ (29) FAO.
  Načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument zajema obdobje 10 let ali več ter se redno posodablja. |
| --- | --- |

1.1

Dejavnost se izvaja na območju, ki je predmet načrta za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednega instrumenta, kot je opredeljeno v nacionalnem pravu ali, če nacionalno pravo ne opredeljuje načrta za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednega instrumenta, kot je navedeno v opredelitvi „gozdnega območja z dolgoročnim načrtom za gospodarjenje z gozdovi“ (29) FAO.

Načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument zajema obdobje 10 let ali več ter se redno posodablja.

| 1.2 | Zagotovijo se informacije o naslednjih točkah, ki še niso dokumentirane v načrtu za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednem sistemu:






  (a) | ciljih gospodarjenja, vključno z glavnimi ovirami (30); |
| --- | --- | --- |

1.2

Zagotovijo se informacije o naslednjih točkah, ki še niso dokumentirane v načrtu za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednem sistemu:

(a)

ciljih gospodarjenja, vključno z glavnimi ovirami (30);

| (b) | splošnih strategijah in dejavnostih, načrtovanih za doseganje ciljev gospodarjenja, vključno s predvidenimi dejavnostmi v celotnem gozdnem ciklu; |
| --- | --- |

(b)

splošnih strategijah in dejavnostih, načrtovanih za doseganje ciljev gospodarjenja, vključno s predvidenimi dejavnostmi v celotnem gozdnem ciklu;

| (c) | opredelitvi okvira gozdnih habitatov, vključno z glavnimi obstoječimi in predvidenimi gozdnimi drevesnimi vrstami ter njihovim številom in porazdelitvijo; |
| --- | --- |

(c)

opredelitvi okvira gozdnih habitatov, vključno z glavnimi obstoječimi in predvidenimi gozdnimi drevesnimi vrstami ter njihovim številom in porazdelitvijo;

| (d) | opredelitvi območja v skladu z njegovo opredelitvijo v zemljiški knjigi; |
| --- | --- |

(d)

opredelitvi območja v skladu z njegovo opredelitvijo v zemljiški knjigi;

| (e) | predelih, cestah, pravicah do prehoda in drugega javnega dostopa, fizičnih značilnostih, vključno z vodnimi potmi in območji, za katera veljajo pravne in druge omejitve; |
| --- | --- |

(e)

predelih, cestah, pravicah do prehoda in drugega javnega dostopa, fizičnih značilnostih, vključno z vodnimi potmi in območji, za katera veljajo pravne in druge omejitve;

| (f) | ukrepih, ki se uporabljajo za ohranjanje dobrega stanja gozdnih ekosistemov; |
| --- | --- |

(f)

ukrepih, ki se uporabljajo za ohranjanje dobrega stanja gozdnih ekosistemov;

| (g) | upoštevanju družbenih vprašanj (vključno z ohranjanjem krajine in posvetovanjem z deležniki v skladu s pogoji iz nacionalnega prava); |
| --- | --- |

(g)

upoštevanju družbenih vprašanj (vključno z ohranjanjem krajine in posvetovanjem z deležniki v skladu s pogoji iz nacionalnega prava);

| (h) | oceni z gozdovi povezanih tveganj, vključno z gozdnimi požari ter napadi škodljivih organizmov in izbruhi bolezni, katere cilj je preprečiti, zmanjšati in nadzorovati tveganja, ter ukrepih, ki se uporabljajo za zaščito pred preostalimi tveganji in prilagajanje nanje; |
| --- | --- |

(h)

oceni z gozdovi povezanih tveganj, vključno z gozdnimi požari ter napadi škodljivih organizmov in izbruhi bolezni, katere cilj je preprečiti, zmanjšati in nadzorovati tveganja, ter ukrepih, ki se uporabljajo za zaščito pred preostalimi tveganji in prilagajanje nanje;

| (i) | vseh merilih za nebistveno škodovanje, ki so povezana z gospodarjenjem z gozdovi. |
| --- | --- |

(i)

vseh merilih za nebistveno škodovanje, ki so povezana z gospodarjenjem z gozdovi.

| 1.3 | Trajnostnost sistemov gospodarjenja z gozdovi, kot so dokumentirani v načrtu iz točke 1.1, se zagotavlja z izbiro najbolj ambicioznega med naslednjimi pristopi:






  (a) | gospodarjenje z gozdovi ustreza veljavni nacionalni opredelitvi trajnostnega gospodarjenja z gozdovi; |
| --- | --- | --- |

1.3

Trajnostnost sistemov gospodarjenja z gozdovi, kot so dokumentirani v načrtu iz točke 1.1, se zagotavlja z izbiro najbolj ambicioznega med naslednjimi pristopi:

(a)

gospodarjenje z gozdovi ustreza veljavni nacionalni opredelitvi trajnostnega gospodarjenja z gozdovi;

| (b) | gospodarjenje z gozdovi ustreza opredelitvi trajnostnega gospodarjenja z gozdovi Forest Europe (31) in je skladno z vseevropskimi smernicami na operativni ravni za trajnostno gospodarjenje z gozdovi (32); |
| --- | --- |

(b)

gospodarjenje z gozdovi ustreza opredelitvi trajnostnega gospodarjenja z gozdovi Forest Europe (31) in je skladno z vseevropskimi smernicami na operativni ravni za trajnostno gospodarjenje z gozdovi (32);

| (c) | vzpostavljeni sistem gospodarjenja je skladen s trajnostnimi merili za gozdove iz člena 29(6) Direktive (EU) 2018/2001 in, od datuma začetka njegove uporabe, z izvedbenim aktom o operativnih smernicah za energijo iz gozdne biomase iz člena 29(8) navedene direktive. |
| --- | --- |

(c)

vzpostavljeni sistem gospodarjenja je skladen s trajnostnimi merili za gozdove iz člena 29(6) Direktive (EU) 2018/2001 in, od datuma začetka njegove uporabe, z izvedbenim aktom o operativnih smernicah za energijo iz gozdne biomase iz člena 29(8) navedene direktive.

| 1.4 | Dejavnost ne vključuje degradacije zemljišč z veliko zalogo ogljika (33). |
| --- | --- |

1.4

Dejavnost ne vključuje degradacije zemljišč z veliko zalogo ogljika (33).

| 1.5 | Sistem gospodarjenja, povezan z vzpostavljeno dejavnostjo, izpolnjuje obveznost potrebne skrbnosti in zahteve glede zakonitosti iz Uredbe (EU) št. 995/2010. |
| --- | --- |

1.5

Sistem gospodarjenja, povezan z vzpostavljeno dejavnostjo, izpolnjuje obveznost potrebne skrbnosti in zahteve glede zakonitosti iz Uredbe (EU) št. 995/2010.

| 1.6 | Načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument predvideva spremljanje, ki zagotavlja točnost informacij v načrtu, zlasti kar zadeva podatke, ki se nanašajo na vključeno območje. |
| --- | --- |

1.6

Načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument predvideva spremljanje, ki zagotavlja točnost informacij v načrtu, zlasti kar zadeva podatke, ki se nanašajo na vključeno območje.

2.   Revizija

V dveh letih po začetku dejavnosti in nato vsakih deset let skladnost dejavnosti z merili za bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb in merili za nebistveno škodovanje preveri eden od naslednjih subjektov:

| (a) | ustrezni nacionalni pristojni organi; |
| --- | --- |

(a)

ustrezni nacionalni pristojni organi;

| (b) | neodvisni certifikacijski organ tretje osebe, na zahtevo nacionalnih organov ali subjekta, ki izvaja dejavnost. |
| --- | --- |

(b)

neodvisni certifikacijski organ tretje osebe, na zahtevo nacionalnih organov ali subjekta, ki izvaja dejavnost.

Za zmanjšanje stroškov se lahko revizije izvedejo skupaj s certificiranjem gozdov, podnebnim certificiranjem ali drugo revizijo.

Neodvisni certifikacijski organ tretje osebe ni neposredno povezan z lastnikom ali ustanoviteljem in ni vključen v razvoj ali izvajanje dejavnosti.

3.   Ocena skupine

Skladnost z merili za nebistveno škodovanje se lahko preveri:

| (a) | na ravni gozdarskega območja izvora (34), kot je opredeljeno v Direktivi (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(a)

na ravni gozdarskega območja izvora (34), kot je opredeljeno v Direktivi (EU) 2018/2001;

| (b) | na ravni skupine gospodarstev, ki so dovolj homogena, da se lahko oceni tveganje glede trajnostnosti gozdarske dejavnosti, kadar so vsa ta gospodarstva medsebojno trajno povezana in sodelujejo v dejavnosti ter skupina teh gospodarstev ostaja enaka pri vseh naslednjih revizijah. |
| --- | --- |

(b)

na ravni skupine gospodarstev, ki so dovolj homogena, da se lahko oceni tveganje glede trajnostnosti gozdarske dejavnosti, kadar so vsa ta gospodarstva medsebojno trajno povezana in sodelujejo v dejavnosti ter skupina teh gospodarstev ostaja enaka pri vseh naslednjih revizijah.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

Podrobne informacije iz točke 1.2 (i) vključujejo določbe za izpolnjevanje meril iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Gozdnogojitvena sprememba, ki jo dejavnost povzroči na območju, zajetem z dejavnostjo, verjetno ne bo povzročila bistvenega zmanjšanja trajnostne oskrbe s primarno gozdno biomaso, primerno za proizvodnjo lesnih proizvodov z dolgoročnim potencialom za krožnost. To merilo se lahko dokaže z analizo podnebnih koristi iz točke 2.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Uporaba pesticidov je zmanjšana in prednost imajo alternativni pristopi in tehnike, kar lahko vključuje nekemične alternative pesticidom, v skladu z Direktivo 2009/128/ES, z izjemo primerov, ko je uporaba pesticidov potrebna za nadzorovanje napadov škodljivih organizmov ali izbruhov bolezni.

Dejavnost zmanjšuje uporabo gnojil in ne uporablja gnoja. Dejavnost je skladna z Uredbo (EU) 2019/1009 ali nacionalnimi pravili o gnojilih ali sredstvih za izboljšanje tal za kmetijsko rabo.

Sprejeti so dobro dokumentirani in preverljivi ukrepi za preprečevanje uporabe aktivnih snovi, ki so navedene v delu A Priloge I k Uredbi (EU) 2019/1021 (35), Rotterdamski konvenciji o postopku soglasja po predhodnem obveščanju za določene nevarne kemikalije in pesticide v mednarodni trgovini, Konvenciji Minamata o živem srebru in Montrealskem protokolu o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč, ter aktivnih snovi, ki so v priporočilih SZO za razvrščanje pesticidov po nevarnosti razvrščene v razred Ia („izjemno nevarne“) ali Ib („zelo nevarne“). Dejavnost je skladna z ustreznim nacionalnim pravom o aktivnih snoveh.

Preprečuje se onesnaževanje vode in tal, v primeru onesnaževanja pa se sprejmejo sanacijski ukrepi.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Na območjih, ki jih pristojni nacionalni organ določi kot ohranitvena, ali v habitatih, ki so zaščiteni, je dejavnost skladna s cilji ohranjanja za taka območja.

Habitati, ki so posebej občutljivi na izgubo biotske raznovrstnosti ali imajo visoko ohranitveno vrednost, ali območja, rezervirana za obnovo takih habitatov v skladu z nacionalnim pravom, se ne spreminjajo.

Podrobne informacije iz točke 1.2(i) vključujejo določbe za ohranjanje in po možnosti povečanje biotske raznovrstnosti v skladu z nacionalnimi in lokalnimi določbami, vključno z naslednjimi:

| (a) | zagotavljanje dobrega stanja ohranjenosti habitatov in vrst, ohranjanje značilnih vrst v habitatih; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljanje dobrega stanja ohranjenosti habitatov in vrst, ohranjanje značilnih vrst v habitatih;

| (b) | izključevanje uporabe ali izpusta invazivnih tujerodnih vrst; |
| --- | --- |

(b)

izključevanje uporabe ali izpusta invazivnih tujerodnih vrst;

| (c) | izključevanje uporabe tujerodnih vrst, razen če se lahko dokaže, da:






  (i) | uporaba gozdnega reprodukcijskega materiala vodi do ugodnih in ustreznih pogojev v ekosistemih (kot so podnebje, merila za tla, rastlinski pasovi in odpornost proti gozdnim požarom), |
| --- | --- | --- |

(c)

izključevanje uporabe tujerodnih vrst, razen če se lahko dokaže, da:

(i)

uporaba gozdnega reprodukcijskega materiala vodi do ugodnih in ustreznih pogojev v ekosistemih (kot so podnebje, merila za tla, rastlinski pasovi in odpornost proti gozdnim požarom),

| (ii) | domorodne vrste na območju niso več prilagojene predvidenim podnebnim ter talnim in hidrološkim razmeram; |
| --- | --- |

(ii)

domorodne vrste na območju niso več prilagojene predvidenim podnebnim ter talnim in hidrološkim razmeram;

| (d) | zagotavljanje ohranjanja in izboljšanja fizikalne, kemijske in biološke kakovosti tal; |
| --- | --- |

(d)

zagotavljanje ohranjanja in izboljšanja fizikalne, kemijske in biološke kakovosti tal;

| (e) | spodbujanje praks, ki koristijo biotski raznovrstnosti in krepijo naravne procese v gozdovih; |
| --- | --- |

(e)

spodbujanje praks, ki koristijo biotski raznovrstnosti in krepijo naravne procese v gozdovih;

| (f) | izključevanje spreminjanja ekosistemov z visoko stopnjo biotske raznovrstnosti v ekosisteme z nižjo stopnjo biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

(f)

izključevanje spreminjanja ekosistemov z visoko stopnjo biotske raznovrstnosti v ekosisteme z nižjo stopnjo biotske raznovrstnosti;

| (g) | zagotavljanje raznovrstnosti povezanih habitatov in vrst, povezanih z gozdovi; |
| --- | --- |

(g)

zagotavljanje raznovrstnosti povezanih habitatov in vrst, povezanih z gozdovi;

| (h) | zagotavljanje raznovrstnosti struktur sestoja ter ohranjanje ali povečevanje sestojev v zreli fazi in mrtvega gozda. |
| --- | --- |

(h)

zagotavljanje raznovrstnosti struktur sestoja ter ohranjanje ali povečevanje sestojev v zreli fazi in mrtvega gozda.

1.3.   Gospodarjenje z gozdovi

Opis dejavnosti

Gospodarjenje z gozdovi, kot je opredeljeno v nacionalnem pravu. Kadar nacionalno pravo ne vsebuje take opredelitve, se gospodarjenje z gozdovi nanaša na katero koli gospodarsko dejavnost, ki izhaja iz sistema, ki se uporablja za gozd in vpliva na ekološke, gospodarske ali socialne funkcije gozda. Gospodarjenje z gozdovi ne predvideva spremembe rabe zemljišča in se izvaja na zemljišču, ki ustreza opredelitvi gozda v nacionalnem pravu ali, če ta ne obstaja, opredelitvi gozda s strani FAO (36).

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE A2 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006. Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so omejene na NACE II 02.10, tj. gojenje gozdov in druge gozdarske dejavnosti, 02.20, tj. sečnja, 02.30, tj. nabiranje gozdnih dobrin, razen lesa, in 02.40, tj. storitve za gozdarstvo.

Kadar gospodarska dejavnost v tej kategoriji izpolnjuje merilo za bistven prispevek iz točke 5, je dejavnost omogočitvena dejavnost iz člena 11(1)(b) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (37) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (37) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (38), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (39) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (38), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (39) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (40) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (41); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (40) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (41);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

| 5. | Da bi se dejavnost lahko štela za omogočitveno dejavnost iz člena 11(1)(b) Uredbe (EU) 2020/852, gospodarski subjekt z oceno sedanjih in prihodnjih podnebnih tveganj, vključno z negotovostjo ter na podlagi zanesljivih podatkov, dokaže, da dejavnost zagotavlja tehnologijo, izdelek, storitev, informacije ali prakso oziroma spodbuja njihovo uporabo z enim od naslednjih glavnih ciljev:






  (a) | povečati raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

5.

Da bi se dejavnost lahko štela za omogočitveno dejavnost iz člena 11(1)(b) Uredbe (EU) 2020/852, gospodarski subjekt z oceno sedanjih in prihodnjih podnebnih tveganj, vključno z negotovostjo ter na podlagi zanesljivih podatkov, dokaže, da dejavnost zagotavlja tehnologijo, izdelek, storitev, informacije ali prakso oziroma spodbuja njihovo uporabo z enim od naslednjih glavnih ciljev:

(a)

povečati raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | prispevati k prizadevanjem za prilagajanje drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti. |
| --- | --- |

(b)

prispevati k prizadevanjem za prilagajanje drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

1.   Načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument

| 1.1 | Dejavnost se izvaja na območju, ki je predmet načrta za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednega instrumenta, kot je določeno v nacionalnem pravu ali, če načrt za gospodarjenje z gozdovi ni opredeljen v nacionalnem pravu, v skladu z opredelitvijo „gozdne površine z dolgoročnim načrtom za gospodarjenje z gozdovi“ (42) organizacije FAO.
  Načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument zajema obdobje 10 let ali več ter se redno posodablja. |
| --- | --- |

1.1

Dejavnost se izvaja na območju, ki je predmet načrta za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednega instrumenta, kot je določeno v nacionalnem pravu ali, če načrt za gospodarjenje z gozdovi ni opredeljen v nacionalnem pravu, v skladu z opredelitvijo „gozdne površine z dolgoročnim načrtom za gospodarjenje z gozdovi“ (42) organizacije FAO.

Načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument zajema obdobje 10 let ali več ter se redno posodablja.

| 1.2 | Zagotovijo se informacije o naslednjih točkah, ki še niso dokumentirane v načrtu za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednem sistemu:






  (a) | ciljih gospodarjenja, vključno z glavnimi ovirami (43); |
| --- | --- | --- |

1.2

Zagotovijo se informacije o naslednjih točkah, ki še niso dokumentirane v načrtu za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednem sistemu:

(a)

ciljih gospodarjenja, vključno z glavnimi ovirami (43);

| (b) | splošnih strategijah in dejavnostih, načrtovanih za doseganje ciljev gospodarjenja, vključno s predvidenimi dejavnostmi v celotnem gozdnem ciklu; |
| --- | --- |

(b)

splošnih strategijah in dejavnostih, načrtovanih za doseganje ciljev gospodarjenja, vključno s predvidenimi dejavnostmi v celotnem gozdnem ciklu;

| (c) | opredelitvi okvira gozdnih habitatov, vključno z glavnimi obstoječimi in predvidenimi gozdnimi drevesnimi vrstami ter njihovim številom in porazdelitvijo; |
| --- | --- |

(c)

opredelitvi okvira gozdnih habitatov, vključno z glavnimi obstoječimi in predvidenimi gozdnimi drevesnimi vrstami ter njihovim številom in porazdelitvijo;

| (d) | opredelitvi območja v skladu z njegovo opredelitvijo v zemljiški knjigi; |
| --- | --- |

(d)

opredelitvi območja v skladu z njegovo opredelitvijo v zemljiški knjigi;

| (e) | predelih, cestah, pravicah do prehoda in drugega javnega dostopa, fizičnih značilnostih, vključno z vodnimi potmi in območji, za katera veljajo pravne in druge omejitve; |
| --- | --- |

(e)

predelih, cestah, pravicah do prehoda in drugega javnega dostopa, fizičnih značilnostih, vključno z vodnimi potmi in območji, za katera veljajo pravne in druge omejitve;

| (f) | ukrepih, ki se uporabljajo za vzpostavitev in ohranjanje dobrega stanja gozdnih ekosistemov; |
| --- | --- |

(f)

ukrepih, ki se uporabljajo za vzpostavitev in ohranjanje dobrega stanja gozdnih ekosistemov;

| (g) | upoštevanju družbenih vprašanj (vključno z ohranjanjem krajine in posvetovanjem z deležniki v skladu s pogoji iz nacionalnega prava); |
| --- | --- |

(g)

upoštevanju družbenih vprašanj (vključno z ohranjanjem krajine in posvetovanjem z deležniki v skladu s pogoji iz nacionalnega prava);

| (h) | oceni z gozdovi povezanih tveganj, vključno z gozdnimi požari ter napadi škodljivih organizmov in izbruhi bolezni, katere cilj je preprečiti, zmanjšati in nadzorovati tveganja, ter ukrepih, ki se uporabljajo za zaščito pred preostalimi tveganji in prilagajanje nanje; |
| --- | --- |

(h)

oceni z gozdovi povezanih tveganj, vključno z gozdnimi požari ter napadi škodljivih organizmov in izbruhi bolezni, katere cilj je preprečiti, zmanjšati in nadzorovati tveganja, ter ukrepih, ki se uporabljajo za zaščito pred preostalimi tveganji in prilagajanje nanje;

| (i) | vseh merilih za nebistveno škodovanje, ki so povezana z gospodarjenjem z gozdovi. |
| --- | --- |

(i)

vseh merilih za nebistveno škodovanje, ki so povezana z gospodarjenjem z gozdovi.

| 1.3 | Trajnostnost sistema gospodarjenja z gozdovi, kot je dokumentiran v načrtu iz točke 1.1, se zagotavlja z izbiro najbolj ambicioznega med naslednjimi pristopi:






  (a) | gospodarjenje z gozdovi ustreza veljavni nacionalni opredelitvi trajnostnega gospodarjenja z gozdovi; |
| --- | --- | --- |

1.3

Trajnostnost sistema gospodarjenja z gozdovi, kot je dokumentiran v načrtu iz točke 1.1, se zagotavlja z izbiro najbolj ambicioznega med naslednjimi pristopi:

(a)

gospodarjenje z gozdovi ustreza veljavni nacionalni opredelitvi trajnostnega gospodarjenja z gozdovi;

| (b) | gospodarjenje z gozdovi ustreza opredelitvi trajnostnega gospodarjenja z gozdovi Forest Europe (44) in je skladno z vseevropskimi smernicami na operativni ravni za trajnostno gospodarjenje z gozdovi (45); |
| --- | --- |

(b)

gospodarjenje z gozdovi ustreza opredelitvi trajnostnega gospodarjenja z gozdovi Forest Europe (44) in je skladno z vseevropskimi smernicami na operativni ravni za trajnostno gospodarjenje z gozdovi (45);

| (c) | vzpostavljeni sistem gospodarjenja dokazuje skladnost s trajnostnimi merili za gozdove iz člena 29(6) Direktive (EU) 2018/2001 in, od datuma začetka njegove uporabe, z izvedbenim aktom o operativnih smernicah za energijo iz gozdne biomase iz člena 29(8) navedene direktive. |
| --- | --- |

(c)

vzpostavljeni sistem gospodarjenja dokazuje skladnost s trajnostnimi merili za gozdove iz člena 29(6) Direktive (EU) 2018/2001 in, od datuma začetka njegove uporabe, z izvedbenim aktom o operativnih smernicah za energijo iz gozdne biomase iz člena 29(8) navedene direktive.

| 1.4 | Dejavnost ne vključuje degradacije zemljišč z veliko zalogo ogljika (46). |
| --- | --- |

1.4

Dejavnost ne vključuje degradacije zemljišč z veliko zalogo ogljika (46).

| 1.5 | Sistem gospodarjenja, povezan z vzpostavljeno dejavnostjo, izpolnjuje obveznost potrebne skrbnosti in zahteve glede zakonitosti iz Uredbe (EU) št. 995/2010. |
| --- | --- |

1.5

Sistem gospodarjenja, povezan z vzpostavljeno dejavnostjo, izpolnjuje obveznost potrebne skrbnosti in zahteve glede zakonitosti iz Uredbe (EU) št. 995/2010.

| 1.6 | Načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden dokument predvideva spremljanje, ki zagotavlja točnost informacij v načrtu, zlasti kar zadeva podatke, ki se nanašajo na vključeno območje. |
| --- | --- |

1.6

Načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden dokument predvideva spremljanje, ki zagotavlja točnost informacij v načrtu, zlasti kar zadeva podatke, ki se nanašajo na vključeno območje.

2.   Revizija

V dveh letih po začetku dejavnosti in nato vsakih deset let skladnost dejavnosti z merili za bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb in merili za nebistveno škodovanje preveri eden od naslednjih subjektov:

| (a) | ustrezni nacionalni pristojni organi; |
| --- | --- |

(a)

ustrezni nacionalni pristojni organi;

| (b) | neodvisni certifikacijski organ tretje osebe, na zahtevo nacionalnih organov ali subjekta, ki izvaja dejavnost. |
| --- | --- |

(b)

neodvisni certifikacijski organ tretje osebe, na zahtevo nacionalnih organov ali subjekta, ki izvaja dejavnost.

Za zmanjšanje stroškov se lahko revizije izvedejo skupaj s certificiranjem gozdov, podnebnim certificiranjem ali drugo revizijo.

Neodvisni certifikacijski organ tretje osebe ni neposredno povezan z lastnikom ali ustanoviteljem in ni vključen v razvoj ali izvajanje dejavnosti.

3.   Ocena skupine

Skladnost z merili za nebistveno škodovanje se lahko preveri:

| (a) | na ravni gozdarskega območja izvora (47), kot je opredeljeno v Direktivi (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(a)

na ravni gozdarskega območja izvora (47), kot je opredeljeno v Direktivi (EU) 2018/2001;

| (b) | na ravni skupine gospodarstev, ki so dovolj homogena, da se lahko oceni tveganje glede trajnostnosti gozdarske dejavnosti, kadar so vsa ta gospodarstva medsebojno trajno povezana in sodelujejo v dejavnosti ter skupina teh gospodarstev ostaja enaka pri vseh naslednjih revizijah. |
| --- | --- |

(b)

na ravni skupine gospodarstev, ki so dovolj homogena, da se lahko oceni tveganje glede trajnostnosti gozdarske dejavnosti, kadar so vsa ta gospodarstva medsebojno trajno povezana in sodelujejo v dejavnosti ter skupina teh gospodarstev ostaja enaka pri vseh naslednjih revizijah.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

Podrobne informacije iz točke 1.2 (i) vključujejo določbe za izpolnjevanje meril iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Gozdnogojitvena sprememba, ki jo dejavnost povzroči na območju, zajetem z dejavnostjo, verjetno ne bo povzročila bistvenega zmanjšanja trajnostne oskrbe s primarno gozdno biomaso, primerno za proizvodnjo lesnih proizvodov z dolgoročnim potencialom za krožnost. To merilo se lahko dokaže z analizo podnebnih koristi iz točke 2.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Uporaba pesticidov je zmanjšana in prednost imajo alternativni pristopi in tehnike, kar lahko vključuje nekemične alternative pesticidom, v skladu z Direktivo 2009/128/ES, z izjemo primerov, ko je uporaba pesticidov potrebna za nadzorovanje napadov škodljivih organizmov ali izbruhov bolezni.

Dejavnost zmanjšuje uporabo gnojil in ne uporablja gnoja. Dejavnost je skladna z Uredbo (EU) 2019/1009 ali nacionalnimi pravili o gnojilih ali sredstvih za izboljšanje tal za kmetijsko rabo.

Sprejeti so dobro dokumentirani in preverljivi ukrepi za preprečevanje uporabe aktivnih snovi, ki so navedene v delu A Priloge I k Uredbi (EU) 2019/1021 (48), Rotterdamski konvenciji o postopku soglasja po predhodnem obveščanju za določene nevarne kemikalije in pesticide v mednarodni trgovini, Konvenciji Minamata o živem srebru in Montrealskem protokolu o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč, ter aktivnih snovi, ki so v priporočilih SZO za razvrščanje pesticidov po nevarnosti (49) razvrščene v razred Ia („izjemno nevarne“) ali Ib („zelo nevarne“). Dejavnost je skladna z ustreznim nacionalnim pravom o aktivnih snoveh.

Preprečuje se onesnaževanje vode in tal, v primeru onesnaževanja pa se sprejmejo sanacijski ukrepi.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Na območjih, ki jih pristojni nacionalni organ določi kot ohranitvena, ali v habitatih, ki so zaščiteni, je dejavnost skladna s cilji ohranjanja za taka območja.

Habitati, ki so posebej občutljivi na izgubo biotske raznovrstnosti ali imajo visoko ohranitveno vrednost, ali območja, rezervirana za obnovo takih habitatov v skladu z nacionalnim pravom, se ne spreminjajo.

Podrobne informacije iz točke 1.2(i) vključujejo določbe za ohranjanje in po možnosti povečanje biotske raznovrstnosti v skladu z nacionalnimi in lokalnimi določbami, vključno z naslednjimi:

| (a) | zagotavljanje dobrega stanja ohranjenosti habitatov in vrst, ohranjanje značilnih vrst v habitatih; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljanje dobrega stanja ohranjenosti habitatov in vrst, ohranjanje značilnih vrst v habitatih;

| (b) | izključevanje uporabe ali izpusta invazivnih tujerodnih vrst; |
| --- | --- |

(b)

izključevanje uporabe ali izpusta invazivnih tujerodnih vrst;

| (c) | izključevanje uporabe tujerodnih vrst, razen če se lahko dokaže, da:






  (i) | uporaba gozdnega reprodukcijskega materiala vodi do ugodnih in ustreznih pogojev v ekosistemih (kot so podnebje, merila za tla, rastlinski pasovi in odpornost proti gozdnim požarom), |
| --- | --- | --- |

(c)

izključevanje uporabe tujerodnih vrst, razen če se lahko dokaže, da:

(i)

uporaba gozdnega reprodukcijskega materiala vodi do ugodnih in ustreznih pogojev v ekosistemih (kot so podnebje, merila za tla, rastlinski pasovi in odpornost proti gozdnim požarom),

| (ii) | domorodne vrste na območju niso več prilagojene predvidenim podnebnim ter talnim in hidrološkim razmeram; |
| --- | --- |

(ii)

domorodne vrste na območju niso več prilagojene predvidenim podnebnim ter talnim in hidrološkim razmeram;

| (d) | zagotavljanje ohranjanja in izboljšanja fizikalne, kemijske in biološke kakovosti tal; |
| --- | --- |

(d)

zagotavljanje ohranjanja in izboljšanja fizikalne, kemijske in biološke kakovosti tal;

| (e) | spodbujanje praks, ki koristijo biotski raznovrstnosti in krepijo naravne procese v gozdovih; |
| --- | --- |

(e)

spodbujanje praks, ki koristijo biotski raznovrstnosti in krepijo naravne procese v gozdovih;

| (f) | izključevanje spreminjanja ekosistemov z visoko stopnjo biotske raznovrstnosti v ekosisteme z nižjo stopnjo biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

(f)

izključevanje spreminjanja ekosistemov z visoko stopnjo biotske raznovrstnosti v ekosisteme z nižjo stopnjo biotske raznovrstnosti;

| (g) | zagotavljanje raznovrstnosti povezanih habitatov in vrst, povezanih z gozdovi; |
| --- | --- |

(g)

zagotavljanje raznovrstnosti povezanih habitatov in vrst, povezanih z gozdovi;

| (h) | zagotavljanje raznovrstnosti struktur sestoja ter ohranjanje ali povečevanje sestojev v zreli fazi in mrtvega gozda. |
| --- | --- |

(h)

zagotavljanje raznovrstnosti struktur sestoja ter ohranjanje ali povečevanje sestojev v zreli fazi in mrtvega gozda.

1.4.   Ohranitveno gozdarstvo

Opis dejavnosti

Dejavnost zajema dejavnosti gospodarjenja z gozdovi, katerih cilj je ohranitev enega ali več habitatov ali vrst. Ohranitveno gozdarstvo ne predvideva spremembe rabe zemljišča in se izvaja na zemljišču, pri čemer gozd pomeni zemljišče, ki ustreza opredelitvi gozda v nacionalnem pravu ali, če ta ne obstaja, opredelitvi gozda s strani FAO (50).

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE A2 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006. Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so omejene na NACE II 02.10, tj. gojenje gozdov in druge gozdarske dejavnosti, 02.20, tj. sečnja, 02.30, tj. nabiranje gozdnih dobrin, razen lesa, in 02.40, tj. storitve za gozdarstvo.

Kadar gospodarska dejavnost v tej kategoriji izpolnjuje merilo za bistven prispevek iz točke 5, je dejavnost omogočitvena dejavnost iz člena 11(1)(b) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (51) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (51) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (52), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (53) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (52), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (53) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (54) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (55); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (54) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (55);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

| 5. | Da bi se dejavnost lahko štela za omogočitveno dejavnost iz člena 11(1)(b) Uredbe (EU) 2020/852, gospodarski subjekt z oceno sedanjih in prihodnjih podnebnih tveganj, vključno z negotovostjo ter na podlagi zanesljivih podatkov, dokaže, da dejavnost zagotavlja tehnologijo, izdelek, storitev, informacije ali prakso oziroma spodbuja njihovo uporabo z enim od naslednjih glavnih ciljev:






  (a) | povečati raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja ali |
| --- | --- | --- |

5.

Da bi se dejavnost lahko štela za omogočitveno dejavnost iz člena 11(1)(b) Uredbe (EU) 2020/852, gospodarski subjekt z oceno sedanjih in prihodnjih podnebnih tveganj, vključno z negotovostjo ter na podlagi zanesljivih podatkov, dokaže, da dejavnost zagotavlja tehnologijo, izdelek, storitev, informacije ali prakso oziroma spodbuja njihovo uporabo z enim od naslednjih glavnih ciljev:

(a)

povečati raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja ali

| (b) | prispevati k prizadevanjem za prilagajanje drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti. |
| --- | --- |

(b)

prispevati k prizadevanjem za prilagajanje drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

1.   Načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument

| 1.1 | Dejavnost se izvaja na območju, ki je predmet načrta za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednega instrumenta, kot je določeno v nacionalnem pravu ali, če načrt za gospodarjenje z gozdovi ni opredeljen v nacionalni ureditvi, v skladu z opredelitvijo „gozdne površine z dolgoročnim načrtom za gospodarjenje z gozdovi“ (56) organizacije FAO.
  Načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument zajema obdobje 10 let ali več ter se redno posodablja. |
| --- | --- |

1.1

Dejavnost se izvaja na območju, ki je predmet načrta za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednega instrumenta, kot je določeno v nacionalnem pravu ali, če načrt za gospodarjenje z gozdovi ni opredeljen v nacionalni ureditvi, v skladu z opredelitvijo „gozdne površine z dolgoročnim načrtom za gospodarjenje z gozdovi“ (56) organizacije FAO.

Načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument zajema obdobje 10 let ali več ter se redno posodablja.

| 1.2 | Zagotovijo se informacije o naslednjih točkah, ki še niso dokumentirane v načrtu za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednem sistemu:






  (a) | ciljih gospodarjenja, vključno z glavnimi ovirami; |
| --- | --- | --- |

1.2

Zagotovijo se informacije o naslednjih točkah, ki še niso dokumentirane v načrtu za gospodarjenje z gozdovi ali enakovrednem sistemu:

(a)

ciljih gospodarjenja, vključno z glavnimi ovirami;

| (b) | splošnih strategijah in dejavnostih, načrtovanih za doseganje ciljev gospodarjenja, vključno s predvidenimi dejavnostmi v celotnem gozdnem ciklu; |
| --- | --- |

(b)

splošnih strategijah in dejavnostih, načrtovanih za doseganje ciljev gospodarjenja, vključno s predvidenimi dejavnostmi v celotnem gozdnem ciklu;

| (c) | opredelitvi okvira gozdnih habitatov, glavnih obstoječih in predvidenih gozdnih drevesnih vrstah ter njihovem številu in porazdelitvi v skladu z okvirom lokalnih gozdnih ekosistemov; |
| --- | --- |

(c)

opredelitvi okvira gozdnih habitatov, glavnih obstoječih in predvidenih gozdnih drevesnih vrstah ter njihovem številu in porazdelitvi v skladu z okvirom lokalnih gozdnih ekosistemov;

| (d) | opredelitvi območja v skladu z njegovo opredelitvijo v zemljiški knjigi; |
| --- | --- |

(d)

opredelitvi območja v skladu z njegovo opredelitvijo v zemljiški knjigi;

| (e) | predelih, cestah, pravicah do prehoda in drugega javnega dostopa, fizičnih značilnostih, vključno z vodnimi potmi in območji, za katera veljajo pravne in druge omejitve; |
| --- | --- |

(e)

predelih, cestah, pravicah do prehoda in drugega javnega dostopa, fizičnih značilnostih, vključno z vodnimi potmi in območji, za katera veljajo pravne in druge omejitve;

| (f) | ukrepih, ki se uporabljajo za ohranjanje dobrega stanja gozdnih ekosistemov; |
| --- | --- |

(f)

ukrepih, ki se uporabljajo za ohranjanje dobrega stanja gozdnih ekosistemov;

| (g) | upoštevanju družbenih vprašanj (vključno z ohranjanjem krajine in posvetovanjem z deležniki v skladu s pogoji iz nacionalnega prava); |
| --- | --- |

(g)

upoštevanju družbenih vprašanj (vključno z ohranjanjem krajine in posvetovanjem z deležniki v skladu s pogoji iz nacionalnega prava);

| (h) | oceni z gozdovi povezanih tveganj, vključno z gozdnimi požari ter napadi škodljivih organizmov in izbruhi bolezni, katere cilj je preprečiti, zmanjšati in nadzorovati tveganja, ter ukrepih, ki se uporabljajo za zaščito pred preostalimi tveganji in prilagajanje nanje; |
| --- | --- |

(h)

oceni z gozdovi povezanih tveganj, vključno z gozdnimi požari ter napadi škodljivih organizmov in izbruhi bolezni, katere cilj je preprečiti, zmanjšati in nadzorovati tveganja, ter ukrepih, ki se uporabljajo za zaščito pred preostalimi tveganji in prilagajanje nanje;

| (i) | vseh merilih za nebistveno škodovanje, ki so povezana z gospodarjenjem z gozdovi. |
| --- | --- |

(i)

vseh merilih za nebistveno škodovanje, ki so povezana z gospodarjenjem z gozdovi.

| 1.3 | Načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument:






  (a) | izkazuje glavni opredeljeni cilj gospodarjenja (57), ki zajema varstvo tal in vode (58), ohranjanje biotske raznovrstnosti (59) ali socialne vloge (60) na podlagi opredelitev FAO; |
| --- | --- | --- |

1.3

Načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument:

(a)

izkazuje glavni opredeljeni cilj gospodarjenja (57), ki zajema varstvo tal in vode (58), ohranjanje biotske raznovrstnosti (59) ali socialne vloge (60) na podlagi opredelitev FAO;

| (b) | spodbuja prakse, ki koristijo biotski raznovrstnosti in krepijo naravne procese v gozdovih; |
| --- | --- |

(b)

spodbuja prakse, ki koristijo biotski raznovrstnosti in krepijo naravne procese v gozdovih;

| (c) | vključuje analizo:






  (i) | vplivov in pritiskov na ohranjanje habitatov ter raznolikost povezanih habitatov; |
| --- | --- | --- |

(c)

vključuje analizo:

(i)

vplivov in pritiskov na ohranjanje habitatov ter raznolikost povezanih habitatov;

| (ii) | pogojevanje spravila za zmanjšanje vplivov na tla; |
| --- | --- |

(ii)

pogojevanje spravila za zmanjšanje vplivov na tla;

| (iii) | druge dejavnosti, ki vplivajo na cilje ohranjanja, kot so lov in ribolov, kmetijske, pašniške in gozdarske dejavnosti ter industrijske, rudarske in komercialne dejavnosti. |
| --- | --- |

(iii)

druge dejavnosti, ki vplivajo na cilje ohranjanja, kot so lov in ribolov, kmetijske, pašniške in gozdarske dejavnosti ter industrijske, rudarske in komercialne dejavnosti.

| 1.4 | Trajnostnost sistema gospodarjenja z gozdovi, kot je dokumentiran v načrtu iz točke 1.1, se zagotavlja z izbiro najbolj ambicioznega med naslednjimi pristopi:






  (a) | gospodarjenje z gozdovi ustreza nacionalni opredelitvi trajnostnega gospodarjenja z gozdovi, če obstaja; |
| --- | --- | --- |

1.4

Trajnostnost sistema gospodarjenja z gozdovi, kot je dokumentiran v načrtu iz točke 1.1, se zagotavlja z izbiro najbolj ambicioznega med naslednjimi pristopi:

(a)

gospodarjenje z gozdovi ustreza nacionalni opredelitvi trajnostnega gospodarjenja z gozdovi, če obstaja;

| (b) | gospodarjenje z gozdovi ustreza opredelitvi trajnostnega gospodarjenja z gozdovi Forest Europe (61) in je skladno z vseevropskimi smernicami na operativni ravni za trajnostno gospodarjenje z gozdovi (62); |
| --- | --- |

(b)

gospodarjenje z gozdovi ustreza opredelitvi trajnostnega gospodarjenja z gozdovi Forest Europe (61) in je skladno z vseevropskimi smernicami na operativni ravni za trajnostno gospodarjenje z gozdovi (62);

| (c) | vzpostavljeni sistem gospodarjenja dokazuje skladnost s trajnostnimi merili za gozdove, kot so opredeljena v členu 29(6) Direktive (EU) 2018/2001, in, od datuma začetka njegove uporabe, z izvedbenim aktom o operativnih smernicah za energijo iz gozdne biomase iz člena 29(8) navedene direktive. |
| --- | --- |

(c)

vzpostavljeni sistem gospodarjenja dokazuje skladnost s trajnostnimi merili za gozdove, kot so opredeljena v členu 29(6) Direktive (EU) 2018/2001, in, od datuma začetka njegove uporabe, z izvedbenim aktom o operativnih smernicah za energijo iz gozdne biomase iz člena 29(8) navedene direktive.

| 1.5 | Dejavnost ne vključuje degradacije zemljišč z veliko zalogo ogljika (63). |
| --- | --- |

1.5

Dejavnost ne vključuje degradacije zemljišč z veliko zalogo ogljika (63).

| 1.6 | Sistem gospodarjenja, povezan z vzpostavljeno dejavnostjo, izpolnjuje obveznost potrebne skrbnosti in zahteve glede zakonitosti iz Uredbe (EU) št. 995/2010. |
| --- | --- |

1.6

Sistem gospodarjenja, povezan z vzpostavljeno dejavnostjo, izpolnjuje obveznost potrebne skrbnosti in zahteve glede zakonitosti iz Uredbe (EU) št. 995/2010.

| 1.7 | Načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument predvideva spremljanje, ki zagotavlja točnost informacij v načrtu, zlasti kar zadeva podatke, ki se nanašajo na vključeno območje. |
| --- | --- |

1.7

Načrt za gospodarjenje z gozdovi ali enakovreden instrument predvideva spremljanje, ki zagotavlja točnost informacij v načrtu, zlasti kar zadeva podatke, ki se nanašajo na vključeno območje.

2.   Revizija

V dveh letih po začetku dejavnosti in nato vsakih deset let skladnost dejavnosti z merili za bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb in merili za nebistveno škodovanje preveri eden od naslednjih subjektov:

| (a) | ustrezni nacionalni pristojni organi; |
| --- | --- |

(a)

ustrezni nacionalni pristojni organi;

| (b) | neodvisni certifikacijski organ tretje osebe, na zahtevo nacionalnih organov ali subjekta, ki izvaja dejavnost. |
| --- | --- |

(b)

neodvisni certifikacijski organ tretje osebe, na zahtevo nacionalnih organov ali subjekta, ki izvaja dejavnost.

Za zmanjšanje stroškov se lahko revizije izvedejo skupaj s certificiranjem gozdov, podnebnim certificiranjem ali drugo revizijo.

Neodvisni certifikacijski organ tretje osebe ni neposredno povezan z lastnikom ali ustanoviteljem in ni vključen v razvoj ali izvajanje dejavnosti.

3.   Ocena skupine

Skladnost z merili za nebistveno škodovanje se lahko preveri:

| (a) | na ravni gozdarskega območja izvora (64), kot je opredeljeno v Direktivi (EU) 2018/2001; |
| --- | --- |

(a)

na ravni gozdarskega območja izvora (64), kot je opredeljeno v Direktivi (EU) 2018/2001;

| (b) | na ravni skupine gospodarstev, ki so dovolj homogena, da se lahko oceni tveganje glede trajnostnosti gozdarske dejavnosti, kadar so vsa ta gospodarstva medsebojno trajno povezana in sodelujejo v dejavnosti ter skupina teh gospodarstev ostaja enaka pri vseh naslednjih revizijah. |
| --- | --- |

(b)

na ravni skupine gospodarstev, ki so dovolj homogena, da se lahko oceni tveganje glede trajnostnosti gozdarske dejavnosti, kadar so vsa ta gospodarstva medsebojno trajno povezana in sodelujejo v dejavnosti ter skupina teh gospodarstev ostaja enaka pri vseh naslednjih revizijah.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

Podrobne informacije iz točke 1.2 (i) vključujejo določbe za izpolnjevanje meril iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Gozdnogojitvena sprememba, ki jo dejavnost povzroči na območju, zajetem z dejavnostjo, verjetno ne bo povzročila bistvenega zmanjšanja trajnostne oskrbe s primarno gozdno biomaso, primerno za proizvodnjo lesnih proizvodov z dolgoročnim potencialom za krožnost. To merilo se lahko dokaže z analizo podnebnih koristi iz točke 2.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Pri dejavnosti se ne uporabljajo pesticidi ali gnojila.

Sprejeti so dobro dokumentirani in preverljivi ukrepi za preprečevanje uporabe aktivnih snovi, ki so navedene v delu A Priloge I k Uredbi (EU) 2019/1021 (65), Rotterdamski konvenciji o postopku soglasja po predhodnem obveščanju za določene nevarne kemikalije in pesticide v mednarodni trgovini, Konvenciji Minamata o živem srebru in Montrealskem protokolu o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč, ter aktivnih snovi, ki so v priporočilih SZO za razvrščanje pesticidov po nevarnosti (66) razvrščene v razred Ia („izjemno nevarne“) ali Ib („zelo nevarne“). Dejavnost je skladna z ustreznim nacionalnim pravom o aktivnih snoveh.

Preprečuje se onesnaževanje vode in tal, v primeru onesnaževanja pa se sprejmejo sanacijski ukrepi.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Na območjih, ki jih pristojni nacionalni organ določi kot ohranitvena, ali v habitatih, ki so zaščiteni, je dejavnost skladna s cilji ohranjanja za taka območja.

Habitati, ki so posebej občutljivi na izgubo biotske raznovrstnosti ali imajo visoko ohranitveno vrednost, ali območja, rezervirana za obnovo takih habitatov v skladu z nacionalnim pravom, se ne spreminjajo.

Podrobne informacije iz točke 1.2(i) vključujejo določbe za ohranjanje in po možnosti povečanje biotske raznovrstnosti v skladu z nacionalnimi in lokalnimi določbami, vključno z naslednjimi:

| (a) | zagotavljanje dobrega stanja ohranjenosti habitatov in vrst, ohranjanje značilnih vrst v habitatih; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljanje dobrega stanja ohranjenosti habitatov in vrst, ohranjanje značilnih vrst v habitatih;

| (b) | izključevanje uporabe ali izpusta invazivnih tujerodnih vrst; |
| --- | --- |

(b)

izključevanje uporabe ali izpusta invazivnih tujerodnih vrst;

| (c) | izključevanje uporabe tujerodnih vrst, razen če se lahko dokaže, da:






  (i) | uporaba gozdnega reprodukcijskega materiala vodi do ugodnih in ustreznih pogojev v ekosistemih (kot so podnebje, merila za tla, rastlinski pasovi in odpornost proti gozdnim požarom), |
| --- | --- | --- |

(c)

izključevanje uporabe tujerodnih vrst, razen če se lahko dokaže, da:

(i)

uporaba gozdnega reprodukcijskega materiala vodi do ugodnih in ustreznih pogojev v ekosistemih (kot so podnebje, merila za tla, rastlinski pasovi in odpornost proti gozdnim požarom),

| (ii) | domorodne vrste na območju niso več prilagojene predvidenim podnebnim ter talnim in hidrološkim razmeram; |
| --- | --- |

(ii)

domorodne vrste na območju niso več prilagojene predvidenim podnebnim ter talnim in hidrološkim razmeram;

| (d) | zagotavljanje ohranjanja in izboljšanja fizikalne, kemijske in biološke kakovosti tal; |
| --- | --- |

(d)

zagotavljanje ohranjanja in izboljšanja fizikalne, kemijske in biološke kakovosti tal;

| (e) | spodbujanje praks, ki koristijo biotski raznovrstnosti in krepijo naravne procese v gozdovih; |
| --- | --- |

(e)

spodbujanje praks, ki koristijo biotski raznovrstnosti in krepijo naravne procese v gozdovih;

| (f) | izključevanje spreminjanja ekosistemov z visoko stopnjo biotske raznovrstnosti v ekosisteme z nižjo stopnjo biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

(f)

izključevanje spreminjanja ekosistemov z visoko stopnjo biotske raznovrstnosti v ekosisteme z nižjo stopnjo biotske raznovrstnosti;

| (g) | zagotavljanje raznovrstnosti povezanih habitatov in vrst, povezanih z gozdovi; |
| --- | --- |

(g)

zagotavljanje raznovrstnosti povezanih habitatov in vrst, povezanih z gozdovi;

| (h) | zagotavljanje raznovrstnosti struktur sestoja ter ohranjanje ali povečevanje sestojev v zreli fazi in mrtvega gozda. |
| --- | --- |

(h)

zagotavljanje raznovrstnosti struktur sestoja ter ohranjanje ali povečevanje sestojev v zreli fazi in mrtvega gozda.

2.   DEJAVNOSTI VARSTVA IN OBNOVE OKOLJA

2.1.   Obnova mokrišč

Opis dejavnosti

Obnova mokrišč se nanaša na gospodarske dejavnosti, ki spodbujajo ponovno vzpostavitev izvornega stanja mokrišč, in gospodarske dejavnosti, ki izboljšujejo funkcije mokrišč, ne nujno s spodbujanjem ponovne vzpostavitve stanja pred motnjo, pri čemer mokrišče pomeni območje, ki ustreza mednarodni opredelitvi mokrišča (67) ali šotišča (68), kot je določena v Ramsarski konvenciji o mokriščih, ki so mednarodnega pomena, zlasti kot habitati vodnih ptic (Ramsarska konvencija) (69). Zadevno območje ustreza opredelitvi mokrišč s strani Unije, kot je navedeno v sporočilu Komisije o preudarni uporabi in ohranjanju mokrišč (70).

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji ne sodijo pod posebno kodo NACE v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006, ampak so povezane z razredom 6 statistične klasifikacije dejavnosti za varovanje okolja, vzpostavljene z Uredbo (EU) št. 691/2011.

Kadar gospodarska dejavnost v tej kategoriji izpolnjuje merilo za bistven prispevek iz točke 5, je dejavnost omogočitvena dejavnost iz člena 11(1)(b) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (71) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (71) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (72), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (73) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (72), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (73) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (74) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (75); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (74) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (75);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

| 5. | Da bi se dejavnost lahko štela za omogočitveno dejavnost iz člena 11(1)(b) Uredbe (EU) 2020/852, gospodarski subjekt z oceno sedanjih in prihodnjih podnebnih tveganj, vključno z negotovostjo ter na podlagi zanesljivih podatkov, dokaže, da dejavnost zagotavlja tehnologijo, izdelek, storitev, informacije ali prakso oziroma spodbuja njihovo uporabo z enim od naslednjih glavnih ciljev:






  (a) | povečati raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja |
| --- | --- | --- |

5.

Da bi se dejavnost lahko štela za omogočitveno dejavnost iz člena 11(1)(b) Uredbe (EU) 2020/852, gospodarski subjekt z oceno sedanjih in prihodnjih podnebnih tveganj, vključno z negotovostjo ter na podlagi zanesljivih podatkov, dokaže, da dejavnost zagotavlja tehnologijo, izdelek, storitev, informacije ali prakso oziroma spodbuja njihovo uporabo z enim od naslednjih glavnih ciljev:

(a)

povečati raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja

| (b) | prispevati k prizadevanjem za prilagajanje drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti. |
| --- | --- |

(b)

prispevati k prizadevanjem za prilagajanje drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

1.   Načrt obnove

| 1.1 | Območje je zajeto v načrtu obnove, ki je skladen z načeli in smernicami o obnovi mokrišč iz Ramsarske konvencije, dokler ni območje razvrščeno kot mokrišče in zajeto v načrtu za gospodarjenje z mokrišči, ki je skladen s smernicami Ramsarske konvencije za načrtovanje gospodarjenja za območja iz Ramsarske konvencije in druga mokrišča. Za šotišča se v načrtu obnove upoštevajo priporočila iz ustreznih resolucij k Ramsarski konvenciji, vključno z resolucijo XIII/13. |
| --- | --- |

1.1

Območje je zajeto v načrtu obnove, ki je skladen z načeli in smernicami o obnovi mokrišč iz Ramsarske konvencije, dokler ni območje razvrščeno kot mokrišče in zajeto v načrtu za gospodarjenje z mokrišči, ki je skladen s smernicami Ramsarske konvencije za načrtovanje gospodarjenja za območja iz Ramsarske konvencije in druga mokrišča. Za šotišča se v načrtu obnove upoštevajo priporočila iz ustreznih resolucij k Ramsarski konvenciji, vključno z resolucijo XIII/13.

| 1.2 | V načrtu obnove so podrobno proučene lokalne hidrološke in pedološke razmere, vključno z dinamiko nasičenosti tal z vodo ter spreminjanjem aerobnih in anaerobnih pogojev. |
| --- | --- |

1.2

V načrtu obnove so podrobno proučene lokalne hidrološke in pedološke razmere, vključno z dinamiko nasičenosti tal z vodo ter spreminjanjem aerobnih in anaerobnih pogojev.

| 1.3 | V načrtu obnove so obravnavana vsa merila za nebistveno škodovanje, ki se nanašajo na gospodarjenje z mokrišči. |
| --- | --- |

1.3

V načrtu obnove so obravnavana vsa merila za nebistveno škodovanje, ki se nanašajo na gospodarjenje z mokrišči.

| 1.4 | Načrt obnove predvideva spremljanje, ki zagotavlja točnost informacij v načrtu, zlasti kar zadeva podatke, ki se nanašajo na vključeno območje. |
| --- | --- |

1.4

Načrt obnove predvideva spremljanje, ki zagotavlja točnost informacij v načrtu, zlasti kar zadeva podatke, ki se nanašajo na vključeno območje.

2.   Revizija

V dveh letih po začetku dejavnosti in nato vsakih deset let skladnost dejavnosti z merili za bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb in merili za nebistveno škodovanje preveri eden od naslednjih subjektov:

| (a) | ustrezni nacionalni pristojni organi; |
| --- | --- |

(a)

ustrezni nacionalni pristojni organi;

| (b) | neodvisni certifikacijski organ tretje osebe, na zahtevo nacionalnih organov ali subjekta, ki izvaja dejavnost. |
| --- | --- |

(b)

neodvisni certifikacijski organ tretje osebe, na zahtevo nacionalnih organov ali subjekta, ki izvaja dejavnost.

Za zmanjšanje stroškov se lahko revizije izvedejo skupaj s certificiranjem gozdov, podnebnim certificiranjem ali drugo revizijo.

Neodvisni certifikacijski organ tretje osebe ni neposredno povezan z lastnikom ali ustanoviteljem in ni vključen v razvoj ali izvajanje dejavnosti.

Ocena skupine

Skladnost z merili za nebistveno škodovanje se lahko preveri na ravni skupine gospodarstev, ki so dovolj homogena, da se lahko oceni tveganje glede trajnostnosti gozdarske dejavnosti, kadar so vsa ta gospodarstva medsebojno trajno povezana in sodelujejo v dejavnosti ter skupina teh gospodarstev ostaja enaka pri vseh naslednjih revizijah.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Izkopavanje šote je čim manjše.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Uporaba pesticidov je zmanjšana na najnižjo možno raven in prednost imajo alternativni pristopi ali tehnike, ki lahko vključujejo nekemične alternative pesticidom, v skladu z Direktivo 2009/128/ES, z izjemo primerov, ko je uporaba pesticidov potrebna za nadzorovanje napadov škodljivih organizmov ali izbruhov bolezni.

Dejavnost zmanjšuje uporabo gnojil in ne uporablja gnoja. Dejavnost je skladna z Uredbo (EU) 2019/1009 ali nacionalnimi pravili o gnojilih ali sredstvih za izboljšanje tal za kmetijsko rabo.

Sprejeti so dobro dokumentirani in preverljivi ukrepi za preprečevanje uporabe aktivnih snovi, ki so navedene v delu A Priloge I k Uredbi (EU) 2019/1021 (76), Rotterdamski konvenciji o postopku soglasja po predhodnem obveščanju za določene nevarne kemikalije in pesticide v mednarodni trgovini, Konvenciji Minamata o živem srebru in Montrealskem protokolu o substancah, ki škodljivo delujejo na ozonski plašč, ter aktivnih snovi, ki so v priporočilih SZO za razvrščanje pesticidov po nevarnosti (77) razvrščene v razred Ia („izjemno nevarne“) ali Ib („zelo nevarne“). Dejavnost je skladna z ustreznim nacionalnim pravom o aktivnih snoveh.

Preprečuje se onesnaževanje vode in tal, v primeru onesnaževanja pa se sprejmejo sanacijski ukrepi.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Na območjih, ki jih pristojni nacionalni organ določi kot ohranitvena, ali v habitatih, ki so zaščiteni, je dejavnost skladna s cilji ohranjanja za taka območja.

Habitati, ki so posebej občutljivi na izgubo biotske raznovrstnosti ali imajo visoko ohranitveno vrednost, ali območja, rezervirana za obnovo takih habitatov v skladu z nacionalnim pravom, se ne spreminjajo.

Načrt iz točke 1 (načrt obnove) tega oddelka vključuje določbe za ohranjanje in po možnosti povečanje biotske raznovrstnosti v skladu z nacionalnimi in lokalnimi določbami, vključno z naslednjima:

| (a) | zagotavljanje dobrega stanja ohranjenosti habitatov in vrst, ohranjanje značilnih vrst v habitatih; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljanje dobrega stanja ohranjenosti habitatov in vrst, ohranjanje značilnih vrst v habitatih;

| (b) | izključevanje uporabe ali izpusta invazivnih tujerodnih vrst. |
| --- | --- |

(b)

izključevanje uporabe ali izpusta invazivnih tujerodnih vrst.

3.   PROIZVODNJA

3.1.   Proizvodnja tehnologij za energijo iz obnovljivih virov

Opis dejavnosti

Proizvodnja tehnologij za energijo iz obnovljivih virov, pri čemer je energija iz obnovljivih virov opredeljena v členu 2(1) Direktive (EU) 2018/2001.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti C25, C27 in C28, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (78) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (78) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (79), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (80) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (79), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (80) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (81) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (82); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (81) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (82);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Ni relevantno.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Z dejavnostjo se ocenjuje razpoložljivost in, če je izvedljivo, sprejmejo tehnike, ki podpirajo:

| (a) | ponovno uporabo in uporabo sekundarnih surovin ter ponovno uporabljenih sestavnih delov v proizvedenih izdelkih; |
| --- | --- |

(a)

ponovno uporabo in uporabo sekundarnih surovin ter ponovno uporabljenih sestavnih delov v proizvedenih izdelkih;

| (b) | zasnovo za visoko trpežnost, možnost recikliranja, enostavno razgradnjo in prilagodljivost proizvedenih izdelkov; |
| --- | --- |

(b)

zasnovo za visoko trpežnost, možnost recikliranja, enostavno razgradnjo in prilagodljivost proizvedenih izdelkov;

| (c) | ravnanje z odpadki v proizvodnem procesu, pri katerem ima recikliranje prednost pred odlaganjem; |
| --- | --- |

(c)

ravnanje z odpadki v proizvodnem procesu, pri katerem ima recikliranje prednost pred odlaganjem;

| (d) | informacije o problematičnih snoveh in njihovo sledljivost v celotnem življenjskem ciklu proizvedenih izdelkov. |
| --- | --- |

(d)

informacije o problematičnih snoveh in njihovo sledljivost v celotnem življenjskem ciklu proizvedenih izdelkov.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka C k tej prilogi.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

3.2.   Proizvodnja opreme za proizvodnjo in uporabo vodika

Opis dejavnosti

Proizvodnja opreme za proizvodnjo in uporabo vodika, kadar vodik, za proizvodnjo katerega se proizvaja oprema, izpolnjuje zahtevo za bistveni prihranek emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu, in sicer 73,4 % [pri čemer so emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu nižje od 3 tCO2e/tH2] in 70 % za sintetična goriva na osnovi vodika glede na primerjalno vrednost za fosilna goriva, ki je 94 g CO2e/MJ, po analogiji s pristopom iz člena 25(2) Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta in Priloge V k njej.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti C25, C27 in C28, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (83) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (83) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (84), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (85) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (84), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (85) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (86) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (87); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (86) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (87);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Ni relevantno.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Z dejavnostjo se ocenjuje razpoložljivost in, če je izvedljivo, sprejmejo tehnike, ki podpirajo:

| (a) | ponovno uporabo in uporabo sekundarnih surovin ter ponovno uporabljenih sestavnih delov v proizvedenih izdelkih; |
| --- | --- |

(a)

ponovno uporabo in uporabo sekundarnih surovin ter ponovno uporabljenih sestavnih delov v proizvedenih izdelkih;

| (b) | zasnovo za visoko trpežnost, možnost recikliranja, enostavno razgradnjo in prilagodljivost proizvedenih izdelkov; |
| --- | --- |

(b)

zasnovo za visoko trpežnost, možnost recikliranja, enostavno razgradnjo in prilagodljivost proizvedenih izdelkov;

| (c) | ravnanje z odpadki v proizvodnem procesu, pri katerem ima recikliranje prednost pred odlaganjem; |
| --- | --- |

(c)

ravnanje z odpadki v proizvodnem procesu, pri katerem ima recikliranje prednost pred odlaganjem;

| (d) | informacije o problematičnih snoveh in njihovo sledljivost v celotnem življenjskem ciklu proizvedenih izdelkov. |
| --- | --- |

(d)

informacije o problematičnih snoveh in njihovo sledljivost v celotnem življenjskem ciklu proizvedenih izdelkov.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka C k tej prilogi.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

3.3.   Proizvodnja nizkoogljičnih tehnologij za promet

Opis dejavnosti

Proizvodnja, popravilo, vzdrževanje, naknadno opremljanje (88), spreminjanje namena in nadgradnja nizkoogljičnih vozil, tirnih vozil in plovil za prevoz, kadar gre za eno od naslednjih tehnologij:

| (a) | vlake in potniške vagone z ničelnimi neposrednimi emisijami CO2 (iz izpušne cevi); |
| --- | --- |

(a)

vlake in potniške vagone z ničelnimi neposrednimi emisijami CO2 (iz izpušne cevi);

| (b) | vlake in potniške vagone z ničelnimi neposrednimi emisijami CO2 (iz izpušne cevi) pri vožnji po tirih s potrebno infrastrukturo in z uporabo konvencionalnega motorja, če taka infrastruktura ni na voljo (bimodalna); |
| --- | --- |

(b)

vlake in potniške vagone z ničelnimi neposrednimi emisijami CO2 (iz izpušne cevi) pri vožnji po tirih s potrebno infrastrukturo in z uporabo konvencionalnega motorja, če taka infrastruktura ni na voljo (bimodalna);

| (c) | prevozna sredstva za mestni, primestni in cestni potniški promet z ničelnimi neposrednimi emisijami CO2 (iz izpušne cevi) iz vozil; |
| --- | --- |

(c)

prevozna sredstva za mestni, primestni in cestni potniški promet z ničelnimi neposrednimi emisijami CO2 (iz izpušne cevi) iz vozil;

| (d) | do 31. decembra 2025 vozila, razvrščena v kategoriji M2 in M3 (89), katerih karoserija je razvrščena kot „CA“ (enonivojsko vozilo), „CB“ (dvonivojsko vozilo), „CC“ (enonivojsko členkasto vozilo) ali „CD“ (dvonivojsko členkasto vozilo) (90) ter ki so v skladu z najnovejšim standardom Euro VI, tj. z zahtevami iz Uredbe (ES) št. 595/2009 in, od začetka veljavnosti sprememb te uredbe, iz zadevnih aktov o spremembah, še preden se začnejo uporabljati, ter z najnovejšo stopnjo standarda Euro VI iz preglednice 1 iz Dodatka 9 k Prilogi I k Uredbi (EU) št. 582/2011, kadar so določbe, ki urejajo to stopnjo, že začele veljati, vendar se še ne uporabljajo za ta tip vozila (91). Kadar tak standard ni na voljo, so neposredne emisije CO2 vozil ničelne; |
| --- | --- |

(d)

do 31. decembra 2025 vozila, razvrščena v kategoriji M2 in M3 (89), katerih karoserija je razvrščena kot „CA“ (enonivojsko vozilo), „CB“ (dvonivojsko vozilo), „CC“ (enonivojsko členkasto vozilo) ali „CD“ (dvonivojsko členkasto vozilo) (90) ter ki so v skladu z najnovejšim standardom Euro VI, tj. z zahtevami iz Uredbe (ES) št. 595/2009 in, od začetka veljavnosti sprememb te uredbe, iz zadevnih aktov o spremembah, še preden se začnejo uporabljati, ter z najnovejšo stopnjo standarda Euro VI iz preglednice 1 iz Dodatka 9 k Prilogi I k Uredbi (EU) št. 582/2011, kadar so določbe, ki urejajo to stopnjo, že začele veljati, vendar se še ne uporabljajo za ta tip vozila (91). Kadar tak standard ni na voljo, so neposredne emisije CO2 vozil ničelne;

| (e) | pripomočke za osebno mobilnost s pogonom, ki se ustvari s fizično aktivnostjo uporabnika, brezemisijskim motorjem ali kombinacijo brezemisijskega motorja in fizične aktivnosti; |
| --- | --- |

(e)

pripomočke za osebno mobilnost s pogonom, ki se ustvari s fizično aktivnostjo uporabnika, brezemisijskim motorjem ali kombinacijo brezemisijskega motorja in fizične aktivnosti;

| (f) | vozila kategorij M1 in N1, ki so razvrščena kot lahka vozila (92) z:






  (i) | do 31. decembra 2025: specifičnimi emisijami CO2, kot so opredeljene v členu 3(1)(h) Uredbe (EU) 2019/631, nižjimi od 50 g CO2/km (nizko- in brezemisijska lahka vozila); |
| --- | --- | --- |

(f)

vozila kategorij M1 in N1, ki so razvrščena kot lahka vozila (92) z:

(i)

do 31. decembra 2025: specifičnimi emisijami CO2, kot so opredeljene v členu 3(1)(h) Uredbe (EU) 2019/631, nižjimi od 50 g CO2/km (nizko- in brezemisijska lahka vozila);

| (ii) | od 1. januarja 2026: ničelnimi specifičnimi emisijami CO2, kot so opredeljene v členu 3(1)(h) Uredbe (EU) 2019/631; |
| --- | --- |

(ii)

od 1. januarja 2026: ničelnimi specifičnimi emisijami CO2, kot so opredeljene v členu 3(1)(h) Uredbe (EU) 2019/631;

| (g) | vozila kategorije L (93) z emisijami CO2 iz izpušne cevi 0 g CO2e/km, izračunanimi v skladu s preskusom emisij, določenim v Uredbi (EU) št. 168/2013; |
| --- | --- |

(g)

vozila kategorije L (93) z emisijami CO2 iz izpušne cevi 0 g CO2e/km, izračunanimi v skladu s preskusom emisij, določenim v Uredbi (EU) št. 168/2013;

| (h) | vozila kategorij N2 in N3 ter N1, ki so razvrščena kot težka vozila in niso namenjena transportu fosilnih goriv, katerih največja tehnično dovoljena masa ne presega 7,5 tone in ki so „brezemisijska težka vozila“, kot so opredeljena v Uredbi (EU) 2019/1242; |
| --- | --- |

(h)

vozila kategorij N2 in N3 ter N1, ki so razvrščena kot težka vozila in niso namenjena transportu fosilnih goriv, katerih največja tehnično dovoljena masa ne presega 7,5 tone in ki so „brezemisijska težka vozila“, kot so opredeljena v Uredbi (EU) 2019/1242;

| (i) | vozila kategorij N2 in N3, ki niso namenjena transportu fosilnih goriv, katerih največja tehnično dovoljena masa presega 7,5 tone in ki so brezemisijska težka vozila, kot so opredeljena v členu 3(11) Uredbe (EU) 2019/1242, ali nizkoemisijska težka vozila, kot so opredeljena v členu 3(12) navedene uredbe; |
| --- | --- |

(i)

vozila kategorij N2 in N3, ki niso namenjena transportu fosilnih goriv, katerih največja tehnično dovoljena masa presega 7,5 tone in ki so brezemisijska težka vozila, kot so opredeljena v členu 3(11) Uredbe (EU) 2019/1242, ali nizkoemisijska težka vozila, kot so opredeljena v členu 3(12) navedene uredbe;

| (j) | potniška plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh, ki:






  (i) | imajo ničelne neposredne emisije CO2 (iz izpušne cevi); |
| --- | --- | --- |

(j)

potniška plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh, ki:

(i)

imajo ničelne neposredne emisije CO2 (iz izpušne cevi);

| (ii) | do 31. decembra 2025, so hibridna plovila ali plovila na kombinirano gorivo, ki za normalno delovanje uporabljajo vsaj 50 % svoje energije iz goriv z ničelnimi neposrednimi emisijami CO2 (iz izpušne cevi) ali priključne moči; |
| --- | --- |

(ii)

do 31. decembra 2025, so hibridna plovila ali plovila na kombinirano gorivo, ki za normalno delovanje uporabljajo vsaj 50 % svoje energije iz goriv z ničelnimi neposrednimi emisijami CO2 (iz izpušne cevi) ali priključne moči;

| (k) | tovorna plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh, ki niso namenjena transportu fosilnih goriv, ki:






  (i) | imajo ničelne neposredne emisije CO2 (iz izpušne cevi); |
| --- | --- | --- |

(k)

tovorna plovila za plovbo po celinskih plovnih poteh, ki niso namenjena transportu fosilnih goriv, ki:

(i)

imajo ničelne neposredne emisije CO2 (iz izpušne cevi);

| (ii) | do 31. decembra 2025, imajo neposredne emisije CO2 (iz izpušne cevi) na tonski kilometer (g CO2/tkm), izračunane (ali ocenjene v primeru novih plovil) z operativnim kazalnikom energijske učinkovitosti (94), za 50 % nižje od povprečne referenčne vrednosti za emisije CO2, določene za težka vozila (podskupina vozil 5-LH) v skladu s členom 11 Uredbe (EU) 2019/1242; |
| --- | --- |

(ii)

do 31. decembra 2025, imajo neposredne emisije CO2 (iz izpušne cevi) na tonski kilometer (g CO2/tkm), izračunane (ali ocenjene v primeru novih plovil) z operativnim kazalnikom energijske učinkovitosti (94), za 50 % nižje od povprečne referenčne vrednosti za emisije CO2, določene za težka vozila (podskupina vozil 5-LH) v skladu s členom 11 Uredbe (EU) 2019/1242;

| (l) | plovila za pomorski in obalni prevoz tovora ter plovila za pristaniške dejavnosti in pomožne dejavnosti, ki niso namenjena transportu fosilnih goriv, ki:






  (i) | imajo ničelne neposredne emisije CO2 (iz izpušne cevi); |
| --- | --- | --- |

(l)

plovila za pomorski in obalni prevoz tovora ter plovila za pristaniške dejavnosti in pomožne dejavnosti, ki niso namenjena transportu fosilnih goriv, ki:

(i)

imajo ničelne neposredne emisije CO2 (iz izpušne cevi);

| (ii) | do 31. decembra 2025, so hibridna plovila in plovila na kombinirano gorivo, ki za normalno delovanje na morju in v pristaniščih pridobijo vsaj 25 % svoje energije iz goriv z ničelnimi neposrednimi emisijami CO2 (iz izpušne cevi) ali priključne moči; |
| --- | --- |

(ii)

do 31. decembra 2025, so hibridna plovila in plovila na kombinirano gorivo, ki za normalno delovanje na morju in v pristaniščih pridobijo vsaj 25 % svoje energije iz goriv z ničelnimi neposrednimi emisijami CO2 (iz izpušne cevi) ali priključne moči;

| (iii) | do 31. decembra 2025 in samo, kadar se lahko dokaže, da se plovila uporabljajo izključno za izvajanje storitev obalnega prevoza in pomorskega prevoza na kratkih razdaljah, ki so oblikovane tako, da omogočajo prehod tovora, ki se trenutno prevaža po kopnem, na pomorski prevoz, so plovila, ki imajo neposredne emisije CO2 (iz izpušne cevi), izračunane z uporabo projektnega indeksa energijske učinkovitosti Mednarodne pomorske organizacije (IMO) (95), 50 % nižje od povprečne referenčne vrednosti emisij CO2, določene za težka vozila (podskupina vozil 5-LH) v skladu s členom 11 Uredbe (EU) 2019/1242; |
| --- | --- |

(iii)

do 31. decembra 2025 in samo, kadar se lahko dokaže, da se plovila uporabljajo izključno za izvajanje storitev obalnega prevoza in pomorskega prevoza na kratkih razdaljah, ki so oblikovane tako, da omogočajo prehod tovora, ki se trenutno prevaža po kopnem, na pomorski prevoz, so plovila, ki imajo neposredne emisije CO2 (iz izpušne cevi), izračunane z uporabo projektnega indeksa energijske učinkovitosti Mednarodne pomorske organizacije (IMO) (95), 50 % nižje od povprečne referenčne vrednosti emisij CO2, določene za težka vozila (podskupina vozil 5-LH) v skladu s členom 11 Uredbe (EU) 2019/1242;

| (iv) | do 31. decembra 2025, so dosegla vrednost projektnega indeksa energijske učinkovitosti, ki je 10 % nižja od zahtev tega indeksa, ki veljajo na dan 1. aprila 2022 (96), če lahko plovila uporabljajo goriva z ničelnimi neposrednimi emisijami CO2 (iz izpušne cevi) ali goriva iz obnovljivih virov energije (97); |
| --- | --- |

(iv)

do 31. decembra 2025, so dosegla vrednost projektnega indeksa energijske učinkovitosti, ki je 10 % nižja od zahtev tega indeksa, ki veljajo na dan 1. aprila 2022 (96), če lahko plovila uporabljajo goriva z ničelnimi neposrednimi emisijami CO2 (iz izpušne cevi) ali goriva iz obnovljivih virov energije (97);

| (m) | morska in obalna potniška plovila, ki niso namenjena transportu fosilnih goriv, ki:






  (i) | imajo ničelne neposredne emisije CO2 (iz izpušne cevi); |
| --- | --- | --- |

(m)

morska in obalna potniška plovila, ki niso namenjena transportu fosilnih goriv, ki:

(i)

imajo ničelne neposredne emisije CO2 (iz izpušne cevi);

| (ii) | do 31. decembra 2025, so hibridna plovila in plovila na kombinirano gorivo, ki za normalno delovanje na morju in v pristaniščih pridobijo vsaj 25 % svoje energije iz goriv z ničelnimi neposrednimi emisijami CO2 (iz izpušne cevi) ali priključne moči; |
| --- | --- |

(ii)

do 31. decembra 2025, so hibridna plovila in plovila na kombinirano gorivo, ki za normalno delovanje na morju in v pristaniščih pridobijo vsaj 25 % svoje energije iz goriv z ničelnimi neposrednimi emisijami CO2 (iz izpušne cevi) ali priključne moči;

| (iii) | do 31. decembra 2025, so dosegla vrednost projektnega indeksa energijske učinkovitosti, ki je 10 % nižja od zahtev iz tega indeksa, ki veljajo na dan 1. aprila 2022, če lahko plovila uporabljajo goriva z ničelnimi neposrednimi emisijami CO2 (iz izpušne cevi) ali goriva iz obnovljivih virov energije (98). |
| --- | --- |

(iii)

do 31. decembra 2025, so dosegla vrednost projektnega indeksa energijske učinkovitosti, ki je 10 % nižja od zahtev iz tega indeksa, ki veljajo na dan 1. aprila 2022, če lahko plovila uporabljajo goriva z ničelnimi neposrednimi emisijami CO2 (iz izpušne cevi) ali goriva iz obnovljivih virov energije (98).

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti C29.1, C30.1, C30.2, C30.9, C33.15 in C33.17, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (99) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (99) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (100), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (101) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (100), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (101) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (102) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (103); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (102) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (103);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Ni relevantno.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Z dejavnostjo se ocenjuje razpoložljivost in, če je izvedljivo, sprejmejo tehnike, ki podpirajo:

| (a) | ponovno uporabo in uporabo sekundarnih surovin ter ponovno uporabljenih sestavnih delov v proizvedenih izdelkih; |
| --- | --- |

(a)

ponovno uporabo in uporabo sekundarnih surovin ter ponovno uporabljenih sestavnih delov v proizvedenih izdelkih;

| (b) | zasnovo za visoko trpežnost, možnost recikliranja, enostavno razgradnjo in prilagodljivost proizvedenih izdelkov; |
| --- | --- |

(b)

zasnovo za visoko trpežnost, možnost recikliranja, enostavno razgradnjo in prilagodljivost proizvedenih izdelkov;

| (c) | ravnanje z odpadki v proizvodnem procesu, pri katerem ima recikliranje prednost pred odlaganjem; |
| --- | --- |

(c)

ravnanje z odpadki v proizvodnem procesu, pri katerem ima recikliranje prednost pred odlaganjem;

| (d) | informacije o problematičnih snoveh in njihovo sledljivost v celotnem življenjskem ciklu proizvedenih izdelkov. |
| --- | --- |

(d)

informacije o problematičnih snoveh in njihovo sledljivost v celotnem življenjskem ciklu proizvedenih izdelkov.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka C k tej prilogi.

Kjer je to ustrezno, vozila ne vsebujejo svinca, živega srebra, šestvalentnega kroma in kadmija v skladu z Direktivo 2000/53/ES.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

3.4.   Proizvodnja baterij

Opis dejavnosti

Proizvodnja polnilnih baterij, akumulatorskih sklopov in akumulatorjev za prevoz, stacionarno uporabo in shranjevanje energije, ki ne prihaja iz električnega omrežja, in drugo industrijsko uporabo ter proizvodnja njihovih sestavnih delov (aktivni baterijski materiali, baterijski členi, ohišja baterij in elektronski sestavni deli), ki vodijo do bistvenega znižanja emisij toplogrednih plinov pri prevozu, stacionarni uporabi in shranjevanju energije, ki ne prihaja iz električnega omrežja, ter pri drugi industrijski uporabi.

Recikliranje izrabljenih baterij.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodama NACE C27.2 in E38.3.2 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (104) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (104) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (105), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (106) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (105), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (106) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (107) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (108); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (107) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (108);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Ni relevantno.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Za proizvodnjo novih baterij, sestavnih delov in materialov dejavnost ocenjuje razpoložljivost in, če je izvedljivo, sprejme tehnike, ki podpirajo:

| (a) | ponovno uporabo in uporabo sekundarnih surovin ter ponovno uporabljenih sestavnih delov v proizvedenih izdelkih; |
| --- | --- |

(a)

ponovno uporabo in uporabo sekundarnih surovin ter ponovno uporabljenih sestavnih delov v proizvedenih izdelkih;

| (b) | zasnovo za visoko trpežnost, možnost recikliranja, enostavno razgradnjo in prilagodljivost proizvedenih izdelkov; |
| --- | --- |

(b)

zasnovo za visoko trpežnost, možnost recikliranja, enostavno razgradnjo in prilagodljivost proizvedenih izdelkov;

| (c) | informacije o problematičnih snoveh in njihovo sledljivost v celotnem življenjskem ciklu proizvedenih izdelkov. |
| --- | --- |

(c)

informacije o problematičnih snoveh in njihovo sledljivost v celotnem življenjskem ciklu proizvedenih izdelkov.

Postopki recikliranja izpolnjujejo pogoje iz člena 12 Direktive 2006/66/ES ter dela B Priloge III k tej direktivi, vključno z uporabo najnovejših ustreznih najboljših razpoložljivih tehnik ter doseganjem učinkovitosti, določenih za svinčevo-kislinske baterije, nikelj-kadmijeve baterije in druge kemijske tehnologije. Ti postopki zagotavljajo, da se kovinski sestavni deli reciklirajo v največji tehnično mogoči meri, pri čemer ne nastanejo prekomerni stroški.

Kjer je to ustrezno, objekti, v katerih se izvajajo postopki recikliranja, izpolnjujejo zahteve iz Direktive 2010/75/EU.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka C k tej prilogi.

Baterije so v skladu s pravili o trajnostnosti, ki se uporabljajo za dajanje baterij na trg Unije, vključno z omejitvami uporabe nevarnih snovi v baterijah, med drugim iz Uredbe (ES) št. 1907/2006 ter Direktive 2006/66/ES.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

3.5.   Proizvodnja energijsko učinkovite opreme za stavbe

Opis dejavnosti

Proizvodnja ene ali več vrst naslednje energijsko učinkovite opreme (izdelkov in njihovih ključnih sestavnih delov) (109) za stavbe:

| (a) | okna z U-vrednostjo, ki je nižja od ali enaka 1,0 W/m2K; |
| --- | --- |

(a)

okna z U-vrednostjo, ki je nižja od ali enaka 1,0 W/m2K;

| (b) | vrata z U-vrednostjo, ki je nižja od ali enaka 1,2 W/m2K; |
| --- | --- |

(b)

vrata z U-vrednostjo, ki je nižja od ali enaka 1,2 W/m2K;

| (c) | sistemi zunanjih sten z U-vrednostjo, ki je nižja od ali enaka 0,5 W/m2K; |
| --- | --- |

(c)

sistemi zunanjih sten z U-vrednostjo, ki je nižja od ali enaka 0,5 W/m2K;

| (d) | sistemi kritin z U-vrednostjo, ki je nižja od ali enaka 0,3 W/m2K; |
| --- | --- |

(d)

sistemi kritin z U-vrednostjo, ki je nižja od ali enaka 0,3 W/m2K;

| (e) | izolacijski material, katerega vrednost lambda je nižja od ali enaka 0,06 W/mK; |
| --- | --- |

(e)

izolacijski material, katerega vrednost lambda je nižja od ali enaka 0,06 W/mK;

| (f) | gospodinjski aparati, ki se uvrščajo v najvišja razreda energijske učinkovitosti, v katerih je na voljo znatno število izdelkov, v skladu z Uredbo (EU) 2017/1369 ter delegiranimi akti, sprejetimi na podlagi te uredbe; |
| --- | --- |

(f)

gospodinjski aparati, ki se uvrščajo v najvišja razreda energijske učinkovitosti, v katerih je na voljo znatno število izdelkov, v skladu z Uredbo (EU) 2017/1369 ter delegiranimi akti, sprejetimi na podlagi te uredbe;

| (g) | svetlobni viri, ki se uvrščajo v najvišja razreda energijske učinkovitosti, v katerih je na voljo znatno število izdelkov, v skladu z Uredbo (EU) 2017/1369 ter delegiranimi akti, sprejetimi na podlagi te uredbe; |
| --- | --- |

(g)

svetlobni viri, ki se uvrščajo v najvišja razreda energijske učinkovitosti, v katerih je na voljo znatno število izdelkov, v skladu z Uredbo (EU) 2017/1369 ter delegiranimi akti, sprejetimi na podlagi te uredbe;

| (h) | sistemi za ogrevanje prostorov in toplo sanitarno vodo, ki se uvrščajo v najvišja razreda energijske učinkovitosti, v katerih je na voljo znatno število izdelkov, v skladu z Uredbo (EU) 2017/1369 ter delegiranimi akti, sprejetimi na podlagi te uredbe; |
| --- | --- |

(h)

sistemi za ogrevanje prostorov in toplo sanitarno vodo, ki se uvrščajo v najvišja razreda energijske učinkovitosti, v katerih je na voljo znatno število izdelkov, v skladu z Uredbo (EU) 2017/1369 ter delegiranimi akti, sprejetimi na podlagi te uredbe;

| (i) | hladilni in prezračevalni sistemi, ki se uvrščajo v najvišja razreda energijske učinkovitosti, v katerih je na voljo znatno število izdelkov, v skladu z Uredbo (EU) 2017/1369 ter delegiranimi akti, sprejetimi na podlagi te uredbe; |
| --- | --- |

(i)

hladilni in prezračevalni sistemi, ki se uvrščajo v najvišja razreda energijske učinkovitosti, v katerih je na voljo znatno število izdelkov, v skladu z Uredbo (EU) 2017/1369 ter delegiranimi akti, sprejetimi na podlagi te uredbe;

| (j) | krmilne enote za zaznavanje prisotnosti in dnevne svetlobe za sisteme razsvetljave; |
| --- | --- |

(j)

krmilne enote za zaznavanje prisotnosti in dnevne svetlobe za sisteme razsvetljave;

| (k) | toplotne črpalke, ki izpolnjujejo tehnična merila za pregled iz oddelka 4.16 te priloge; |
| --- | --- |

(k)

toplotne črpalke, ki izpolnjujejo tehnična merila za pregled iz oddelka 4.16 te priloge;

| (l) | fasadni in strešni elementi s funkcijo sončnega senčenja ali sončnonadzorno funkcijo, vključno s tistimi, ki podpirajo gojenje rastlin; |
| --- | --- |

(l)

fasadni in strešni elementi s funkcijo sončnega senčenja ali sončnonadzorno funkcijo, vključno s tistimi, ki podpirajo gojenje rastlin;

| (m) | energijsko učinkoviti sistemi za avtomatizacijo in nadzor stavb za stanovanjske in nestanovanjske stavbe; |
| --- | --- |

(m)

energijsko učinkoviti sistemi za avtomatizacijo in nadzor stavb za stanovanjske in nestanovanjske stavbe;

| (n) | območni termostati in naprave za pametno spremljanje glavnih električnih obremenitev ali toplotnih obremenitev za stavbe ter senzorska oprema; |
| --- | --- |

(n)

območni termostati in naprave za pametno spremljanje glavnih električnih obremenitev ali toplotnih obremenitev za stavbe ter senzorska oprema;

| (o) | izdelki za merjenje toplote in termostatični regulatorji za posamezne domove, priključene na sisteme daljinskega ogrevanja, in posamezna stanovanja, priključena na sisteme centralnega ogrevanja za celotno stavbo, ter za sisteme centralnega ogrevanja; |
| --- | --- |

(o)

izdelki za merjenje toplote in termostatični regulatorji za posamezne domove, priključene na sisteme daljinskega ogrevanja, in posamezna stanovanja, priključena na sisteme centralnega ogrevanja za celotno stavbo, ter za sisteme centralnega ogrevanja;

| (p) | izmenjevalniki daljinskega ogrevanja in razdelilne postaje, skladni z dejavnostjo distribucije daljinskega ogrevanja/hlajenja iz oddelka 4.15 te priloge; |
| --- | --- |

(p)

izmenjevalniki daljinskega ogrevanja in razdelilne postaje, skladni z dejavnostjo distribucije daljinskega ogrevanja/hlajenja iz oddelka 4.15 te priloge;

| (q) | izdelki za pametno spremljanje in regulacijo ogrevalnega sistema ter senzorska oprema. |
| --- | --- |

(q)

izdelki za pametno spremljanje in regulacijo ogrevalnega sistema ter senzorska oprema.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti C16.23, C23.11, C23.20, C23.31, C23.32, C23.43, C.23.61, C25.11, C25.12, C25.21, C25.29, C25.93, C27.31, C27.32, C27.33, C27.40, C27.51, C28.11, C28.12, C28.13 in C28.14, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (110) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (110) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (111), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (112) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (111), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (112) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (113) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (114); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (113) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (114);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Ni relevantno.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Z dejavnostjo se ocenjuje razpoložljivost in, če je izvedljivo, sprejmejo tehnike, ki podpirajo:

| (a) | ponovno uporabo in uporabo sekundarnih surovin ter ponovno uporabljenih sestavnih delov v proizvedenih izdelkih; |
| --- | --- |

(a)

ponovno uporabo in uporabo sekundarnih surovin ter ponovno uporabljenih sestavnih delov v proizvedenih izdelkih;

| (b) | zasnovo za visoko trpežnost, možnost recikliranja, enostavno razgradnjo in prilagodljivost proizvedenih izdelkov; |
| --- | --- |

(b)

zasnovo za visoko trpežnost, možnost recikliranja, enostavno razgradnjo in prilagodljivost proizvedenih izdelkov;

| (c) | ravnanje z odpadki v proizvodnem procesu, pri katerem ima recikliranje prednost pred odlaganjem; |
| --- | --- |

(c)

ravnanje z odpadki v proizvodnem procesu, pri katerem ima recikliranje prednost pred odlaganjem;

| (d) | informacije o problematičnih snoveh in njihovo sledljivost v celotnem življenjskem ciklu proizvedenih izdelkov. |
| --- | --- |

(d)

informacije o problematičnih snoveh in njihovo sledljivost v celotnem življenjskem ciklu proizvedenih izdelkov.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka C k tej prilogi.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

3.6.   Proizvodnja drugih nizkoogljičnih tehnologij

Opis dejavnosti

Proizvodnja tehnologij, katerih cilj je bistveno znižati emisije toplogrednih plinov v drugih gospodarskih sektorjih, kadar te tehnologije niso zajete v oddelkih 3.1 do 3.5 te priloge in kadar kažejo znatne prihranke emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu v primerjavi z najučinkovitejšo alternativno tehnologijo, izdelkom ali rešitvijo, ki je na voljo na trgu, izračunane ob upoštevanju Priporočila Komisije 2013/179/EU oziroma standarda ISO 14067:2018 (115) ali ISO 14064-1:2018 (116), ter kadar količinsko opredeljene prihranke emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu preverja neodvisna tretja oseba.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti C22, C25, C26, C27 in C28, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (117) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (117) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (118), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (119) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (118), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (119) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (120) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (121); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (120) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (121);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Ni relevantno.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Z dejavnostjo se ocenjuje razpoložljivost in, če je izvedljivo, sprejmejo tehnike, ki podpirajo:

| (a) | ponovno uporabo in uporabo sekundarnih surovin ter ponovno uporabljenih sestavnih delov v proizvedenih izdelkih; |
| --- | --- |

(a)

ponovno uporabo in uporabo sekundarnih surovin ter ponovno uporabljenih sestavnih delov v proizvedenih izdelkih;

| (b) | zasnovo za visoko trpežnost, možnost recikliranja, enostavno razgradnjo in prilagodljivost proizvedenih izdelkov; |
| --- | --- |

(b)

zasnovo za visoko trpežnost, možnost recikliranja, enostavno razgradnjo in prilagodljivost proizvedenih izdelkov;

| (c) | ravnanje z odpadki v proizvodnem procesu, pri katerem ima recikliranje prednost pred odlaganjem; |
| --- | --- |

(c)

ravnanje z odpadki v proizvodnem procesu, pri katerem ima recikliranje prednost pred odlaganjem;

| (d) | informacije o problematičnih snoveh in njihovo sledljivost v celotnem življenjskem ciklu proizvedenih izdelkov. |
| --- | --- |

(d)

informacije o problematičnih snoveh in njihovo sledljivost v celotnem življenjskem ciklu proizvedenih izdelkov.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka C k tej prilogi.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

3.7.   Proizvodnja cementa

Opis dejavnosti

Proizvodnja cementnega klinkerja, cementa ali drugega veziva.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE C23.51 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (122) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (122) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (123), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (124) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (123), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (124) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (125) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (126); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (125) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (126);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Emisije toplogrednih plinov (127) iz postopkov proizvodnje cementa so:

| (a) | za sivi cementni klinker nižje od 0,816 (128) tCO2e na tono sivega cementnega klinkerja; |
| --- | --- |

(a)

za sivi cementni klinker nižje od 0,816 (128) tCO2e na tono sivega cementnega klinkerja;

| (b) | za cement iz sivega klinkerja ali alternativno hidravlično vezivo nižje od 0,530 (129) tCO2e na tono proizvedenega cementa ali alternativnega veziva. |
| --- | --- |

(b)

za cement iz sivega klinkerja ali alternativno hidravlično vezivo nižje od 0,530 (129) tCO2e na tono proizvedenega cementa ali alternativnega veziva.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka C k tej prilogi.

Emisije so enake ali nižje od ravni emisij, povezanih z razponi na podlagi najboljših razpoložljivih tehnik, določenimi v najnovejših ustreznih zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah, vključno z zaključki o najboljših razpoložljivih tehnikah za proizvodnjo cementa, apna in magnezijevega oksida (130). Ni znatnih učinkov na različne prvine okolja (131).

Za proizvodnjo cementa, pri kateri se kot alternativna goriva uporabljajo nevarni odpadki, so vzpostavljeni ukrepi za zagotavljanje varnega ravnanja z odpadki.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

3.8.   Proizvodnja aluminija

Opis dejavnosti

Proizvodnja aluminija s predelavo primarnega aluminija (boksita) ali recikliranjem sekundarnega aluminija.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodama NACE C24.42 in C24.53 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (132) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (132) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (133), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (134) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (133), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (134) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (135) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (136); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (135) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (136);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Z dejavnostjo se proizvaja eno od naslednjega:

| (a) | primarni aluminij, kadar gospodarska dejavnost izpolnjuje dve od naslednjih meril do leta 2025 in vsa naslednja merila (137) po letu 2025:






  (i) | emisije toplogrednih plinov ne presegajo 1,604 (138) tCO2e na tono proizvedenega aluminija (139); |
| --- | --- | --- |

(a)

primarni aluminij, kadar gospodarska dejavnost izpolnjuje dve od naslednjih meril do leta 2025 in vsa naslednja merila (137) po letu 2025:

(i)

emisije toplogrednih plinov ne presegajo 1,604 (138) tCO2e na tono proizvedenega aluminija (139);

| (ii) | posredne emisije toplogrednih plinov ne presegajo 270 g CO2e/kWh; |
| --- | --- |

(ii)

posredne emisije toplogrednih plinov ne presegajo 270 g CO2e/kWh;

| (iii) | poraba električne energije za proizvodni proces ne presega 15,5 MWh/t Al; |
| --- | --- |

(iii)

poraba električne energije za proizvodni proces ne presega 15,5 MWh/t Al;

| (b) | sekundarni aluminij. |
| --- | --- |

(b)

sekundarni aluminij.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka C k tej prilogi.

Emisije so enake ali nižje od ravni emisij, povezanih z razponi na podlagi najboljših razpoložljivih tehnik, določenimi v najnovejših ustreznih zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah, vključno z zaključki o najboljših razpoložljivih tehnikah za industrijo neželeznih kovin (140). Ni znatnih učinkov na različne prvine okolja.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

3.9.   Proizvodnja železa in jekla

Opis dejavnosti

Proizvodnja železa in jekla.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti C24.10, C24.20, C24.31, C24.32, C24.33, C24.34, C24.51 in C24.52, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (141) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (141) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (142), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (143) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (142), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (143) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (144) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (145); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (144) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (145);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Z dejavnostjo se proizvaja eno od naslednjega:

| (a) | železo in jeklo, pri čemer emisije toplogrednih plinov (146), znižane za količino emisij zaradi nastanka odpadnih plinov v skladu s točko 10.1.5(a) Priloge VII k Uredbi (EU) 2019/331, ne presegajo naslednjih vrednosti, ki se uporabljajo za različne korake proizvodnega procesa:






  (i) | vroča litina = 1,443 (147) tCO2e/t izdelka; |
| --- | --- | --- |

(a)

železo in jeklo, pri čemer emisije toplogrednih plinov (146), znižane za količino emisij zaradi nastanka odpadnih plinov v skladu s točko 10.1.5(a) Priloge VII k Uredbi (EU) 2019/331, ne presegajo naslednjih vrednosti, ki se uporabljajo za različne korake proizvodnega procesa:

(i)

vroča litina = 1,443 (147) tCO2e/t izdelka;

| (ii) | sintrana ruda = 0,242 (148) tCO2e/t izdelka; |
| --- | --- |

(ii)

sintrana ruda = 0,242 (148) tCO2e/t izdelka;

| (iii) | koks (razen lignitnega koksa) = 0,237 (149) tCO2e/t izdelka; |
| --- | --- |

(iii)

koks (razen lignitnega koksa) = 0,237 (149) tCO2e/t izdelka;

| (iv) | železova litina = 0,390 (150) tCO2e/t izdelka; |
| --- | --- |

(iv)

železova litina = 0,390 (150) tCO2e/t izdelka;

| (v) | visokolegirano jeklo, proizvedeno s postopkom EAF = 0,360 (151) tCO2e/t izdelka; |
| --- | --- |

(v)

visokolegirano jeklo, proizvedeno s postopkom EAF = 0,360 (151) tCO2e/t izdelka;

| (vi) | ogljikovo jeklo, proizvedeno s postopkom EAF = 0,276 (152) tCO2e/t izdelka; |
| --- | --- |

(vi)

ogljikovo jeklo, proizvedeno s postopkom EAF = 0,276 (152) tCO2e/t izdelka;

| (b) | jeklo v pečeh z električnim oblokom (EAF) za proizvodnjo ogljikovega jekla s postopkom EAF ali visokolegiranega jekla s postopkom EAF, kot je določeno v Delegirani uredbi Komisije (EU) 2019/331, kadar je vložek odpadnega jekla glede na proizvedeno količino:






  (i) | vsaj 70-odstoten za proizvodnjo visokolegiranega jekla; |
| --- | --- | --- |

(b)

jeklo v pečeh z električnim oblokom (EAF) za proizvodnjo ogljikovega jekla s postopkom EAF ali visokolegiranega jekla s postopkom EAF, kot je določeno v Delegirani uredbi Komisije (EU) 2019/331, kadar je vložek odpadnega jekla glede na proizvedeno količino:

(i)

vsaj 70-odstoten za proizvodnjo visokolegiranega jekla;

| (ii) | vsaj 90-odstoten za proizvodnjo ogljikovega jekla. |
| --- | --- |

(ii)

vsaj 90-odstoten za proizvodnjo ogljikovega jekla.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka C k tej prilogi.

Emisije so enake ali nižje od ravni emisij, povezanih z razponi na podlagi najboljših razpoložljivih tehnik, določenimi v najnovejših ustreznih zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah, vključno z zaključki o najboljših razpoložljivih tehnikah za proizvodnjo železa in jekla (153).

Ni znatnih učinkov na različne prvine okolja.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

3.10.   Proizvodnja vodika

Opis dejavnosti

Proizvodnja vodika in sintetičnih goriv na osnovi vodika.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE C20.11 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (154) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (154) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (155), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (156) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (155), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (156) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (157) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (158); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (157) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (158);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Dejavnost izpolnjuje zahtevo glede 70 % prihrankov emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu glede na primerjalno vrednost za fosilna goriva, ki je 94 g CO2e/MJ, kot je določeno v členu 25(2) Direktive (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (159) ter Prilogi V k tej direktivi.

Prihranki emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu se izračunajo po metodologiji iz člena 28(5) Direktive (EU) 2018/2001 oziroma z uporabo standarda ISO 14067:2018 (160) ali ISO 14064-1:2018 (161).

Količinsko opredeljeni prihranki emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu se preverjajo v skladu s členom 30 Direktive (EU) 2018/2001 ali pa jih, kjer je to ustrezno, preverja neodvisna tretja oseba.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka C k tej prilogi.

Emisije so enake ali nižje od ravni emisij, povezanih z razponi na podlagi najboljših razpoložljivih tehnik, določenimi v ustreznih zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah, med drugim v:

| (a) | zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah za proizvodnjo klor-alkalnih izdelkov (162) ter zaključki o najboljših razpoložljivih tehnikah za skupno obdelavo pri čiščenju odpadnih voda in plinov ter ravnanje z njimi v kemični industriji (163); |
| --- | --- |

(a)

zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah za proizvodnjo klor-alkalnih izdelkov (162) ter zaključki o najboljših razpoložljivih tehnikah za skupno obdelavo pri čiščenju odpadnih voda in plinov ter ravnanje z njimi v kemični industriji (163);

| (b) | zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah za rafiniranje nafte in plina (164). |
| --- | --- |

(b)

zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah za rafiniranje nafte in plina (164).

Ni znatnih učinkov na različne prvine okolja.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

3.11.   Proizvodnja rastlinskega oglja

Opis dejavnosti

Proizvodnja rastlinskega oglja.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE C20.13 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (165) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (165) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (166), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (167) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (166), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (167) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (168) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (169); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (168) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (169);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Emisije toplogrednih plinov (170) iz postopkov proizvodnje rastlinskega oglja so nižje od 1,615 (171) tCO2e na tono izdelka.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka C k tej prilogi.

Emisije so enake ali nižje od ravni emisij, povezanih z razponi na podlagi najboljših razpoložljivih tehnik, določenimi v najnovejših ustreznih zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah, med drugim v:

| (a) | referenčnem dokumentu o najboljših razpoložljivih tehnikah za večje količine anorganskih kemikalij – industrija trdnih in drugih kemikalij (172); |
| --- | --- |

(a)

referenčnem dokumentu o najboljših razpoložljivih tehnikah za večje količine anorganskih kemikalij – industrija trdnih in drugih kemikalij (172);

| (b) | zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah za skupno obdelavo pri čiščenju odpadnih voda in plinov ter ravnanje z njimi v kemični industriji (173). |
| --- | --- |

(b)

zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah za skupno obdelavo pri čiščenju odpadnih voda in plinov ter ravnanje z njimi v kemični industriji (173).

Ni znatnih učinkov na različne prvine okolja.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

3.12.   Proizvodnja natrijevega karbonata

Opis dejavnosti

Proizvodnja natrijevega karbonata.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE C20.13 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (174) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (174) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (175), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (176) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (175), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (176) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (177) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (178); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (177) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (178);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Emisije toplogrednih plinov (179) iz postopkov proizvodnje natrijevega karbonata so nižje od 0,866 (180) tCO2e na tono izdelka.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka C k tej prilogi.

Emisije so enake ali nižje od ravni emisij, povezanih z razponi na podlagi najboljših razpoložljivih tehnik, določenimi v najnovejših ustreznih zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah, med drugih v:

| (a) | referenčnem dokumentu o najboljših razpoložljivih tehnikah za večje količine anorganskih kemikalij – industrija trdnih in drugih kemikalij (181); |
| --- | --- |

(a)

referenčnem dokumentu o najboljših razpoložljivih tehnikah za večje količine anorganskih kemikalij – industrija trdnih in drugih kemikalij (181);

| (b) | zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah za skupno obdelavo pri čiščenju odpadnih voda in plinov ter ravnanje z njimi v kemični industriji (182). |
| --- | --- |

(b)

zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah za skupno obdelavo pri čiščenju odpadnih voda in plinov ter ravnanje z njimi v kemični industriji (182).

Ni znatnih učinkov na različne prvine okolja.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

3.13.   Proizvodnja klora

Opis dejavnosti

Proizvodnja klora.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE C20.13 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (183) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (183) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (184), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (185) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (184), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (185) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (186) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (187); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (186) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (187);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Poraba električne energije za elektrolizo in obdelavo s klorom je enaka ali manjša od 2,45 MWh na tono klora.

Povprečne neposredne emisije toplogrednih plinov pri električni energiji, ki se uporablja za proizvodnjo klora, so enake ali nižje od 270 g CO2e/kWh.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka C k tej prilogi.

Emisije so enake ali nižje od ravni emisij, povezanih z razponi na podlagi najboljših razpoložljivih tehnik, določenimi v najnovejših ustreznih zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah, med drugim v:

| (a) | zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah (BAT) za proizvodnjo klor-alkalnih izdelkov (188); |
| --- | --- |

(a)

zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah (BAT) za proizvodnjo klor-alkalnih izdelkov (188);

| (b) | zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah za skupno obdelavo pri čiščenju odpadnih voda in plinov ter ravnanje z njimi v kemični industriji (189). |
| --- | --- |

(b)

zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah za skupno obdelavo pri čiščenju odpadnih voda in plinov ter ravnanje z njimi v kemični industriji (189).

Ni znatnih učinkov na različne prvine okolja.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka C k tej prilogi.

3.14.   Proizvodnja organskih osnovnih kemikalij

Opis dejavnosti

Proizvodnja:

| (a) | kemikalij visoke vrednosti:






  (i) | acetilena, |
| --- | --- | --- |

(a)

kemikalij visoke vrednosti:

(i)

acetilena,

| (ii) | etilena, |
| --- | --- |

(ii)

etilena,

| (iii) | propilena, |
| --- | --- |

(iii)

propilena,

| (iv) | butadiena; |
| --- | --- |

(iv)

butadiena;

| (b) | aromatov:






  (i) | mešanih alkilbenzenov, mešanih alkilnaftalenov razen HS 2707 ali 2902, |
| --- | --- | --- |

(b)

aromatov:

(i)

mešanih alkilbenzenov, mešanih alkilnaftalenov razen HS 2707 ali 2902,

| (ii) | cikloheksana, |
| --- | --- |

(ii)

cikloheksana,

| (iii) | benzena, |
| --- | --- |

(iii)

benzena,

| (iv) | toluena, |
| --- | --- |

(iv)

toluena,

| (v) | o-ksilena, |
| --- | --- |

(v)

o-ksilena,

| (vi) | p-ksilena, |
| --- | --- |

(vi)

p-ksilena,

| (vii) | m-ksilena in mešanih ksilenovih izomerov, |
| --- | --- |

(vii)

m-ksilena in mešanih ksilenovih izomerov,

| (viii) | etilbenzena, |
| --- | --- |

(viii)

etilbenzena,

| (ix) | kumena, |
| --- | --- |

(ix)

kumena,

| (x) | bifenila, terfenilov, viniltoluenov, drugih cikličnih ogljikovodikov (razen ciklanov, ciklenov, cikloterpenov, benzena, toluena, ksilenov, stirena, etilbenzena, kumena, naftalena, antracena), |
| --- | --- |

(x)

bifenila, terfenilov, viniltoluenov, drugih cikličnih ogljikovodikov (razen ciklanov, ciklenov, cikloterpenov, benzena, toluena, ksilenov, stirena, etilbenzena, kumena, naftalena, antracena),

| (xi) | benzola (benzena), toluola (toluena) in ksilola (ksilenov), |
| --- | --- |

(xi)

benzola (benzena), toluola (toluena) in ksilola (ksilenov),

| (xii) | naftalina in drugih mešanic aromatskih ogljikovodikov (razen benzola, toluola in ksilola); |
| --- | --- |

(xii)

naftalina in drugih mešanic aromatskih ogljikovodikov (razen benzola, toluola in ksilola);

| (c) | vinil klorida; |
| --- | --- |

(c)

vinil klorida;

| (d) | stirena; |
| --- | --- |

(d)

stirena;

| (e) | etilenoksida; |
| --- | --- |

(e)

etilenoksida;

| (f) | monoetilen glikola; |
| --- | --- |

(f)

monoetilen glikola;

| (g) | adipinske kisline. |
| --- | --- |

(g)

adipinske kisline.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE C20.14 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (190) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (190) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (191), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (192) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (191), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (192) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (193) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (194); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (193) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (194);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Emisije toplogrednih plinov (195) iz postopkov proizvodnje organskih kemikalij so nižje od:

| (a) | za HVC: [0,851 (196)] tCO2e/t HVC; |
| --- | --- |

(a)

za HVC: [0,851 (196)] tCO2e/t HVC;

| (b) | za aromatske spojine: 0,0300 (197) tCO2e/t kompleksne tehtane prepustnosti; |
| --- | --- |

(b)

za aromatske spojine: 0,0300 (197) tCO2e/t kompleksne tehtane prepustnosti;

| (c) | za vinil klorid: [0,268 (198)] tCO2e/t vinil klorida; |
| --- | --- |

(c)

za vinil klorid: [0,268 (198)] tCO2e/t vinil klorida;

| (d) | za stiren: 0,564 (199) tCO2e/t stirena; |
| --- | --- |

(d)

za stiren: 0,564 (199) tCO2e/t stirena;

| (e) | za etilenoksid / etilen glikole: 0,489 (200) tCO2e/t etilenoksida / glikola; |
| --- | --- |

(e)

za etilenoksid / etilen glikole: 0,489 (200) tCO2e/t etilenoksida / glikola;

| (f) | za adipinsko kislino: 0,76 (201) tCO2e/t adipinske kisline. |
| --- | --- |

(f)

za adipinsko kislino: 0,76 (201) tCO2e/t adipinske kisline.

Kadar se organske kemikalije s področja uporabe v celoti ali delno proizvajajo iz obnovljivih surovin, so emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu kemikalije, ki je v celoti ali delno proizvedena iz obnovljivih surovin, nižje od emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu enakovredne kemikalije, proizvedene iz fosilnih surovin.

Kmetijska biomasa, ki se uporablja za proizvodnjo organskih osnovnih kemikalij v primarni obliki, izpolnjuje merila iz člena 29(2) do (5) Direktive (EU) 2018/2001. Gozdna biomasa, ki se uporablja za proizvodnjo organskih osnovnih kemikalij, izpolnjuje merila iz člena 29(6) in (7) navedene direktive.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka C k tej prilogi.

Emisije so enake ali nižje od ravni emisij, povezanih z razponi na podlagi najboljših razpoložljivih tehnik, določenimi v ustreznih zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah, med drugim v:

| (a) | zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah (BAT) za proizvodnjo organskih kemikalij v velikih količinah (202); |
| --- | --- |

(a)

zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah (BAT) za proizvodnjo organskih kemikalij v velikih količinah (202);

| (b) | zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah za skupno obdelavo pri čiščenju odpadnih voda in plinov ter ravnanje z njimi v kemični industriji (203). |
| --- | --- |

(b)

zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah za skupno obdelavo pri čiščenju odpadnih voda in plinov ter ravnanje z njimi v kemični industriji (203).

Ni znatnih učinkov na različne prvine okolja.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

3.15.   Proizvodnja brezvodnega amoniaka

Opis dejavnosti

Proizvodnja brezvodnega amoniaka.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE C20.15 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (204) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (204) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (205), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (206) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (205), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (206) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (207) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (208); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (207) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (208);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Dejavnost izpolnjuje eno od naslednjih meril:

| (a) | emisije toplogrednih plinov iz proizvodnje brezvodnega amoniaka (209) so nižje od 1,948 (210) tCO2e na tono brezvodnega amoniaka; |
| --- | --- |

(a)

emisije toplogrednih plinov iz proizvodnje brezvodnega amoniaka (209) so nižje od 1,948 (210) tCO2e na tono brezvodnega amoniaka;

| (b) | amoniak se zajame iz odpadnih voda. |
| --- | --- |

(b)

amoniak se zajame iz odpadnih voda.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka C k tej prilogi.

Emisije so enake ali nižje od ravni emisij, povezanih z razponi na podlagi najboljših razpoložljivih tehnik, določenimi v najnovejših ustreznih zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah, med drugim v:

| (a) | referenčnem dokumentu o najboljših razpoložljivih tehnikah za proizvodnjo velikih količin anorganskih kemikalij – amoniaka, kislin in gnojil (211); |
| --- | --- |

(a)

referenčnem dokumentu o najboljših razpoložljivih tehnikah za proizvodnjo velikih količin anorganskih kemikalij – amoniaka, kislin in gnojil (211);

| (b) | zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah za skupno obdelavo pri čiščenju odpadnih voda in plinov ter ravnanje z njimi v kemični industriji (212). |
| --- | --- |

(b)

zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah za skupno obdelavo pri čiščenju odpadnih voda in plinov ter ravnanje z njimi v kemični industriji (212).

Ni znatnih učinkov na različne prvine okolja.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

3.16.   Proizvodnja dušikove kisline

Opis dejavnosti

Proizvodnja dušikove kisline.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE C20.15 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (213) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (213) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (214), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (215) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (214), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (215) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (216) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (217); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (216) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (217);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Emisije toplogrednih plinov (218) iz proizvodnje dušikove kisline so nižje od 0,184 (219) tCO2e na tono dušikove kisline.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka C k tej prilogi.

Emisije so enake ali nižje od ravni emisij, povezanih z razponi na podlagi najboljših razpoložljivih tehnik, določenimi v najnovejših ustreznih zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah, med drugim v:

| (a) | referenčnem dokumentu o najboljših razpoložljivih tehnikah za proizvodnjo velikih količin anorganskih kemikalij – amoniaka, kislin in gnojil (220); |
| --- | --- |

(a)

referenčnem dokumentu o najboljših razpoložljivih tehnikah za proizvodnjo velikih količin anorganskih kemikalij – amoniaka, kislin in gnojil (220);

| (b) | zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah za skupno obdelavo pri čiščenju odpadnih voda in plinov ter ravnanje z njimi v kemični industriji (221). |
| --- | --- |

(b)

zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah za skupno obdelavo pri čiščenju odpadnih voda in plinov ter ravnanje z njimi v kemični industriji (221).

Ni znatnih učinkov na različne prvine okolja.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

3.17.   Proizvodnja plastičnih mas v primarni obliki

Opis dejavnosti

Proizvodnja smol, plastičnih mas in nevulkaniziranih termoplastičnih elastomerov, mešanje smol po naročilu kupca in proizvodnja sintetičnih smol po naročilu.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE C20.16 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (222) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (222) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (223), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (224) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (223), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (224) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (225) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (226); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (225) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (226);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Plastične mase v primarni obliki so eno od naslednjega:

| (a) | v celoti proizvedene z mehanskim recikliranjem plastičnih odpadkov; |
| --- | --- |

(a)

v celoti proizvedene z mehanskim recikliranjem plastičnih odpadkov;

| (b) | kadar mehansko recikliranje ni mogoče, v celoti proizvedene s kemičnim recikliranjem plastičnih odpadkov, emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu proizvedenih plastičnih mas, z izključitvijo morebitnih izračunanih dobropisov iz proizvodnje goriv, pa so nižje od emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu enakovrednih plastičnih mas v primarni obliki, proizvedenih iz fosilnih surovin. Emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu se izračunajo na podlagi Priporočila 2013/179/EU oziroma standarda ISO 14067:2018 (227) ali ISO 14064-1:2018 (228). Količinsko opredeljene emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu preverja neodvisna tretja oseba. |
| --- | --- |

(b)

kadar mehansko recikliranje ni mogoče, v celoti proizvedene s kemičnim recikliranjem plastičnih odpadkov, emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu proizvedenih plastičnih mas, z izključitvijo morebitnih izračunanih dobropisov iz proizvodnje goriv, pa so nižje od emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu enakovrednih plastičnih mas v primarni obliki, proizvedenih iz fosilnih surovin. Emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu se izračunajo na podlagi Priporočila 2013/179/EU oziroma standarda ISO 14067:2018 (227) ali ISO 14064-1:2018 (228). Količinsko opredeljene emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu preverja neodvisna tretja oseba.

| (c) | v celoti ali delno pridobljene iz obnovljivih surovin (229), pri čemer so emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu plastičnih mas v primarni obliki, v celoti ali delno proizvedenih iz obnovljivih surovin, nižje od emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu enakovrednih plastičnih mas v primarni obliki, proizvedenih iz fosilnih surovin. Emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu se izračunajo ob upoštevanju Priporočila 2013/179/EU oziroma standarda ISO 14067:2018 ali ISO 14064-1:2018. Količinsko opredeljene emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu preverja neodvisna tretja oseba. |
| --- | --- |

(c)

v celoti ali delno pridobljene iz obnovljivih surovin (229), pri čemer so emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu plastičnih mas v primarni obliki, v celoti ali delno proizvedenih iz obnovljivih surovin, nižje od emisij toplogrednih plinov v življenjskem ciklu enakovrednih plastičnih mas v primarni obliki, proizvedenih iz fosilnih surovin. Emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu se izračunajo ob upoštevanju Priporočila 2013/179/EU oziroma standarda ISO 14067:2018 ali ISO 14064-1:2018. Količinsko opredeljene emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu preverja neodvisna tretja oseba.

Kmetijska biomasa, ki se uporablja za proizvodnjo plastičnih mas v primarni obliki, izpolnjuje merila iz člena 29(2) do (5) Direktive (EU) 2018/2001. Gozdna biomasa, ki se uporablja za proizvodnjo plastičnih mas v primarni obliki, izpolnjuje merila iz člena 29(6) in (7) navedene direktive.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka C k tej prilogi.

Emisije so enake ali nižje od ravni emisij, povezanih z razponi na podlagi najboljših razpoložljivih tehnik, določenimi v ustreznih zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah, med drugim v:

| (a) | referenčnem dokumentu o najboljših razpoložljivih tehnikah za proizvodnjo polimerov (230); |
| --- | --- |

(a)

referenčnem dokumentu o najboljših razpoložljivih tehnikah za proizvodnjo polimerov (230);

| (b) | zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah za skupno obdelavo pri čiščenju odpadnih voda in plinov ter ravnanje z njimi v kemični industriji (231). |
| --- | --- |

(b)

zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah za skupno obdelavo pri čiščenju odpadnih voda in plinov ter ravnanje z njimi v kemični industriji (231).

Ni znatnih učinkov na različne prvine okolja.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

4.   ENERGIJA

4.1.   Proizvodnja energije z uporabo fotovoltaične tehnologije

Opis dejavnosti

Gradnja ali upravljanje objektov za proizvodnjo električne energije z uporabo fotovoltaične tehnologije.

Kadar je gospodarska dejavnost sestavni del namestitve, vzdrževanja in popravila tehnologij za energijo iz obnovljivih virov iz oddelka 7.6 te priloge, se uporabljajo tehnična merila za pregled iz oddelka 7.6.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti D35.11 in F42.22, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je uvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je uvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (232) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (232) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (233), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (234) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (233), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (234) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (235) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (236); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (235) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (236);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Ni relevantno.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Ni relevantno.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Z dejavnostjo se oceni razpoložljivost in, če je izvedljivo, uporablja oprema in sestavni deli, ki so zelo trpežni in jih je mogoče reciklirati ter enostavno razstaviti in obnoviti.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Ni relevantno.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

4.2.   Proizvodnja električne energije z uporabo tehnologije za proizvodnjo koncentrirane sončne energije

Opis dejavnosti

Gradnja ali upravljanje objektov za proizvodnjo električne energije z uporabo tehnologije za proizvodnjo koncentrirane sončne energije.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti D35.11 in F42.22, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je uvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je uvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (237) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (237) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (238), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (239) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (238), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (239) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (240) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (241); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (240) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (241);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Ni relevantno.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Z dejavnostjo se oceni razpoložljivost in, če je izvedljivo, uporablja oprema in sestavni deli, ki so zelo trpežni in jih je mogoče reciklirati ter enostavno razstaviti in obnoviti.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Ni relevantno.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

4.3.   Proizvodnja električne energije iz vetrne energije

Opis dejavnosti

Gradnja ali upravljanje objektov za proizvodnjo električne energije, ki proizvajajo električno energijo iz vetrne energije.

Kadar je gospodarska dejavnost sestavni del namestitve, vzdrževanja in popravila tehnologij za energijo iz obnovljivih virov iz oddelka 7.6 te priloge, se uporabljajo tehnična merila za pregled iz oddelka 7.6.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti D35.11 in F42.22, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je uvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je uvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (242) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (242) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (243), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (244) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (243), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (244) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (245) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (246); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (245) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (246);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Ni relevantno.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Pri gradnji vetrnih elektrarn na morju dejavnost ne ovira doseganja dobrega okoljskega stanja, kot je določeno v Direktivi 2008/56/ES, ki zahteva, da se sprejmejo ustrezni ukrepi za preprečevanje ali blažitev učinkov v zvezi z deskriptorjem 11 (hrup/energija), določenim v Prilogi I k tej direktivi, in kot je določeno v Sklepu Komisije (EU) 2017/848 v zvezi z ustreznimi merili in metodološkimi standardi za navedeni deskriptor.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Z dejavnostjo se oceni razpoložljivost in, če je izvedljivo, uporablja oprema in sestavni deli, ki so zelo trpežni in jih je mogoče reciklirati ter enostavno razstaviti in obnoviti.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Ni relevantno.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi (247).

Pri vetrnih elektrarnah na morju dejavnost ne ovira doseganja dobrega okoljskega stanja, kot je določeno v Direktivi 2008/56/ES, ki zahteva, da se sprejmejo ustrezni ukrepi za preprečevanje ali blažitev učinkov v zvezi z deskriptorjem 1 (biotska raznovrstnost) in deskriptorjem 6 (neoporečnost morskega dna), določenima v Prilogi I k tej direktivi, in kot je določeno v Sklepu Komisije (EU) 2017/848 v zvezi z ustreznimi merili in metodološkimi standardi za navedena deskriptorja.

4.4.   Proizvodnja električne energije s tehnologijami za izkoriščanje oceanske energije

Opis dejavnosti

Gradnja ali upravljanje objektov za proizvodnjo električne energije, ki proizvajajo električno energijo iz oceanske energije.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti D35.11 in F42.22, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (248) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (248) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (249), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (250) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (249), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (250) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (251) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (252); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (251) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (252);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Ni relevantno.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost ne ovira doseganja dobrega okoljskega stanja, kot je določeno v Direktivi 2008/56/ES, ki zahteva, da se sprejmejo ustrezni ukrepi za preprečevanje ali blažitev učinkov v zvezi z deskriptorjem 11 (hrup/energija), določenim v Prilogi I k tej direktivi, in kot je določeno v Sklepu Komisije (EU) 2017/848 v zvezi z ustreznimi merili in metodološkimi standardi za navedeni deskriptor.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Z dejavnostjo se oceni razpoložljivost in, če je izvedljivo, uporablja oprema in sestavni deli, ki so zelo trpežni in jih je mogoče reciklirati ter enostavno razstaviti in obnoviti.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Vzpostavljeni so ukrepi za zmanjšanje toksičnosti antivegetacijskih sredstev in biocidov, kot je določeno v Uredbi (EU) št. 528/2012, s katero se v pravo Unije prenaša Mednarodna konvencija o nadzoru škodljivih sistemov proti obraščanju na ladjah, ki je bila sprejeta 5. oktobra 2001.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

Dejavnost ne ovira doseganja dobrega okoljskega stanja, kot je določeno v Direktivi 2008/56/ES, ki zahteva, da se sprejmejo ustrezni ukrepi za preprečevanje ali blažitev učinkov v zvezi z deskriptorjem 1 (biotska raznovrstnost), določenim v Prilogi I k tej direktivi, in kot je določeno v Sklepu Komisije (EU) 2017/848 v zvezi z ustreznimi merili in metodološkimi standardi za navedeni deskriptor.

4.5.   Proizvodnja električne energije iz vodne energije

Opis dejavnosti

Gradnja ali upravljanje objektov za proizvodnjo električne energije, ki proizvajajo električno energijo iz vodne energije.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti D35.11 in F42.22, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (253) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (253) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (254), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (255) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (254), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (255) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (256) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (257); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (256) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (257);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Neposredne emisije toplogrednih plinov pri dejavnosti so nižje od 270 g CO2e/kWh.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

| 1. | Dejavnost je skladna z določbami Direktive 2000/60/ES, zlasti z vsemi zahtevami iz člena 4 Direktive. |
| --- | --- |

1.

Dejavnost je skladna z določbami Direktive 2000/60/ES, zlasti z vsemi zahtevami iz člena 4 Direktive.

| 2. | Za upravljanje obstoječih hidroelektrarn, vključno z dejavnostmi obnove za krepitev potenciala energije iz obnovljivih virov ali shranjevanja energije, dejavnost izpolnjuje naslednja merila:






  2.1 | V skladu z Direktivo 2000/60/ES ter zlasti členoma 4 in 11 navedene direktive se izvajajo vsi tehnično izvedljivi in ekološko ustrezni ukrepi za blažitev škodljivih vplivov na vodo ter zaščitene habitate in vrste, ki so neposredno odvisni od vode. |
| --- | --- | --- |

2.

Za upravljanje obstoječih hidroelektrarn, vključno z dejavnostmi obnove za krepitev potenciala energije iz obnovljivih virov ali shranjevanja energije, dejavnost izpolnjuje naslednja merila:

2.1

V skladu z Direktivo 2000/60/ES ter zlasti členoma 4 in 11 navedene direktive se izvajajo vsi tehnično izvedljivi in ekološko ustrezni ukrepi za blažitev škodljivih vplivov na vodo ter zaščitene habitate in vrste, ki so neposredno odvisni od vode.

| 2.2 | Kadar je to ustrezno in glede na naravno prisotne ekosisteme v prizadetih vodnih telesih, ukrepi vključujejo:






  (a) | ukrepe za zagotavljanje selitev dolvodnih in gorvodnih rib (kot so turbine, ki ne škodujejo ribam, strukture za vodenje rib, najsodobnejši popolnoma delujoči ribji prehodi, ukrepi za prekinitev ali zmanjšanje delovanja in izpustov med selitvijo ali drstitvijo); |
| --- | --- | --- |

2.2

Kadar je to ustrezno in glede na naravno prisotne ekosisteme v prizadetih vodnih telesih, ukrepi vključujejo:

(a)

ukrepe za zagotavljanje selitev dolvodnih in gorvodnih rib (kot so turbine, ki ne škodujejo ribam, strukture za vodenje rib, najsodobnejši popolnoma delujoči ribji prehodi, ukrepi za prekinitev ali zmanjšanje delovanja in izpustov med selitvijo ali drstitvijo);

| (b) | ukrepe za zagotovitev najmanjšega ekološkega pretoka (vključno z blažitvijo hitrih, kratkotrajnih sprememb v pretoku ali vršnega obratovanja) in toka plavin; |
| --- | --- |

(b)

ukrepe za zagotovitev najmanjšega ekološkega pretoka (vključno z blažitvijo hitrih, kratkotrajnih sprememb v pretoku ali vršnega obratovanja) in toka plavin;

| (c) | ukrepe za zaščito ali izboljšanje habitatov. |
| --- | --- |

(c)

ukrepe za zaščito ali izboljšanje habitatov.

| 2.3 | Učinkovitost takih ukrepov se spremlja v okviru odobritve ali dovoljenja, v katerih so določeni pogoji, namenjeni doseganju dobrega stanja ali potenciala prizadetega vodnega telesa. |
| --- | --- |

2.3

Učinkovitost takih ukrepov se spremlja v okviru odobritve ali dovoljenja, v katerih so določeni pogoji, namenjeni doseganju dobrega stanja ali potenciala prizadetega vodnega telesa.

| 3. | Za gradnjo novih hidroelektrarn dejavnost izpolnjuje naslednja merila:






  3.1 | V skladu s členom 4 Direktive 2000/60/ES in zlasti odstavkom 7 navedenega člena se pred gradnjo izvede presoja vpliva projekta, da se ocenijo vsi njegovi potencialni vplivi na stanje vodnih teles v istem povodju ter na zaščitene habitate in vrste, ki so neposredno odvisni od vode, pri čemer se zlasti upoštevajo selitveni koridorji, neregulirane reke ali ekosistemi, ki so blizu razmeram brez motenj.
  Presoja temelji na nedavnih, celovitih in točnih podatkih, vključno s podatki o spremljanju elementov biološke kakovosti, ki so še posebej občutljivi na hidromorfološke spremembe, in pričakovanem stanju vodnega telesa zaradi novih dejavnosti v primerjavi s trenutnim stanjem.
  Ocenjuje zlasti kumulativne vplive tega novega projekta skupaj z drugo obstoječo ali načrtovano infrastrukturo v povodju. |
| --- | --- | --- |

3.

Za gradnjo novih hidroelektrarn dejavnost izpolnjuje naslednja merila:

3.1

V skladu s členom 4 Direktive 2000/60/ES in zlasti odstavkom 7 navedenega člena se pred gradnjo izvede presoja vpliva projekta, da se ocenijo vsi njegovi potencialni vplivi na stanje vodnih teles v istem povodju ter na zaščitene habitate in vrste, ki so neposredno odvisni od vode, pri čemer se zlasti upoštevajo selitveni koridorji, neregulirane reke ali ekosistemi, ki so blizu razmeram brez motenj.

Presoja temelji na nedavnih, celovitih in točnih podatkih, vključno s podatki o spremljanju elementov biološke kakovosti, ki so še posebej občutljivi na hidromorfološke spremembe, in pričakovanem stanju vodnega telesa zaradi novih dejavnosti v primerjavi s trenutnim stanjem.

Ocenjuje zlasti kumulativne vplive tega novega projekta skupaj z drugo obstoječo ali načrtovano infrastrukturo v povodju.

| 3.2 | Na podlagi te presoje vpliva se ugotovi, da je obrat glede na načrt, lokacijo in blažitvene ukrepe zasnovan tako, da izpolnjuje eno od naslednjih zahtev:






  (a) | obrat ne slabša in ne ogroža doseganja dobrega stanja ali potenciala določenega vodnega telesa, s katerim je povezan; |
| --- | --- | --- |

3.2

Na podlagi te presoje vpliva se ugotovi, da je obrat glede na načrt, lokacijo in blažitvene ukrepe zasnovan tako, da izpolnjuje eno od naslednjih zahtev:

(a)

obrat ne slabša in ne ogroža doseganja dobrega stanja ali potenciala določenega vodnega telesa, s katerim je povezan;

| (b) | kadar bi lahko obrat poslabšal ali ogrozil doseganje dobrega stanja/potenciala določenega vodnega telesa, s katerim je povezan, tako poslabšanje ni bistveno in je utemeljeno s podrobno analizo stroškov in koristi, ki izkazuje oboje od naslednjega:






  (i) | razloge za prevladujoči javni interes ali dejstvo, da pričakovane koristi načrtovane hidroelektrarne pretehtajo stroške zaradi poslabšanja stanja vode, ki jih nosita okolje in družba; |
| --- | --- | --- |

(b)

kadar bi lahko obrat poslabšal ali ogrozil doseganje dobrega stanja/potenciala določenega vodnega telesa, s katerim je povezan, tako poslabšanje ni bistveno in je utemeljeno s podrobno analizo stroškov in koristi, ki izkazuje oboje od naslednjega:

(i)

razloge za prevladujoči javni interes ali dejstvo, da pričakovane koristi načrtovane hidroelektrarne pretehtajo stroške zaradi poslabšanja stanja vode, ki jih nosita okolje in družba;

| (ii) | dejstvo, da prevladujočega javnega interesa ali pričakovanih koristi obrata zaradi tehnične izvedljivosti ali nesorazmernih stroškov ni mogoče doseči z drugimi sredstvi, ki bi zagotovila boljše okoljske rezultate (na primer z obnovo obstoječih hidroelektrarn ali uporabo tehnologij, ki ne prekinjajo kontinuitete toka reke). |
| --- | --- |

(ii)

dejstvo, da prevladujočega javnega interesa ali pričakovanih koristi obrata zaradi tehnične izvedljivosti ali nesorazmernih stroškov ni mogoče doseči z drugimi sredstvi, ki bi zagotovila boljše okoljske rezultate (na primer z obnovo obstoječih hidroelektrarn ali uporabo tehnologij, ki ne prekinjajo kontinuitete toka reke).

| 3.3 | Sprejeti so vsi tehnično izvedljivi in ekološko pomembni blažitveni ukrepi za zmanjšanje škodljivih vplivov na vodo ter zaščitene habitate in vrste, ki so neposredno odvisni od vode.
  Kadar je to ustrezno in glede na naravno prisotne ekosisteme v prizadetih vodnih telesih, blažitveni ukrepi vključujejo:






  (a) | ukrepe za zagotavljanje selitev dolvodnih in gorvodnih rib (kot so turbine, ki ne škodujejo ribam, strukture za vodenje rib, najsodobnejši popolnoma delujoči ribji prehodi, ukrepi za prekinitev ali zmanjšanje delovanja in izpustov med selitvijo ali drstitvijo); |
| --- | --- | --- |

3.3

Sprejeti so vsi tehnično izvedljivi in ekološko pomembni blažitveni ukrepi za zmanjšanje škodljivih vplivov na vodo ter zaščitene habitate in vrste, ki so neposredno odvisni od vode.

Kadar je to ustrezno in glede na naravno prisotne ekosisteme v prizadetih vodnih telesih, blažitveni ukrepi vključujejo:

(a)

ukrepe za zagotavljanje selitev dolvodnih in gorvodnih rib (kot so turbine, ki ne škodujejo ribam, strukture za vodenje rib, najsodobnejši popolnoma delujoči ribji prehodi, ukrepi za prekinitev ali zmanjšanje delovanja in izpustov med selitvijo ali drstitvijo);

| (b) | ukrepe za zagotovitev najmanjšega ekološkega pretoka (vključno z blažitvijo hitrih, kratkotrajnih sprememb v pretoku ali vršnega obratovanja) in toka plavin; |
| --- | --- |

(b)

ukrepe za zagotovitev najmanjšega ekološkega pretoka (vključno z blažitvijo hitrih, kratkotrajnih sprememb v pretoku ali vršnega obratovanja) in toka plavin;

| (c) | ukrepe za zaščito ali izboljšanje habitatov. |
| --- | --- |

(c)

ukrepe za zaščito ali izboljšanje habitatov.

Učinkovitost takih ukrepov se spremlja v okviru odobritve ali dovoljenja, v katerih so določeni pogoji, namenjeni doseganju dobrega stanja ali potenciala prizadetega vodnega telesa.

| 3.4 | Obrat ne ogroža trajno doseganja dobrega stanja/potenciala v nobenem vodnem telesu v istem vodnem območju. |
| --- | --- |

3.4

Obrat ne ogroža trajno doseganja dobrega stanja/potenciala v nobenem vodnem telesu v istem vodnem območju.

| 3.5 | Poleg zgornjih blažitvenih ukrepov in kadar je to ustrezno, se izvajajo izravnalni ukrepi, ki zagotavljajo, da projekt ne bo povečal razdrobljenosti vodnih teles v istem vodnem območju. To se doseže s ponovno vzpostavitvijo kontinuitete na istem vodnem območju v takem obsegu, da se nadomesti prekinitev kontinuitete, ki jo lahko povzroči načrtovana hidroelektrarna. Nadomeščanje se začne pred izvedbo projekta. |
| --- | --- |

3.5

Poleg zgornjih blažitvenih ukrepov in kadar je to ustrezno, se izvajajo izravnalni ukrepi, ki zagotavljajo, da projekt ne bo povečal razdrobljenosti vodnih teles v istem vodnem območju. To se doseže s ponovno vzpostavitvijo kontinuitete na istem vodnem območju v takem obsegu, da se nadomesti prekinitev kontinuitete, ki jo lahko povzroči načrtovana hidroelektrarna. Nadomeščanje se začne pred izvedbo projekta.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Ni relevantno.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi (258).

4.6.   Proizvodnja električne energije iz geotermalne energije

Opis dejavnosti

Gradnja ali upravljanje objektov za proizvodnjo električne energije, ki proizvajajo električno energijo iz geotermalne energije.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti D35.11 in F42.22, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (259) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (259) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (260), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (261) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (260), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (261) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (262) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (263); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (262) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (263);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Neposredne emisije toplogrednih plinov pri dejavnosti so nižje od 270 g CO2e/kWh.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Za upravljanje sistemov visokoentalpijske geotermalne energije so vzpostavljeni ustrezni sistemi za zmanjševanje ravni emisij, da se ne ogrozi doseganje mejnih vrednosti za kakovost zraka, določenih v Direktivi 2004/107/ES in Direktivi 2008/50/ES.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

4.7.   Proizvodnja električne energije iz nefosilnih plinastih in tekočih goriv iz obnovljivih virov

Opis dejavnosti

Gradnja ali upravljanje objektov za proizvodnjo električne energije, ki proizvajajo električno energijo z uporabo plinastih in tekočih goriv iz obnovljivih virov. Ta dejavnost ne vključuje proizvodnje električne energije z izključno uporabo bioplina in tekočega biogoriva (glej oddelek 4.8 te priloge).

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti D35.11 in F42.22, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (264) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (264) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (265), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (266) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (265), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (266) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (267) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (268); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (267) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (268);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Neposredne emisije toplogrednih plinov pri dejavnosti so nižje od 270 g CO2e/kWh.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Emisije so enake ali nižje od ravni emisij, povezanih z razponi na podlagi najboljših razpoložljivih tehnik, določenimi v najnovejših ustreznih zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah, vključno z zaključki o najboljših razpoložljivih tehnikah za velike kurilne naprave (269). Ni znatnih učinkov na različne prvine okolja.

Za kurilne naprave z vhodno toplotno močjo, ki je večja od 1 MW, vendar manjša od pragov za uporabo zaključkov o najboljših razpoložljivih tehnikah za velike kurilne naprave, so emisije nižje od mejnih vrednosti emisij iz dela 2 Priloge II k Direktivi (EU) 2015/2193.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

4.8.   Proizvodnja električne energije iz bioenergije

Opis dejavnosti

Gradnja in upravljanje obratov za proizvodnjo električne energije, ki proizvajajo električno energijo izključno iz biomase, bioplina ali tekočega biogoriva, z izjemo pridobivanja električne energije iz mešanice goriv iz obnovljivih virov in bioplina ali tekočega biogoriva (glej oddelek 4.7 te priloge).

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE D35.11 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (270) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (270) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (271), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (272) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (271), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (272) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (273) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (274); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (273) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (274);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (2) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(2)

Blažitev podnebnih sprememb

Dejavnost izpolnjuje zahteve glede trajnostnosti, prihrankov emisij toplogrednih plinov in učinkovitosti iz člena 29 Direktive 2018/2001.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Za obrate, ki spadajo na področje uporabe Direktive 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta (275), so emisije enake ali nižje od ravni emisij, povezanih z razponi na podlagi najboljših razpoložljivih tehnik, določenimi v najnovejših ustreznih zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah, vključno z zaključki o najboljših razpoložljivih tehnikah za velike kurilne naprave (276). Ni znatnih učinkov na različne prvine okolja.

Za kurilne naprave z vhodno toplotno močjo, ki je večja od 1 MW, vendar manjša od pragov za uporabo zaključkov o najboljših razpoložljivih tehnikah za velike kurilne naprave, so emisije nižje od mejnih vrednosti emisij iz dela 2 Priloge II k Direktivi (EU) 2015/2193.

Za naprave na območjih ali delih območij, ki ne dosegajo skladnosti z mejnimi vrednostmi kakovosti zraka iz Direktive 2008/50/ES, se izvedejo ukrepi za znižanje ravni emisij ob upoštevanju rezultatov izmenjave informacij (277), ki jih objavi Komisija v skladu s členom 6(9) in (10) Direktive (EU) 2015/2193.

Za anaerobno razgradnjo organskega materiala, kadar se proizvedeni digestat neposredno ali po kompostiranju oziroma drugi obdelavi uporablja kot gnojilo ali sredstvo za izboljšanje tal, izpolnjuje zahteve za materiale za gnojenje, opredeljene v kategorijah sestavnih materialov 4 in 5 v Prilogi II k Uredbi (EU) 2019/1009, ali nacionalna pravila o gnojilih ali sredstvih za izboljšanje tal za kmetijsko uporabo.

Za obrate za anaerobno razgradnjo, ki obdelujejo več kot 100 ton dnevno, so emisije v zrak in vodo enake ali nižje od ravni emisij, povezanih z razponi na podlagi najboljših razpoložljivih tehnik za anaerobno obdelavo odpadkov, določenimi v najnovejših ustreznih zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah, vključno z zaključki o najboljših razpoložljivih tehnikah za obdelavo odpadkov (278). Ni znatnih učinkov na različne prvine okolja.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

4.9.   Prenos in distribucija električne energije

Opis dejavnosti

Gradnja in upravljanje prenosnih sistemov za prenos električne energije po izrednovisokonapetostnem in visokonapetostnem povezanem sistemu.

Gradnja in upravljanje distribucijskih sistemov za prenos električne energije po visoko- srednje- in nizkonapetostnih distribucijskih sistemih.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti D35.12 in D35.13, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (279) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (279) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (280), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (281) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (280), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (281) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (282) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (283); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (282) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (283);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Infrastruktura ni namenjena vzpostavitvi neposredne povezave ali razširitvi obstoječe neposredne povezave z elektrarno, pri kateri so neposredne emisije toplogrednih plinov večje od 270 g CO2e/kWh.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Ni relevantno.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Vzpostavljen je načrt ravnanja z odpadki, ki zagotavlja čim večjo ponovno uporabo ali recikliranje po koncu življenjske dobe v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki, tudi na podlagi pogodbenih dogovorov s partnerji na področju ravnanja z odpadki, upoštevanja v finančnih projekcijah ali uradne projektne dokumentacije.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Nadzemni visokonapetostni vodi:

| (a) | za dejavnosti na gradbišču se upoštevajo načela iz Splošnih okoljskih, zdravstvenih in varnostnih smernic Mednarodne finančne korporacije (284). |
| --- | --- |

(a)

za dejavnosti na gradbišču se upoštevajo načela iz Splošnih okoljskih, zdravstvenih in varnostnih smernic Mednarodne finančne korporacije (284).

| (b) | pri dejavnostih se upoštevajo veljavni standardi in predpisi za omejitev vpliva elektromagnetnega sevanja na zdravje ljudi, kar vključuje dejavnosti, ki se izvajajo v Uniji, pri katerih se upošteva priporočilo Sveta o omejevanju izpostavljanja javnosti elektromagnetnim poljem (od 0 Hz do 300 GHz) (285), in dejavnosti, ki se izvajajo v tretjih državah, pri katerih se upoštevajo smernice Mednarodne komisije za zaščito pred neionizirajočimi sevanji (ICNIRP) iz leta 1998 (286). |
| --- | --- |

(b)

pri dejavnostih se upoštevajo veljavni standardi in predpisi za omejitev vpliva elektromagnetnega sevanja na zdravje ljudi, kar vključuje dejavnosti, ki se izvajajo v Uniji, pri katerih se upošteva priporočilo Sveta o omejevanju izpostavljanja javnosti elektromagnetnim poljem (od 0 Hz do 300 GHz) (285), in dejavnosti, ki se izvajajo v tretjih državah, pri katerih se upoštevajo smernice Mednarodne komisije za zaščito pred neionizirajočimi sevanji (ICNIRP) iz leta 1998 (286).

Pri dejavnostih se ne uporabljajo poliklorirani bifenili (PCB).

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi (287).

4.10.   Shranjevanje električne energije

Opis dejavnosti

Gradnja in upravljanje objektov, ki shranjujejo električno energijo in jo pozneje vračajo v obliki električne energije. Dejavnost vključuje shranjevanje v črpalni hidroelektrarni.

Kadar je gospodarska dejavnost sestavni del namestitve, vzdrževanja in popravila tehnologij za energijo iz obnovljivih virov iz oddelka 7.6 te priloge, se uporabljajo tehnična merila za pregled iz oddelka 7.6.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji ne sodijo pod posebno kodo NACE v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (288) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (288) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (289), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (290) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (289), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (290) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (291) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (292); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (291) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (292);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Ni relevantno.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Za shranjevanje v črpalnih hidroelektrarnah, ki niso povezane z rečnim telesom, dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

Za shranjevanje v črpalnih hidroelektrarnah, ki so povezane z rečnim telesom, dejavnost izpolnjuje merila za nebistveno škodovanje trajnostni rabi ter varstvu vodnih in morskih virov iz oddelka 4.5 (proizvodnja električne energije iz vodne energije).

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Vzpostavljen je načrt ravnanja z odpadki, ki zagotavlja čim večjo ponovno uporabo ali recikliranje po koncu življenjske dobe v skladu s hierarhijo odpadkov, tudi na podlagi pogodbenih dogovorov s partnerji na področju ravnanja z odpadki, upoštevanja v finančnih projekcijah ali uradne projektne dokumentacije.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Ni relevantno.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

4.11.   Shranjevanje toplotne energije

Opis dejavnosti

Gradnja in upravljanje objektov, ki shranjujejo toplotno energijo in jo pozneje vračajo v obliki toplotne energije ali drugih nosilcev energije.

Kadar je gospodarska dejavnost sestavni del namestitve, vzdrževanja in popravila tehnologij za energijo iz obnovljivih virov iz oddelka 7.6 te priloge, se uporabljajo tehnična merila za pregled iz oddelka 7.6.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji ne sodijo pod posebno kodo NACE v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (293) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (293) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (294), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (295) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (294), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (295) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (296) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (297); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (296) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (297);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Ni relevantno.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Za shranjevanje toplotne energije v vodonosniku dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Vzpostavljen je načrt ravnanja z odpadki, ki zagotavlja največjo možno ponovno uporabo, predelavo ali recikliranje po koncu življenjske dobe, tudi na podlagi pogodbenih dogovorov s partnerji na področju ravnanja z odpadki, upoštevanja v finančnih projekcijah ali uradne projektne dokumentacije.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Ni relevantno.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

4.12.   Shranjevanje vodika

Opis dejavnosti

Gradnja in upravljanje objektov za shranjevanje vodika in njegovo poznejše vračanje.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji ne sodijo pod posebno kodo NACE v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (298) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (298) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (299), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (300) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (299), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (300) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (301) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (302); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (301) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (302);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Ni relevantno.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Ni relevantno.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Vzpostavljen je načrt ravnanja z odpadki, ki zagotavlja največjo možno ponovno uporabo, predelavo ali recikliranje po koncu življenjske dobe, tudi na podlagi pogodbenih dogovorov s partnerji na področju ravnanja z odpadki, razmisleka o finančnih projekcijah ali uradne projektne dokumentacije.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

V primeru shranjevanja več kot petih ton je dejavnost skladna z Direktivo 2012/18/EU.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

4.13.   Proizvodnja bioplina in biogoriva za uporabo v prometu ter proizvodnja tekočega biogoriva

Opis dejavnosti

Proizvodnja bioplina ali biogoriva za uporabo v prometu ter proizvodnja tekočega biogoriva.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE D35.21 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (303) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (303) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (304), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (305) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (304), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (305) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (306) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (307); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (306) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (307);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Dejavnost izpolnjuje zahteve glede trajnostnosti, prihrankov emisij toplogrednih plinov in učinkovitosti iz člena 29 Direktive 2018/2001.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Za proizvodnjo bioplina se v objektih za shranjevanje digestata uporablja pokrov, ki je neprepusten za plin.

Za obrate za anaerobno razgradnjo, ki obdelujejo več kot 100 ton dnevno, so emisije v zrak in vodo enake ali nižje od ravni emisij, povezanih z razponi na podlagi najboljših razpoložljivih tehnik za anaerobno obdelavo odpadkov, določenimi v najnovejših ustreznih zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah, vključno z zaključki o najboljših razpoložljivih tehnikah za obdelavo odpadkov (308). Ni znatnih učinkov na različne prvine okolja.

Za anaerobno razgradnjo organskega materiala, kadar se proizvedeni digestat neposredno ali po kompostiranju oziroma drugi obdelavi uporablja kot gnojilo ali sredstvo za izboljšanje tal, izpolnjuje zahteve za materiale za gnojenje, opredeljene v kategorijah sestavnih materialov 4 in 5 za digestat oziroma kategoriji sestavnih materialov 3 za kompost, kot je ustrezno, v Prilogi II k Uredbi (EU) 2019/1009, ali nacionalna pravila o gnojilih ali sredstvih za izboljšanje tal za kmetijsko uporabo.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

4.14.   Prenosna in distribucijska omrežja za pline iz obnovljivih virov in nizkoogljične pline

Opis dejavnosti

Sprememba, sprememba namena ali naknadno opremljanje plinskih omrežij za prenos in distribucijo plinov iz obnovljivih virov in nizkoogljičnih plinov.

Gradnja ali upravljanje prenosnih in distribucijskih cevovodov, namenjenih transportu vodika in drugih nizkoogljičnih plinov.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti D35.21, F42.21 in H49.50, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (309) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (309) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (310), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (311) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (310), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (311) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (312) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (313); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (312) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (313);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Sprememba namena ne povečuje zmogljivosti za prenos in distribucijo plina.

Sprememba namena ne podaljšuje življenjske dobe omrežij prek njihove predvidene življenjske dobe pred naknadnim opremljanjem, razen če je omrežje namenjeno vodiku ali drugim nizkoogljičnim plinom.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Ventilatorji, kompresorji, črpalke in druga uporabljena oprema, zajeti v Direktivi 2009/125/ES, izpolnjujejo, kjer je to ustrezno, zahteve za najvišji razred v okviru energijske nalepke in so skladni z izvedbenimi predpisi na podlagi navedene direktive ter predstavljajo najboljšo razpoložljivo tehnologijo.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

4.15.   Distribucija daljinskega ogrevanja/hlajenja

Opis dejavnosti

Gradnja, obnavljanje in upravljanje cevovodov in z njimi povezane infrastrukture za distribucijo energije za ogrevanje in hlajenje, ki se konča na razdelilni transformatorski postaji ali v toplotnem izmenjevalniku.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE D35.30 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (314) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (314) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (315), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (316) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (315), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (316) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (317) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (318); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (317) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (318);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Ni relevantno.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Ventilatorji, kompresorji, črpalke in druga uporabljena oprema, zajeti v Direktivi 2009/125/ES, izpolnjujejo, kjer je to ustrezno, zahteve za najvišji razred v okviru energijske nalepke, sicer pa so skladni z izvedbenimi predpisi na podlagi navedene direktive ter predstavljajo najboljšo razpoložljivo tehnologijo.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

4.16.   Namestitev in upravljanje električnih toplotnih črpalk

Opis dejavnosti

Namestitev in upravljanje električnih toplotnih črpalk.

Kadar je gospodarska dejavnost sestavni del namestitve, vzdrževanja in popravila tehnologij za energijo iz obnovljivih virov iz oddelka 7.6 te priloge, se uporabljajo tehnična merila za pregled iz oddelka 7.6.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti D35.30 in F43.22, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (319) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (319) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (320), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (321) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (320), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (321) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (322) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (323); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (322) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (323);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Ni relevantno.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Z dejavnostjo se oceni razpoložljivost in, če je izvedljivo, uporablja oprema in sestavni deli, ki so zelo trpežni in jih je mogoče reciklirati ter enostavno razstaviti in obnoviti.

Vzpostavljen je načrt ravnanja z odpadki, ki zagotavlja največjo možno ponovno uporabo, predelavo ali recikliranje po koncu življenjske dobe, tudi na podlagi pogodbenih dogovorov s partnerji na področju ravnanja z odpadki, upoštevanja v finančnih projekcijah ali uradne projektne dokumentacije.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Za toplotne črpalke zrak/zrak z nazivno močjo največ 12 kW so notranje in zunanje ravni zvočne moči pod mejno vrednostjo iz Uredbe (EU) št. 206/2012.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Ni relevantno.

4.17.   Soproizvodnja toplote/hladu in električne energije iz sončne energije

Opis dejavnosti

Gradnja in upravljanje objekta za soproizvodnjo električne energije ter toplote/hladu iz sončne energije.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti D35.11 in D35.30, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (324) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (324) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (325), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (326) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (325), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (326) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (327) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (328); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (327) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (328);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Ni relevantno.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Ni relevantno.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Z dejavnostjo se oceni razpoložljivost in, če je izvedljivo, uporablja oprema in sestavni deli, ki so zelo trpežni in jih je mogoče reciklirati ter enostavno razstaviti in obnoviti.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Ni relevantno.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

4.18.   Soproizvodnja toplote/hladu in električne energije iz geotermalne energije

Opis dejavnosti

Gradnja in upravljanje objektov za soproizvodnjo toplote/hladu in električne energije iz geotermalne energije.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti D35.11 in D35.30, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (329) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (329) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (330), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (331) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (330), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (331) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (332) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (333); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (332) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (333);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Neposredne emisije toplogrednih plinov pri dejavnosti so nižje od 270 g CO2e/kWh.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Za upravljanje sistemov visokoentalpijske geotermalne energije so vzpostavljeni ustrezni sistemi za zmanjševanje ravni emisij, da se ne ogrozi doseganje mejnih vrednosti za kakovost zraka, določenih v direktivah 2004/107/ES in 2008/50/ES.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

4.19.   Soproizvodnja toplote/hladu in električne energije iz nefosilnih plinastih in tekočih goriv iz obnovljivih virov

Opis dejavnosti

Gradnja in upravljanje objektov za soproizvodnjo toplote/hladu in električne energije z uporabo plinastih in tekočih goriv iz obnovljivih virov. Ta dejavnost ne vključuje soproizvodnje toplote/hladu in električne energije z izključno uporabo bioplina in tekočega biogoriva (glej oddelek 4.20 te priloge).

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti D35.11 in D35.30, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (334) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (334) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (335), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (336) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (335), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (336) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (337) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (338); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (337) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (338);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Neposredne emisije toplogrednih plinov pri dejavnosti so nižje od 270 g CO2e/kWh.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Emisije so enake ali nižje od ravni emisij, povezanih z razponi na podlagi najboljših razpoložljivih tehnik, določenimi v najnovejših ustreznih zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah, vključno z zaključki o najboljših razpoložljivih tehnikah za velike kurilne naprave (339). Ni znatnih učinkov na različne prvine okolja.

Za kurilne naprave z vhodno toplotno močjo, ki je večja od 1 MW, vendar manjša od pragov za uporabo zaključkov o najboljših razpoložljivih tehnikah za velike kurilne naprave, so emisije nižje od mejnih vrednosti emisij iz dela 2 Priloge II k Direktivi (EU) 2015/2193.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

4.20.   Soproizvodnja toplote/hladu in električne energije iz bioenergije

Opis dejavnosti

Gradnja in upravljanje obratov za soproizvodnjo toplote/hladu in električne energije izključno iz biomase, bioplina ali tekočega biogoriva, z izjemo soproizvodnje iz mešanice goriv iz obnovljivih virov in bioplina ali tekočega biogoriva (glej oddelek 4.19 te priloge).

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti D35.11 in D35.30, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |
| --- | --- |

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (340) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (340) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (341), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (342) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (341), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (342) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (343) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (344); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (343) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (344);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Dejavnost izpolnjuje zahteve glede trajnostnosti, prihrankov emisij toplogrednih plinov in učinkovitosti iz člena 29 Direktive 2018/2001.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Za obrate, ki spadajo na področje uporabe Direktive 2010/75/EU, so emisije enake ali nižje od ravni emisij, povezanih z razponi na podlagi najboljših razpoložljivih tehnik, določenimi v najnovejših ustreznih zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah, vključno z zaključki o najboljših razpoložljivih tehnikah za velike kurilne naprave (345), ob hkratnem zagotavljanju, da ni znatnih učinkov na različne prvine okolja.

Za kurilne naprave z vhodno toplotno močjo, ki je večja od 1 MW, vendar manjša od pragov za uporabo zaključkov o najboljših razpoložljivih tehnikah za velike kurilne naprave, so emisije nižje od mejnih vrednosti emisij iz dela 2 Priloge II k Direktivi (EU) 2015/2193.

Za naprave na območjih ali delih območij, ki ne dosegajo skladnosti z mejnimi vrednostmi kakovosti zraka iz Direktive 2008/50/ES, se upoštevajo rezultati izmenjave informacij (346), ki jih objavi Komisija v skladu s členom 6(9) in (10) Direktive (EU) 2015/2193.

Za anaerobno razgradnjo organskega materiala, kadar se proizvedeni digestat neposredno ali po kompostiranju oziroma drugi obdelavi uporablja kot gnojilo ali sredstvo za izboljšanje tal, izpolnjuje zahteve za materiale za gnojenje, opredeljene v kategorijah sestavnih materialov 4 in 5 v Prilogi II k Uredbi (EU) 2019/1009, ali nacionalna pravila o gnojilih ali sredstvih za izboljšanje tal za kmetijsko uporabo.

Za obrate za anaerobno razgradnjo, ki obdelujejo več kot 100 ton dnevno, so emisije v zrak in vodo enake ali nižje od ravni emisij, povezanih z razponi na podlagi najboljših razpoložljivih tehnik za anaerobno obdelavo odpadkov, določenimi v najnovejših ustreznih zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah, vključno z zaključki o najboljših razpoložljivih tehnikah za obdelavo odpadkov (347). Ni znatnih učinkov na različne prvine okolja.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

4.21.   Proizvodnja toplote/hladu iz ogrevanja s sončno toplotno energijo

Opis dejavnosti

Gradnja in upravljanje obratov za proizvodnjo toplote/hladu s tehnologijo ogrevanja s sončno toplotno energijo.

Kadar je gospodarska dejavnost sestavni del namestitve, vzdrževanja in popravila tehnologij za energijo iz obnovljivih virov iz oddelka 7.6 te priloge, se uporabljajo tehnična merila za pregled iz oddelka 7.6.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE D35.30 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (348) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (348) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (349), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (350) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (349), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (350) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (351) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (352); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (351) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (352);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Ni relevantno.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Ni relevantno.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Z dejavnostjo se oceni razpoložljivost in, če je izvedljivo, uporablja oprema in sestavni deli, ki so zelo trpežni in jih je mogoče reciklirati ter enostavno razstaviti in obnoviti.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Ni relevantno.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

4.22.   Proizvodnja toplote/hladu iz geotermalne energije

Opis dejavnosti

Gradnja in upravljanje objektov za proizvodnjo toplote/hladu iz geotermalne energije.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE D35.30 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (353) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (353) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (354), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (355) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (354), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (355) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (356) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (357); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (356) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (357);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Neposredne emisije toplogrednih plinov pri dejavnosti so nižje od 270 g CO2e/kWh.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Za upravljanje sistemov visokoentalpijske geotermalne energije so vzpostavljeni ustrezni sistemi za zmanjševanje ravni emisij, da se ne ogrozi doseganje mejnih vrednosti za kakovost zraka, določenih v direktivah 2004/107/ES in 2008/50/ES.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

4.23.   Proizvodnja toplote/hladu iz nefosilnih plinastih in tekočih goriv iz obnovljivih virov

Opis dejavnosti

Gradnja in upravljanje objektov za proizvodnjo toplote, ki proizvajajo toploto/hlad z uporabo plinastih in tekočih goriv iz obnovljivih virov. Ta dejavnost ne vključuje proizvodnje toplote/hladu z izključno uporabo bioplina in tekočega biogoriva (glej oddelek 4.24 te priloge).

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE D35.30 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (358) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (358) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (359), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (360) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (359), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (360) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (361) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (362); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (361) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (362);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Neposredne emisije toplogrednih plinov pri dejavnosti so nižje od 270 g CO2e/kWh.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Emisije so enake ali nižje od ravni emisij, povezanih z razponi na podlagi najboljših razpoložljivih tehnik, določenimi v najnovejših ustreznih zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah, vključno z zaključki o najboljših razpoložljivih tehnikah za velike kurilne naprave (363). Ni znatnih učinkov na različne prvine okolja.

Za kurilne naprave z vhodno toplotno močjo, ki je večja od 1 MW, vendar manjša od pragov za uporabo zaključkov o najboljših razpoložljivih tehnikah za velike kurilne naprave, so emisije nižje od mejnih vrednosti emisij iz dela 2 Priloge II k Direktivi (EU) 2015/2193.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

4.24.   Proizvodnja toplote/hladu iz bioenergije

Opis dejavnosti

Gradnja in upravljanje objektov za proizvodnjo toplote/hladu izključno iz biomase, bioplina ali tekočega biogoriva, z izjemo proizvodnje toplote/hladu iz mešanice goriv iz obnovljivih virov in bioplina ali tekočega biogoriva (glej oddelek 4.23 te priloge).

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE D35.30 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (364) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (364) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (365), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (366) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (365), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (366) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (367) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (368); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (367) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (368);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Dejavnost izpolnjuje zahteve glede trajnostnosti, prihrankov emisij toplogrednih plinov in učinkovitosti iz člena 29 Direktive 2018/2001.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Za obrate, ki spadajo na področje uporabe Direktive 2010/75/EU, so emisije enake ali nižje od ravni emisij, povezanih z razponi na podlagi najboljših razpoložljivih tehnik, določenimi v najnovejših ustreznih zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah, vključno z zaključki o najboljših razpoložljivih tehnikah za velike kurilne naprave (369), ob hkratnem zagotavljanju, da ni znatnih učinkov na različne prvine okolja.

Za kurilne naprave z vhodno toplotno močjo, ki je večja od 1 MW, vendar manjša od pragov za uporabo zaključkov o najboljših razpoložljivih tehnikah za velike kurilne naprave, so emisije nižje od mejnih vrednosti emisij iz dela 2 Priloge II k Direktivi (EU) 2015/2193.

Za naprave na območjih ali delih območij, ki ne dosegajo skladnosti z mejnimi vrednostmi kakovosti zraka iz Direktive 2008/50/ES, se upoštevajo rezultati izmenjave informacij (370), ki jih objavi Komisija v skladu s členom 6(9) in (10) Direktive (EU) 2015/2193.

Za anaerobno razgradnjo organskega materiala, kadar se proizvedeni digestat neposredno ali po kompostiranju oziroma drugi obdelavi uporablja kot gnojilo ali sredstvo za izboljšanje tal, izpolnjuje zahteve za materiale za gnojenje, opredeljene v kategorijah sestavnih materialov 4 in 5 v Prilogi II k Uredbi (EU) 2019/1009, ali nacionalna pravila o gnojilih ali sredstvih za izboljšanje tal za kmetijsko uporabo.

Za obrate za anaerobno razgradnjo, ki obdelujejo več kot 100 ton dnevno, so emisije v zrak in vodo enake ali nižje od ravni emisij, povezanih z razponi na podlagi najboljših razpoložljivih tehnik za anaerobno obdelavo odpadkov, določenimi v najnovejših ustreznih zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah, vključno z zaključki o najboljših razpoložljivih tehnikah za obdelavo odpadkov (371). Ni znatnih učinkov na različne prvine okolja.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

4.25.   Proizvodnja toplote/hladu z uporabo odpadne toplote

Opis dejavnosti

Gradnja in upravljanje objektov za proizvodnjo toplote/hladu z uporabo odpadne toplote.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE D35.30 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (372) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (372) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (373), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (374) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (373), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (374) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (375) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (376); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (375) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (376);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Ni relevantno.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Ni relevantno.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Z dejavnostjo se oceni razpoložljivost in, če je izvedljivo, uporablja oprema in sestavni deli, ki so zelo trpežni in jih je mogoče reciklirati ter enostavno razstaviti in obnoviti.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Črpalke in zadevna uporabljena oprema, ki so zajete z okoljsko primerno zasnovo in označevanjem z energijskimi nalepkami, izpolnjujejo, kjer je to ustrezno, zahteve za najvišji razred v okviru energijske nalepke iz Uredbe (EU) 2017/1369 in so skladne z izvedbenimi predpisi iz Direktive 2009/125/ES ter pomenijo najboljšo razpoložljivo tehnologijo.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

5.   OSKRBA Z VODO, RAVNANJE Z ODPADNIMI VODAMI IN ODPADKI, SANIRANJE OKOLJA

5.1.   Gradnja, razširitev in upravljanje sistemov za zbiranje, čiščenje in distribucijo vode

Opis dejavnosti

Gradnja, razširitev in upravljanje sistemov za zbiranje, čiščenje in distribucijo vode.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti E36.00 in F42.99, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (377) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (377) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (378), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (379) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (378), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (379) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (380) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (381); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (380) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (381);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Ni relevantno.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Ni relevantno.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

5.2.   Obnova sistemov za zbiranje, čiščenje in distribucijo vode

Opis dejavnosti

Obnova sistemov za zbiranje, čiščenje in distribucijo vode, vključno z infrastrukturo za zbiranje, čiščenje in distribucijo vode za potrebe gospodinjstev in industrije. Ne prinaša pomembnih sprememb v obsegu zbranega, očiščenega ali distribuiranega pretoka.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti E36.00 in F42.99, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (382) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (382) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (383), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (384) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (383), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (384) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (385) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (386); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (385) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (386);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Ni relevantno.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Ni relevantno.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

5.3.   Gradnja, razširitev in upravljanje sistemov za zbiranje in čiščenje odpadnih voda

Opis dejavnosti

Gradnja, razširitev in upravljanje centraliziranih sistemov odpadnih voda, vključno z zbiranjem (kanalizacijsko omrežje) in čiščenjem.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti E37.00 in F42.99, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (387) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (387) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (388), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (389) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (388), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (389) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (390) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (391); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (390) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (391);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Izvedena je bila ocena neposrednih emisij toplogrednih plinov iz centraliziranega sistema odpadnih voda, vključno z zbiranjem (kanalizacijsko omrežje) in čiščenjem (392). Rezultati se vlagateljem in strankam razkrijejo na zahtevo.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

Če so odpadne vode očiščene do stopnje, ki je primerna za ponovno uporabo pri namakanju v kmetijstvu, se določijo in izvajajo ukrepi za obvladovanje tveganja, da se preprečijo škodljivi vplivi na okolje (393).

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Izpusti v sprejemne vode izpolnjujejo zahteve iz Direktive 91/271/EGS ali iz nacionalnih določb, ki navajajo najvišje dovoljene ravni onesnaževal za izpuste v sprejemne vode.

Izvajajo se ustrezni ukrepi za preprečevanje in ublažitev čezmernega prelivanja meteorne vode iz sistema za zbiranje odpadnih voda, kar lahko vključuje sonaravne rešitve, sisteme ločenega zbiranja meteorne vode, rezervoarje za zadrževanje in čiščenje vode iz začetnega izplakovanja.

Blato iz čistilne naprave se uporablja v skladu z Direktivo 86/278/EGS ali z zahtevami nacionalnega prava v zvezi z nanašanjem blata na tla ali kakršno koli drugo uporabo blata na in v tleh.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

5.4.   Obnova sistemov za zbiranje in čiščenje odpadnih voda

Opis dejavnosti

Obnova centraliziranih sistemov odpadnih voda, vključno z zbiranjem (kanalizacijsko omrežje) in čiščenjem. Ne prinaša pomembnih sprememb v zvezi z obremenitvijo ali obsegom pretoka, zbranega ali očiščenega v sistemu odpadnih voda.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE E37.00 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (394) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (394) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (395), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (396) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (395), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (396) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (397) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (398); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (397) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (398);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Izvedena je bila ocena neposrednih emisij toplogrednih plinov iz centraliziranega sistema odpadnih voda, vključno z zbiranjem (kanalizacijsko omrežje) in čiščenjem (399). Rezultati se vlagateljem in strankam razkrijejo na zahtevo.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

Če so odpadne vode očiščene do stopnje, ki je primerna za ponovno uporabo pri namakanju v kmetijstvu, se določijo in izvajajo ukrepi za obvladovanje tveganja, da se preprečijo škodljivi vplivi na okolje (400).

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Izpusti v sprejemne vode izpolnjujejo zahteve iz Direktive 91/271/EGS ali iz nacionalnih določb, ki navajajo najvišje dovoljene ravni onesnaževal za izpuste v sprejemne vode.

Izvajajo se ustrezni ukrepi za preprečevanje in ublažitev čezmernega prelivanja meteorne vode iz sistema za zbiranje odpadnih voda, kar lahko vključuje sonaravne rešitve, sisteme ločenega zbiranja meteorne vode, rezervoarje za zadrževanje in čiščenje vode iz začetnega izplakovanja.

Blato iz čistilne naprave se uporablja v skladu z Direktivo 86/278/EGS ali z zahtevami nacionalnega prava v zvezi z nanašanjem blata na tla ali kakršno koli drugo uporabo blata na in v tleh.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

5.5.   Zbiranje in prevoz frakcij nenevarnih odpadkov, ki se ločujejo pri viru

Opis dejavnosti

Ločeno zbiranje in prevoz posameznih ali mešanih frakcij nenevarnih odpadkov (401), ki sta namenjena pripravi za ponovno uporabo ali recikliranje.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE E38.11 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (402) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (402) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (403), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (404) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (403), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (404) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (405) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (406); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (405) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (406);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Ni relevantno.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Ni relevantno.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ločeno zbrane frakcije odpadkov se v objektih za shranjevanje in pretovarjanje odpadkov ne mešajo z drugimi odpadki ali materiali z drugačnimi lastnostmi.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Ni relevantno.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Ni relevantno.

5.6.   Anaerobna razgradnja blata iz čistilne naprave

Opis dejavnosti

Gradnja in upravljanje objektov za obdelavo blata iz čistilne naprave z anaerobno razgradnjo s posledično proizvodnjo in uporabo bioplina ali kemikalij.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti E37.00 in F42.00, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (407) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (407) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (408), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (409) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (408), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (409) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (410) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (411); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (410) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (411);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Vzpostavljen je načrt spremljanja za uhajanje metana iz objekta.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Emisije so enake ali nižje od ravni emisij, povezanih z razponi na podlagi najboljših razpoložljivih tehnik, določenimi v najnovejših ustreznih zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah za anaerobno obdelavo odpadkov, vključno z zaključki o najboljših razpoložljivih tehnikah za obdelavo odpadkov (412). Ni znatnih učinkov na različne prvine okolja.

Kadar naj bi se proizvedeni digestat uporabljal kot gnojilo ali sredstvo za izboljšanje tal, se njegova vsebnost dušika (s tolerančno stopnjo ± 25 %) sporoči kupcu ali subjektu, zadolženemu za odstranitev digestata.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

5.7.   Anaerobna razgradnja bioloških odpadkov

Opis dejavnosti

Gradnja ali upravljanje namenskih objektov za obdelavo ločeno zbranih bioloških odpadkov (413) z anaerobno razgradnjo s posledično proizvodnjo in uporabo bioplina in digestata ali kemikalij.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti E38.21 in F42.99, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (414) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (414) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (415), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (416) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (415), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (416) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (417) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (418); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (417) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (418);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Vzpostavljen je načrt spremljanja in ukrepanja, da se za objekt čim bolj zmanjša uhajanje metana.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Za obrate za anaerobno razgradnjo, ki obdelujejo več kot 100 ton dnevno, so emisije v zrak in vodo enake ali nižje od ravni emisij, povezanih z razponi na podlagi najboljših razpoložljivih tehnik za anaerobno obdelavo odpadkov, določenimi v najnovejših ustreznih zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah, vključno z zaključki o najboljših razpoložljivih tehnikah za obdelavo odpadkov (419). Ni znatnih učinkov na različne prvine okolja.

Proizvedeni digestat izpolnjuje zahteve za materiale za gnojenje, opredeljene v kategorijah sestavnih materialov 4 in 5 za digestat oziroma kategoriji sestavnih materialov 3 za kompost, kot je ustrezno, iz Priloge II k Uredbi (EU) 2019/1009 ali nacionalnih pravilih o gnojilih ali sredstvih za izboljšanje tal za kmetijsko uporabo.

Vsebnost dušika (s tolerančno stopnjo ± 25 %) v digestatu, ki se uporablja kot gnojilo ali sredstvo za izboljšanje tal, se sporoči kupcu ali subjektu, zadolženemu za odstranitev digestata.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

5.8.   Kompostiranje bioloških odpadkov

Opis dejavnosti

Gradnja ali upravljanje namenskih objektov za obdelavo ločeno zbranih bioloških odpadkov s kompostiranjem (aerobno razgradnjo) s posledično proizvodnjo in uporabo komposta (420).

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti E38.21 in F42.99, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (421) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (421) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (422), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (423) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (422), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (423) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (424) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (425); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (424) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (425);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Ni relevantno.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Ni relevantno.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Za kompostarne, ki obdelujejo več kot 75 ton dnevno, so emisije v zrak in vodo enake ali nižje od ravni emisij, povezanih z razponi na podlagi najboljših razpoložljivih tehnik za aerobno obdelavo odpadkov, določenimi v najnovejših ustreznih zaključkih o najboljših razpoložljivih tehnikah, vključno z zaključki o najboljših razpoložljivih tehnikah za obdelavo odpadkov (426). Ni znatnih učinkov na različne prvine okolja.

Objekt ima vzpostavljen sistem, ki preprečuje, da bi izcedna voda dosegla podtalnico.

Proizvedeni kompost izpolnjuje zahteve za materiale za gnojenje, opredeljene v kategoriji sestavnih materialov 3 iz Priloge II k Uredbi (EU) 2019/1009 ali nacionalnih pravilih o gnojilih ali sredstvih za izboljšanje tal za kmetijsko uporabo.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

5.9.   Snovna predelava iz nenevarnih odpadkov

Opis dejavnosti

Gradnja in upravljanje objektov za razvrščanje in obdelavo ločeno zbranih tokov nenevarnih odpadkov v sekundarne surovine, ki vključuje mehanično predelavo, razen za namene zasipavanja.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti E38.32 in F42.99, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (427) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (427) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (428), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (429) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (428), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (429) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (430) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (431); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (430) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (431);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Ni relevantno.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Ni relevantno.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Ni relevantno.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

5.10.   Zajemanje in uporaba deponijskega plina

Opis dejavnosti

Namestitev in upravljanje infrastrukture za zajemanje in uporabo deponijskega plina v trajno zaprtih odlagališčih (432) ali odlagalnih poljih z uporabo novih ali dodatnih namenskih tehničnih objektov in opreme, nameščenih med zaprtjem odlagališča ali odlagalnega polja ali po njem.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE E38.21 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (433) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (433) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (434), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (435) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (434), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (435) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (436) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (437); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (436) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (437);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Vzpostavljen je načrt spremljanja za uhajanje metana iz objekta.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Ni relevantno.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Trajno zaprtje in sanacija starih odlagališč ter njihovo upravljanje po zaprtju se, če je nameščen sistem za zajemanje deponijskega plina, izvajajo v skladu z naslednjimi pravili:

| (a) | splošnimi zahtevami iz Priloge I k Direktivi 1999/31/ES; |
| --- | --- |

(a)

splošnimi zahtevami iz Priloge I k Direktivi 1999/31/ES;

| (b) | postopki nadzora in spremljanja iz Priloge III k navedeni direktivi. |
| --- | --- |

(b)

postopki nadzora in spremljanja iz Priloge III k navedeni direktivi.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

5.11.   Transport CO2

Opis dejavnosti

Transport zajetega CO2 z vsemi načini transporta, gradnja in upravljanje cevovodov za CO2 ter naknadno opremljanje plinskih omrežij, če je glavni namen vključitev zajetega CO2, pri čemer:

| (a) | CO2, ki se iz obrata, v katerem se zajema, transportira do točke vbrizgavanja, ne povzroča uhajanja CO2 nad 0,5 % mase transportiranega CO2; |
| --- | --- |

(a)

CO2, ki se iz obrata, v katerem se zajema, transportira do točke vbrizgavanja, ne povzroča uhajanja CO2 nad 0,5 % mase transportiranega CO2;

| (b) | se CO2 dostavi na območje trajnega shranjevanja CO2, ki izpolnjuje merila za podzemno geološko shranjevanje CO2 iz oddelka 5.12 te priloge, ali do drugih načinov transporta, ki vodijo do območja trajnega shranjevanja CO2, ki izpolnjujejo navedena merila; |
| --- | --- |

(b)

se CO2 dostavi na območje trajnega shranjevanja CO2, ki izpolnjuje merila za podzemno geološko shranjevanje CO2 iz oddelka 5.12 te priloge, ali do drugih načinov transporta, ki vodijo do območja trajnega shranjevanja CO2, ki izpolnjujejo navedena merila;

| (c) | se uporabljajo ustrezni sistemi za odkrivanje uhajanja in je vzpostavljen načrt spremljanja, s poročilom, ki ga preveri neodvisna tretja oseba; |
| --- | --- |

(c)

se uporabljajo ustrezni sistemi za odkrivanje uhajanja in je vzpostavljen načrt spremljanja, s poročilom, ki ga preveri neodvisna tretja oseba;

| (d) | dejavnost lahko vključuje namestitev zmogljivosti za povečanje prožnosti in izboljšanje upravljanja obstoječega omrežja. |
| --- | --- |

(d)

dejavnost lahko vključuje namestitev zmogljivosti za povečanje prožnosti in izboljšanje upravljanja obstoječega omrežja.

Dejavnost je lahko povezana z več kodami NACE, zlasti F42.21 in H49.50, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (438) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (438) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (439), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (440) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (439), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (440) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (441) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (442); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (441) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (442);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Vzpostavljen je načrt spremljanja za uhajanje CO2.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Ni relevantno.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

5.12.   Podzemno trajno geološko shranjevanje CO2

Opis dejavnosti

Trajno shranjevanje zajetega CO2 v ustreznih podzemnih geoloških formacijah.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE E39.00 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (443) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (443) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (444), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (445) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (444), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (445) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (446) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (447); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (446) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (447);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Vzpostavljen je načrt spremljanja za uhajanje CO2.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Dejavnost je skladna z Direktivo 2009/31/ES.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

6.   PREVOZ

6.1.   Medmestni železniški potniški prevoz

Opis dejavnosti

Nakup, financiranje, najem, zakup in upravljanje prevoza potnikov z uporabo tirnih vozil na glavnih omrežjih na širšem geografskem območju in prevoza potnikov z medmestnimi železnicami ter upravljanje spalnih ali jedilnih vagonov kot dela dejavnosti železniških podjetij.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti H49.10 in N77.39, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (448) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (448) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (449), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (450) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (449), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (450) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (451) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (452); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (451) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (452);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Ni relevantno.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Ni relevantno.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Vzpostavljeni so ukrepi za ravnanje z odpadki, v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki, zlasti med vzdrževanjem.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Motorji za pogon železniških lokomotiv (RLL) in motorji za pogon železniških motornih vozil (RLR) so skladni z mejnimi vrednostmi emisij iz Priloge II k Uredbi (EU) 2016/1628.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Ni relevantno.

6.2.   Železniški prevoz tovora

Opis dejavnosti

Nakup, financiranje, zakup, najem in upravljanje prevoza tovora na glavnih železniških omrežjih in železnicah za prevoz tovora na kratke razdalje.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti H49.20 in N77.39, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (453) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (453) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (454), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (455) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (454), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (455) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (456) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (457); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (456) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (457);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Vlaki in vagoni niso namenjeni transportu fosilnih goriv.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Ni relevantno.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Vzpostavljeni so ukrepi za ravnanje z odpadki, v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki, zlasti med vzdrževanjem.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Motorji za pogon železniških lokomotiv (RLL) in motorji za pogon železniških motornih vozil (RLR) so skladni z mejnimi vrednostmi emisij iz Priloge II k Uredbi (EU) 2016/1628.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Ni relevantno.

6.3.   Mestni in primestni prevoz, cestni prevoz potnikov

Opis dejavnosti

Nakup, financiranje, zakup, najem in upravljanje prevoznih sredstev za mestni in primestni prevoz potnikov in cestni prevoz potnikov.

Za motorna vozila vključuje upravljanje vozil, razvrščenih v kategorijo M2 ali M3 v skladu s členom 4(1) Uredbe (EU) 2018/858, za zagotavljanje prevoza potnikov.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji lahko vključujejo upravljanje različnih načinov kopenskega prevoza, na primer z avtobusom, tramvajem, trolejbusom, podzemno železnico in dvignjeno železnico. To vključuje tudi linije za prevoz med mestom in letališčem ali mestom in železniško postajo ter upravljanje vzpenjač in žičnic, kadar so del sistemov mestnega ali primestnega prevoza.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji vključujejo tudi redne linijske avtobusne prevoze, čarterje, izlete in druge občasne avtobusne prevoze, organiziran prevoz do letališč in z njih (tudi znotraj letališč), upravljanje šolskih avtobusov in avtobusov za prevoz.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti H49.31, H49.39, N77.39 in N77.11, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (458) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (458) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (459), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (460) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (459), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (460) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (461) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (462); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (461) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (462);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Ni relevantno (463).

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Ni relevantno.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

V fazi uporabe (vzdrževanje) in po koncu življenjske dobe voznega parka so vzpostavljeni ukrepi za ravnanje z odpadki, tudi s ponovno uporabo in recikliranjem baterij in elektronike (zlasti kritičnih surovin v njih), v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Za cestna vozila kategorije M so pnevmatike v skladu z zahtevami glede zunanjega kotalnega hrupa v najvišjem razredu, v katerem je na voljo znatno število izdelkov, in s koeficientom kotalnega upora (ki vpliva na energijsko učinkovitost vozila) v dveh najvišjih razredih, v katerih je na voljo znatno število izdelkov, kot je določeno v Uredbi (EU) 2020/740 ter kot je mogoče preveriti v evropski podatkovni zbirki za označevanje energijske učinkovitosti.

Kjer je to ustrezno, vozila izpolnjujejo zahteve najnovejše veljavne stopnje homologacije glede na emisije iz težkih vozil (Euro VI), določene v skladu z Uredbo (ES) št. 595/2009.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Ni relevantno.

6.4.   Upravljanje naprav za osebno mobilnost, prevoz s kolesi

Opis dejavnosti

Prodaja, nakup, zakup, najem in upravljanje naprav za osebno mobilnost ali prevoz, kadar se njihov pogon ustvari s fizično aktivnostjo uporabnika, brezemisijskim motorjem ali kombinacijo brezemisijskega motorja in fizične aktivnosti. To vključuje zagotavljanje storitev prevoza tovora s kolesi (za prevoz tovora).

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti N77.11 in N77.21, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (464) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (464) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (465), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (466) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (465), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (466) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (467) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (468); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (467) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (468);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Ni relevantno.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Ni relevantno.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

V fazi uporabe (vzdrževanje) in po koncu življenjske dobe voznega parka so vzpostavljeni ukrepi za ravnanje z odpadki, tudi s ponovno uporabo in recikliranjem baterij in elektronike (zlasti kritičnih surovin v njih), v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Ni relevantno.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Ni relevantno.

6.5.   Prevoz z motornimi kolesi, osebnimi avtomobili in gospodarskimi vozili

Opis dejavnosti

Nakup, financiranje, zakup in upravljanje vozil, razvrščenih v kategoriji M1 (469) in N1 (470), ki spadata na področje uporabe Uredbe (ES) št. 715/2007, ali v kategorijo L (dvo- in trikolesna vozila ter štirikolesniki) (471).

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti H49.32, H49.39 in N77.11, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (472) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (472) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (473), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (474) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (473), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (474) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (475) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (476); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (475) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (476);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Za vozila kategorij M1 in N1 specifične emisije CO2 iz člena 3(1)(h) Uredbe (EU) 2019/631 niso višje od ciljnih emisij CO2 za celotni vozni park (477).

Vrednosti ciljnih emisij CO2 za celotni vozni park, ki jih je treba upoštevati, so:

| (a) | do 31. decembra 2024:






  (i) | za vrednosti NEDC, ciljne vrednosti, kot so opredeljene v odstavkih 2 in 3 člena 1 Uredbe (EU) 2019/631: 95 g CO2/km za vozila kategorije M1 in 147 g CO2/km za vozila kategorije N1; |
| --- | --- | --- |

(a)

do 31. decembra 2024:

(i)

za vrednosti NEDC, ciljne vrednosti, kot so opredeljene v odstavkih 2 in 3 člena 1 Uredbe (EU) 2019/631: 95 g CO2/km za vozila kategorije M1 in 147 g CO2/km za vozila kategorije N1;

| (ii) | za vrednosti WLTP, cilj za celotni vozni park EU2021, kot je opredeljen v Prilogi I k Uredbi (EU) 2019/631, in sicer v točki 6.0 dela A za vozila kategorije M1 in v točki 6.0 dela B za vozila kategorije N1. Dokler se ne objavi zadevni cilj za celotni vozni park EU2021, se za tista vozila kategorije M1 in N1, katerih emisije CO2 so izražene zgolj po preskusnem postopku WLTP, uporabi konverzijski količnik 1,21 oziroma 1,24, da se upošteva prehod z NEDC na WLTP, na podlagi česar sta določeni ustrezni vrednosti WLTP 115 g CO2/km za vozila kategorije M1 in 182 g CO2/km za vozila kategorije N1; |
| --- | --- |

(ii)

za vrednosti WLTP, cilj za celotni vozni park EU2021, kot je opredeljen v Prilogi I k Uredbi (EU) 2019/631, in sicer v točki 6.0 dela A za vozila kategorije M1 in v točki 6.0 dela B za vozila kategorije N1. Dokler se ne objavi zadevni cilj za celotni vozni park EU2021, se za tista vozila kategorije M1 in N1, katerih emisije CO2 so izražene zgolj po preskusnem postopku WLTP, uporabi konverzijski količnik 1,21 oziroma 1,24, da se upošteva prehod z NEDC na WLTP, na podlagi česar sta določeni ustrezni vrednosti WLTP 115 g CO2/km za vozila kategorije M1 in 182 g CO2/km za vozila kategorije N1;

| (b) | od 1. januarja 2025, ciljne vrednosti, kot so opredeljene v odstavku 4 člena 1 Uredbe (EU) 2019/631. |
| --- | --- |

(b)

od 1. januarja 2025, ciljne vrednosti, kot so opredeljene v odstavku 4 člena 1 Uredbe (EU) 2019/631.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Ni relevantno.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Za vozila kategorij M1 in N1 velja oboje od naslednjega:

| (a) | ponovno uporabi ali reciklira se lahko najmanj 85 % njihove mase; |
| --- | --- |

(a)

ponovno uporabi ali reciklira se lahko najmanj 85 % njihove mase;

| (b) | ponovno uporabi ali predela se lahko najmanj 95 % njihove mase (478). |
| --- | --- |

(b)

ponovno uporabi ali predela se lahko najmanj 95 % njihove mase (478).

V fazi uporabe (vzdrževanje) in po koncu življenjske dobe voznega parka so vzpostavljeni ukrepi za ravnanje z odpadki, tudi s ponovno uporabo in recikliranjem baterij in elektronike (zlasti kritičnih surovin v njih), v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Vozila izpolnjujejo zahteve zadnje veljavne stopnje homologacije glede na emisije iz lahkih vozil (Euro VI) (479), določene v skladu z Uredbo (ES) št. 715/2007.

Vozila so skladna z mejnimi vrednostmi emisij za lahka vozila iz preglednice 2 Priloge k Direktivi 2009/33/ES.

Za cestna vozila kategorij M in N so pnevmatike v skladu z zahtevami glede zunanjega kotalnega hrupa v najvišjem razredu, v katerem je na voljo znatno število izdelkov, in s koeficientom kotalnega upora (ki vpliva na energijsko učinkovitost vozila) v dveh najvišjih razredih, v katerih je na voljo znatno število izdelkov, kot je določeno v Uredbi (EU) 2020/740 ter kot je mogoče preveriti v evropski podatkovni zbirki za označevanje energijske učinkovitosti.

Vozila so skladna z Uredbo (EU) št. 540/2014.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Ni relevantno.

6.6.   Cestni prevoz tovora

Opis dejavnosti

Nakup, financiranje, zakup, najem in upravljanje vozil, razvrščenih v kategorijo N1, N2 (480) ali N3 (481), ki spadajo na področje uporabe stopnje E ali naslednje stopnje Euro VI (482), za storitve cestnega prevoza tovora.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti H49.41, H53.10, H53.20 in N77.12, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (483) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (483) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (484), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (485) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (484), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (485) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (486) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (487); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (486) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (487);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

| 1. | Vozila niso namenjena transportu fosilnih goriv. |
| --- | --- |

1.

Vozila niso namenjena transportu fosilnih goriv.

| 2. | Za vozila kategorij N2 in N3, ki spadajo na področje uporabe Uredbe (EU) 2019/1242, so specifične neposredne emisije CO2 enake ali nižje od referenčnih emisij CO2 vseh vozil v isti podskupini, kot so opredeljene v členu 3 navedene uredbe (488). |
| --- | --- |

2.

Za vozila kategorij N2 in N3, ki spadajo na področje uporabe Uredbe (EU) 2019/1242, so specifične neposredne emisije CO2 enake ali nižje od referenčnih emisij CO2 vseh vozil v isti podskupini, kot so opredeljene v členu 3 navedene uredbe (488).

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Ni relevantno.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Za vozila kategorij N1, N2 in N3 velja oboje od naslednjega:

| (a) | ponovno uporabi ali reciklira se lahko najmanj 85 % njihove mase; |
| --- | --- |

(a)

ponovno uporabi ali reciklira se lahko najmanj 85 % njihove mase;

| (b) | ponovno uporabi ali predela se lahko najmanj 95 % njihove mase (489). |
| --- | --- |

(b)

ponovno uporabi ali predela se lahko najmanj 95 % njihove mase (489).

V fazi uporabe (vzdrževanje) in po koncu življenjske dobe voznega parka so vzpostavljeni ukrepi za ravnanje z odpadki, tudi s ponovno uporabo in recikliranjem baterij in elektronike (zlasti kritičnih surovin v njih), v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Za cestna vozila kategorij M in N so pnevmatike v skladu z zahtevami glede zunanjega kotalnega hrupa v najvišjem razredu, v katerem je na voljo znatno število izdelkov, in s koeficientom kotalnega upora (ki vpliva na energijsko učinkovitost vozila) v dveh najvišjih razredih, v katerih je na voljo znatno število izdelkov, kot je določeno v Uredbi (EU) 2020/740 ter kot je mogoče preveriti v evropski podatkovni zbirki za označevanje energijske učinkovitosti.

Vozila izpolnjujejo zahteve zadnje veljavne stopnje homologacije glede na emisije iz težkih vozil (Euro VI) (490), določene v skladu z Uredbo (ES) št. 595/2009.

Vozila so skladna z Uredbo (EU) št. 540/2014.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Ni relevantno.

6.7.   Prevoz potnikov po celinskih vodah

Opis dejavnosti

Nakup, financiranje, zakup, najem in upravljanje potniških ladij v celinskih vodah, vključno s plovili, ki niso primerna za prevoz po morju.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE, zlasti H50.30, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (491) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (491) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (492), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (493) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (492), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (493) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (494) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (495); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (494) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (495);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Ni relevantno.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

V fazi uporabe in po koncu življenjske dobe plovila so vzpostavljeni ukrepi za ravnanje z odpadki v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki, vključno z nadzorom nad in ravnanjem z nevarnimi materiali na krovu ladij ter zagotavljanjem njihovega varnega recikliranja.

Za akumulatorska plovila navedeni ukrepi vključujejo ponovno uporabo in recikliranje baterij in elektronike, vključno s kritičnimi surovinami v njih.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Motorji v plovilih so skladni z mejnimi vrednostmi emisij iz Priloge II k Uredbi (EU) 2016/1628 (vključno s plovili, ki so skladna z navedenimi mejnimi vrednostmi brez homologiranih rešitev, na primer na podlagi naknadne obdelave).

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Ni relevantno.

6.8.   Prevoz tovora po celinskih vodah

Opis dejavnosti

Nakup, financiranje, zakup, najem in upravljanje tovornih ladij v celinskih vodah, vključno s plovili, ki niso primerna za prevoz po morju.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE, zlasti H50.4, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (496) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (496) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (497), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (498) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (497), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (498) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (499) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (500); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (499) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (500);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Plovila niso namenjena transportu fosilnih goriv.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

V fazi uporabe in po koncu življenjske dobe plovila so vzpostavljeni ukrepi za ravnanje z odpadki v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki, vključno z nadzorom nad in ravnanjem z nevarnimi materiali na krovu ladij ter zagotavljanjem njihovega varnega recikliranja.

Za akumulatorska plovila navedeni ukrepi vključujejo ponovno uporabo in recikliranje baterij in elektronike, vključno s kritičnimi surovinami v njih.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Plovila so skladna z mejnimi vrednostmi emisij iz Priloge II k Uredbi (EU) 2016/1628 (vključno s plovili, ki dosegajo navedene mejne vrednosti brez homologiranih rešitev, na primer na podlagi naknadne obdelave).

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Ni relevantno.

6.9.   Naknadno opremljanje plovil za prevoz potnikov in tovora po celinskih vodah

Opis dejavnosti

Naknadno opremljanje in nadgradnja plovil za prevoz tovora ali potnikov po celinskih vodah, vključno s plovili, ki niso primerna za prevoz po morju.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti H50.4, H50.30 in C33.15, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (501) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (501) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (502), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (503) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (502), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (503) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (504) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (505); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (504) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (505);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Plovila niso namenjena transportu fosilnih goriv.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

V fazi uporabe in po koncu življenjske dobe plovila so vzpostavljeni ukrepi za ravnanje z odpadki v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki, vključno z nadzorom nad in ravnanjem z nevarnimi materiali na krovu ladij ter zagotavljanjem njihovega varnega recikliranja.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Plovila so skladna z mejnimi vrednostmi emisij iz Priloge II k Uredbi (EU) 2016/1628 (vključno s plovili, ki dosegajo navedene mejne vrednosti brez homologiranih rešitev, na primer na podlagi naknadne obdelave).

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Ni relevantno.

6.10.   Pomorski in obalni prevoz tovora, plovila za pristaniške dejavnosti in pomožne dejavnosti

Opis dejavnosti

Nakup, financiranje, zakup (s posadko ali brez) in upravljanje plovil, zasnovanih in opremljenih za prevoz tovora ali za kombinirani prevoz tovora in potnikov po morju ali v obalnih vodah, linijski ali ne. Nakup, financiranje, najem in upravljanje plovil za pristaniške dejavnosti in pomožne dejavnosti, kot so vlačilci, privezna plovila, pilotska plovila, reševalna plovila in ledolomilci.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti H50.2, H52.22 in N77.34, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (506) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (506) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (507), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (508) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (507), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (508) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (509) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (510); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (509) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (510);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Plovila niso namenjena transportu fosilnih goriv.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

V fazi uporabe (vzdrževanje) in po koncu življenjske dobe plovila so vzpostavljeni ukrepi za ravnanje z odpadki v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki.

Za akumulatorska plovila taki ukrepi vključujejo ponovno uporabo in recikliranje baterij in elektronike, vključno s kritičnimi surovinami v njih.

Za obstoječe ladje z bruto tonažo nad 500 tonami in novozgrajene ladje, ki jih nadomeščajo, dejavnost izpolnjuje zahteve iz Uredbe (EU) št. 1257/2013 glede popisa nevarnih materialov na krovu. Ladje za razrez se reciklirajo v obratih z evropskega seznama obratov za recikliranje ladij, kot je določen v Sklepu Komisije 2016/2323.

Dejavnost je skladna z Direktivo (EU) 2019/883, kar zadeva varovanje morskega okolja pred negativnimi učinki izpustov odpadkov z ladij.

Ladja se upravlja v skladu s Prilogo V h konvenciji MARPOL IMO, zlasti z namenom, da bi se proizvedle manjše količine odpadkov ter zmanjšali zakoniti izpusti, in sicer z ravnanjem z odpadki na trajnosten in okolju prijazen način.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Kar zadeva znižanje emisij žveplovih oksidov in delcev, plovila izpolnjujejo zahteve iz Direktive (EU) 2016/802 ter spoštujejo pravilo 14 (511) iz Priloge VI h konvenciji MARPOL IMO. Vsebnost žvepla v gorivu ne presega 0,5 % mase (mejna vrednost za žveplo po vsem svetu) in 0,1 % mase na območju nadzora nad emisijami, ki ga je v Severnem in Baltskem morju določila IMO (512).

Kar zadeva emisije dušikovih oksidov (NOx), plovila spoštujejo pravilo 13 (513) iz Priloge VI h konvenciji MARPOL IMO. Zahteva glede emisij NOx za stopnjo II velja za ladje, zgrajene po letu 2011. Ladje, zgrajene po 1. januarju 2016, izpolnjujejo strožje zahteve glede motorja (stopnja III) za znižanje emisij NOx
   (514) samo, kadar plujejo na območjih nadzora nad emisijami NOx, določenih v skladu s pravili IMO.

Izpusti odpadnih črnih in sivih voda izpolnjujejo zahteve iz Priloge IV h konvenciji MARPOL IMO.

Vzpostavljeni so ukrepi za zmanjšanje toksičnosti antivegetacijskih sredstev in biocidov, kot je določeno v Uredbi (EU) št. 528/2012, s katero se v pravo Unije prenaša Mednarodna konvencija o nadzoru škodljivih sistemov proti obraščanju na ladjah, ki je bila sprejeta 5. oktobra 2001.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Izpusti balastne vode, ki vsebujejo tujerodne vrste, se preprečijo v skladu z Mednarodno konvencijo za nadzor in ravnanje z ladijsko balastno vodo in usedlinami.

Vzpostavljeni so ukrepi za preprečevanje vnosa tujerodnih vrst z biološkim obraščanjem na trupu in v nišnih delih ladje ob upoštevanju smernic IMO o biološkem obraščanju (515).

Hrup in vibracije se omejijo z uporabo propelerjev, zasnove trupa ali strojev na krovu, ki zmanjšujejo hrup, v skladu z navodili iz smernic IMO za zmanjšanje podvodnega hrupa (516).

V Uniji dejavnost ne ovira doseganja dobrega okoljskega stanja, kot je določeno v Direktivi 2008/56/ES, ki zahteva, da se sprejmejo ustrezni ukrepi za preprečevanje ali blažitev učinkov v zvezi z deskriptorji 1 (biotska raznovrstnost), 2 (tujerodne vrste), 6 (neoporečnost morskega dna), 8 (onesnaževala), 10 (morski odpadki) in 11 (hrup/energija) iz Direktive, in kot je določeno v Sklepu Komisije (EU) 2017/848 v zvezi z ustreznimi merili in metodološkimi standardi za navedene deskriptorje, kakor je ustrezno.

6.11.   Pomorski in obalni prevoz potnikov

Opis dejavnosti

Nakup, financiranje, zakup (s posadko ali brez) in upravljanje plovil, zasnovanih in opremljenih za prevoz potnikov po morju ali v obalnih vodah, linijski ali ne. Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji vključujejo upravljanje trajektov, vodnih taksijev ter ladij za izlete, križarjenja ali oglede.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti H50.10, N77.21 in N77.34, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (517) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (517) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (518), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (519) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (518), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (519) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (520) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (521); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (520) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (521);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Ni relevantno.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

V fazi uporabe (vzdrževanje) in po koncu življenjske dobe plovila so vzpostavljeni ukrepi za ravnanje z odpadki v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki.

Za akumulatorska plovila taki ukrepi vključujejo ponovno uporabo in recikliranje baterij in elektronike, vključno s kritičnimi surovinami v njih.

Za obstoječe ladje z bruto tonažo nad 500 tonami in novozgrajene ladje, ki jih nadomeščajo, dejavnost izpolnjuje zahtevo iz Uredbe (EU) št. 1257/2013 glede popisa nevarnih materialov. Ladje za razrez se reciklirajo v obratih z evropskega seznama obratov za recikliranje ladij, kot je določen v Sklepu Komisije 2016/2323.

Dejavnost je skladna z Direktivo (EU) 2019/883, kar zadeva varovanje morskega okolja pred negativnimi učinki izpustov odpadkov z ladij.

Ladja se upravlja v skladu s Prilogo V h konvenciji MARPOL IMO, zlasti z namenom, da bi se proizvedle manjše količine odpadkov ter zmanjšali zakoniti izpusti, in sicer z ravnanjem z odpadki na trajnosten in okolju prijazen način.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Kar zadeva znižanje emisij žveplovih oksidov in delcev, plovila izpolnjujejo zahteve iz Direktive (EU) 2016/802 ter spoštujejo pravilo 14 iz Priloge VI h konvenciji MARPOL IMO. Vsebnost žvepla v gorivu ne presega 0,5 % mase (mejna vrednost za žveplo po vsem svetu) in 0,1 % mase na območju nadzora nad emisijami, ki ga je v Severnem in Baltskem morju določila IMO (522).

Kar zadeva emisije dušikovih oksidov (NOx), plovila spoštujejo pravilo 13 iz Priloge VI h konvenciji MARPOL IMO. Zahteva glede emisij NOx za stopnjo II velja za ladje, zgrajene po letu 2011. Ladje, zgrajene po 1. januarju 2016, izpolnjujejo strožje zahteve glede motorja (stopnja III) za znižanje emisij NOx
   (523) samo, kadar plujejo na območjih nadzora nad emisijami NOx, določenih v skladu s pravili IMO.

Izpusti odpadnih črnih in sivih voda izpolnjujejo zahteve iz Priloge IV h konvenciji MARPOL IMO.

Vzpostavljeni so ukrepi za zmanjšanje toksičnosti antivegetacijskih sredstev in biocidov, kot je določeno v Uredbi (EU) št. 528/2012, s katero se v pravo Unije prenaša Mednarodna konvencija o nadzoru škodljivih sistemov proti obraščanju na ladjah, ki je bila sprejeta 5. oktobra 2001.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Izpusti balastne vode, ki vsebujejo tujerodne vrste, se preprečijo v skladu z Mednarodno konvencijo za nadzor in ravnanje z ladijsko balastno vodo in usedlinami.

Vzpostavljeni so ukrepi za preprečevanje vnosa tujerodnih vrst z biološkim obraščanjem na trupu in v nišnih delih ladje ob upoštevanju smernic IMO o biološkem obraščanju (524).

Hrup in vibracije se omejijo z uporabo propelerjev, zasnove trupa ali strojev na krovu, ki zmanjšujejo hrup, v skladu z navodili iz smernic IMO za zmanjšanje podvodnega hrupa (525).

V Uniji dejavnost ne ovira doseganja dobrega okoljskega stanja, kot je določeno v Direktivi 2008/56/ES, ki zahteva, da se sprejmejo ustrezni ukrepi za preprečevanje ali blažitev učinkov v zvezi z deskriptorji 1 (biotska raznovrstnost), 2 (tujerodne vrste), 6 (neoporečnost morskega dna), 8 (onesnaževala), 10 (morski odpadki) in 11 (hrup/energija) iz Direktive, in kot je določeno v Sklepu Komisije (EU) 2017/848 v zvezi z ustreznimi merili in metodološkimi standardi za navedene deskriptorje, kakor je ustrezno.

6.12.   Naknadno opremljanje plovil za pomorski in obalni prevoz tovora in potnikov

Opis dejavnosti

Naknadno opremljanje in nadgradnja plovil, zasnovanih in opremljenih za prevoz tovora ali potnikov po morju ali v obalnih vodah, ter plovil za pristaniške dejavnosti in pomožne dejavnosti, kot so vlačilci, privezna plovila, pilotska plovila, reševalna plovila in ledolomilci.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti H50.10, H50.2, H52.22, C33.15, N77.21 in N.77.34, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k blažitvi podnebnih sprememb

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (526) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (526) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (527), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (528) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (527), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (528) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (529) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (530); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (529) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (530);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (2) | Prilagajanje podnebnim spremembam |
| --- | --- |

(2)

Prilagajanje podnebnim spremembam

Plovila niso namenjena transportu fosilnih goriv.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

V fazi uporabe (vzdrževanje) in po koncu življenjske dobe plovila so vzpostavljeni ukrepi za ravnanje z odpadki v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki.

Za akumulatorska plovila navedeni ukrepi vključujejo ponovno uporabo in recikliranje baterij in elektronike, vključno s kritičnimi surovinami v njih.

Za obstoječe ladje z bruto tonažo nad 500 tonami in novozgrajene ladje, ki jih nadomeščajo, dejavnost izpolnjuje zahteve iz Uredbe (EU) št. 1257/2013 glede popisa nevarnih materialov. Ladje za razrez se reciklirajo v obratih z evropskega seznama obratov za recikliranje ladij, kot je določen v Sklepu Komisije 2016/2323.

Dejavnost je skladna z Direktivo (EU) 2019/883, kar zadeva varovanje morskega okolja pred negativnimi učinki izpustov odpadkov z ladij.

Ladja se upravlja v skladu s Prilogo V h konvenciji MARPOL IMO, zlasti z namenom, da bi se proizvedle manjše količine odpadkov ter zmanjšali zakoniti izpusti, in sicer z ravnanjem z odpadki na trajnosten in okolju prijazen način.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Kar zadeva znižanje emisij žveplovih oksidov in delcev, plovila izpolnjujejo zahteve iz Direktive (EU) 2016/802 ter spoštujejo pravilo 14 iz Priloge VI h konvenciji MARPOL IMO. Vsebnost žvepla v gorivu ne presega 0,5 % mase (mejna vrednost za žveplo po vsem svetu) in 0,1 % mase na območju nadzora nad emisijami, ki ga je v Severnem in Baltskem morju določila IMO (531).

Kar zadeva emisije dušikovih oksidov (NOx), plovila spoštujejo pravilo 13 iz Priloge VI h konvenciji MARPOL IMO. Zahteva glede emisij NOx za stopnjo II velja za ladje, zgrajene po letu 2011. Ladje, zgrajene po 1. januarju 2016, izpolnjujejo strožje zahteve glede motorja (stopnja III) za znižanje emisij NOx
   (532) samo, kadar plujejo na območjih nadzora nad emisijami NOx, določenih v skladu s pravili IMO.

Izpusti odpadnih črnih in sivih voda izpolnjujejo zahteve iz Priloge IV h konvenciji MARPOL IMO.

Vzpostavljeni so ukrepi za zmanjšanje toksičnosti antivegetacijskih sredstev in biocidov, kot je določeno v Uredbi (EU) št. 528/2012, s katero se v pravo Unije prenaša Mednarodna konvencija o nadzoru škodljivih sistemov proti obraščanju na ladjah, ki je bila sprejeta 5. oktobra 2001.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Izpusti balastne vode, ki vsebujejo tujerodne vrste, se preprečijo v skladu z Mednarodno konvencijo za nadzor in ravnanje z ladijsko balastno vodo in usedlinami.

Vzpostavljeni so ukrepi za preprečevanje vnosa tujerodnih vrst z biološkim obraščanjem na trupu in v nišnih delih ladje ob upoštevanju smernic IMO o biološkem obraščanju (533).

Hrup in vibracije se omejijo z uporabo propelerjev, zasnove trupa ali strojev na krovu, ki zmanjšujejo hrup, v skladu z navodili iz smernic IMO za zmanjšanje podvodnega hrupa (534).

V Uniji dejavnost ne ovira doseganja dobrega okoljskega stanja, kot je določeno v Direktivi 2008/56/ES, ki zahteva, da se sprejmejo ustrezni ukrepi za preprečevanje ali blažitev učinkov v zvezi z deskriptorji 1 (biotska raznovrstnost), 2 (tujerodne vrste), 6 (neoporečnost morskega dna), 8 (onesnaževala), 10 (morski odpadki) in 11 (hrup/energija) iz Direktive, in kot je določeno v Sklepu Komisije (EU) 2017/848 v zvezi z ustreznimi merili in metodološkimi standardi za navedene deskriptorje, kakor je ustrezno.

6.13.   Infrastruktura za osebno mobilnost, prevoz s kolesi

Opis dejavnosti

Gradnja, posodobitev, vzdrževanje in upravljanje infrastrukture za osebno mobilnost, vključno z gradnjo cest, avtocestnih mostov in predorov ter druge infrastrukture, namenjene pešcem in kolesom s pomožnim elektromotorjem ali brez.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti F42.11, F42.12, F42.13, F43.21, F71.1 in F71.20, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (535) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (535) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (536), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (537) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (536), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (537) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (538) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (539); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (538) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (539);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Ni relevantno.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Najmanj 70 % (glede na maso) nenevarnih gradbenih odpadkov in odpadkov iz rušenja objektov (razen naravno prisotnih materialov iz kategorije 17 05 04 Evropskega seznama odpadkov, vzpostavljenega z Odločbo 2000/532/ES), ki nastanejo na gradbišču, se pripravi za ponovno uporabo, recikliranje in drugo snovno predelavo, vključno z zasipanjem z uporabo odpadkov za nadomeščanje drugih materialov, v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki in protokolom EU za ravnanje z gradbenimi odpadki in odpadki iz rušenja objektov (540). Subjekti omejijo nastajanje odpadkov pri postopkih, povezanih z gradnjo in rušenjem, v skladu s protokolom EU za ravnanje z gradbenimi odpadki in odpadki iz rušenja objektov ter ob upoštevanju najboljših razpoložljivih tehnik in z uporabo selektivnega rušenja za omogočanje odstranjevanja nevarnih snovi in varnega ravnanja z njimi ter olajšanje ponovne uporabe in visokokakovostnega recikliranja s selektivnim odstranjevanjem materialov z uporabo razpoložljivih sistemov razvrščanja za gradbene odpadke in odpadke iz rušenja objektov.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Sprejeti so ukrepi za zmanjšanje hrupa, prahu in emisij onesnaževal med gradbenimi ali vzdrževalnimi deli.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

6.14.   Infrastruktura za železniški prevoz

Opis dejavnosti

Gradnja, posodobitev, upravljanje in vzdrževanje železnic in podzemnih železnic ter mostov in predorov, postaj, terminalov, objektov za železniške storitve (541), sistemov za varnost in upravljanje prometa, vključno z zagotavljanjem arhitekturnih storitev, inženirskih storitev, storitev priprave, storitev inšpekcijskih pregledov, storitev merjenja in kartiranja in podobnega ter izvajanjem fizikalnega, kemijskega in drugega analitičnega preskušanja vseh vrst materialov in izdelkov.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti F42.12, F42.13, M71.12, M71.20, F43.21 in H52.21, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (542) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (542) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (543), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (544) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (543), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (544) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (545) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (546); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (545) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (546);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Infrastruktura ni namenjena transportu ali shranjevanju fosilnih goriv.

Pri novi infrastrukturi ali večji prenovi se krepi odpornost infrastrukture proti podnebnim spremembam v skladu z ustrezno prakso krepitve podnebne odpornosti, ki vključuje izračun ogljičnega odtisa in jasno določitev prikritih stroškov ogljika. Tak izračun ogljičnega odtisa zajema emisije obsegov 1–3 in kaže, da infrastruktura ne povzroča dodatnih relativnih emisij toplogrednih plinov, kar se izračuna na podlagi konservativnih predpostavk, vrednosti in postopkov.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Najmanj 70 % (glede na maso) nenevarnih gradbenih odpadkov in odpadkov iz rušenja objektov (razen naravno prisotnih materialov iz kategorije 17 05 04 Evropskega seznama odpadkov, vzpostavljenega z Odločbo 2000/532/ES), ki nastanejo na gradbišču, se pripravi za ponovno uporabo, recikliranje in drugo snovno predelavo, vključno z zasipanjem z uporabo odpadkov za nadomeščanje drugih materialov, v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki in protokolom EU za ravnanje z gradbenimi odpadki in odpadki iz rušenja objektov (547). Subjekti omejijo nastajanje odpadkov pri postopkih, povezanih z gradnjo in rušenjem, v skladu s protokolom EU za ravnanje z gradbenimi odpadki in odpadki iz rušenja objektov ter ob upoštevanju najboljših razpoložljivih tehnik in z uporabo selektivnega rušenja za omogočanje odstranjevanja nevarnih snovi in varnega ravnanja z njimi ter olajšanje ponovne uporabe in visokokakovostnega recikliranja s selektivnim odstranjevanjem materialov z uporabo razpoložljivih sistemov razvrščanja za gradbene odpadke in odpadke iz rušenja objektov.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Kadar je to ustrezno, se glede na občutljivost prizadetega območja, zlasti v smislu velikosti prizadete populacije, hrup in vibracije zaradi uporabe infrastrukture ublažijo z izvedbo odprtih izkopov, zidnih pregrad ali drugih ukrepov ter izpolnjujejo zahteve iz Direktive 2002/49/ES.

Sprejeti so ukrepi za zmanjšanje hrupa, prahu in emisij onesnaževal med gradbenimi ali vzdrževalnimi deli.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

6.15.   Infrastruktura za omogočanje cestnega prevoza in javnega prevoza

Opis dejavnosti

Gradnja, posodobitev, vzdrževanje in upravljanje avtocest, ulic in cest, drugih avtomobilskih cest in pešpoti, izdelava obrabnih plasti za ulice, ceste, avtoceste, mostove ali predore ter gradnja letaliških stez, vključno z zagotavljanjem arhitekturnih storitev, inženirskih storitev, storitev priprave dokumentacije, storitev inšpekcijskega pregleda stavb ter geodetskih in podobnih storitev, ter izvajanje fizikalnih, kemijskih in drugih analitičnih preskusov vseh vrst materialov in proizvodov, pri čemer ta dejavnost ne vključuje nameščanja ulične razsvetljave in električnih signalov.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti F42.11, F42.13, F71.1 in F71.20, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (548) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (548) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (549), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (550) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (549), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (550) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (551) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (552); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (551) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (552);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Infrastruktura ni namenjena transportu ali shranjevanju fosilnih goriv.

Pri novi infrastrukturi ali večji prenovi se krepi odpornost infrastrukture proti podnebnim spremembam v skladu z ustrezno prakso krepitve podnebne odpornosti, ki vključuje izračun ogljičnega odtisa in jasno določitev prikritih stroškov ogljika. Tak izračun ogljičnega odtisa zajema emisije obsegov 1–3 in kaže, da infrastruktura ne povzroča dodatnih relativnih emisij toplogrednih plinov, kar se izračuna na podlagi konservativnih predpostavk, vrednosti in postopkov.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Najmanj 70 % (glede na maso) nenevarnih gradbenih odpadkov in odpadkov iz rušenja objektov (razen naravno prisotnih materialov, opredeljenih v kategoriji 17 05 04 Evropskega seznama odpadkov, vzpostavljenega z Odločbo 2000/532/ES), ki nastanejo na gradbišču, se pripravi za ponovno uporabo, recikliranje in drugo snovno predelavo, vključno z zasipanjem z uporabo odpadkov za nadomeščanje drugih materialov, v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki in protokolom EU za ravnanje z gradbenimi odpadki in odpadki iz rušenja objektov (553). Subjekti omejijo nastajanje odpadkov pri postopkih, povezanih z gradnjo in rušenjem, v skladu s protokolom EU za ravnanje z gradbenimi odpadki in odpadki iz rušenja objektov ter ob upoštevanju najboljših razpoložljivih tehnik in z uporabo selektivnega rušenja za omogočanje odstranjevanja nevarnih snovi in varnega ravnanja z njimi ter olajšanje ponovne uporabe in visokokakovostnega recikliranja s selektivnim odstranjevanjem materialov z uporabo razpoložljivih sistemov razvrščanja za gradbene odpadke in odpadke iz rušenja objektov.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Kadar je to ustrezno, se hrup in vibracije zaradi uporabe infrastrukture ublažijo z izvedbo odprtih izkopov, zidnih pregrad ali drugih ukrepov ter izpolnjujejo zahteve iz Direktive 2002/49/ES.

Sprejeti so ukrepi za zmanjšanje hrupa, prahu in emisij onesnaževal med gradbenimi ali vzdrževalnimi deli.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

Kadar je to ustrezno, vzdrževanje vegetacije vzdolž infrastrukture cestnega prometa zagotavlja, da se ne širijo invazivne vrste.

Izvajajo se blažitveni ukrepi za preprečevanje naletov divjih živali.

6.16.   Infrastruktura za prevoz po plovnih poteh

Opis dejavnosti

Gradnja, posodobitev in upravljanje objektov ob vodnih poteh, pristaniščih in rekah, turističnih pristanišč, zapornic, jezov in nasipov itd., vključno z zagotavljanjem arhitekturnih storitev, inženirskih storitev, storitev priprave dokumentacije, storitev inšpekcijskega pregleda stavb ter geodetskih in podobnih storitev ter izvajanjem fizikalnih, kemijskih in drugih analitičnih preskusov vseh vrst materialov in proizvodov, pri čemer ta dejavnost ne vključuje vodenja projektov, povezanih z gradbeno inženirskimi deli.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji ne vključujejo poglabljanja vodnih poti.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti F42.91, F71.1 ali F71.20, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (554) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (554) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (555), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (556) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (555), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (556) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (557) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (558); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (557) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (558);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Infrastruktura ni namenjena transportu ali shranjevanju fosilnih goriv.

Pri novi infrastrukturi ali večji prenovi se krepi odpornost infrastrukture proti podnebnim spremembam v skladu z ustrezno prakso krepitve podnebne odpornosti, ki vključuje izračun ogljičnega odtisa in jasno določitev prikritih stroškov ogljika. Tak izračun ogljičnega odtisa zajema emisije obsegov 1–3 in kaže, da infrastruktura ne povzroča dodatnih relativnih emisij toplogrednih plinov, kar se izračuna na podlagi konservativnih predpostavk, vrednosti in postopkov.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost je skladna z določbami Direktive 2000/60/ES, zlasti z vsemi zahtevami iz člena 4 Direktive. V skladu s členom 4 Direktive 2000/60/ES in zlasti odstavkom 7 navedenega člena se pred obnavljanjem/gradnjo izvede presoja vpliva projekta, da se ocenijo vsi njegovi potencialni vplivi na stanje vodnih teles v istem povodju ter na zaščitene habitate in vrste, ki so neposredno odvisni od vode, pri čemer se zlasti upoštevajo selitveni koridorji, neregulirane reke ali ekosistemi, ki so blizu razmeram brez motenj.

Presoja temelji na nedavnih, celovitih in natančnih podatkih, vključno s podatki spremljanja elementov biološke kakovosti, ki so posebej občutljivi na hidromorfološke spremembe, in podatki o pričakovanem stanju vodnega telesa kot rezultatu novih dejavnosti v primerjavi z njegovim trenutnim stanjem.

Ocenjuje zlasti kumulativne vplive tega novega projekta skupaj z drugo obstoječo ali načrtovano infrastrukturo v povodju.

Na podlagi te presoje vpliva se ugotovi, da je obrat glede na načrt, lokacijo in blažitvene ukrepe zasnovan tako, da izpolnjuje eno od naslednjih zahtev:

| (a) | projekt ne slabša in ne ogroža doseganja dobrega stanja ali potenciala določenega vodnega telesa, s katerim je povezan; |
| --- | --- |

(a)

projekt ne slabša in ne ogroža doseganja dobrega stanja ali potenciala določenega vodnega telesa, s katerim je povezan;

| (b) | kadar bi lahko obrat poslabšal ali ogrozil doseganje dobrega stanja/potenciala določenega vodnega telesa, s katerim je povezan, tako poslabšanje ni bistveno in je utemeljeno s podrobno analizo stroškov in koristi, ki izkazuje oboje od naslednjega:






  (i) | prevladujoče razloge v splošnem interesu ali dejstvo, da pričakovane koristi načrtovanega projekta navigacijske infrastrukture v smislu koristi glede blažitve podnebnih sprememb / prilagajanja podnebnim spremembam pretehtajo stroške zaradi poslabšanja stanja vode, ki jih nosita okolje in družba; |
| --- | --- | --- |

(b)

kadar bi lahko obrat poslabšal ali ogrozil doseganje dobrega stanja/potenciala določenega vodnega telesa, s katerim je povezan, tako poslabšanje ni bistveno in je utemeljeno s podrobno analizo stroškov in koristi, ki izkazuje oboje od naslednjega:

(i)

prevladujoče razloge v splošnem interesu ali dejstvo, da pričakovane koristi načrtovanega projekta navigacijske infrastrukture v smislu koristi glede blažitve podnebnih sprememb / prilagajanja podnebnim spremembam pretehtajo stroške zaradi poslabšanja stanja vode, ki jih nosita okolje in družba;

| (ii) | dejstvo, da prevladujočega splošnega interesa ali pričakovanih koristi dejavnosti zaradi tehnične izvedljivosti ali nesorazmernih stroškov ni mogoče doseči z drugimi sredstvi, ki bi zagotovila boljše okoljske rezultate (na primer s sonaravno rešitvijo, alternativno lokacijo, sanacijo/obnovo obstoječih infrastruktur ali uporabo tehnologij, ki ne prekinjajo kontinuitete toka reke). |
| --- | --- |

(ii)

dejstvo, da prevladujočega splošnega interesa ali pričakovanih koristi dejavnosti zaradi tehnične izvedljivosti ali nesorazmernih stroškov ni mogoče doseči z drugimi sredstvi, ki bi zagotovila boljše okoljske rezultate (na primer s sonaravno rešitvijo, alternativno lokacijo, sanacijo/obnovo obstoječih infrastruktur ali uporabo tehnologij, ki ne prekinjajo kontinuitete toka reke).

Izvajajo se vsi tehnično izvedljivi in ekološko ustrezni ukrepi za blažitev škodljivih vplivov na vodo ter zaščitene habitate in vrste, ki so neposredno odvisni od vode.

Kadar je to ustrezno in glede na naravno prisotne ekosisteme v prizadetih vodnih telesih, blažitveni ukrepi vključujejo:

| (a) | ukrepe za zagotavljanje pogojev, ki so čim bolj podobni kontinuiteti brez motenj (vključno z ukrepi za zagotovitev vzdolžne in prečne kontinuitete, minimalnega ekološkega pretoka in pretoka usedlin); |
| --- | --- |

(a)

ukrepe za zagotavljanje pogojev, ki so čim bolj podobni kontinuiteti brez motenj (vključno z ukrepi za zagotovitev vzdolžne in prečne kontinuitete, minimalnega ekološkega pretoka in pretoka usedlin);

| (b) | ukrepe za zaščito ali izboljšanje morfoloških razmer in habitatov za vodne vrste; |
| --- | --- |

(b)

ukrepe za zaščito ali izboljšanje morfoloških razmer in habitatov za vodne vrste;

| (c) | ukrepe za zmanjšanje škodljivih vplivov evtrofikacije. |
| --- | --- |

(c)

ukrepe za zmanjšanje škodljivih vplivov evtrofikacije.

Učinkovitost takih ukrepov se spremlja v okviru odobritve ali dovoljenja, v katerih so določeni pogoji, namenjeni doseganju dobrega stanja ali potenciala prizadetega vodnega telesa.

Projekt ne ogroža trajno doseganja dobrega stanja/potenciala v nobenem vodnem telesu v istem vodnem območju.

Poleg zgoraj navedenih blažitvenih ukrepov in kjer je ustrezno, se izvajajo izravnalni ukrepi za zagotovitev, da projekt na splošno ne poslabšuje stanja vodnih teles na istem vodnem območju. To se doseže s ponovno vzpostavitvijo (vzdolžne ali prečne) kontinuitete na istem vodnem območju v takem obsegu, da se nadomesti prekinitev kontinuitete, ki jo lahko povzroči načrtovana navigacijska infrastruktura. Nadomeščanje se začne pred izvedbo projekta.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Najmanj 70 % (glede na maso) nenevarnih gradbenih odpadkov in odpadkov iz rušenja objektov (razen naravno prisotnih materialov, opredeljenih v kategoriji 17 05 04 Evropskega seznama odpadkov, vzpostavljenega z Odločbo 2000/532/ES), ki nastanejo na gradbišču, se pripravi za ponovno uporabo, recikliranje in drugo snovno predelavo, vključno z zasipanjem z uporabo odpadkov za nadomeščanje drugih materialov, v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki in protokolom EU za ravnanje z gradbenimi odpadki in odpadki iz rušenja objektov (559). Subjekti omejijo nastajanje odpadkov pri postopkih, povezanih z gradnjo in rušenjem, v skladu s protokolom EU za ravnanje z gradbenimi odpadki in odpadki iz rušenja objektov ter ob upoštevanju najboljših razpoložljivih tehnik in z uporabo selektivnega rušenja za omogočanje odstranjevanja nevarnih snovi in varnega ravnanja z njimi ter olajšanje ponovne uporabe in visokokakovostnega recikliranja s selektivnim odstranjevanjem materialov z uporabo razpoložljivih sistemov razvrščanja za gradbene odpadke in odpadke iz rušenja objektov.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Sprejeti so ukrepi za zmanjšanje hrupa, vibracij, prahu in emisij onesnaževal med gradbenimi ali vzdrževalnimi deli.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

6.17.   Letališka infrastruktura

Opis dejavnosti

Gradnja, posodobitev in upravljanje infrastrukture, ki je potrebna za upravljanje zrakoplovov ali letališke dejavnosti z ničelnimi emisijami CO2 (iz izpušne cevi) ter za zagotavljanje fiksnega zemeljskega električnega napajanja in predkondicioniranega zraka za mirujoče zrakoplove.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti F41.20 in F42.99, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (560) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (560) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (561), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (562) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (561), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (562) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (563) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (564); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (563) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (564);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Infrastruktura ni namenjena transportu ali shranjevanju fosilnih goriv.

Pri novi infrastrukturi ali večji prenovi se krepi odpornost infrastrukture proti podnebnim spremembam v skladu z ustrezno prakso krepitve podnebne odpornosti, ki vključuje izračun ogljičnega odtisa in jasno določitev prikritih stroškov ogljika. Tak izračun ogljičnega odtisa zajema emisije obsegov 1–3 in kaže, da infrastruktura ne povzroča dodatnih relativnih emisij toplogrednih plinov, kar se izračuna na podlagi konservativnih predpostavk, vrednosti in postopkov.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Najmanj 70 % (glede na maso) nenevarnih gradbenih odpadkov in odpadkov iz rušenja objektov (razen naravno prisotnih materialov, opredeljenih v kategoriji 17 05 04 Evropskega seznama odpadkov, vzpostavljenega z Odločbo 2000/532/ES), ki nastanejo na gradbišču, se pripravi za ponovno uporabo, recikliranje in drugo snovno predelavo, vključno z zasipanjem z uporabo odpadkov za nadomeščanje drugih materialov, v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki in protokolom EU za ravnanje z gradbenimi odpadki in odpadki iz rušenja objektov (565). Subjekti omejijo nastajanje odpadkov pri postopkih, povezanih z gradnjo in rušenjem, v skladu s protokolom EU za ravnanje z gradbenimi odpadki in odpadki iz rušenja objektov ter ob upoštevanju najboljših razpoložljivih tehnik in z uporabo selektivnega rušenja za omogočanje odstranjevanja nevarnih snovi in varnega ravnanja z njimi ter olajšanje ponovne uporabe in visokokakovostnega recikliranja s selektivnim odstranjevanjem materialov z uporabo razpoložljivih sistemov razvrščanja za gradbene odpadke in odpadke iz rušenja objektov.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Sprejeti so ukrepi za zmanjšanje hrupa, vibracij, prahu in emisij onesnaževal med gradbenimi ali vzdrževalnimi deli.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

7.   GRADNJA IN NEPREMIČNINE

7.1.   Gradnja novih stavb

Opis dejavnosti

Priprava gradbenih projektov za stanovanjske in nestanovanjske stavbe z združevanjem finančnih, tehničnih in fizičnih sredstev za izvedbo gradbenih projektov za poznejšo prodajo ter gradnja celotnih stanovanjskih ali nestanovanjskih stavb za svoj račun za prodajo ali za plačilo ali po pogodbi.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti F41.1 in F41.2, vključno z dejavnostmi pod kodo F43, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (566) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (566) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (567), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (568) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (567), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (568) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (569) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (570); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (569) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (570);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Stavba ni namenjena pridobivanju, shranjevanju, transportu ali proizvodnji fosilnih goriv.

Potrebe po primarni energiji (571), ki določajo energijsko učinkovitost stavbe, ki je rezultat gradnje, ne presegajo praga, določenega za zahteve glede stavb s skoraj ničelno porabo energije v nacionalnih predpisih, s katerimi se izvaja Direktiva 2010/31/EU. Energijska učinkovitost je potrjena z energijsko izkaznico zgrajene stavbe.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Kadar so nameščene naslednje naprave za oskrbo z vodo, razen naprav v stanovanjih, se navedena poraba vode zanje potrdi s podatkovnimi listi izdelka, certificiranjem stavbe ali obstoječo etiketo izdelka v Uniji v skladu s tehničnimi specifikacijami iz Dodatka E k Prilogi I k tej uredbi:

| (a) | pipe za umivalnike za roke in kuhinjske pipe imajo največji pretok vode 6 litrov/min; |
| --- | --- |

(a)

pipe za umivalnike za roke in kuhinjske pipe imajo največji pretok vode 6 litrov/min;

| (b) | prhe imajo največji pretok vode 8 litrov/min; |
| --- | --- |

(b)

prhe imajo največji pretok vode 8 litrov/min;

| (c) | pri straniščih, vključno s straniščnimi seti, školjkami in izplakovalnimi kotliči, je celotni volumen splakovanja največ 6 litrov, največji povprečni volumen splakovanja pa 3,5 litra; |
| --- | --- |

(c)

pri straniščih, vključno s straniščnimi seti, školjkami in izplakovalnimi kotliči, je celotni volumen splakovanja največ 6 litrov, največji povprečni volumen splakovanja pa 3,5 litra;

| (d) | pisoarji porabijo največ 2 litra/školjko/uro. Pri splakovalnih pisoarjih je največji celotni volumen splakovanja 1 liter. |
| --- | --- |

(d)

pisoarji porabijo največ 2 litra/školjko/uro. Pri splakovalnih pisoarjih je največji celotni volumen splakovanja 1 liter.

Da bi se izognili učinkom gradbišča, dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Najmanj 70 % (glede na maso) nenevarnih gradbenih odpadkov in odpadkov iz rušenja objektov (razen naravno prisotnih materialov iz kategorije 17 05 04 Evropskega seznama odpadkov, vzpostavljenega z Odločbo 2000/532/ES), ki nastanejo na gradbišču, se pripravi za ponovno uporabo, recikliranje in drugo snovno predelavo, vključno z zasipanjem z uporabo odpadkov za nadomeščanje drugih materialov, v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki in protokolom EU za ravnanje z gradbenimi odpadki in odpadki iz rušenja objektov (572). Subjekti omejijo nastajanje odpadkov pri postopkih, povezanih z gradnjo in rušenjem, v skladu s protokolom EU za ravnanje z gradbenimi odpadki in odpadki iz rušenja objektov ter ob upoštevanju najboljših razpoložljivih tehnik in z uporabo selektivnega rušenja za omogočanje odstranjevanja in varnega ravnanja z nevarnimi snovmi ter olajšanje ponovne uporabe in visokokakovostnega recikliranja s selektivnim odstranjevanjem materialov z uporabo razpoložljivih sistemov razvrščanja za gradbene odpadke in odpadke iz rušenja objektov.

Načrt gradnje in gradbene tehnike podpirajo krožnost in, s sklicevanjem na standard ISO 20887 (573) ali druge standarde za ocenjevanje razstavljanja in adaptabilnosti stavb, dokazujejo, da so zasnovani tako, da so bolj gospodarni z viri, prilagodljivi, prožni in razstavljivi, da se omogočita ponovna uporaba in recikliranje.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Gradbene komponente in materiali, uporabljeni za gradnjo, izpolnjujejo merila iz Dodatka C k tej prilogi.

Gradbene komponente in materiali, uporabljeni za gradnjo, ki lahko pridejo v stik s stanovalci (574), izpustijo manj kot 0,06 mg formaldehida na m3 materiala ali komponente pri preskušanju v skladu s pogoji iz Priloge XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 in manj kot 0,001 mg drugih rakotvornih hlapnih organskih spojin kategorij 1A in 1B na m3 materiala ali komponente pri preskušanju v skladu s standardom CEN/EN 16516 (575) ali ISO 16000-3 (576) ali pod drugimi enakovrednimi standardiziranimi preskusnimi pogoji in metodami za določanje (577).

Če je novi objekt na potencialno onesnaženem območju (degradirano območje), se za območje izvede preiskava potencialnih onesnaževal, na primer z uporabo standarda ISO 18400 (578).

Sprejeti so ukrepi za zmanjšanje hrupa, prahu in emisij onesnaževal med gradbenimi ali vzdrževalnimi deli.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka D k tej prilogi.

Novi objekt ni zgrajen na:

| (a) | ornem zemljišču ali pridelovalni površini s srednjo do visoko stopnjo rodovitnosti tal in podzemno biotsko raznovrstnostjo iz raziskave EU LUCAS (579); |
| --- | --- |

(a)

ornem zemljišču ali pridelovalni površini s srednjo do visoko stopnjo rodovitnosti tal in podzemno biotsko raznovrstnostjo iz raziskave EU LUCAS (579);

| (b) | neizkoriščenem zemljišču s priznanimi velikim pomenom za ohranjanje biotske raznovrstnosti ali zemljišču, ki se uporablja kot habitat ogroženih (rastlinskih in živalskih) vrst z evropskega rdečega seznama (580) ali evropskega rdečega seznama Mednarodne zveze za ohranjanje narave in naravnih virov (IUCN) (581); |
| --- | --- |

(b)

neizkoriščenem zemljišču s priznanimi velikim pomenom za ohranjanje biotske raznovrstnosti ali zemljišču, ki se uporablja kot habitat ogroženih (rastlinskih in živalskih) vrst z evropskega rdečega seznama (580) ali evropskega rdečega seznama Mednarodne zveze za ohranjanje narave in naravnih virov (IUCN) (581);

| (c) | zemljišču, ki ustreza opredelitvi gozda v nacionalnem pravu, uporabljeni v nacionalni evidenci toplogrednih plinov, ali, če ta ne obstaja, opredelitvi gozda s strani FAO (582). |
| --- | --- |

(c)

zemljišču, ki ustreza opredelitvi gozda v nacionalnem pravu, uporabljeni v nacionalni evidenci toplogrednih plinov, ali, če ta ne obstaja, opredelitvi gozda s strani FAO (582).

7.2.   Prenova obstoječih stavb

Opis dejavnosti

Gradbena in gradbeno inženirska dela ali njihova priprava.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti F41 in F43, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (583) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (583) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (584), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (585) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (584), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (585) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (586) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (587); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (586) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (587);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Stavba ni namenjena pridobivanju, shranjevanju, transportu ali proizvodnji fosilnih goriv.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Kadar so naslednje naprave za oskrbo z vodo, razen za prenovo v stanovanjih, nameščene kot del prenove, se navedena poraba vode zanje potrdi s podatkovnimi listi izdelka, certificiranjem stavbe ali obstoječo etiketo izdelka v Uniji v skladu s tehničnimi specifikacijami iz Dodatka E k Prilogi I k tej uredbi:

| (a) | pipe za umivalnike za roke in kuhinjske pipe imajo največji pretok vode 6 litrov/min; |
| --- | --- |

(a)

pipe za umivalnike za roke in kuhinjske pipe imajo največji pretok vode 6 litrov/min;

| (b) | prhe imajo največji pretok vode 8 litrov/min; |
| --- | --- |

(b)

prhe imajo največji pretok vode 8 litrov/min;

| (c) | pri straniščih, vključno s straniščnimi seti, školjkami in izplakovalnimi kotliči, je celotni volumen splakovanja največ 6 litrov, največji povprečni volumen splakovanja pa 3,5 litra; |
| --- | --- |

(c)

pri straniščih, vključno s straniščnimi seti, školjkami in izplakovalnimi kotliči, je celotni volumen splakovanja največ 6 litrov, največji povprečni volumen splakovanja pa 3,5 litra;

| (d) | pisoarji porabijo največ 2 litra/školjko/uro. Pri splakovalnih pisoarjih je največji celotni volumen splakovanja 1 liter. |
| --- | --- |

(d)

pisoarji porabijo največ 2 litra/školjko/uro. Pri splakovalnih pisoarjih je največji celotni volumen splakovanja 1 liter.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Najmanj 70 % (glede na maso) nenevarnih gradbenih odpadkov in odpadkov iz rušenja objektov (razen naravno prisotnih materialov iz kategorije 17 05 04 Evropskega seznama odpadkov, vzpostavljenega z Odločbo 2000/532/ES), ki nastanejo na gradbišču, se pripravi za ponovno uporabo, recikliranje in drugo snovno predelavo, vključno z zasipanjem z uporabo odpadkov za nadomeščanje drugih materialov, v skladu s hierarhijo ravnanja z odpadki in protokolom EU za ravnanje z gradbenimi odpadki in odpadki iz rušenja objektov (588). Subjekti omejijo nastajanje odpadkov pri postopkih, povezanih z gradnjo in rušenjem, v skladu s protokolom EU za ravnanje z gradbenimi odpadki in odpadki iz rušenja objektov ter ob upoštevanju najboljših razpoložljivih tehnik in z uporabo selektivnega rušenja za omogočanje odstranjevanja nevarnih snovi in varnega ravnanja z njimi ter olajšanje ponovne uporabe in visokokakovostnega recikliranja s selektivnim odstranjevanjem materialov z uporabo razpoložljivih sistemov razvrščanja za gradbene odpadke in odpadke iz rušenja objektov.

Načrt gradnje in gradbene tehnike podpirajo krožnost in, s sklicevanjem na standard ISO 20887 (589) ali druge standarde za ocenjevanje razstavljanja in adaptabilnosti stavb, dokazujejo, da so zasnovani tako, da so bolj gospodarni z viri, prilagodljivi, prožni in razstavljivi, da se omogočita ponovna uporaba in recikliranje.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Gradbene komponente in materiali, uporabljeni za gradnjo, izpolnjujejo merila iz Dodatka C k tej prilogi.

Gradbene komponente in materiali, uporabljeni za prenovo stavbe, ki lahko pridejo v stik s stanovalci (590), izpustijo manj kot 0,06 mg formaldehida na m3 materiala ali komponente pri preskušanju v skladu s pogoji iz Priloge XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006 in manj kot 0,001 mg drugih rakotvornih hlapnih organskih spojin kategorij 1A in 1B na m3 materiala ali komponente pri preskušanju v skladu s standardom CEN/EN 16516 ali ISO 16000-3:2011 (591) ali pod drugimi enakovrednimi standardiziranimi preskusnimi pogoji in metodami za določanje.

Sprejeti so ukrepi za zmanjšanje hrupa, prahu in emisij onesnaževal med gradbenimi ali vzdrževalnimi deli.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Ni relevantno.

7.3.   Namestitev, vzdrževanje in popravilo energijsko učinkovite opreme

Opis dejavnosti

Posamezni obnovitveni ukrepi, ki vključujejo namestitev, vzdrževanje ali popravilo energijsko učinkovite opreme. Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji vključujejo enega od naslednjih posameznih ukrepov, kadar izpolnjujejo minimalne zahteve za posamezne komponente in sisteme iz veljavnih nacionalnih ukrepov, s katerimi se izvaja Direktivo 2010/31/EU, in se, kjer je to ustrezno, uvrščajo v najvišja dva razreda energijske učinkovitosti, v katerih je na voljo znatno število izdelkov, v skladu z Uredbo (EU) 2017/1369 in delegiranimi akti, sprejetimi na podlagi te uredbe:

| (a) | dodajanje izolacije obstoječim sestavnim delom ovoja, kot so zunanji zidovi (vključno z zelenimi zidovi), strehe (vključno z zelenimi strehami), podstrešja, kleti in pritličja (vključno z ukrepi za zagotavljanje zračne tesnosti, ukrepi za zmanjšanje učinkov toplotnih mostov in postavljanja zidarskih odrov) ter proizvodi za namestitev izolacije na ovoj stavbe (vključno z mehanskimi pritrjevali in lepili); |
| --- | --- |

(a)

dodajanje izolacije obstoječim sestavnim delom ovoja, kot so zunanji zidovi (vključno z zelenimi zidovi), strehe (vključno z zelenimi strehami), podstrešja, kleti in pritličja (vključno z ukrepi za zagotavljanje zračne tesnosti, ukrepi za zmanjšanje učinkov toplotnih mostov in postavljanja zidarskih odrov) ter proizvodi za namestitev izolacije na ovoj stavbe (vključno z mehanskimi pritrjevali in lepili);

| (b) | zamenjavo obstoječih oken z novimi energijsko učinkovitimi okni; |
| --- | --- |

(b)

zamenjavo obstoječih oken z novimi energijsko učinkovitimi okni;

| (c) | zamenjavo obstoječih zunanjih vrat z novimi energijsko učinkovitimi vrati; |
| --- | --- |

(c)

zamenjavo obstoječih zunanjih vrat z novimi energijsko učinkovitimi vrati;

| (d) | namestitev in zamenjavo energijsko učinkovitih svetlobnih virov; |
| --- | --- |

(d)

namestitev in zamenjavo energijsko učinkovitih svetlobnih virov;

| (e) | namestitev, zamenjavo, vzdrževanje in popravilo ogrevalnih, prezračevalnih in klimatskih sistemov ter sistemov za ogrevanje vode, vključno z opremo, povezano s storitvami daljinskega ogrevanja, z visoko učinkovitimi tehnologijami; |
| --- | --- |

(e)

namestitev, zamenjavo, vzdrževanje in popravilo ogrevalnih, prezračevalnih in klimatskih sistemov ter sistemov za ogrevanje vode, vključno z opremo, povezano s storitvami daljinskega ogrevanja, z visoko učinkovitimi tehnologijami;

| (f) | namestitev kuhinjske in sanitarne vodovodne napeljave z nizko porabo vode in električne energije, ki je v skladu s tehničnimi specifikacijami iz Dodatka A k Prilogi I k tej uredbi ter ima pri prhah, mešalnih prhah, ventilih in pipah za prhe največji pretok vode 6 l/min ali manj v skladu z obstoječo etiketo na trgu Unije. |
| --- | --- |

(f)

namestitev kuhinjske in sanitarne vodovodne napeljave z nizko porabo vode in električne energije, ki je v skladu s tehničnimi specifikacijami iz Dodatka A k Prilogi I k tej uredbi ter ima pri prhah, mešalnih prhah, ventilih in pipah za prhe največji pretok vode 6 l/min ali manj v skladu z obstoječo etiketo na trgu Unije.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti F42, F43, M71, C16, C17, C22, C23, C25, C27, C28, S95.21, S95.22 in C33.12, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (592) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (592) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (593), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (594) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (593), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (594) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (595) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (596); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (595) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (596);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (2) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(2)

Blažitev podnebnih sprememb

Stavba ni namenjena pridobivanju, shranjevanju, transportu ali proizvodnji fosilnih goriv.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Ni relevantno.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Gradbene komponente in materiali izpolnjujejo merila iz Dodatka C k tej prilogi.

V primeru dodajanja toplotne izolacije obstoječemu ovoju stavbe pristojni strokovnjak, usposobljen za merjenje azbesta, izvede tehnični pregled stavbe v skladu z nacionalnim pravom. Vsakršno odstranjevanje izolacijskih slojev, ki vsebujejo ali verjetno vsebujejo azbest, lomljenje ali mehansko vrtanje ali vijačenje ali odstranjevanje izolacijskih plošč, ploščic in drugih materialov, ki vsebujejo azbest, izvaja ustrezno usposobljeno osebje, s spremljanjem zdravja pred in med deli ter po njih, v skladu z nacionalnim pravom.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Ni relevantno.

7.4.   Namestitev, vzdrževanje in popravilo polnilnih postaj za električna vozila v stavbah (in na parkirnih prostorih, povezanih s stavbami)

Opis dejavnosti

Namestitev, vzdrževanje in popravilo polnilnih postaj za električna vozila v stavbah in na parkirnih prostorih, povezanih s stavbami.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti F42, F43, M71, C16, C17, C22, C23, C25, C27 ali C28, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (597) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (597) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (598), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (599) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (598), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (599) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (600) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (601); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (600) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (601);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (2) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(2)

Blažitev podnebnih sprememb

Stavba ni namenjena pridobivanju, shranjevanju, transportu ali proizvodnji fosilnih goriv.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Ni relevantno.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Ni relevantno.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Ni relevantno.

7.5.   Namestitev, vzdrževanje in popravilo instrumentov in naprav za merjenje, reguliranje in nadzor energijske učinkovitosti stavb

Opis dejavnosti

Namestitev, vzdrževanje in popravilo instrumentov in naprav za merjenje, reguliranje in nadzor energijske učinkovitosti stavb, kar vključuje eno od naslednjega:

| (a) | namestitev, vzdrževanje in popravilo območnih termostatov, pametnih termostatskih sistemov in senzorske opreme, vključno z opremo za zaznavanje prisotnosti in dnevne svetlobe; |
| --- | --- |

(a)

namestitev, vzdrževanje in popravilo območnih termostatov, pametnih termostatskih sistemov in senzorske opreme, vključno z opremo za zaznavanje prisotnosti in dnevne svetlobe;

| (b) | namestitev, vzdrževanje in popravilo sistemov za avtomatizacijo in nadzor stavb, sistemov upravljanja energije v stavbi, kontrolnih sistemov za razsvetljavo in sistemov za upravljanje energije; |
| --- | --- |

(b)

namestitev, vzdrževanje in popravilo sistemov za avtomatizacijo in nadzor stavb, sistemov upravljanja energije v stavbi, kontrolnih sistemov za razsvetljavo in sistemov za upravljanje energije;

| (c) | namestitev, vzdrževanje in popravilo pametnih števcev za plin, toploto, hlad in električno energijo; |
| --- | --- |

(c)

namestitev, vzdrževanje in popravilo pametnih števcev za plin, toploto, hlad in električno energijo;

| (d) | namestitev, vzdrževanje in popravilo fasadnih in strešnih elementov s funkcijo sončnega senčenja ali sončnonadzorno funkcijo, vključno s tistimi, ki podpirajo gojenje rastlin. |
| --- | --- |

(d)

namestitev, vzdrževanje in popravilo fasadnih in strešnih elementov s funkcijo sončnega senčenja ali sončnonadzorno funkcijo, vključno s tistimi, ki podpirajo gojenje rastlin.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti F42, F43, M71, C16, C17, C22, C23, C25, C27 ali C28, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (602) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (602) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (603), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (604) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (603), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (604) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (605) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (606); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (605) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (606);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (2) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(2)

Blažitev podnebnih sprememb

Stavba ni namenjena pridobivanju, shranjevanju, transportu ali proizvodnji fosilnih goriv.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Ni relevantno.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Ni relevantno.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Ni relevantno.

7.6.   Namestitev, vzdrževanje in popravilo tehnologij za energijo iz obnovljivih virov

Opis dejavnosti

Namestitev, vzdrževanje in popravilo tehnologij za energijo iz obnovljivih virov na mestu samem, ki zajemajo enega od naslednjih posameznih ukrepov, če se na kraju samem namestijo tehnični stavbni sistemi:

| (a) | namestitev, vzdrževanje in popravilo fotovoltaičnih sistemov ter pomožne tehnične opreme; |
| --- | --- |

(a)

namestitev, vzdrževanje in popravilo fotovoltaičnih sistemov ter pomožne tehnične opreme;

| (b) | namestitev, vzdrževanje in popravilo sončnih panelov za toplo vodo ter pomožne tehnične opreme; |
| --- | --- |

(b)

namestitev, vzdrževanje in popravilo sončnih panelov za toplo vodo ter pomožne tehnične opreme;

| (c) | namestitev, vzdrževanje, popravilo in nadgradnja toplotnih črpalk, ki prispevajo k ciljem za energijo iz obnovljivih virov za ogrevanje in hlajenje v skladu z Direktivo (EU) 2018/2001, ter pomožne tehnične opreme; |
| --- | --- |

(c)

namestitev, vzdrževanje, popravilo in nadgradnja toplotnih črpalk, ki prispevajo k ciljem za energijo iz obnovljivih virov za ogrevanje in hlajenje v skladu z Direktivo (EU) 2018/2001, ter pomožne tehnične opreme;

| (d) | namestitev, vzdrževanje in popravilo vetrnih turbin ter pomožne tehnične opreme; |
| --- | --- |

(d)

namestitev, vzdrževanje in popravilo vetrnih turbin ter pomožne tehnične opreme;

| (e) | namestitev, vzdrževanje in popravilo transpiriranih sončnih kolektorjev ter pomožne tehnične opreme; |
| --- | --- |

(e)

namestitev, vzdrževanje in popravilo transpiriranih sončnih kolektorjev ter pomožne tehnične opreme;

| (f) | namestitev, vzdrževanje in popravilo enot za shranjevanje toplotne ali električne energije ter pomožne tehnične opreme; |
| --- | --- |

(f)

namestitev, vzdrževanje in popravilo enot za shranjevanje toplotne ali električne energije ter pomožne tehnične opreme;

| (g) | namestitev, vzdrževanje in popravilo visokoučinkovitih mikro obratov za soproizvodnjo toplote in električne energije; |
| --- | --- |

(g)

namestitev, vzdrževanje in popravilo visokoučinkovitih mikro obratov za soproizvodnjo toplote in električne energije;

| (h) | namestitev, vzdrževanje in popravilo sistemov za izmenjavo/rekuperacijo toplote. |
| --- | --- |

(h)

namestitev, vzdrževanje in popravilo sistemov za izmenjavo/rekuperacijo toplote.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane z več kodami NACE, zlasti F42, F43, M71, C16, C17, C22, C23, C25, C27 ali C28, v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (607) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (607) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (608), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (609) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (608), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (609) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (610) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (611); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (610) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (611);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (2) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(2)

Blažitev podnebnih sprememb

Stavba ni namenjena pridobivanju, shranjevanju, transportu ali proizvodnji fosilnih goriv.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Ni relevantno.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Ni relevantno.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Ni relevantno.

7.7.   Nakup in lastništvo stavb

Opis dejavnosti

Kupovanje nepremičnin in uveljavljanje lastništva takih nepremičnin.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE L68 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (612) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (612) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (613), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (614) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (613), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (614) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (615) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (616); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (615) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (616);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Stavba ni namenjena pridobivanju, shranjevanju, transportu ali proizvodnji fosilnih goriv.

Za stavbe, zgrajene pred 31. decembrom 2020, ima stavba vsaj energijsko izkaznico razreda C. Alternativno se stavba umešča med zgornjih 30 % nacionalnega ali regionalnega stavbnega fonda, kar je izraženo kot operativno povpraševanje po primarni energiji in dokazano z ustreznimi dokazili, ki vsebujejo vsaj primerjavo med učinkovitostjo zadevnega sredstva in učinkovitostjo nacionalnega ali regionalnega fonda, zgrajenega pred 31. decembrom 2020, ter razlikujejo vsaj med stanovanjskimi in nestanovanjskimi zgradbami.

Za stavbe, zgrajene po 31. decembru 2020, potrebe po primarni energiji (617), ki določajo energijsko učinkovitost stavbe, ki je rezultat gradnje, ne presegajo praga, določenega za zahteve glede stavb s skoraj ničelno porabo energije v nacionalnih predpisih, s katerimi se izvaja Direktiva 2010/31/EU. Energijska učinkovitost je potrjena z energijsko izkaznico zgrajene stavbe.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Ni relevantno.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Ni relevantno.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Ni relevantno.

8.   INFORMIRANJE IN KOMUNICIRANJE

8.1.   Obdelava podatkov, podatkovno gostovanje in s tem povezane dejavnosti

Opis dejavnosti

Shranjevanje, spreminjanje, upravljanje, pretok, nadzor, prikazovanje, zamenjava, izmenjava, prenos ali prejetje različnih podatkov prek podatkovnih centrov (618), vključno z računalništvom na robu.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE J63.1.1 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (619) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (619) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (620), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (621) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (620), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (621) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (622) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (623); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (622) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (623);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Dejavnost kaže velika prizadevanja za izvajanje vseh ustreznih praks, ki so v najnovejši različici evropskega kodeksa ravnanja za energijsko učinkovitost podatkovnih centrov (624) ali dokumentu odborov CEN in CENELEC CLC TR50600-99-1 „Objekti in infrastruktura podatkovnih centrov – del 99-1: Priporočene prakse za upravljanje z energijo“ (625) (Data centre facilities and infrastructures - Part 99-1: Recommended practices for energy management) navedene kot pričakovane prakse, in izvaja vse pričakovane prakse, za katere je v najnovejši različici evropskega kodeksa ravnanja za energijsko učinkovitost podatkovnih centrov določena najvišja vrednost 5.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Uporabljena oprema izpolnjuje zahteve iz Direktive 2009/125/ES za strežnike in izdelke za shranjevanje podatkov.

Uporabljena oprema ne vsebuje omejenih snovi, navedenih v Prilogi II k Direktivi 2011/65/EU, razen če vrednosti masnih koncentracij v homogenih materialih ne presegajo najvišjih vrednosti iz navedene priloge.

Vzpostavljen je načrt ravnanja z odpadki, ki zagotavlja čim večje recikliranje po koncu življenjske dobe električne in elektronske opreme, tudi na podlagi pogodbenih dogovorov s partnerji na področju recikliranja, upoštevanja v finančnih projekcijah ali uradne projektne dokumentacije.

Oprema se po koncu življenjske dobe pripravi za ponovno uporabo, predelavo ali recikliranje oziroma ustrezno obdelavo, vključno z odstranitvijo vseh tekočin in selektivno obdelavo v skladu s Prilogo VII k Direktivi 2012/19/EU.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Ni relevantno.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Ni relevantno.

8.2.   Računalniško programiranje, svetovanje in druge s tem povezane dejavnosti

Opis dejavnosti

Zagotavljanje strokovnega znanja na področju informacijskih tehnologij: pisanje, spreminjanje, preizkušanje in podpiranje programske opreme; načrtovanje in oblikovanje računalniških sistemov z integrirano strojno opremo, programsko opremo in komunikacijskimi tehnologijami; upravljanje računalniških sistemov ali objektov za obdelavo podatkov strank na mestu samem ter druge strokovne in tehnične dejavnosti, povezane z računalniki.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE J62 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (626) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (626) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (627), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (628) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (627), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (628) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (629) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (630); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (629) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (630);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Ni relevantno.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Ni relevantno.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Ni relevantno.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Ni relevantno.

8.3.   Radijska in televizijska dejavnost

Opis dejavnosti

Radijska in televizijska dejavnost vključuje ustvarjanje vsebin ali pridobivanje pravic za distribucijo vsebin ter posledično radiodifuzijo teh vsebin, na primer za razvedrilne, informativne in pogovorne radijske, televizijske in podatkovne programe in podobno, vključno s podatkovno radiodifuzijo, ki je običajno integrirana z radijsko ali televizijsko radiodifuzijo. Radiodifuzija se lahko izvaja z uporabo različnih tehnologij – po zraku, prek satelita, prek kabelskega omrežja ali prek interneta. To vključuje tudi produkcijo programov, ki običajno pokrivajo omejeno področje (omejen format, kot so informativne oddaje, šport, izobraževanje in programi za mlade) in so plačljivi, za tretje osebe, ki so posledično namenjeni za radiofuzijo javnosti.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE J60 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Kadar gospodarska dejavnost v tej kategoriji izpolnjuje merilo za bistven prispevek iz točke 5, je dejavnost omogočitvena dejavnost iz člena 11(1)(b) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (631) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (631) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (632), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (633) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (632), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (633) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (634) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (635); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (634) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (635);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

| 5. | Da bi se dejavnost lahko štela za omogočitveno dejavnost iz člena 11(1)(b) Uredbe (EU) 2020/852, gospodarski subjekt z oceno sedanjih in prihodnjih podnebnih tveganj, vključno z negotovostjo ter na podlagi zanesljivih podatkov, dokaže, da dejavnost zagotavlja tehnologijo, izdelek, storitev, informacije ali prakso oziroma spodbuja njihovo uporabo z enim od naslednjih glavnih ciljev:






  (a) | povečati raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja |
| --- | --- | --- |

5.

Da bi se dejavnost lahko štela za omogočitveno dejavnost iz člena 11(1)(b) Uredbe (EU) 2020/852, gospodarski subjekt z oceno sedanjih in prihodnjih podnebnih tveganj, vključno z negotovostjo ter na podlagi zanesljivih podatkov, dokaže, da dejavnost zagotavlja tehnologijo, izdelek, storitev, informacije ali prakso oziroma spodbuja njihovo uporabo z enim od naslednjih glavnih ciljev:

(a)

povečati raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja

| (b) | prispevati k prizadevanjem za prilagajanje drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti. |
| --- | --- |

(b)

prispevati k prizadevanjem za prilagajanje drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Ni relevantno.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Ni relevantno.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Ni relevantno.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Ni relevantno.

9.   STROKOVNE, ZNANSTVENE IN TEHNIČNE DEJAVNOSTI

9.1.   Inženirske dejavnosti in s tem povezano tehnično svetovanje za prilagajanje podnebnim spremembam

Opis dejavnosti

Inženirske dejavnosti in s tem povezano tehnično svetovanje za prilagajanje podnebnim spremembam.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE M71.12 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/20061.

Gospodarska dejavnost v tej kategoriji je omogočitvena dejavnost iz člena 11(1)(b) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| Gospodarska dejavnost je namenjena predvsem zagotavljanju svetovanja v pomoč eni ali več gospodarskim dejavnostim, za katere so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, da izpolnijo navedena ustrezna merila za bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam, ob upoštevanju ustreznih meril za nebistveno škodovanje drugim okoljskim ciljem.
  Gospodarska dejavnost izpolnjuje eno od naslednjih meril:






  (a) | uporablja najsodobnejše tehnike modeliranja, ki:






  (i) | ustrezno odražajo tveganja podnebnih sprememb; |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

Gospodarska dejavnost je namenjena predvsem zagotavljanju svetovanja v pomoč eni ali več gospodarskim dejavnostim, za katere so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, da izpolnijo navedena ustrezna merila za bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam, ob upoštevanju ustreznih meril za nebistveno škodovanje drugim okoljskim ciljem.

Gospodarska dejavnost izpolnjuje eno od naslednjih meril:

(a)

uporablja najsodobnejše tehnike modeliranja, ki:

(i)

ustrezno odražajo tveganja podnebnih sprememb;

| (ii) | se ne opirajo samo na zgodovinske trende; |
| --- | --- |

(ii)

se ne opirajo samo na zgodovinske trende;

| (iii) | vključujejo scenarije, usmerjene v prihodnost; |
| --- | --- |

(iii)

vključujejo scenarije, usmerjene v prihodnost;

| (b) | razvija podnebne modele in projekcije, storitve in presojo vplivov, najboljša razpoložljiva znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe in strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami. |
| --- | --- |

(b)

razvija podnebne modele in projekcije, storitve in presojo vplivov, najboljša razpoložljiva znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe in strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami.

Gospodarska dejavnost odstranjuje informacijske, finančne, tehnološke in zmogljivostne ovire za prilagajanje.

Potencial za zmanjšanje pomembnih vplivov zaradi podnebnih tveganj je prikazan z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj pri ciljni gospodarski dejavnosti.

Dejavnosti arhitekturne zasnove upoštevajo smernice za krepitev podnebne odpornosti in modeliranje nevarnosti, povezanih s podnebjem, ter omogočajo prilagajanje gradnje in infrastrukture, tudi gradbenih predpisov in sistemov celostnega upravljanja.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

| (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- |

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (636) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (637); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (636) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (637);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Dejavnost se ne izvaja za pridobivanje ali transport fosilnih goriv.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Dejavnost izpolnjuje merila iz Dodatka B k tej prilogi.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Ni relevantno.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Ni relevantno.

9.2.   Raziskave, razvoj in inovacije blizu trga

Opis dejavnosti

Raziskave, uporabne raziskave in eksperimentalni razvoj rešitev, postopkov, tehnologij, poslovnih modelov in drugih izdelkov, namenjenih prilagajanju podnebnim spremembam.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE M72, za raziskave, ki so sestavni del navedenih gospodarskih dejavnosti, za katere so v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, pa s kodami NACE, določenimi v drugih oddelkih te priloge v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Gospodarska dejavnost v tej kategoriji je omogočitvena dejavnost iz člena 11(1)(b) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost vključuje raziskave, inovacije ali razvoj rešitev, tehnologij, izdelkov, postopkov ali poslovnih modelov, vključno s sonaravnimi rešitvami in rešitvami, ki se navdihujejo v naravi (638), katerih cilj je omogočiti eni ali več dejavnosti, za katere so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, da izpolni ustrezna merila za bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam in okrepi svojo odpornost proti podnebnim spremembam, ob upoštevanju ustreznih meril za nebistveno škodovanje drugim okoljskim ciljem. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost vključuje raziskave, inovacije ali razvoj rešitev, tehnologij, izdelkov, postopkov ali poslovnih modelov, vključno s sonaravnimi rešitvami in rešitvami, ki se navdihujejo v naravi (638), katerih cilj je omogočiti eni ali več dejavnosti, za katere so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, da izpolni ustrezna merila za bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam in okrepi svojo odpornost proti podnebnim spremembam, ob upoštevanju ustreznih meril za nebistveno škodovanje drugim okoljskim ciljem.

| 2. | Kadar tehnologija, izdelek ali druga rešitev, ki se raziskuje, razvija ali je predmet inovacij, že omogoča dejavnosti ali več dejavnostim, obravnavanim v tej prilogi, da izpolnjujejo tehnična merila za pregled za bistven prispevek, se dejavnost raziskav, razvoja in inovacij osredotoča na zagotovitev tehnologij, izdelkov ali drugih rešitev z novimi znatnimi prednostmi, kot so večja učinkovitost ali nižji stroški. |
| --- | --- |

2.

Kadar tehnologija, izdelek ali druga rešitev, ki se raziskuje, razvija ali je predmet inovacij, že omogoča dejavnosti ali več dejavnostim, obravnavanim v tej prilogi, da izpolnjujejo tehnična merila za pregled za bistven prispevek, se dejavnost raziskav, razvoja in inovacij osredotoča na zagotovitev tehnologij, izdelkov ali drugih rešitev z novimi znatnimi prednostmi, kot so večja učinkovitost ali nižji stroški.

| 3. | Gospodarska dejavnost odpravlja informacijske, finančne, tehnološke in zmogljivostne ovire za prilagajanje z novimi ali izboljšanimi rešitvami, tehnologijami, izdelki, postopki ali poslovnimi modeli, vključno s sonaravnimi rešitvami. |
| --- | --- |

3.

Gospodarska dejavnost odpravlja informacijske, finančne, tehnološke in zmogljivostne ovire za prilagajanje z novimi ali izboljšanimi rešitvami, tehnologijami, izdelki, postopki ali poslovnimi modeli, vključno s sonaravnimi rešitvami.

| 4. | Gospodarska dejavnost ima potencial za zmanjševanje pomembnih vplivov zaradi podnebnih tveganj, ugotovljenih v zanesljivi oceni podnebnih tveganj pri drugi gospodarski dejavnosti, prek razvoja, raziskav ali inovacij rešitev, tehnologij, izdelkov, postopkov ali poslovnih modelov, katerih potencial za zmanjševanje tveganja se dokaže vsaj v operativnem okolju (639) v predkomercialni fazi ter se nadalje podkrepi z vsaj enim od naslednjih elementov:






  (a) | s prvo uporabo patenta, ki ni starejši od 10 let, povezanega z rešitvijo, tehnologijo, izdelkom, postopkom ali poslovnim modelom; |
| --- | --- | --- |

4.

Gospodarska dejavnost ima potencial za zmanjševanje pomembnih vplivov zaradi podnebnih tveganj, ugotovljenih v zanesljivi oceni podnebnih tveganj pri drugi gospodarski dejavnosti, prek razvoja, raziskav ali inovacij rešitev, tehnologij, izdelkov, postopkov ali poslovnih modelov, katerih potencial za zmanjševanje tveganja se dokaže vsaj v operativnem okolju (639) v predkomercialni fazi ter se nadalje podkrepi z vsaj enim od naslednjih elementov:

(a)

s prvo uporabo patenta, ki ni starejši od 10 let, povezanega z rešitvijo, tehnologijo, izdelkom, postopkom ali poslovnim modelom;

| (b) | z drugimi oblikami pravic intelektualne lastnine, povezanimi z rešitvijo, tehnologijo, izdelkom, postopkom ali poslovnim modelom, kot so poslovne skrivnosti, blagovne znamke ali avtorske pravice; |
| --- | --- |

(b)

z drugimi oblikami pravic intelektualne lastnine, povezanimi z rešitvijo, tehnologijo, izdelkom, postopkom ali poslovnim modelom, kot so poslovne skrivnosti, blagovne znamke ali avtorske pravice;

| (c) | z dovoljenjem, pridobljenim od pristojnega organa, za upravljanje predstavitvene lokacije, povezanim z rešitvijo, tehnologijo, izdelkom, postopkom ali poslovnim modelom, za čas trajanja predstavitvenega projekta. |
| --- | --- |

(c)

z dovoljenjem, pridobljenim od pristojnega organa, za upravljanje predstavitvene lokacije, povezanim z rešitvijo, tehnologijo, izdelkom, postopkom ali poslovnim modelom, za čas trajanja predstavitvenega projekta.

| 4. | Gospodarska dejavnost kot referenčno merilo za rešitve, tehnologije, izdelke, postopke ali poslovne modele, ki jih razvija, uporablja najsodobnejše podnebne projekcije in presojo vpliva ter najboljša razpoložljiva znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe in strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami. |
| --- | --- |

4.

Gospodarska dejavnost kot referenčno merilo za rešitve, tehnologije, izdelke, postopke ali poslovne modele, ki jih razvija, uporablja najsodobnejše podnebne projekcije in presojo vpliva ter najboljša razpoložljiva znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe in strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Dejavnost se ne izvaja za pridobivanje, transport ali uporabo fosilnih goriv.

Predvidene emisije toplogrednih plinov v življenjskem ciklu zaradi raziskovane tehnologije, izdelka ali druge rešitve ne ogrožajo ciljev zniževanja emisij toplogrednih plinov na podlagi Pariškega sporazuma in ne ovirajo uporabe rešitev za blažitev podnebnih sprememb.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Kakršno koli morebitno tveganje za dobro stanje ali dober ekološki potencial vodnih teles, vključno s površinskimi vodami in podzemno vodo, ali za dobro okoljsko stanje morskih voda zaradi raziskovane tehnologije, izdelka ali druge rešitve se oceni in obravnava.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Kakršno koli morebitno tveganje za cilje krožnega gospodarstva na podlagi raziskovane tehnologije, izdelka ali druge rešitve se oceni in obravnava z upoštevanjem vrst morebitne bistvene škode, kot so opredeljene v členu 17(1)(d) Uredbe (EU) 2020/852.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Kakršno koli morebitno tveganje za bistveno zvišanje emisij onesnaževal v zrak, vodo ali tla zaradi raziskovane tehnologije, izdelka ali druge rešitve se oceni in obravnava.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Kakršno koli morebitno tveganje za dobro stanje ali odpornost ekosistemov ali stanje ohranjenosti habitatov in vrst, vključno s tistimi v interesu Unije, zaradi raziskovane tehnologije, izdelka ali druge rešitve se oceni in obravnava.

10.   FINANČNE DEJAVNOSTI IN DEJAVNOSTI ZAVAROVANJA

10.1.   Neživljenjska zavarovanja: prevzem nevarnosti, povezanih s podnebjem, v zavarovanje

Opis dejavnosti

Zagotavljanje naslednjih dejavnosti zavarovanja (razen življenjskega zavarovanja), kot so opredeljene v Prilogi I k Delegirani uredbi Komisije (EU) 2015/35 z dne 10. oktobra 2014
   (640), v zvezi s prevzemom nevarnosti, povezanih s podnebjem, v zavarovanje, ki so določene v Dodatku A k tej prilogi:

| (a) | zavarovanje za stroške zdravljenja; |
| --- | --- |

(a)

zavarovanje za stroške zdravljenja;

| (b) | zavarovanje izpada dohodka; |
| --- | --- |

(b)

zavarovanje izpada dohodka;

| (c) | nezgodno zavarovanje zaposlenih; |
| --- | --- |

(c)

nezgodno zavarovanje zaposlenih;

| (d) | zavarovanje avtomobilske odgovornosti; |
| --- | --- |

(d)

zavarovanje avtomobilske odgovornosti;

| (e) | drugo avtomobilsko zavarovanje; |
| --- | --- |

(e)

drugo avtomobilsko zavarovanje;

| (f) | pomorsko, letalsko in transportno zavarovanje. |
| --- | --- |

(f)

pomorsko, letalsko in transportno zavarovanje.

| (g) | požarno in drugo škodno zavarovanje; |
| --- | --- |

(g)

požarno in drugo škodno zavarovanje;

| (h) | asistenca. |
| --- | --- |

(h)

asistenca.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE K65.12 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Gospodarska dejavnost v tej kategoriji je omogočitvena dejavnost iz člena 11(1)(b) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1.   Vodilna vloga pri modeliranju in oblikovanju cen za podnebna tveganja







  1.1 | Dejavnost zavarovanja uporablja najsodobnejše tehnike modeliranja, ki:






  (a) | ustrezno odražajo tveganja podnebnih sprememb; |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.   Vodilna vloga pri modeliranju in oblikovanju cen za podnebna tveganja

1.1

Dejavnost zavarovanja uporablja najsodobnejše tehnike modeliranja, ki:

(a)

ustrezno odražajo tveganja podnebnih sprememb;

| (b) | se ne opirajo samo na zgodovinske trende; |
| --- | --- |

(b)

se ne opirajo samo na zgodovinske trende;

| (c) | vključujejo scenarije, usmerjene v prihodnost. |
| --- | --- |

(c)

vključujejo scenarije, usmerjene v prihodnost.

| 1.2 | Zavarovatelj javno razkrije, kako se tveganja podnebnih sprememb upoštevajo pri dejavnosti zavarovanja. |
| --- | --- |

1.2

Zavarovatelj javno razkrije, kako se tveganja podnebnih sprememb upoštevajo pri dejavnosti zavarovanja.

| 1.3 | Z izjemo pravnih omejitev glede pogodbenih pogojev in zavarovalnih premij dejavnost zavarovanja zagotavlja spodbude za zmanjševanje tveganja z določitvijo (pred)pogojev za zavarovalno kritje tveganja in s tem, da deluje kot cenovni signal za tveganje. Za namene te točke se lahko znižane premije ali odbitne franšize, po možnosti na podlagi podpornih informacij o obstoječih/morebitnih ukrepih, za imetnike polic, ki zaščitijo sredstvo ali dejavnost pred škodo zaradi naravnih nesreč, štejejo za spodbudo za zmanjševanje tveganja. |
| --- | --- |

1.3

Z izjemo pravnih omejitev glede pogodbenih pogojev in zavarovalnih premij dejavnost zavarovanja zagotavlja spodbude za zmanjševanje tveganja z določitvijo (pred)pogojev za zavarovalno kritje tveganja in s tem, da deluje kot cenovni signal za tveganje. Za namene te točke se lahko znižane premije ali odbitne franšize, po možnosti na podlagi podpornih informacij o obstoječih/morebitnih ukrepih, za imetnike polic, ki zaščitijo sredstvo ali dejavnost pred škodo zaradi naravnih nesreč, štejejo za spodbudo za zmanjševanje tveganja.

| 1.4 | Po dogodku, povezanem s podnebnim tveganjem, zavarovatelj zagotovi informacije o pogojih, pod katerimi je mogoče obnoviti ali ohraniti zavarovalno kritje v okviru dejavnosti zavarovanja, ter zlasti o koristih boljše gradnje v tem okviru. |
| --- | --- |

1.4

Po dogodku, povezanem s podnebnim tveganjem, zavarovatelj zagotovi informacije o pogojih, pod katerimi je mogoče obnoviti ali ohraniti zavarovalno kritje v okviru dejavnosti zavarovanja, ter zlasti o koristih boljše gradnje v tem okviru.

2.   Zasnova produktov

| 2.1 | Zavarovalni produkti, ki se prodajajo v okviru dejavnosti zavarovanja, omogočajo nagrade na podlagi tveganja za preventivne ukrepe imetnikov polic.
  Za namene te točke se lahko, če imetnik police vloži sredstva v ukrepe za prilagajanje podnebnim spremembam, nižje premije štejejo za nagrade na podlagi tveganja za preventivne ukrepe imetnikov polic.
  Z odstopanjem od te točke lahko, kadar pravne omejitve glede pogodbenih pogojev in zavarovalnih premij zavarovalnici ali pozavarovalnici preprečujejo zagotavljanje nagrad na podlagi tveganja, zavarovalni produkti namesto tega strankam zagotavljajo ukrepe, povezane s sredstvom, dejavnostjo ali ljudmi, ki preprečujejo ali ščitijo pred naravnimi nesrečami. Taki ukrepi se lahko zagotavljajo kot informacije ali nasveti strankam o podnebnih tveganjih in preventivnih ukrepih, ki bi jih stranke lahko sprejele. |
| --- | --- |

2.1

Zavarovalni produkti, ki se prodajajo v okviru dejavnosti zavarovanja, omogočajo nagrade na podlagi tveganja za preventivne ukrepe imetnikov polic.

Za namene te točke se lahko, če imetnik police vloži sredstva v ukrepe za prilagajanje podnebnim spremembam, nižje premije štejejo za nagrade na podlagi tveganja za preventivne ukrepe imetnikov polic.

Z odstopanjem od te točke lahko, kadar pravne omejitve glede pogodbenih pogojev in zavarovalnih premij zavarovalnici ali pozavarovalnici preprečujejo zagotavljanje nagrad na podlagi tveganja, zavarovalni produkti namesto tega strankam zagotavljajo ukrepe, povezane s sredstvom, dejavnostjo ali ljudmi, ki preprečujejo ali ščitijo pred naravnimi nesrečami. Taki ukrepi se lahko zagotavljajo kot informacije ali nasveti strankam o podnebnih tveganjih in preventivnih ukrepih, ki bi jih stranke lahko sprejele.

| 2.2 | Distribucijska strategija za take produkte zajema ukrepe za zagotavljanje, da so imetniki polic obveščeni o relevantnosti preventivnih ukrepov, ki jih lahko sprejmejo, za pogoje zavarovalnega kritja, vključno z morebitnimi učinki takih ukrepov na zavarovalno kritje ali na raven premije. |
| --- | --- |

2.2

Distribucijska strategija za take produkte zajema ukrepe za zagotavljanje, da so imetniki polic obveščeni o relevantnosti preventivnih ukrepov, ki jih lahko sprejmejo, za pogoje zavarovalnega kritja, vključno z morebitnimi učinki takih ukrepov na zavarovalno kritje ali na raven premije.

3.   Inovativne rešitve za zavarovalno kritje

| 3.1 | Zavarovalni produkti, ki se prodajajo v okviru dejavnosti zavarovanja, zagotavljajo kritje nevarnosti, povezanih s podnebjem (641), kadar je to v skladu z zahtevami in potrebami imetnikov polic. |
| --- | --- |

3.1

Zavarovalni produkti, ki se prodajajo v okviru dejavnosti zavarovanja, zagotavljajo kritje nevarnosti, povezanih s podnebjem (641), kadar je to v skladu z zahtevami in potrebami imetnikov polic.

| 3.2 | Glede na zahteve in potrebe posameznih strank lahko produkti vključujejo rešitve za prenos specifičnega tveganja, kot so zaščita pred prekinitvijo poslovanja, razširjena zaščita pred prekinitvijo poslovanja, zaščita pred drugimi dejavniki izgube, povezanimi z nefizično škodo, ter zaščita pred kaskadnimi učinki in soodvisnimi nevarnostmi (sekundarne nevarnosti), kaskadnimi učinki medsebojnega delovanja naravnih in tehnoloških nevarnosti ali okvarami kritične infrastrukture. |
| --- | --- |

3.2

Glede na zahteve in potrebe posameznih strank lahko produkti vključujejo rešitve za prenos specifičnega tveganja, kot so zaščita pred prekinitvijo poslovanja, razširjena zaščita pred prekinitvijo poslovanja, zaščita pred drugimi dejavniki izgube, povezanimi z nefizično škodo, ter zaščita pred kaskadnimi učinki in soodvisnimi nevarnostmi (sekundarne nevarnosti), kaskadnimi učinki medsebojnega delovanja naravnih in tehnoloških nevarnosti ali okvarami kritične infrastrukture.

4.   Sporočanje podatkov

| 4.1 | Ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (642) se znaten delež podatkov o izgubi, povezanih z dejavnostjo zavarovatelja, brezplačno da na voljo enemu ali več javnim organom za namene analitičnih raziskav. Navedeni javni organi navedejo, da bodo podatke uporabljali za boljše prilagajanje podnebnim spremembam s strani družbe v regiji, državi ali mednarodno, zavarovatelj pa zagotavlja podatke na dovolj razdrobljeni ravni, ki omogoča uporabo, ki jo navedejo ustrezni javni organi. |
| --- | --- |

4.1

Ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta (642) se znaten delež podatkov o izgubi, povezanih z dejavnostjo zavarovatelja, brezplačno da na voljo enemu ali več javnim organom za namene analitičnih raziskav. Navedeni javni organi navedejo, da bodo podatke uporabljali za boljše prilagajanje podnebnim spremembam s strani družbe v regiji, državi ali mednarodno, zavarovatelj pa zagotavlja podatke na dovolj razdrobljeni ravni, ki omogoča uporabo, ki jo navedejo ustrezni javni organi.

| 4.2 | Kadar zavarovatelj takih podatkov še ne sporoča javnim organom za zgoraj navedeni namen, navede, da namerava svoje podatke brezplačno dati na voljo zainteresiranim tretjim osebam in pod katerimi pogoji se lahko taki podatki sporočajo. Ta izjava o nameri za sporočanje razpoložljivih podatkov je zlahka dostopna zadevnim javnim organom, med drugim na spletišču zavarovatelja. |
| --- | --- |

4.2

Kadar zavarovatelj takih podatkov še ne sporoča javnim organom za zgoraj navedeni namen, navede, da namerava svoje podatke brezplačno dati na voljo zainteresiranim tretjim osebam in pod katerimi pogoji se lahko taki podatki sporočajo. Ta izjava o nameri za sporočanje razpoložljivih podatkov je zlahka dostopna zadevnim javnim organom, med drugim na spletišču zavarovatelja.

5.   Visoka raven storitev v razmerah po nesreči

Zahtevki v okviru dejavnosti zavarovanja, tako tekoči kot tisti, ki izhajajo iz velikih škodnih dogodkov zaradi podnebnih tveganj, se obdelajo pravično do strank, v skladu z visokimi standardi obravnavanja zahtevkov in pravočasno v skladu z veljavno zakonodajo, pri čemer v okviru nedavnih velikih škodnih dogodkov v zvezi s tem niso bile zaznane pomanjkljivosti. Informacije o postopkih glede dodatnih ukrepov v primeru velikih škodnih dogodkov so javno dostopne.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Dejavnost ne vključuje zavarovanja pridobivanja, shranjevanja, transporta ali proizvodnje fosilnih goriv ali zavarovanja vozil, premoženja ali drugih sredstev, ki so namenjena temu.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Ni relevantno.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Ni relevantno.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Ni relevantno.

10.2.   Pozavarovanje

Opis dejavnosti

Kritje tveganj, ki izhajajo iz nevarnosti, povezanih s podnebjem, iz Dodatka A k tej prilogi, ki jih zavarovatelj cedira pozavarovatelju. Kritje je določeno v pogodbi med zavarovateljem in pozavarovateljem, v kateri so opredeljeni zavarovateljevi produkti (v nadaljnjem besedilu: osnovni produkt), iz katerih izhajajo cedirana tveganja. V pripravo ali sklenitev pogodbe med zavarovateljem in pozavarovateljem je lahko vključen pozavarovalni posrednik (643).

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE K65.20 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Gospodarska dejavnost v tej kategoriji je omogočitvena dejavnost iz člena 11(1)(b) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1.   Vodilna vloga pri modeliranju in oblikovanju cen za podnebna tveganja







  1.1 | Dejavnost pozavarovanja uporablja najsodobnejše tehnike modeliranja, ki:






  (a) | se uporabljajo tako, da v ravni premije ustrezno odražajo izpostavljenost, nevarnost in ranljivost, povezane s tveganji podnebnih sprememb, ter ukrepe imetnika police zavarovatelja za zaščito zavarovanega sredstva ali dejavnosti pred temi tveganji, kadar zavarovatelj pozavarovatelju zagotovi take informacije; |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.   Vodilna vloga pri modeliranju in oblikovanju cen za podnebna tveganja

1.1

Dejavnost pozavarovanja uporablja najsodobnejše tehnike modeliranja, ki:

(a)

se uporabljajo tako, da v ravni premije ustrezno odražajo izpostavljenost, nevarnost in ranljivost, povezane s tveganji podnebnih sprememb, ter ukrepe imetnika police zavarovatelja za zaščito zavarovanega sredstva ali dejavnosti pred temi tveganji, kadar zavarovatelj pozavarovatelju zagotovi take informacije;

| (b) | se ne opirajo samo na zgodovinske trende; |
| --- | --- |

(b)

se ne opirajo samo na zgodovinske trende;

| (c) | vključujejo scenarije, usmerjene v prihodnost. |
| --- | --- |

(c)

vključujejo scenarije, usmerjene v prihodnost.

| 1.2 | Pozavarovatelj javno razkrije, kako se tveganja, ki izhajajo iz nevarnosti, povezanih s podnebjem, upoštevajo v dejavnosti pozavarovanja. |
| --- | --- |

1.2

Pozavarovatelj javno razkrije, kako se tveganja, ki izhajajo iz nevarnosti, povezanih s podnebjem, upoštevajo v dejavnosti pozavarovanja.

2.   Podpiranje razvoja in zagotavljanja omogočitvenih produktov premoženjskega pozavarovanja

| 2.1 | Osnovni produkti dejavnosti pozavarovanja krijejo tveganja, ki izhajajo iz nevarnosti, povezanih s podnebjem, ter na podlagi tveganja in brez poseganja v pravne omejitve glede pogodbenih pogojev in zavarovalnih premij nagrajujejo preventivne ukrepe imetnikov polic zavarovatelja. |
| --- | --- |

2.1

Osnovni produkti dejavnosti pozavarovanja krijejo tveganja, ki izhajajo iz nevarnosti, povezanih s podnebjem, ter na podlagi tveganja in brez poseganja v pravne omejitve glede pogodbenih pogojev in zavarovalnih premij nagrajujejo preventivne ukrepe imetnikov polic zavarovatelja.

| 2.2 | Dejavnost pozavarovanja izpolnjuje eno ali več naslednjih meril:






  (a) | na željo zavarovatelja pozavarovatelj med razvojem osnovnega produkta neposredno ali prek pozavarovalnega posrednika sodeluje z zavarovateljem tako, da:






  (i) | z njim razpravlja o morebitnih rešitvah pozavarovanja, ki jih je pozavarovatelj pripravljen ponuditi v zvezi z navedenim produktom. Končni produkt je dan na trg ob upoštevanju ene od rešitev pozavarovanja, o kateri se je v fazi razvoja produkta razpravljalo s pozavarovateljem; |
| --- | --- | --- | --- |

2.2

Dejavnost pozavarovanja izpolnjuje eno ali več naslednjih meril:

(a)

na željo zavarovatelja pozavarovatelj med razvojem osnovnega produkta neposredno ali prek pozavarovalnega posrednika sodeluje z zavarovateljem tako, da:

(i)

z njim razpravlja o morebitnih rešitvah pozavarovanja, ki jih je pozavarovatelj pripravljen ponuditi v zvezi z navedenim produktom. Končni produkt je dan na trg ob upoštevanju ene od rešitev pozavarovanja, o kateri se je v fazi razvoja produkta razpravljalo s pozavarovateljem;

| (ii) | zagotovi podatke ali druge tehnične nasvete, ki zavarovatelju omogočajo določitev cene za kritje tveganj, ki izhajajo iz nevarnosti, povezanih s podnebjem, in nagrad na podlagi tveganja za preventivne ukrepe imetnikov polic zavarovatelja; |
| --- | --- |

(ii)

zagotovi podatke ali druge tehnične nasvete, ki zavarovatelju omogočajo določitev cene za kritje tveganj, ki izhajajo iz nevarnosti, povezanih s podnebjem, in nagrad na podlagi tveganja za preventivne ukrepe imetnikov polic zavarovatelja;

| (b) | zavarovatelj bi brez sklenjene pogodbe o pozavarovanju ali primerljive pozavarovalne pogodbe verjetno zmanjšal ali prekinil kritje v okviru osnovnega produkta; |
| --- | --- |

(b)

zavarovatelj bi brez sklenjene pogodbe o pozavarovanju ali primerljive pozavarovalne pogodbe verjetno zmanjšal ali prekinil kritje v okviru osnovnega produkta;

| (c) | pozavarovatelj v okviru poslovnega odnosa z zavarovateljem ali pozavarovalnim posrednikom zagotovi podatke ali druge tehnične nasvete ali oboje, ki zavarovatelju omogočajo zagotavljanje kritja tveganj, ki izhajajo iz nevarnosti, povezanih s podnebjem, kritje pa omogoča nagrade na podlagi tveganja za preventivne ukrepe imetnikov polic zavarovatelja. |
| --- | --- |

(c)

pozavarovatelj v okviru poslovnega odnosa z zavarovateljem ali pozavarovalnim posrednikom zagotovi podatke ali druge tehnične nasvete ali oboje, ki zavarovatelju omogočajo zagotavljanje kritja tveganj, ki izhajajo iz nevarnosti, povezanih s podnebjem, kritje pa omogoča nagrade na podlagi tveganja za preventivne ukrepe imetnikov polic zavarovatelja.

| 2.3 | Kadar se pozavarovalni produkt uporablja na ravni portfelja osnovnih produktov, lahko tveganja, ki izhajajo iz nevarnosti, povezanih s podnebjem, in nagrajevanje na podlagi tveganja za preventivne ukrepe imetnikov polic zavarovatelja za namene točke 2.1 krije samo del osnovnih produktov dejavnosti pozavarovanja. V tem primeru lahko pozavarovatelj določi delež pozavarovalnih premij, ki so povezane z navedenimi osnovnimi produkti. |
| --- | --- |

2.3

Kadar se pozavarovalni produkt uporablja na ravni portfelja osnovnih produktov, lahko tveganja, ki izhajajo iz nevarnosti, povezanih s podnebjem, in nagrajevanje na podlagi tveganja za preventivne ukrepe imetnikov polic zavarovatelja za namene točke 2.1 krije samo del osnovnih produktov dejavnosti pozavarovanja. V tem primeru lahko pozavarovatelj določi delež pozavarovalnih premij, ki so povezane z navedenimi osnovnimi produkti.

3.   Inovativne rešitve za pozavarovalno kritje

| 3.1 | Pozavarovalni produkti, ki se prodajajo v okviru dejavnosti pozavarovanja, zagotavljajo kritje za tveganja, ki izhajajo iz nevarnosti, povezanih s podnebjem, kadar je to v skladu z zahtevami in potrebami strank zavarovatelja, ki temeljijo na osnovnih produktih. Taki pozavarovalni produkti ustrezno odražajo nagrade na podlagi tveganja za preventivne ukrepe imetnikov polic zavarovatelja. |
| --- | --- |

3.1

Pozavarovalni produkti, ki se prodajajo v okviru dejavnosti pozavarovanja, zagotavljajo kritje za tveganja, ki izhajajo iz nevarnosti, povezanih s podnebjem, kadar je to v skladu z zahtevami in potrebami strank zavarovatelja, ki temeljijo na osnovnih produktih. Taki pozavarovalni produkti ustrezno odražajo nagrade na podlagi tveganja za preventivne ukrepe imetnikov polic zavarovatelja.

| 3.2 | Glede na zahteve in potrebe posameznih strank zavarovatelja lahko pozavarovalni produkti vključujejo rešitve za prenos specifičnega tveganja, kot so zaščita pred prekinitvijo poslovanja, razširjena zaščita pred prekinitvijo poslovanja, zaščita pred drugimi dejavniki izgube, povezanimi z nefizično škodo, ter zaščita pred kaskadnimi učinki in soodvisnimi nevarnostmi (sekundarne nevarnosti), kaskadnimi učinki medsebojnega delovanja naravnih in tehnoloških nevarnosti ali okvarami kritične infrastrukture. |
| --- | --- |

3.2

Glede na zahteve in potrebe posameznih strank zavarovatelja lahko pozavarovalni produkti vključujejo rešitve za prenos specifičnega tveganja, kot so zaščita pred prekinitvijo poslovanja, razširjena zaščita pred prekinitvijo poslovanja, zaščita pred drugimi dejavniki izgube, povezanimi z nefizično škodo, ter zaščita pred kaskadnimi učinki in soodvisnimi nevarnostmi (sekundarne nevarnosti), kaskadnimi učinki medsebojnega delovanja naravnih in tehnoloških nevarnosti ali okvarami kritične infrastrukture.

4.   Sporočanje podatkov

| 4.1 | Ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 se znaten delež podatkov o izgubi, povezanih z dejavnostjo pozavarovatelja, brezplačno da na voljo enemu ali več javnim organom za namene analitičnih raziskav. Javni organi navedejo, da bodo podatke uporabljali za boljše prilagajanje podnebnim spremembam s strani družbe v regiji, državi ali mednarodno, pozavarovatelj pa zagotavlja podatke na dovolj razdrobljeni ravni, ki omogoča uporabo, ki jo navedejo ustrezni javni organi. |
| --- | --- |

4.1

Ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 se znaten delež podatkov o izgubi, povezanih z dejavnostjo pozavarovatelja, brezplačno da na voljo enemu ali več javnim organom za namene analitičnih raziskav. Javni organi navedejo, da bodo podatke uporabljali za boljše prilagajanje podnebnim spremembam s strani družbe v regiji, državi ali mednarodno, pozavarovatelj pa zagotavlja podatke na dovolj razdrobljeni ravni, ki omogoča uporabo, ki jo navedejo ustrezni javni organi.

| 4.2 | Kadar pozavarovatelj takih podatkov še ne sporoča javnim organom za zgoraj navedeni namen, navede, da namerava svoje podatke brezplačno dati na voljo zainteresiranim tretjim osebam in pod katerimi pogoji se lahko taki podatki sporočajo. Ta izjava o nameri za sporočanje razpoložljivih podatkov je zlahka dostopna zadevnim javnim organom, med drugim na spletišču pozavarovatelja. |
| --- | --- |

4.2

Kadar pozavarovatelj takih podatkov še ne sporoča javnim organom za zgoraj navedeni namen, navede, da namerava svoje podatke brezplačno dati na voljo zainteresiranim tretjim osebam in pod katerimi pogoji se lahko taki podatki sporočajo. Ta izjava o nameri za sporočanje razpoložljivih podatkov je zlahka dostopna zadevnim javnim organom, med drugim na spletišču pozavarovatelja.

5.   Visoka raven storitev v razmerah po nesreči

Zahtevki v okviru dejavnosti pozavarovanja, tako tekoči kot tisti, ki izhajajo iz velikih škodnih dogodkov zaradi tveganj, ki izhajajo iz nevarnosti, povezanih s podnebjem, se obdelajo pravično do strank, v skladu z visokimi standardi obravnavanja zahtevkov in pravočasno v skladu z veljavno zakonodajo, pri čemer v okviru nedavnih velikih škodnih dogodkov v zvezi s tem niso bile zaznane pomanjkljivosti. Pozavarovatelj po potrebi pomaga zavarovatelju ali pozavarovalnemu posredniku pri oceni zahtevkov v zvezi z osnovnim produktom. Informacije o postopkih glede dodatnih ukrepov pozavarovatelja v primeru velikih škodnih dogodkov so javno dostopne.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Dejavnost pozavarovanja ne zajema cesije zavarovanja pridobivanja, shranjevanja, transporta ali proizvodnje fosilnih goriv ali cesije zavarovanja vozil, premoženja ali drugih sredstev, ki so namenjena temu.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Ni relevantno.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Ni relevantno.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Ni relevantno.

11.   IZOBRAŽEVANJE

Opis dejavnosti

Javno ali zasebno izobraževanje na kateri koli ravni ali za kateri koli poklic. Učne ure so lahko ustne ali pisne in se lahko zagotavljajo po radiu, televiziji, internetu ali prek korespondence. Vključuje izobraževanje različnih institucij v rednem šolskem sistemu na različnih ravneh ter programe izobraževanja odraslih in opismenjevanja, vključno z vojaškimi šolami, akademijami in zaporniškimi šolami na ustreznih ravneh.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE P85 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Kadar gospodarska dejavnost v tej kategoriji izpolnjuje merilo za bistven prispevek iz točke 5, je dejavnost omogočitvena dejavnost iz člena 11(1)(b) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (644) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (644) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (645), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (646) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (645), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (646) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (647) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (648); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (647) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (648);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

| 5. | Da bi se dejavnost lahko štela za omogočitveno dejavnost iz člena 11(1)(b) Uredbe (EU) 2020/852, gospodarski subjekt z oceno sedanjih in prihodnjih podnebnih tveganj, vključno z negotovostjo ter na podlagi zanesljivih podatkov, dokaže, da dejavnost zagotavlja tehnologijo, izdelek, storitev, informacije ali prakso oziroma spodbuja njihovo uporabo z enim od naslednjih glavnih ciljev:






  (a) | povečati raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja |
| --- | --- | --- |

5.

Da bi se dejavnost lahko štela za omogočitveno dejavnost iz člena 11(1)(b) Uredbe (EU) 2020/852, gospodarski subjekt z oceno sedanjih in prihodnjih podnebnih tveganj, vključno z negotovostjo ter na podlagi zanesljivih podatkov, dokaže, da dejavnost zagotavlja tehnologijo, izdelek, storitev, informacije ali prakso oziroma spodbuja njihovo uporabo z enim od naslednjih glavnih ciljev:

(a)

povečati raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja

| (b) | prispevati k prizadevanjem za prilagajanje drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti. |
| --- | --- |

(b)

prispevati k prizadevanjem za prilagajanje drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Ni relevantno.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Ni relevantno.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Ni relevantno.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Ni relevantno.

12.   ZDRAVSTVO IN SOCIALNO VARSTVO

12.1.   Socialno varstvo z nastanitvijo

Opis dejavnosti

Zagotavljanje varstva z nastanitvijo v kombinaciji z zdravstveno nego, nadzorom ali drugimi vrstami oskrbe glede na potrebe stanovalcev. Objekti so pomemben del proizvodnega procesa, zagotovljena nega pa je kombinacija zdravstvenih in socialnih storitev, pri čemer so zdravstvene storitve v veliki meri neka oblika storitev zdravstvene nege.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE Q87 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (649) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (649) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (650), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (651) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (650), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (651) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (652) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (653); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (652) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (653);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Ni relevantno.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Ni relevantno.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Vzpostavljen je načrt ravnanja z odpadki, ki zagotavlja (1) varno in okolju prijazno ravnanje z nevarnimi odpadki (zlasti strupenimi ali infektivnimi odpadki) in zdravili ter (2) čim večjo ponovno uporabo ali recikliranje nenevarnih odpadkov, tudi na podlagi pogodbenih dogovorov s partnerji na področju ravnanja z odpadki.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Ni relevantno.

13.   KULTURNE, RAZVEDRILNE IN REKREACIJSKE DEJAVNOSTI

13.1.   Kulturne in razvedrilne dejavnosti

Opis dejavnosti

Kulturne in razvedrilne dejavnosti vključujejo zagotavljanje storitev za izpolnjevanje kulturnih in razvedrilnih interesov strank. To vključuje produkcijo in promocijo predstav v živo, dogodkov ali razstav, namenjenih javnosti, in sodelovanje v njih ter zagotavljanje umetniških, kreativnih ali tehničnih spretnosti za izdelavo umetniških izdelkov in produkcijo predstav v živo. Te dejavnosti ne vključujejo dejavnosti vseh vrst muzejev, botaničnih in živalskih vrtov, ohranjanja zgodovinskih znamenitosti in dejavnosti naravnih rezervatov, dejavnosti iger na srečo in stav ter športnih in drugih dejavnosti za prosti čas.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE R90 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Kadar gospodarska dejavnost v tej kategoriji izpolnjuje merilo za bistven prispevek iz točke 5, je dejavnost omogočitvena dejavnost iz člena 11(1)(b) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (654) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (654) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (655), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (656) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (655), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (656) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (657) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (658); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (657) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (658);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

| 5. | Da bi se dejavnost lahko štela za omogočitveno dejavnost iz člena 11(1)(b) Uredbe (EU) 2020/852, gospodarski subjekt z oceno sedanjih in prihodnjih podnebnih tveganj, vključno z negotovostjo ter na podlagi zanesljivih podatkov, dokaže, da dejavnost zagotavlja tehnologijo, izdelek, storitev, informacije ali prakso oziroma spodbuja njihovo uporabo z enim od naslednjih glavnih ciljev:






  (a) | povečati raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja |
| --- | --- | --- |

5.

Da bi se dejavnost lahko štela za omogočitveno dejavnost iz člena 11(1)(b) Uredbe (EU) 2020/852, gospodarski subjekt z oceno sedanjih in prihodnjih podnebnih tveganj, vključno z negotovostjo ter na podlagi zanesljivih podatkov, dokaže, da dejavnost zagotavlja tehnologijo, izdelek, storitev, informacije ali prakso oziroma spodbuja njihovo uporabo z enim od naslednjih glavnih ciljev:

(a)

povečati raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja

| (b) | prispevati k prizadevanjem za prilagajanje drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti. |
| --- | --- |

(b)

prispevati k prizadevanjem za prilagajanje drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Ni relevantno.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Ni relevantno.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Ni relevantno.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Ni relevantno.

13.2.   Dejavnosti knjižnic, arhivov, muzejev in druge kulturne dejavnosti

Opis dejavnosti

Dejavnosti knjižnic, arhivov, muzejev in druge kulturne dejavnosti vključujejo dejavnosti knjižnic in arhivov, dejavnosti vseh vrst muzejev, botaničnih in živalskih vrtov, upravljanje zgodovinskih znamenitosti in dejavnosti naravnih rezervatov. Te dejavnosti vključujejo tudi ohranjanje in razstavljanje predmetov, območij in naravnih znamenitosti zgodovinskega, kulturnega ali izobraževalnega pomena, vključno z območji svetovne dediščine. Te dejavnosti ne vključujejo športnih in drugih dejavnosti za prosti čas, kot je upravljanje kopališč in rekreacijskih parkov.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE R91 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Kadar gospodarska dejavnost v tej kategoriji izpolnjuje merilo za bistven prispevek iz točke 5, je dejavnost omogočitvena dejavnost iz člena 11(1)(b) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (659) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (659) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (660), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (661) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (660), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (661) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (662) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (663); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (662) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (663);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

| 5. | Da bi se dejavnost lahko štela za omogočitveno dejavnost iz člena 11(1)(b) Uredbe (EU) 2020/852, gospodarski subjekt z oceno sedanjih in prihodnjih podnebnih tveganj, vključno z negotovostjo ter na podlagi zanesljivih podatkov, dokaže, da dejavnost zagotavlja tehnologijo, izdelek, storitev, informacije ali prakso oziroma spodbuja njihovo uporabo z enim od naslednjih glavnih ciljev:






  (a) | povečati raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja |
| --- | --- | --- |

5.

Da bi se dejavnost lahko štela za omogočitveno dejavnost iz člena 11(1)(b) Uredbe (EU) 2020/852, gospodarski subjekt z oceno sedanjih in prihodnjih podnebnih tveganj, vključno z negotovostjo ter na podlagi zanesljivih podatkov, dokaže, da dejavnost zagotavlja tehnologijo, izdelek, storitev, informacije ali prakso oziroma spodbuja njihovo uporabo z enim od naslednjih glavnih ciljev:

(a)

povečati raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja

| (b) | prispevati k prizadevanjem za prilagajanje drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti. |
| --- | --- |

(b)

prispevati k prizadevanjem za prilagajanje drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Ni relevantno.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Ni relevantno.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Ni relevantno.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Ni relevantno.

13.3.   Dejavnosti produkcije filmov, video filmov in televizijskih oddaj ter snemanja in izdajanja zvočnih zapisov in muzikalij

Opis dejavnosti

Dejavnosti produkcije filmov, video filmov in televizijskih oddaj ter snemanja in izdajanja zvočnih zapisov in muzikalij vključujejo produkcijo filmov za javno in zaprto predvajanje na filmu, videokaseti ali disku za neposredno predvajanje v kinematografih ali za predvajanje na televiziji, podporne dejavnosti, kot so montiranje, rezanje ali sinhronizacija filmov, distribucijo filmov in druge filmske produkcije drugim industrijam ter projekcijo filmov ali druge filmske produkcije. Vključena sta tudi nakup in prodaja distribucijskih pravic za filme ali drugo filmsko produkcijo. Te dejavnosti vključujejo tudi dejavnosti snemanja zvočnih zapisov, vključno s produkcijo izvirnih zvočnih zapisov, njihovo izdajo, promocijo in distribucijo, izdajanjem muzikalij ter dejavnostmi storitev snemanja v studiu ali drugje.

Gospodarske dejavnosti v tej kategoriji so lahko povezane s kodo NACE J59 v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti, vzpostavljeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006.

Kadar gospodarska dejavnost v tej kategoriji izpolnjuje merilo za bistven prispevek iz točke 5, je dejavnost omogočitvena dejavnost iz člena 11(1)(b) Uredbe (EU) 2020/852, če izpolnjuje tehnična merila za pregled iz tega oddelka.

Tehnična merila za pregled

| Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam |
| --- |
| 1. | Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost. |

Bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam

1.

Gospodarska dejavnost je izvedla fizične in nefizične rešitve (v nadaljnjem besedilu: prilagoditvene rešitve), ki bistveno zmanjšujejo najpomembnejša fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za to dejavnost.

| 2. | Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:






  (a) | pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem; |
| --- | --- | --- |

2.

Izmed tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, so bila z izvedbo zanesljive ocene podnebnih tveganj in ranljivosti opredeljena fizična podnebna tveganja, ki so pomembna za zadevno dejavnost, in sicer z naslednjimi koraki:

(a)

pregledom dejavnosti za ugotovitev, katera fizična podnebna tveganja s seznama v Dodatku A k tej prilogi bi lahko vplivala na uspešnost gospodarske dejavnosti med njenim pričakovanim trajanjem;

| (b) | kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost; |
| --- | --- |

(b)

kadar se oceni, da dejavnost ogroža eno ali več fizičnih podnebnih tveganj, navedenih v Dodatku A k tej prilogi, oceno podnebnih tveganj in ranljivosti, da se oceni pomembnost fizičnih podnebnih tveganj za gospodarsko dejavnost;

| (c) | oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje. |
| --- | --- |

(c)

oceno prilagoditvenih rešitev, ki lahko zmanjšajo opredeljeno fizično podnebno tveganje.

Ocena podnebnih tveganj in ranljivosti je sorazmerna z obsegom dejavnosti in njenim pričakovanim trajanjem, tako da:

| (a) | se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

se za dejavnosti, za katere se pričakuje, da bodo trajale manj kot 10 let, ocena izvede, in sicer vsaj z uporabo podnebnih projekcij v najmanjšem primernem obsegu;

| (b) | se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (664) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe. |
| --- | --- |

(b)

se za vse druge dejavnosti ocena izvede z uporabo najsodobnejših podnebnih projekcij z najvišjo ravnjo podobnosti, ki je na voljo, za obstoječi razpon prihodnjih scenarijev (664) v skladu s pričakovanim trajanjem dejavnosti, vključno z vsaj 10- do 30-letnimi scenariji podnebnih projekcij za večje naložbe.

| 3. | Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (665), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (666) ali plačljivimi modeli. |
| --- | --- |

3.

Podnebne projekcije in presoja vplivov temeljijo na dobri praksi in razpoložljivih smernicah ter upoštevajo najsodobnejša znanstvena dognanja v zvezi z analizo ranljivosti in tveganja ter povezanimi metodologijami v skladu z najnovejšimi poročili Medvladnega panela za podnebne spremembe (665), strokovno pregledanimi znanstvenimi publikacijami ter odprtokodnimi (666) ali plačljivimi modeli.

| 4. | Izvedene prilagoditvene rešitve:






  (a) | ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja; |
| --- | --- | --- |

4.

Izvedene prilagoditvene rešitve:

(a)

ne vplivajo škodljivo na prizadevanja za prilagajanje ali raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja;

| (b) | dajejo prednost sonaravnim rešitvam (667) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (668); |
| --- | --- |

(b)

dajejo prednost sonaravnim rešitvam (667) ali se v največji možni meri opirajo na modro ali zeleno infrastrukturo (668);

| (c) | so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja; |
| --- | --- |

(c)

so skladne z lokalnimi, sektorskimi, regionalnimi ali nacionalnimi načrti in strategijami prilagajanja;

| (d) | se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

(d)

se spremljajo in merijo glede na vnaprej določene kazalnike, kadar ti kazalniki niso izpolnjeni, pa se obravnava možnost popravljalnih ukrepov;

| (e) | kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost. |
| --- | --- |

(e)

kadar je izvedena rešitev fizična in obsega dejavnost, za katero so bila v tej prilogi določena tehnična merila za pregled, rešitev izpolnjuje tehnična merila za pregled v zvezi z nebistvenim škodovanjem za to dejavnost.

| 5. | Da bi se dejavnost lahko štela za omogočitveno dejavnost iz člena 11(1)(b) Uredbe (EU) 2020/852, gospodarski subjekt z oceno sedanjih in prihodnjih podnebnih tveganj, vključno z negotovostjo ter na podlagi zanesljivih podatkov, dokaže, da dejavnost zagotavlja tehnologijo, izdelek, storitev, informacije ali prakso oziroma spodbuja njihovo uporabo z naslednjimi glavnimi cilji:






  (a) | povečati raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja ali |
| --- | --- | --- |

5.

Da bi se dejavnost lahko štela za omogočitveno dejavnost iz člena 11(1)(b) Uredbe (EU) 2020/852, gospodarski subjekt z oceno sedanjih in prihodnjih podnebnih tveganj, vključno z negotovostjo ter na podlagi zanesljivih podatkov, dokaže, da dejavnost zagotavlja tehnologijo, izdelek, storitev, informacije ali prakso oziroma spodbuja njihovo uporabo z naslednjimi glavnimi cilji:

(a)

povečati raven odpornosti drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti na fizična podnebna tveganja ali

| (b) | prispevati k prizadevanjem za prilagajanje drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti. |
| --- | --- |

(b)

prispevati k prizadevanjem za prilagajanje drugih ljudi, narave, kulturne dediščine, sredstev in drugih gospodarskih dejavnosti.

Nebistveno škodovanje

| (1) | Blažitev podnebnih sprememb |
| --- | --- |

(1)

Blažitev podnebnih sprememb

Ni relevantno.

| (3) | Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov |
| --- | --- |

(3)

Trajnostna raba ter varstvo vodnih in morskih virov

Ni relevantno.

| (4) | Prehod na krožno gospodarstvo |
| --- | --- |

(4)

Prehod na krožno gospodarstvo

Ni relevantno.

| (5) | Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja |
| --- | --- |

(5)

Preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja

Ni relevantno.

| (6) | Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov |
| --- | --- |

(6)

Varstvo in obnova biotske raznovrstnosti in ekosistemov

Ni relevantno.

---

(1)  Osnovanje gozda z zasaditvijo ali namernim sejanjem na zemljišču, ki dotlej ni bilo opredeljeno kot gozd, vključuje spremembo rabe zemljišča iz negozdnega v gozdno (Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo: Globalna ocena gozdnih virov za leto 2020 – Izrazi in opredelitev pojmov (FAO Global Forest Resources Assessment 2020. Terms and definitions) (različica z dne 4. junija 2021: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf)).

(2)  Zemljišče, katerega površina presega 0,5 hektara, z drevesi, ki so višja od 5 metrov, in zastrtostjo, večjo od 10 %, ali drevesi, ki lahko navedene mejne vrednosti dosežejo in situ. Ne vključuje zemljišč, ki so pretežno v kmetijski ali urbani rabi, Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo: Globalna ocena gozdnih virov za leto 2020 – Izrazi in opredelitev pojmov (FAO Global Forest Resources Assessment 2020. Terms and definitions) (različica z dne 4. junija 2021: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(3)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(4)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(5)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(6)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(7)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(8)  Zemljišča z veliko zalogo ogljika pomenijo mokrišča, vključno s šotišči, in nepretrgana gozdnata območja v smislu člena 29(4)(a), (b) in (c) Direktive (EU) 2018/2001.

(9)  Gozdno območje, za katero obstaja dolgoročni (najmanj desetletni) dokumentirani načrt za gospodarjenje, ki je namenjen opredelitvi ciljev gospodarjenja in se redno pregleduje, Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo: Globalna ocena gozdnih virov za leto 2020 – Izrazi in opredelitev pojmov (FAO Global Forest Resources Assessment 2020. Terms and definitions) (različica z dne 4. junija 2021: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(10)  Vključno z analizo (i) dolgoročne trajnostnosti gozdnih virov ter (ii) vplivov/pritiskov na ohranjanje habitatov, raznolikost povezanih habitatov in pogojevanje spravila za zmanjšanje vplivov na tla.

(11)  Vseevropske smernice za pogozdovanje in ponovno pogozdovanje Forest Europe s posebnim poudarkom na določbah UNFCCC, sprejete na sestanku Ministrske konference o varstvu gozdov v Evropi, ki je na ravni strokovnjakov potekal 12. in 13. novembra 2008, in s strani urada PEBLDS v imenu sveta PEBLDS 4. novembra 2008 (različica z dne 4. junija 2021: https://www.foresteurope.org/docs/other_meetings/2008/Geneva/Guidelines_Aff_Ref_ADOPTED.pdf).

(12)  Zemljišča z veliko zalogo ogljika pomenijo mokrišča, vključno s šotišči, in nepretrgana gozdnata območja v smislu člena 29(4)(a), (b) in (c) Direktive (EU) 2018/2001.

(13)  
  „Območje izvora“ pomeni geografsko opredeljeno območje, s katerega izvirajo surovine gozdne biomase, s katerega so na voljo zanesljive in neodvisne informacije ter kjer so pogoji dovolj homogeni, da se lahko ocenijo tveganja glede trajnostnih značilnosti gozdne biomase in njenih značilnosti glede zakonitosti.

(14)  S katero se v Uniji izvaja Stockholmska konvencija o obstojnih organskih onesnaževalih (UL L 209, 31.7.2006, str. 3).

(15)  Priporočila SZO za razvrščanje pesticidov po nevarnosti (različica iz leta 2019) (različica z dne 4. junija 2021: https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/332193/9789240005662-eng.pdf?ua=1).

(16)  Obnova gozdov vključuje:

| — | sanacijo, kar pomeni obnovo želenih vrst, struktur ali procesov v obstoječem ekosistemu; |
| --- | --- |

—

sanacijo, kar pomeni obnovo želenih vrst, struktur ali procesov v obstoječem ekosistemu;

| — | rekonstrukcijo, kar pomeni obnovo avtohtonih rastlin na zemljišču, ki se uporablja v druge namene; |
| --- | --- |

—

rekonstrukcijo, kar pomeni obnovo avtohtonih rastlin na zemljišču, ki se uporablja v druge namene;

| — | pridobitev, kar pomeni obnovo močno degradiranega zemljišča brez vegetacije; |
| --- | --- |

—

pridobitev, kar pomeni obnovo močno degradiranega zemljišča brez vegetacije;

| — | najskrajnejše nadomestitev, pri čemer so vrste, ki so slabo prilagojene na določeno lokacijo in ne morejo migrirati, ob hitrem spreminjanju podnebja nadomeščene z vnesenimi vrstami. |
| --- | --- |

—

najskrajnejše nadomestitev, pri čemer so vrste, ki so slabo prilagojene na določeno lokacijo in ne morejo migrirati, ob hitrem spreminjanju podnebja nadomeščene z vnesenimi vrstami.

Modul obnove gozdov – Nabor orodij za trajnostno gospodarjenje z gozdovi (Forest restoration module. In Sustainable Forest Management (SFM) Toolbox) (različica z dne 4. junija 2021: http://www.fao.org/sustainable-forest-management/toolbox/modules/forest-restoration/basic-knowledge/en/).

(17)  Ekološka obnova (tudi obnova ekosistema):

| — | proces vračanja ekosistema v naravno strukturo in funkcijo pred motnjo; |
| --- | --- |

—

proces vračanja ekosistema v naravno strukturo in funkcijo pred motnjo;

| — | proces pomoči pri okrevanju ekosistema, ki je bil degradiran, poškodovan ali uničen; |
| --- | --- |

—

proces pomoči pri okrevanju ekosistema, ki je bil degradiran, poškodovan ali uničen;

| — | proces namerne spremembe zemljišča za vzpostavitev opredeljenega, avtohtonega ekosistema. Cilj tega postopka je posnemati strukturo, funkcijo, raznolikost in dinamiko določenega ekosistema; |
| --- | --- |

—

proces namerne spremembe zemljišča za vzpostavitev opredeljenega, avtohtonega ekosistema. Cilj tega postopka je posnemati strukturo, funkcijo, raznolikost in dinamiko določenega ekosistema;

| — | človeško posredovanje za pospešitev okrevanja poškodovanih habitatov ali obnovitev ekosistemov čim bliže njihovemu stanju pred motnjo. |
| --- | --- |

—

človeško posredovanje za pospešitev okrevanja poškodovanih habitatov ali obnovitev ekosistemov čim bliže njihovemu stanju pred motnjo.

Najpogosteje uporabljene opredelitve/opisi ključnih pojmov, povezanih z obnovo ekosistema. 11. konferenca pogodbenic Konvencije o biotski raznovrstnosti (Most used definitions/descriptions of key terms related to ecosystem restoration. 11th conference of the Parties to the Convention on Biological Diversity). 2012. UNEP/CBD/COP/11/INF/19 (različica z dne 4. junija 2021: https://www.cbd.int/doc/meetings/cop/cop-11/information/cop-11-inf-19-en.pdf).

(18)  Sanacija gozdov je proces ponovne vzpostavitve zmogljivosti gozda za ponovno zagotavljanje dobrin in storitev, kadar stanje saniranega gozda ni enako njegovemu stanju pred degradacijo.

Najpogosteje uporabljene opredelitve/opisi ključnih pojmov, povezanih z obnovo ekosistema. 11. konferenca pogodbenic Konvencije o biotski raznovrstnosti (Most used definitions/descriptions of key terms related to ecosystem restoration. 11th conference of the Parties to the Convention on Biological Diversity). 2012. UNEP/CBD/COP/11/INF/19 (različica z dne 4. junija 2021: https://www.cbd.int/doc/meetings/cop/cop-11/information/cop-11-inf-19-en.pdf).

(19)  Ponovno osnovanje gozda z zasaditvijo in/ali namernim sejanjem na zemljišču, opredeljenem kot gozd.

Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo: Globalna ocena gozdnih virov za leto 2020 – Izrazi in opredelitev pojmov (FAO Global Forest Resources Assessment 2020. Terms and definitions) (različica z dne 4. junija 2021: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(20)  Gozdovi, sestavljeni predvsem iz dreves, ki so zasajena z naravnim obnavljanjem.

Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo: Globalna ocena gozdnih virov za leto 2020 – Izrazi in opredelitev pojmov (FAO Global Forest Resources Assessment 2020. Terms and definitions) (različica z dne 4. junija 2021: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(21)  Ekstremni vremenski dogodek je dogodek, ki se redko zgodi na določenem kraju in v določenem obdobju leta. Opredelitve pojma „redek“ se razlikujejo, vendar so ekstremni vremenski dogodki običajno tako redki kot ali redkejši od 10. ali 90. percentila funkcije verjetnostne gostote, ki se oceni na podlagi opazovanja. Lastnosti ekstremnega vremena se lahko glede na svojo naravo v absolutnem smislu razlikujejo glede na kraj. Kadar vzorec ekstremnega vremena vztraja nekaj časa, na primer eno sezono, se lahko razvrsti kot ekstremni podnebni dogodek, zlasti če povzroči povprečje ali celoto, ki je sama po sebi ekstremna (npr. sušo ali močno deževje vso sezono). Glej IPCC, 2018: Priloga I: Glosar (različica z dne 4. junija 2021: https://www.ipcc.ch/sr15/chapter/glossary/).

(22)  Vsak nenadzorovan požar v vegetaciji, ki zahteva odločitev ali ukrep za pogasitev, Evropski glosar požarov v naravi in gozdnih požarov, 2012, ki je nastal v okviru Evropske mreže za gozdne požare, tj. projekta EUFOFINET, kot dela programa INTERREG IVC (različica z dne 4. junija 2021: https://www.ctif.org/index.php/library/european-glossary-wildfires-and-forest-fires).

(23)  Zemljišče, katerega površina presega 0,5 hektara, z drevesi, ki so višja od 5 metrov, in zastrtostjo, večjo od 10 %, ali drevesi, ki lahko navedene mejne vrednosti dosežejo in situ. Ne vključuje zemljišč, ki so pretežno v kmetijski ali urbani rabi, Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo: Globalna ocena gozdnih virov za leto 2020 – Izrazi in opredelitev pojmov (FAO Global Forest Resources Assessment 2020. Terms and definitions) (različica z dne 4. junija 2021: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(24)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(25)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(26)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(27)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(28)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(29)  Gozdno območje, za katero obstaja dolgoročni (najmanj desetletni) dokumentirani načrt za gospodarjenje, ki je namenjen opredelitvi ciljev gospodarjenja in se redno pregleduje.

Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo: Globalna ocena gozdnih virov za leto 2020 – Izrazi in opredelitev pojmov (FAO Global Forest Resources Assessment 2020. Terms and definitions) (različica z dne 4. junija 2021: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(30)  Vključno z analizo (i) dolgoročne trajnostnosti gozdnih virov, (ii) vplivov/pritiskov na ohranjanje habitatov, raznolikost povezanih habitatov in pogojevanje spravila za zmanjšanje vplivov na tla.

(31)  Upravljanje in uporaba gozdov in gozdnih zemljišč na način in v obsegu, ki ohranjata njihovo biotsko raznovrstnost, produktivnost, sposobnost obnavljanja, vitalnost in zmožnost, da zdaj in v prihodnje izpolnjujejo ustrezne ekološke, gospodarske in socialne funkcije na lokalni, nacionalni in svetovni ravni ter ki ne povzročata škode drugim ekosistemom.

Resolucija H1 – Splošne smernice za trajnostno upravljanje gozdov v Evropi, druga ministrska konferenca o zaščiti gozdov v Evropi (Forest Europe), 16. in 17. junij 1993, Helsinki, Finska (različica z dne 4. junija 2021: https://www.foresteurope.org/docs/MC/MC_helsinki_resolutionH1.pdf).

(32)  Priloga 2 k Resoluciji L2. Vseevropske smernice na operativni ravni za trajnostno gospodarjenje z gozdovi, tretja ministrska konferenca o varovanju gozdov v Evropi, 2.–4. junij 1998, Lizbona, Portugalska (različica z dne 4. junija 2021: https://foresteurope.org/wp-content/uploads/2016/10/MC_lisbon_resolutionL2_with_annexes.pdf#page=18).

(33)  Zemljišča z veliko zalogo ogljika pomenijo mokrišča, vključno s šotišči, in nepretrgana gozdnata območja v smislu člena 29(4)(a), (b) in (c) Direktive (EU) 2018/2001.

(34)  
  „Območje izvora“ pomeni geografsko opredeljeno območje, s katerega izvirajo surovine gozdne biomase, s katerega so na voljo zanesljive in neodvisne informacije ter kjer so pogoji dovolj homogeni, da se lahko ocenijo tveganja glede trajnostnih značilnosti gozdne biomase in njenih značilnosti glede zakonitosti.

(35)  S katero se v Uniji izvaja Stockholmska konvencija o obstojnih organskih onesnaževalih (UL L 209, 31.7.2006, str. 3).

(36)  Zemljišče, katerega površina presega 0,5 hektara, z drevesi, ki so višja od 5 metrov, in zastrtostjo, večjo od 10 %, ali drevesi, ki lahko navedene mejne vrednosti dosežejo in situ. Ne vključuje zemljišč, ki so pretežno v kmetijski ali urbani rabi, Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo: Globalna ocena gozdnih virov za leto 2020 – Izrazi in opredelitev pojmov (FAO Global Forest Resources Assessment 2020. Terms and definitions) (različica z dne 4. junija 2021: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(37)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(38)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(39)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(40)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(41)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(42)  Gozdno območje, za katero obstaja dolgoročni (najmanj desetletni) dokumentirani načrt za gospodarjenje, ki je namenjen opredelitvi ciljev gospodarjenja in se redno pregleduje.

Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo: Globalna ocena gozdnih virov za leto 2020 – Izrazi in opredelitev pojmov (FAO Global Forest Resources Assessment 2020. Terms and definitions) (različica z dne 4. junija 2021: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(43)  Vključno z analizo (i) dolgoročne trajnostnosti gozdnih virov, (ii) vplivov/pritiskov na ohranjanje habitatov, raznolikost povezanih habitatov in pogojevanje spravila za zmanjšanje vplivov na tla.

(44)  Upravljanje in uporaba gozdov in gozdnih zemljišč na način in v obsegu, ki ohranjata njihovo biotsko raznovrstnost, produktivnost, sposobnost obnavljanja, vitalnost in zmožnost, da zdaj in v prihodnje izpolnjujejo ustrezne ekološke, gospodarske in socialne funkcije na lokalni, nacionalni in svetovni ravni, ter ki ne povzročata škode drugim ekosistemom.

Resolucija H1 – Splošne smernice za trajnostno upravljanje gozdov v Evropi, druga ministrska konferenca o zaščiti gozdov v Evropi (Forest Europe), 16. in 17. junij 1993, Helsinki, Finska (različica z dne 4. junija 2021: https://www.foresteurope.org/docs/MC/MC_helsinki_resolutionH1.pdf).

(45)  Priloga 2 k Resoluciji L2. Vseevropske smernice na operativni ravni za trajnostno gospodarjenje z gozdovi, tretja ministrska konferenca o varovanju gozdov v Evropi, 2.–4. junij 1998, Lizbona, Portugalska (različica z dne 4. junija 2021:

https://foresteurope.org/wp-content/uploads/2016/10/MC_lisbon_resolutionL2_with_annexes.pdf#page=18).

(46)  Zemljišča z veliko zalogo ogljika pomenijo mokrišča, vključno s šotišči, in nepretrgana gozdnata območja v smislu člena 29(4)(a), (b) in (c) Direktive (EU) 2018/2001.

(47)  
  „Območje izvora“ pomeni geografsko opredeljeno območje, s katerega izvirajo surovine gozdne biomase, s katerega so na voljo zanesljive in neodvisne informacije ter kjer so pogoji dovolj homogeni, da se lahko ocenijo tveganja glede trajnostnih značilnosti gozdne biomase in njenih značilnosti glede zakonitosti.

(48)  S katero se v Uniji izvaja Stockholmska konvencija o obstojnih organskih onesnaževalih (UL L 209, 31.7.2006, str. 3).

(49)  Priporočila SZO za razvrščanje pesticidov po nevarnosti (različica iz leta 2019) (različica z dne 4. junija 2021: https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/332193/9789240005662-eng.pdf?ua=1).

(50)  Zemljišče, katerega površina presega 0,5 hektara, z drevesi, ki so višja od 5 metrov, in zastrtostjo, večjo od 10 %, ali drevesi, ki lahko navedene mejne vrednosti dosežejo in situ. Ne vključuje zemljišč, ki so pretežno v kmetijski ali urbani rabi, Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo: Globalna ocena gozdnih virov za leto 2020 – Izrazi in opredelitev pojmov (FAO Global Forest Resources Assessment 2020. Terms and definitions) (različica z dne 4. junija 2021: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(51)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(52)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(53)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(54)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(55)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(56)  Gozdno območje, za katero obstaja dolgoročni (najmanj desetletni) dokumentirani načrt za gospodarjenje, ki je namenjen opredelitvi ciljev gospodarjenja in se redno pregleduje, Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo: Globalna ocena gozdnih virov za leto 2020 – Izrazi in opredelitev pojmov (FAO Global Forest Resources Assessment 2020. Terms and definitions) (različica z dne 4. junija 2021: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(57)  Glavni opredeljeni cilj gospodarjenja, dodeljen enoti za gospodarjenje (Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo: Globalna ocena gozdnih virov za leto 2020 – Izrazi in opredelitev pojmov (FAO Global Forest Resources Assessment 2020. Terms and definitions) (različica z dne 4. junija 2021: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(58)  Gozd, v katerem je cilj gospodarjenja varstvo tal in vode. (Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo: Globalna ocena gozdnih virov za leto 2020 – Izrazi in opredelitev pojmov (FAO Global Forest Resources Assessment 2020. Terms and definitions) (različica z dne 4. junija 2021: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(59)  Gozd, v katerem je cilj gospodarjenja ohranjanje biološke raznovrstnosti. Med drugim vključuje območja, določena za ohranjanje biotske raznovrstnosti na zavarovanih območjih. (Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo: Globalna ocena gozdnih virov za leto 2020 – Izrazi in opredelitev pojmov (FAO Global Forest Resources Assessment 2020. Terms and definitions) (različica z dne 4. junija 2021: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf)).

(60)  Gozd, v katerem so cilj gospodarjenja socialne vloge. (Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo: Globalna ocena gozdnih virov za leto 2020 – Izrazi in opredelitev pojmov (FAO Global Forest Resources Assessment 2020. Terms and definitions) (različica z dne 4. junija 2021: http://www.fao.org/3/I8661EN/i8661en.pdf).

(61)  Upravljanje in uporaba gozdov in gozdnih zemljišč na način in v obsegu, ki ohranjata njihovo biotsko raznovrstnost, produktivnost, sposobnost obnavljanja, vitalnost in zmožnost, da zdaj in v prihodnje izpolnjujejo ustrezne ekološke, gospodarske in socialne funkcije na lokalni, nacionalni in svetovni ravni ter ki ne povzročata škode drugim ekosistemom.

Resolucija H1 – Splošne smernice za trajnostno upravljanje gozdov v Evropi, druga ministrska konferenca o zaščiti gozdov v Evropi (Forest Europe), 16. in 17. junij 1993, Helsinki, Finska (različica z dne 4. junija 2021: https://www.foresteurope.org/docs/MC/MC_helsinki_resolutionH1.pdf).

(62)  Priloga 2 k Resoluciji L2. Vseevropske smernice na operativni ravni za trajnostno gospodarjenje z gozdovi, tretja ministrska konferenca o varovanju gozdov v Evropi, 2.–4. junij 1998, Lizbona, Portugalska (različica z dne 4. junija 2021: https://foresteurope.org/wp-content/uploads/2016/10/MC_lisbon_resolutionL2_with_annexes.pdf#page=18).

(63)  Zemljišča z veliko zalogo ogljika pomenijo mokrišča, vključno s šotišči, in nepretrgana gozdnata območja v smislu člena 29(4)(a), (b) in (c) Direktive (EU) 2018/2001.

(64)  
  „Območje izvora“ pomeni geografsko opredeljeno območje, s katerega izvirajo surovine gozdne biomase, s katerega so na voljo zanesljive in neodvisne informacije ter kjer so pogoji dovolj homogeni, da se lahko ocenijo tveganja glede trajnostnih značilnosti gozdne biomase in njenih značilnosti glede zakonitosti.

(65)  S katero se v Uniji izvaja Stockholmska konvencija o obstojnih organskih onesnaževalih (UL L 209, 31.7.2006, str. 3).

(66)  Priporočila SZO za razvrščanje pesticidov po nevarnosti (različica iz leta 2019) (različica z dne 4. junija 2021: https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/332193/9789240005662-eng.pdf?ua=1).

(67)  
  „Mokrišča vključujejo veliko različnih celinskih habitatov, kot so močvirja, mokra travinja in šotišča, poplavne ravnice, reke in jezera ter obalna območja, kot so slana močvirja, mangrove, bibavične muljaste plitvine in dno z morsko travo ter koralni grebeni in druga morska območja, ki ob oseki niso globlja od šestih metrov, ter mokrišča, ki jih je ustvaril človek, kot so jezovi, vodni zbiralniki, riževa polja ter bazeni in lagune za čiščenje odpadnih voda.“ Uvod v Ramsarsko konvencijo o mokriščih, 7. izdaja (prej Priročnik za Ramsarsko konvencijo). Sekretariat Ramsarske konvencije, Gland, Švica.

(68)  Šotišča so ekosistemi s šotnimi tlemi. Šota vsebuje vsaj 30 % odmrlih, delno razpadlih ostankov rastlin, ki se nalagajo na določenem kraju, nasičenem z vodo, in pogosto v kislih pogojih. Resolucija XIII.12 – Smernice za prepoznavanje šotišč kot mokrišč, ki so mednarodnega pomena (območja Ramsarske konvencije), za uravnavanje globalnih podnebnih sprememb kot dodatni argument k obstoječim merilom iz Ramsarske konvencije, sprejete 21.–29. oktobra 2018.

(69)  Ramsarska konvencija o mokriščih, ki so mednarodnega pomena, zlasti kot habitati vodnih ptic (različica z dne 4. junija 2021: https://www.ramsar.org/sites/default/files/documents/library/current_convention_text_e.pdf).

(70)  Sporočilo Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 29. maja 1995 o preudarni uporabi in ohranjanju mokrišč, COM(95) 189 final.

(71)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(72)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(73)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(74)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(75)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(76)  S katero se v Uniji izvaja Stockholmska konvencija o obstojnih organskih onesnaževalih (UL L 209, 31.7.2006, str. 3).

(77)  Priporočila SZO za razvrščanje pesticidov po nevarnosti (različica iz leta 2019) (različica z dne 4. junija 2021: https://apps.who.int/iris/bitstream/handle/10665/332193/9789240005662-eng.pdf?ua=1).

(78)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(79)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(80)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(81)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(82)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(83)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(84)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(85)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(86)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(87)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(88)  Za točke (j) do (m) so merila, povezana z naknadnim opremljanjem, zajeta v oddelkih 6.9 in 6.12 te priloge.

(89)  Iz člena 4(1)(a) Uredbe (EU) 2018/858.

(90)  Iz točke 3 dela C Priloge I k Uredbi (EU) 2018/858.

(91)  Do 31. decembra 2022 Euro VI, razred E, kot je določeno v Uredbi (ES) št. 595/2009.

(92)  Kot je določeno v členu 4(1)(a) in (b) Uredbe (EU) 2018/858.

(93)  Kot so opredeljena v členu 4 Uredbe (EU) št. 168/2013.

(94)  Operativni kazalnik energijske učinkovitosti je opredeljen kot razmerje mase CO2, izpuščenega na enoto opravljene prevozne dejavnosti. To je reprezentativna vrednost energijske učinkovitosti delovanja ladje v povezanem časovnem obdobju, ki pomeni splošni vzorec trgovanja plovila. Smernice o tem, kako izračunati ta kazalnik, so v dokumentu MEPC.1/Circ. 684 IMO.

(95)  Projektni indeks energijske učinkovitosti (različica z dne 4. junija 2021: http://www.imo.org/fr/MediaCentre/HotTopics/GHG/Pages/EEDI.aspx).

(96)  Kot je bilo dogovorjeno na 74. zasedanju odbora za varstvo morskega okolja Mednarodne pomorske organizacije.

(97)  Goriva, ki izpolnjujejo tehnična merila za pregled iz oddelkov 3.10 in 4.13 te priloge.

(98)  Goriva, ki izpolnjujejo tehnična merila za pregled iz oddelkov 3.10 in 4.13 te priloge.

(99)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(100)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(101)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(102)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(103)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(104)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(105)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(106)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(107)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(108)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(109)  Kadar je to ustrezno, se U-vrednost izračuna v skladu z veljavnimi standardi, npr. EN ISO 10077-1:2017 (okna in vrata), EN ISO 12631:2017 (obešene fasade) in EN ISO 6946:2017 (druge gradbene komponente in elementi).

(110)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(111)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(112)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(113)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(114)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(115)  Standard ISO 14067:2018, Toplogredni plini – Ogljični odtis izdelkov – Zahteve in smernice za merjenje (https://www.iso.org/standard/71206.html).

(116)  Standard ISO 14064-1:2018, Toplogredni plini – 1. del: Specifikacija z navodilom za količinsko določanje in poročanje o emisijah in odstranjevanju toplogrednih plinov na ravni organizacije (različica z dne 4. junija 2021: https://www.iso.org/standard/66453.html).

(117)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(118)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(119)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(120)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(121)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(122)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(123)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(124)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(125)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(126)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(127)  Izračunane v skladu z Uredbo (EU) 2019/331.

(128)  Kar odraža mediano obratov v letih 2016 in 2017 (t ekvivalenti CO2/t) na podlagi podatkov, zbranih v okviru sprejemanja Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/447, določeno na podlagi preverjenih informacij o učinkovitosti obratov v zvezi z emisijami toplogrednih plinov, ki so bile sporočene v skladu s členom 11 Direktive 2003/87/ES.

(129)  Kar odraža mediano obratov v letih 2016 in 2017 (t ekvivalenti CO2/t) na podlagi podatkov, zbranih za sivi cementni klinker v okviru sprejemanja Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/447, pomnoženo z razmerjem med klinkerjem in cementom (0,65) in določeno na podlagi preverjenih informacij o učinkovitosti obratov v zvezi z emisijami toplogrednih plinov, ki so bile sporočene v skladu s členom 11 Direktive 2003/87/ES.

(130)  Izvedbeni sklep Komisije 2013/163/EU z dne 26. marca 2013 o določitvi zaključkov o najboljših razpoložljivih tehnologijah (BAT) v skladu z Direktivo 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta o industrijskih emisijah za proizvodnjo cementa, apna in magnezijevega oksida (UL L 100, 9.4.2013, str. 1).

(131)  Glej referenčni dokument o najboljših razpoložljivih tehnikah o gospodarskih učinkih in učinkih na različne prvine okolja (različica z dne 4. junija 2021: https://eippcb.jrc.ec.europa.eu/sites/default/files/2019-11/ecm_bref_0706.pdf).

(132)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(133)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(134)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(135)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(136)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(137)  Kombinirana v en sam prag na podlagi seštevka neposrednih in posrednih emisij, izračunan kot mediana na podlagi podatkov, zbranih v okviru vzpostavitve referenčnih vrednosti EU ETS za industrijo za obdobje 2021–2026, izračunan v skladu z metodologijo za določanje referenčnih meril iz Direktive 2003/87/ES, čemur se prišteje nebistveno škodovanje merilu za blažitev podnebnih sprememb v zvezi s proizvodnjo električne energije (270 g CO2e/kWh), kar se pomnoži s povprečno energijsko učinkovitostjo pri proizvodnji aluminija (15,5 MWh/t Al).

(138)  Kar odraža mediano obratov v letih 2016 in 2017 (t ekvivalenti CO2/t) na podlagi podatkov, zbranih v okviru sprejemanja Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/447, opredeljeno na podlagi preverjenih informacij o učinkovitosti obratov v zvezi z emisijami toplogrednih plinov, ki so bile sporočene v skladu s členom 11 Direktive 2003/87/ES.

(139)  Proizvedeni aluminij je surov, nelegiran tekoč aluminij iz elektrolize.

(140)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2016/1032 z dne 13. junija 2016 o določitvi zaključkov o najboljših razpoložljivih tehnikah (BAT) v skladu z Direktivo 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta za industrijo neželeznih kovin (UL L 174, 30.6.2016, str. 32).

(141)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(142)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(143)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(144)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(145)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(146)  Izračunane v skladu z Uredbo (EU) 2019/331.

(147)  Kar odraža mediano obratov v letih 2016 in 2017 (t ekvivalenti CO2/t) na podlagi podatkov, zbranih v okviru sprejemanja Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/447, opredeljeno na podlagi preverjenih informacij o učinkovitosti obratov v zvezi z emisijami toplogrednih plinov, ki so bile sporočene v skladu s členom 11 Direktive 2003/87/ES.

(148)  Kar odraža mediano obratov v letih 2016 in 2017 (t ekvivalenti CO2/t) na podlagi podatkov, zbranih v okviru sprejemanja Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/447, opredeljeno na podlagi preverjenih informacij o učinkovitosti obratov v zvezi z emisijami toplogrednih plinov, ki so bile sporočene v skladu s členom 11 Direktive 2003/87/ES.

(149)  Kar odraža mediano obratov v letih 2016 in 2017 (t ekvivalenti CO2/t) na podlagi podatkov, zbranih v okviru sprejemanja Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/447, opredeljeno na podlagi preverjenih informacij o učinkovitosti obratov v zvezi z emisijami toplogrednih plinov, ki so bile sporočene v skladu s členom 11 Direktive 2003/87/ES.

(150)  Kar odraža mediano obratov v letih 2016 in 2017 (t ekvivalenti CO2/t) na podlagi podatkov, zbranih v okviru sprejemanja Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/447, opredeljeno na podlagi preverjenih informacij o učinkovitosti obratov v zvezi z emisijami toplogrednih plinov, ki so bile sporočene v skladu s členom 11 Direktive 2003/87/ES.

(151)  Kar odraža mediano obratov v letih 2016 in 2017 (t ekvivalenti CO2/t) na podlagi podatkov, zbranih v okviru sprejemanja Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/447, opredeljeno na podlagi preverjenih informacij o učinkovitosti obratov v zvezi z emisijami toplogrednih plinov, ki so bile sporočene v skladu s členom 11 Direktive 2003/87/ES.

(152)  Kar odraža mediano obratov v letih 2016 in 2017 (t ekvivalenti CO2/t) na podlagi podatkov, zbranih v okviru sprejemanja Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/447, opredeljeno na podlagi preverjenih informacij o učinkovitosti obratov v zvezi z emisijami toplogrednih plinov, ki so bile sporočene v skladu s členom 11 Direktive 2003/87/ES.

(153)  Izvedbeni sklep Komisije 2012/135/EU z dne 28. februarja 2012 o določitvi zaključkov o najboljših razpoložljivih tehnologijah (BAT) iz Direktive 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta o industrijskih emisijah za proizvodnjo železa in jekla (UL L 70, 8.3.2012, str. 63).

(154)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(155)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(156)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(157)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(158)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(159)  Direktiva (EU) 2018/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov (UL L 328, 21.12.2018, str. 82).

(160)  Standard ISO 14067:2018, Toplogredni plini – Ogljični odtis izdelkov – Zahteve in smernice za merjenje (različica z dne 4. junija 2021: https://www.iso.org/standard/71206.html).

(161)  Standard ISO 14064-1:2018, Toplogredni plini – 1. del: Specifikacija z navodilom za količinsko določanje in poročanje o emisijah in odstranjevanju toplogrednih plinov na ravni organizacije (različica z dne 4. junija 2021: https://www.iso.org/standard/66453.html).

(162)  Izvedbeni sklep 2013/732/EU.

(163)  Izvedbeni sklep (EU) 2016/902.

(164)  Izvedbeni sklep 2014/738/EU.

(165)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(166)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(167)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(168)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(169)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(170)  Izračunane v skladu z Uredbo (EU) 2019/331.

(171)  Kar odraža mediano obratov v letih 2016 in 2017 (t ekvivalenti CO2/t) na podlagi podatkov, zbranih v okviru sprejemanja Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/447, opredeljeno na podlagi preverjenih informacij o učinkovitosti obratov v zvezi z emisijami toplogrednih plinov, ki so bile sporočene v skladu s členom 11 Direktive 2003/87/ES.

(172)  Referenčni dokument o najboljših razpoložljivih tehnikah za večje količine anorganskih kemikalij – industrija trdnih in drugih kemikalij (različica z dne 4. junija 2021: https://eippcb.jrc.ec.europa.eu/sites/default/files/2019-11/lvic-s_bref_0907.pdf).

(173)  Izvedbeni sklep (EU) 2016/902.

(174)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(175)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(176)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(177)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(178)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(179)  Izračunane v skladu z Uredbo (EU) 2019/331.

(180)  Kar odraža mediano obratov v letih 2016 in 2017 (t ekvivalenti CO2/t) na podlagi podatkov, zbranih v okviru sprejemanja Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/447, opredeljeno na podlagi preverjenih informacij o učinkovitosti obratov v zvezi z emisijami toplogrednih plinov, ki so bile sporočene v skladu s členom 11 Direktive 2003/87/ES.

(181)  Referenčni dokument o najboljših razpoložljivih tehnikah za večje količine anorganskih kemikalij – industrija trdnih in drugih kemikalij (različica z dne 4. junija 2021: https://eippcb.jrc.ec.europa.eu/sites/default/files/2019-11/lvic-s_bref_0907.pdf).

(182)  Izvedbeni sklep (EU) 2016/902.

(183)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(184)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(185)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(186)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(187)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(188)  Izvedbeni sklep 2013/732/EU.

(189)  Izvedbeni sklep (EU) 2016/902.

(190)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(191)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(192)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(193)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(194)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(195)  Izračunane v skladu z Uredbo (EU) 2019/331.

(196)  Kar odraža mediano obratov v letih 2016 in 2017 (t ekvivalenti CO2/t) na podlagi podatkov, zbranih v okviru sprejemanja Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/447, opredeljeno na podlagi preverjenih informacij o učinkovitosti obratov v zvezi z emisijami toplogrednih plinov, ki so bile sporočene v skladu s členom 11 Direktive 2003/87/ES.

(197)  Kar odraža mediano obratov v letih 2016 in 2017 (t ekvivalenti CO2/t) na podlagi podatkov, zbranih v okviru sprejemanja Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/447, opredeljeno na podlagi preverjenih informacij o učinkovitosti obratov v zvezi z emisijami toplogrednih plinov, ki so bile sporočene v skladu s členom 11 Direktive 2003/87/ES.

(198)  Kar odraža mediano obratov v letih 2016 in 2017 (t ekvivalenti CO2/t) na podlagi podatkov, zbranih v okviru sprejemanja Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/447, opredeljeno na podlagi preverjenih informacij o učinkovitosti obratov v zvezi z emisijami toplogrednih plinov, ki so bile sporočene v skladu s členom 11 Direktive 2003/87/ES.

(199)  Kar odraža mediano obratov v letih 2016 in 2017 (t ekvivalenti CO2/t) na podlagi podatkov, zbranih v okviru sprejemanja Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/447, opredeljeno na podlagi preverjenih informacij o učinkovitosti obratov v zvezi z emisijami toplogrednih plinov, ki so bile sporočene v skladu s členom 11 Direktive 2003/87/ES.

(200)  Kar odraža mediano obratov v letih 2016 in 2017 (t ekvivalenti CO2/t) na podlagi podatkov, zbranih v okviru sprejemanja Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/447, opredeljeno na podlagi preverjenih informacij o učinkovitosti obratov v zvezi z emisijami toplogrednih plinov, ki so bile sporočene v skladu s členom 11 Direktive 2003/87/ES.

(201)  Kar odraža mediano obratov v letih 2016 in 2017 (t ekvivalenti CO2/t) na podlagi podatkov, zbranih v okviru sprejemanja Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/447, opredeljeno na podlagi preverjenih informacij o učinkovitosti obratov v zvezi z emisijami toplogrednih plinov, ki so bile sporočene v skladu s členom 11 Direktive 2003/87/ES.

(202)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2017/2117 z dne 21. novembra 2017 o določitvi zaključkov o najboljših razpoložljivih tehnikah (BAT) v skladu z Direktivo 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta za proizvodnjo organskih kemikalij v velikih količinah (UL L 323, 7.12.2017, str. 1).

(203)  Izvedbeni sklep (EU) 2016/902.

(204)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(205)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(206)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(207)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(208)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(209)  Izračunane v skladu z Uredbo (EU) 2019/331.

(210)  Kar odraža mediano obratov v letih 2016 in 2017 (t ekvivalenti CO2/t) na podlagi podatkov, zbranih v okviru sprejemanja Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/447, opredeljeno na podlagi preverjenih informacij o učinkovitosti obratov v zvezi z emisijami toplogrednih plinov, ki so bile sporočene v skladu s členom 11 Direktive 2003/87/ES.

(211)  Referenčni dokument o najboljših razpoložljivih tehnikah za proizvodnjo velikih količin anorganskih kemikalij – amoniaka, kislin in gnojil (različica z dne 4. junija 2021: https://eippcb.jrc.ec.europa.eu/sites/default/files/2019-11/lvic_aaf.pdf).

(212)  Izvedbeni sklep (EU) 2016/902.

(213)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(214)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(215)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(216)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(217)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(218)  Izračunane v skladu z Uredbo (EU) 2019/331.

(219)  Kar odraža mediano obratov v letih 2016 in 2017 (t ekvivalenti CO2/t) na podlagi podatkov, zbranih v okviru sprejemanja Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2021/447, opredeljeno na podlagi preverjenih informacij o učinkovitosti obratov v zvezi z emisijami toplogrednih plinov, ki so bile sporočene v skladu s členom 11 Direktive 2003/87/ES.

(220)  Referenčni dokument o najboljših razpoložljivih tehnikah za proizvodnjo velikih količin anorganskih kemikalij – amoniaka, kislin in gnojil (različica z dne 4. junija 2021: https://eippcb.jrc.ec.europa.eu/sites/default/files/2019-11/lvic_aaf.pdf).

(221)  Izvedbeni sklep (EU) 2016/902.

(222)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(223)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(224)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(225)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(226)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(227)  Standard ISO 14067:2018, Toplogredni plini – Ogljični odtis izdelkov – Zahteve in smernice za merjenje (https://www.iso.org/standard/71206.html).

(228)  Standard ISO 14064-1:2018, Toplogredni plini – 1. del: Specifikacija z navodilom za količinsko določanje in poročanje o emisijah in odstranjevanju toplogrednih plinov na ravni organizacije (https://www.iso.org/standard/66453.html).

(229)  Obnovljive surovine se nanašajo na biomaso, industrijske biološke odpadke ali komunalne biološke odpadke.

(230)  Referenčni dokument o najboljših razpoložljivih tehnikah za proizvodnjo polimerov (različica z dne 4. junija 2021: https://eippcb.jrc.ec.europa.eu/sites/default/files/2019-11/pol_bref_0807.pdf).

(231)  Izvedbeni sklep (EU) 2016/902.

(232)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(233)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(234)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(235)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(236)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(237)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(238)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(239)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(240)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(241)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(242)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(243)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(244)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(245)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(246)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(247)  Praktične smernice za izvajanje tega merila so vsebovane v obvestilu Evropske komisije C(2020) 7730 final „Smernice o razvoju vetrne energije in naravovarstveni zakonodaji EU“ (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/management/docs/wind_farms_en.pdf).

(248)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(249)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(250)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(251)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(252)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(253)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(254)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(255)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(256)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(257)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(258)  Praktične smernice so na voljo v Sporočilu Komisije C/2018/2619 „Smernice o zahtevah za vodno energijo v zvezi z naravovarstveno zakonodajo EU“ (UL C 213, 18.6.2018, str. 1).

(259)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(260)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(261)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(262)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(263)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(264)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(265)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(266)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(267)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(268)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(269)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2017/1442 z dne 31. julija 2017 o določitvi zaključkov o najboljših razpoložljivih tehnikah (BAT) v skladu z Direktivo 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta za velike kurilne naprave (UL L 212, 17.8.2017, str. 1).

(270)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(271)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(272)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(273)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(274)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(275)  Direktiva 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (UL L 334, 17.12.2010, str. 17).

(276)  Izvedbeni sklep (EU) 2017/1442.

(277)  Končno tehnološko poročilo, ki je nastalo na podlagi izmenjave informacij z državami članicami, zadevnimi industrijskimi panogami in nevladnimi organizacijami, vsebuje tehnične informacije o najboljših razpoložljivih tehnologijah, ki se v srednje velikih kurilnih napravah uporabljajo za zmanjševanje njihovega vpliva na okolje, ter o ravneh emisij, ki jih je mogoče doseči z najboljšo razpoložljivo in nastajajočo tehnologijo, in s tem povezanih stroških (različica z dne 4. junija 2021: https://circabc.europa.eu/ui/group/06f33a94-9829-4eee-b187-21bb783a0fbf/library/9a99a632-9ba8-4cc0-9679-08d929afda59/details).

(278)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2018/1147 z dne 10. avgusta 2018 o določitvi zaključkov o najboljših razpoložljivih tehnikah (BAT) za obdelavo odpadkov v skladu z Direktivo 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 208, 17.8.2018, str. 38).

(279)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(280)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(281)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(282)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(283)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(284)  Okoljske, zdravstvene in varnostne smernice z dne 30. aprila 2007 (različica z dne 4. junija 2021: https://www.ifc.org/wps/wcm/connect/29f5137d-6e17-4660-b1f9-02bf561935e5/Final%2B-%2BGeneral%2BEHS%2BGuidelines.pdf?MOD=AJPERES&CVID=jOWim3p).

(285)  Priporočilo Sveta z dne 12. julija 1999 o omejevanju izpostavljanja javnosti elektromagnetnim poljem (od 0 Hz do 300 GHz) (1999/519/ES) (UL L 199, 30.7.1999, str. 59).

(286)  Smernice Mednarodne komisije za varstvo pred neionizirajočimi sevanji za omejevanje izpostavljenosti časovno spremenljivim električnim, magnetnim in elektromagnetnim poljem (do 300 GHz) iz leta 1998 (različica z dne 4. junija 2021: https://www.icnirp.org/cms/upload/publications/ICNIRPemfgdl.pdf).

(287)  Praktične smernice za izvajanje tega merila so vsebovane v obvestilu Evropske komisije C(2018) 2620 „Infrastruktura za prenos energije in naravovarstvena zakonodaja EU“ (UL C 213, 18.6.2018, str. 62).

(288)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(289)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(290)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(291)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(292)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(293)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(294)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(295)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(296)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(297)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(298)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(299)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(300)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(301)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(302)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(303)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(304)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(305)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(306)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(307)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(308)  Izvedbeni sklep (EU) 2018/1147.

(309)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(310)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(311)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(312)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(313)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(314)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(315)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(316)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(317)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(318)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(319)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(320)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(321)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(322)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(323)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(324)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(325)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(326)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(327)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(328)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(329)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(330)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(331)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(332)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(333)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(334)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(335)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(336)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(337)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(338)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(339)  Izvedbeni sklep (EU) 2017/1442.

(340)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(341)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(342)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(343)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(344)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(345)  Izvedbeni sklep (EU) 2017/1442.

(346)  Končno tehnološko poročilo, ki je nastalo na podlagi izmenjave informacij z državami članicami, zadevnimi industrijskimi panogami in nevladnimi organizacijami, vsebuje tehnične informacije o najboljših razpoložljivih tehnologijah, ki se v srednje velikih kurilnih napravah uporabljajo za zmanjševanje njihovega vpliva na okolje, ter o ravneh emisij, ki jih je mogoče doseči z najboljšo razpoložljivo in nastajajočo tehnologijo, in s tem povezanih stroških (različica z dne 4. junija 2021: https://circabc.europa.eu/ui/group/06f33a94-9829-4eee-b187-21bb783a0fbf/library/9a99a632-9ba8-4cc0-9679-08d929afda59/details).

(347)  Izvedbeni sklep (EU) 2018/1147.

(348)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(349)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(350)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(351)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(352)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(353)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(354)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(355)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(356)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(357)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(358)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(359)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(360)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(361)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(362)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(363)  Izvedbeni sklep (EU) 2017/1442.

(364)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(365)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(366)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(367)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(368)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(369)  Izvedbeni sklep (EU) 2017/1442.

(370)  Končno tehnološko poročilo, ki je nastalo na podlagi izmenjave informacij z državami članicami, zadevnimi industrijskimi panogami in nevladnimi organizacijami, vsebuje tehnične informacije o najboljših razpoložljivih tehnologijah, ki se v srednje velikih kurilnih napravah uporabljajo za zmanjševanje njihovega vpliva na okolje, ter o ravneh emisij, ki jih je mogoče doseči z najboljšo razpoložljivo in nastajajočo tehnologijo, in s tem povezanih stroških (različica z dne 4. junija 2021: https://circabc.europa.eu/ui/group/06f33a94-9829-4eee-b187-21bb783a0fbf/library/9a99a632-9ba8-4cc0-9679-08d929afda59/details).

(371)  Izvedbeni sklep (EU) 2018/1147.

(372)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(373)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(374)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(375)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(376)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(377)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(378)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(379)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(380)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(381)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(382)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(383)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(384)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(385)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(386)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(387)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(388)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(389)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(390)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(391)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(392)  Na primer v skladu s smernicami IPCC za nacionalne evidence toplogrednih plinov za čiščenje odpadnih voda (različica z dne 4. junija 2021: https://www.ipcc-nggip.iges.or.jp/public/2019rf/pdf/5_Volume5/19R_V5_6_Ch06_Wastewater.pdf).

(393)  Kot je določeno v Prilogi II k Uredbi (EU) 2020/741 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 2020 o minimalnih zahtevah za ponovno uporabo vode (UL L 177, 5.6.2020, str. 32).

(394)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(395)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(396)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(397)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(398)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(399)  Na primer v skladu s smernicami IPCC za nacionalne evidence toplogrednih plinov za čiščenje odpadnih voda (različica z dne 4. junija 2021: https://www.ipcc-nggip.iges.or.jp/public/2019rf/pdf/5_Volume5/19R_V5_6_Ch06_Wastewater.pdf).

(400)  Kot je določeno v Prilogi II k Uredbi (EU) 2020/741 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 2020 o minimalnih zahtevah za ponovno uporabo vode (UL L 177, 5.6.2020, str. 32).

(401)  V Uniji je dejavnost skladna s členom 10(3) Direktive 2008/98/ES ter nacionalno zakonodajo in načrti ravnanja z odpadki.

(402)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(403)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(404)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(405)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(406)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(407)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(408)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(409)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(410)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(411)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(412)  Izvedbeni sklep (EU) 2018/1147.

(413)  Kot so opredeljeni v členu 3(4) Direktive 2008/98/ES.

(414)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(415)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(416)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(417)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(418)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(419)  Izvedbeni sklep (EU) 2018/1147.

(420)  Biološki odpadki so opredeljeni v členu 3(4) Direktive 2008/98/ES.

(421)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(422)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(423)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(424)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(425)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(426)  Izvedbeni sklep (EU) 2018/1147.

(427)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(428)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(429)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(430)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(431)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(432)  
  „Odlagališče“ je opredeljeno v členu 2(g) Direktive Sveta 1999/31/ES z dne 26. aprila 1999 o odlaganju odpadkov na odlagališčih (UL L 182, 16.7.1999, str. 1).

(433)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(434)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(435)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(436)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(437)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(438)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(439)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(440)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(441)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(442)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(443)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(444)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(445)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(446)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(447)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(448)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(449)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(450)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(451)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(452)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(453)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(454)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(455)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(456)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(457)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(458)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(459)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(460)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(461)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(462)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(463)  Vozila morajo izpolnjevati merila za nebistveno škodovanje preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja iz tega oddelka, tudi v zvezi z ravnmi emisij CO2.

(464)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(465)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(466)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(467)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(468)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(469)  Iz člena 4(1)(a)(i) Uredbe (EU) 2018/858.

(470)  Iz člena 4(1)(b)(i) Uredbe (EU) 2018/858.

(471)  Iz člena 4(1) Uredbe (EU) 2018/858.

(472)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(473)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(474)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(475)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(476)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(477)  Vozila morajo izpolnjevati merila za nebistveno škodovanje preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja iz tega oddelka, tudi v zvezi z ravnmi emisij CO2.

(478)  Iz Priloge I k Direktivi 2005/64/ES.

(479)  Uredba Komisije (EU) 2018/1832.

(480)  Iz člena 4(1)(b)(ii) Uredbe (EU) 2018/858.

(481)  Iz člena 4(1)(b)(iii) Uredbe (EU) 2018/858.

(482)  Iz Uredbe (ES) št. 595/2009.

(483)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(484)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(485)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(486)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(487)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(488)  Vsa vozila morajo izpolnjevati merila za nebistveno škodovanje preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja iz tega oddelka, tudi v zvezi z ravnmi emisij CO2.

(489)  Kot je opredeljeno v Prilogi I k Direktivi 2005/64/ES.

(490)  Uredba Komisije (EU) št. 582/2011 z dne 25. maja 2011 o izvajanju in spremembi Uredbe (ES) št. 595/2009 Evropskega parlamenta in Sveta glede emisij iz težkih vozil (Euro VI) in o spremembi prilog I in III k Direktivi 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 167, 25.6.2011, str. 1).

(491)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(492)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(493)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(494)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(495)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(496)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(497)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(498)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(499)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(500)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(501)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(502)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(503)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(504)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(505)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(506)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(507)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(508)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(509)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(510)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(511)  različica z dne 4. junija 2021: http://www.imo.org/en/OurWork/Environment/PollutionPrevention/AirPollution/Pages/Sulphur-oxides-(SOx)-%E2%80%93-Regulation-14.aspx.

(512)  Kar zadeva razširitev zahtev, ki veljajo za območje nadzora nad emisijami, na druga morja Unije, države, ki mejijo na Sredozemsko morje, razpravljajo o vzpostavitvi ustreznega območja nadzora nad emisijami v skladu s pravnim okvirom Barcelonske konvencije.

(513)  različica z dne 4. junija 2021: http://www.imo.org/en/OurWork/Environment/PollutionPrevention/AirPollution/Pages/Nitrogen-oxides-(NOx)-–-Regulation-13.aspx.

(514)  V morjih Unije se zahteva od leta 2021 uporablja za Baltsko in Severno morje.

(515)  Smernice IMO za nadzor in upravljanje biološkega obraščanja ladij, da se čim bolj omeji prenos invazivnih vodnih vrst, resolucija MEPC.207(62).

(516)  Smernice IMO za zmanjšanje podvodnega hrupa zaradi trgovskega ladijskega prometa za odpravo škodljivih vplivov na morske organizme (MEPC.1/Circ.833).

(517)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(518)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(519)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(520)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(521)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(522)  Kar zadeva razširitev zahtev, ki veljajo za območje nadzora nad emisijami, na druga morja Unije, države, ki mejijo na Sredozemsko morje, razpravljajo o vzpostavitvi ustreznega območja nadzora nad emisijami v skladu s pravnim okvirom Barcelonske konvencije.

(523)  V morjih Unije se zahteva od leta 2021 uporablja za Baltsko in Severno morje.

(524)  Smernice IMO za nadzor in upravljanje biološkega obraščanja ladij, da se čim bolj omeji prenos invazivnih vodnih vrst, resolucija MEPC.207(62).

(525)  Smernice IMO za zmanjšanje podvodnega hrupa zaradi trgovskega ladijskega prometa za odpravo škodljivih vplivov na morske organizme (MEPC.1/Circ.833).

(526)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(527)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(528)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(529)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(530)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(531)  Kar zadeva razširitev zahtev, ki veljajo za območje nadzora nad emisijami, na druga morja Unije, države, ki mejijo na Sredozemsko morje, razpravljajo o vzpostavitvi ustreznega območja nadzora nad emisijami v skladu s pravnim okvirom Barcelonske konvencije.

(532)  V morjih Unije se zahteva od leta 2021 uporablja za Baltsko in Severno morje.

(533)  Smernice IMO za nadzor in upravljanje biološkega obraščanja ladij, da se čim bolj omeji prenos invazivnih vodnih vrst, resolucija MEPC.207(62).

(534)  Smernice IMO za zmanjšanje podvodnega hrupa zaradi trgovskega ladijskega prometa za odpravo škodljivih vplivov na morske organizme (MEPC.1/Circ.833).

(535)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(536)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(537)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(538)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(539)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(540)  Protokol EU o gradbenih odpadkih in odpadkih iz rušenja objektov (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/growth/content/eu-construction-and-demolition-waste-protocol-0_en).

(541)  V skladu s členom 3(11) Direktive 34/2012/EU.

(542)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(543)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(544)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(545)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(546)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(547)  Protokol EU o gradbenih odpadkih in odpadkih iz rušenja objektov (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/growth/content/eu-construction-and-demolition-waste-protocol-0_en).

(548)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(549)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(550)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(551)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(552)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(553)  Protokol EU o gradbenih odpadkih in odpadkih iz rušenja objektov (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/growth/content/eu-construction-and-demolition-waste-protocol-0_en).

(554)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(555)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(556)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(557)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(558)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(559)  Protokol EU o gradbenih odpadkih in odpadkih iz rušenja objektov (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/growth/content/eu-construction-and-demolition-waste-protocol-0_en).

(560)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(561)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(562)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(563)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(564)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(565)  Protokol EU o gradbenih odpadkih in odpadkih iz rušenja objektov (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/growth/content/eu-construction-and-demolition-waste-protocol-0_en).

(566)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(567)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(568)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(569)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(570)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(571)  Izračunana količina energije, potrebna za zadovoljitev potreb po energiji, povezanih z običajno uporabo stavbe, izražena s številčnim kazalnikom celotne porabe primarne energije v kWh/m2 na leto na podlagi ustrezne nacionalne metodologije za izračun in kot je navedena v energijski izkaznici.

(572)  Protokol EU o gradbenih odpadkih in odpadkih iz rušenja objektov (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/growth/content/eu-construction-and-demolition-waste-protocol-0_en).

(573)  Standard ISO 20887:2020, Trajnostnost stavb in gradbenih inženirskih objektov – Zasnova za razstavljanje in adaptabilnost – Načela, zahteve in smernice (različica z dne 4. junija 2021: https://www.iso.org/standard/69370.html).

(574)  To se nanaša na barve in lake, stropne ploščice, talne obloge, vključno z njimi povezanimi lepili in tesnilnimi masami, notranjo izolacijo in obdelavo notranjih površin, na primer za odpravo vlage in plesni.

(575)  Standard CEN/TS 16516: 2013, Gradbeni proizvodi – Ocenjevanje sproščanja nevarnih snovi – Določanje emisije v notranji zrak.

(576)  Standard ISO 16000-3:2011, Notranji zrak – Del 3: Določanje formaldehida in drugih karbonilnih spojin v notranjem zraku in zraku v preskusnih komorah – Metoda aktivnega vzorčenja.

(577)  Mejne vrednosti emisij za rakotvorne hlapne organske spojine se nanašajo na 28-dnevno preskusno obdobje.

(578)  Serija standardov ISO 18400 Kakovost tal – Vzorčenje.

(579)  JRC ESDCA, LUCAS: Statistično raziskovanje rabe in pokrovnosti tal (različica z dne 4. junija 2021: https://esdac.jrc.ec.europa.eu/projects/lucas).

(580)  IUCN, Evropski rdeči seznam ogroženih vrst IUCN (različica z dne 4. junija 2021: https://www.iucn.org/regions/europe/our-work/biodiversity-conservation/european-red-list-threatened-species).

(581)  IUCN, Evropski rdeči seznam ogroženih vrst IUCN (različica z dne 4. junija 2021: https://www.iucnredlist.org).

(582)  Zemljišče, katerega površina presega 0,5 hektara, z drevesi, ki so višja od 5 metrov, in zastrtostjo, večjo od 10 %, ali drevesi, ki lahko navedene mejne vrednosti dosežejo in situ. Ne vključuje pa zemljišč, ki so pretežno v kmetijski ali urbani rabi.

(583)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(584)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(585)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(586)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(587)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(588)  Protokol EU o gradbenih odpadkih in odpadkih iz rušenja objektov (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/growth/content/eu-construction-and-demolition-waste-protocol-0_en).

(589)  Standard ISO 20887:2020, Trajnostnost stavb in gradbenih inženirskih objektov – Zasnova za razstavljanje in adaptabilnost – Načela, zahteve in smernice (različica z dne 4. junija 2021: https://www.iso.org/standard/69370.html).

(590)  To se nanaša na barve in lake, stropne ploščice, talne obloge, vključno z njimi povezanimi lepili in tesnilnimi masami, notranjo izolacijo in obdelavo notranjih površin (na primer za odpravo vlage in plesni).

(591)  Standard ISO 16000-3:2011, Notranji zrak – Del 3: Določanje formaldehida in drugih karbonilnih spojin v notranjem zraku in zraku v preskusnih komorah – Metoda aktivnega vzorčenja (različica z dne 4. junija 2021: https://www.iso.org/standard/51812.html).

(592)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(593)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(594)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(595)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(596)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(597)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(598)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(599)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(600)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(601)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(602)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(603)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(604)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(605)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(606)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(607)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(608)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(609)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(610)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(611)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(612)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(613)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(614)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(615)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(616)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(617)  Izračunana količina energije, potrebna za zadovoljitev potreb po energiji, povezanih z običajno uporabo stavbe, izražena s številčnim kazalnikom celotne porabe primarne energije v kWh/m2 na leto na podlagi ustrezne nacionalne metodologije za izračun in kot je navedena v energijski izkaznici.

(618)  Podatkovni centri vključujejo naslednjo opremo: opremo in storitve IKT; hladilno opremo; električno opremo v podatkovnih centrih; opremo za distribucijo električne energije v podatkovnih centrih; stavbe podatkovnih centrov; sisteme spremljanja.

(619)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(620)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(621)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(622)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(623)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(624)  Najnovejša različica evropskega kodeksa ravnanja za energijsko učinkovitost podatkovnih centrov je najnovejša različica, objavljena na spletnem mestu evropske platforme za energijsko učinkovitost (E3P) Skupnega raziskovalnega središča, https://e3p.jrc.ec.europa.eu/communities/data-centres-code-conduct, pri čemer velja šestmesečno prehodno obdobje, ki se začne z dnem objave (različica iz leta 2021 je na voljo na https://e3p.jrc.ec.europa.eu/publications/2021-best-practice-guidelines-eu-code-conduct-data-centre-energy-efficiency).

(625)  Ki sta ga 1. julija 2019 izdala Evropski odbor za standardizacijo (CEN) in Evropski odbor za elektrotehniško standardizacijo (CENELEC) (različica z dne 4. junija 2021: https://www.cenelec.eu/dyn/www/f?p=104:110:508227404055501::::FSP_ORG_ID,FSP_PROJECT,FSP_LANG_ID:1258297,65095,25).

(626)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(627)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(628)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(629)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(630)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(631)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(632)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(633)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(634)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(635)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(636)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(637)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(638)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en).

(639)  Ki ustreza najmanj ravni tehnološke pripravljenosti 7 v skladu s Prilogo G splošnih prilog k DELOVNEMU PROGRAMU OBZORJE 2020 ZA OBDOBJE 2016–2017, str. 29, in izpolnjuje vsaj merila za bistven prispevek k prilagajanju podnebnim spremembam za ciljne dejavnosti.

(640)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/35 z dne 10. oktobra 2014 o dopolnitvi Direktive 2009/138/ES Evropskega parlamenta in Sveta o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II) (UL L 12, 17.1.2015, str. 1).

(641)  Glej Dodatek A.

(642)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

(643)  Kot je določeno v točki 5 člena 2 Direktive (EU) 2016/97 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. januarja 2016 o distribuciji zavarovalnih produktov (UL L 26, 2.2.2016, str. 19).

(644)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(645)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(646)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(647)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(648)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(649)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(650)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(651)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(652)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(653)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(654)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(655)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(656)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(657)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(658)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(659)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(660)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(661)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(662)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(663)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

(664)  Prihodnji scenariji vključujejo značilne poteke vsebnosti (RCP) Medvladnega panela za podnebne spremembe RCP2.6, RCP4.5, RCP6.0 in RCP8.5.

(665)  Ocenjevalna poročila o podnebnih spremembah: vplivi, prilagoditev in ranljivost, ki jih redno objavlja Medvladni panel za podnebne spremembe, organ Združenih narodov za ocenjevanje znanstvenih dognanj v zvezi z učinki podnebnih sprememb, https://www.ipcc.ch/reports/.

(666)  Kot so na primer storitve programa Copernicus, ki jih upravlja Evropska komisija.

(667)  Sonaravne rešitve so opredeljene kot „[r]ešitve, ki imajo navdih in podporo v naravi, so stroškovno učinkovite, sočasno zagotavljajo okoljske, družbene in gospodarske koristi ter pomagajo krepiti odpornost. Takšne rešitve z lokalno prilagojenimi, z viri gospodarnimi in sistemskimi intervencijami prinašajo več in bolj raznoliko naravo ter naravne značilnosti in procese v mesta, krajino in morja.“ Zato sonaravne rešitve koristijo biotski raznovrstnosti in podpirajo izvajanje širokega nabora ekosistemskih storitev (različica z dne 4. junija 2021: https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/research-area/environment/nature-based-solutions_en/).

(668)  Glej Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Zelena infrastruktura – izboljšanje evropskega naravnega kapitala (COM(2013) 249 final).

---

Dodatek A

KLASIFIKACIJA NEVARNOSTI, POVEZANIH S PODNEBJEM
   (1)

| | Povezane s temperaturo | Povezane z vetrom | Povezane z vodo | Povezane s trdo maso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kronične | Spremembe temperature (zrak, sladka voda, morska voda) | Spremembe vzorcev vetra | Spremembe vzorcev in vrst padavin (dež, toča, sneg/led) | Obalna erozija |
| Vročinski stres | | Variabilnost padavin ali hidrološka variabilnost | Degradacija prsti |
| Variabilnost temperature | | Zakisanje oceanov | Erozija prsti |
| Taljenje permafrosta | | Vdor slane vode | Soliflukcija |
| | | Dvig morske gladine | |
| | | Vodni stres | |
| Akutne | Vročinski val | Ciklon, hurikan, tajfun | Suša | Plaz |
| Hladni val/pozeba | Vihar (vključno s snežnimi meteži, prašnimi in peščenimi viharji) | Močne padavine (dež, toča, sneg/led) | Zemeljski plaz |
| Požar v naravi | Tornado | Poplava (obalna in rečna poplava, poplava zalednih vod in podzemne vode) | Pogrezanje tal |
| | | Prelitje ledeniškega jezera | |

Povezane s temperaturo

Povezane z vetrom

Povezane z vodo

Povezane s trdo maso

Kronične

Spremembe temperature (zrak, sladka voda, morska voda)

Spremembe vzorcev vetra

Spremembe vzorcev in vrst padavin (dež, toča, sneg/led)

Obalna erozija

Vročinski stres

Variabilnost padavin ali hidrološka variabilnost

Degradacija prsti

Variabilnost temperature

Zakisanje oceanov

Erozija prsti

Taljenje permafrosta

Vdor slane vode

Soliflukcija

Dvig morske gladine

Vodni stres

Akutne

Vročinski val

Ciklon, hurikan, tajfun

Suša

Plaz

Hladni val/pozeba

Vihar (vključno s snežnimi meteži, prašnimi in peščenimi viharji)

Močne padavine (dež, toča, sneg/led)

Zemeljski plaz

Požar v naravi

Tornado

Poplava (obalna in rečna poplava, poplava zalednih vod in podzemne vode)

Pogrezanje tal

Prelitje ledeniškega jezera

---

(1)  Seznam nevarnosti, povezanih s podnebjem, v tej preglednici ni izčrpen in je zgolj okvirni seznam najbolj razširjenih nevarnosti, ki predstavljajo minimalni nabor nevarnosti, ki jih je treba upoštevati pri oceni podnebnih tveganj in ranljivosti.

---

Dodatek B

SPLOŠNA MERILA ZA NEBISTVENO ŠKODOVANJE TRAJNOSTNI RABI TER VARSTVU VODNIH IN MORSKIH VIROV

Tveganja degradacije okolja, povezana z ohranjanjem kakovosti vode in preprečevanjem vodnega stresa, se opredelijo in obravnavajo s ciljem doseganja dobrega stanja voda in dobrega ekološkega potenciala, kot sta opredeljena v členu 2(22) in (23) Uredbe (EU) 2020/852, v skladu z Direktivo 2000/60/ES (1) ter načrtom upravljanja rabe in varstva voda, ki se na njeni podlagi pripravi za morebiti prizadeta vodna telesa v posvetovanju z ustreznimi deležniki.

Če se presoja vplivov na okolje izvede v skladu z Direktivo 2011/92/EU in vključuje presojo vpliva na vodo v skladu z Direktivo 2000/60/ES, se dodatna presoja vpliva na vodo ne zahteva, če so ugotovljena tveganja odpravljena.

---

(1)  Za dejavnosti v tretjih državah se to izvede v skladu z veljavnim nacionalnim pravom ali mednarodnimi standardi, namenjenimi doseganju enakovrednih ciljev dobrega vodnega stanja in dobrega ekološkega potenciala, z enakovrednimi postopkovnimi pravili in pravili materialnega prava, tj. z načrtom upravljanja rabe in varstva voda, pripravljenim v posvetovanju z ustreznimi deležniki, ki zagotavlja, da 1) se oceni vpliv dejavnosti na ugotovljeno stanje ali ekološki potencial morebiti prizadetih vodnih teles in 2) se prepreči poslabšanje ali onemogočitev dobrega stanja / ekološkega potenciala oziroma, kadar to ni mogoče, 3) se to utemelji s pomanjkanjem boljših okoljskih alternativ, ki niso nesorazmerno drage / tehnično neizvedljive, pri čemer so izvedeni vsi praktični koraki za ublažitev škodljivega vpliva na stanje vodnega telesa.

---

Dodatek C

SPLOŠNA MERILA ZA NEBISTVENO ŠKODOVANJE PREPREČEVANJU IN NADZOROVANJU ONESNAŽEVANJA V ZVEZI Z UPORABO IN PRISOTNOSTJO KEMIKALIJ

Dejavnost ne povzroča proizvajanja, dajanja na trg ali uporabe:

| (a) | snovi, samostojno, v zmeseh ali v izdelkih, navedenih v Prilogi I ali II k Uredbi (EU) 2019/1021, z izjemo snovi, ki so prisotne kot nenamerna sled onesnaževala; |
| --- | --- |

(a)

snovi, samostojno, v zmeseh ali v izdelkih, navedenih v Prilogi I ali II k Uredbi (EU) 2019/1021, z izjemo snovi, ki so prisotne kot nenamerna sled onesnaževala;

| (b) | živega srebra in živosrebrovih spojin, njihovih zmesi in proizvodov, ki vsebujejo dodano živo srebro, kot so opredeljeni v členu 2 Uredbe (EU) 2017/852; |
| --- | --- |

(b)

živega srebra in živosrebrovih spojin, njihovih zmesi in proizvodov, ki vsebujejo dodano živo srebro, kot so opredeljeni v členu 2 Uredbe (EU) 2017/852;

| (c) | snovi, samostojno, v zmeseh ali v izdelkih, navedenih v Prilogi I ali II k Uredbi (ES) št. 1005/2009; |
| --- | --- |

(c)

snovi, samostojno, v zmeseh ali v izdelkih, navedenih v Prilogi I ali II k Uredbi (ES) št. 1005/2009;

| (d) | snovi, samostojno, v zmeseh ali v izdelkih, navedenih v Prilogi II k Direktivi 2011/65/EU, razen ob popolni skladnosti s členom 4(1) navedene direktive; |
| --- | --- |

(d)

snovi, samostojno, v zmeseh ali v izdelkih, navedenih v Prilogi II k Direktivi 2011/65/EU, razen ob popolni skladnosti s členom 4(1) navedene direktive;

| (e) | snovi, samostojno, v zmeseh ali v izdelkih, navedenih v Prilogi XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006, razen ob izpolnjevanju vseh pogojev iz navedene priloge; |
| --- | --- |

(e)

snovi, samostojno, v zmeseh ali v izdelkih, navedenih v Prilogi XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006, razen ob izpolnjevanju vseh pogojev iz navedene priloge;

| (f) | snovi, samostojno, v zmeseh ali v izdelkih, ki izpolnjujejo merila iz člena 57 Uredbe (ES) št. 1907/2006 in so opredeljene v skladu s členom 59(1) navedene uredbe, razen kadar se dokaže, da je njihova uporaba bistvenega pomena za družbo; |
| --- | --- |

(f)

snovi, samostojno, v zmeseh ali v izdelkih, ki izpolnjujejo merila iz člena 57 Uredbe (ES) št. 1907/2006 in so opredeljene v skladu s členom 59(1) navedene uredbe, razen kadar se dokaže, da je njihova uporaba bistvenega pomena za družbo;

| (g) | druge snovi, samostojno, v zmeseh ali v izdelkih, ki izpolnjujejo merila iz člena 57 Uredbe (ES) št. 1907/2006, razen kadar se dokaže, da je njihova uporaba bistvenega pomena za družbo. |
| --- | --- |

(g)

druge snovi, samostojno, v zmeseh ali v izdelkih, ki izpolnjujejo merila iz člena 57 Uredbe (ES) št. 1907/2006, razen kadar se dokaže, da je njihova uporaba bistvenega pomena za družbo.

---

Dodatek D

SPLOŠNA MERILA ZA NEBISTVENO ŠKODOVANJE VARSTVU IN OBNOVI BIOTSKE RAZNOVRSTNOSTI IN EKOSISTEMOV

| Izvedena sta bila presoja vplivov na okolje ali pregled (1) v skladu z Direktivo 2011/92/EU (2).
  Če je bila izvedena presoja vplivov na okolje, se izvedejo zahtevani blažitveni in kompenzacijski ukrepi za varstvo okolja.
  Za zemljišča/postopke na občutljivih območjih biotske raznovrstnosti (vključno z omrežjem zavarovanih območij Natura 2000, Unescovimi območji kulturne dediščine in ključnimi območji biotske raznovrstnosti ter drugimi zavarovanimi območji) ali v bližini takih območij je bila, kjer je bilo to potrebno, izvedena ustrezna ocena (3), na podlagi ugotovitev take ocene pa se izvajajo potrebni blažitveni ukrepi (4). |
| --- |

Izvedena sta bila presoja vplivov na okolje ali pregled (1) v skladu z Direktivo 2011/92/EU (2).

Če je bila izvedena presoja vplivov na okolje, se izvedejo zahtevani blažitveni in kompenzacijski ukrepi za varstvo okolja.

Za zemljišča/postopke na občutljivih območjih biotske raznovrstnosti (vključno z omrežjem zavarovanih območij Natura 2000, Unescovimi območji kulturne dediščine in ključnimi območji biotske raznovrstnosti ter drugimi zavarovanimi območji) ali v bližini takih območij je bila, kjer je bilo to potrebno, izvedena ustrezna ocena (3), na podlagi ugotovitev take ocene pa se izvajajo potrebni blažitveni ukrepi (4).

---

(1)  Postopek, s katerim pristojni organ določi, ali se bo za projekte, navedene v Prilogi II k Direktivi 2011/92/EU, izvedla presoja vplivov na okolje (iz člena 4(2) navedene direktive).

(2)  Za dejavnosti v tretjih državah v skladu z enakovrednim veljavnim nacionalnim pravom ali mednarodnimi standardi, ki zahtevajo izvedbo presoje vplivov na okolje ali pregleda, na primer standardom uspešnosti št. 1 Mednarodne finančne korporacije: Ocenjevanje in obvladovanje okoljskih in socialnih tveganj.

(3)  V skladu z direktivama 2009/147/ES in 92/43/EGS. Za dejavnosti, ki se izvajajo v tretjih državah, se to izvede v skladu z enakovrednim veljavnim nacionalnim pravom ali mednarodnimi standardi, katerih cilj je ohranjanje naravnih habitatov, prostoživečih živali in rastlinskih vrst ter ki zahtevajo izvedbo (1) pregleda za določitev, ali je za določeno dejavnost potrebna ustrezna ocena morebitnih vplivov na zaščitene habitate in vrste, (2) take ustrezne ocene, kadar pregled pokaže, da je potrebna, na primer v skladu s standardom uspešnosti št. 6 Mednarodne finančne korporacije: Ohranjanje biotske raznovrstnosti in trajnostno gospodarjenje z živimi naravnimi viri.

(4)  Taki ukrepi so bili opredeljeni za zagotovitev, da projekt, načrt ali dejavnost ne bodo pomembno vplivali na cilje ohranjanja zavarovanega območja.

---