# Uradni list L 70/2012

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2012.070.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 70 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 558. marec 2012 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2012.070.slv

Uradni list

Evropske unije

L 70

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 558. marec 2012

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | SKLEPI |
| | | 2012/134/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 28. februarja 2012 o določitvi zaključkov o najboljših razpoložljivih tehnologijah (BAT) v skladu z Direktivo 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta o industrijskih emisijah za proizvodnjo stekla
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 865)

   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2012/135/EU |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije z dne 28. februarja 2012 o določitvi zaključkov o najboljših razpoložljivih tehnologijah (BAT) iz Direktive 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta o industrijskih emisijah za proizvodnjo železa in jekla
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 903)

   (
  1
  ) | 63 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

SKLEPI

2012/134/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 28. februarja 2012 o določitvi zaključkov o najboljših razpoložljivih tehnologijah (BAT) v skladu z Direktivo 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta o industrijskih emisijah za proizvodnjo stekla
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 865)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 865)

1

1

2012/135/EU

*

Izvedbeni sklep Komisije z dne 28. februarja 2012 o določitvi zaključkov o najboljših razpoložljivih tehnologijah (BAT) iz Direktive 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta o industrijskih emisijah za proizvodnjo železa in jekla
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 903)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 903)

1

63

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

SKLEPI

| 8.3.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 70/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 70/1

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 28. februarja 2012

o določitvi zaključkov o najboljših razpoložljivih tehnologijah (BAT) v skladu z Direktivo 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta o industrijskih emisijah za proizvodnjo stekla

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 865)

(Besedilo velja za EGP)

(2012/134/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (1) ter zlasti člena 13(5) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 13(1) Direktive 2010/75/EU od Komisije zahteva, da organizira izmenjavo informacij o industrijskih emisijah med državami članicami, zadevnimi panogami, nevladnimi organizacijami, ki spodbujajo varstvo okolja, in Komisijo, da se poenostavi priprava referenčnih dokumentov za najboljše razpoložljive tehnologije (BAT), kot je opredeljeno v členu 3(11) navedene direktive. |
| --- | --- |

(1)

Člen 13(1) Direktive 2010/75/EU od Komisije zahteva, da organizira izmenjavo informacij o industrijskih emisijah med državami članicami, zadevnimi panogami, nevladnimi organizacijami, ki spodbujajo varstvo okolja, in Komisijo, da se poenostavi priprava referenčnih dokumentov za najboljše razpoložljive tehnologije (BAT), kot je opredeljeno v členu 3(11) navedene direktive.

| (2) | V skladu s členom 13(2) Direktive 2010/75/EU se pri izmenjavi informacij obravnava delovanje obratov in tehnologij v smislu emisij, po potrebi izraženih kot kratko- in dolgoročna povprečja, in s tem povezani referenčni pogoji, porabe in vrste surovin, poraba vode, rabe energije in nastajanje odpadkov ter uporabljene tehnologije, z njimi povezano spremljanje stanja, učinki na različne prvine okolja, gospodarska in tehnična upravičenost ter njihov razvoj, najboljše razpoložljive tehnologije in nastajajoče tehnologije, ki se določijo na podlagi upoštevanja zadev pod točkama (a) in (b) člena 13(2) navedene direktive. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 13(2) Direktive 2010/75/EU se pri izmenjavi informacij obravnava delovanje obratov in tehnologij v smislu emisij, po potrebi izraženih kot kratko- in dolgoročna povprečja, in s tem povezani referenčni pogoji, porabe in vrste surovin, poraba vode, rabe energije in nastajanje odpadkov ter uporabljene tehnologije, z njimi povezano spremljanje stanja, učinki na različne prvine okolja, gospodarska in tehnična upravičenost ter njihov razvoj, najboljše razpoložljive tehnologije in nastajajoče tehnologije, ki se določijo na podlagi upoštevanja zadev pod točkama (a) in (b) člena 13(2) navedene direktive.

| (3) | „Zaključki o BAT“so v členu 3(12) Direktive 2010/75/EU opredeljeni kot ključni element referenčnih dokumentov BAT in vsebujejo zaključke o najboljših razpoložljivih tehnologijah, njihov opis, informacije za oceno njihove ustreznosti, ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, z njimi povezano spremljanje, z njimi povezane vrednosti porabe in po potrebi zadevne ukrepe za sanacijo lokacije. |
| --- | --- |

(3)

„Zaključki o BAT“so v členu 3(12) Direktive 2010/75/EU opredeljeni kot ključni element referenčnih dokumentov BAT in vsebujejo zaključke o najboljših razpoložljivih tehnologijah, njihov opis, informacije za oceno njihove ustreznosti, ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, z njimi povezano spremljanje, z njimi povezane vrednosti porabe in po potrebi zadevne ukrepe za sanacijo lokacije.

| (4) | V skladu s členom 14(3) Direktive 2010/75/EU so zaključki o BAT referenca za določanje pogojev v dovoljenju za naprave iz poglavja 2 navedene direktive. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 14(3) Direktive 2010/75/EU so zaključki o BAT referenca za določanje pogojev v dovoljenju za naprave iz poglavja 2 navedene direktive.

| (5) | Člen 15(3) Direktive 2010/75/EU zahteva, da pristojni organ določi mejne vrednosti emisij, ki zagotavljajo, da emisije pri običajnih pogojih obratovanja ne presegajo ravni emisij, povezanih z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, kot je določeno v odločitvah glede zaključkov o BAT iz člena 13(5) Direktive 2010/75/EU. |
| --- | --- |

(5)

Člen 15(3) Direktive 2010/75/EU zahteva, da pristojni organ določi mejne vrednosti emisij, ki zagotavljajo, da emisije pri običajnih pogojih obratovanja ne presegajo ravni emisij, povezanih z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, kot je določeno v odločitvah glede zaključkov o BAT iz člena 13(5) Direktive 2010/75/EU.

| (6) | Člen 15(4) Direktive 2010/75/EU določa odstopanja od zahtev iz člena 15(3) le v primerih, ko so stroški, povezani z doseganjem ravni emisij, nesorazmerno višji v primerjavi s koristmi za okolje zaradi geografskega položaja, lokalnih okoljskih pogojev ali tehničnih značilnosti zadevnega obrata. |
| --- | --- |

(6)

Člen 15(4) Direktive 2010/75/EU določa odstopanja od zahtev iz člena 15(3) le v primerih, ko so stroški, povezani z doseganjem ravni emisij, nesorazmerno višji v primerjavi s koristmi za okolje zaradi geografskega položaja, lokalnih okoljskih pogojev ali tehničnih značilnosti zadevnega obrata.

| (7) | V skladu s členom 16(1) Direktive 2010/75/EU temeljijo zahteve za spremljanje v dovoljenju iz točke (c) člena 14(1) Direktive na zaključkih o spremljanju, kot so opisani v zaključkih o BAT. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s členom 16(1) Direktive 2010/75/EU temeljijo zahteve za spremljanje v dovoljenju iz točke (c) člena 14(1) Direktive na zaključkih o spremljanju, kot so opisani v zaključkih o BAT.

| (8) | V skladu s členom 21(3) Direktive 2010/75/EU pristojni organ v štirih letih po objavi odločitev glede zaključkov o BAT ponovno preveri in po potrebi posodobi vse pogoje v dovoljenju ter zagotovi skladnost obrata s temi pogoji v dovoljenju. |
| --- | --- |

(8)

V skladu s členom 21(3) Direktive 2010/75/EU pristojni organ v štirih letih po objavi odločitev glede zaključkov o BAT ponovno preveri in po potrebi posodobi vse pogoje v dovoljenju ter zagotovi skladnost obrata s temi pogoji v dovoljenju.

| (9) | S Sklepom Komisije z dne 16. maja 2011 o vzpostavitvi foruma za izmenjavo informacij v skladu s členom 13 Direktive 2010/75/EU o industrijskih emisijah (2) je bil vzpostavljen forum, v katerega so vključeni predstavniki držav članic, zadevnih industrijskih panog in nevladnih organizacij, ki spodbujajo varstvo okolja. |
| --- | --- |

(9)

S Sklepom Komisije z dne 16. maja 2011 o vzpostavitvi foruma za izmenjavo informacij v skladu s členom 13 Direktive 2010/75/EU o industrijskih emisijah (2) je bil vzpostavljen forum, v katerega so vključeni predstavniki držav članic, zadevnih industrijskih panog in nevladnih organizacij, ki spodbujajo varstvo okolja.

| (10) | V skladu s členom 13(4) Direktive 2010/75/EU je Komisija 13. septembra 2011 pridobila mnenje (3) navedenega foruma glede predlagane vsebine referenčnega dokumenta BAT za proizvodnjo stekla in ga javno objavila. |
| --- | --- |

(10)

V skladu s členom 13(4) Direktive 2010/75/EU je Komisija 13. septembra 2011 pridobila mnenje (3) navedenega foruma glede predlagane vsebine referenčnega dokumenta BAT za proizvodnjo stekla in ga javno objavila.

| (11) | Ukrepi, določeni v tem sklepu, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 75(1) Direktive 2010/75/EU – |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi, določeni v tem sklepu, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 75(1) Direktive 2010/75/EU –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Zaključki o BAT za proizvodnjo stekla so določeni v Prilogi k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 28. februarja 2012

Za Komisijo

Janez POTOČNIK

Član Komisije

---

(1)  UL L 334, 17.12.2010, str. 17.

1

(2)  UL C 146, 17.5.2011, str. 3.

2

(3)  http://circa.europa.eu/Public/irc/env/ied/library?l=/ied_art_13_forum/opinions_article

3

---

PRILOGA

ZAKLJUČKI O BAT ZA PROIZVODNJO STEKLA

PODROČJE UPORABE

OPREDELITEV POJMOV

SPLOŠNE UGOTOVITVE

Čas povprečenja in referenčni pogoji v zvezi z emisijami v zrak

Pretvorba v referenčno koncentracijo kisika

Pretvorba koncentracij v specifične masne emisije

Opredelitve nekaterih onesnaževal zraka

Čas povprečenja za odplake odpadnih voda

| 1.1 | Splošni zaključki o BAT za steklarsko industrijo |
| --- | --- |

1.1

| 1.1.1 | Sistemi ravnanja z okoljem |
| --- | --- |

1.1.1

| 1.1.2 | Energetska učinkovitost |
| --- | --- |

1.1.2

| 1.1.3 | Skladiščenje materialov in ravnanje z njimi |
| --- | --- |

1.1.3

| 1.1.4 | Splošne primarne tehnologije |
| --- | --- |

1.1.4

| 1.1.5 | Emisije v vodo iz procesov proizvodnje stekla |
| --- | --- |

1.1.5

| 1.1.6 | Odpadki v procesih proizvodnje stekla |
| --- | --- |

1.1.6

| 1.1.7 | Hrup v procesih proizvodnje stekla |
| --- | --- |

1.1.7

| 1.2 | Zaključki o BAT za proizvodnjo embalažnega stekla |
| --- | --- |

1.2

| 1.2.1 | Emisije prahu iz talilnih peči |
| --- | --- |

1.2.1

| 1.2.2 | Dušikovi oksidi (NOx) iz talilnih peči |
| --- | --- |

1.2.2

| 1.2.3 | Žveplovi oksidi (SOx) iz talilnih peči |
| --- | --- |

1.2.3

| 1.2.4 | Vodikov klorid (HCl) in vodikov fluorid (HF) iz talilnih peči |
| --- | --- |

1.2.4

| 1.2.5 | Kovine iz talilnih peči |
| --- | --- |

1.2.5

| 1.2.6 | Emisije iz zaključnih procesov |
| --- | --- |

1.2.6

| 1.3 | Zaključki o BAT za proizvodnjo ravnega stekla |
| --- | --- |

1.3

| 1.3.1 | Emisije prahu iz talilnih peči |
| --- | --- |

1.3.1

| 1.3.2 | Dušikovi oksidi (NOX) iz talilnih peči |
| --- | --- |

1.3.2

| 1.3.3 | Žveplovi oksidi (SOX) iz talilnih peči |
| --- | --- |

1.3.3

| 1.3.4 | Vodikov klorid (HCl) in vodikov fluorid (HF) iz talilnih peči |
| --- | --- |

1.3.4

| 1.3.5 | Kovine iz talilnih peči |
| --- | --- |

1.3.5

| 1.3.6 | Emisije iz zaključnih procesov |
| --- | --- |

1.3.6

| 1.4 | Zaključki o BAT za proizvodnjo brezkončnih steklenih vlaken |
| --- | --- |

1.4

| 1.4.1 | Emisije prahu iz talilnih peči |
| --- | --- |

1.4.1

| 1.4.2 | Dušikovi oksidi (NOX) iz talilnih peči |
| --- | --- |

1.4.2

| 1.4.3 | Žveplovi oksidi (SOX) iz talilnih peči |
| --- | --- |

1.4.3

| 1.4.4 | Vodikov klorid (HCl) in vodikov fluorid (HF) iz talilnih peči |
| --- | --- |

1.4.4

| 1.4.5 | Kovine iz talilnih peči |
| --- | --- |

1.4.5

| 1.4.6 | Emisije iz zaključnih procesov |
| --- | --- |

1.4.6

| 1.5 | Zaključki o BAT za proizvodnjo stekla za domačo uporabo |
| --- | --- |

1.5

| 1.5.1 | Emisije prahu iz talilnih peči |
| --- | --- |

1.5.1

| 1.5.2 | Dušikovi oksidi (NOX) iz talilnih peči |
| --- | --- |

1.5.2

| 1.5.3 | Žveplovi oksidi (SOX) iz talilnih peči |
| --- | --- |

1.5.3

| 1.5.4 | Vodikov klorid (HCl) in vodikov fluorid (HF) iz talilnih peči |
| --- | --- |

1.5.4

| 1.5.5 | Kovine iz talilnih peči |
| --- | --- |

1.5.5

| 1.5.6 | Emisije iz zaključnih procesov |
| --- | --- |

1.5.6

| 1.6 | Zaključki o BAT za proizvodnjo posebnega stekla |
| --- | --- |

1.6

| 1.6.1 | Emisije prahu iz talilnih peči |
| --- | --- |

1.6.1

| 1.6.2 | Dušikovi oksidi (NOX) iz talilnih peči |
| --- | --- |

1.6.2

| 1.6.3 | Žveplovi oksidi (SOX) iz talilnih peči |
| --- | --- |

1.6.3

| 1.6.4 | Vodikov klorid (HCl) in vodikov fluorid (HF) iz talilnih peči |
| --- | --- |

1.6.4

| 1.6.5 | Kovine iz talilnih peči |
| --- | --- |

1.6.5

| 1.6.6 | Emisije iz zaključnih procesov |
| --- | --- |

1.6.6

| 1.7 | Zaključki o BAT za proizvodnjo mineralne volne |
| --- | --- |

1.7

| 1.7.1 | Emisije prahu iz talilnih peči |
| --- | --- |

1.7.1

| 1.7.2 | Dušikovi oksidi (NOX) iz talilnih peči |
| --- | --- |

1.7.2

| 1.7.3 | Žveplovi oksidi (SOX) iz talilnih peči |
| --- | --- |

1.7.3

| 1.7.4 | Vodikov klorid (HCl) in vodikov fluorid (HF) iz talilnih peči |
| --- | --- |

1.7.4

| 1.7.5 | Vodikov sulfid (H2S) iz talilnih peči za kameno volno |
| --- | --- |

1.7.5

| 1.7.6 | Kovine iz talilnih peči |
| --- | --- |

1.7.6

| 1.7.7 | Emisije iz zaključnih procesov |
| --- | --- |

1.7.7

| 1.8 | Zaključki o BAT za proizvodnjo izolacijske volne za visoke temperature |
| --- | --- |

1.8

| 1.8.1 | Emisije prahu iz procesov taljenja in zaključnih procesov |
| --- | --- |

1.8.1

| 1.8.2 | Dušikovi oksidi (NOX) iz procesov taljenja in zaključnih procesov |
| --- | --- |

1.8.2

| 1.8.3 | Žveplovi oksidi (SOX) iz procesov taljenja in zaključnih procesov |
| --- | --- |

1.8.3

| 1.8.4 | Vodikov klorid (HCl) in vodikov fluorid (HF) iz talilnih peči |
| --- | --- |

1.8.4

| 1.8.5 | Kovine iz talilnih peči in zaključnih procesov |
| --- | --- |

1.8.5

| 1.8.6 | Hlapne organske spojine iz zaključnih procesov |
| --- | --- |

1.8.6

| 1.9 | Zaključki o BAT za proizvodnjo frit |
| --- | --- |

1.9

| 1.9.1 | Emisije prahu iz talilnih peči |
| --- | --- |

1.9.1

| 1.9.2 | Dušikovi oksidi (NOX) iz talilnih peči |
| --- | --- |

1.9.2

| 1.9.3 | Žveplovi oksidi (SOX) iz talilnih peči |
| --- | --- |

1.9.3

| 1.9.4 | Vodikov klorid (HCl) in vodikov fluorid (HF) iz talilnih peči |
| --- | --- |

1.9.4

| 1.9.5 | Kovine iz talilnih peči |
| --- | --- |

1.9.5

| 1.9.6 | Emisije iz zaključnih procesov |
| --- | --- |

1.9.6

Glosar:

| 1.10 | Opis tehnik |
| --- | --- |

1.10

| 1.10.1 | Emisije prahu |
| --- | --- |

1.10.1

| 1.10.2 | Emisije NOX |
| --- | --- |

1.10.2

| 1.10.3 | Emisije SOX |
| --- | --- |

1.10.3

| 1.10.4 | Emisije HCl, HF |
| --- | --- |

1.10.4

| 1.10.5 | Emisije kovin |
| --- | --- |

1.10.5

| 1.10.6 | Skupne emisije plinov (npr. SOX, HCl, HF, borove spojine) |
| --- | --- |

1.10.6

| 1.10.7 | Skupne emisije (trdne + plinaste) |
| --- | --- |

1.10.7

| 1.10.8 | Emisije iz postopkov rezanja, mletja, poliranja |
| --- | --- |

1.10.8

| 1.10.9 | Emisije H2S in hlapnih organskih spojin |
| --- | --- |

1.10.9

PODROČJE UPORABE

Ti zaključki o BAT se nanašajo na naslednje industrijske dejavnosti, opredeljene v Prilogi I k Direktivi 2010/75/EU:

| — | 3.3. | proizvodnja stekla, vključno s steklenimi vlakni, s talilno zmogljivostjo nad 20 ton na dan; |
| --- | --- | --- |

—

3.3.

proizvodnja stekla, vključno s steklenimi vlakni, s talilno zmogljivostjo nad 20 ton na dan;

| — | 3.4. | taljenje mineralnih snovi, vključno s proizvodnjo mineralnih vlaken, s talilno zmogljivostjo nad 20 ton na dan. |
| --- | --- | --- |

—

3.4.

taljenje mineralnih snovi, vključno s proizvodnjo mineralnih vlaken, s talilno zmogljivostjo nad 20 ton na dan.

Ti zaključki o BAT ne zadevajo naslednjih dejavnosti:

| — | proizvodnje vodnega stekla, ki je obravnavana v referenčnem dokumentu o proizvodnji anorganskih kemikalij v velikih količinah – trdnih in drugih(LVIC-S); |
| --- | --- |

—

proizvodnje vodnega stekla, ki je obravnavana v referenčnem dokumentu o proizvodnji anorganskih kemikalij v velikih količinah – trdnih in drugih(LVIC-S);

| — | proizvodnje polikristalinske volne; |
| --- | --- |

—

proizvodnje polikristalinske volne;

| — | proizvodnje ogledal, ki je obravnavana v referenčnem dokumentu o površinski obdelavi z organskimi topili (STS). |
| --- | --- |

—

proizvodnje ogledal, ki je obravnavana v referenčnem dokumentu o površinski obdelavi z organskimi topili (STS).

Drugi referenčni dokumenti, ki so pomembni za dejavnosti, obravnavane v teh zaključkih o BAT, so:

| Referenčni dokumenti | Dejavnost |
| --- | --- |
| Emisije iz skladiščenja (EFS) | Skladiščenje surovin in ravnanje z njimi |
| Energetska učinkovitost (ENE) | Splošna energetska učinkovitost |
| Gospodarski učinki in učinki na različne prvine okolja (ECM) | Gospodarski učinki tehnologij in učinki tehnologij na različne prvine okolja |
| Splošna načela spremljanja (MON) | Spremljanje emisij in porabe |

Referenčni dokumenti

Dejavnost

Emisije iz skladiščenja (EFS)

Skladiščenje surovin in ravnanje z njimi

Energetska učinkovitost (ENE)

Splošna energetska učinkovitost

Gospodarski učinki in učinki na različne prvine okolja (ECM)

Gospodarski učinki tehnologij in učinki tehnologij na različne prvine okolja

Splošna načela spremljanja (MON)

Spremljanje emisij in porabe

Tehnologije, navedene in opisane v teh zaključkih o BAT, niso zavezujoče ali izčrpne. Možno je uporabiti tudi druge tehnologije, ki zagotavljajo najmanj enakovredno raven varstva okolja.

OPREDELITEV POJMOV

V teh zaključkih o BAT se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| Pojem | Opredelitev pojma |
| --- | --- |
| Nova naprava | Naprava, nameščena na kraju obrata po objavi teh zaključkov o BAT, ali popolna nadomestitev naprave na obstoječih temeljih obrata po objavi teh zaključkov o BAT. |
| Obstoječa naprava | Naprava, ki ni nova. |
| Nova peč | Peč, nameščena na kraju obrata po objavi teh zaključkov o BAT, ali popolni obnovi peči po objavi teh sklepnih ugotovitev o najboljših razpoložljivih tehnologijah. |
| Reden remont peči | Remont med delovnimi obdobji brez pomembnih sprememb zahtev v zvezi s pečjo ali tehnologije, pri čemer ogrodje peči ni bistveno prilagojeno in se dimenzije peči v osnovi ne spremenijo. Ognjevzdržni deli peči in po potrebi regeneratorji se popravijo s popolno ali delno zamenjavo materiala. |
| Popoln remont peči | Remont, ki vključuje veliko spremembo zahtev v zvezi s pečjo ali tehnologije ter pomembne prilagoditve ali zamenjavo peči in z njo povezane opreme. |

Pojem

Opredelitev pojma

Nova naprava

Naprava, nameščena na kraju obrata po objavi teh zaključkov o BAT, ali popolna nadomestitev naprave na obstoječih temeljih obrata po objavi teh zaključkov o BAT.

Obstoječa naprava

Naprava, ki ni nova.

Nova peč

Peč, nameščena na kraju obrata po objavi teh zaključkov o BAT, ali popolni obnovi peči po objavi teh sklepnih ugotovitev o najboljših razpoložljivih tehnologijah.

Reden remont peči

Remont med delovnimi obdobji brez pomembnih sprememb zahtev v zvezi s pečjo ali tehnologije, pri čemer ogrodje peči ni bistveno prilagojeno in se dimenzije peči v osnovi ne spremenijo. Ognjevzdržni deli peči in po potrebi regeneratorji se popravijo s popolno ali delno zamenjavo materiala.

Popoln remont peči

Remont, ki vključuje veliko spremembo zahtev v zvezi s pečjo ali tehnologije ter pomembne prilagoditve ali zamenjavo peči in z njo povezane opreme.

SPLOŠNE UGOTOVITVE

Čas povprečenja in referenčni pogoji v zvezi z emisijami v zrak

Če ni navedeno drugače, ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije v zrak iz teh zaključkov o BAT, veljajo v referenčnih pogojih, ki so opredeljeni v preglednici 1. Vse vrednosti koncentracij odpadnih plinov se nanašajo na standardne pogoje: suh plin, temperatura 273,15 K, tlak 101,3 kPa.

| Za občasne meritve | Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, se nanašajo na povprečno vrednost treh naključnih vzorcev, pri čemer se meritve izvajajo najmanj 30 minut; v primeru regenerativnih peči mora obdobje merjenja vključevati najmanj dva vžiga v časovni vrsti v regenerativnih komorah. |
| --- | --- |
| Za neprekinjene meritve | Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, se nanašajo na povprečne dnevne vrednosti. |

Za občasne meritve

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, se nanašajo na povprečno vrednost treh naključnih vzorcev, pri čemer se meritve izvajajo najmanj 30 minut; v primeru regenerativnih peči mora obdobje merjenja vključevati najmanj dva vžiga v časovni vrsti v regenerativnih komorah.

Za neprekinjene meritve

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, se nanašajo na povprečne dnevne vrednosti.

Preglednica 1

Referenčni pogoji v zvezi z ravnmi emisij, povezanimi z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije v zrak

| Dejavnosti | Enota | Referenčni pogoji |
| --- | --- | --- |
| Dejavnosti taljenja | Konvencionalna talilna peč pri neprekinjenem taljenju | mg/Nm3 | 8 vol % kisika |
| Konvencionalna talilna peč pri občasnem taljenju | mg/Nm3 | 13 vol % kisika |
| Peči, kurjene s kisikom | kg/tono staljenega stekla | Ravni emisij v mg/Nm3 ni mogoče izraziti kot referenčno koncentracijo kisika. |
| Električne peči | mg/Nm3

  ali
  kg/tono staljenega stekla | Ravni emisij v mg/Nm3 ni mogoče izraziti kot referenčno koncentracijo kisika. |
| Talilne peči za frite | mg/Nm3

  ali
  kg/tono staljene frite | Koncentracije se nanašajo na 15 vol % kisika.
  V primeru kurjenja z zrakom-plinom se uporabljajo ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, ki so izražene kot koncentracija emisij (mg/Nm3).
  Kadar se uporablja le kurjenje s kisikom, se uporabljajo ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, ki so izražene s specifičnimi masnimi emisijami (kg/tono staljene frite).
  Kadar se uporablja kurjenje z zrakom-plinom, obogatenim s kisikom, se uporabljajo ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, ki so izražene kot koncentracija emisij (mg/Nm3) ali specifične masne emisije (kg/tono staljene frite). |
| Vse vrste peči | kg/tono staljenega stekla | Specifične masne emisije se nanašajo na eno tono staljenega stekla. |
| Druge dejavnosti, razen taljenja, vključno z zaključnimi procesi | Vsi procesi | mg/Nm3 | Brez popravka za kisik. |
| Vsi procesi | kg/tono stekla | Specifične masne emisije se nanašajo na eno tono proizvedenega stekla. |

Dejavnosti

Enota

Referenčni pogoji

Dejavnosti taljenja

Konvencionalna talilna peč pri neprekinjenem taljenju

mg/Nm3

8 vol % kisika

Konvencionalna talilna peč pri občasnem taljenju

mg/Nm3

13 vol % kisika

Peči, kurjene s kisikom

kg/tono staljenega stekla

Ravni emisij v mg/Nm3 ni mogoče izraziti kot referenčno koncentracijo kisika.

Električne peči

mg/Nm3

ali

kg/tono staljenega stekla

Ravni emisij v mg/Nm3 ni mogoče izraziti kot referenčno koncentracijo kisika.

Talilne peči za frite

mg/Nm3

ali

kg/tono staljene frite

Koncentracije se nanašajo na 15 vol % kisika.

V primeru kurjenja z zrakom-plinom se uporabljajo ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, ki so izražene kot koncentracija emisij (mg/Nm3).

Kadar se uporablja le kurjenje s kisikom, se uporabljajo ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, ki so izražene s specifičnimi masnimi emisijami (kg/tono staljene frite).

Kadar se uporablja kurjenje z zrakom-plinom, obogatenim s kisikom, se uporabljajo ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, ki so izražene kot koncentracija emisij (mg/Nm3) ali specifične masne emisije (kg/tono staljene frite).

Vse vrste peči

kg/tono staljenega stekla

Specifične masne emisije se nanašajo na eno tono staljenega stekla.

Druge dejavnosti, razen taljenja, vključno z zaključnimi procesi

Vsi procesi

mg/Nm3

Brez popravka za kisik.

Vsi procesi

kg/tono stekla

Specifične masne emisije se nanašajo na eno tono proizvedenega stekla.

Pretvorba v referenčno koncentracijo kisika

Z naslednjo formulo se izračuna koncentracija emisij pri referenčni ravni kisika (glej preglednico 1).

Formula

pri čemer je:

| ER (mg/Nm3) | : | koncentracija emisij, popravljena glede na referenčno raven kisika OR, |
| --- | --- | --- |
| OR (vol %) | : | referenčna raven kisika, |
| EM (mg/Nm3) | : | koncentracija emisij pri izmerjeni ravni kisika OM, |
| OM (vol %) | : | izmerjena raven kisika. |

ER (mg/Nm3)

:

koncentracija emisij, popravljena glede na referenčno raven kisika OR,

OR (vol %)

:

referenčna raven kisika,

EM (mg/Nm3)

:

koncentracija emisij pri izmerjeni ravni kisika OM,

OM (vol %)

:

izmerjena raven kisika.

Pretvorba koncentracij v specifične masne emisije

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, ki so v oddelkih od 1.2 do 1.9 izražene s specifičnimi masnimi emisijami (kg/tono staljenega stekla), temeljijo na spodnjem izračunu, razen v primeru peči, kurjenih s kisikom, in v nekaterih primerih električnega taljenja, kjer so bile ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, v kg/tono taljenega stekla pridobljene na podlagi posebnih sporočenih podatkov.

Izračun za pretvorbo koncentracij v specifične masne emisije je opisan spodaj.

Specifična masna emisija (kg/tono staljenega stekla) = pretvorbeni faktor × koncentracija emisij (mg/Nm3),

pri čemer je: pretvorbeni faktor = (Q/P) × 10–6,

| če je | : | Q | = | prostornina odpadnih plinov v Nm3/h, |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| P | = | hitrost pomika v tonah staljenega stekla/h. |

če je

:

Q

=

prostornina odpadnih plinov v Nm3/h,

P

=

hitrost pomika v tonah staljenega stekla/h.

Prostornina odpadnih plinov (Q) je odvisna od specifične porabe energije, vrste goriva in oksidanta (zrak, s kisikom obogaten zrak in kisik, pri čemer je čistost odvisna od proizvodnega procesa). Na porabo energije vpliva zapleten sklop dejavnikov, tj. (predvsem) vrsta peči, vrsta stekla in delež odpadnega stekla.

Vendar lahko na razmerje med koncentracijo in specifičnim masnim pretokom vpliva več dejavnikov:

| — | vrsta peči (temperatura predgretja zraka, talilna tehnologija), |
| --- | --- |

—

vrsta peči (temperatura predgretja zraka, talilna tehnologija),

| — | vrsta proizvedenega stekla (energija, ki je potrebna za taljenje), |
| --- | --- |

—

vrsta proizvedenega stekla (energija, ki je potrebna za taljenje),

| — | energetska mešanica (fosilno gorivo/izboljšanje zmogljivosti z električno energijo), |
| --- | --- |

—

energetska mešanica (fosilno gorivo/izboljšanje zmogljivosti z električno energijo),

| — | vrsta fosilnega goriva (nafta, plin), |
| --- | --- |

—

vrsta fosilnega goriva (nafta, plin),

| — | vrsta oksidanta (kisik, zrak, s kisikom obogaten zrak), |
| --- | --- |

—

vrsta oksidanta (kisik, zrak, s kisikom obogaten zrak),

| — | delež odpadnega stekla, |
| --- | --- |

—

delež odpadnega stekla,

| — | sestava serije, |
| --- | --- |

—

sestava serije,

| — | starost peči, |
| --- | --- |

—

starost peči,

| — | velikost peči. |
| --- | --- |

—

velikost peči.

Za pretvorbo ravni emisij, povezanih z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, iz koncentracij v specifične masne emisije so uporabljeni pretvorbeni faktorji iz preglednice 2.

Pretvorbeni faktorji so določeni na podlagi energetsko učinkovitih peči in veljajo le za polne peči na zrak/gorivo.

Preglednica 2

Okvirni faktorji za pretvorbo mg/Nm3 v kg/tono staljenega stekla v energetsko učinkovitih pečeh na gorivo-zrak

| Sektorji | Faktorji za pretvorbo mg/Nm3 v kg/tono staljenega stekla |
| --- | --- |
| Ravno steklo | 2,5 × 10–3 |
| Embalažno steklo | Splošni primer | 1,5 × 10–3 |
| Posebni primeri (1) | Študija posameznih primerov
  (pogosto 3,0 × 10–3) |
| Brezkončna steklena vlakna | 4,5 × 10–3 |
| Steklo za domačo uporabo | Natronsko steklo | 2,5 × 10–3 |
| Posebni primeri (2) | Študija posameznih primerov
  (med 2,5 in > 10 × 10–3; pogosto 3,0 × 10–3) |
| Mineralna volna | Steklena volna | 2 × 10–3 |
| Kamena volna iz kupolne peči | 2,5 × 10–3 |
| Posebno steklo | Steklo za televizijske zaslone (plošče) | 3 × 10–3 |
| Steklo za televizijske zaslone (lij) | 2,5 × 10–3 |
| Borosilikatno steklo (cev) | 4 × 10–3 |
| Steklena keramika | 6,5 × 10–3 |
| Steklo za svetilke (natronsko steklo) | 2,5 × 10–3 |
| Frite | Študija posameznih primerov
  (5–7,5 × 10–3) |

Sektorji

Faktorji za pretvorbo mg/Nm3 v kg/tono staljenega stekla

Ravno steklo

2,5 × 10–3

Embalažno steklo

Splošni primer

1,5 × 10–3

Posebni primeri (1)

Študija posameznih primerov

(pogosto 3,0 × 10–3)

Brezkončna steklena vlakna

4,5 × 10–3

Steklo za domačo uporabo

Natronsko steklo

2,5 × 10–3

Posebni primeri (2)

Študija posameznih primerov

(med 2,5 in > 10 × 10–3; pogosto 3,0 × 10–3)

Mineralna volna

Steklena volna

2 × 10–3

Kamena volna iz kupolne peči

2,5 × 10–3

Posebno steklo

Steklo za televizijske zaslone (plošče)

3 × 10–3

Steklo za televizijske zaslone (lij)

2,5 × 10–3

Borosilikatno steklo (cev)

4 × 10–3

Steklena keramika

6,5 × 10–3

Steklo za svetilke (natronsko steklo)

2,5 × 10–3

Frite

Študija posameznih primerov

(5–7,5 × 10–3)

OPREDELITVE NEKATERIH ONESNAŽEVAL ZRAKA

V teh zaključkih o BAT in v zvezi z ravnmi emisij, povezanimi z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, iz oddelkov od 1.2 do 1.9, se uporabljajo te opredelitve pojmov:

| NOX, izražen kot NO2 | Vsota dušikovega oksida (NO) in dušikovega dioksida (NO2), izražena kot NO2 |
| --- | --- |
| SOX, izražen kot SO2 | Vsota žveplovega dioksida (SO2) in žveplovega trioksida (SO3), izražena kot SO2 |
| Vodikov klorid, izražen kot HCl | Vsi plinasti kloridi, izraženi kot HCl |
| Vodikov fluorid, izražen kot HF | Vsi plinasti fluoridi, izraženi kot HF |

NOX, izražen kot NO2

Vsota dušikovega oksida (NO) in dušikovega dioksida (NO2), izražena kot NO2

SOX, izražen kot SO2

Vsota žveplovega dioksida (SO2) in žveplovega trioksida (SO3), izražena kot SO2

Vodikov klorid, izražen kot HCl

Vsi plinasti kloridi, izraženi kot HCl

Vodikov fluorid, izražen kot HF

Vsi plinasti fluoridi, izraženi kot HF

ČAS POVPREČENJA ZA ODPLAKE ODPADNIH VODA

Če ni navedeno drugače, se ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije v odpadne vode iz teh zaključkov o BAT nanašajo na povprečno vrednost za sestavljeni vzorec odpadnih voda, odvzet v obdobju, ki traja 2 uri ali 24 ur.

1.1   Splošni zaključki o BAT za proizvodnjo stekla

Zaključki o BAT iz tega oddelka se lahko uporabljajo za vse obrate, razen če je navedeno drugače.

Poleg splošnih najboljših razpoložljivih tehnologij iz tega oddelka se lahko uporabljajo tudi najboljše razpoložljive tehnologije za posamezne procese iz oddelkov 1.2–1.9.

1.1.1   Sistemi ravnanja z okoljem

1.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena izvajanju in upoštevanju sistema ravnanja z okoljem, kar vključuje vse naslednje značilnosti:

| i. | zavezanost vodstva, vključno z višjim vodstvom; |
| --- | --- |

i.

zavezanost vodstva, vključno z višjim vodstvom;

| ii. | opredelitev okoljske politike, ki vključuje stalne izboljšave obrata, ki jih zagotavlja vodstvo; |
| --- | --- |

ii.

opredelitev okoljske politike, ki vključuje stalne izboljšave obrata, ki jih zagotavlja vodstvo;

| iii. | načrtovanje in priprava nujnih postopkov in ciljev v povezavi s finančnim načrtovanjem in naložbami; |
| --- | --- |

iii.

načrtovanje in priprava nujnih postopkov in ciljev v povezavi s finančnim načrtovanjem in naložbami;

| iv. | izvajanje postopkov, pri katerih je posebna pozornost namenjena:






  (a) | strukturi in odgovornosti, |
| --- | --- | --- |

iv.

izvajanje postopkov, pri katerih je posebna pozornost namenjena:

(a)

strukturi in odgovornosti,

| (b) | usposabljanju, ozaveščanju in usposobljenosti, |
| --- | --- |

(b)

usposabljanju, ozaveščanju in usposobljenosti,

| (c) | komunikaciji, |
| --- | --- |

(c)

komunikaciji,

| (d) | vključevanju zaposlenih, |
| --- | --- |

(d)

vključevanju zaposlenih,

| (e) | dokumentaciji, |
| --- | --- |

(e)

dokumentaciji,

| (f) | učinkovitemu nadzoru procesov, |
| --- | --- |

(f)

učinkovitemu nadzoru procesov,

| (g) | programom vzdrževanja, |
| --- | --- |

(g)

programom vzdrževanja,

| (h) | pripravljenosti in ukrepanju v nujnih primerih, |
| --- | --- |

(h)

pripravljenosti in ukrepanju v nujnih primerih,

| (i) | zagotavljanju skladnosti z okoljsko zakonodajo; |
| --- | --- |

(i)

zagotavljanju skladnosti z okoljsko zakonodajo;

| v. | preverjanje učinkovitosti in sprejemanje popravnih ukrepov, pri čemer je posebna pozornost namenjena:






  (a) | spremljanju in merjenju (glej tudi referenčni dokument o splošnih načelih spremljanja), |
| --- | --- | --- |

v.

preverjanje učinkovitosti in sprejemanje popravnih ukrepov, pri čemer je posebna pozornost namenjena:

(a)

spremljanju in merjenju (glej tudi referenčni dokument o splošnih načelih spremljanja),

| (b) | popravnim in preventivnim ukrepom, |
| --- | --- |

(b)

popravnim in preventivnim ukrepom,

| (c) | vodenju evidenc, |
| --- | --- |

(c)

vodenju evidenc,

| (d) | neodvisni (kjer je izvedljivo) notranji ali zunanji reviziji, da se ugotovi, ali je sistem ravnanja z okoljem skladen z načrtovano ureditvijo ter ali se ustrezno izvaja in vzdržuje; |
| --- | --- |

(d)

neodvisni (kjer je izvedljivo) notranji ali zunanji reviziji, da se ugotovi, ali je sistem ravnanja z okoljem skladen z načrtovano ureditvijo ter ali se ustrezno izvaja in vzdržuje;

| vi. | pregled sistema ravnanja z okoljem ter njegove stalne ustreznosti, primernosti in učinkovitosti, ki ga izvaja vodstvo; |
| --- | --- |

vi.

pregled sistema ravnanja z okoljem ter njegove stalne ustreznosti, primernosti in učinkovitosti, ki ga izvaja vodstvo;

| vii. | spremljanje razvoja čistejših tehnologij; |
| --- | --- |

vii.

spremljanje razvoja čistejših tehnologij;

| viii. | upoštevanje okoljskih vplivov morebitne razgradnje obrata v fazi načrtovanja nove naprave in v njegovi celotni obratovalni dobi; |
| --- | --- |

viii.

upoštevanje okoljskih vplivov morebitne razgradnje obrata v fazi načrtovanja nove naprave in v njegovi celotni obratovalni dobi;

| ix. | redna uporaba sektorskih primerjalnih analiz. |
| --- | --- |

ix.

redna uporaba sektorskih primerjalnih analiz.

Ustreznost

Področje uporabe (npr. raven podrobnosti) in vrsta sistema ravnanja z okoljem (npr. standardizirani ali nestandardizirani sistem) bosta ponavadi povezana z vrsto, obsegom in zapletenostjo obrata ter vrsto njegovih morebitnih vplivov na okolje.

1.1.2   Energetska učinkovitost

2.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju porabe energije z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| Tehnologija | Ustreznost |
| --- | --- |
| i. | Optimizacija procesov z nadzorom parametrov obratovanja |

Tehnologija

Ustreznost

i.

Optimizacija procesov z nadzorom parametrov obratovanja

Tehnologije so na splošno ustrezne.

| ii. | Redno vzdrževanje talilne peči |
| --- | --- |

ii.

Redno vzdrževanje talilne peči

| iii. | Optimizacija zasnove peči in izbira tehnologije taljenja |
| --- | --- |

iii.

Optimizacija zasnove peči in izbira tehnologije taljenja

Ustrezno v novih napravah.

V obstoječih napravah je za izvajanje potreben popoln remont peči.

| iv. | Uporaba tehnologij za nadzor zgorevanja |
| --- | --- |

iv.

Uporaba tehnologij za nadzor zgorevanja

Ustrezno v primeru peči na gorivo/zrak in peči, kurjene s kisikom.

| v. | Uporaba večjega deleža odpadnega stekla, kadar je na voljo ter kadar je njegova uporaba ekonomsko upravičena in tehnično izvedljiva |
| --- | --- |

v.

Uporaba večjega deleža odpadnega stekla, kadar je na voljo ter kadar je njegova uporaba ekonomsko upravičena in tehnično izvedljiva

Ni ustrezno v sektorjih brezkončnih steklenih vlaken, izolacijske volne za visoke temperature in frite.

| vi. | Uporaba kotla za izkoriščanje odpadne energije za pridobivanje energije, kadar je to tehnično izvedljivo in ekonomsko upravičeno |
| --- | --- |

vi.

Uporaba kotla za izkoriščanje odpadne energije za pridobivanje energije, kadar je to tehnično izvedljivo in ekonomsko upravičeno

Ustrezno za peči na gorivo/zrak in peči, kurjene s kisikom.

Ustreznost in ekonomska upravičenost tehnologije sta odvisni od skupne učinkovitosti, ki jo je mogoče doseči, tudi z učinkovito rabo proizvedene pare.

| vii. | Uporaba predgrevanja serij in odpadnega stekla, kadar je to ekonomsko upravičeno in tehnično izvedljivo |
| --- | --- |

vii.

Uporaba predgrevanja serij in odpadnega stekla, kadar je to ekonomsko upravičeno in tehnično izvedljivo

Ustrezno za peči na gorivo/zrak in peči, kurjene s kisikom.

Tehnologija je običajno ustrezna le za serije z več kot 50 % odpadnega stekla.

1.1.3   Skladiščenje materialov in ravnanje z njimi

3.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena preprečevanju ali, kadar to ni mogoče, zmanjšanju razpršenih emisij prahu pri skladiščenju trdnih materialov in ravnanju z njimi z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| I. | Skladiščenje surovin






  i. | skladiščenje razsutih materialov v prahu v zaprtem silosu, ki je opremljen z odpraševalnim sistemom (npr. z vrečastim filtrom), |
| --- | --- | --- |

I.

Skladiščenje surovin

i.

skladiščenje razsutih materialov v prahu v zaprtem silosu, ki je opremljen z odpraševalnim sistemom (npr. z vrečastim filtrom),

| ii. | skladiščenje drobnih materialov v zaprtih zabojnikih ali tesno zaprtih vrečah, |
| --- | --- |

ii.

skladiščenje drobnih materialov v zaprtih zabojnikih ali tesno zaprtih vrečah,

| iii. | skladiščenje pod kupi grobih materialov v prahu, |
| --- | --- |

iii.

skladiščenje pod kupi grobih materialov v prahu,

| iv. | uporaba vozil za čiščenje cest in tehnologij za škropljenje z vodo. |
| --- | --- |

iv.

uporaba vozil za čiščenje cest in tehnologij za škropljenje z vodo.

| II. | Ravnanje s surovinami






  Tehnologija | Ustreznost |
| --- | --- | --- |
| i. | Uporaba ograjenih transportnih trakov za materiale, ki se prevažajo nad zemljo, da se prepreči izguba materiala |

II.

Ravnanje s surovinami

Tehnologija

Ustreznost

i.

Uporaba ograjenih transportnih trakov za materiale, ki se prevažajo nad zemljo, da se prepreči izguba materiala

Tehnologije so na splošno ustrezne.

| ii. | Uporaba zaprtega sistema s filtrom v primeru uporabe pnevmatskega transportnega traku, da se zrak pred izpustom iz sistema očisti |
| --- | --- |

ii.

Uporaba zaprtega sistema s filtrom v primeru uporabe pnevmatskega transportnega traku, da se zrak pred izpustom iz sistema očisti

| iii. | Vlaženje serije |
| --- | --- |

iii.

Vlaženje serije

Uporabnost te tehnologije je omejena zaradi negativnih posledic za energetsko učinkovitost peči. Omejitve lahko veljajo za nekatere formulacije serij, zlasti pri proizvodnji borosilikatnega stekla.

| iv. | Uporaba rahlega podtlaka v peči |
| --- | --- |

iv.

Uporaba rahlega podtlaka v peči

Ustrezno samo, če je neločljiv del operacije (tj. v talilnih pečeh za proizvodnjo frite), saj negativno vpliva na energetsko učinkovitost peči.

| v. | Uporaba surovin, ki se ne krušijo (v glavnem dolomit in apnenec). Krušenje je posledica „pokanja“ mineralov, ko so izpostavljeni vročini, v tem procesu pa se lahko povečajo emisije prahu |
| --- | --- |

v.

Uporaba surovin, ki se ne krušijo (v glavnem dolomit in apnenec). Krušenje je posledica „pokanja“ mineralov, ko so izpostavljeni vročini, v tem procesu pa se lahko povečajo emisije prahu

Ustreznost je odvisna od omejitev v zvezi z razpoložljivostjo surovin.

| vi. | Uporaba sistema odzračevanja, ki odvaja zrak v sistem filtrov, v procesih, v katerih lahko nastaja prah (npr. odpiranje vreč, mešanje serij frite, odstranjevanje prahu z vrečastega filtra, talilniki s hladnim pokrovom) |
| --- | --- |

vi.

Uporaba sistema odzračevanja, ki odvaja zrak v sistem filtrov, v procesih, v katerih lahko nastaja prah (npr. odpiranje vreč, mešanje serij frite, odstranjevanje prahu z vrečastega filtra, talilniki s hladnim pokrovom)

Tehnologije so na splošno ustrezne.

| vii. | Uporaba zaprtih vijačnih transportnih trakov |
| --- | --- |

vii.

Uporaba zaprtih vijačnih transportnih trakov

| viii. | Ograditev prostorov za nakladanje materiala |
| --- | --- |

viii.

Ograditev prostorov za nakladanje materiala

Na splošno ustrezno. Morda je potrebno ohlajanje, da se oprema ne poškoduje

4.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena preprečevanju ali, kadar to ni mogoče, zmanjšanju razpršenih emisij plinov pri skladiščenju vnetljivih surovin in ravnanju z njimi z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| i. | uporaba barve za cisterne, ki vpija malo sončne svetlobe, pri skladiščenju razsutega materiala, pri katerem se lahko temperatura zaradi sončne svetlobe spremeni; |
| --- | --- |

i.

uporaba barve za cisterne, ki vpija malo sončne svetlobe, pri skladiščenju razsutega materiala, pri katerem se lahko temperatura zaradi sončne svetlobe spremeni;

| ii. | nadzor temperature v skladišču vnetljivih surovin; |
| --- | --- |

ii.

nadzor temperature v skladišču vnetljivih surovin;

| iii. | izolacija cistern v skladišču vnetljivih surovin; |
| --- | --- |

iii.

izolacija cistern v skladišču vnetljivih surovin;

| iv. | upravljanje zalog; |
| --- | --- |

iv.

upravljanje zalog;

| v. | uporaba cistern s plavajočim pokrovom za skladiščenje velikih količin vnetljivih naftnih derivatov; |
| --- | --- |

v.

uporaba cistern s plavajočim pokrovom za skladiščenje velikih količin vnetljivih naftnih derivatov;

| vi. | uporaba sistemov za prenos tekočin z vračanjem hlapov v primeru prenosa vnetljivih tekočin (npr. iz tovornjaka s cisterno do cisterne za skladiščenje); |
| --- | --- |

vi.

uporaba sistemov za prenos tekočin z vračanjem hlapov v primeru prenosa vnetljivih tekočin (npr. iz tovornjaka s cisterno do cisterne za skladiščenje);

| vii. | uporaba cistern z izbočenim pokrovom za skladiščenje tekočih surovin; |
| --- | --- |

vii.

uporaba cistern z izbočenim pokrovom za skladiščenje tekočih surovin;

| viii. | uporaba tlačnih/vakuumskih ventilov v cisternah, ki zdržijo nihanje tlaka; |
| --- | --- |

viii.

uporaba tlačnih/vakuumskih ventilov v cisternah, ki zdržijo nihanje tlaka;

| ix. | obdelava izpustov (npr. adsorpcija, absorpcija, kondenzacija) pri skladiščenju nevarnih materialov; |
| --- | --- |

ix.

obdelava izpustov (npr. adsorpcija, absorpcija, kondenzacija) pri skladiščenju nevarnih materialov;

| x. | podpovršinsko polnjenje pri skladiščenju tekočin, ki se lahko penijo. |
| --- | --- |

x.

podpovršinsko polnjenje pri skladiščenju tekočin, ki se lahko penijo.

1.1.4   Splošne primarne tehnologije

5.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju porabe energije in emisij v zrak s stalnim spremljanjem parametrov obratovanja in programiranim vzdrževanjem talilne peči.

| Tehnologija | Ustreznost |
| --- | --- |
| Tehnologija vključuje sklop postopkov za spremljanje in vzdrževanje, ki jih je mogoče uporabljati posamezno ali v kombinaciji, odvisno od vrste peči, da se omejijo vplivi staranja na peč, npr. tesnjenje peči in gorilnikov, ohranitev čim boljše izolacije, nadzor ustaljenih pogojev gorenja, nadzor razmerja med gorivom in zrakom itd. | Ustrezno za regenerativne in rekuperativne peči ter peči, kurjene s kisikom.
  Za ugotavljanje ustreznosti v primeru drugih vrst peči je potrebna ocena posameznega obrata. |

Tehnologija

Ustreznost

Tehnologija vključuje sklop postopkov za spremljanje in vzdrževanje, ki jih je mogoče uporabljati posamezno ali v kombinaciji, odvisno od vrste peči, da se omejijo vplivi staranja na peč, npr. tesnjenje peči in gorilnikov, ohranitev čim boljše izolacije, nadzor ustaljenih pogojev gorenja, nadzor razmerja med gorivom in zrakom itd.

Ustrezno za regenerativne in rekuperativne peči ter peči, kurjene s kisikom.

Za ugotavljanje ustreznosti v primeru drugih vrst peči je potrebna ocena posameznega obrata.

6.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena preudarni izbiri in nadzoru vseh snovi in surovin, vnesenih v talilno peč, da se zmanjšajo ali preprečijo emisije v zrak, z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| Tehnologija | Ustreznost |
| --- | --- |
| i. | Uporaba surovin in zunanjega odpadnega stekla s čim manjšim deležem nečistoč (npr. kovin, kloridov, fluoridov) |

Tehnologija

Ustreznost

i.

Uporaba surovin in zunanjega odpadnega stekla s čim manjšim deležem nečistoč (npr. kovin, kloridov, fluoridov)

Ustreznost je odvisna od omejitev v zvezi z vrsto stekla, ki se proizvaja v obratu, in razpoložljivostjo surovin in goriva.

| ii. | Uporaba alternativnih (npr. manj vnetljivih) surovin |
| --- | --- |

ii.

Uporaba alternativnih (npr. manj vnetljivih) surovin

| iii. | Uporaba goriva z nizkim deležem kovinskih primesi |
| --- | --- |

iii.

Uporaba goriva z nizkim deležem kovinskih primesi

7.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena rednemu spremljanju emisij in/ali drugih pomembnih parametrov procesa, vključno z naslednjimi:

| Tehnologija | Ustreznost |
| --- | --- |
| i. | Stalno spremljanje ključnih parametrov procesa, ki zagotavljajo stabilnost procesa, npr. temperature, dovajanja goriva in pretoka zraka |

Tehnologija

Ustreznost

i.

Stalno spremljanje ključnih parametrov procesa, ki zagotavljajo stabilnost procesa, npr. temperature, dovajanja goriva in pretoka zraka

Tehnologije so na splošno ustrezne

| ii. | Redno spremljanje parametrov procesa za preprečevanje/zmanjšanje onesnaževanja, npr. vsebnosti O2 v zgorevalnih plinih, da se nadzoruje razmerje med gorivom in zrakom |
| --- | --- |

ii.

Redno spremljanje parametrov procesa za preprečevanje/zmanjšanje onesnaževanja, npr. vsebnosti O2 v zgorevalnih plinih, da se nadzoruje razmerje med gorivom in zrakom

| iii. | Neprekinjene meritve emisij prahu, NOx in SOx ali občasne meritve vsaj dvakrat na leto v povezavi z nadzorom nadomestnih parametrov, da se zagotovi pravilno delovanje sistema za obdelavo v obdobju med merjenjema |
| --- | --- |

iii.

Neprekinjene meritve emisij prahu, NOx in SOx ali občasne meritve vsaj dvakrat na leto v povezavi z nadzorom nadomestnih parametrov, da se zagotovi pravilno delovanje sistema za obdelavo v obdobju med merjenjema

| iv. | Neprekinjene ali redne periodične meritve emisij NH3, kadar se uporablja tehnologija selektivne katalitske redukcije (SCR) ali selektivne nekatalitske redukcije (SNCR) |
| --- | --- |

iv.

Neprekinjene ali redne periodične meritve emisij NH3, kadar se uporablja tehnologija selektivne katalitske redukcije (SCR) ali selektivne nekatalitske redukcije (SNCR)

Tehnologije so na splošno ustrezne

| v. | Neprekinjene ali redne periodične meritve emisij CO, kadar se za zmanjševanje emisij NOx uporabljajo primarne tehnologije ali kemijska redukcija z gorivom ali kadar lahko pride do delnega zgorevanja |
| --- | --- |

v.

Neprekinjene ali redne periodične meritve emisij CO, kadar se za zmanjševanje emisij NOx uporabljajo primarne tehnologije ali kemijska redukcija z gorivom ali kadar lahko pride do delnega zgorevanja

| vi. | Redne periodične meritve emisij HCl, HF, CO in kovin, zlasti kadar se uporabljajo surovine, ki vsebujejo take snovi, ali kadar lahko pride do delnega zgorevanja |
| --- | --- |

vi.

Redne periodične meritve emisij HCl, HF, CO in kovin, zlasti kadar se uporabljajo surovine, ki vsebujejo take snovi, ali kadar lahko pride do delnega zgorevanja

Tehnologije so na splošno ustrezne

| vii. | Stalno spremljanje nadomestnih parametrov, da se zagotovi pravilno delovanje sistema za čiščenje odpadnega plina in se v obdobju med občasnimi meritvami ohranijo ustrezne ravni emisij. Spremljanje nadomestnih parametrov vključuje: spremljanje dovajanja reagenta, temperature, dovajanja vode, napetosti, odpraševanja, hitrosti ventilatorja itd. |
| --- | --- |

vii.

Stalno spremljanje nadomestnih parametrov, da se zagotovi pravilno delovanje sistema za čiščenje odpadnega plina in se v obdobju med občasnimi meritvami ohranijo ustrezne ravni emisij. Spremljanje nadomestnih parametrov vključuje: spremljanje dovajanja reagenta, temperature, dovajanja vode, napetosti, odpraševanja, hitrosti ventilatorja itd.

8.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena optimalnemu delovanju in razpoložljivosti sistemov za čiščenje odpadnega plina pri običajnih pogojih delovanja, da se preprečijo ali zmanjšajo emisije.

Ustreznost

Za posebne pogoje delovanja je mogoče opredeliti posebne postopke, zlasti:

| i. | med zagonom in ustavitvijo; |
| --- | --- |

i.

med zagonom in ustavitvijo;

| ii. | med drugimi posebnimi postopki, ki bi lahko vplivali na pravilno delovanje sistemov (npr. redna in izredna vzdrževalna dela in čiščenje peči in/ali sistema za čiščenje odpadnega plina, bistvene spremembe v proizvodnji); |
| --- | --- |

ii.

med drugimi posebnimi postopki, ki bi lahko vplivali na pravilno delovanje sistemov (npr. redna in izredna vzdrževalna dela in čiščenje peči in/ali sistema za čiščenje odpadnega plina, bistvene spremembe v proizvodnji);

| iii. | v primeru nezadostnega pretoka odpadnih plinov ali temperature, pri kateri sistem ne more delovati s polno zmogljivostjo. |
| --- | --- |

iii.

v primeru nezadostnega pretoka odpadnih plinov ali temperature, pri kateri sistem ne more delovati s polno zmogljivostjo.

9.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena omejevanju emisij ogljikovega monoksida (CO) iz talilne peči, kadar se uporabljajo primarne tehnologije ali kemijska redukcija z gorivom za zmanjšanje emisij NOx.

| Tehnologija | Ustreznost |
| --- | --- |
| Primarne tehnologije za zmanjšanje emisij NOx temeljijo na spremembah procesa zgorevanja (npr. zmanjšanje razmerja zrak/gorivo, postopno zgorevanje gorilnikov z nizkimi emisijami NOx itd.). Pri kemijski redukciji z gorivom se v tok odpadnih plinov doda ogljikovodikovo gorivo, da se zmanjša nastajanje NOx v peči.
  Povečanje emisij CO zaradi uporabe teh tehnologij je mogoče omejiti z natančnim nadzorom parametrov obratovanja | Ustrezno za konvencionalne peči na zrak/gorivo |

Tehnologija

Ustreznost

Primarne tehnologije za zmanjšanje emisij NOx temeljijo na spremembah procesa zgorevanja (npr. zmanjšanje razmerja zrak/gorivo, postopno zgorevanje gorilnikov z nizkimi emisijami NOx itd.). Pri kemijski redukciji z gorivom se v tok odpadnih plinov doda ogljikovodikovo gorivo, da se zmanjša nastajanje NOx v peči.

Povečanje emisij CO zaradi uporabe teh tehnologij je mogoče omejiti z natančnim nadzorom parametrov obratovanja

Ustrezno za konvencionalne peči na zrak/gorivo

Preglednica 3

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije ogljikovega monoksida iz talilnih peči

| Parameter | Raven emisij, povezana z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami |
| --- | --- |
| Ogljikov monoksid, izražen kot CO | < 100 mg/Nm3 |

Parameter

Raven emisij, povezana z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami

Ogljikov monoksid, izražen kot CO

< 100 mg/Nm3

10.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena omejevanju emisij dušika (NH3), kadar se uporabljajo tehnologije selektivne katalitske redukcije (SCR) ali selektivne nekatalitske redukcije (SNCR) za visoko učinkovito zmanjševanje emisij NOx.

| Tehnologija | Ustreznost |
| --- | --- |
| Tehnologija vključuje vzpostavitev in vzdrževanje ustreznih pogojev za delovanje sistemov selektivne katalitske redukcije ali selektivne nekatalitske redukcije za čiščenje odpadnega plina, da se omejijo emisije nereagiranega dušika | Ustrezno za talilne peči s sistemi selektivne katalitske redukcije ali selektivne nekatalitske redukcije. |

Tehnologija

Ustreznost

Tehnologija vključuje vzpostavitev in vzdrževanje ustreznih pogojev za delovanje sistemov selektivne katalitske redukcije ali selektivne nekatalitske redukcije za čiščenje odpadnega plina, da se omejijo emisije nereagiranega dušika

Ustrezno za talilne peči s sistemi selektivne katalitske redukcije ali selektivne nekatalitske redukcije.

Preglednica 4

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije dušika, kadar se uporabljajo tehnologije selektivne katalitske redukcije ali selektivne nekatalitske redukcije

| Parameter | Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami (3) |
| --- | --- |
| Dušik, izražen kot NH3 | < 5–30 mg/Nm3 |

Parameter

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami (3)

Dušik, izražen kot NH3

< 5–30 mg/Nm3

11.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju emisij bora iz talilne peči, kadar se v formulaciji serije uporabljajo borove spojine, z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| Tehnologija (4) | Ustreznost |
| --- | --- |
| i. | Delovanje filtrirnega sistema pri ustrezni temperaturi za boljše ločevanje borovih spojin v trdnem stanju, pri čemer je treba upoštevati, da so lahko nekatere vrste borove kisline v dimnih plinih prisotne v plinasti obliki pri temperaturah pod 200 °C, vendar tudi pri temperaturi 60 °C |

Tehnologija (4)

Ustreznost

i.

Delovanje filtrirnega sistema pri ustrezni temperaturi za boljše ločevanje borovih spojin v trdnem stanju, pri čemer je treba upoštevati, da so lahko nekatere vrste borove kisline v dimnih plinih prisotne v plinasti obliki pri temperaturah pod 200 °C, vendar tudi pri temperaturi 60 °C

Ustreznost v obstoječih naravah je lahko odvisna od tehničnih omejitev, ki so povezane s položajem in značilnostmi obstoječega filtrirnega sistema.

| ii. | Uporaba suhega ali polsuhega čiščenja v kombinaciji s filtrirnim sistemom |
| --- | --- |

ii.

Uporaba suhega ali polsuhega čiščenja v kombinaciji s filtrirnim sistemom

Ustreznost je lahko omejena zaradi manjše učinkovitosti pri odstranjevanju drugih plinastih onesnaževal (SOx, HCl, HF), kar je posledica odlaganja borovih spojin na površini suhega alkalnega reagenta.

| iii. | Uporaba mokrega čiščenja |
| --- | --- |

iii.

Uporaba mokrega čiščenja

Ustreznost v obstoječih napravah je lahko omejena, ker so potrebni posebni sistemi za čiščenje odpadne vode.

Spremljanje

Emisije bora je treba spremljati v skladu s posebno metodologijo, ki omogoča merjenje vsebnosti trdnih in plinastih delcev ter opredelitev, kako je mogoče učinkovito odstraniti te delce iz dimnih plinov.

1.1.5   Emisije v vodo iz procesov proizvodnje stekla

12.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju porabe vode z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| Tehnologija | Ustreznost |
| --- | --- |
| i. | Zmanjšanje razlitja in puščanja |

Tehnologija

Ustreznost

i.

Zmanjšanje razlitja in puščanja

Tehnologija je na splošno ustrezna.

| ii. | Ponovna uporaba vode za hlajenje in čiščenje po čiščenju |
| --- | --- |

ii.

Ponovna uporaba vode za hlajenje in čiščenje po čiščenju

Tehnologija je na splošno ustrezna.

Vračanje vode za čiščenje v obtok je možno v večini čistilnih sistemov, vendar je morda treba občasno izprazniti sistem in zamenjati čistilni medij.

| iii. | Delovanje sistema skoraj zaprtih krogotokov vode, kolikor je to tehnično izvedljivo in ekonomsko upravičeno |
| --- | --- |

iii.

Delovanje sistema skoraj zaprtih krogotokov vode, kolikor je to tehnično izvedljivo in ekonomsko upravičeno

Ustreznost te tehnologije je lahko omejena zaradi upravljanja varnosti proizvodnega procesa. Pri tem je treba upoštevati zlasti naslednje:

| — | odprti sistem hlajenja se lahko uporablja, kadar je to potrebno zaradi varnosti (npr. kadar je treba ohladiti velike količine stekla); |
| --- | --- |

—

odprti sistem hlajenja se lahko uporablja, kadar je to potrebno zaradi varnosti (npr. kadar je treba ohladiti velike količine stekla);

| — | vodo, ki se uporablja v nekaterih posebnih procesih (npr. v zaključni fazi v sektorju brezkončnih steklenih vlaken, v postopkih kislinskega poliranja v sektorjih stekla za domačo uporabo in posebnega stekla itd.), je morda treba v celoti ali delno izpustiti v sistem za čiščenje odpadne vode. |
| --- | --- |

—

vodo, ki se uporablja v nekaterih posebnih procesih (npr. v zaključni fazi v sektorju brezkončnih steklenih vlaken, v postopkih kislinskega poliranja v sektorjih stekla za domačo uporabo in posebnega stekla itd.), je morda treba v celoti ali delno izpustiti v sistem za čiščenje odpadne vode.

13.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju obremenitve emisij z onesnaževali v izpustih odpadne vode z enim od naslednjih sistemov čiščenja odpadne vode ali njihovo kombinacijo:

| Tehnologija | Ustreznost |
| --- | --- |
| i. | Standardne tehnologije za omejevanje onesnaževanja, kot so posedanje, presejanje, posnemanje, nevtralizacija, filtracija, zračenje, precipitacija, koagulacija in flokulacija itd.
  Standardne dobre prakse za nadzor emisij iz skladišč tekočih surovin in polizdelkov, kot so zadrževanje, pregledi/preskusi cistern, zaščita pred prenapolnitvijo itd. |

Tehnologija

Ustreznost

i.

Standardne tehnologije za omejevanje onesnaževanja, kot so posedanje, presejanje, posnemanje, nevtralizacija, filtracija, zračenje, precipitacija, koagulacija in flokulacija itd.

Standardne dobre prakse za nadzor emisij iz skladišč tekočih surovin in polizdelkov, kot so zadrževanje, pregledi/preskusi cistern, zaščita pred prenapolnitvijo itd.

Tehnologije so na splošno ustrezne.

| ii. | Sistemi za biološko obdelavo, npr. aktivno blato, biofiltracija za odstranjevanje/razgradnjo organskih spojin |
| --- | --- |

ii.

Sistemi za biološko obdelavo, npr. aktivno blato, biofiltracija za odstranjevanje/razgradnjo organskih spojin

Ustrezno le v sektorjih, kjer se v proizvodnem procesu uporabljajo organske snovi (npr. sektorja brezkončnih steklenih vlaken in mineralne volne).

| iii. | Izpust v sisteme za čiščenje komunalnih
  odpadnih voda |
| --- | --- |

iii.

Izpust v sisteme za čiščenje komunalnih

odpadnih voda

Ustrezno za obrate, v katerih je potrebno dodatno zmanjšanje vsebnosti onesnaževal.

| iv. | Zunanja ponovna uporaba odpadnih voda |
| --- | --- |

iv.

Zunanja ponovna uporaba odpadnih voda

Na splošno ustrezno le v sektorju frit (možnost ponovne uporabe v keramični industriji).

Preglednica 5

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za izpuste odpadnih voda v površinsko vodo iz steklarske proizvodnje

| Parameter (5) | Enota | Raven emisij, povezana z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami (6)

  (sestavljen vzorec) |
| --- | --- | --- |
| pH | — | 6,5–9 |
| Neraztopljene trdne snovi skupaj | mg/l | < 30 |
| Kemijska potreba po kisiku (KPK) | mg/l | < 5–130 (7) |
| Sulfati, izraženi kot SO4
  2– | mg/l | < 1 000 |
| Fluoridi, izraženi kot F– | mg/l | < 6 (8) |
| Ogljikovodiki skupaj | mg/l | < 15 (9) |
| Svinec, izražen kot Pb | mg/l | < 0,05–0,3 (10) |
| Antimon, izražen kot Sb | mg/l | < 0,5 |
| Arzen, izražen kot As | mg/l | < 0,3 |
| Barij, izražen kot Ba | mg/l | < 3,0 |
| Cink, izražen kot Zn | mg/l | < 0,5 |
| Baker, izražen kot Cu | mg/l | < 0,3 |
| Krom, izražen kot Cr | mg/l | < 0,3 |
| Kadmij, izražen kot Cd | mg/l | < 0,05 |
| Kositer, izražen kot Sn | mg/l | < 0,5 |
| Nikelj, izražen kot Ni | mg/l | < 0,5 |
| Dušik, izražen kot NH4 | mg/l | < 10 |
| Bor, izražen kot B | mg/l | < 1–3 |
| Fenol | mg/l | < 1 |

Parameter (5)

Enota

Raven emisij, povezana z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami (6)

(sestavljen vzorec)

pH

—

6,5–9

Neraztopljene trdne snovi skupaj

mg/l

< 30

Kemijska potreba po kisiku (KPK)

mg/l

< 5–130 (7)

Sulfati, izraženi kot SO4
  2–

mg/l

< 1 000

Fluoridi, izraženi kot F–

mg/l

< 6 (8)

Ogljikovodiki skupaj

mg/l

< 15 (9)

Svinec, izražen kot Pb

mg/l

< 0,05–0,3 (10)

Antimon, izražen kot Sb

mg/l

< 0,5

Arzen, izražen kot As

mg/l

< 0,3

Barij, izražen kot Ba

mg/l

< 3,0

Cink, izražen kot Zn

mg/l

< 0,5

Baker, izražen kot Cu

mg/l

< 0,3

Krom, izražen kot Cr

mg/l

< 0,3

Kadmij, izražen kot Cd

mg/l

< 0,05

Kositer, izražen kot Sn

mg/l

< 0,5

Nikelj, izražen kot Ni

mg/l

< 0,5

Dušik, izražen kot NH4

mg/l

< 10

Bor, izražen kot B

mg/l

< 1–3

Fenol

mg/l

< 1

1.1.6   Odpadki v procesih proizvodnje stekla

14.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju proizvodnje trdnih odpadkov, ki jih je treba odstraniti, z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| Tehnologija | Ustreznost |
| --- | --- |
| i. | Recikliranje odpadnih materialov serije, kadar je to v skladu z zahtevami glede kakovosti |

Tehnologija

Ustreznost

i.

Recikliranje odpadnih materialov serije, kadar je to v skladu z zahtevami glede kakovosti

Ustreznost je lahko omejena zaradi kakovosti končnega steklenega proizvoda.

| ii. | Zmanjševanje materialnih izgub med skladiščenjem surovin in ravnanjem z njimi |
| --- | --- |

ii.

Zmanjševanje materialnih izgub med skladiščenjem surovin in ravnanjem z njimi

Tehnologija na je splošno ustrezna.

| iii. | Recikliranje notranjega odpadnega stekla iz zavrnjenih proizvodov |
| --- | --- |

iii.

Recikliranje notranjega odpadnega stekla iz zavrnjenih proizvodov

Na splošno ni ustrezno v sektorjih brezkončnih steklenih vlaken, izolacijske volne za visoke temperature in frit.

| iv. | Recikliranje prahu v formulaciji serije, kadar je to v skladu z zahtevami glede kakovosti |
| --- | --- |

iv.

Recikliranje prahu v formulaciji serije, kadar je to v skladu z zahtevami glede kakovosti

Ustreznost je lahko omejena zaradi različnih dejavnikov:

| — | zahtev glede kakovosti končnega steklenega proizvoda, |
| --- | --- |

—

zahtev glede kakovosti končnega steklenega proizvoda,

| — | deleža odpadnega stekla, ki se uporablja v formulaciji serije, |
| --- | --- |

—

deleža odpadnega stekla, ki se uporablja v formulaciji serije,

| — | možnosti prenosa in korozije ognjevzdržnih materialov, |
| --- | --- |

—

možnosti prenosa in korozije ognjevzdržnih materialov,

| — | omejitev zaradi bilance žvepla. |
| --- | --- |

—

omejitev zaradi bilance žvepla.

| v. | Izkoriščanje trdnih odpadkov in/ali mulja z ustrezno uporabo na kraju samem (npr. mulj iz procesa čiščenja vode) ali v drugih sektorjih |
| --- | --- |

v.

Izkoriščanje trdnih odpadkov in/ali mulja z ustrezno uporabo na kraju samem (npr. mulj iz procesa čiščenja vode) ali v drugih sektorjih

Na splošno ustrezno v sektorjih stekla za domačo uporabo (za mulj za rezanje svinčevega kristalnega stekla) in embalažnega stekla (drobni delci stekla, zmešani z nafto).

V drugih sektorjih proizvodnje stekla je ustreznost omejena zaradi nepredvidljive in onesnažene sestave, majhnih količin in ekonomske upravičenosti.

| vi. | Izkoriščanje izrabljenih ognjevzdržnih materialov za morebitno uporabo v drugih sektorjih |
| --- | --- |

vi.

Izkoriščanje izrabljenih ognjevzdržnih materialov za morebitno uporabo v drugih sektorjih

Ustreznost je omejena zaradi zahtev, ki jih določajo proizvajalci ognjevzdržnih materialov in morebitni končni uporabniki.

| vii. | Recikliranje odpadkov v obliki briketov s cementnim vezivom in njihova uporaba v kupolnih pečeh na vroči zrak, kadar je to v skladu z zahtevami glede kakovosti |
| --- | --- |

vii.

Recikliranje odpadkov v obliki briketov s cementnim vezivom in njihova uporaba v kupolnih pečeh na vroči zrak, kadar je to v skladu z zahtevami glede kakovosti

Briketiranje odpadkov s cementnim vezivom je ustrezno le v sektorju kamene volne.

Uporabiti je treba kompromisni pristop glede emisij v zrak in proizvodnje trdnih odpadkov.

1.1.7   Hrup v procesih proizvodnje stekla

15.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju emisij hrupa z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| i. | izvedba ocene okoljskega hrupa in oblikovanje načrta za upravljanje hrupa, ki ustreza lokalnemu okolju; |
| --- | --- |

i.

izvedba ocene okoljskega hrupa in oblikovanje načrta za upravljanje hrupa, ki ustreza lokalnemu okolju;

| ii. | uporaba hrupne opreme ali izvajanje hrupnih dejavnosti v ločenem objektu/enoti; |
| --- | --- |

ii.

uporaba hrupne opreme ali izvajanje hrupnih dejavnosti v ločenem objektu/enoti;

| iii. | uporaba pregrad za ograditev vira hrupa; |
| --- | --- |

iii.

uporaba pregrad za ograditev vira hrupa;

| iv. | opravljanje hrupnih dejavnosti na prostem podnevi; |
| --- | --- |

iv.

opravljanje hrupnih dejavnosti na prostem podnevi;

| v. | uporaba protihrupne zaščite ali naravnih ovir (dreves, grmovja) med obratom in zaščitenim območjem, pri čemer se upoštevajo lokalni pogoji. |
| --- | --- |

v.

uporaba protihrupne zaščite ali naravnih ovir (dreves, grmovja) med obratom in zaščitenim območjem, pri čemer se upoštevajo lokalni pogoji.

1.2   Zaključki o BAT za proizvodnjo embalažnega stekla

Zaključki o BAT iz tega oddelka se lahko uporabljajo za vse obrate za proizvodnjo embalažnega stekla, razen če je navedeno drugače.

1.2.1   Emisije prahu iz talilnih peči

16.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju emisij prahu iz odpadnih plinov talilne peči s sistemom za čiščenje dimnih plinov, npr. elektrostatičnim ali vrečastim filtrom.

| Tehnologija (11) | Ustreznost |
| --- | --- |
| Sistemi za čiščenje dimnih plinov vključujejo tehnologije za zmanjševanje končnih emisij s filtracijo vseh materialov, ki so na točki merjenja v trdnem stanju | Tehnologija je na splošno ustrezna. |

Tehnologija (11)

Ustreznost

Sistemi za čiščenje dimnih plinov vključujejo tehnologije za zmanjševanje končnih emisij s filtracijo vseh materialov, ki so na točki merjenja v trdnem stanju

Tehnologija je na splošno ustrezna.

Preglednica 6

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije prahu iz talilne peči v sektorju embalažnega stekla

| Parameter | Raven emisij, povezana z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tono staljenega stekla (12) |
| Prah | < 10–20 | < 0,015–0,06 |

Parameter

Raven emisij, povezana z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami

mg/Nm3

kg/tono staljenega stekla (12)

Prah

< 10–20

< 0,015–0,06

1.2.2   Dušikovi oksidi (NOx) iz talilnih peči

17.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju emisij NOx iz talilne peči z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| I. | Primarne tehnologije, kot so:






  Tehnologija (13) | Ustreznost |
| --- | --- | --- |
| i.   Spremembe zgorevanja |
| (a) | Zmanjšanje razmerja zrak/gorivo |

I.

Primarne tehnologije, kot so:

Tehnologija (13)

Ustreznost

Spremembe zgorevanja

(a)

Zmanjšanje razmerja zrak/gorivo

Ustrezno za konvencionalne peči na zrak/gorivo.

Največje koristi se dosežejo pri rednem ali popolnem remontu peči, če sta zagotovljeni optimalna zasnova in geometrija peči.

| (b) | Nižja temperatura zraka za sežig |
| --- | --- |

(b)

Nižja temperatura zraka za sežig

Zaradi manjše učinkovitosti peči in večje porabe goriva ustrezno le v pogojih, ki veljajo za posamezen obrat (tj. uporaba rekuperativnih peči namesto regenerativnih peči).

| (c) | Stopenjsko zgorevanje:






  — | Stopenjsko dovajanje zraka |
| --- | --- | --- |

(c)

Stopenjsko zgorevanje:

—

Stopenjsko dovajanje zraka

| — | Stopenjsko dovajanje goriva |
| --- | --- |

—

Stopenjsko dovajanje goriva

Stopenjsko dovajanje goriva je ustrezno za večino konvencionalnih peči na zrak/gorivo.

Ustreznost stopenjskega dovajanja zraka je zaradi tehnične zapletenosti zelo omejena.

| (d) | Recirkulacija dimnih plinov |
| --- | --- |

(d)

Recirkulacija dimnih plinov

Ustreznost te tehnologije je omejena z uporabo posebnih gorilnikov s samodejno recirkulacijo odpadnega plina.

| (e) | Gorilniki z nizkimi emisijami NOx |
| --- | --- |

(e)

Gorilniki z nizkimi emisijami NOx

Tehnologija je na splošno ustrezna.

Dosežene okoljske koristi so zaradi tehničnih omejitev in nižje stopnje prilagodljivosti peči na splošno nižje pri uporabi pri križno kurjenih, plinskih pečeh.

Največje koristi se dosežejo pri rednem ali popolnem remontu peči, če sta zagotovljeni optimalna zasnova in geometrija peči.

| (f) | Izbira goriva |
| --- | --- |

(f)

Izbira goriva

Ustreznost je omejena zaradi razpoložljivosti različnih vrst goriva, na katero lahko vpliva energetska politika države članice.

| ii. | Posebna zasnova peči |
| --- | --- |

ii.

Posebna zasnova peči

Ustreznost je omejena na formulacije serije z visokimi ravnmi zunanjega odpadnega stekla (> 70 %).

Za uporabo je potreben popoln remonta talilne peči.

Zaradi oblike peči (dolga in ozka) lahko veljajo omejitve v zvezi s prostorom.

| iii. | Električno taljenje |
| --- | --- |

iii.

Električno taljenje

Neustrezno za proizvodnjo velike količine stekla (> 300 ton/dan).

Neustrezno za proizvodnjo, pri kateri so potrebne velike spremembe hitrosti pomika.

Za izvajanje je potreben popoln remont peči.

| iv. | Taljenje s kisikom |
| --- | --- |

iv.

Taljenje s kisikom

Največje okoljske koristi so dosežene pri uporabi v primeru popolnega remonta peči.

| II. | Sekundarne tehnologije, kot so:






  Tehnologija (14) | Ustreznost |
| --- | --- | --- |
| i. | Selektivna katalitska redukcija (SCR) |

II.

Sekundarne tehnologije, kot so:

Tehnologija (14)

Ustreznost

i.

Selektivna katalitska redukcija (SCR)

Za uporabo sta morda potrebna nadgradnja odpraševalnega sistema, da se zagotovi koncentracija prahu, nižja od 10–15 mg/Nm3, in sistem za razžvepljevanje za odstranjevanje emisij SOx.

Zaradi optimalnega razpona obratovalne temperature je tehnologija ustreznost omejena z uporabo elektrostatičnih filtrov. Tehnologija se na splošno ne uporablja s sistemom vrečastega filtra, ker bi bilo zaradi nizke obratovalne temperature v razponu 180–200 °C potrebno ponovno segrevanje odpadnih plinov.

Za izvajanje tehnologije je morda potreben zelo velik prostor.

| ii. | Selektivna nekatalitska redukcija (SNCR) |
| --- | --- |

ii.

Selektivna nekatalitska redukcija (SNCR)

Tehnologija je ustrezna za rekuperativne peči.

Ustreznost je znatno omejena za konvencionalne regenerativne peči, pri čemer je težko doseči ustrezen razpon temperature ali ni mogoče dobro mešanje dimnih plinov z reagentom.

Ustrezna je lahko za nove regenerativne peči z ločenimi regeneratorji, vendar je zaradi obračanja ognja v komorah, zaradi katerega se temperatura ciklično spreminja, razpon temperature težko vzdrževati.

Preglednica 7

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije NOx iz talilne peči v sektorju embalažnega stekla

| Parameter | Najboljša razpoložljiva tehnologija | Raven emisij, povezana z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami |
| --- | --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tono staljenega stekla (15) |
| NOx, izražen kot NO2 | Spremembe zgorevanja, posebna zasnova peči (16)
   (17) | 500–800 | 0,75–1,2 |
| Električno taljenje | < 100 | < 0,3 |
| Taljenje s kisikom (18) | Ni relevantno | < 0,5–0,8 |
| Sekundarne tehnologije | < 500 | < 0,75 |

Parameter

Najboljša razpoložljiva tehnologija

Raven emisij, povezana z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami

mg/Nm3

kg/tono staljenega stekla (15)

NOx, izražen kot NO2

Spremembe zgorevanja, posebna zasnova peči (16)
   (17)

500–800

0,75–1,2

Električno taljenje

< 100

< 0,3

Taljenje s kisikom (18)

Ni relevantno

< 0,5–0,8

Sekundarne tehnologije

< 500

< 0,75

18.    Kadar se v formulaciji serije uporabljajo nitrati in/ali so v talilni peči potrebni posebni pogoji za sežig s kisikom, da se zagotovi kakovost končnega proizvoda, je najboljša razpoložljiva tehnologija namenjena zmanjšanju emisij NOx z zmanjšanjem uporabe teh surovin v kombinaciji s primarnimi ali sekundarnimi tehnologijami.

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, so navedene v preglednici 7.

Če se nitrati uporabljajo v formulaciji serije za kratka delovna obdobja ali v talilnih pečeh z zmogljivostjo < 100 ton/dan, je raven emisij, povezana z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, navedena v preglednici 8.

| Tehnologija (19) | Ustreznost |
| --- | --- |
| Primarne tehnologije:






  — | Zmanjšanje uporabe nitratov v formulaciji serije
  Nitrati se uporabljajo za visokokakovostne proizvode (stekleničke, stekleničke parfumov in embalaža za kozmetične proizvode).
  Učinkoviti nadomestni materiali so sulfati, arzenovi oksidi, cerijev oksid.
  Namesto uporabe nitratov je mogoče spremeniti procese (npr. posebni pogoji za sežig s kisikom) |

Tehnologija (19)

Ustreznost

Primarne tehnologije:

—

Zmanjšanje uporabe nitratov v formulaciji serije

Nitrati se uporabljajo za visokokakovostne proizvode (stekleničke, stekleničke parfumov in embalaža za kozmetične proizvode).

Učinkoviti nadomestni materiali so sulfati, arzenovi oksidi, cerijev oksid.

Namesto uporabe nitratov je mogoče spremeniti procese (npr. posebni pogoji za sežig s kisikom)

Nadomestitev nitratov v formulaciji serije je lahko omejena zaradi velikih stroškov in/ali večjega vpliva nadomestnih materialov na okolje.

Preglednica 8

Raven emisij, povezana z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije NOx iz talilne peči v sektorju embalažnega stekla, kadar se v formulaciji serije uporabljajo nitrati in/ali so v talilni peči potrebni posebni pogoji za sežig s kisikom za kratka delovna obdobja ali v talilnih pečeh z zmogljivostjo < 100 ton/dan

| Parameter | Najboljša razpoložljiva tehnologija | Raven emisij, povezana z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami |
| --- | --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tono staljenega stekla (20) |
| NOx, izražen kot NO2 | Primarne tehnologije | < 1 000 | < 3 |

Parameter

Najboljša razpoložljiva tehnologija

Raven emisij, povezana z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami

mg/Nm3

kg/tono staljenega stekla (20)

NOx, izražen kot NO2

Primarne tehnologije

< 1 000

< 3

1.2.3   Žveplovi oksidi (SOx) iz talilnih peči

19.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju emisij SOx iz talilne peči z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| Tehnologija (21) | Ustreznost |
| --- | --- |
| i. | Suho ali polsuho čiščenje v kombinaciji s filtrirnim sistemom |

Tehnologija (21)

Ustreznost

i.

Suho ali polsuho čiščenje v kombinaciji s filtrirnim sistemom

Tehnologija je na splošno ustrezna.

| ii. | Zmanjšanje vsebnosti žvepla v formulaciji serije in optimizacija bilance žvepla |
| --- | --- |

ii.

Zmanjšanje vsebnosti žvepla v formulaciji serije in optimizacija bilance žvepla

Zmanjševanje vsebnosti žvepla v formulaciji serije je na splošno ustrezno ob upoštevanju omejitev zaradi zahtev glede kakovosti končnega steklenega proizvoda.

Pri uporabi optimizacije bilance žvepla je potreben kompromisni pristop glede odstranjevanja emisij SOx in ravnanja s trdnimi odpadki (filtrski prah).

Učinkovito zmanjševanje emisij SOx je odvisno od ohranitve žveplovih spojin v steklu, kar se lahko za različne vrste stekla bistveno razlikuje.

| iii. | Uporaba goriva z nizko vsebnostjo žvepla |
| --- | --- |

iii.

Uporaba goriva z nizko vsebnostjo žvepla

Ustreznost je lahko omejena zaradi razpoložljivosti goriva z nizko vsebnostjo žvepla, na katero lahko vpliva energetska politika države članice.

Preglednica 9

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije SOX iz talilne peči v sektorju embalažnega stekla

| Parameter | Gorivo | Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami (22)
   (23) |
| --- | --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tono staljenega stekla (24) |
| SOX, izražen kot SO2 | Zemeljski plin | < 200 - 500 | < 0,3 - 0,75 |
| Kurilno olje (25) | < 500 - 1 200 | < 0,75 - 1,8 |

Parameter

Gorivo

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami (22)
   (23)

mg/Nm3

kg/tono staljenega stekla (24)

SOX, izražen kot SO2

Zemeljski plin

< 200 - 500

< 0,3 - 0,75

Kurilno olje (25)

< 500 - 1 200

< 0,75 - 1,8

1.2.4   Vodikov klorid (HCl) in vodikov fluorid (HF) iz talilnih peči

20.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju emisij HCl in HF iz talilne peči (ki so lahko združene z dimnimi plini, ki nastajajo med nanašanjem premaznega sredstva na vroče steklo) z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| Tehnologija (26) | Ustreznost |
| --- | --- |
| i. | Izbira surovin za formulacijo serije z nizko vsebnostjo klora in fluora |

Tehnologija (26)

Ustreznost

i.

Izbira surovin za formulacijo serije z nizko vsebnostjo klora in fluora

Ustreznost je lahko omejena zaradi vrste stekla, ki se proizvaja v obratu, in razpoložljivosti surovin.

| ii. | Suho ali polsuho čiščenje v kombinaciji s filtrirnim sistemom |
| --- | --- |

ii.

Suho ali polsuho čiščenje v kombinaciji s filtrirnim sistemom

Tehnologija je na splošno ustrezna.

Preglednica 10

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije HCl in HF iz talilne peči v sektorju embalažnega stekla

| Parameter | Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tono staljenega stekla (27) |
| Vodikov klorid, izražen kot HCl (28) | < 10 - 20 | < 0,02 - 0,03 |
| Vodikov fluorid, izražen kot HF | < 1 - 5 | < 0,001 - 0,008 |

Parameter

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami

mg/Nm3

kg/tono staljenega stekla (27)

Vodikov klorid, izražen kot HCl (28)

< 10 - 20

< 0,02 - 0,03

Vodikov fluorid, izražen kot HF

< 1 - 5

< 0,001 - 0,008

1.2.5   Kovine iz talilnih peči

21.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju emisij kovin iz talilne peči z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| Tehnologija (29) | Ustreznost |
| --- | --- |
| i. | Izbira surovin za formulacijo serije z nizko vsebnostjo kovin |

Tehnologija (29)

Ustreznost

i.

Izbira surovin za formulacijo serije z nizko vsebnostjo kovin

Ustreznost je lahko omejena zaradi vrste stekla, ki se proizvaja v obratu, in razpoložljivosti surovin.

| ii. | Zmanjšanje uporabe kovinskih spojin v formulaciji serije, kadar sta potrebna barvanje in razbarvanje stekla, ob upoštevanju zahtev potrošnikov v zvezi s kakovostjo stekla |
| --- | --- |

ii.

Zmanjšanje uporabe kovinskih spojin v formulaciji serije, kadar sta potrebna barvanje in razbarvanje stekla, ob upoštevanju zahtev potrošnikov v zvezi s kakovostjo stekla

| iii. | Uporaba filtrirnega sistema (vrečasti filter ali elektrostatični filter) |
| --- | --- |

iii.

Uporaba filtrirnega sistema (vrečasti filter ali elektrostatični filter)

Tehnologije so na splošno ustrezne.

| iv. | Uporaba suhega ali polsuhega čiščenja v kombinaciji s filtrirnim sistemom |
| --- | --- |

iv.

Uporaba suhega ali polsuhega čiščenja v kombinaciji s filtrirnim sistemom

Preglednica 11

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije kovin iz talilne peči v sektorju embalažnega stekla

| Parameter | Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami (30)
   (31)
   (32) |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tono staljenega stekla (33) |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI) | < 0,2 - 1 (34) | < 0,3 - 1,5 × 10–3 |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn) | < 1 - 5 | < 1,5 - 7,5 × 10–3 |

Parameter

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami (30)
   (31)
   (32)

mg/Nm3

kg/tono staljenega stekla (33)

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI)

< 0,2 - 1 (34)

< 0,3 - 1,5 × 10–3

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn)

< 1 - 5

< 1,5 - 7,5 × 10–3

1.2.6   Emisije iz zaključnih procesov

22.   Kadar se za nanašanje premaznega sredstva na vroče steklo uporabljajo kositrne, organokositrne ali titanove spojine, je najboljša razpoložljiva tehnologija namenjena zmanjšanju emisij z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| Tehnologija | Ustreznost |
| --- | --- |
| i. | Zmanjšanje izgub premaza z zagotovitvijo dobrega tesnjenja aplikacijskega sistema in uporabo učinkovitega ekstraktorskega pokrova
  Dobra konstrukcija in tesnjenje aplikacijskega sistema sta bistvena za zmanjšanje izgub nereagiranega izdelka v zrak |

Tehnologija

Ustreznost

i.

Zmanjšanje izgub premaza z zagotovitvijo dobrega tesnjenja aplikacijskega sistema in uporabo učinkovitega ekstraktorskega pokrova

Dobra konstrukcija in tesnjenje aplikacijskega sistema sta bistvena za zmanjšanje izgub nereagiranega izdelka v zrak

Tehnologija je na splošno ustrezna.

| ii. | Kombiniranje dimnega plina, ki nastaja med nanašanjem premaznega sredstva, z odpadnim plinom iz talilne peči ali z zrakom za sežig iz peči, kadar se uporabi sekundarni sistem obdelave (filter in pralnik za suho ali polsuho čiščenje).
  Na podlagi kemične združljivosti se lahko odpadni plini, ki nastajajo med nanašanjem premaznega sredstva, združijo z drugimi dimnimi plini pred obdelavo. Uporabita se lahko ti dve možnosti:






  — | kombinacija z dimnimi plini iz talilne peči pred sekundarnim sistemom za zmanjševanje emisij (suho ali polsuho čiščenje s filtrirnim sistemom), |
| --- | --- | --- |

ii.

Kombiniranje dimnega plina, ki nastaja med nanašanjem premaznega sredstva, z odpadnim plinom iz talilne peči ali z zrakom za sežig iz peči, kadar se uporabi sekundarni sistem obdelave (filter in pralnik za suho ali polsuho čiščenje).

Na podlagi kemične združljivosti se lahko odpadni plini, ki nastajajo med nanašanjem premaznega sredstva, združijo z drugimi dimnimi plini pred obdelavo. Uporabita se lahko ti dve možnosti:

—

kombinacija z dimnimi plini iz talilne peči pred sekundarnim sistemom za zmanjševanje emisij (suho ali polsuho čiščenje s filtrirnim sistemom),

| — | kombinacija z zrakom za sežig pred vstopom v regenerator, čemur sledi sekundarna obdelava odpadnih plinov, nastalih med postopkom taljenja, za zmanjšanje emisij (suho ali polsuho čiščenje s filtrirnim sistemom). |
| --- | --- |

—

kombinacija z zrakom za sežig pred vstopom v regenerator, čemur sledi sekundarna obdelava odpadnih plinov, nastalih med postopkom taljenja, za zmanjšanje emisij (suho ali polsuho čiščenje s filtrirnim sistemom).

Kombinacija z dimnimi plini iz talilne peči je na splošno ustrezna.

Na kombinacijo z zrakom za sežig lahko vplivajo tehnične ovire zaradi nekaterih morebitnih vplivov na kemično sestavo stekla in materiale regeneratorja.

| iii. | Uporaba sekundarne tehnologije, npr. mokrega čiščenja, suhega čiščenja s filtriranjem (35) |
| --- | --- |

iii.

Uporaba sekundarne tehnologije, npr. mokrega čiščenja, suhega čiščenja s filtriranjem (35)

Tehnologije so na splošno ustrezne.

Preglednica 12

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije v zrak, ki nastajajo med nanašanjem premaznega sredstva na vroče steklo, v sektorju embalažnega stekla, kadar se dimni plini iz zaključnih postopkov obdelujejo ločeno

| Parameter | Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami |
| --- | --- |
| mg/Nm3 |
| Prah | < 10 |
| Titanove spojine, izražene kot Ti | < 5 |
| Kositrne spojine, vključno z organokositrnimi spojinami, izražene kot Sn | < 5 |
| Vodikov klorid, izražen kot HCl | < 30 |

Parameter

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami

mg/Nm3

Prah

< 10

Titanove spojine, izražene kot Ti

< 5

Kositrne spojine, vključno z organokositrnimi spojinami, izražene kot Sn

< 5

Vodikov klorid, izražen kot HCl

< 30

23.   Kadar se SO3 uporablja za površinsko obdelavo, je najboljša razpoložljiva tehnologija namenjena zmanjšanju emisij SOX z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| Tehnologija (36) | Ustreznost |
| --- | --- |
| i. | Zmanjšanje izgub izdelkov z zagotovitvijo dobrega tesnjenja aplikacijskega sistema.
  Dobra zasnova in vzdrževanje aplikacijskega sistema sta bistvena za zmanjšanje izgub nereagiranega izdelka v zrak |

Tehnologija (36)

Ustreznost

i.

Zmanjšanje izgub izdelkov z zagotovitvijo dobrega tesnjenja aplikacijskega sistema.

Dobra zasnova in vzdrževanje aplikacijskega sistema sta bistvena za zmanjšanje izgub nereagiranega izdelka v zrak

Tehnologije so na splošno ustrezne.

| ii. | Uporaba sekundarne tehnologije, npr. mokrega čiščenja |
| --- | --- |

ii.

Uporaba sekundarne tehnologije, npr. mokrega čiščenja

Preglednica 13

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije SOX iz zaključnih procesov, kadar se SO3 uporablja za površinsko obdelavo v sektorju embalažnega stekla, kadar se obdelujejo ločeno

| Parameter | Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami |
| --- | --- |
| mg/Nm3 |
| SOX izražen kot SO2 | < 100 - 200 |

Parameter

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami

mg/Nm3

SOX izražen kot SO2

< 100 - 200

1.3   Zaključki o BAT za proizvodnjo ravnega stekla

Zaključki o BAT iz tega oddelka se lahko uporabljajo za vse obrate za proizvodnjo ravnega stekla, razen če je navedeno drugače.

1.3.1   Emisije prahu iz talilnih peči

24.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju emisij prahu iz odpadnih plinov talilne peči s sistemom elektrostatičnega filtra ali vrečastega filtra

Tehnologije so opisane v oddelku 1.10.1.

Preglednica 14

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije prahu iz talilne peči v sektorju ravnega stekla

| Parameter | Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tono staljenega stekla (37) |
| Prah | < 10 - 20 | < 0,025 - 0,05 |

Parameter

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami

mg/Nm3

kg/tono staljenega stekla (37)

Prah

< 10 - 20

< 0,025 - 0,05

1.3.2   Dušikovi oksidi (NOX) iz talilnih peči

25.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju emisij NOX iz talilne peči z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| I. | Primarne tehnologije, kot so:






  Tehnologija (38) | Ustreznost |
| --- | --- | --- |
| i.   Spremembe zgorevanja |
| (a) | Zmanjšanje razmerja zrak/gorivo |

I.

Primarne tehnologije, kot so:

Tehnologija (38)

Ustreznost

Spremembe zgorevanja

(a)

Zmanjšanje razmerja zrak/gorivo

Ustrezno za konvencionalne peči na zrak/gorivo.

Največje koristi se dosežejo pri rednem ali popolnem remontu peči, če sta zagotovljeni optimalna zasnova in geometrija peči.

| (b) | Nižja temperatura zraka za sežig |
| --- | --- |

(b)

Nižja temperatura zraka za sežig

Zaradi manjše učinkovitosti peči in večje porabe goriva je ustrezno le pri pečeh z majhno zmogljivostjo za proizvodnjo posebnega ravnega stekla in v pogojih, ki veljajo za posamezen obrat (tj. uporaba rekuperativnih peči namesto regenerativnih peči).

| (c) | Stopenjsko zgorevanje:






  — | Stopenjsko dovajanje zraka |
| --- | --- | --- |

(c)

Stopenjsko zgorevanje:

—

Stopenjsko dovajanje zraka

| — | Stopenjsko dovajanje goriva |
| --- | --- |

—

Stopenjsko dovajanje goriva

Stopenjsko dovajanje goriva je ustrezno za večino konvencionalnih peči na zrak/gorivo.

Ustreznost stopenjskega dovajanja zraka je zaradi tehnične zapletenosti zelo omejena.

| (d) | Recirkulacija dimnih plinov |
| --- | --- |

(d)

Recirkulacija dimnih plinov

Ustreznost te tehnologije je omejena z uporabo posebnih gorilnikov s samodejno recirkulacijo odpadnega plina.

| (e) | Gorilniki z nizkimi emisijami NOX |
| --- | --- |

(e)

Gorilniki z nizkimi emisijami NOX

Tehnologija je na splošno ustrezna.

Dosežene okoljske koristi so zaradi tehničnih omejitev in nižje stopnje prilagodljivosti peči na splošno nižje pri uporabi pri križno kurjenih, plinskih pečeh.

Največje koristi se dosežejo pri rednem ali popolnem remontu peči, če sta zagotovljeni optimalna zasnova in geometrija peči.

| (f) | Izbira goriva |
| --- | --- |

(f)

Izbira goriva

Ustreznost je omejena zaradi razpoložljivosti različnih vrst goriva, na katero lahko vpliva energetska politika države članice.

| ii. | Proces FENIX
  Temelji na kombinaciji več primarnih tehnologij za optimizacijo zgorevanja križno kurjenih regenerativnih peči za plavljeno steklo. Glavne značilnosti so:






  — | zmanjšanje odvečnega zraka, |
| --- | --- | --- |

ii.

Proces FENIX

Temelji na kombinaciji več primarnih tehnologij za optimizacijo zgorevanja križno kurjenih regenerativnih peči za plavljeno steklo. Glavne značilnosti so:

—

zmanjšanje odvečnega zraka,

| — | odstranjevanje vročih točk in homogenizacija temperatur plamenov, |
| --- | --- |

—

odstranjevanje vročih točk in homogenizacija temperatur plamenov,

| — | nadzorovano mešanje goriva in zraka za sežig. |
| --- | --- |

—

nadzorovano mešanje goriva in zraka za sežig.

Ustreznost je omejena na križno kurjene regenerativne peči.

Ustrezno za nove peči.

Za obstoječe peči je treba tehnologijo neposredno vključiti med zasnovo in gradnjo peči pri popolnem remontu peči.

| iii. | Taljenje s kisikom |
| --- | --- |

iii.

Taljenje s kisikom

Največje okoljske koristi so dosežene pri uporabi v primeru popolnega remonta peči.

| II. | Sekundarne tehnologije, kot so:






  Tehnologija (39) | Ustreznost |
| --- | --- | --- |
| i. | Kemijska redukcija z gorivom |

II.

Sekundarne tehnologije, kot so:

Tehnologija (39)

Ustreznost

i.

Kemijska redukcija z gorivom

Ustrezno za regenerativne peči.

Ustreznost je omejena zaradi večje porabe goriva ter posledičnega vpliva na okolje in gospodarskega vpliva.

| ii. | Selektivna katalitska redukcija (SCR) |
| --- | --- |

ii.

Selektivna katalitska redukcija (SCR)

Za uporabo sta morda potrebna nadgradnja odpraševalnega sistema, da se zagotovi koncentracija prahu, nižja od 10–15 mg/Nm3, in sistem za razžvepljevanje za odstranjevanje emisij SOX.

Zaradi optimalnega razpona obratovalne temperature je ustreznost omejena z uporabo elektrostatičnih filtrov. Tehnologija se na splošno ne uporablja s sistemom vrečastega filtra, ker bi bilo zaradi nizke obratovalne temperature v razponu 180–200 °C potrebno ponovno segrevanje odpadnih plinov.

Za izvajanje tehnologije je morda potreben zelo velik prostor.

Preglednica 15

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije NOX iz talilne peči v sektorju ravnega stekla

| Parameter | Najboljša razpoložljiva tehnologija | Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami (40) |
| --- | --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tono staljenega stekla (41) |
| NOX, izražen kot NO2 | Spremembe zgorevanja,
  proces FENIX (42) | 700 - 800 | 1,75 - 2,0 |
| Taljenje s kisikom (43) | Ni relevantno | < 1,25 - 2,0 |
| Sekundarne tehnologije (44) | 400 - 700 | 1,0 - 1,75 |

Parameter

Najboljša razpoložljiva tehnologija

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami (40)

mg/Nm3

kg/tono staljenega stekla (41)

NOX, izražen kot NO2

Spremembe zgorevanja,

proces FENIX (42)

700 - 800

1,75 - 2,0

Taljenje s kisikom (43)

Ni relevantno

< 1,25 - 2,0

Sekundarne tehnologije (44)

400 - 700

1,0 - 1,75

26.   Kadar se nitrati uporabljajo v formulaciji serije, je najboljša razpoložljiva tehnologija v kombinaciji s primarnimi ali sekundarnimi tehnologijami namenjena zmanjšanju emisij NOX z zmanjšanjem uporabe teh surovin. Kadar se uporabljajo sekundarne tehnologije, so ustrezne ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, iz preglednice 15.

Če se nitrati uporabljajo v formulaciji serije za proizvodnjo posebnega stekla v omejenem številu kratkih delovnih obdobij, so ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, določene v preglednici 16.

| Tehnologija (45) | Ustreznost |
| --- | --- |
| Primarne tehnologije: | Zmanjšanje uporabe nitratov v formulaciji serije |

Tehnologija (45)

Ustreznost

Primarne tehnologije:

Zmanjšanje uporabe nitratov v formulaciji serije

| | Nitrati se uporabljajo za posebno proizvodnjo (tj. barvnega stekla). |
| --- | --- |

Nitrati se uporabljajo za posebno proizvodnjo (tj. barvnega stekla).

| | Učinkoviti nadomestni materiali so sulfati, arzenovi oksidi, cerijev oksid. |
| --- | --- |

Učinkoviti nadomestni materiali so sulfati, arzenovi oksidi, cerijev oksid.

Nadomestitev nitratov v formulaciji serije je lahko omejena zaradi velikih stroškov in/ali večjega vpliva nadomestnih materialov na okolje.

Preglednica 16

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije NOX iz talilne peči v sektorju ravnega stekla, kadar se nitrati uporabljajo v formulaciji serije za proizvodnjo posebnega stekla v omejenem številu kratkih delovnih obdobij

| Parameter | Najboljša razpoložljiva tehnologija | Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami |
| --- | --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tono staljenega stekla (46) |
| NOX, izražen kot NO2 | Primarne tehnologije | < 1 200 | < 3 |

Parameter

Najboljša razpoložljiva tehnologija

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami

mg/Nm3

kg/tono staljenega stekla (46)

NOX, izražen kot NO2

Primarne tehnologije

< 1 200

< 3

1.3.3   Žveplovi oksidi (SOX) iz talilnih peči

27.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju emisij SOX iz talilne peči z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| Tehnologija (47) | Ustreznost |
| --- | --- |
| i. | Suho ali polsuho čiščenje v kombinaciji s filtrirnim sistemom |

Tehnologija (47)

Ustreznost

i.

Suho ali polsuho čiščenje v kombinaciji s filtrirnim sistemom

Tehnologija je na splošno ustrezna.

| ii. | Zmanjšanje vsebnosti žvepla v formulaciji serije in optimizacija bilance žvepla |
| --- | --- |

ii.

Zmanjšanje vsebnosti žvepla v formulaciji serije in optimizacija bilance žvepla

Zmanjševanje vsebnosti žvepla v formulaciji serije je na splošno ustrezno ob upoštevanju omejitev zaradi zahtev glede kakovosti končnega steklenega proizvoda.

Pri uporabi optimizacije bilance žvepla je potreben kompromisni pristop glede odstranjevanja emisij SOX in ravnanja s trdnimi odpadki (filtrski prah).

| iii. | Uporaba goriva z nizko vsebnostjo žvepla |
| --- | --- |

iii.

Uporaba goriva z nizko vsebnostjo žvepla

Ustreznost je lahko omejena zaradi razpoložljivosti goriva z nizko vsebnostjo žvepla, na katero lahko vpliva energetska politika države članice.

Preglednica 17

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije SOX iz talilne peči v sektorju ravnega stekla

| Parameter | Gorivo | Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami (48) |
| --- | --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tono staljenega stekla (49) |
| SOx, izražen kot SO2 | Zemeljski plin | < 300 - 500 | < 0,75 - 1,25 |
| Kurilno olje (50)
   (51) | 500 - 1 300 | 1,25 - 3,25 |

Parameter

Gorivo

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami (48)

mg/Nm3

kg/tono staljenega stekla (49)

SOx, izražen kot SO2

Zemeljski plin

< 300 - 500

< 0,75 - 1,25

Kurilno olje (50)
   (51)

500 - 1 300

1,25 - 3,25

1.3.4   Vodikov klorid (HCl) in vodikov fluorid (HF) iz talilnih peči

28.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju emisij HCl in HF iz talilne peči z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| Tehnologija (52) | Ustreznost |
| --- | --- |
| i. | Izbira surovin za formulacijo serije z nizko vsebnostjo klora in fluora |

Tehnologija (52)

Ustreznost

i.

Izbira surovin za formulacijo serije z nizko vsebnostjo klora in fluora

Ustreznost je lahko omejena zaradi vrste stekla, ki se proizvaja v obratu, in razpoložljivosti surovin.

| ii. | Suho ali polsuho čiščenje v kombinaciji s filtrirnim sistemom |
| --- | --- |

ii.

Suho ali polsuho čiščenje v kombinaciji s filtrirnim sistemom

Tehnologija je na splošno ustrezna.

Preglednica 18

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije HCl in HF iz talilne peči v sektorju ravnega stekla

| Parameter | Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tono staljenega stekla (53) |
| Vodikov klorid, izražen kot HCl (54) | < 10 - 25 | < 0,025 - 0,0625 |
| Vodikov fluorid, izražen kot HF | < 1 - 4 | < 0,0025 - 0,010 |

Parameter

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami

mg/Nm3

kg/tono staljenega stekla (53)

Vodikov klorid, izražen kot HCl (54)

< 10 - 25

< 0,025 - 0,0625

Vodikov fluorid, izražen kot HF

< 1 - 4

< 0,0025 - 0,010

1.3.5   Kovine iz talilnih peči

29.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju emisij kovin iz talilne peči z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| Tehnologija (55) | Ustreznost |
| --- | --- |
| i. | Izbira surovin za formulacijo serije z nizko vsebnostjo kovin |

Tehnologija (55)

Ustreznost

i.

Izbira surovin za formulacijo serije z nizko vsebnostjo kovin

Ustreznost je lahko omejena zaradi vrste stekla, ki se proizvaja v obratu, in razpoložljivosti surovin.

| ii. | Uporaba filtrirnega sistema |
| --- | --- |

ii.

Uporaba filtrirnega sistema

Tehnologija je na splošno ustrezna.

| iii. | Uporaba suhega ali polsuhega čiščenja v kombinaciji s filtrirnim sistemom |
| --- | --- |

iii.

Uporaba suhega ali polsuhega čiščenja v kombinaciji s filtrirnim sistemom

Preglednica 19

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije kovin iz talilne peči v sektorju ravnega stekla, razen stekla, obarvanega s selenom

| Parameter | Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami (56) |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tono staljenega stekla (57) |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI) | < 0,2 - 1 | < 0,5 - 2,5 × 10–3 |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn) | < 1 - 5 | < 2,5 - 12,5 × 10–3 |

Parameter

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami (56)

mg/Nm3

kg/tono staljenega stekla (57)

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI)

< 0,2 - 1

< 0,5 - 2,5 × 10–3

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn)

< 1 - 5

< 2,5 - 12,5 × 10–3

30.   Kadar se selenove spojine uporabljajo za barvanje stekla, je najboljša razpoložljiva tehnologija namenjena zmanjšanju emisij selena iz talilne peči z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| Tehnologija (58) | Ustreznost |
| --- | --- |
| i. | Zmanjšanje izparevanja selena iz sestave serije z izbiro surovin z večjo učinkovitostjo retencije v steklu in manjšim hlapenjem |

Tehnologija (58)

Ustreznost

i.

Zmanjšanje izparevanja selena iz sestave serije z izbiro surovin z večjo učinkovitostjo retencije v steklu in manjšim hlapenjem

Ustreznost je lahko omejena zaradi vrste stekla, ki se proizvaja v obratu, in razpoložljivosti surovin.

| ii. | Uporaba filtrirnega sistema |
| --- | --- |

ii.

Uporaba filtrirnega sistema

Tehnologija je na splošno ustrezna.

| iii. | Uporaba suhega ali polsuhega čiščenja v kombinaciji s filtrirnim sistemom |
| --- | --- |

iii.

Uporaba suhega ali polsuhega čiščenja v kombinaciji s filtrirnim sistemom

Preglednica 20

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije selena iz talilne peči v sektorju ravnega stekla za proizvodnjo barvnega stekla

| Parameter | Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami (59)
   (60) |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tono staljenega stekla (61) |
| Selenove spojine, izražene kot Se | 1 - 3 | 2,5 - 7,5 × 10–3 |

Parameter

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami (59)
   (60)

mg/Nm3

kg/tono staljenega stekla (61)

Selenove spojine, izražene kot Se

1 - 3

2,5 - 7,5 × 10–3

1.3.6   Emisije iz zaključnih procesov

31.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju emisij v zrak iz zaključnih procesov z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| Tehnologija (62) | Ustreznost |
| --- | --- |
| i. | Zmanjšanje izgub premazov, ki se nanesejo na ravno steklo, z zagotovitvijo dobrega tesnjenja aplikacijskega sistema |

Tehnologija (62)

Ustreznost

i.

Zmanjšanje izgub premazov, ki se nanesejo na ravno steklo, z zagotovitvijo dobrega tesnjenja aplikacijskega sistema

Tehnologije so na splošno ustrezne.

| ii. | Zmanjšanje izgub SO2 v hladilnici z optimalnim upravljanjem nadzornega sistema |
| --- | --- |

ii.

Zmanjšanje izgub SO2 v hladilnici z optimalnim upravljanjem nadzornega sistema

| iii. | Kombinacija emisij SO2 iz hladilnice z odpadnim plinom iz talilne peči, kadar je to tehnično izvedljivo in kadar se uporabi sekundarni sistem obdelave (filter in pralnik za suho ali polsuho čiščenje). |
| --- | --- |

iii.

Kombinacija emisij SO2 iz hladilnice z odpadnim plinom iz talilne peči, kadar je to tehnično izvedljivo in kadar se uporabi sekundarni sistem obdelave (filter in pralnik za suho ali polsuho čiščenje).

| iv. | Uporaba sekundarne tehnologije, npr. mokrega čiščenja ali suhega čiščenja in filtriranja |
| --- | --- |

iv.

Uporaba sekundarne tehnologije, npr. mokrega čiščenja ali suhega čiščenja in filtriranja

Tehnologije so na splošno ustrezne.

Izbira tehnologije in njena učinkovitost sta odvisni od sestave vstopnega odpadnega plina.

Preglednica 21

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije v zrak iz zaključnih procesov v sektorju ravnega stekla, kadar se obdelujejo ločeno

| Parameter | Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami |
| --- | --- |
| mg/Nm3 |
| Prah | < 15 - 20 |
| Vodikov klorid, izražen kot HCl | < 10 |
| Vodikov fluorid, izražen kot HF | < 1 - 5 |
| SOX, izražen kot SO2 | < 200 |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI) | < 1 |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn) | < 5 |

Parameter

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami

mg/Nm3

Prah

< 15 - 20

Vodikov klorid, izražen kot HCl

< 10

Vodikov fluorid, izražen kot HF

< 1 - 5

SOX, izražen kot SO2

< 200

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI)

< 1

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn)

< 5

1.4   Zaključki o BAT za proizvodnjo brezkončnih steklenih vlaken

Zaključki o BAT iz tega oddelka se lahko uporabljajo za vse obrate za proizvodnjo brezkončnih steklenih vlaken, razen če je navedeno drugače.

1.4.1   Emisije prahu iz talilnih peči

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za prah iz tega oddelka ustrezajo vsem materialom, ki so na točki merjenja trdni, vključno s trdnimi borovimi spojinami. Borove spojine, ki so na točki merjenja v plinastem stanju, niso vključene.

32.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju emisij prahu iz odpadnih plinov talilne peči z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| Tehnologija (63) | Ustreznost |
| --- | --- |
| i. | Zmanjšanje hlapnih sestavin s spremembami surovin
  Formulacija sestav serij brez borovih spojin ali z nizkimi ravnmi bora je glavni ukrep za zmanjšanje emisij prahu, ki nastajajo zlasti pri hlapenju. Bor je glavna sestavina delcev iz talilne peči |

Tehnologija (63)

Ustreznost

i.

Zmanjšanje hlapnih sestavin s spremembami surovin

Formulacija sestav serij brez borovih spojin ali z nizkimi ravnmi bora je glavni ukrep za zmanjšanje emisij prahu, ki nastajajo zlasti pri hlapenju. Bor je glavna sestavina delcev iz talilne peči

Uporaba tehnologije je omejena zaradi zaščite, saj so formulacije serij brez bora ali z nizko vsebnostjo bora patentirane.

| ii. | Filtrirni sistem: elektrostatični filter ali vrečasti filter |
| --- | --- |

ii.

Filtrirni sistem: elektrostatični filter ali vrečasti filter

Tehnologija je na splošno ustrezna.

Največje okoljske koristi so dosežene pri uporabi v novih napravah, pri katerih se lahko položaj in značilnosti filtra določijo brez omejitev.

| iii. | Sistem mokrega čiščenja |
| --- | --- |

iii.

Sistem mokrega čiščenja

Uporaba v obstoječih napravah je lahko omejena s tehničnimi ovirami; tj. s potrebo po posebni čistilni napravi odpadne vode.

Preglednica 22

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije prahu iz talilne peči v sektorju brezkončnih steklenih vlaken

| Parameter | Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami (64) |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tono staljenega stekla (65) |
| Prah | < 10 - 20 | < 0,045 - 0,09 |

Parameter

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami (64)

mg/Nm3

kg/tono staljenega stekla (65)

Prah

< 10 - 20

< 0,045 - 0,09

1.4.2   Dušikovi oksidi (NOX) iz talilnih peči

33.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju emisij NOX iz talilne peči z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| Tehnologija (66) | Ustreznost |
| --- | --- |
| i.   Spremembe zgorevanja |
| (a) | Zmanjšanje razmerja zrak/gorivo |

Tehnologija (66)

Ustreznost

Spremembe zgorevanja

(a)

Zmanjšanje razmerja zrak/gorivo

Ustrezno za konvencionalne peči na zrak/gorivo.

Največje koristi se dosežejo pri rednem ali popolnem remontu peči, če sta zagotovljeni optimalna zasnova in geometrija peči.

| (b) | Nižja temperatura zraka za sežig |
| --- | --- |

(b)

Nižja temperatura zraka za sežig

Ustrezno za konvencionalne peči na zrak/gorivo ob upoštevanju omejitev glede energetske učinkovitosti peči in večje porabe goriva. Večina peči je že rekuperativnih.

| (c) | Stopenjsko zgorevanje:






  (d) | Stopenjsko dovajanje zraka |
| --- | --- | --- |

(c)

Stopenjsko zgorevanje:

(d)

Stopenjsko dovajanje zraka

| (e) | Stopenjsko dovajanje goriva |
| --- | --- |

(e)

Stopenjsko dovajanje goriva

Stopenjsko dovajanje goriva je ustrezno za večino peči na zrak/gorivo, kisik.

Ustreznost stopenjskega dovajanja zraka je zaradi tehnične zapletenosti zelo omejena.

| (d) | Recirkulacija dimnih plinov |
| --- | --- |

(d)

Recirkulacija dimnih plinov

Ustreznost te tehnologije je omejena z uporabo posebnih gorilnikov s samodejno recirkulacijo odpadnega plina.

| (e) | Gorilniki z nizkimi emisijami NOX |
| --- | --- |

(e)

Gorilniki z nizkimi emisijami NOX

Tehnologija je na splošno ustrezna.

Največje koristi se dosežejo pri rednem ali popolnem remontu peči, če sta zagotovljeni optimalna zasnova in geometrija peči.

| (f) | Izbira goriva |
| --- | --- |

(f)

Izbira goriva

Ustreznost je omejena zaradi razpoložljivosti različnih vrst goriva, na katero lahko vpliva energetska politika države članice.

| ii. | Taljenje s kisikom |
| --- | --- |

ii.

Taljenje s kisikom

Največje okoljske koristi so dosežene pri uporabi v primeru popolnega remonta peči.

Preglednica 23

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije NOX iz talilne peči v sektorju brezkončnih steklenih vlaken

| Parameter | Najboljša razpoložljiva tehnologija | Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami |
| --- | --- | --- |
| | mg/Nm3 | kg/tono staljenega stekla (67) |
| NOX, izražen kot NO2 | Spremembe zgorevanja | < 600 - 1 000 | < 2,7 - 4,5 |
| Taljenje s kisikom (68) | Ni relevantno | < 0,5 - 1,5 |

Parameter

Najboljša razpoložljiva tehnologija

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami

mg/Nm3

kg/tono staljenega stekla (67)

NOX, izražen kot NO2

Spremembe zgorevanja

< 600 - 1 000

< 2,7 - 4,5

Taljenje s kisikom (68)

Ni relevantno

< 0,5 - 1,5

1.4.3   Žveplovi oksidi (SOX) iz talilnih peči

34.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju emisij SOX iz talilne peči z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| Tehnologija (69) | Ustreznost |
| --- | --- |
| i. | Zmanjšanje vsebnosti žvepla v formulaciji serije in optimizacija bilance žvepla |

Tehnologija (69)

Ustreznost

i.

Zmanjšanje vsebnosti žvepla v formulaciji serije in optimizacija bilance žvepla

Tehnologija je na splošno ustrezna ob upoštevanju omejitev zaradi zahtev glede kakovosti končnega steklenega proizvoda.

Pri uporabi optimizacije bilance žvepla je potreben kompromisni pristop glede odstranjevanja emisij SOX in ravnanja s trdnimi odpadki (filtrski prah), ki jih je treba odstraniti.

| ii. | Uporaba goriva z nizko vsebnostjo žvepla |
| --- | --- |

ii.

Uporaba goriva z nizko vsebnostjo žvepla

Ustreznost je lahko omejena zaradi razpoložljivosti goriva z nizko vsebnostjo žvepla, na katero lahko vpliva energetska politika države članice.

| iii. | Suho ali polsuho čiščenje v kombinaciji s filtrirnim sistemom |
| --- | --- |

iii.

Suho ali polsuho čiščenje v kombinaciji s filtrirnim sistemom

Tehnologija je na splošno ustrezna.

Zaradi visoke koncentracije borovih spojin v dimnih plinih je lahko omejena učinkovitost reagenta, uporabljenega v sistemih suhega ali polsuhega čiščenja, pri zmanjševanju emisij.

| iv. | Uporaba mokrega čiščenja |
| --- | --- |

iv.

Uporaba mokrega čiščenja

Tehnologija je na splošno ustrezna ob upoštevanju tehničnih omejitev, tj. potrebe po posebni čistilni napravi odpadne vode.

Preglednica 24

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije SOX iz talilne peči v sektorju brezkončnih steklenih vlaken

| Parameter | Gorivo | Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami (70) |
| --- | --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tono staljenega stekla (71) |
| SOx, izražen kot SO2 | Zemeljski plin (72) | < 200 - 800 | < 0,9 - 3,6 |
| Kurilno olje (73)
   (74) | < 500 - 1 000 | < 2,25 - 4,5 |

Parameter

Gorivo

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami (70)

mg/Nm3

kg/tono staljenega stekla (71)

SOx, izražen kot SO2

Zemeljski plin (72)

< 200 - 800

< 0,9 - 3,6

Kurilno olje (73)
   (74)

< 500 - 1 000

< 2,25 - 4,5

1.4.4   Vodikov klorid (HCl) in vodikov fluorid (HF) iz talilnih peči

35.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju emisij HCl in HF iz talilne peči z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| Tehnologija (75) | Ustreznost |
| --- | --- |
| i. | Izbira surovin za formulacijo serije z nizko vsebnostjo klora in fluora |

Tehnologija (75)

Ustreznost

i.

Izbira surovin za formulacijo serije z nizko vsebnostjo klora in fluora

Tehnologija je na splošno ustrezna ob upoštevanju omejitev glede formulacije serije in razpoložljivosti surovin.

| ii. | Zmanjšanje vsebnosti fluora v formulaciji serije
  Zmanjšanje emisij fluora v postopku taljenja se lahko doseže:






  — | z zmanjšanjem količine fluorovih spojin (npr. fluorita) v formulaciji serije na najmanjšo možno raven, ki je sorazmerna s kakovostjo končnega proizvoda. Fluorove spojine se uporabljajo za optimizacijo postopka taljenja, kot pomoč pri vlaknjenju in za zmanjšanje trganja vlaken; |
| --- | --- | --- |

ii.

Zmanjšanje vsebnosti fluora v formulaciji serije

Zmanjšanje emisij fluora v postopku taljenja se lahko doseže:

—

z zmanjšanjem količine fluorovih spojin (npr. fluorita) v formulaciji serije na najmanjšo možno raven, ki je sorazmerna s kakovostjo končnega proizvoda. Fluorove spojine se uporabljajo za optimizacijo postopka taljenja, kot pomoč pri vlaknjenju in za zmanjšanje trganja vlaken;

| — | z nadomestitvijo fluorovih spojin z nadomestnimi materiali (npr. sulfati). |
| --- | --- |

—

z nadomestitvijo fluorovih spojin z nadomestnimi materiali (npr. sulfati).

Nadomestitev fluorovih spojin z nadomestnimi materiali je omejena zaradi zahtev glede kakovosti proizvoda.

| iii. | Suho ali polsuho čiščenje v kombinaciji s filtrirnim sistemom |
| --- | --- |

iii.

Suho ali polsuho čiščenje v kombinaciji s filtrirnim sistemom

Tehnologija je na splošno ustrezna.

| iv. | Mokro čiščenje |
| --- | --- |

iv.

Mokro čiščenje

Tehnologija je na splošno ustrezna ob upoštevanju tehničnih omejitev, tj. potrebe po posebni čistilni napravi odpadne vode.

Preglednica 25

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije HCl in HF iz talilne peči v sektorju brezkončnih steklenih vlaken

| Parameter | Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tono staljenega stekla (76) |
| Vodikov klorid, izražen kot HCl | < 10 | < 0,05 |
| Vodikov fluorid, izražen kot HF (77) | < 5 - 15 | < 0,02 - 0,07 |

Parameter

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami

mg/Nm3

kg/tono staljenega stekla (76)

Vodikov klorid, izražen kot HCl

< 10

< 0,05

Vodikov fluorid, izražen kot HF (77)

< 5 - 15

< 0,02 - 0,07

1.4.5   Kovine iz talilnih peči

36.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju emisij kovin iz talilne peči z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| Tehnologija (78) | Ustreznost |
| --- | --- |
| i. | Izbira surovin za formulacijo serije z nizko vsebnostjo kovin |

Tehnologija (78)

Ustreznost

i.

Izbira surovin za formulacijo serije z nizko vsebnostjo kovin

Tehnologija je na splošno ustrezna ob upoštevanju omejitev glede razpoložljivosti surovin.

| ii. | Uporaba suhega ali polsuhega čiščenja v kombinaciji s filtrirnim sistemom |
| --- | --- |

ii.

Uporaba suhega ali polsuhega čiščenja v kombinaciji s filtrirnim sistemom

Tehnologija je na splošno ustrezna.

| iii. | Uporaba mokrega čiščenja |
| --- | --- |

iii.

Uporaba mokrega čiščenja

Tehnologija je na splošno ustrezna ob upoštevanju tehničnih omejitev, tj. potrebe po posebni čistilni napravi odpadne vode.

Preglednica 26

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije kovin iz talilne peči v sektorju brezkončnih steklenih vlaken

| Parameter | Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami (79) |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tono staljenega stekla (80) |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI) | < 0,2 - 1 | < 0,9 - 4,5 × 10–3 |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn) | < 1 - 3 | < 4,5 - 13,5 × 10–3 |

Parameter

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami (79)

mg/Nm3

kg/tono staljenega stekla (80)

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI)

< 0,2 - 1

< 0,9 - 4,5 × 10–3

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn)

< 1 - 3

< 4,5 - 13,5 × 10–3

1.4.6   Emisije iz zaključnih procesov

37.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju emisij iz zaključnih procesov z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| Tehnologija (81) | Ustreznost |
| --- | --- |
| i. | Sistemi mokrega čiščenja |

Tehnologija (81)

Ustreznost

i.

Sistemi mokrega čiščenja

Tehnologije so na splošno ustrezne za čiščenje odpadnih plinov iz procesa oblikovanja (nanašanje premaza na vlakna) ali sekundarnih procesov, ki vključujejo uporabo veziva, ki mora biti strjeno ali posušeno.

| ii. | Mokri elektrostatični filter |
| --- | --- |

ii.

Mokri elektrostatični filter

| iii. | Filtrirni sistem (vrečasti filter) |
| --- | --- |

iii.

Filtrirni sistem (vrečasti filter)

Tehnologija je na splošno ustrezna za čiščenje odpadnih plinov, ki nastajajo med rezanjem in mletjem proizvodov.

Preglednica 27

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije v zrak iz zaključnih procesov v sektorju brezkončnih steklenih vlaken, kadar se obdelujejo ločeno

| Parameter | Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami |
| --- | --- |
| mg/Nm3 |
| Emisije pri oblikovanju in nanašanju premaznega sredstva |
| Prah | < 5 - 20 |
| Formaldehid | < 10 |
| Amoniak | < 30 |
| Skupne hlapne organske spojine, izražene kot C | < 20 |
| Emisije pri rezanju in mletju |
| Prah | < 5 - 20 |

Parameter

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami

mg/Nm3

Emisije pri oblikovanju in nanašanju premaznega sredstva

Prah

< 5 - 20

Formaldehid

< 10

Amoniak

< 30

Skupne hlapne organske spojine, izražene kot C

< 20

Emisije pri rezanju in mletju

Prah

< 5 - 20

1.5   Zaključki o BAT za proizvodnjo stekla za domačo uporabo

Zaključki o BAT iz tega oddelka se lahko uporabljajo za vse obrate za proizvodnjo stekla za domačo uporabo, razen če je navedeno drugače.

1.5.1   Emisije prahu iz talilnih peči

38.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju emisij prahu iz odpadnih plinov talilne peči z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| Tehnologija (82) | Ustreznost |
| --- | --- |
| i. | Zmanjšanje hlapnih sestavin s spremembami surovin
  Formulacija sestave serije lahko vsebuje zelo hlapne sestavine (npr. bor, fluoride), ki znatno prispevajo k nastajanju emisij prahu iz talilne peči |

Tehnologija (82)

Ustreznost

i.

Zmanjšanje hlapnih sestavin s spremembami surovin

Formulacija sestave serije lahko vsebuje zelo hlapne sestavine (npr. bor, fluoride), ki znatno prispevajo k nastajanju emisij prahu iz talilne peči

Tehnologija je na splošno ustrezna ob upoštevanju omejitev glede vrste stekla, ki se proizvaja, in razpoložljivosti nadomestnih surovin.

| ii. | Električno taljenje |
| --- | --- |

ii.

Električno taljenje

Neustrezno za proizvodnjo velike količine stekla (> 300 ton/dan).

Neustrezno za proizvodnjo, pri kateri so potrebne velike spremembe hitrosti pomika.

Za izvajanje je potreben popoln remont peči.

| iii. | Taljenje s kisikom |
| --- | --- |

iii.

Taljenje s kisikom

Največje okoljske koristi so dosežene pri uporabi v primeru popolnega remonta peči.

| iv. | Filtrirni sistem: elektrostatični filter ali vrečasti filter |
| --- | --- |

iv.

Filtrirni sistem: elektrostatični filter ali vrečasti filter

Tehnologije so na splošno ustrezne.

| v. | Sistem mokrega čiščenja |
| --- | --- |

v.

Sistem mokrega čiščenja

Ustreznost je omejena na posebne primere, zlasti električne talilne peči, pri katerih so količina odpadnih plinov in emisije prahu na splošno nizke in povezane s prenosom formulacije serije.

Preglednica 28

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije prahu iz talilne peči v sektorju stekla za domačo uporabo

| Parameter | Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tono staljenega stekla (83) |
| Prah | < 10 - 20 (84) | < 0,03 - 0,06 |
| < 1 - 10 (85) | < 0,003 - 0,03 |

Parameter

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami

mg/Nm3

kg/tono staljenega stekla (83)

Prah

< 10 - 20 (84)

< 0,03 - 0,06

< 1 - 10 (85)

< 0,003 - 0,03

1.5.2   Dušikovi oksidi (NOX) iz talilnih peči

39.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju emisij NOX iz talilne peči z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| Tehnologija (86) | Ustreznost |
| --- | --- |
| i.   Spremembe zgorevanja |
| (a) | Zmanjšanje razmerja zrak/gorivo |

Tehnologija (86)

Ustreznost

Spremembe zgorevanja

(a)

Zmanjšanje razmerja zrak/gorivo

Ustrezno za konvencionalne peči na zrak/gorivo.

Največje koristi se dosežejo pri rednem ali popolnem remontu peči, če sta zagotovljeni optimalna zasnova in geometrija peči.

| (b) | Nižja temperatura zraka za sežig |
| --- | --- |

(b)

Nižja temperatura zraka za sežig

Zaradi manjše učinkovitosti peči in večje porabe goriva ustrezno le v pogojih, ki veljajo za posamezen obrat (tj. uporaba rekuperativnih peči namesto regenerativnih peči).

| (c) | Stopenjsko zgorevanje:






  (f) | Stopenjsko dovajanje zraka |
| --- | --- | --- |

(c)

Stopenjsko zgorevanje:

(f)

Stopenjsko dovajanje zraka

| (g) | Stopenjsko dovajanje goriva |
| --- | --- |

(g)

Stopenjsko dovajanje goriva

Stopenjsko dovajanje goriva je ustrezno za večino konvencionalnih peči na zrak/gorivo.

Ustreznost stopenjskega dovajanja zraka je zaradi tehnične zapletenosti zelo omejena.

| (d) | Recirkulacija dimnih plinov |
| --- | --- |

(d)

Recirkulacija dimnih plinov

Ustreznost te tehnologije je omejena z uporabo posebnih gorilnikov s samodejno recirkulacijo odpadnega plina.

| (e) | Gorilniki z nizkimi emisijami NOX |
| --- | --- |

(e)

Gorilniki z nizkimi emisijami NOX

Tehnologija je na splošno ustrezna.

Dosežene okoljske koristi so zaradi tehničnih omejitev in nižje stopnje prilagodljivosti peči na splošno nižje pri uporabi pri križno kurjenih, plinskih pečeh.

Največje koristi se dosežejo pri rednem ali popolnem remontu peči, če sta zagotovljeni optimalna zasnova in geometrija peči.

| (f) | Izbira goriva |
| --- | --- |

(f)

Izbira goriva

Ustreznost je omejena zaradi razpoložljivosti različnih vrst goriva, na katero lahko vpliva energetska politika države članice.

| ii. | Posebna zasnova peči |
| --- | --- |

ii.

Posebna zasnova peči

Ustreznost je omejena na formulacije serije z visokimi ravnmi zunanjega odpadnega stekla (> 70 %).

Za uporabo je potreben popoln remont talilne peči.

Zaradi oblike peči (tj. dolga in ozka) lahko veljajo omejitve v zvezi s prostorom.

| iii. | Električno taljenje |
| --- | --- |

iii.

Električno taljenje

Neustrezno za proizvodnjo velike količine stekla (> 300 ton/dan).

Neustrezno za proizvodnjo, pri kateri so potrebne velike spremembe hitrosti pomika.

Za izvajanje je potreben popoln remont peči.

| iv. | Taljenje s kisikom |
| --- | --- |

iv.

Taljenje s kisikom

Največje okoljske koristi so dosežene pri uporabi v primeru popolnega remonta peči.

Preglednica 29

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije NOX iz talilne peči v sektorju stekla za domačo uporabo

| Parameter | Najboljša razpoložljiva tehnologija | Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami |
| --- | --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tono staljenega stekla (87) |
| NOX, izražen kot NO2 | Spremembe zgorevanja,
  posebne zasnove peči | < 500 - 1 000 | < 1,25 - 2,5 |
| Električno taljenje | < 100 | < 0,3 |
| Taljenje s kisikom (88) | Ni relevantno | < 0,5 - 1,5 |

Parameter

Najboljša razpoložljiva tehnologija

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami

mg/Nm3

kg/tono staljenega stekla (87)

NOX, izražen kot NO2

Spremembe zgorevanja,

posebne zasnove peči

< 500 - 1 000

< 1,25 - 2,5

Električno taljenje

< 100

< 0,3

Taljenje s kisikom (88)

Ni relevantno

< 0,5 - 1,5

40.   Kadar se nitrati uporabljajo v formulaciji serije, je najboljša razpoložljiva tehnologija v kombinaciji s primarnimi ali sekundarnimi tehnologijami namenjena zmanjšanju emisij NOX z zmanjšanjem uporabe teh surovin.

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, so določene v preglednici 29.

Če se nitrati uporabljajo v formulaciji serije za omejeno število kratkih delovnih obdobij ali za talilne peči z zmogljivostjo < 100 t/dan za proizvodnjo posebnih vrst natronskega stekla (prozorno/ultra-prozorno steklo ali barvno steklo, za katerega se uporablja selen) in drugega posebnega stekla (tj. borosilikatno steklo, steklena keramika, opalno steklo, kristalno steklo in svinčevo kristalno steklo), so ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, določene v preglednici 30.

| Tehnologija (89) | Ustreznost |
| --- | --- |
| Primarne tehnologije: |
| — | Zmanjšanje uporabe nitratov v formulaciji serije
  Nitrati se uporabljajo za visokokakovostne proizvode, kadar mora biti steklo povsem brezbarvno (prozorno) ali kadar se proizvaja posebno steklo. Učinkoviti nadomestni materiali so sulfati, arzenovi oksidi, cerijev oksid. |

Tehnologija (89)

Ustreznost

Primarne tehnologije:

—

Zmanjšanje uporabe nitratov v formulaciji serije

Nitrati se uporabljajo za visokokakovostne proizvode, kadar mora biti steklo povsem brezbarvno (prozorno) ali kadar se proizvaja posebno steklo. Učinkoviti nadomestni materiali so sulfati, arzenovi oksidi, cerijev oksid.

Nadomestitev nitratov v formulaciji serije je lahko omejena zaradi velikih stroškov in/ali večjega vpliva nadomestnih materialov na okolje.

Preglednica 30

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije NOX iz talilne peči v sektorju stekla za domačo uporabo, kadar se nitrati uporabljajo v formulaciji serije za omejeno število kratkih delovnih obdobij ali za talilne peči z zmogljivostjo < 100 t/dan za proizvodnjo posebnih vrst natronskega stekla (prozorno/ultra-prozorno steklo ali barvno steklo, za katerega se uporablja selen) in drugega posebnega stekla (tj. borosilikatno steklo, steklena keramika, opalno steklo, kristalno steklo in svinčevo kristalno steklo)

| Parameter | Vrsta peči | Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami |
| --- | --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tono staljenega stekla |
| NOX, izražen kot NO2 | Konvencionalne peči na zrak/gorivo | < 500 – 1 500 | < 1,25–3,75 (90) |
| Električno taljenje | < 300–500 | < 8–10 |

Parameter

Vrsta peči

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami

mg/Nm3

kg/tono staljenega stekla

NOX, izražen kot NO2

Konvencionalne peči na zrak/gorivo

< 500 – 1 500

< 1,25–3,75 (90)

Električno taljenje

< 300–500

< 8–10

1.5.3   Žveplovi oksidi (SOX) iz talilnih peči

41.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju emisij SOX iz talilne peči z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| Tehnologija (91) | Ustreznost |
| --- | --- |
| i. | Zmanjšanje vsebnosti žvepla v formulaciji serije in optimizacija bilance žvepla |

Tehnologija (91)

Ustreznost

i.

Zmanjšanje vsebnosti žvepla v formulaciji serije in optimizacija bilance žvepla

Zmanjševanje vsebnosti žvepla v formulaciji serije je na splošno ustrezno ob upoštevanju omejitev zaradi zahtev glede kakovosti končnega steklenega proizvoda.

Pri uporabi optimizacije bilance žvepla je potreben kompromisni pristop glede odstranjevanja emisij SOX in ravnanja s trdnimi odpadki (filtrski prah).

| ii. | Uporaba goriva z nizko vsebnostjo žvepla |
| --- | --- |

ii.

Uporaba goriva z nizko vsebnostjo žvepla

Ustreznost je lahko omejena zaradi razpoložljivosti goriva z nizko vsebnostjo žvepla, na katero lahko vpliva energetska politika države članice.

| iii. | Suho ali polsuho čiščenje v kombinaciji s filtrirnim sistemom |
| --- | --- |

iii.

Suho ali polsuho čiščenje v kombinaciji s filtrirnim sistemom

Tehnologija je na splošno ustrezna.

Preglednica 31

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije SOX iz talilne peči v sektorju stekla za domačo uporabo

| Parameter | Gorivo/tehnologija taljenja | Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami |
| --- | --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tono staljenega stekla (92) |
| SOx, izražen kot SO2 | Zemeljski plin | < 200–300 | < 0,5–0,75 |
| Kurilno olje (93) | < 1 000 | < 2,5 |
| Električno taljenje | < 100 | < 0,25 |

Parameter

Gorivo/tehnologija taljenja

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami

mg/Nm3

kg/tono staljenega stekla (92)

SOx, izražen kot SO2

Zemeljski plin

< 200–300

< 0,5–0,75

Kurilno olje (93)

< 1 000

< 2,5

Električno taljenje

< 100

< 0,25

1.5.4   Vodikov klorid (HCl) in vodikov fluorid (HF) iz talilnih peči

42.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju emisij HCl in HF iz talilne peči z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| Tehnologija (94) | Ustreznost |
| --- | --- |
| i. | Izbira surovin za formulacijo serije z nizko vsebnostjo klora in fluora |

Tehnologija (94)

Ustreznost

i.

Izbira surovin za formulacijo serije z nizko vsebnostjo klora in fluora

Ustreznost je lahko omejena zaradi formulacije serije za vrsto stekla, ki se proizvaja v obratu, in razpoložljivosti surovin.

| ii. | Zmanjšanje vsebnosti fluora v formulaciji serije in optimizacija masne bilance fluora
  Zmanjšanje emisij fluora v postopku taljenja se lahko doseže z zmanjšanjem količine fluorovih spojin (npr. fluorita) v formulaciji serije na najmanjšo možno raven, ki je sorazmerna s kakovostjo končnega proizvoda. Fluorove spojine se dodajo formulaciji serije, da steklo postane motno ali zamegljeno. |
| --- | --- |

ii.

Zmanjšanje vsebnosti fluora v formulaciji serije in optimizacija masne bilance fluora

Zmanjšanje emisij fluora v postopku taljenja se lahko doseže z zmanjšanjem količine fluorovih spojin (npr. fluorita) v formulaciji serije na najmanjšo možno raven, ki je sorazmerna s kakovostjo končnega proizvoda. Fluorove spojine se dodajo formulaciji serije, da steklo postane motno ali zamegljeno.

Tehnologija je na splošno ustrezna ob upoštevanju omejitev zaradi zahtev glede kakovosti končnega proizvoda.

| iii. | Suho ali polsuho čiščenje v kombinaciji s filtrirnim sistemom |
| --- | --- |

iii.

Suho ali polsuho čiščenje v kombinaciji s filtrirnim sistemom

Tehnologija je na splošno ustrezna.

| iv. | Mokro čiščenje |
| --- | --- |

iv.

Mokro čiščenje

Tehnologija je na splošno ustrezna ob upoštevanju tehničnih omejitev, tj. potrebe po posebni čistilni napravi odpadne vode.

Ustreznost te tehnologije je lahko omejena zaradi visokih stroškov in vidikov, povezanih s čiščenjem odpadnih voda, vključno z omejitvami glede recikliranja blata ali trdnih delcev iz čistilnih naprav odpadnih voda.

Preglednica 32

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije HCl in HF iz talilne peči v sektorju stekla za domačo uporabo

| Parameter | Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tono staljenega stekla (95) |
| Vodikov klorid, izražen kot HCl (96)
   (97) | < 10–20 | < 0,03–0,06 |
| Vodikov fluorid, izražen kot HF (98) | < 1–5 | < 0,003–0,015 |

Parameter

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami

mg/Nm3

kg/tono staljenega stekla (95)

Vodikov klorid, izražen kot HCl (96)
   (97)

< 10–20

< 0,03–0,06

Vodikov fluorid, izražen kot HF (98)

< 1–5

< 0,003–0,015

1.5.5   Kovine iz talilnih peči

43.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju emisij kovin iz talilne peči z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| Tehnologija (99) | Ustreznost |
| --- | --- |
| i. | Izbira surovin za formulacijo serije z nizko vsebnostjo kovin |

Tehnologija (99)

Ustreznost

i.

Izbira surovin za formulacijo serije z nizko vsebnostjo kovin

Ustreznost je lahko omejena zaradi vrste stekla, ki se proizvaja v obratu, in razpoložljivosti surovin.

| ii. | Zmanjšanje uporabe kovinskih spojin v formulaciji serije s primerno izbiro surovin, kadar sta potrebna barvanje in razbarvanje stekla ali kadar steklo dobi posebne lastnosti |
| --- | --- |

ii.

Zmanjšanje uporabe kovinskih spojin v formulaciji serije s primerno izbiro surovin, kadar sta potrebna barvanje in razbarvanje stekla ali kadar steklo dobi posebne lastnosti

Pri proizvodnji kristalnega stekla in svinčevega kristalnega stekla je zmanjšanje kovinskih spojin v formulaciji serije omejeno z Direktivo 69/493/EGS, ki določa razvrstitev kemične sestave končnih steklenih proizvodov.

| iii. | Suho ali polsuho čiščenje v kombinaciji s filtrirnim sistemom |
| --- | --- |

iii.

Suho ali polsuho čiščenje v kombinaciji s filtrirnim sistemom

Tehnologija je na splošno ustrezna.

Preglednica 33

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije kovin iz talilne peči v sektorju stekla za domačo uporabo, razen stekla, pri katerem se za razbarvanje uporablja selen

| Parameter | Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami (100) |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tono staljenega stekla (101) |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI) | < 0,2–1 | < 0,6–3 × 10–3 |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn) | < 1–5 | < 3–15 × 10–3 |

Parameter

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami (100)

mg/Nm3

kg/tono staljenega stekla (101)

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI)

< 0,2–1

< 0,6–3 × 10–3

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn)

< 1–5

< 3–15 × 10–3

44.   Kadar se selenove spojine uporabljajo za razbarvanje stekla, je najboljša razpoložljiva tehnologija namenjena zmanjšanju emisij selena iz talilne peči z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| Tehnologija (102) | Ustreznost |
| --- | --- |
| i. | Zmanjšanje uporabe selenovih spojin v formulaciji serije s primerno izbiro surovin |

Tehnologija (102)

Ustreznost

i.

Zmanjšanje uporabe selenovih spojin v formulaciji serije s primerno izbiro surovin

Ustreznost je lahko omejena zaradi vrste stekla, ki se proizvaja v obratu, in razpoložljivosti surovin.

| ii. | Suho ali polsuho čiščenje v kombinaciji s filtrirnim sistemom |
| --- | --- |

ii.

Suho ali polsuho čiščenje v kombinaciji s filtrirnim sistemom

Tehnologija je na splošno ustrezna.

Preglednica 34

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije selena iz talilne peči v sektorju stekla za domačo uporabo, kadar se selenove spojine uporabljajo za razbarvanje stekla

| Parameter | Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami (103) |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tono staljenega stekla (104) |
| Selenove spojine, izražene kot Se | < 1 | < 3 × 10–3 |

Parameter

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami (103)

mg/Nm3

kg/tono staljenega stekla (104)

Selenove spojine, izražene kot Se

< 1

< 3 × 10–3

45.   Kadar se svinčeve spojine uporabljajo pri proizvodnji svinčevega kristalnega stekla, je najboljša razpoložljiva tehnologija namenjena zmanjšanju emisij svinca iz talilne peči z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| Tehnologija (105) | Ustreznost |
| --- | --- |
| i. | Električno taljenje |

Tehnologija (105)

Ustreznost

i.

Električno taljenje

Neustrezno za proizvodnjo velike količine stekla (> 300 ton/dan).

Neustrezno za proizvodnjo, pri kateri so potrebne velike spremembe hitrosti pomika.

Za izvajanje je potreben popoln remont peči.

| ii. | Vrečasti filter |
| --- | --- |

ii.

Vrečasti filter

Tehnologija je na splošno ustrezna.

| iii. | Elektrostatični filter |
| --- | --- |

iii.

Elektrostatični filter

| iv. | Suho ali polsuho čiščenje v kombinaciji s filtrirnim sistemom |
| --- | --- |

iv.

Suho ali polsuho čiščenje v kombinaciji s filtrirnim sistemom

Preglednica 35

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije svinca iz talilne peči v sektorju stekla za domačo uporabo, kadar se svinčeve spojine uporabljajo za proizvodnjo svinčevega kristalnega stekla

| Parameter | Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami (106) |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tono staljenega stekla (107) |
| Svinčeve spojine, izražene kot Pb | < 0,5–1 | < 1–3 × 10–3 |

Parameter

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami (106)

mg/Nm3

kg/tono staljenega stekla (107)

Svinčeve spojine, izražene kot Pb

< 0,5–1

< 1–3 × 10–3

1.5.6   Emisije iz zaključnih procesov

46.   Pri zaključnih prašnih procesih je najboljša razpoložljiva tehnologija namenjena zmanjšanju emisij prahu in kovin z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| Tehnologija (108) | Ustreznost |
| --- | --- |
| i. | Izvajanje prašnih postopkov (npr. rezanja, mletja, poliranja) s tekočino |

Tehnologija (108)

Ustreznost

i.

Izvajanje prašnih postopkov (npr. rezanja, mletja, poliranja) s tekočino

Tehnologije so na splošno ustrezne.

| ii. | Uporaba sistema vrečastega filtra |
| --- | --- |

ii.

Uporaba sistema vrečastega filtra

Preglednica 36

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije v zrak iz zaključnih prašnih procesov v sektorju stekla za domačo uporabo, kadar se obdelujejo ločeno

| Parameter | Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami |
| --- | --- |
| mg/Nm3 |
| Prah | < 1–10 |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI) (109) | < 1 |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn) (109) | < 1–5 |
| Svinčeve spojine, izražene kot Pb (110) | < 1–1,5 |

Parameter

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami

mg/Nm3

Prah

< 1–10

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI) (109)

< 1

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn) (109)

< 1–5

Svinčeve spojine, izražene kot Pb (110)

< 1–1,5

47.   Pri procesih kislinskega poliranja je najboljša razpoložljiva tehnologija namenjena zmanjšanju emisij HF z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| Tehnologija (111) | Ustreznost |
| --- | --- |
| i. | Zmanjšanje izgub izdelka za poliranje z zagotovitvijo dobrega tesnjenja aplikacijskega sistema |

Tehnologija (111)

Ustreznost

i.

Zmanjšanje izgub izdelka za poliranje z zagotovitvijo dobrega tesnjenja aplikacijskega sistema

Tehnologije so na splošno ustrezne.

| ii. | Uporaba sekundarne tehnologije, npr. mokrega čiščenja |
| --- | --- |

ii.

Uporaba sekundarne tehnologije, npr. mokrega čiščenja

Preglednica 37

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije HF iz procesov kislinskega poliranja v sektorju stekla za domačo uporabo, kadar se obdelujejo ločeno

| Parameter | Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami |
| --- | --- |
| mg/Nm3 |
| Vodikov fluorid, izražen kot HF | < 5 |

Parameter

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami

mg/Nm3

Vodikov fluorid, izražen kot HF

< 5

1.6   Zaključki o BAT za proizvodnjo posebnega stekla

Zaključki o BAT iz tega oddelka se lahko uporabljajo za vse obrate za proizvodnjo posebnega stekla, razen če je navedeno drugače.

1.6.1   Emisije prahu iz talilnih peči

48.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju emisij prahu iz odpadnih plinov talilne peči z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| Tehnologija (112) | Ustreznost |
| --- | --- |
| i. | Zmanjšanje hlapnih sestavin s spremembami surovin
  Formulacija sestave serije lahko vsebuje zelo hlapne sestavine (npr. bor, fluoride), ki so glavni sestavni deli prahu iz talilne peči. |

Tehnologija (112)

Ustreznost

i.

Zmanjšanje hlapnih sestavin s spremembami surovin

Formulacija sestave serije lahko vsebuje zelo hlapne sestavine (npr. bor, fluoride), ki so glavni sestavni deli prahu iz talilne peči.

Tehnologija je na splošno ustrezna ob upoštevanju omejitev glede kakovosti steklenega proizvoda.

| ii. | Električno taljenje |
| --- | --- |

ii.

Električno taljenje

Neustrezno za proizvodnjo velike količine stekla (> 300 ton/dan).

Neustrezno za proizvodnjo, pri kateri so potrebne velike spremembe hitrosti pomika.

Za izvajanje je potreben popoln remont peči.

| iii. | Filtrirni sistem: elektrostatični filter ali vrečasti filter |
| --- | --- |

iii.

Filtrirni sistem: elektrostatični filter ali vrečasti filter

Tehnologija je na splošno ustrezna.

Preglednica 38

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije prahu iz talilne peči v sektorju posebnega stekla

| Parameter | Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tono staljenega stekla (113) |
| Prah | < 10–20 | < 0,03–0,13 |
| < 1–10 (114) | < 0,003–0,065 |

Parameter

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami

mg/Nm3

kg/tono staljenega stekla (113)

Prah

< 10–20

< 0,03–0,13

< 1–10 (114)

< 0,003–0,065

1.6.2   Dušikovi oksidi (NOX) iz talilnih peči

49.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju emisij NOX iz talilne peči z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| I. | Primarne tehnologije, kot so:






  Tehnologija (115) | Ustreznost |
| --- | --- | --- |
| i.   Spremembe zgorevanja |
| (a) | Zmanjšanje razmerja zrak/gorivo |

I.

Primarne tehnologije, kot so:

Tehnologija (115)

Ustreznost

Spremembe zgorevanja

(a)

Zmanjšanje razmerja zrak/gorivo

Ustrezno za konvencionalne peči na zrak/gorivo.

Največje koristi se dosežejo pri rednem ali popolnem remontu peči, če sta zagotovljeni optimalna zasnova in geometrija peči.

| (b) | Nižja temperatura zraka za sežig |
| --- | --- |

(b)

Nižja temperatura zraka za sežig

Zaradi manjše učinkovitosti peči in večje porabe goriva ustrezno le v pogojih, ki veljajo za posamezen obrat (tj. uporaba rekuperativnih peči namesto regenerativnih peči).

| (c) | Stopenjsko zgorevanje:






  — | Stopenjsko dovajanje zraka |
| --- | --- | --- |

(c)

Stopenjsko zgorevanje:

—

Stopenjsko dovajanje zraka

| — | Stopenjsko dovajanje goriva |
| --- | --- |

—

Stopenjsko dovajanje goriva

Stopenjsko dovajanje goriva je ustrezno za večino konvencionalnih peči na zrak/gorivo.

Ustreznost stopenjskega dovajanja zraka je zaradi tehnične zapletenosti zelo omejena.

| (d) | Recirkulacija dimnih plinov |
| --- | --- |

(d)

Recirkulacija dimnih plinov

Ustreznost te tehnologije je omejena z uporabo posebnih gorilnikov s samodejno recirkulacijo odpadnega plina.

| (e) | Gorilniki z nizkimi emisijami NOX |
| --- | --- |

(e)

Gorilniki z nizkimi emisijami NOX

Tehnologija je na splošno ustrezna.

Dosežene okoljske koristi so zaradi tehničnih omejitev in nižje stopnje prilagodljivosti peči na splošno nižje pri uporabi pri križno kurjenih, plinskih pečeh.

Največje koristi se dosežejo pri rednem ali popolnem remontu peči, če sta zagotovljeni optimalna zasnova in geometrija peči.

| (f) | Izbira goriva |
| --- | --- |

(f)

Izbira goriva

Ustreznost je omejena zaradi razpoložljivosti različnih vrst goriva, na katero lahko vpliva energetska politika države članice.

| ii. | Električno taljenje |
| --- | --- |

ii.

Električno taljenje

Neustrezno za proizvodnjo velike količine stekla (> 300 ton/dan).

Neustrezno za proizvodnjo, pri kateri so potrebne velike spremembe hitrosti pomika.

Za izvajanje je potreben popoln remont peči.

| iii. | Taljenje s kisikom |
| --- | --- |

iii.

Taljenje s kisikom

Največje okoljske koristi so dosežene pri uporabi v primeru popolnega remonta peči.

| II. | Sekundarne tehnologije, kot so:






  Tehnologija (116) | Ustreznost |
| --- | --- | --- |
| i. | Selektivna katalitska redukcija (SCR) |

II.

Sekundarne tehnologije, kot so:

Tehnologija (116)

Ustreznost

i.

Selektivna katalitska redukcija (SCR)

Za uporabo sta morda potrebna nadgradnja odpraševalnega sistema, da se zagotovi koncentracija prahu, nižja od 10–15 mg/Nm3, in sistem za razžvepljevanje za odstranjevanje emisij SOX.

Zaradi optimalnega razpona obratovalne temperature je ustreznost omejena z uporabo elektrostatičnih filtrov. Tehnologija se na splošno ne uporablja s sistemom vrečastega filtra, ker bi bilo zaradi nizke obratovalne temperature v razponu 180–200 °C potrebno ponovno segrevanje odpadnih plinov.

Za izvajanje tehnologije je morda potreben zelo velik prostor.

| ii. | Selektivna nekatalitska redukcija (SCR) |
| --- | --- |

ii.

Selektivna nekatalitska redukcija (SCR)

Ustreznost je znatno omejena na konvencionalne regenerativne peči, pri čemer je težko doseči ustrezen razpon temperature ali ni mogoče dobro mešanje dimnih plinov z reagentom.

Ustrezna je lahko za nove regenerativne peči z ločenimi regeneratorji, vendar je zaradi obračanja ognja v komorah, zaradi katerega se temperatura ciklično spreminja, razpon temperature težko vzdrževati.

Preglednica 39

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije NOX iz talilne peči v sektorju posebnega stekla

| Parameter | Najboljša razpoložljiva tehnologija | Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami |
| --- | --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tono staljenega stekla (117) |
| NOX, izražen kot NO2 | Spremembe zgorevanja | 600–800 | 1,5–3,2 |
| Električno taljenje | < 100 | < 0,25–0,4 |
| Taljenje s kisikom (118)
   (119) | Ni relevantno | < 1–3 |
| Sekundarne tehnologije | < 500 | < 1–3 |

Parameter

Najboljša razpoložljiva tehnologija

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami

mg/Nm3

kg/tono staljenega stekla (117)

NOX, izražen kot NO2

Spremembe zgorevanja

600–800

1,5–3,2

Električno taljenje

< 100

< 0,25–0,4

Taljenje s kisikom (118)
   (119)

Ni relevantno

< 1–3

Sekundarne tehnologije

< 500

< 1–3

50.   Kadar se nitrati uporabljajo v formulaciji serije, je najboljša razpoložljiva tehnologija v kombinaciji s primarnimi ali sekundarnimi tehnologijami namenjena zmanjšanju emisij NOX z zmanjšanjem uporabe teh surovin.

| Tehnologija (120) | Ustreznost |
| --- | --- |
| Primarne tehnologije |
| — | Zmanjšanje uporabe nitratov v formulaciji serije
  Nitrati se uporabljajo za visokokakovostne proizvode, kadar mora imeti steklo posebne lastnosti. Učinkoviti nadomestni materiali so sulfati, arzenovi oksidi, cerijev oksid. |

Tehnologija (120)

Ustreznost

Primarne tehnologije

—

Zmanjšanje uporabe nitratov v formulaciji serije

Nitrati se uporabljajo za visokokakovostne proizvode, kadar mora imeti steklo posebne lastnosti. Učinkoviti nadomestni materiali so sulfati, arzenovi oksidi, cerijev oksid.

Nadomestitev nitratov v formulaciji serije je lahko omejena zaradi velikih stroškov in/ali večjega vpliva nadomestnih materialov na okolje.

Preglednica 40

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije NOX iz talilne peči v sektorju posebnega stekla, kadar se nitrati uporabljajo v formulaciji serije

| Parameter | Najboljša razpoložljiva tehnologija | Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami (121) |
| --- | --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tono staljenega stekla (122) |
| NOX, izražen kot NO2 | Zmanjšanje vnosa nitratov v formulacijo serije v kombinaciji s primarnimi ali sekundarnimi tehnologijami | < 500 – 1 000 | < 1–6 |

Parameter

Najboljša razpoložljiva tehnologija

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami (121)

mg/Nm3

kg/tono staljenega stekla (122)

NOX, izražen kot NO2

Zmanjšanje vnosa nitratov v formulacijo serije v kombinaciji s primarnimi ali sekundarnimi tehnologijami

< 500 – 1 000

< 1–6

1.6.3   Žveplovi oksidi (SOX) iz talilnih peči

51.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju emisij SOX iz talilne peči z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| Tehnologija (123) | Ustreznost |
| --- | --- |
| i. | Zmanjšanje vsebnosti žvepla v formulaciji serije in optimizacija bilance žvepla |

Tehnologija (123)

Ustreznost

i.

Zmanjšanje vsebnosti žvepla v formulaciji serije in optimizacija bilance žvepla

Tehnologija je na splošno ustrezna ob upoštevanju omejitev zaradi zahtev glede kakovosti končnega steklenega proizvoda.

| ii. | Uporaba goriva z nizko vsebnostjo žvepla |
| --- | --- |

ii.

Uporaba goriva z nizko vsebnostjo žvepla

Ustreznost je lahko omejena zaradi razpoložljivosti goriva z nizko vsebnostjo žvepla, na katero lahko vpliva energetska politika države članice.

| iii. | Suho ali polsuho čiščenje v kombinaciji s filtrirnim sistemom |
| --- | --- |

iii.

Suho ali polsuho čiščenje v kombinaciji s filtrirnim sistemom

Tehnologija je na splošno ustrezna.

Preglednica 41

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije SOX iz talilne peči v sektorju posebnega stekla

| Parameter | Gorivo/tehnologija taljenja | Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami (124) |
| --- | --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tono staljenega stekla (125) |
| SOX, izražen kot SO2 | Zemeljski plin,
  električno taljenje (126) | < 30–200 | < 0,08–0,5 |
| Kurilno olje (127) | 500–800 | 1,25–2 |

Parameter

Gorivo/tehnologija taljenja

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami (124)

mg/Nm3

kg/tono staljenega stekla (125)

SOX, izražen kot SO2

Zemeljski plin,

električno taljenje (126)

< 30–200

< 0,08–0,5

Kurilno olje (127)

500–800

1,25–2

1.6.4   Vodikov klorid (HCl) in vodikov fluorid (HF) iz talilnih peči

52.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju emisij HCl in HF iz talilne peči z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| Tehnologija (128) | Ustreznost |
| --- | --- |
| i. | Izbira surovin za formulacijo serije z nizko vsebnostjo klora in fluora |

Tehnologija (128)

Ustreznost

i.

Izbira surovin za formulacijo serije z nizko vsebnostjo klora in fluora

Ustreznost je lahko omejena zaradi formulacije serije za vrsto stekla, ki se proizvaja v obratu, in razpoložljivosti surovin.

| ii. | Zmanjšanje vsebnosti fluorovih in/ali klorovih spojin v formulaciji serije in optimizacija masne bilance fluora in/ali klora
  Fluorove spojine zagotavljajo posebne lastnosti posebnega stekla (tj. motno steklo za svetilke, optično steklo).
  Klorove spojine se lahko uporabljajo kot sredstva z bistrenje pri proizvodnji borosilikatnega stekla. |
| --- | --- |

ii.

Zmanjšanje vsebnosti fluorovih in/ali klorovih spojin v formulaciji serije in optimizacija masne bilance fluora in/ali klora

Fluorove spojine zagotavljajo posebne lastnosti posebnega stekla (tj. motno steklo za svetilke, optično steklo).

Klorove spojine se lahko uporabljajo kot sredstva z bistrenje pri proizvodnji borosilikatnega stekla.

Tehnologija je na splošno ustrezna ob upoštevanju omejitev zaradi zahtev glede kakovosti končnega proizvoda.

| iii. | Suho ali polsuho čiščenje v kombinaciji s filtrirnim sistemom |
| --- | --- |

iii.

Suho ali polsuho čiščenje v kombinaciji s filtrirnim sistemom

Tehnologija je na splošno ustrezna.

Preglednica 42

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije HCl in HF iz talilne peči v sektorju posebnega stekla

| Parameter | Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tono staljenega stekla (129) |
| Vodikov klorid, izražen kot HCl (130) | < 10–20 | < 0,03–0,05 |
| Vodikov fluorid, izražen kot HF | < 1–5 | < 0,003–0,04 (131) |

Parameter

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami

mg/Nm3

kg/tono staljenega stekla (129)

Vodikov klorid, izražen kot HCl (130)

< 10–20

< 0,03–0,05

Vodikov fluorid, izražen kot HF

< 1–5

< 0,003–0,04 (131)

1.6.5   Kovine iz talilnih peči

53.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju emisij kovin iz talilne peči z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| Tehnologija (132) | Ustreznost |
| --- | --- |
| i. | Izbira surovin za formulacijo serije z nizko vsebnostjo kovin |

Tehnologija (132)

Ustreznost

i.

Izbira surovin za formulacijo serije z nizko vsebnostjo kovin

Ustreznost je lahko omejena zaradi vrste stekla, ki se proizvaja v obratu, in razpoložljivosti surovin.

| ii. | Zmanjšanje uporabe kovinskih spojin v formulaciji serije s primerno izbiro surovin, kadar sta potrebna barvanje in razbarvanje stekla ali kadar steklo dobi posebne lastnosti |
| --- | --- |

ii.

Zmanjšanje uporabe kovinskih spojin v formulaciji serije s primerno izbiro surovin, kadar sta potrebna barvanje in razbarvanje stekla ali kadar steklo dobi posebne lastnosti

Tehnologije so na splošno ustrezne.

| iii. | Suho ali polsuho čiščenje v kombinaciji s filtrirnim sistemom |
| --- | --- |

iii.

Suho ali polsuho čiščenje v kombinaciji s filtrirnim sistemom

Preglednica 43

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije kovin iz talilne peči v sektorju posebnega stekla

| Parameter | Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami (133)
   (134) |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tono staljenega stekla (135) |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI) | < 0,1–1 | < 0,3–3 × 10–3 |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn) | < 1–5 | < 3–15 × 10–3 |

Parameter

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami (133)
   (134)

mg/Nm3

kg/tono staljenega stekla (135)

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI)

< 0,1–1

< 0,3–3 × 10–3

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn)

< 1–5

< 3–15 × 10–3

1.6.6   Emisije iz zaključnih procesov

54.   Pri zaključnih prašnih procesih je najboljša razpoložljiva tehnologija namenjena zmanjšanju emisij prahu in kovin z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| Tehnologija (136) | Ustreznost |
| --- | --- |
| i. | Izvajanje prašnih postopkov (npr. rezanja, mletja, poliranja) s tekočino |

Tehnologija (136)

Ustreznost

i.

Izvajanje prašnih postopkov (npr. rezanja, mletja, poliranja) s tekočino

Tehnologije so na splošno ustrezne.

| ii. | Uporaba sistema vrečastega filtra |
| --- | --- |

ii.

Uporaba sistema vrečastega filtra

Preglednica 44

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije prahu in kovin iz zaključnih procesov v sektorju posebnega stekla, kadar se obdelujejo ločeno

| Parameter | Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami |
| --- | --- |
| mg/Nm3 |
| Prah | 1–10 |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI) (137) | < 1 |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn) (137) | < 1–5 |

Parameter

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami

mg/Nm3

Prah

1–10

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI) (137)

< 1

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn) (137)

< 1–5

55.   Pri procesih kislinskega poliranja je najboljša razpoložljiva tehnologija namenjena zmanjšanju emisij HF z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| Tehnologija (138) | Opis |
| --- | --- |
| i. | Zmanjšanje izgub izdelka za poliranje z zagotovitvijo dobrega tesnjenja aplikacijskega sistema |

Tehnologija (138)

Opis

i.

Zmanjšanje izgub izdelka za poliranje z zagotovitvijo dobrega tesnjenja aplikacijskega sistema

Tehnologije so na splošno ustrezne.

| ii. | Uporaba sekundarne tehnologije, npr. mokrega čiščenja |
| --- | --- |

ii.

Uporaba sekundarne tehnologije, npr. mokrega čiščenja

Preglednica 45

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije HF iz procesov kislinskega poliranja v sektorju posebnega stekla, kadar se obdelujejo ločeno

| Parameter | Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami |
| --- | --- |
| mg/Nm3 |
| Vodikov fluorid, izražen kot HF | < 5 |

Parameter

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami

mg/Nm3

Vodikov fluorid, izražen kot HF

< 5

1.7   Zaključki o BAT za proizvodnjo mineralne volne

Zaključki o BAT iz tega oddelka se lahko uporabljajo za vse obrate za proizvodnjo mineralne volne, razen če je navedeno drugače.

1.7.1   Emisije prahu iz talilnih peči

56.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju emisij prahu iz odpadnih plinov talilne peči s sistemom elektrostatičnega filtra ali vrečastega filtra

| Tehnologija (139) | Ustreznost |
| --- | --- |
| Filtrirni sistem: elektrostatični filter ali vrečasti filter | Tehnologija je na splošno ustrezna.
  Zaradi nevarnosti eksplozije pri vžigu ogljikovega monoksida, ki nastaja v peči, elektrostatični filtri niso ustrezni za kupolne peči za proizvodnjo kamene volne. |

Tehnologija (139)

Ustreznost

Filtrirni sistem: elektrostatični filter ali vrečasti filter

Tehnologija je na splošno ustrezna.

Zaradi nevarnosti eksplozije pri vžigu ogljikovega monoksida, ki nastaja v peči, elektrostatični filtri niso ustrezni za kupolne peči za proizvodnjo kamene volne.

Preglednica 46

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije prahu iz talilne peči v sektorju mineralne volne

| Parameter | Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tono staljenega stekla (140) |
| Prah | < 10–20 | < 0,02–0,050 |

Parameter

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami

mg/Nm3

kg/tono staljenega stekla (140)

Prah

< 10–20

< 0,02–0,050

1.7.2   Dušikovi oksidi (NOX) iz talilnih peči

57.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju emisij NOX iz talilne peči z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| Tehnologija (141) | Ustreznost |
| --- | --- |
| i.   Spremembe zgorevanja |
| (a) | Zmanjšanje razmerja zrak/gorivo |

Tehnologija (141)

Ustreznost

Spremembe zgorevanja

(a)

Zmanjšanje razmerja zrak/gorivo

Ustrezno za konvencionalne peči na zrak/gorivo.

Največje koristi se dosežejo pri rednem ali popolnem remontu peči, če sta zagotovljeni optimalna zasnova in geometrija peči.

| (b) | Nižja temperatura zraka za sežig |
| --- | --- |

(b)

Nižja temperatura zraka za sežig

Zaradi manjše učinkovitosti peči in večje porabe goriva ustrezno le v pogojih, ki veljajo za posamezen obrat (tj. uporaba rekuperativnih peči namesto regenerativnih peči).

| (c) | Stopenjsko zgorevanje:






  — | Stopenjsko dovajanje zraka |
| --- | --- | --- |

(c)

Stopenjsko zgorevanje:

—

Stopenjsko dovajanje zraka

| — | Stopenjsko dovajanje goriva |
| --- | --- |

—

Stopenjsko dovajanje goriva

Stopenjsko dovajanje goriva je ustrezno za večino konvencionalnih peči na zrak/gorivo.

Ustreznost stopenjskega dovajanja zraka je zaradi tehnične zapletenosti zelo omejena.

| (d) | Recirkulacija dimnih plinov |
| --- | --- |

(d)

Recirkulacija dimnih plinov

Ustreznost te tehnologije je omejena z uporabo posebnih gorilnikov s samodejno recirkulacijo odpadnega plina.

| (e) | Gorilniki z nizkimi emisijami NOX |
| --- | --- |

(e)

Gorilniki z nizkimi emisijami NOX

Tehnologija je na splošno ustrezna.

Dosežene okoljske koristi so zaradi tehničnih omejitev in nižje stopnje prilagodljivosti peči na splošno nižje pri uporabi pri križno kurjenih, plinskih pečeh.

Največje koristi se dosežejo pri rednem ali popolnem remontu peči, če sta zagotovljeni optimalna zasnova in geometrija peči.

| (f) | Izbira goriva |
| --- | --- |

(f)

Izbira goriva

Ustreznost je omejena zaradi razpoložljivosti različnih vrst goriva, na katero lahko vpliva energetska politika države članice.

| ii. | Električno taljenje |
| --- | --- |

ii.

Električno taljenje

Neustrezno za proizvodnjo velike količine stekla (> 300 ton/dan).

Neustrezno za proizvodnjo, pri kateri so potrebne velike spremembe hitrosti pomika.

Za izvajanje je potreben popoln remont peči.

| iii. | Taljenje s kisikom |
| --- | --- |

iii.

Taljenje s kisikom

Največje okoljske koristi so dosežene pri uporabi v primeru popolnega remonta peči.

Preglednica 47

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije NOX iz talilne peči v sektorju mineralne volne

| Parameter | Proizvod | Tehnologija taljenja | Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami |
| --- | --- | --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tono staljenega stekla (142) |
| NOX, izražen kot NO2 | Steklena volna | Peči na zrak/gorivo in električne peči | < 200–500 | < 0,4–1,0 |
| Taljenje s kisikom (143) | Ni relevantno | < 0,5 |
| Kamena volna | Vse vrste peči | < 400–500 | < 1,0–1,25 |

Parameter

Proizvod

Tehnologija taljenja

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami

mg/Nm3

kg/tono staljenega stekla (142)

NOX, izražen kot NO2

Steklena volna

Peči na zrak/gorivo in električne peči

< 200–500

< 0,4–1,0

Taljenje s kisikom (143)

Ni relevantno

< 0,5

Kamena volna

Vse vrste peči

< 400–500

< 1,0–1,25

58.   Kadar se nitrati uporabljajo v formulaciji serije za proizvodnjo steklene volne, je najboljša razpoložljiva tehnologija namenjena zmanjšanju emisij NOX z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| Tehnologija (144) | Ustreznost |
| --- | --- |
| i. | Zmanjšanje uporabe nitratov v formulaciji serije
  Nitrati se uporabljajo kot oksidanti v formulacijah serije z visokimi ravnmi zunanjega odpadnega stekla, da se nadomesti organski material v odpadnem steklu. |

Tehnologija (144)

Ustreznost

i.

Zmanjšanje uporabe nitratov v formulaciji serije

Nitrati se uporabljajo kot oksidanti v formulacijah serije z visokimi ravnmi zunanjega odpadnega stekla, da se nadomesti organski material v odpadnem steklu.

Tehnologija je na splošno ustrezna ob upoštevanju omejitev zaradi zahtev glede kakovosti končnega proizvoda.

| ii. | Električno taljenje |
| --- | --- |

ii.

Električno taljenje

Tehnologija je na splošno ustrezna.

Za izvajanje električnega taljenja je potreben popoln remont peči.

| iii. | Taljenje s kisikom |
| --- | --- |

iii.

Taljenje s kisikom

Tehnologija je na splošno ustrezna.

Največje okoljske koristi so dosežene pri uporabi v primeru popolnega remonta peči.

Preglednica 48

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije NOX iz talilne peči pri proizvodnji steklene volne, kadar se nitrati uporabljajo v formulaciji serije

| Parameter | Najboljša razpoložljiva tehnologija | Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami |
| --- | --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tono staljenega stekla (145) |
| NOX, izražen kot NO2 | Zmanjšanje vnosa nitratov v formulacijo serije v kombinaciji s primarnimi tehnologijami | < 500–700 | < 1,0–1,4 (146) |

Parameter

Najboljša razpoložljiva tehnologija

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami

mg/Nm3

kg/tono staljenega stekla (145)

NOX, izražen kot NO2

Zmanjšanje vnosa nitratov v formulacijo serije v kombinaciji s primarnimi tehnologijami

< 500–700

< 1,0–1,4 (146)

1.7.3   Žveplovi oksidi (SOX) iz talilnih peči

59.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju emisij SOX iz talilne peči z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| Tehnologija (147) | Ustreznost |
| --- | --- |
| i. | Zmanjšanje vsebnosti žvepla v formulaciji serije in optimizacija bilance žvepla |

Tehnologija (147)

Ustreznost

i.

Zmanjšanje vsebnosti žvepla v formulaciji serije in optimizacija bilance žvepla

Pri proizvodnji steklene volne je tehnologija na splošno ustrezna ob upoštevanju omejitev glede razpoložljivosti surovin z nizko vsebnostjo žvepla, zlasti zunanjega odpadnega stekla. Zaradi visokih ravni zunanjega odpadnega stekla v formulaciji serije je možnost optimizacije bilance žvepla zaradi spremenljive bilance žvepla omejena.

Pri proizvodnji kamene volne je za optimizacijo bilance žvepla morda potreben kompromisni pristop glede odstranjevanja emisij SOX iz dimnih plinov in ravnanja s trdnimi odpadki iz obdelave dimnih plinov (filtrski prah) in/ali iz postopka razvlaknjevanja, ki se lahko reciklirajo v formulaciji serije (cementni briketi) ali jih je treba odstraniti.

| ii. | Uporaba goriva z nizko vsebnostjo žvepla |
| --- | --- |

ii.

Uporaba goriva z nizko vsebnostjo žvepla

Ustreznost je lahko omejena zaradi razpoložljivosti goriva z nizko vsebnostjo žvepla, na katero lahko vpliva energetska politika države članice.

| iii. | Suho ali polsuho čiščenje v kombinaciji s filtrirnim sistemom |
| --- | --- |

iii.

Suho ali polsuho čiščenje v kombinaciji s filtrirnim sistemom

Elektrostatični filtri niso ustrezni za kupolne peči za proizvodnjo kamene volne (glej BAT 56).

| iv. | Uporaba mokrega čiščenja |
| --- | --- |

iv.

Uporaba mokrega čiščenja

Tehnologija je na splošno ustrezna ob upoštevanju tehničnih omejitev, tj. potrebe po posebni čistilni napravi odpadne vode.

Preglednica 49

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije SOX iz talilne peči v sektorju mineralne volne

| Parameter | Proizvod/pogoji | Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami |
| --- | --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tono staljenega stekla (148) |
| SOX, izražen kot SO2 | Steklena volna |
| Plinske in električne peči (149) | < 50–150 | < 0,1–0,3 |
| Kamena volna |
| Plinske in električne peči | < 350 | < 0,9 |
| Kupolne peči, brez recikliranja briketov ali žlindre (150) | < 400 | < 1,0 |
| Kupolne peči, z recikliranjem cementnih briketov ali žlindre (151) | < 1 400 | < 3,5 |

Parameter

Proizvod/pogoji

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami

mg/Nm3

kg/tono staljenega stekla (148)

SOX, izražen kot SO2

Steklena volna

Plinske in električne peči (149)

< 50–150

< 0,1–0,3

Kamena volna

Plinske in električne peči

< 350

< 0,9

Kupolne peči, brez recikliranja briketov ali žlindre (150)

< 400

< 1,0

Kupolne peči, z recikliranjem cementnih briketov ali žlindre (151)

< 1 400

< 3,5

1.7.4   Vodikov klorid (HCl) in vodikov fluorid (HF) iz talilnih peči

60.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju emisij HCl in HF iz talilne peči z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| Tehnologija (152) | Opis |
| --- | --- |
| i. | Izbira surovin za formulacijo serije z nizko vsebnostjo klora in fluora |

Tehnologija (152)

Opis

i.

Izbira surovin za formulacijo serije z nizko vsebnostjo klora in fluora

Tehnologija je na splošno ustrezna ob upoštevanju omejitev glede formulacije serije in razpoložljivosti surovin.

| ii. | Suho ali polsuho čiščenje v kombinaciji s filtrirnim sistemom |
| --- | --- |

ii.

Suho ali polsuho čiščenje v kombinaciji s filtrirnim sistemom

Elektrostatični filtri niso ustrezni za kupolne peči za proizvodnjo kamene volne (glej BAT 56).

Preglednica 50

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije HCl in HF iz talilne peči v sektorju mineralne volne

| Parameter | Proizvod | Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami |
| --- | --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tono staljenega stekla (153) |
| Vodikov klorid, izražen kot HCl | Steklena volna | < 5–10 | < 0,01–0,02 |
| Kamena volna | < 10–30 | < 0,025–0,075 |
| Vodikov fluorid, izražen kot HF | Vsi proizvodi | < 1–5 | < 0,002–0,013 (154) |

Parameter

Proizvod

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami

mg/Nm3

kg/tono staljenega stekla (153)

Vodikov klorid, izražen kot HCl

Steklena volna

< 5–10

< 0,01–0,02

Kamena volna

< 10–30

< 0,025–0,075

Vodikov fluorid, izražen kot HF

Vsi proizvodi

< 1–5

< 0,002–0,013 (154)

1.7.5   Vodikov sulfid (H2S) iz talilnih peči za kameno volno

61.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju emisij H2S iz talilne peči s sistemom za sežiganje odpadnih plinov za oksidacijo vodikovega sulfida v SO2

| Tehnologija (155) | Ustreznost |
| --- | --- |
| Sistem za sežiganje odpadnih plinov | Tehnologija je na splošno ustrezna za kupolne peči za kameno volno. |

Tehnologija (155)

Ustreznost

Sistem za sežiganje odpadnih plinov

Tehnologija je na splošno ustrezna za kupolne peči za kameno volno.

Preglednica 51

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije H2S iz talilne peči pri proizvodnji kamene volne

| Parameter | Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tono staljenega stekla (156) |
| Vodikov sulfid izražen kot H2S | < 2 | < 0,005 |

Parameter

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami

mg/Nm3

kg/tono staljenega stekla (156)

Vodikov sulfid izražen kot H2S

< 2

< 0,005

1.7.6   Kovine iz talilnih peči

62.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju emisij kovin iz talilne peči z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| Tehnologija (157) | Ustreznost |
| --- | --- |
| i. | Izbira surovin za formulacijo serije z nizko vsebnostjo kovin |

Tehnologija (157)

Ustreznost

i.

Izbira surovin za formulacijo serije z nizko vsebnostjo kovin

Tehnologija je na splošno ustrezna (uporabnost je omejena z razpoložljivostjo surovin).

Uporaba mangana kot oksidanta v formulaciji serije pri proizvodnji steklene volne je odvisna od količine in kakovosti zunanjega odpadnega stekla, ki se uporabi v formulaciji serije, pri čemer je mogoče uporabo mangana ustrezno zmanjšati.

| ii. | Uporaba filtrirnega sistema |
| --- | --- |

ii.

Uporaba filtrirnega sistema

Elektrostatični filtri niso ustrezni za kupolne peči za proizvodnjo kamene volne (glej BAT 56).

Preglednica 52

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije kovin iz talilne peči v sektorju mineralne volne

| Parameter | Raven emisij, povezana z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami (158) |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tono staljenega stekla (159) |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI) | < 0,2–1 (160) | < 0,4–2,5 × 10–3 |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn) | < 1–2 (160) | < 2–5 × 10–3 |

Parameter

Raven emisij, povezana z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami (158)

mg/Nm3

kg/tono staljenega stekla (159)

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI)

< 0,2–1 (160)

< 0,4–2,5 × 10–3

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn)

< 1–2 (160)

< 2–5 × 10–3

1.7.7   Emisije iz zaključnih procesov

63.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju emisij iz zaključnih procesov z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| Tehnologija (161) | Ustreznost |
| --- | --- |
| i. | Udarni curki in cikloni
  Tehnologija temelji na odstranjevanju delcev in kapljic iz odpadnih plinov z impaktorjem/poseganjem ter plinastih snovi z delno absorpcijo z vodo. Za udarne curke se običajno uporablja tehnološka voda. Reciklirana tehnološka voda se pred ponovno uporabo filtrira |

Tehnologija (161)

Ustreznost

i.

Udarni curki in cikloni

Tehnologija temelji na odstranjevanju delcev in kapljic iz odpadnih plinov z impaktorjem/poseganjem ter plinastih snovi z delno absorpcijo z vodo. Za udarne curke se običajno uporablja tehnološka voda. Reciklirana tehnološka voda se pred ponovno uporabo filtrira

Tehnologija je na splošno ustrezna v sektorju mineralne volne, zlasti v procesih pri proizvodnji steklene volne za čiščenje emisij iz območja za oblikovanje (nanašanje premaza na vlakna).

V procesih pri proizvodnji kamene volne je ustreznost omejena zaradi možnega negativnega vpliva na druge tehnologije za zmanjšanje emisij.

| ii. | Pralniki za mokro čiščenje |
| --- | --- |

ii.

Pralniki za mokro čiščenje

Tehnologija je na splošno ustrezna za čiščenje odpadnih plinov iz procesa oblikovanja (nanašanje premaza na vlakna) ali za skupne odpadne pline (oblikovanje in strjevanja).

| iii. | Mokri elektrostatični filtri |
| --- | --- |

iii.

Mokri elektrostatični filtri

Tehnologija je na splošno ustrezna za čiščenje odpadnih plinov iz procesa oblikovanja (nanašanje premaza na vlakna), iz trdilnih peči ali za skupne odpadne pline (oblikovanje in strjevanja).

| iv. | Filtri iz kamene volne
  Sestavljeni so iz jeklene ali betonske strukture, na katero so kot filtrirni medij montirani slabi kamene volne. Filtrirni medij je treba redno čistiti ali menjati. Ta filter je primeren za odpadne pline z velikim deležem vlage in lepljivimi delci |
| --- | --- |

iv.

Filtri iz kamene volne

Sestavljeni so iz jeklene ali betonske strukture, na katero so kot filtrirni medij montirani slabi kamene volne. Filtrirni medij je treba redno čistiti ali menjati. Ta filter je primeren za odpadne pline z velikim deležem vlage in lepljivimi delci

Ustreznost je omejena zlasti na procese pri proizvodnji kamene volne, in sicer za odpadne pline iz območja za oblikovanje in/ali trdilnih peči

| v. | Sežiganje odpadnih plinov |
| --- | --- |

v.

Sežiganje odpadnih plinov

Tehnologija je na splošno ustrezna za čiščenje odpadnih plinov iz trdilnih peči, zlasti v procesih pri proizvodnji kamene volne.

Uporaba v primeru skupnih odpadnih plinov (oblikovanje in strjevanje) zaradi velike količine, nizke koncentracije in nizke temperature odpadnih plinov ni ekonomsko upravičena.

Preglednica 53

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije v zrak v zaključnih procesih v sektorju mineralne volne, kadar se obdelujejo ločeno

| Parameter | Raven emisij, povezana z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tono končnega proizvoda |
| Območje za oblikovanje – skupne emisije iz procesov oblikovanja in strjevanja – skupne emisije iz procesov oblikovanja, strjevanja in hlajenja |
| Delci skupaj | < 20–50 | — |
| Fenol | < 5–10 | — |
| Formaldehid | < 2–5 | — |
| Amoniak | 30–60 | — |
| Amini | < 3 | — |
| Hlapne organske spojine skupaj, izražene kot C | 10–30 | — |
| Emisije iz trdilne peči

   (162)
   (163) |
| Delci skupaj | < 5–30 | < 0,2 |
| Fenol | < 2–5 | < 0,03 |
| Formaldehid | < 2–5 | < 0,03 |
| Amoniak | < 20–60 | < 0,4 |
| Amini | < 2 | < 0,01 |
| Hlapne organske spojine skupaj, izražene kot C | < 10 | < 0,065 |
| NOX, izražen kot NO2 | < 100–200 | < 1 |

Parameter

Raven emisij, povezana z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami

mg/Nm3

kg/tono končnega proizvoda

Območje za oblikovanje – skupne emisije iz procesov oblikovanja in strjevanja – skupne emisije iz procesov oblikovanja, strjevanja in hlajenja

Delci skupaj

< 20–50

—

Fenol

< 5–10

—

Formaldehid

< 2–5

—

Amoniak

30–60

—

Amini

< 3

—

Hlapne organske spojine skupaj, izražene kot C

10–30

—

Emisije iz trdilne peči

   (162)
   (163)

Delci skupaj

< 5–30

< 0,2

Fenol

< 2–5

< 0,03

Formaldehid

< 2–5

< 0,03

Amoniak

< 20–60

< 0,4

Amini

< 2

< 0,01

Hlapne organske spojine skupaj, izražene kot C

< 10

< 0,065

NOX, izražen kot NO2

< 100–200

< 1

1.8   Zaključki o BAT za proizvodnjo izolacijske volne za visoke temperature

Zaključki o BAT iz tega oddelka se lahko uporabljajo za vse obrate za proizvodnjo izolacijske volne za visoke temperature, razen če je navedeno drugače.

1.8.1   Emisije prahu iz procesov taljenja in zaključnih procesov

64.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju emisij prahu iz odpadnih plinov talilne peči s sistemom filtriranja.

| Tehnologija (164) | Ustreznost |
| --- | --- |
| Filtrirni sistem običajno vključuje vrečasti filter | Tehnologija je na splošno ustrezna. |

Tehnologija (164)

Ustreznost

Filtrirni sistem običajno vključuje vrečasti filter

Tehnologija je na splošno ustrezna.

Preglednica 54

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije prahu iz talilne peči v sektorju proizvodnje izolacijske volne za visoke temperature

| Parameter | Najboljša razpoložljiva tehnologija | Raven emisij, povezana z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami |
| --- | --- | --- |
| mg/Nm3 |
| Prah | Čiščenje dimnih plinov s filtrirnimi sistemi | < 5–20 (165) |

Parameter

Najboljša razpoložljiva tehnologija

Raven emisij, povezana z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami

mg/Nm3

Prah

Čiščenje dimnih plinov s filtrirnimi sistemi

< 5–20 (165)

65.   Pri zaključnih prašnih procesih je najboljša razpoložljiva tehnologija namenjena zmanjšanju emisij z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| Tehnologija (166) | Ustreznost |
| --- | --- |
| i. | Zmanjšanje izgub proizvoda z zagotovitvijo dobrega tesnjenja proizvodne linije, kadar je to tehnično ustrezno.
  Emisije prahu in vlaken lahko nastajajo:






  — | pri vlaknjenju in zbiranju; |

Tehnologija (166)

Ustreznost

i.

Zmanjšanje izgub proizvoda z zagotovitvijo dobrega tesnjenja proizvodne linije, kadar je to tehnično ustrezno.

Emisije prahu in vlaken lahko nastajajo:

—

pri vlaknjenju in zbiranju;

| — | pri oblikovanju podloge (iglanje); |
| --- | --- |

—

pri oblikovanju podloge (iglanje);

| — | pri zgorevanju maziva; |
| --- | --- |

—

pri zgorevanju maziva;

| — | pri rezanju, obrezovanju in pakiranju končnega proizvoda. |
| --- | --- |

—

pri rezanju, obrezovanju in pakiranju končnega proizvoda.

Dobra konstrukcija, tesnjenje in vzdrževanje sistemov v zaključnih procesih so bistveni za zmanjšanje izgub proizvoda v zrak

Tehnologije so na splošno ustrezne.

| ii. | Rezanje, obrezovanje in pakiranje v vakuumu ob uporabi učinkovitega sistema za odvajanje v kombinaciji z vrečastim filtrom
  Na delovni postaji (tj. v rezalnem stroju, kartonski škatli za pakiranje) se ustvari podtlak, kar omogoča odstranitev delcev in vlaken ter njihovo odvajanje v vrečasti filter |
| --- | --- |

ii.

Rezanje, obrezovanje in pakiranje v vakuumu ob uporabi učinkovitega sistema za odvajanje v kombinaciji z vrečastim filtrom

Na delovni postaji (tj. v rezalnem stroju, kartonski škatli za pakiranje) se ustvari podtlak, kar omogoča odstranitev delcev in vlaken ter njihovo odvajanje v vrečasti filter

| iii. | Uporaba sistema vrečastega filtra (166)

  Odpadni plini iz zaključnih procesov (npr. vlaknjenja, oblikovanja podloge, zgorevanja maziva) se odvajajo v čistilni sistem z vrečastim filtrom |
| --- | --- |

iii.

Uporaba sistema vrečastega filtra (166)

Odpadni plini iz zaključnih procesov (npr. vlaknjenja, oblikovanja podloge, zgorevanja maziva) se odvajajo v čistilni sistem z vrečastim filtrom

Preglednica 55

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, iz prašnih zaključnih procesov v sektorju izolacijske volne za visoke temperature, kadar se obdelujejo ločeno

| Parameter | Raven emisij, povezana z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami |
| --- | --- |
| mg/Nm3 |
| Prah (167) | 1–5 |

Parameter

Raven emisij, povezana z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami

mg/Nm3

Prah (167)

1–5

1.8.2   Dušikovi oksidi (NOX) iz procesov taljenja in zaključnih procesov

66.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju emisij NOX iz peči za odgor maziva z nadzorom in/ali spremembami zgorevanja

| Tehnologija | Ustreznost |
| --- | --- |
| Nadzor in/ali spremembe zgorevanja
  Tehnologije za zmanjšanje nastajanja toplotnih emisij NOX vključujejo nadzor glavnih parametrov zgorevanja:






  — | razmerje zrak/gorivo (vsebnost kisika v reakcijskem območju); |

Tehnologija

Ustreznost

Nadzor in/ali spremembe zgorevanja

Tehnologije za zmanjšanje nastajanja toplotnih emisij NOX vključujejo nadzor glavnih parametrov zgorevanja:

—

razmerje zrak/gorivo (vsebnost kisika v reakcijskem območju);

| — | temperatura plamena; |
| --- | --- |

—

temperatura plamena;

| — | zadrževalni čas v območju visoke temperature. |
| --- | --- |

—

zadrževalni čas v območju visoke temperature.

Uspešen nadzor zgorevanja vključuje ustvarjanje pogojev, ki so najmanj ugodni za nastajanje NOX

Tehnologija je na splošno ustrezna.

Preglednica 56

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za NOX iz peči za odgor maziva v sektorju proizvodnje izolacijske volne za visoke temperature

| Parameter | Najboljša razpoložljiva tehnologija | Raven emisij, povezana z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami |
| --- | --- | --- |
| mg/Nm3 |
| NOX, izražen kot NO2 | Nadzor in/ali spremembe zgorevanja | 100–200 |

Parameter

Najboljša razpoložljiva tehnologija

Raven emisij, povezana z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami

mg/Nm3

NOX, izražen kot NO2

Nadzor in/ali spremembe zgorevanja

100–200

1.8.3   Žveplovi oksidi (SOX) iz procesov taljenja in zaključnih procesov

67.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju emisij SOX iz talilnih peči in zaključnih procesov z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| Tehnologija (168) | Ustreznost |
| --- | --- |
| i. | Izbira surovin za formulacija serije z nizko vsebnostjo žvepla |

Tehnologija (168)

Ustreznost

i.

Izbira surovin za formulacija serije z nizko vsebnostjo žvepla

Tehnologija je na splošno ustrezna (uporabnost je omejena z razpoložljivostjo surovin)

| ii. | Uporaba goriva z nizko vsebnostjo žvepla |
| --- | --- |

ii.

Uporaba goriva z nizko vsebnostjo žvepla

Ustreznost je lahko omejena zaradi razpoložljivosti goriva z nizko vsebnostjo žvepla, na katero lahko vpliva energetska politika države članice.

Preglednica 57

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije SOX iz talilnih peči in zaključnih procesov v sektorju proizvodnje izolacijske volne za visoke temperature

| Parameter | Najboljša razpoložljiva tehnologija | Raven emisij, povezana z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami |
| --- | --- | --- |
| mg/Nm3 |
| SOX, izražen kot SO2 | Primarne tehnologije | < 50 |

Parameter

Najboljša razpoložljiva tehnologija

Raven emisij, povezana z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami

mg/Nm3

SOX, izražen kot SO2

Primarne tehnologije

< 50

1.8.4   Vodikov klorid (HCl) in vodikov fluorid (HF) iz talilnih peči

68.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju emisij HCl in HF iz talilne peči z izbiro surovin za formulacijo serije z nizko vsebnostjo klora in fluora

| Tehnologija (169) | Ustreznost |
| --- | --- |
| Izbira surovin za formulacijo serije z nizko vsebnostjo klora in floura | Tehnologija je na splošno ustrezna. |

Tehnologija (169)

Ustreznost

Izbira surovin za formulacijo serije z nizko vsebnostjo klora in floura

Tehnologija je na splošno ustrezna.

Preglednica 58

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije HCl in HF iz talilne peči v sektorju proizvodnje izolacijske volne za visoke temperature

| Parameter | Raven emisij, povezana z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami |
| --- | --- |
| mg/Nm3 |
| Vodikov klorid, izražen kot HCl | < 10 |
| Vodikov fluorid, izražen kot HF | < 5 |

Parameter

Raven emisij, povezana z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami

mg/Nm3

Vodikov klorid, izražen kot HCl

< 10

Vodikov fluorid, izražen kot HF

< 5

1.8.5   Kovine iz talilnih peči in zaključnih procesov

69.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju emisij kovin iz talilne peči in/ali zaključnih procesov z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| Tehnologija (170) | Ustreznost |
| --- | --- |
| i. | Izbira surovin za formulacijo serije z nizko vsebnostjo kovin |

Tehnologija (170)

Ustreznost

i.

Izbira surovin za formulacijo serije z nizko vsebnostjo kovin

Tehnologije so na splošno ustrezne.

| ii. | Uporaba filtrirnega sistema |
| --- | --- |

ii.

Uporaba filtrirnega sistema

Preglednica 59

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije kovin iz talilne peči in/ali zaključnih procesov v sektorju proizvodnje izolacijske volne za visoke temperature

| Parameter | Raven emisij, povezana z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami (171) |
| --- | --- |
| mg/Nm3 |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI) | < 1 |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn) | < 5 |

Parameter

Raven emisij, povezana z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami (171)

mg/Nm3

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI)

< 1

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn)

< 5

1.8.6   Hlapne organske spojine iz zaključnih procesov

70.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju emisij hlapnih organskih spojin (HOS) iz peči za odgor maziva z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| Tehnologija (172) | Ustreznost |
| --- | --- |
| i. | Nadzor zgorevanja, vključno s spremljanjem povezanih emisij CO.
  Tehnologija vključuje nadzor parametrov zgorevanja (npr. vsebnosti kisika v reakcijskem območju, temperature plamena), da se zagotovi popolno zgorevanje organskih sestavin (tj. polietilenglikola) v odpadnem plinu. Spremljanje emisij ogljikovega monoksida omogoča nadzor prisotnosti nezgorelega organskega materiala |

Tehnologija (172)

Ustreznost

i.

Nadzor zgorevanja, vključno s spremljanjem povezanih emisij CO.

Tehnologija vključuje nadzor parametrov zgorevanja (npr. vsebnosti kisika v reakcijskem območju, temperature plamena), da se zagotovi popolno zgorevanje organskih sestavin (tj. polietilenglikola) v odpadnem plinu. Spremljanje emisij ogljikovega monoksida omogoča nadzor prisotnosti nezgorelega organskega materiala

Tehnologija je na splošno ustrezna.

| ii. | Sežiganje odpadnih plinov |
| --- | --- |

ii.

Sežiganje odpadnih plinov

Ustreznost teh tehnologij je lahko omejena zaradi majhnih količin odpadnega plina in nizkih koncentracij hlapnih organskih spojin, zato uporaba teh tehnologij morda ni ekonomsko upravičena.

| iii. | Pralniki za mokro čiščenje |
| --- | --- |

iii.

Pralniki za mokro čiščenje

Preglednica 60

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije hlapnih organskih spojin iz peči za odgor maziva v sektorju proizvodnje izolacijske volne za visoke temperature, kadar se obdelujejo ločeno

| Parameter | Najboljša razpoložljiva tehnologija | Raven emisij, povezana z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami |
| --- | --- | --- |
| mg/Nm3 |
| Hlapne organske spojine, izražene kot C | Primarne in/ali sekundarne tehnologije | 10–20 |

Parameter

Najboljša razpoložljiva tehnologija

Raven emisij, povezana z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami

mg/Nm3

Hlapne organske spojine, izražene kot C

Primarne in/ali sekundarne tehnologije

10–20

1.9   Zaključki o BAT za proizvodnjo frit

Zaključki o BAT iz tega oddelka se lahko uporabljajo za vse obrate za proizvodnjo steklenih frit, razen če je navedeno drugače.

1.9.1   Emisije prahu iz talilnih peči

71.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju emisij prahu iz odpadnih plinov talilne peči s sistemom elektrostatičnega ali vrečastega filtra.

| Tehnologija (173) | Ustreznost |
| --- | --- |
| Filtrirni sistem: elektrostatični ali vrečasti filter | Tehnologija je na splošno ustrezna. |

Tehnologija (173)

Ustreznost

Filtrirni sistem: elektrostatični ali vrečasti filter

Tehnologija je na splošno ustrezna.

Preglednica 61

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije prahu iz talilne peči v sektorju frit

| Parameter | Raven emisij, povezana z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tono staljenega stekla (174) |
| Prah | < 10–20 | < 0,05–0,15 |

Parameter

Raven emisij, povezana z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami

mg/Nm3

kg/tono staljenega stekla (174)

Prah

< 10–20

< 0,05–0,15

1.9.2   Dušikovi oksidi (NOX) iz talilnih peči

72.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju emisij NOX iz talilne peči z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| Tehnologija (175) | Ustreznost |
| --- | --- |
| i. | Zmanjšanje uporabe nitratov v formulaciji serije
  Pri proizvodnji frit se nitrati uporabljajo v formulaciji serije številnih proizvodov, da dobijo potrebne značilnosti |

Tehnologija (175)

Ustreznost

i.

Zmanjšanje uporabe nitratov v formulaciji serije

Pri proizvodnji frit se nitrati uporabljajo v formulaciji serije številnih proizvodov, da dobijo potrebne značilnosti

Nadomestitev nitratov v formulaciji serije je lahko omejena zaradi velikih stroškov in/ali večjega vpliva nadomestnih materialov na okolje in/ali zahtev glede kakovosti končnega proizvoda.

| ii. | Zmanjšanje vdora parazitskega zraka v peč
  Tehnologija vključuje preprečevanje vdora zraka v peč z zatesnitvijo blokov gorilnikov, nakladalnika materiala in drugih odprtin v talilni peči |
| --- | --- |

ii.

Zmanjšanje vdora parazitskega zraka v peč

Tehnologija vključuje preprečevanje vdora zraka v peč z zatesnitvijo blokov gorilnikov, nakladalnika materiala in drugih odprtin v talilni peči

Tehnologija je na splošno ustrezna.

Spremembe zgorevanja

| (a) | Znižanje razmerja zrak/gorivo |
| --- | --- |

(a)

Znižanje razmerja zrak/gorivo

Ustrezno za konvencionalne peči na zrak/gorivo.

Največje koristi se dosežejo pri rednem ali popolnem remontu peči, če sta zagotovljeni optimalna zasnova in geometrija peči.

| (b) | Nižja temperatura zraka za sežig |
| --- | --- |

(b)

Nižja temperatura zraka za sežig

Zaradi manjše učinkovitosti peči in večje porabe goriva ustrezno le v pogojih, ki veljajo za posamezen obrat.

| (c) | Stopenjsko zgorevanje:






  — | Stopenjsko dovajanje zraka |
| --- | --- | --- |

(c)

Stopenjsko zgorevanje:

—

Stopenjsko dovajanje zraka

| — | Stopenjsko dovajanje goriva |
| --- | --- |

—

Stopenjsko dovajanje goriva

Stopenjsko dovajanje goriva je ustrezno za večino konvencionalnih peči na zrak/gorivo.

Ustreznost stopenjskega dovajanja zraka je zaradi tehnične zapletenosti zelo omejena.

| (d) | Recirkulacija dimnih plinov |
| --- | --- |

(d)

Recirkulacija dimnih plinov

Ustreznost te tehnologije je omejena z uporabo posebnih gorilnikov s samodejno recirkulacijo odpadnih plinov.

| (e) | Gorilniki z nizkimi emisijami NOX |
| --- | --- |

(e)

Gorilniki z nizkimi emisijami NOX

Tehnologija je na splošno ustrezna.

največje koristi se dosežejo pri rednem ali popolnem remontu peči, če sta zagotovljeni optimalna zasnova in geometrija peči.

| (f) | Izbira goriva |
| --- | --- |

(f)

Izbira goriva

Ustreznost je omejena zaradi razpoložljivosti različnih vrst goriva, na katero lahko vpliva energetska politika države članice.

| iv. | Taljenje s kisikom |
| --- | --- |

iv.

Taljenje s kisikom

Največje okoljske koristi so dosežene pri uporabi v primeru popolnega remonta peči.

Preglednica 62

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije NOX iz talilne peči v sektorju steklenih frit

| Parameter | Najboljša razpoložljiva tehnologija | Pogoji obratovanja | Raven emisij, povezana z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami (176) |
| --- | --- | --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tono staljenega stekla (177) |
| NOX, izražen kot NO2 | Primarne tehnologije | Kurjenje s kisikom, brez nitratov (178) | Ni relevantno | < 2,55 |
| Kurjenje s kisikom, z uporabo nitratov | Ni relevantno | 5–10 |
| Kurjenje z gorivom/zrakom, gorivom/s kisikom obogatenim zrakom, brez nitratov | 500 – 1 000 | 2,5–7,5 |
| Kurjenje z gorivom/zrakom, gorivom/s kisikom obogatenim zrakom, z uporabo nitratov | < 1 600 | < 12 |

Parameter

Najboljša razpoložljiva tehnologija

Pogoji obratovanja

Raven emisij, povezana z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami (176)

mg/Nm3

kg/tono staljenega stekla (177)

NOX, izražen kot NO2

Primarne tehnologije

Kurjenje s kisikom, brez nitratov (178)

Ni relevantno

< 2,55

Kurjenje s kisikom, z uporabo nitratov

Ni relevantno

5–10

Kurjenje z gorivom/zrakom, gorivom/s kisikom obogatenim zrakom, brez nitratov

500 – 1 000

2,5–7,5

Kurjenje z gorivom/zrakom, gorivom/s kisikom obogatenim zrakom, z uporabo nitratov

< 1 600

< 12

1.9.3   Žveplovi oksidi (SOX) iz talilnih peči

73.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju emisij SOX iz talilne peči z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| Tehnologija (179) | Ustreznost |
| --- | --- |
| i. | Izbira surovin za formulacijo serije z nizko vsebnostjo žvepla |

Tehnologija (179)

Ustreznost

i.

Izbira surovin za formulacijo serije z nizko vsebnostjo žvepla

Tehnologija je na splošno ustrezna ob upoštevanju omejitev glede razpoložljivosti surovin.

| ii. | Suho ali polsuho čiščenje v kombinaciji s filtrirnim sistemom |
| --- | --- |

ii.

Suho ali polsuho čiščenje v kombinaciji s filtrirnim sistemom

Tehnologija je na splošno ustrezna.

| iii. | Uporaba goriva z nizko vsebnostjo žvepla |
| --- | --- |

iii.

Uporaba goriva z nizko vsebnostjo žvepla

Ustreznost je lahko omejena zaradi razpoložljivosti goriva z nizko vsebnostjo žvepla, na katero lahko vpliva energetska politika države članice.

Preglednica 63

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije SOX iz talilne peči v sektorju frit

| Parameter | Raven emisij, povezana z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tono staljenega stekla (180) |
| SOX, izražen kot SO2 | < 50–200 | < 0,25–1,5 |

Parameter

Raven emisij, povezana z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami

mg/Nm3

kg/tono staljenega stekla (180)

SOX, izražen kot SO2

< 50–200

< 0,25–1,5

1.9.4   Vodikov klorid (HCl) in vodikov fluorid (HF) iz talilnih peči

74.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju emisij HCl in HF iz talilne peči z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| Tehnologija (181) | Ustreznost |
| --- | --- |
| i. | Izbira surovin za formulacijo serije z nizko vsebnostjo klora in fluora |

Tehnologija (181)

Ustreznost

i.

Izbira surovin za formulacijo serije z nizko vsebnostjo klora in fluora

Tehnologija je na splošno ustrezna ob upoštevanju omejitev glede formulacije serije in razpoložljivosti surovin.

| ii. | Zmanjšanje uporabe fluorovih spojin v formulaciji serije, kadar se uporabljajo za zagotavljanje kakovosti končnega proizvoda
  Fluorove spojine zagotavljajo posebne lastnosti frit (toplotna in kemijska odpornost) |
| --- | --- |

ii.

Zmanjšanje uporabe fluorovih spojin v formulaciji serije, kadar se uporabljajo za zagotavljanje kakovosti končnega proizvoda

Fluorove spojine zagotavljajo posebne lastnosti frit (toplotna in kemijska odpornost)

Zmanjšanje uporabe ali nadomestitev fluorovih spojin z nadomestnimi materiali je omejena z zahtevami glede kakovosti proizvoda.

| iii. | Suho ali polsuho čiščenje v kombinaciji s filtrirnim sistemom |
| --- | --- |

iii.

Suho ali polsuho čiščenje v kombinaciji s filtrirnim sistemom

Tehnologija je na splošno ustrezna.

Preglednica 64

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije HCl in HF iz talilne peči v sektorju frit

| Parameter | Raven emisij, povezana z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tono staljenega stekla (182) |
| Vodikov klorid, izražen kot HCl | < 10 | < 0,05 |
| Vodikov fluorid, izražen kot HF | < 5 | < 0,03 |

Parameter

Raven emisij, povezana z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami

mg/Nm3

kg/tono staljenega stekla (182)

Vodikov klorid, izražen kot HCl

< 10

< 0,05

Vodikov fluorid, izražen kot HF

< 5

< 0,03

1.9.5   Kovine iz talilnih peči

75.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju emisij kovin iz talilne peči z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| Tehnologija (183) | Ustreznost |
| --- | --- |
| i. | Izbira surovin za formulacijo serije z nizko vsebnostjo kovin |

Tehnologija (183)

Ustreznost

i.

Izbira surovin za formulacijo serije z nizko vsebnostjo kovin

Tehnologija je na splošno ustrezna ob upoštevanju omejitev glede vrste frite, ki se proizvaja v obratu, in razpoložljivosti surovin.

| ii. | Zmanjšanje uporabe kovinskih spojin v formulaciji serije, kadar je potrebno barvanje ali kadar frita dobi druge posebne lastnosti |
| --- | --- |

ii.

Zmanjšanje uporabe kovinskih spojin v formulaciji serije, kadar je potrebno barvanje ali kadar frita dobi druge posebne lastnosti

Tehnologije so na splošno ustrezne.

| iii. | Suho ali polsuho čiščenje v kombinaciji s filtrirnim sistemom |
| --- | --- |

iii.

Suho ali polsuho čiščenje v kombinaciji s filtrirnim sistemom

Preglednica 65

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije kovin iz talilne peči v sektorju frit

| Parameter | Raven emisij, povezana z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami (184) |
| --- | --- |
| mg/Nm3 | kg/tono staljenega stekla (185) |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI) | < 1 | < 7,5 × 10–3 |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn) | < 5 | < 37 × 10–3 |

Parameter

Raven emisij, povezana z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami (184)

mg/Nm3

kg/tono staljenega stekla (185)

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI)

< 1

< 7,5 × 10–3

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn)

< 5

< 37 × 10–3

1.9.6   Emisije iz zaključnih procesov

76.   Pri zaključnih prašnih procesih je najboljša razpoložljiva tehnologija namenjena zmanjšanju emisij z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| Tehnologija (186) | Ustreznost |
| --- | --- |
| i. | Uporaba tehnologij mokrega mletja
  Tehnologija vključuje mletje frite do želene velikosti delcev, pri čemer se dovaja dovolj tekočine, da nastane tekoča zmes. Proces se običajno izvaja v aluminijastih krogličnih mlinih z vodo |

Tehnologija (186)

Ustreznost

i.

Uporaba tehnologij mokrega mletja

Tehnologija vključuje mletje frite do želene velikosti delcev, pri čemer se dovaja dovolj tekočine, da nastane tekoča zmes. Proces se običajno izvaja v aluminijastih krogličnih mlinih z vodo

Tehnologije so na splošno ustrezne.

| ii. | Suho mletje in pakiranje suhega proizvoda ob uporabi učinkovitega sistema za odvajanje v kombinaciji z vrečastim filtrom
  V opremi za mletje ali na delovni postaji, kjer se izvaja pakiranje, se ustvari podtlak, kar omogoča odvajanje emisij prahu v vrečasti filter |
| --- | --- |

ii.

Suho mletje in pakiranje suhega proizvoda ob uporabi učinkovitega sistema za odvajanje v kombinaciji z vrečastim filtrom

V opremi za mletje ali na delovni postaji, kjer se izvaja pakiranje, se ustvari podtlak, kar omogoča odvajanje emisij prahu v vrečasti filter

| iii. | Uporaba filtrirnega sistema |
| --- | --- |

iii.

Uporaba filtrirnega sistema

Preglednica 66

Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije v zrak iz zaključnih procesov v sektorju frit, kadar se obdelujejo ločeno

| Parameter | Raven emisij, povezana z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami |
| --- | --- |
| mg/Nm3 |
| Prah | 5–10 |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI) | < 1 (187) |
| Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn) | < 5 (187) |

Parameter

Raven emisij, povezana z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami

mg/Nm3

Prah

5–10

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI)

< 1 (187)

Σ (As, Co, Ni, Cd, Se, CrVI, Sb, Pb, CrIII, Cu, Mn, V, Sn)

< 5 (187)

Glosar

1.10   Opis tehnik

1.10.1   Emisije prahu

| Tehnologija | Opis |
| --- | --- |
| Elektrostatični filter | Pri uporabi elektrostatičnih filtrov delci postanejo nabiti in se ločijo pod vplivom električnega polja. Elektrostatični filtri lahko delujejo v zelo različnih pogojih. |
| Vrečasti filter | Vrečasti filtri so izdelani iz porozne tkanine ali klobučevine, skozi katero se odvajajo plini, da se odstranijo delci.
  Ustrezna izbira materiala, iz katerega je izdelan vrečasti filter, je odvisna od lastnosti odpadnih plinov in najvišje obratovalne temperature. |
| Zmanjšanje vsebnosti hlapnih sestavin s spremembami surovin | Formulacija sestav serije je lahko sestavljena iz zelo hlapnih sestavin (npr. borovih spojin), katerih vsebnost je mogoče zmanjšati ali pa je mogoče te sestavine nadomestiti z drugimi, da se zmanjšajo emisije prahu, ki nastajajo zlasti pri hlapenju. |
| Električno taljenje | Ta tehnologija se izvaja v talilni peči, v kateri energija nastaja z uporovnim segrevanjem.
  V pečeh s hladnim pokrovom (elektrode so ponavadi nameščene na dnu peči) je talina pokrita, zato se bistveno zmanjša hlapljivost sestavin serije (tj. svinčevih spojin). |

Tehnologija

Opis

Elektrostatični filter

Pri uporabi elektrostatičnih filtrov delci postanejo nabiti in se ločijo pod vplivom električnega polja. Elektrostatični filtri lahko delujejo v zelo različnih pogojih.

Vrečasti filter

Vrečasti filtri so izdelani iz porozne tkanine ali klobučevine, skozi katero se odvajajo plini, da se odstranijo delci.

Ustrezna izbira materiala, iz katerega je izdelan vrečasti filter, je odvisna od lastnosti odpadnih plinov in najvišje obratovalne temperature.

Zmanjšanje vsebnosti hlapnih sestavin s spremembami surovin

Formulacija sestav serije je lahko sestavljena iz zelo hlapnih sestavin (npr. borovih spojin), katerih vsebnost je mogoče zmanjšati ali pa je mogoče te sestavine nadomestiti z drugimi, da se zmanjšajo emisije prahu, ki nastajajo zlasti pri hlapenju.

Električno taljenje

Ta tehnologija se izvaja v talilni peči, v kateri energija nastaja z uporovnim segrevanjem.

V pečeh s hladnim pokrovom (elektrode so ponavadi nameščene na dnu peči) je talina pokrita, zato se bistveno zmanjša hlapljivost sestavin serije (tj. svinčevih spojin).

1.10.2   Emisije NOX

| Tehnologija | Opis |
| --- | --- |
| Spremembe zgorevanja |
| i. | Zmanjšanje razmerja zrak/gorivo |

Tehnologija

Opis

Spremembe zgorevanja

i.

Zmanjšanje razmerja zrak/gorivo

Za tehnologijo je značilno zlasti naslednje:

| — | zmanjšanje puščanja zraka v peč, |
| --- | --- |

—

zmanjšanje puščanja zraka v peč,

| — | strog nadzor zraka, ki se uporablja za zgorevanje; |
| --- | --- |

—

strog nadzor zraka, ki se uporablja za zgorevanje;

| — | prilagojena zasnova zgorevalne komore peči. |
| --- | --- |

—

prilagojena zasnova zgorevalne komore peči.

| ii. | Nižja temperatura zraka za sežig |
| --- | --- |

ii.

Nižja temperatura zraka za sežig

Pri uporabi rekuperativnih peči namesto regenerativnih peči je temperatura predgretja zraka nižja, zato je nižja tudi temperatura plamena. Vendar je to povezano z manjšo učinkovitostjo peči (manjši specifični pomik), manjšo učinkovitostjo porabe goriva in večjo porabo goriva, zato se lahko poveča količina emisij (v kg/tono stekla).

| iii. | Stopenjsko zgorevanje |
| --- | --- |

iii.

Stopenjsko zgorevanje

—   Stopenjsko dovajanje zraka– vključuje substehiometrično zgorevanje in dodajanje preostalega zraka ali kisika v peč za popolno zgorevanje.

—   Stopenjsko dovajanje goriva– v vratu se razvije nizko impulzni primarni plamen (10 % skupne energije); sekundarni plamen pokriva jedro primarnega plamena, zato se zniža temperatura plamena.

| iv. | Recirkulacija dimnih plinov |
| --- | --- |

iv.

Recirkulacija dimnih plinov

Vključuje ponovno vbrizganje odpadnega plina iz peči v plamen, da se zmanjša vsebnost kisika in s tem temperatura plamena.

Posebni gorilniki delujejo na podlagi notranje recirkulacije zgorevalnih plinov, s čimer se ohlaja jedro plamenov in zmanjša vsebnost kisika v najbolj vročem delu plamenov.

| v. | Gorilniki z nizkimi emisijami NOX |
| --- | --- |

v.

Gorilniki z nizkimi emisijami NOX

Tehnologija temelji na načelih zmanjšanja najvišjih temperatur plamenov, zaradi česar pride do časovnega zamika pri zgorevanju, pri čemer je zgorevanje popolno, in se poveča prenos toplote (plamen oddaja več toplote). Poleg tega se lahko uporablja prilagojena zasnova zgorevalne komore peči.

| vi. | Izbira goriva |
| --- | --- |

vi.

Izbira goriva

Peči na kurilno olje zaradi boljšega oddajanja toplote in nižjih temperatur plamena na splošno oddajajo manj emisij NOX kot plinske peči.

Posebna zasnova peči

Rekuperativna peč z različnimi lastnostmi, ki omogočajo nižje temperature plamena. Glavne lastnosti so:

| — | posebna vrsta gorilnikov (število in položaj); |
| --- | --- |

—

posebna vrsta gorilnikov (število in položaj);

| — | spremenjena geometrija peči (višina in velikost); |
| --- | --- |

—

spremenjena geometrija peči (višina in velikost);

| — | dvostopenjsko predgretje surovin, pri čemer odpadni plini prehajajo čez surovine ob vstopu v peč, predgrelnik zunanjega odpadnega stekla za rekuperatorjem pa se uporablja za predgretje zraka za sežig. |
| --- | --- |

—

dvostopenjsko predgretje surovin, pri čemer odpadni plini prehajajo čez surovine ob vstopu v peč, predgrelnik zunanjega odpadnega stekla za rekuperatorjem pa se uporablja za predgretje zraka za sežig.

Električno taljenje

Ta tehnologija se izvaja v talilni peči, v kateri energija nastaja z uporovnim segrevanjem. Glavne značilnosti so:

| — | elektrode so običajno nameščene na dnu peči (hladen pokrov); |
| --- | --- |

—

elektrode so običajno nameščene na dnu peči (hladen pokrov);

| — | formulacije serije v električnih pečeh s hladnim pokrovom morajo pogosto vsebovati nitrate, da se zagotovijo oksidativni pogoji, ki so potrebni za stabilen, varen in učinkovit proizvodni proces. |
| --- | --- |

—

formulacije serije v električnih pečeh s hladnim pokrovom morajo pogosto vsebovati nitrate, da se zagotovijo oksidativni pogoji, ki so potrebni za stabilen, varen in učinkovit proizvodni proces.

Taljenje s kisikom

Pri tej tehnologiji se zrak za sežig nadomesti s kisikom (čistost > 90 %), zato nastaja manj ali nič toplotnih emisij NOX iz dušika, ki vstopa v peč. Vsebnost preostalega dušika v peči je odvisna od čistosti dovajanega kisika, kakovosti goriva (delež N2 v zemeljskem plinu) in morebitnega vdora zraka.

Kemijska redukcija z gorivom

Ta tehnologija temelji na vbrizgavanju fosilnega goriva v odpadni plin s kemijsko redukcijo NOX v N2 v nizu reakcij. V procesu 3R se gorivo (zemeljski plin ali nafta) vbrizga skozi vhod regeneratorja. Tehnologija je uporabna v regenerativnih pečeh.

Selektivna katalitska redukcija (SCR)

Tehnologija temelji na redukciji NOX v dušik na katalitični oblogi, pri čemer dušik reagira z amoniakom (v vodni raztopini) pri optimalni obratovalni temperaturi približno 300–450 °C.

Uporabiti je mogoče eno ali dve plasti katalizatorja. Pri uporabi večje količine katalizatorja (dve plasti) se reducira več NOX.

Selektivna nekatalitska redukcija (SNCR)

Tehnologija temelji na redukciji NOX v dušik, pri čemer dušik reagira z amoniakom ali sečnino pri visoki temperaturi.

Razpon obratovalne temperature je treba vzdrževati med 900 in 1 050 °C.

Zmanjšanje uporabe nitratov v formulaciji serije

Z zmanjšanjem nitratov se zmanjšajo emisije NOX, ki nastanejo pri razgradnji teh surovin, kadar se uporabljajo kot oksidant za visokokakovostne proizvode, kadar mora biti steklo povsem brezbarvno (prozorno), ali za druge vrste stekla, da se zagotovijo potrebne lastnosti. Na voljo so naslednje možnosti:

| — | zmanjšanje vsebnosti nitratov v formulaciji serije na najmanjšo možno raven, ki je sorazmerna z zahtevami glede proizvoda in taljenja; |
| --- | --- |

—

zmanjšanje vsebnosti nitratov v formulaciji serije na najmanjšo možno raven, ki je sorazmerna z zahtevami glede proizvoda in taljenja;

| — | nadomeščanje nitratov z drugimi materiali. Učinkoviti nadomestni materiali so sulfati, arzenovi oksidi, cerijev oksid; |
| --- | --- |

—

nadomeščanje nitratov z drugimi materiali. Učinkoviti nadomestni materiali so sulfati, arzenovi oksidi, cerijev oksid;

| — | spremembe procesov (npr. posebni pogoji za oksidativno zgorevanje). |
| --- | --- |

—

spremembe procesov (npr. posebni pogoji za oksidativno zgorevanje).

1.10.3   Emisije SOX

| Tehnologija | Opis |
| --- | --- |
| Suho ali polsuho čiščenje v kombinaciji s filtrirnim sistemom | V tok odpadnih plinov se doda suh prah ali suspenzija/raztopina alkalnega reagenta. Material reagira z žveplom v plinastem stanju in tvori trdne delce, ki jih je treba odstraniti s filtriranjem (vrečasti filter ali elektrostatični filter). Učinkovitost sistema čiščenja se v splošnem poveča, če se uporablja reakcijski stolp. |
| Zmanjšanje vsebnosti žvepla v formulaciji serije in optimizacija bilance žvepla | Z zmanjšanjem vsebnosti žvepla v formulaciji serije se zmanjšajo emisije SOX, ki nastanejo pri razgradnji surovin, ki vsebujejo žveplo (običajno sulfatov) in se uporabljajo za bistrenje.
  Učinkovito zmanjševanje emisij SOX je odvisno od ohranitve žveplovih spojin v steklu, kar se lahko za različne vrste stekla bistveno razlikuje, in od optimizacije bilance žvepla. |
| Uporaba goriva z nizko vsebnostjo žvepla | Z uporabo zemeljskega plina ali kurilnega olja z nizko vsebnostjo žvepla se zmanjšajo emisije SOX, ki nastajajo pri oksidaciji žvepla v gorivu med zgorevanjem. |

Tehnologija

Opis

Suho ali polsuho čiščenje v kombinaciji s filtrirnim sistemom

V tok odpadnih plinov se doda suh prah ali suspenzija/raztopina alkalnega reagenta. Material reagira z žveplom v plinastem stanju in tvori trdne delce, ki jih je treba odstraniti s filtriranjem (vrečasti filter ali elektrostatični filter). Učinkovitost sistema čiščenja se v splošnem poveča, če se uporablja reakcijski stolp.

Zmanjšanje vsebnosti žvepla v formulaciji serije in optimizacija bilance žvepla

Z zmanjšanjem vsebnosti žvepla v formulaciji serije se zmanjšajo emisije SOX, ki nastanejo pri razgradnji surovin, ki vsebujejo žveplo (običajno sulfatov) in se uporabljajo za bistrenje.

Učinkovito zmanjševanje emisij SOX je odvisno od ohranitve žveplovih spojin v steklu, kar se lahko za različne vrste stekla bistveno razlikuje, in od optimizacije bilance žvepla.

Uporaba goriva z nizko vsebnostjo žvepla

Z uporabo zemeljskega plina ali kurilnega olja z nizko vsebnostjo žvepla se zmanjšajo emisije SOX, ki nastajajo pri oksidaciji žvepla v gorivu med zgorevanjem.

1.10.4   Emisije HCl, HF

| Tehnologija | Opis |
| --- | --- |
| Izbira surovin za formulacijo serije z nizko vsebnostjo kloridov in fluoridov | Tehnologija vključuje premišljeno izbiro surovin, ki lahko kot nečistoče vsebujejo kloride in fluoride (npr. natrijev karbonat, dolomit, zunanje odpadno steklo, recikliran filtrski prah), da se pri viru zmanjšajo emisije HCl in HF, ki nastajajo pri razgradnji teh materialov med postopkom taljenja. |
| Zmanjšanje vsebnosti fluorovih in/ali klorovih spojin v formulaciji serije in optimizacija masne bilance fluora in/ali klora | Emisije fluora in/ali klora iz postopka taljenja se lahko zmanjšajo z zmanjšanjem količine teh snovi v formulaciji serije na najmanjšo možno raven, ki je sorazmerna s kakovostjo končnega proizvoda. Fluorove spojine (npr. fluorit, kriolit, fluorsilikat) zagotavljajo posebne lastnosti posebnega stekla (npr. motnemu steklu, optičnemu steklu). Klorove spojine se lahko uporabljajo kot sredstva za bistrenje. |
| Suho ali polsuho čiščenje v kombinaciji s filtrirnim sistemom | V tok odpadnih plinov se doda suh prah ali suspenzija/raztopina alkalnega reagenta. Material reagira s klorom in fluorom v plinastem stanju in tvori trdne delce, ki jih je treba odstraniti s filtriranjem (vrečasti ali elektrostatični filter). |

Tehnologija

Opis

Izbira surovin za formulacijo serije z nizko vsebnostjo kloridov in fluoridov

Tehnologija vključuje premišljeno izbiro surovin, ki lahko kot nečistoče vsebujejo kloride in fluoride (npr. natrijev karbonat, dolomit, zunanje odpadno steklo, recikliran filtrski prah), da se pri viru zmanjšajo emisije HCl in HF, ki nastajajo pri razgradnji teh materialov med postopkom taljenja.

Zmanjšanje vsebnosti fluorovih in/ali klorovih spojin v formulaciji serije in optimizacija masne bilance fluora in/ali klora

Emisije fluora in/ali klora iz postopka taljenja se lahko zmanjšajo z zmanjšanjem količine teh snovi v formulaciji serije na najmanjšo možno raven, ki je sorazmerna s kakovostjo končnega proizvoda. Fluorove spojine (npr. fluorit, kriolit, fluorsilikat) zagotavljajo posebne lastnosti posebnega stekla (npr. motnemu steklu, optičnemu steklu). Klorove spojine se lahko uporabljajo kot sredstva za bistrenje.

Suho ali polsuho čiščenje v kombinaciji s filtrirnim sistemom

V tok odpadnih plinov se doda suh prah ali suspenzija/raztopina alkalnega reagenta. Material reagira s klorom in fluorom v plinastem stanju in tvori trdne delce, ki jih je treba odstraniti s filtriranjem (vrečasti ali elektrostatični filter).

1.10.5   Emisije kovin

| Tehnologija | Opis |
| --- | --- |
| Izbira surovin za formulacijo serije z nizko vsebnostjo kovin | Tehnologija vključuje premišljeno izbiro surovin, ki lahko kot nečistoče vsebujejo kovine (npr. zunanje odpadno steklo), da se pri viru zmanjšajo emisije kovin, ki nastajajo pri razgradnji teh materialov med postopkom taljenja. |
| Zmanjšanje uporabe kovinskih spojin v formulaciji serije, kadar je potrebno barvanje ali razbarvanje stekla, ob upoštevanju zahtev potrošnikov v zvezi s kakovostjo stekla | Emisije kovin iz postopka taljenja je mogoče zmanjšati na naslednje načine:






  — | z zmanjšanjem količine kovinskih spojin v formulaciji serije (npr. železovih, kromovih, kobaltovih, bakrovih, manganovih spojin) pri proizvodnji barvnega stekla; |

Tehnologija

Opis

Izbira surovin za formulacijo serije z nizko vsebnostjo kovin

Tehnologija vključuje premišljeno izbiro surovin, ki lahko kot nečistoče vsebujejo kovine (npr. zunanje odpadno steklo), da se pri viru zmanjšajo emisije kovin, ki nastajajo pri razgradnji teh materialov med postopkom taljenja.

Zmanjšanje uporabe kovinskih spojin v formulaciji serije, kadar je potrebno barvanje ali razbarvanje stekla, ob upoštevanju zahtev potrošnikov v zvezi s kakovostjo stekla

Emisije kovin iz postopka taljenja je mogoče zmanjšati na naslednje načine:

—

z zmanjšanjem količine kovinskih spojin v formulaciji serije (npr. železovih, kromovih, kobaltovih, bakrovih, manganovih spojin) pri proizvodnji barvnega stekla;

| — | z zmanjšanjem količine selenovih spojin in cerijevega oksida za razbarvanje pri proizvodnji prozornega stekla. |
| --- | --- |

—

z zmanjšanjem količine selenovih spojin in cerijevega oksida za razbarvanje pri proizvodnji prozornega stekla.

Zmanjšanje uporabe selenovih spojin v formulaciji serije z ustrezno izbiro surovin

Emisije selena iz postopka taljenja je mogoče zmanjšati na naslednje načine:

| — | z zmanjšanjem količine selena v formulaciji serije na najmanjšo možno raven, ki je sorazmerna z zahtevami glede proizvoda; |
| --- | --- |

—

z zmanjšanjem količine selena v formulaciji serije na najmanjšo možno raven, ki je sorazmerna z zahtevami glede proizvoda;

| — | z izbiro manj hlapnih surovin s selenom, da se zmanjša hlapenje med postopkom taljenja. |
| --- | --- |

—

z izbiro manj hlapnih surovin s selenom, da se zmanjša hlapenje med postopkom taljenja.

Uporaba filtrirnega sistema

Z odpraševalnimi sistemi (vrečasti in elektrostatični filter) je mogoče zmanjšati emisije prahu in kovin, saj so emisije kovin v zrak iz postopka taljenja stekla večinoma v obliki delcev. Vendar je lahko učinkovitost odstranjevanja nekaterih kovin z izredno hlapnimi spojinami (kot je selen) zelo odvisna od temperature filtriranja.

Suho ali polsuho čiščenje v kombinaciji s filtrirnim sistemom

Količino kovin v plinastem stanju je mogoče bistveno zmanjšati s suhim ali polsuhim čiščenjem z alkalnim reagentom. Alkalni reagent reagira s kovino v plinastem stanju in tvori trdne delce, ki jih je treba odstraniti s filtriranjem (vrečasti ali elektrostatični filter).

1.10.6   Skupne emisije plinov (npr. SOX, HCl, HF, borove spojine)

| Mokro čiščenje | Pri mokrem čiščenju se plinaste spojine raztopijo v ustrezni tekočini (vodi ali alkalni raztopini). Dimni plini se med mokrim čiščenjem nasičijo z vodo, pred odvajanjem dimnih plinov pa je treba kapljice ločiti. Nastalo tekočino je treba obdelati v procesu čiščenja odpadne vode, pri čemer se netopna snov odstrani s sedimentacijo ali filtracijo. |
| --- | --- |

Mokro čiščenje

Pri mokrem čiščenju se plinaste spojine raztopijo v ustrezni tekočini (vodi ali alkalni raztopini). Dimni plini se med mokrim čiščenjem nasičijo z vodo, pred odvajanjem dimnih plinov pa je treba kapljice ločiti. Nastalo tekočino je treba obdelati v procesu čiščenja odpadne vode, pri čemer se netopna snov odstrani s sedimentacijo ali filtracijo.

1.10.7   Skupne emisije (trdne + plinaste)

| Tehnologija | Opis |
| --- | --- |
| Mokro čiščenje | Pri mokrem čiščenju (z ustrezno tekočino: vodo ali alkalno raztopino) je mogoče hkrati odstraniti trdne in plinaste spojine. Merila glede zasnove za odstranjevanje trdnih ali plinastih delcev se razlikujejo, zato je zasnova pogosto kompromis med obema možnostma.
  Nastalo tekočino je treba obdelati v procesu čiščenja odpadne vode, pri čemer se netopna snov (emisije trdnih delcev in produkti kemijskih reakcij) odstrani s sedimentacijo ali filtracijo.
  V sektorju mineralne volne in brezkončnih steklenih vlaken se najpogosteje uporabljajo naslednji sistemi:






  — | fiksni pralniki z udarnimi curki v smeri proti toku, |

Tehnologija

Opis

Mokro čiščenje

Pri mokrem čiščenju (z ustrezno tekočino: vodo ali alkalno raztopino) je mogoče hkrati odstraniti trdne in plinaste spojine. Merila glede zasnove za odstranjevanje trdnih ali plinastih delcev se razlikujejo, zato je zasnova pogosto kompromis med obema možnostma.

Nastalo tekočino je treba obdelati v procesu čiščenja odpadne vode, pri čemer se netopna snov (emisije trdnih delcev in produkti kemijskih reakcij) odstrani s sedimentacijo ali filtracijo.

V sektorju mineralne volne in brezkončnih steklenih vlaken se najpogosteje uporabljajo naslednji sistemi:

—

fiksni pralniki z udarnimi curki v smeri proti toku,

| — | pralniki z venturijevo šobo. |
| --- | --- |

—

pralniki z venturijevo šobo.

Mokri elektrostatični filter

Pri tej tehnologiji se uporablja elektrostatični filter, na katerem se nabira material, ki se s plošč zbiralnikov odstrani s spiranjem z ustrezno tekočino, običajno vodo. Običajno je nameščen mehanizem za odstranjevanje vodnih kapljic pred odvajanjem odpadnega plina (naprava za odstranjevanje meglice ali zadnje suho polje).

1.10.8   Emisije iz postopkov rezanja, mletja, poliranja

| Tehnologija | Opis |
| --- | --- |
| Izvajanje prašnih postopkov (npr. rezanja, mletja, poliranja) s tekočino | Za hlajenje med rezanjem, mletjem in poliranjem ter za preprečevanje emisij prahu se običajno uporablja voda. Morda je treba uporabiti sistem za odvajanje z napravo za odstranjevanje meglice. |
| Uporaba sistema vrečastega filtra | Vrečasti filter je uporaben za zmanjševanje emisij prahu in kovin, saj so kovine iz zaključnih procesov običajno v obliki delcev. |
| Zmanjšanje izgub proizvoda za poliranje z zagotovitvijo dobrega tesnjenja aplikacijskega sistema | Pri kislinskem poliranju se stekleni proizvodi potopijo v polirno kopel fluorovodikovih in žveplovih kislin. Izpuste hlapov je mogoče zmanjšati z dobro zasnovo in vzdrževanjem aplikacijskega sistema, da se zmanjšajo izgube. |
| Uporaba sekundarne tehnologije, npr. mokrega čiščenja | Zaradi kislosti emisij in velike topnosti plinastih onesnaževal, ki jih je treba odstraniti, se za čiščenje odpadnih plinov uporablja mokro čiščenje z vodo. |

Tehnologija

Opis

Izvajanje prašnih postopkov (npr. rezanja, mletja, poliranja) s tekočino

Za hlajenje med rezanjem, mletjem in poliranjem ter za preprečevanje emisij prahu se običajno uporablja voda. Morda je treba uporabiti sistem za odvajanje z napravo za odstranjevanje meglice.

Uporaba sistema vrečastega filtra

Vrečasti filter je uporaben za zmanjševanje emisij prahu in kovin, saj so kovine iz zaključnih procesov običajno v obliki delcev.

Zmanjšanje izgub proizvoda za poliranje z zagotovitvijo dobrega tesnjenja aplikacijskega sistema

Pri kislinskem poliranju se stekleni proizvodi potopijo v polirno kopel fluorovodikovih in žveplovih kislin. Izpuste hlapov je mogoče zmanjšati z dobro zasnovo in vzdrževanjem aplikacijskega sistema, da se zmanjšajo izgube.

Uporaba sekundarne tehnologije, npr. mokrega čiščenja

Zaradi kislosti emisij in velike topnosti plinastih onesnaževal, ki jih je treba odstraniti, se za čiščenje odpadnih plinov uporablja mokro čiščenje z vodo.

1.10.9   Emisije H2S in hlapnih organskih spojin

| Sežiganje odpadnih plinov | Tehnologija vključuje sistem za dodatno segrevanje, v katerem vodikov sulfid (ki nastaja v zelo redukcijskih pogojih v talilni peči) oksidira v žveplov dioksid, ogljikov monoksid pa v ogljikov dioksid.
  Hlapne organske spojine se sežgejo in nato oksidirajo v ogljikov dioksid, vodo in druge produkte gorenja (npr. NOX, SOX). |
| --- | --- |

Sežiganje odpadnih plinov

Tehnologija vključuje sistem za dodatno segrevanje, v katerem vodikov sulfid (ki nastaja v zelo redukcijskih pogojih v talilni peči) oksidira v žveplov dioksid, ogljikov monoksid pa v ogljikov dioksid.

Hlapne organske spojine se sežgejo in nato oksidirajo v ogljikov dioksid, vodo in druge produkte gorenja (npr. NOX, SOX).

---

(1)  Posebni primeri so manj ugodni primeri (npr. majhne posebne peči, v katerih se na splošno proizvede manj kot 100 ton stekla na dan in je delež odpadnega stekla manjši od 30 %). Ta kategorija zajema le 1 ali 2 % proizvodnje embalažnega stekla.

(2)  Posebni primeri so manj ugodni primeri in/ali vključujejo steklo, ki ni natronsko steklo: borosilikatno steklo, steklena keramika, kristalno steklo in redkeje svinčevo kristalno steklo.

(3)  Višje ravni so povezane z višjimi vhodnimi koncentracijami NOX, višjimi stopnjami redukcije in staranjem katalizatorja.

(4)  Tehnologije so opisane v oddelkih 1.10.1, 1.10.4 in 1.10.6.

(5)  Pomembnost onesnaževal, navedenih v preglednici, se razlikuje glede na sektor steklarske industrije in različne dejavnosti, ki se izvajajo v napravi.

(6)  Ravni se nanašajo na sestavljen vzorec, odvzet v obdobju dveh ur ali 24 ur.

(7)  V sektorju brezkončnih steklenih vlaken je raven emisij, povezana z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, < 200 mg/l.

(8)  Raven se nanaša na očiščeno vodo iz dejavnosti, ki vključujejo kislinsko poliranje.

(9)  Ogljikovodiki skupaj so na splošno sestavljeni iz mineralnih olj.

(10)  Višje ravni razpona so povezane z zaključnimi procesi v proizvodnji svinčevega kristalnega stekla.

(11)  Filtrirni sistemi (elektrostatični filter, vrečasti filter) so opisani v oddelku 1.10.1.

(12)  Za določitev spodnje in zgornje vrednosti razpona sta uporabljena pretvorbena faktorja 1,5 × 10–3 (spodnja vrednost) in 3 × 10–3(zgornja vrednost).

(13)  Tehnologije so opisane v oddelku 1.10.2.

(14)  Tehnologije so opisane v oddelku 1.10.2.

(15)  V splošnih primerih je uporabljen pretvorbeni faktor iz preglednice 2 (1,5 × 10–3), razen v primeru električnega taljenja (v posebnih primerih: 3 × 10–3).

(16)  Nižja vrednost se nanaša na uporabo posebne zasnove peči, kadar je primerno.

(17)  Te vrednostih je treba ponovno preučiti v primeru običajnega ali popolnega remonta talilne peči.

(18)  Dosegljive ravni so odvisne od kakovosti zemeljskega plina in razpoložljivega kisika (vsebnost dušika).

(19)  Tehnologije so opisane v oddelku 1.10.2.

(20)  Uporabljen je pretvorbeni faktor za posebne primere iz preglednice 2 (3 ×10–3).

(21)  Tehnologije so opisane v oddelku 1.10.3.

(22)  Pri posebnih vrstah barvnega stekla (npr. reducirano zeleno steklo) je zaradi vprašanj, povezanih z dosegljivimi ravnmi emisij, morda potrebna preučitev bilance žvepla. Vrednosti iz preglednice je morda težko doseči v kombinaciji z recikliranjem filtrskega prahu in stopnjo recikliranja zunanjega odpadnega stekla.

(23)  Nižje ravni so povezane s pogoji, v katerih je zmanjšanje SOX bolj pomembno od manjše proizvodnje trdnih odpadkov, ki ustrezajo filtrskemu prahu, bogatemu s sulfati.

(24)  Uporabljen je pretvorbeni faktor iz preglednice 2 za splošne primere (1,5 × 10–3).

(25)  S tem povezane ravni emisij so povezane z uporabo kurilnega olja z 1-odstotno vsebnostjo žvepla v kombinaciji s sekundarnimi tehnologijami za zmanjševanje emisij.

(26)  Tehnologije so opisane v oddelku 1.10.4.

(27)  Uporabljen je pretvorbeni faktor iz preglednice 2 za splošne primere (1,5 × 10–3).

(28)  Višje ravni so povezane s sočasno obdelavo dimnih plinov, ki nastajajo med nanašanjem premaznega sredstva na vroče steklo.

(29)  Tehnologije so opisane v oddelku 1.10.5.

(30)  Ravni ustrezajo vsoti kovin v dimnih plinih v trdni in plinski fazi.

(31)  Nižje ravni so ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, kadar se kovinske spojine v formulaciji serije ne uporabijo namerno.

(32)  Zgornje ravni so povezane z uporabo kovin za barvanje ali razbarvanje stekla ali kadar se dimni plini, ki nastajajo med nanašanjem premaznega sredstva na vroče steklo, obdelujejo skupaj z emisijami iz talilne peči.

(33)  Uporabljen je pretvorbeni faktor iz preglednice 2 za splošne primere (1,5 × 10–3).

(34)  V posebnih primerih, v katerih so za proizvodnjo visokokakovostnega kremenčevega stekla potrebne večje količine selena za razbarvanje (odvisno od surovin), so ugotovljene višje vrednosti, tj. do 3 mg/Nm3.

(35)  Tehnologije so opisane v oddelkih 1.10.4 in 1.10.7.

(36)  Tehnologije so opisane v oddelku 1.10.6.

(37)  Uporabljen je pretvorbeni faktor iz preglednice 2 (2,5 × 10–3).

(38)  Tehnologije so opisane v oddelku 1.10.2.

(39)  Tehnologije so opisane v oddelku 1.10.2.

(40)  Višje ravni emisij se pričakujejo, kadar se za proizvodnjo posebnega stekla občasno uporabljajo nitrati.

(41)  Uporabljen je pretvorbeni faktor iz preglednice 2 (2,5 × 10–3).

(42)  Nižje ravni razpona so povezane z uporabo procesa FENIX.

(43)  Dosegljive ravni so odvisne od kakovosti zemeljskega plina in razpoložljivega kisika (vsebnost dušika).

(44)  Višje ravni razpona so povezane z obstoječimi napravami do običajnega ali popolnega remonta talilne peči. Nižje ravni so povezane z novejšimi/dodatno opremljenimi napravami.

(45)  Tehnologija je opisana v oddelku 1.10.2.

(46)  Uporabljen je pretvorbeni faktor iz preglednice 2 za posebne primere (2,5 × 10–3).

(47)  Tehnologije so opisane v oddelku 1.10.3.

(48)  Nižje ravni so povezane s pogoji, v katerih je zmanjšanje SOX bolj pomembno od manjše proizvodnje trdnih odpadkov, ki ustrezajo filtrskemu prahu, bogatemu s sulfati.

(49)  Uporabljen je pretvorbeni faktor iz preglednice 2 (2,5 × 10–3).

(50)  S tem povezane ravni emisij so povezane z uporabo kurilnega olja z 1-odstotno vsebnostjo žvepla v kombinaciji s sekundarnimi tehnologijami za zmanjševanje emisij.

(51)  Pri velikih pečeh za proizvodnjo ravnega stekla je zaradi vprašanj, povezanih z dosegljivimi ravnmi emisij, morda potrebna preučitev bilance žvepla. Vrednosti iz preglednice je morda težko doseči v kombinaciji z recikliranjem filtrskega prahu.

(52)  Tehnologije so opisane v oddelku 1.10.4.

(53)  Uporabljen je pretvorbeni faktor iz preglednice 2 (2,5 × 10–3).

(54)  Višje ravni razpona so povezane z recikliranjem filtrskega prahu v formulaciji serije.

(55)  Tehnologije so opisane v oddelku 1.10.5.

(56)  Razponi ustrezajo vsoti kovin v dimnih plinih v trdni in plinski fazi.

(57)  Uporabljen je pretvorbeni faktor iz preglednice 2 (2,5 × 10–3).

(58)  Tehnologije so opisane v oddelku 1.10.5.

(59)  Vrednosti ustrezajo vsoti selena v dimnih plinih v trdni in plinski fazi.

(60)  Nižje ravni ustrezajo pogojem, v katerih je zmanjšanje emisij Se bolj pomembno od manjše proizvodnje trdnih odpadkov iz filtrskega prahu. V tem primeru se uporabi visoko stehiometrično razmerje (reagent/onesnaževalo) in nastane znaten tok trdnih odpadkov.

(61)  Uporabljen je pretvorbeni faktor iz preglednice 2 (2,5 × 10–3).

(62)  Sekundarni sistemi obdelave so opisani v oddelkih 1.10.3 in 1.10.6.

(63)  Sekundarni sistemi obdelave so opisani v oddelkih 1.10.1 in 1.10.7.

(64)  Vrednosti pri ravneh < 30 mg/Nm3 (< 0,14 kg/tono staljenega stekla) so ugotovljene za formulacije brez bora pri uporabi primarnih tehnologij.

(65)  Uporabljen je pretvorbeni faktor iz preglednice 2 (4,5 × 10–3).

(66)  Tehnologije so opisane v oddelku 1.10.2.

(67)  Uporabljen je pretvorbeni faktor iz preglednice 2 (4,5 × 10–3).

(68)  Dosegljive ravni so odvisne od kakovosti zemeljskega plina in razpoložljivega kisika (vsebnost dušika).

(69)  Tehnologije so opisane v oddelkih 1.10.3 in 1.10.6.

(70)  Višje ravni razpona so povezane z uporabo sulfatov v formulaciji serije za bistrenje stekla.

(71)  Uporabljen je pretvorbeni faktor iz preglednice 2 (4,5 × 10–3).

(72)  Za peči, kurjene s kisikom, z uporabo mokrega čiščenja je raven emisij, povezana z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za SOX, izražen kot SO2, < 0,1 kg/tono staljenega stekla.

(73)  S tem povezane ravni emisij so povezane z uporabo kurilnega olja z 1-odstotno vsebnostjo žvepla v kombinaciji s sekundarnimi tehnologijami za zmanjševanje emisij.

(74)  Nižje ravni so povezane s pogoji, v katerih je zmanjšanje SOX bolj pomembno od manjše proizvodnje trdnih odpadkov, ki ustrezajo filtrskemu prahu, bogatemu s sulfati. V tem primeru so nižje ravni povezane z uporabo vrečastega filtra.

(75)  Tehnologije so opisane v oddelkih 1.10.4 in 1.10.6.

(76)  Uporabljen je pretvorbeni faktor iz preglednice 2 (4,5 × 10–3).

(77)  Višje ravni razpona so povezane z uporabo fluorovih spojin v formulaciji serije.

(78)  Tehnologije so opisane v oddelkih 1.10.5 in 1.10.6.

(79)  Ravni ustrezajo vsoti kovin v dimnih plinih v trdni in plinski fazi.

(80)  Uporabljen je pretvorbeni faktor iz preglednice 2 (4,5 × 10–3).

(81)  Tehnologije so opisane v oddelkih 1.10.7 in 1.10.8.

(82)  Tehnologije so opisane v oddelkih 1.10.5 in 1.10.7.

(83)  Uporabljen je pretvorbeni faktor 3 × 10–3 (glej preglednico 2). Vendar je morda treba za posamezno proizvodnjo uporabiti pretvorbeni faktor za vsak primer posebej.

(84)  Ugotovljeni so pomisleki v zvezi z ekonomsko upravičenostjo za doseganje ravni emisij, povezanih z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, pri pečeh z zmogljivostjo < 80 t/dan, v katerih se proizvaja natronsko steklo.

(85)  Te ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, se uporabljajo za formulacije serije, ki vsebujejo znatno količino sestavin, ki v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008 izpolnjujejo merila za nevarne snovi.

(86)  Tehnologije so opisane v oddelku 1.10.2.

(87)  Za spremembe zgorevanja in posebne zasnove peči je uporabljen pretvorbeni faktor 2,5 × 10–3, pri električnem taljenju pa je uporabljen pretvorbeni faktor 3 × 10–3 (glej preglednico 2). Vendar je morda treba za posamezno proizvodnjo uporabiti pretvorbeni faktor za vsak primer posebej.

(88)  Dosegljive ravni so odvisne od kakovosti zemeljskega plina in razpoložljivega kisika (vsebnost dušika).

(89)  Tehnologija je opisana v oddelku 1.10.2.

(90)  Uporabljen je pretvorbeni faktor iz preglednice 2 za natronsko steklo (2,5 × 10–3).

(91)  Tehnologije so opisane v oddelku 1.10.3.

(92)  Uporabljen je pretvorbeni faktor 2,5 × 10–3 (glej preglednico 2). Vendar je morda treba za posamezno proizvodnjo uporabiti pretvorbeni faktor za vsak primer posebej.

(93)  Ravni so povezane z uporabo kurilnega olja z 1-odstotno vsebnostjo žvepla v kombinaciji s sekundarnimi tehnologijami za zmanjševanje emisij.

(94)  Tehnologije so opisane v oddelkih 1.10.4 in 1.10.6.

(95)  Uporabljen je pretvorbeni faktor 3 × 10–3 (glej preglednico 2). Vendar je morda treba za posamezno proizvodnjo uporabiti pretvorbeni faktor za vsak primer posebej.

(96)  Nižje ravni so povezane z uporabo električnega taljenja.

(97)  Če se kot prečiščevalno sredstvo uporablja KCl ali NaCl, so ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, < 30 mg/Nm3 ali < 0,09 kg/tono staljenega stekla.

(98)  Nižje ravni so povezane z uporabo električnega taljenja. Višje ravni so povezane s proizvodnjo opalnega stekla, recikliranjem filtrskega prahu ali z uporabo visokih ravni zunanjega odpadnega stekla v formulaciji serije.

(99)  Tehnologije so opisane v oddelku 1.10.5.

(100)  Ravni ustrezajo vsoti kovin v dimnih plinih v trdni in plinski fazi.

(101)  Uporabljen je pretvorbeni faktor 3 × 10–3 (glej preglednico 2). Vendar je morda treba za posamezno proizvodnjo uporabiti pretvorbeni faktor za vsak primer posebej.

(102)  Tehnologije so opisane v oddelku 1.10.5.

(103)  Vrednosti ustrezajo vsoti selena v dimnih plinih v trdni in plinski fazi.

(104)  Uporabljen je pretvorbeni faktor 3 × 10–3 (glej preglednico 2). Vendar je morda treba za posamezno proizvodnjo uporabiti pretvorbeni faktor za vsak primer posebej.

(105)  Tehnologija je opisana v oddelkih 1.10.1 in 1.10.5.

(106)  Vrednosti ustrezajo vsoti svinca v dimnih plinih v trdni in plinski fazi.

(107)  Uporabljen je pretvorbeni faktor 3 × 10–3 (glej preglednico 2). Vendar je morda treba za posamezno proizvodnjo uporabiti pretvorbeni faktor za vsak primer posebej.

(108)  Tehnologije so opisane v oddelku 1.10.8.

(109)  Ravni ustrezajo vsoti kovin v odpadnem plinu.

(110)  Ravni ustrezajo zaključnim postopkom v zvezi s svinčevim kristalnim steklom.

(111)  Tehnologije so opisane v oddelku 1.10.6.

(112)  Tehnologije so opisane v oddelku 1.10.1.

(113)  Za določitev spodnje in zgornje vrednosti razpona ravni emisij, povezanih z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, sta uporabljena pretvorbena faktorja 2,5 × 10–3 in 6,5 × 10–3 (glej preglednico 2); vrednosti, navedene v preglednici, so lahko le približne. Vendar je treba glede na vrsto proizvedenega stekla uporabiti pretvorbeni faktor za vsak primer posebej (glej preglednico 2).

(114)  Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, se uporabljajo za formulacije serije, ki vsebujejo znatno količino sestavin, ki v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008 izpolnjujejo merila za nevarne snovi.

(115)  Tehnologije so opisane v oddelku 1.10.2.

(116)  Tehnologije so opisane v oddelku 1.10.2.

(117)  Za določitev spodnje in zgornje vrednosti razpona ravni emisij sta uporabljena pretvorbena faktorja 2,5 × 10–3 in 4 × 10–3, vendar so lahko vrednosti, navedene v preglednici, le približne (glej preglednico 2). Vendar je glede na vrsto proizvodnje treba uporabiti pretvorbeni faktor za vsak primer posebej (glej preglednico 2).

(118)  Višje vrednosti so povezane s posebno proizvodnjo cevi iz borosilikatnega stekla za farmacevtsko uporabo.

(119)  Dosegljive ravni so odvisne od kakovosti zemeljskega plina in razpoložljivega kisika (vsebnost dušika).

(120)  Tehnologija je opisana v oddelku 1.10.2.

(121)  Nižje ravni so povezane z uporabo električnega taljenja.

(122)  Za določitev spodnje in zgornje vrednosti razpona ravni emisij sta uporabljena pretvorbena faktorja 2,5 × 10–3 in 6 × 10–3, vrednosti so lahko le približne. Glede na vrsto proizvodnje je morda treba uporabiti pretvorbeni faktor za vsak primer posebej (glej preglednico 2).

(123)  Tehnologije so opisane v oddelku 1.10.3.

(124)  Pri razponih so upoštevane spremenljive bilance žvepla, povezane z vrsto proizvedenega stekla.

(125)  Uporabljen je pretvorbeni faktor 2,5 × 10–3 (glej preglednico 2). Vendar je morda treba glede na vrsto proizvodnje uporabiti pretvorbeni faktor za vsak primer posebej.

(126)  Nižje ravni so povezane z uporabo električnega taljenja in formulacij serije brez sulfatov.

(127)  S tem povezane ravni emisij so povezane z uporabo kurilnega olja z 1-odstotno vsebnostjo žvepla v kombinaciji s sekundarnimi tehnologijami za zmanjševanje emisij.

(128)  Tehnologije so opisane v oddelku 1.10.4.

(129)  Uporabljen je pretvorbeni faktor 2,5 × 10–3 (glej preglednico 2); pri čemer so nekatere vrednosti le približne. Glede na vrsto proizvodnje je morda treba uporabiti pretvorbeni faktor za vsak primer posebej.

(130)  Višje ravni so povezane z uporabo materialov, ki vsebujejo klor, v formulaciji serije.

(131)  Zgornja vrednost razpona je bila določena na podlagi posebnih sporočenih podatkov.

(132)  Tehnologije so opisane v oddelku 1.10.5.

(133)  Ravni ustrezajo vsoti kovin v dimnih plinih v trdni in plinski fazi.

(134)  Nižje ravni so ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, kadar se kovinske spojine v formulaciji serije ne uporabijo namerno.

(135)  Uporabljen je pretvorbeni faktor 2,5 × 10–3 (glej preglednico 2); pri čemer so nekatere vrednosti, navedene v preglednici, le približne. Glede na vrsto proizvodnje je morda treba uporabiti pretvorbeni faktor za vsak primer posebej.

(136)  Tehnologije so opisane v oddelku 1.10.8.

(137)  Ravni ustrezajo vsoti kovin v odpadnem plinu.

(138)  Tehnologije so opisane v oddelku 1.10.6.

(139)  Tehnologije so opisane v oddelku 1.10.1.

(140)  Za določitev spodnje in zgornje vrednosti razpona ravni emisij, povezanih z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, sta uporabljena pretvorbena faktorja 2 × 10–3 in 2,5 × 10–3 (glej preglednico 2), da se vključi proizvodnja steklene volne in kamene volne.

(141)  Tehnologije so opisane v oddelku 1.10.2.

(142)  Uporabljena sta pretvorbena faktorja 2 × 10–3 za stekleno volno in 2,5 × 10–3 za kameno volno (glej preglednico 2).

(143)  Dosegljive ravni so odvisne od kakovosti zemeljskega plina in razpoložljivega kisika (vsebnost dušika).

(144)  Tehnologije so opisane v oddelku 1.10.2.

(145)  Uporabljen je pretvorbeni faktor 2 × 10–3 (glej preglednico 2).

(146)  Nižje ravni razponov so povezane z uporabo taljenja s kisikom.

(147)  Tehnologije so opisane v oddelkih 1.10.3 in 1.10.6.

(148)  Uporabljena sta pretvorbena faktorja 2 × 10–3 za stekleno volno in 2,5 × 10–3 za kameno volno (glej preglednico 2).

(149)  Nižje ravni razponov so povezane z uporabo električnega taljenja. Višje ravni so povezane z visokimi ravnmi recikliranja odpadnega stekla.

(150)  Ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, so povezane s pogoji, v katerih je zmanjšanje emisij SOX bolj pomembno od manjše proizvodnje trdnih odpadkov.

(151)  Kadar je zmanjšanje odpadkov bolj pomembno od emisij SOX, je mogoče pričakovati višje vrednosti emisij. Dosegljive ravni morajo temeljiti na bilanci žvepla.

(152)  Tehnologije so opisane v oddelku 1.10.4.

(153)  Uporabljena sta pretvorbena faktorja 2 × 10–3 za stekleno volno in 2,5 × 10–3 za kameno volno (glej preglednico 2).

(154)  Za določitev spodnjih in zgornjih vrednosti razpona ravni emisij, povezanih z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, sta uporabljena pretvorbena faktorja 2 × 10–3 in 2,5 × 10–3 (glej preglednico 2).

(155)  Tehnologija je opisana v oddelku 1.10.9.

(156)  Uporabljen je pretvorbeni faktor 2,5 × 10–3 za kameno volno (glej preglednico 2).

(157)  Tehnologije so opisane v oddelku 1.10.5.

(158)  Razponi ustrezajo vsoti kovin v dimnih plinih v trdni in plinski fazi.

(159)  Za določitev spodnjih in zgornjih vrednosti razpona ravni emisij, povezanih z najboljšo razpoložljivo tehnologijo, sta uporabljena pretvorbena faktorja 2 × 10–3 in 2,5 × 10–3 (glej preglednico 2).

(160)  Višje vrednosti so povezane z uporabo kupolnih peči za proizvodnjo kamene volne.

(161)  Tehnologije so opisane v oddelkih 1.10.7 in 1.10.9.

(162)  Ravni emisij v kg/tono končnega proizvoda niso odvisne od debeline proizvedene mineralne volne ali od zelo visokih ali zelo nizkih koncentracij dimnih plinov. Uporabljen je pretvorbeni faktor 6,5 × 10–3.

(163)  Pri proizvodnji zelo goste mineralne volne ali mineralne volne z velikim deležem veziva so lahko ravni emisij, povezane s tehnologijami, ki so navedene kot najboljše razpoložljive tehnologije v tem sektorju, bistveno višje od teh ravni emisij, povezanih z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami. Če se v zadevnem obratu proizvajajo zlasti takšni proizvodi, je treba upoštevati druge tehnologije.

(164)  Tehnologija je opisana v oddelku 1.10.1.

(165)  Vrednosti so povezane z uporabo sistema vrečastega filtra.

(166)  Tehnologij je opisana v oddelku 1.10.1.

(167)  Nižja raven razpona je povezana z emisijami alumosilikatne steklene volne/refraktorskih keramičnih vlaken.

(168)  Tehnologija je opisana v oddelku 1.10.3.

(169)  Tehnologija je opisana v oddelku 1.10.4.

(170)  Tehnologija je opisana v oddelku 1.10.5.

(171)  Ravni ustrezajo vsoti kovin v dimnih plinih v trdni in plinski fazi.

(172)  Tehnologije so opisane v oddelkih 1.10.6 in 1.10.9.

(173)  Tehnologija je opisana v oddelku 1.10.1.

(174)  Za določitev spodnje in zgornje vrednosti razpona ravni emisij, povezanih z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, sta uporabljena pretvorbena faktorja 5 × 10–3 (spodnja vrednost) in 7,5 × 10–3 (zgornja vrednost; glej preglednico 2). Vendar je morda treba glede na vrsto zgorevanja uporabiti pretvorbeni faktor za vsak primer posebej.

(175)  Tehnologija je opisana v oddelku 1.10.2.

(176)  Pri razponih je upoštevana kombinacija dimnih plinov iz peči, v katerih se uporabljajo različne tehnologije taljenja in se proizvajajo različne vrste frit, katerih formulacije serije vsebujejo nitrate ali ne, dimni plini pa se lahko odvajajo skozi en sam dimnik, zato ni mogoče opredeliti posamezne uporabljene tehnologije taljenja in različnih proizvodov.

(177)  Za določitev spodnjih in zgornjih vrednosti razpona sta uporabljena pretvorbena faktorja 5 × 10–3 in 7,5 × 10–3. Vendar je morda treba glede na vrsto zgorevanja uporabiti pretvorbeni faktor za vsak primer posebej (glej preglednico 2).

(178)  Dosegljive ravni so odvisne od kakovosti zemeljskega plina in razpoložljivega kisika (vsebnost dušika).

(179)  Tehnologije so opisane v oddelku 1.10.3.

(180)  Uporabljena sta pretvorbena faktorja 5 × 10–3 in 7,5 × 10–3; vendar so lahko vrednosti, navedene v preglednici, le približne. Glede na vrsto zgorevanja je morda treba uporabiti pretvorbeni faktor za vsak primer posebej (glej preglednico 2).

(181)  Tehnologije so opisane v oddelku 1.10.4.

(182)  Uporabljen je pretvorbeni faktor 5 × 10–3, vrednosti so lahko le približne. Glede na vrsto zgorevanja je morda treba uporabiti pretvorbeni faktor za vsak primer posebej (glej preglednico 2).

(183)  Tehnologije so opisane v oddelku 1.10.5.

(184)  Ravni ustrezajo vsoti kovin v dimnih plinih v trdni in plinski fazi.

(185)  Uporabljen je pretvorbeni faktor 7,5 × 10–3. Glede na vrsto zgorevanja je morda treba uporabiti pretvorbeni faktor za vsak primer posebej (glej preglednico 2).

(186)  Tehnologije so opisane v oddelku 1.10.1.

(187)  Ravni ustrezajo vsoti kovin v odpadnem plinu.

---

| 8.3.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 70/63 |
| --- | --- | --- | --- |

8.3.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 70/63

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 28. februarja 2012

o določitvi zaključkov o najboljših razpoložljivih tehnologijah (BAT) iz Direktive 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta o industrijskih emisijah za proizvodnjo železa in jekla

(notificirano pod dokumentarno številko C(2012) 903)

(Besedilo velja za EGP)

(2012/135/EU)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (1) ter zlasti člena 13(5) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 13(1) Direktive 2010/75/EU mora Komisija organizirati izmenjavo informacij o industrijskih emisijah med državami članicami, zadevnimi panogami ter nevladnimi organizacijami, ki spodbujajo varstvo okolja, in Komisijo, da se pripravijo referenčni dokumenti o najboljših razpoložljivih tehnologijah (BAT) iz člena 3(11) navedene direktive. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 13(1) Direktive 2010/75/EU mora Komisija organizirati izmenjavo informacij o industrijskih emisijah med državami članicami, zadevnimi panogami ter nevladnimi organizacijami, ki spodbujajo varstvo okolja, in Komisijo, da se pripravijo referenčni dokumenti o najboljših razpoložljivih tehnologijah (BAT) iz člena 3(11) navedene direktive.

| (2) | V skladu s členom 13(2) Direktive 2010/75/EU se pri izmenjavi informacij obravnavajo delovanje obratov in tehnologij v smislu emisij, po potrebi izraženih kot kratko- in dolgoročna povprečja, in s tem povezani referenčni pogoji, poraba in vrste surovin, poraba vode, raba energije in nastajanje odpadkov ter uporabljene tehnologije, z njimi povezano spremljanje stanja, učinki na različne prvine okolja, gospodarska in tehnična upravičenost ter njihov razvoj, pa tudi najboljše razpoložljive tehnologije in nastajajoče tehnologije, ki se določijo na podlagi upoštevanja zadev pod točkama (a) in (b) člena 13(2) navedene direktive. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 13(2) Direktive 2010/75/EU se pri izmenjavi informacij obravnavajo delovanje obratov in tehnologij v smislu emisij, po potrebi izraženih kot kratko- in dolgoročna povprečja, in s tem povezani referenčni pogoji, poraba in vrste surovin, poraba vode, raba energije in nastajanje odpadkov ter uporabljene tehnologije, z njimi povezano spremljanje stanja, učinki na različne prvine okolja, gospodarska in tehnična upravičenost ter njihov razvoj, pa tudi najboljše razpoložljive tehnologije in nastajajoče tehnologije, ki se določijo na podlagi upoštevanja zadev pod točkama (a) in (b) člena 13(2) navedene direktive.

| (3) | „Zaključki o BAT“ iz člena 3(12) Direktive 2010/75/EU so ključni element referenčnih dokumentov BAT in določajo zaključke o najboljših razpoložljivih tehnologijah, njihov opis, informacije za oceno njihove ustreznosti, ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, z njimi povezano spremljanje, z njimi povezane vrednosti porabe in po potrebi zadevne ukrepe za sanacijo lokacije. |
| --- | --- |

(3)

„Zaključki o BAT“ iz člena 3(12) Direktive 2010/75/EU so ključni element referenčnih dokumentov BAT in določajo zaključke o najboljših razpoložljivih tehnologijah, njihov opis, informacije za oceno njihove ustreznosti, ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, z njimi povezano spremljanje, z njimi povezane vrednosti porabe in po potrebi zadevne ukrepe za sanacijo lokacije.

| (4) | V skladu s členom 14(3) Direktive 2010/75/EU so zaključki o BAT referenca za določanje pogojev v dovoljenju za obrate iz poglavja 2 navedene direktive. |
| --- | --- |

(4)

V skladu s členom 14(3) Direktive 2010/75/EU so zaključki o BAT referenca za določanje pogojev v dovoljenju za obrate iz poglavja 2 navedene direktive.

| (5) | Člen 15(3) Direktive 2010/75/EU določa, da mora pristojni organ določiti mejne vrednosti emisij, ki zagotavljajo, da emisije pri običajnih pogojih obratovanja ne presegajo ravni emisij, povezanih z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, kot je določeno v odločitvah glede zaključkov o BAT iz člena 13(5) navedene direktive. |
| --- | --- |

(5)

Člen 15(3) Direktive 2010/75/EU določa, da mora pristojni organ določiti mejne vrednosti emisij, ki zagotavljajo, da emisije pri običajnih pogojih obratovanja ne presegajo ravni emisij, povezanih z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, kot je določeno v odločitvah glede zaključkov o BAT iz člena 13(5) navedene direktive.

| (6) | Člen 15(4) Direktive 2010/75/EU navaja odstopanja od zahteve iz člena 15(3) v primerih, v katerih bi bili zaradi geografskega položaja, lokalnih okoljskih pogojev ali tehničnih značilnosti zadevnega obrata stroški, povezani z doseganjem ravni emisij, nesorazmerno višji v primerjavi s koristmi za okolje. |
| --- | --- |

(6)

Člen 15(4) Direktive 2010/75/EU navaja odstopanja od zahteve iz člena 15(3) v primerih, v katerih bi bili zaradi geografskega položaja, lokalnih okoljskih pogojev ali tehničnih značilnosti zadevnega obrata stroški, povezani z doseganjem ravni emisij, nesorazmerno višji v primerjavi s koristmi za okolje.

| (7) | V skladu s členom 16(1) Direktive 2010/75/EU zahteve za spremljanje v zvezi z dovoljenjem iz točke (c) člena 14(1) temeljijo na zaključkih o spremljanju, kot so opisani v zaključkih o BAT. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s členom 16(1) Direktive 2010/75/EU zahteve za spremljanje v zvezi z dovoljenjem iz točke (c) člena 14(1) temeljijo na zaključkih o spremljanju, kot so opisani v zaključkih o BAT.

| (8) | V skladu s členom 21(3) Direktive 2010/75/EU v štirih letih po objavi odločitev glede zaključkov o BAT pristojni organ ponovno preveri in po potrebi posodobi vse pogoje v dovoljenju ter zagotovi skladnost obrata s temi pogoji v dovoljenju. |
| --- | --- |

(8)

V skladu s členom 21(3) Direktive 2010/75/EU v štirih letih po objavi odločitev glede zaključkov o BAT pristojni organ ponovno preveri in po potrebi posodobi vse pogoje v dovoljenju ter zagotovi skladnost obrata s temi pogoji v dovoljenju.

| (9) | Na podlagi Sklepa Komisije z dne 16. maja 2011 o vzpostavitvi foruma za izmenjavo informacij v skladu s členom 13 Direktive 2010/75/EU o industrijskih emisijah (2) je Komisija vzpostavila forum, v katerega so vključeni predstavniki držav članic, zadevnih industrijskih panog in nevladnih organizacij, ki spodbujajo varstvo okolja. |
| --- | --- |

(9)

Na podlagi Sklepa Komisije z dne 16. maja 2011 o vzpostavitvi foruma za izmenjavo informacij v skladu s členom 13 Direktive 2010/75/EU o industrijskih emisijah (2) je Komisija vzpostavila forum, v katerega so vključeni predstavniki držav članic, zadevnih industrijskih panog in nevladnih organizacij, ki spodbujajo varstvo okolja.

| (10) | V skladu s členom 13(4) Direktive 2010/75/EU je Komisija 13. septembra 2011 pridobila mnenje (3) navedenega foruma glede predlagane vsebine referenčnega dokumenta BAT za proizvodnjo železa in jekla, ki ga je objavila. |
| --- | --- |

(10)

V skladu s členom 13(4) Direktive 2010/75/EU je Komisija 13. septembra 2011 pridobila mnenje (3) navedenega foruma glede predlagane vsebine referenčnega dokumenta BAT za proizvodnjo železa in jekla, ki ga je objavila.

| (11) | Ukrepi, določeni v tem sklepu, so v skladu z mnenjem odbora iz člena 75(1) Direktive 2010/75/EU – |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi, določeni v tem sklepu, so v skladu z mnenjem odbora iz člena 75(1) Direktive 2010/75/EU –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Zaključki o BAT za proizvodnjo železa in jekla so določeni v Prilogi k temu sklepu.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 28. februarja 2012

Za Komisijo

Janez POTOČNIK

Član Komisije

---

(1)  UL L 334, 17.12.2010, str. 17.

1

(2)  UL C 146, 17.5.2011, str. 3.

2

(3)  http://circa.europa.eu/Public/irc/env/ied/library?l=/ied_art_13_forum/opinions_article.

3

---

PRILOGA

ZAKLJUČKI O BAT ZA PROIZVODNJO ŽELEZA IN JEKLA

PODROČJE UPORABE

SPLOŠNE UGOTOVITVE

OPREDELITEV POJMOV

| 1.1 | Splošni zaključki o BAT |
| --- | --- |

1.1

| 1.1.1 | Sistemi ravnanja z okoljem |
| --- | --- |

1.1.1

| 1.1.2 | Gospodarjenje z energijo |
| --- | --- |

1.1.2

| 1.1.3 | Ravnanje z materiali |
| --- | --- |

1.1.3

| 1.1.4 | Ravnanje s procesnimi ostanki, kot so stranski proizvodi in odpadki |
| --- | --- |

1.1.4

| 1.1.5 | Razpršene emisije prahu iz skladiščenja in prevoza surovin in (pol)izdelkov ter ravnanja z njimi |
| --- | --- |

1.1.5

| 1.1.6 | Ravnanje z vodo in odpadno vodo |
| --- | --- |

1.1.6

| 1.1.7 | Spremljanje |
| --- | --- |

1.1.7

| 1.1.8 | Razgradnja |
| --- | --- |

1.1.8

| 1.1.9 | Hrup |
| --- | --- |

1.1.9

| 1.2 | Zaključki o BAT za naprave za sintranje |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Zaključki o BAT za naprave za peletiranje |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Zaključki o BAT za koksarne |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Zaključki o BAT za plavže |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Zaključki o BAT za proizvodnjo jekla v kisikovih konverterjih in litje |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Zaključki o BAT za proizvodnjo jekla v elektroobločnih pečeh in litje |
| --- | --- |

1.7

PODROČJE UPORABE

Ti zaključki o BAT (Best Available Technologies – Najboljše razpoložljive tehnologije) se nanašajo na naslednje dejavnosti, opredeljene v Prilogi I k Direktivi 2010/75/EU:

—   dejavnost 1.3: proizvodnja koksa;

—   dejavnost 2.1: praženje in sintranje kovinskih rud (vključno s sulfidnimi rudami);

—   dejavnost 2.2: proizvodnja surovega železa ali jekla (primarno ali sekundarno taljenje), vključno z neprekinjenim litjem, z zmogljivostjo nad 2,5 tone na uro.

Zaključki o BAT zajemajo zlasti naslednje postopke:

| — | nakladanje in razkladanje surovin v razsutem stanju ter ravnanje z njimi; |
| --- | --- |

—

nakladanje in razkladanje surovin v razsutem stanju ter ravnanje z njimi;

| — | mešanje surovin; |
| --- | --- |

—

mešanje surovin;

| — | sintranje in peletiranje železove rude; |
| --- | --- |

—

sintranje in peletiranje železove rude;

| — | proizvodnjo koksa iz koksnega premoga; |
| --- | --- |

—

proizvodnjo koksa iz koksnega premoga;

| — | proizvodnjo vroče litine v plavžu, vključno s predelavo žlindre; |
| --- | --- |

—

proizvodnjo vroče litine v plavžu, vključno s predelavo žlindre;

| — | proizvodnjo in rafiniranje jekla s procesom v kisikovem konverterju, vključno s predhodnim livarskim razžvepljevanjem, zaključno livarsko metalurgijo in predelavo žlindre; |
| --- | --- |

—

proizvodnjo in rafiniranje jekla s procesom v kisikovem konverterju, vključno s predhodnim livarskim razžvepljevanjem, zaključno livarsko metalurgijo in predelavo žlindre;

| — | proizvodnjo jekla z elektroobločnimi pečmi, vključno z zaključno livarsko metalurgijo in predelavo žlindre; |
| --- | --- |

—

proizvodnjo jekla z elektroobločnimi pečmi, vključno z zaključno livarsko metalurgijo in predelavo žlindre;

| — | neprekinjeno litje (tanki slabi/tanki trakovi in neposredno litje pločevine (približna oblika)). |
| --- | --- |

—

neprekinjeno litje (tanki slabi/tanki trakovi in neposredno litje pločevine (približna oblika)).

Ti zaključki o BAT ne zadevajo naslednjih dejavnosti:

| — | proizvodnje apna v pečeh, ki je obravnavana v referenčnem dokumentu BAT o industrijah za proizvodnjo cementa, apna in magnezijevega oksida (CLM); |
| --- | --- |

—

proizvodnje apna v pečeh, ki je obravnavana v referenčnem dokumentu BAT o industrijah za proizvodnjo cementa, apna in magnezijevega oksida (CLM);

| — | obdelave prašnih delcev za pridobivanje barvnih kovin (npr. prah iz elektroobločnih peči) in proizvodnje železovih zlitin iz referenčnega dokumenta BAT o industriji barvnih kovin (NFM); |
| --- | --- |

—

obdelave prašnih delcev za pridobivanje barvnih kovin (npr. prah iz elektroobločnih peči) in proizvodnje železovih zlitin iz referenčnega dokumenta BAT o industriji barvnih kovin (NFM);

| — | naprav za pridobivanje žveplove kisline v koksarnah, ki so obravnavane v dokumentu o proizvodnji anorganskih kemikalij v velikih količinah – Amoniak, kisline in gnojila (referenčni dokument BAT o LVIC-AAF). |
| --- | --- |

—

naprav za pridobivanje žveplove kisline v koksarnah, ki so obravnavane v dokumentu o proizvodnji anorganskih kemikalij v velikih količinah – Amoniak, kisline in gnojila (referenčni dokument BAT o LVIC-AAF).

Drugi referenčni dokumenti, ki so pomembni za dejavnosti, obravnavane v teh zaključkih o BAT, so:

| Referenčni dokumenti | Dejavnost |
| --- | --- |
| Referenčni dokument BAT o velikih kurilnih napravah (LCP) | Kurilne naprave z nazivno toplotno močjo 50 MW ali več |
| Referenčni dokument BAT o obdelavi železa in jekla (FMP) | Zaključni postopki, kot so valjanje, dekapiranje, nanašanje prevlek itd. |
| Neprekinjeno litje do tankih slabov/tankih trakov in neposredno litje pločevine (približna oblika) |
| Referenčni dokument BAT o emisijah iz skladiščenja (EFS) | Skladiščenje in ravnanje |
| Referenčni dokument BAT o industrijskih hladilnih sistemih (ICS) | Hladilni sistemi |
| Splošna načela spremljanja (MON) | Spremljanje emisij in porabe |
| Referenčni dokument BAT o energetski učinkovitosti | Splošna energetska učinkovitost |
| Gospodarski učinki in učinki na različne prvine okolja (ECM) | Gospodarski učinki tehnologij in učinki tehnologij na različne prvine okolja |

Referenčni dokumenti

Dejavnost

Referenčni dokument BAT o velikih kurilnih napravah (LCP)

Kurilne naprave z nazivno toplotno močjo 50 MW ali več

Referenčni dokument BAT o obdelavi železa in jekla (FMP)

Zaključni postopki, kot so valjanje, dekapiranje, nanašanje prevlek itd.

Neprekinjeno litje do tankih slabov/tankih trakov in neposredno litje pločevine (približna oblika)

Referenčni dokument BAT o emisijah iz skladiščenja (EFS)

Skladiščenje in ravnanje

Referenčni dokument BAT o industrijskih hladilnih sistemih (ICS)

Hladilni sistemi

Splošna načela spremljanja (MON)

Spremljanje emisij in porabe

Referenčni dokument BAT o energetski učinkovitosti

Splošna energetska učinkovitost

Gospodarski učinki in učinki na različne prvine okolja (ECM)

Gospodarski učinki tehnologij in učinki tehnologij na različne prvine okolja

Tehnologije, navedene in opisane v teh zaključkih o BAT, niso zavezujoče ali izčrpne. Lahko se uporabijo tudi druge tehnike, ki zagotavljajo najmanj enakovredno raven okoljske zaščite.

SPLOŠNE UGOTOVITVE

Ravni okoljske učinkovitosti, povezane z najboljšo razpoložljivo tehnologijo, so izražene v razponih in ne kot posamezne vrednosti. Razpon lahko kaže na razlike v določeni vrsti obrata (npr. razlike v razredu/čistosti in kakovosti končnega proizvoda, razlike glede zasnove, gradnje, velikosti in zmogljivosti obrata), zaradi česar nastanejo razlike pri okoljski učinkovitosti, doseženi pri uporabi najboljše razpoložljive tehnologije.

IZRAŽANJE RAVNI EMISIJ, POVEZANIH Z NAJBOLJŠIMI RAZPOLOŽLJIVIMI TEHNOLOGIJAMI

V teh zaključkih o BAT so ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami za emisije v zrak, izražene kot:

| — | masa izpuščenih snovi na prostornino odpadnega plina pod standardnimi pogoji (273,15 K, 101,3 kPa) po odbitku prostornine vodne pare, izražena v enotah g/Nm3, mg/Nm3, μg/Nm3 ali ng/Nm3; |
| --- | --- |

—

masa izpuščenih snovi na prostornino odpadnega plina pod standardnimi pogoji (273,15 K, 101,3 kPa) po odbitku prostornine vodne pare, izražena v enotah g/Nm3, mg/Nm3, μg/Nm3 ali ng/Nm3;

| — | masa izpuščenih snovi na enoto mase proizvedenih ali predelanih izdelkov (faktorji porabe ali emisij), izražena v enotah kg/t, g/t, mg/t ali μg/t; |
| --- | --- |

—

masa izpuščenih snovi na enoto mase proizvedenih ali predelanih izdelkov (faktorji porabe ali emisij), izražena v enotah kg/t, g/t, mg/t ali μg/t;

ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, za emisije v vodo, pa so izražene kot:

| — | masa izpuščenih snovi na prostornino odpadne vode, izražena v enotah g/l, mg/l ali μg/l. |
| --- | --- |

—

masa izpuščenih snovi na prostornino odpadne vode, izražena v enotah g/l, mg/l ali μg/l.

OPREDELITEV POJMOV

V teh zaključkih o BAT:

—   „nova naprava“ pomeni: napravo, nameščeno na kraju obrata po objavi teh zaključkov o BAT, ali popolno nadomestitev naprave na obstoječih temeljih obrata po objavi teh zaključkov o BAT;

—   „obstoječa naprava“ pomeni: napravo, ki ni nova;

—   „NOX“ pomeni: vsoto dušikovega oksida (NO) in dušikovega dioksida (NO2), izraženo kot NO2;

—   „SOX“ pomeni: vsoto žveplovega dioksida (SO2) in žveplovega trioksida (SO3), izraženo kot SO2;

—   „HCl“ pomeni: vse plinaste kloride, izražene kot HCl;

—   „HF“ pomeni: vse plinaste fluoride, izražene kot HF.

1.1   Splošni zaključki o BAT

Običajno se uporabljajo zaključki o BAT iz tega oddelka, razen če je navedeno drugače.

Najboljša razpoložljiva tehnologija za posamezen postopek v oddelkih 1.2 do 1.7 velja poleg splošne najboljše razpoložljive tehnologije, navedene v tem razdelku.

1.1.1   Sistemi ravnanja z okoljem

1.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena izvajanju in upoštevanju sistema ravnanja z okoljem, kar vključuje vse naslednje značilnosti:

| I. | zaveze vodstva, vključno z višjim vodstvom; |
| --- | --- |

I.

zaveze vodstva, vključno z višjim vodstvom;

| II. | opredelitev okoljske politike, ki vključuje stalne izboljšave obrata, ki jih zagotavlja vodstvo; |
| --- | --- |

II.

opredelitev okoljske politike, ki vključuje stalne izboljšave obrata, ki jih zagotavlja vodstvo;

| III. | načrtovanje in priprava nujnih postopkov in ciljev v povezavi s finančnim načrtovanjem in naložbami; |
| --- | --- |

III.

načrtovanje in priprava nujnih postopkov in ciljev v povezavi s finančnim načrtovanjem in naložbami;

| IV. | izvajanje postopkov, pri katerih je posebna pozornost namenjena:






  i. | strukturi in odgovornosti, |
| --- | --- | --- |

IV.

izvajanje postopkov, pri katerih je posebna pozornost namenjena:

i.

strukturi in odgovornosti,

| ii. | usposabljanju, ozaveščanju in usposobljenosti, |
| --- | --- |

ii.

usposabljanju, ozaveščanju in usposobljenosti,

| iii. | komunikaciji, |
| --- | --- |

iii.

komunikaciji,

| iv. | vključevanju zaposlenih, |
| --- | --- |

iv.

vključevanju zaposlenih,

| v. | dokumentaciji, |
| --- | --- |

v.

dokumentaciji,

| vi. | učinkovitemu upravljanju procesa, |
| --- | --- |

vi.

učinkovitemu upravljanju procesa,

| vii. | programom vzdrževanja, |
| --- | --- |

vii.

programom vzdrževanja,

| viii. | pripravljenosti in ukrepanju v nujnih primerih, |
| --- | --- |

viii.

pripravljenosti in ukrepanju v nujnih primerih,

| ix. | zagotavljanju skladnosti z okoljsko zakonodajo; |
| --- | --- |

ix.

zagotavljanju skladnosti z okoljsko zakonodajo;

| V. | preverjanje učinkovitosti in sprejemanje popravnih ukrepov, pri čemer je posebna pozornost namenjena:






  i. | spremljanju in merjenju (glej tudi referenčni dokument o splošnih načelih spremljanja), |
| --- | --- | --- |

V.

preverjanje učinkovitosti in sprejemanje popravnih ukrepov, pri čemer je posebna pozornost namenjena:

i.

spremljanju in merjenju (glej tudi referenčni dokument o splošnih načelih spremljanja),

| ii. | popravnim in preventivnim ukrepom, |
| --- | --- |

ii.

popravnim in preventivnim ukrepom,

| iii. | vodenju evidenc, |
| --- | --- |

iii.

vodenju evidenc,

| iv. | neodvisni (kadar je to izvedljivo) notranji in zunanji reviziji, da se določi, ali je sistem ravnanja z okoljem skladen z načrtovano ureditvijo ter ali se ustrezno izvaja in vzdržuje; |
| --- | --- |

iv.

neodvisni (kadar je to izvedljivo) notranji in zunanji reviziji, da se določi, ali je sistem ravnanja z okoljem skladen z načrtovano ureditvijo ter ali se ustrezno izvaja in vzdržuje;

| VI. | pregled sistema ravnanja z okoljem ter njegove stalne ustreznosti, primernosti in učinkovitosti, ki ga izvaja višje vodstvo; |
| --- | --- |

VI.

pregled sistema ravnanja z okoljem ter njegove stalne ustreznosti, primernosti in učinkovitosti, ki ga izvaja višje vodstvo;

| VII. | spremljanje razvoja čistejših tehnologij; |
| --- | --- |

VII.

spremljanje razvoja čistejših tehnologij;

| VIII. | upoštevanje okoljskih vplivov morebitne razgradnje obrata v fazi načrtovanja nove naprave in v njegovi celotni obratovalni dobi; |
| --- | --- |

VIII.

upoštevanje okoljskih vplivov morebitne razgradnje obrata v fazi načrtovanja nove naprave in v njegovi celotni obratovalni dobi;

| IX. | redna uporaba sektorskih primerjalnih analiz. |
| --- | --- |

IX.

redna uporaba sektorskih primerjalnih analiz.

Ustreznost

Področje uporabe (npr. raven podrobnosti) in vrsta sistema ravnanja z okoljem (npr. standardizirani in nestandardizirani sistem) bosta običajno povezana z vrsto, obsegom in zapletenostjo obrata ter vrsto njegovih morebitnih vplivov na okolje.

1.1.2   Gospodarjenje z energijo

2.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju porabe toplotne energije s kombinacijo naslednjih tehnologij:

| I. | izboljšani in optimizirani sistemi za doseganje nemotene in stabilne predelave ter delovanja v skladu z določenimi točkami parametrov postopka z naslednjimi metodami:






  i. | optimizacija upravljanja procesa, vključno s samodejnimi računalniško podprtimi nadzornimi sistemi; |
| --- | --- | --- |

I.

izboljšani in optimizirani sistemi za doseganje nemotene in stabilne predelave ter delovanja v skladu z določenimi točkami parametrov postopka z naslednjimi metodami:

i.

optimizacija upravljanja procesa, vključno s samodejnimi računalniško podprtimi nadzornimi sistemi;

| ii. | sodobni, gravimetrijski sistemi za dovajanje trdnega goriva; |
| --- | --- |

ii.

sodobni, gravimetrijski sistemi za dovajanje trdnega goriva;

| iii. | predgrevanje v čim večjem obsegu ob upoštevanju obstoječe konfiguracije procesa; |
| --- | --- |

iii.

predgrevanje v čim večjem obsegu ob upoštevanju obstoječe konfiguracije procesa;

| II. | izkoriščanje odvečne toplote iz postopkov, zlasti z območij hlajenja; |
| --- | --- |

II.

izkoriščanje odvečne toplote iz postopkov, zlasti z območij hlajenja;

| III. | optimizirano gospodarjenje s paro in toploto; |
| --- | --- |

III.

optimizirano gospodarjenje s paro in toploto;

| IV. | čim večja v proces vključena ponovna uporaba zaznavne toplote. |
| --- | --- |

IV.

čim večja v proces vključena ponovna uporaba zaznavne toplote.

V zvezi z gospodarjenjem z energijo glej referenčni dokument BAT o energetski učinkovitosti (ENE).

Opis najboljše razpoložljive tehnologije I.i

Naslednji elementi so pomembni za integrirane jeklarne, da se izboljša splošna energetska učinkovitost:

| — | optimizacija porabe energije, |
| --- | --- |

—

optimizacija porabe energije,

| — | spletno spremljanje najpomembnejših pretokov energije in procesov zgorevanja na kraju samem, vključno s spremljanjem celotnega sežiga plinov, da se preprečijo izgube energije, s čimer se omogoči takojšnje vzdrževanje in doseganje nemotenega proizvodnega procesa, |
| --- | --- |

—

spletno spremljanje najpomembnejših pretokov energije in procesov zgorevanja na kraju samem, vključno s spremljanjem celotnega sežiga plinov, da se preprečijo izgube energije, s čimer se omogoči takojšnje vzdrževanje in doseganje nemotenega proizvodnega procesa,

| — | poročanje o orodjih za preverjanje povprečne porabe energije pri posameznem procesu in analiza teh orodij, |
| --- | --- |

—

poročanje o orodjih za preverjanje povprečne porabe energije pri posameznem procesu in analiza teh orodij,

| — | določanje specifičnih ravni porabe energije za ustrezne procese in njihova dolgoročna primerjava, |
| --- | --- |

—

določanje specifičnih ravni porabe energije za ustrezne procese in njihova dolgoročna primerjava,

| — | izvajanje energetskih pregledov, kot je opredeljeno v referenčnem dokumentu BAT o energetski učinkovitosti, npr. za določitev stroškovno učinkovitih možnosti za varčevanje z energijo. |
| --- | --- |

—

izvajanje energetskih pregledov, kot je opredeljeno v referenčnem dokumentu BAT o energetski učinkovitosti, npr. za določitev stroškovno učinkovitih možnosti za varčevanje z energijo.

Opis najboljših razpoložljivih tehnologij II do IV

V proces vključene tehnologije, ki se uporabljajo za izboljšanje energetske učinkovitosti pri proizvodnji jekla z boljšim izkoriščanjem toplote, vključujejo:

| — | sočasno proizvodnjo toplote in električne energije z izkoriščanjem odpadne toplote s toplotnimi izmenjevalniki in distribucijo v druge dele jeklarne ali v omrežje za daljinsko ogrevanje; |
| --- | --- |

—

sočasno proizvodnjo toplote in električne energije z izkoriščanjem odpadne toplote s toplotnimi izmenjevalniki in distribucijo v druge dele jeklarne ali v omrežje za daljinsko ogrevanje;

| — | namestitev parnih kotlov ali drugih primernih sistemov v velike peči za ponovno segrevanje (peči lahko pokrijejo del potreb po pari); |
| --- | --- |

—

namestitev parnih kotlov ali drugih primernih sistemov v velike peči za ponovno segrevanje (peči lahko pokrijejo del potreb po pari);

| — | predgrevanje zraka za sežig v pečeh in drugih sistemih za sežig, da se prihrani gorivo, pri čemer se upoštevajo škodljivi vplivi, tj. povečanje količine dušikovih oksidov v odpadnih plinih; |
| --- | --- |

—

predgrevanje zraka za sežig v pečeh in drugih sistemih za sežig, da se prihrani gorivo, pri čemer se upoštevajo škodljivi vplivi, tj. povečanje količine dušikovih oksidov v odpadnih plinih;

| — | izolacijo cevi za paro in cevi za toplo vodo; |
| --- | --- |

—

izolacijo cevi za paro in cevi za toplo vodo;

| — | izkoriščanje toplote iz izdelkov, npr. sintra; |
| --- | --- |

—

izkoriščanje toplote iz izdelkov, npr. sintra;

| — | uporabo toplotnih črpalk in solarnih plošč, kadar je treba jeklo ohladiti; |
| --- | --- |

—

uporabo toplotnih črpalk in solarnih plošč, kadar je treba jeklo ohladiti;

| — | uporabo kotlov za dimne pline v pečeh z visokimi temperaturami; |
| --- | --- |

—

uporabo kotlov za dimne pline v pečeh z visokimi temperaturami;

| — | izhlapevanje kisika in kompresorsko hlajenje za izmenjavo energije z uporabo standardnih toplotnih izmenjevalnikov; |
| --- | --- |

—

izhlapevanje kisika in kompresorsko hlajenje za izmenjavo energije z uporabo standardnih toplotnih izmenjevalnikov;

| — | uporabo najboljših rekuperacijskih turbin za pretvarjanje kinetične energije plina, proizvedene v plavžu, v električno energijo. |
| --- | --- |

—

uporabo najboljših rekuperacijskih turbin za pretvarjanje kinetične energije plina, proizvedene v plavžu, v električno energijo.

Ustreznost najboljših razpoložljivih tehnologij II do IV

Sočasna proizvodnja toplote in električne energije se uporablja pri vseh železarnah in jeklarnah v bližini mestnih območij z ustrezno rabo toplote. Specifična poraba energije je odvisna od obsega procesa, kakovosti izdelka in vrste obrata (obseg vakuumske obdelave v kisikovem konverterju, temperatura kaljenja, debelina izdelkov itd.).

3.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju porabe primarne porabe energije z optimizacijo pretokov energije in optimizirano uporabo odvedenih procesnih plinov, kot so koksarniški plin, plavžni plin in plin iz kisikovega konverterja.

Opis

V proces vključene tehnologije, ki se uporabljajo za izboljšanje energetske učinkovitosti v integrirani jeklarni, tako da se optimizira uporaba procesnega plina, vključujejo:

| — | uporabo plinohramov za vse pline, ki so stranski proizvodi, ali drugih ustreznih sistemov za naprave za kratkoročno shranjevanje in vzdrževanje tlaka; |
| --- | --- |

—

uporabo plinohramov za vse pline, ki so stranski proizvodi, ali drugih ustreznih sistemov za naprave za kratkoročno shranjevanje in vzdrževanje tlaka;

| — | povečanje tlaka v plinskem omrežju, če so pri sežiganju prisotne izgube energije, da se uporabi več procesnih plinov, posledica česar je večji izkoristek; |
| --- | --- |

—

povečanje tlaka v plinskem omrežju, če so pri sežiganju prisotne izgube energije, da se uporabi več procesnih plinov, posledica česar je večji izkoristek;

| — | obogatitev plinov s procesnimi plini in različne kalorične vrednosti za različne potrošnike; |
| --- | --- |

—

obogatitev plinov s procesnimi plini in različne kalorične vrednosti za različne potrošnike;

| — | segrevanje peči s procesnim plinom; |
| --- | --- |

—

segrevanje peči s procesnim plinom;

| — | uporabo računalniško nadzorovanega sistema za nadzor kalorične vrednosti; |
| --- | --- |

—

uporabo računalniško nadzorovanega sistema za nadzor kalorične vrednosti;

| — | beleženje in uporabo temperatur koksa in dimnih plinov; |
| --- | --- |

—

beleženje in uporabo temperatur koksa in dimnih plinov;

| — | ustrezen obseg zmogljivosti obratov za pridobivanje energije za procesne pline, zlasti ob upoštevanju spremenljivosti procesnih plinov. |
| --- | --- |

—

ustrezen obseg zmogljivosti obratov za pridobivanje energije za procesne pline, zlasti ob upoštevanju spremenljivosti procesnih plinov.

Ustreznost

Specifična poraba energije je odvisna od obsega procesa, kakovosti izdelka in vrste obrata (npr. obseg vakuumske obdelave v kisikovih konverterjih, temperatura kaljenja, debelina izdelkov itd.).

4.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena uporabi razžvepljenega presežnega koksarniškega plina, iz katerega je bil odstranjen prah, plavžnega plina, iz katerega je bil odstranjen prah, in plina iz kisikovega konverterja (skupaj ali ločeno) v kotlih ali obratih za sočasno proizvodnjo toplote in električne energije za proizvajanje pare, električne energije in/ali toplote z uporabo presežne odpadne toplote za notranja in zunanja omrežja za ogrevanje, če tako zahteva tretja oseba.

Ustreznost

Za nadzor sodelovanja tretje osebe in dogovora z njo ni nujno pristojen upravljavec, zato morda to področje ni zajeto v področje uporabe dovoljenja.

5.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju porabe električne energije z eno od naslednjih tehnologij ali njune kombinacije:

| I. | sistemi gospodarjenja z energijo, |
| --- | --- |

I.

sistemi gospodarjenja z energijo,

| II. | oprema za mletje, črpanje, prezračevanje in prenos ter druga električna oprema z visoko energetsko učinkovitostjo. |
| --- | --- |

II.

oprema za mletje, črpanje, prezračevanje in prenos ter druga električna oprema z visoko energetsko učinkovitostjo.

Ustreznost

Frekvenčno reguliranih črpalk ni mogoče uporabljati, če je zanesljivost črpalk bistvena za zagotavljanje varnosti procesa.

1.1.3   Ravnanje z materiali

6.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena optimiziranju upravljanja in nadzora notranjih pretokov materialov, da se preprečita onesnaževanje in poslabšanje stanja, zagotovi ustrezna kakovost vhodnega materiala, omogočita ponovna uporaba in recikliranje ter izboljšata učinkovitost procesa in optimizacija izkoristka kovine.

Opis

Ustrezno skladiščenje vhodnih materialov in ostankov iz proizvodnje ter ustrezno ravnanje z njimi lahko pripomoreta k zmanjšanju emisij prahu v zraku iz skladišč in transportnih trakov, vključno s pretovornimi mesti, in k preprečevanju onesnaženja prsti, podzemne vode in odtekajoče vode (glej tudi najboljšo razpoložljivo tehnologijo 11).

Uporaba primernega upravljanja integriranih jeklarn in ostankov, vključno z odpadki, iz drugih obratov in oddelkov omogoča najboljšo možno notranjo in/ali zunanjo uporabo surovin (glej tudi najboljše razpoložljive tehnologije 8, 9 in 10).

Upravljanje materialov vključuje nadzorovano odstranjevanje majhnih delov skupne količine ostankov iz integriranih jeklarn, ki jih ni mogoče gospodarno uporabiti.

7.   Da se dosežejo nizke ravni emisij pri ustreznih onesnaževalih, je najboljša razpoložljiva tehnologija namenjena izbiri ustreznih lastnosti odpadkov in drugih surovin. Kar zadeva odpadke, je najboljša razpoložljiva tehnologija namenjena izvajanju ustreznega pregleda za odkrivanje vidnih onesnaževalcev, ki lahko vsebujejo težke kovine, zlasti živo srebro, ali lahko povzročijo nastanek polikloriranih dibenzodioksinov/furanov (PCDD/F) in polikloriranih bifenilov (PCB).

Za izboljšanje uporabe odpadkov se lahko uporabi ena od naslednjih tehnologij ali njihova kombinacija:

| — | podroben opis meril sprejemljivosti, prilagojenih profilu proizvodnje na naročilnicah za odpadke; |
| --- | --- |

—

podroben opis meril sprejemljivosti, prilagojenih profilu proizvodnje na naročilnicah za odpadke;

| — | dobro poznavanje sestave odpadkov, ki se doseže z natančnim spremljanjem izvora odpadkov; v izjemnih primerih se lahko preskus taljenja uporabi pri opredelitvi lastnosti sestave odpadkov; |
| --- | --- |

—

dobro poznavanje sestave odpadkov, ki se doseže z natančnim spremljanjem izvora odpadkov; v izjemnih primerih se lahko preskus taljenja uporabi pri opredelitvi lastnosti sestave odpadkov;

| — | ustrezne naprave za sprejem odpadkov in preverjanje dostav; |
| --- | --- |

—

ustrezne naprave za sprejem odpadkov in preverjanje dostav;

| — | postopki za izločitev odpadkov, ki niso primerni za uporabo v zadevnem obratu; |
| --- | --- |

—

postopki za izločitev odpadkov, ki niso primerni za uporabo v zadevnem obratu;

| — | skladiščenje odpadkov ob upoštevanju različnih meril (npr. velikost, zlitine, stopnja čistosti); skladiščenje odpadkov, pri katerih bi lahko prišlo do izpusta onesnaževalcev v zemljo na neprepustnih površinah s sistemom za odvodnjavanje in zbiranje vode; postavitev strehe, s katero se lahko zmanjša potreba po uporabi takšnega sistema; |
| --- | --- |

—

skladiščenje odpadkov ob upoštevanju različnih meril (npr. velikost, zlitine, stopnja čistosti); skladiščenje odpadkov, pri katerih bi lahko prišlo do izpusta onesnaževalcev v zemljo na neprepustnih površinah s sistemom za odvodnjavanje in zbiranje vode; postavitev strehe, s katero se lahko zmanjša potreba po uporabi takšnega sistema;

| — | združevanje odpadkov za različne mešanice, pri čemer se upošteva poznavanje sestave, da se uporabijo najprimernejši odpadki za razred jekla, ki se proizvaja (to je v nekaterih primerih bistveno, da se prepreči prisotnost neželenih elementov ali da se izkoristijo elementi zlitine, ki so prisotni v odpadkih in potrebni za razred jekla, ki se proizvaja); |
| --- | --- |

—

združevanje odpadkov za različne mešanice, pri čemer se upošteva poznavanje sestave, da se uporabijo najprimernejši odpadki za razred jekla, ki se proizvaja (to je v nekaterih primerih bistveno, da se prepreči prisotnost neželenih elementov ali da se izkoristijo elementi zlitine, ki so prisotni v odpadkih in potrebni za razred jekla, ki se proizvaja);

| — | takojšnje vračanje vseh notranje proizvedenih odpadkov na odpade za recikliranje; |
| --- | --- |

—

takojšnje vračanje vseh notranje proizvedenih odpadkov na odpade za recikliranje;

| — | načrt delovanja in upravljanja; |
| --- | --- |

—

načrt delovanja in upravljanja;

| — | razvrščanje odpadkov, da se zmanjša tveganje za vključitev nevarnih onesnaževalcev ali onesnaževalcev, ki vsebujejo barvne kovine, zlasti polikloriranih bifenilov (PCB) in olja ali maščobe. Ta postopek običajno izvede dobavitelj odpadkov, upravljavec pa iz varnostnih razlogov pregleda vse odpadke v zapečatenih zabojnikih. Tako je istočasno mogoče preveriti (če je to izvedljivo) prisotnost onesnaževalcev. Morda je treba izvesti oceno majhnih količin plastike (npr. sestavnih delov, prevlečenih s plastiko); |
| --- | --- |

—

razvrščanje odpadkov, da se zmanjša tveganje za vključitev nevarnih onesnaževalcev ali onesnaževalcev, ki vsebujejo barvne kovine, zlasti polikloriranih bifenilov (PCB) in olja ali maščobe. Ta postopek običajno izvede dobavitelj odpadkov, upravljavec pa iz varnostnih razlogov pregleda vse odpadke v zapečatenih zabojnikih. Tako je istočasno mogoče preveriti (če je to izvedljivo) prisotnost onesnaževalcev. Morda je treba izvesti oceno majhnih količin plastike (npr. sestavnih delov, prevlečenih s plastiko);

| — | nadzor radioaktivnosti v skladu z okvirom priporočil strokovne skupine Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UNECE); |
| --- | --- |

—

nadzor radioaktivnosti v skladu z okvirom priporočil strokovne skupine Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UNECE);

| — | izvajanje obveznega odstranjevanja sestavnih delov, ki vsebujejo živo srebro, iz izrabljenih vozil ter odpadne električne in elektronske opreme (OEEO) z napravami za predelavo odpadkov se lahko izboljša na naslednja načina:






  — | ozahtevanje odsotnosti živega srebra v kupoprodajnih pogodbah za odpadke; |
| --- | --- | --- |

—

izvajanje obveznega odstranjevanja sestavnih delov, ki vsebujejo živo srebro, iz izrabljenih vozil ter odpadne električne in elektronske opreme (OEEO) z napravami za predelavo odpadkov se lahko izboljša na naslednja načina:

—

ozahtevanje odsotnosti živega srebra v kupoprodajnih pogodbah za odpadke;

| — | ozavrnitev odpadkov, ki vsebujejo vidne elektronske komponente in sestave. |
| --- | --- |

—

ozavrnitev odpadkov, ki vsebujejo vidne elektronske komponente in sestave.

Ustreznost

Za nadzor izbire in razvrščanja odpadkov ni nujno v celoti pristojen upravljavec.

1.1.4   Ravnanje s procesnimi ostanki, kot so stranski proizvodi in odpadki

8.   Najboljša razpoložljiva tehnologija za trdne ostanke je namenjena uporabi integriranih in operativnih tehnologij za zmanjšanje odpadkov z notranjo uporabo ali z uporabo specializiranih procesov recikliranja (notranje ali zunanje).

Opis

Tehnologije recikliranja ostankov, ki vsebujejo veliko železa, vključujejo specializirane tehnologije recikliranja, kot je jaškovna peč OxyCup®, proces DK, procese za zmanjšanje taljenja ali peletiranje/briketiranje s hladno vezavo in tehnologije za ostanke iz proizvodnje iz oddelkov 9.2 do 9.7.

Ustreznost

Ker lahko navedene procese izvaja tretja oseba, za nadzor samega recikliranja ni nujno pristojen upravljavec železarne in jeklarne, zato morda to področje ni zajeto v področje uporabe zadevnega dovoljenja.

9.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena povečanju zunanje uporabe ali recikliranja na področju trdnih ostankov, ki jih ni mogoče uporabljati ali reciklirati v skladu z najboljšo razpoložljivo tehnologijo 8, kadar je to mogoče in v skladu z uredbami o odpadkih. Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena nadzorovanemu ravnanju z ostanki, ki se jim ni mogoče izogniti ali jih reciklirati.

10.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena uporabi najboljših operativnih praks in praks vzdrževanja za zbiranje, skladiščenje in prevoz vseh trdnih ostankov ter ravnanje z njimi ter za pokritje pretovornih mest, da se preprečijo emisije v zrak in vodo.

1.1.5   Razpršene emisije prahu iz skladiščenja in prevoza surovin in (pol)izdelkov ter ravnanja z njimi

11.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena preprečevanju ali zmanjšanju razpršenih emisij prahu iz skladiščenja in prevoza materialov ter ravnanja z njimi z eno od spodaj navedenih tehnologij ali njihovo kombinacijo.

Če se uporabijo te tehnologije za zmanjševanje emisij, je najboljša razpoložljiva tehnologija namenjena optimiziranju učinkovitosti zajetja in naknadnega čiščenja z ustreznimi tehnologijami, na primer s tehnologijami, navedenimi spodaj. Pri tem ima prednost zbiranje emisij prahu najbližje viru.

| I. | Splošne tehnologije vključujejo:






  — | vzpostavitev s tem povezanega akcijskega načrta o razpršenih emisijah prahu v okviru sistema ravnanja z okoljem v jeklarni; |
| --- | --- | --- |

I.

Splošne tehnologije vključujejo:

—

vzpostavitev s tem povezanega akcijskega načrta o razpršenih emisijah prahu v okviru sistema ravnanja z okoljem v jeklarni;

| — | upoštevanje začasnega prenehanja izvajanja nekaterih dejavnosti, ki so opredeljene kot vir PM10, ki povzroči visok zunanji odčitek; za to je potrebno zadostno število nadzornih naprav za PM10 z ustrezno možnostjo spremljanja smeri in moči vetra, da se lahko trigonometrično izmerijo in določijo glavni viri drobnega prahu. |
| --- | --- |

—

upoštevanje začasnega prenehanja izvajanja nekaterih dejavnosti, ki so opredeljene kot vir PM10, ki povzroči visok zunanji odčitek; za to je potrebno zadostno število nadzornih naprav za PM10 z ustrezno možnostjo spremljanja smeri in moči vetra, da se lahko trigonometrično izmerijo in določijo glavni viri drobnega prahu.

| II. | Tehnologije za preprečevanje izpusta prahu med ravnanjem s surovinami v razsutem stanju in njihovim prevozom vključujejo:






  — | postavitev daljših kupov materiala v smeri prevladujočega vetra; |
| --- | --- | --- |

II.

Tehnologije za preprečevanje izpusta prahu med ravnanjem s surovinami v razsutem stanju in njihovim prevozom vključujejo:

—

postavitev daljših kupov materiala v smeri prevladujočega vetra;

| — | nameščanje zaščitnih ograj proti vetru ali uporabo naravnih elementov za zagotavljanje zavetja; |
| --- | --- |

—

nameščanje zaščitnih ograj proti vetru ali uporabo naravnih elementov za zagotavljanje zavetja;

| — | nadziranje vsebnosti vlage v dostavljenem materialu; |
| --- | --- |

—

nadziranje vsebnosti vlage v dostavljenem materialu;

| — | namenjanje posebne pozornosti postopkom, da se prepreči nepotrebno premikanje materialov in njihova daljša nezaščitenost; |
| --- | --- |

—

namenjanje posebne pozornosti postopkom, da se prepreči nepotrebno premikanje materialov in njihova daljša nezaščitenost;

| — | ustrezno zadrževanje materiala na transportnih trakovih, v napravah za razkladanje itd.; |
| --- | --- |

—

ustrezno zadrževanje materiala na transportnih trakovih, v napravah za razkladanje itd.;

| — | uporabo pršenja vode za odstranjevanje prahu z dodatki, kot je lateks, kadar je to primerno; |
| --- | --- |

—

uporabo pršenja vode za odstranjevanje prahu z dodatki, kot je lateks, kadar je to primerno;

| — | stroge standarde za vzdrževanje opreme; |
| --- | --- |

—

stroge standarde za vzdrževanje opreme;

| — | visoke standarde za različna opravila, zlasti za čiščenje in škropljenje cest; |
| --- | --- |

—

visoke standarde za različna opravila, zlasti za čiščenje in škropljenje cest;

| — | uporabo premične ali nepremične opreme za sesanje; |
| --- | --- |

—

uporabo premične ali nepremične opreme za sesanje;

| — | odstranjevanje ali odvajanje prahu ter uporabo čistilne naprave z vrečastim filtrom za zmanjšanje vpliva virov, ki povzročajo večje količine prahu; |
| --- | --- |

—

odstranjevanje ali odvajanje prahu ter uporabo čistilne naprave z vrečastim filtrom za zmanjšanje vpliva virov, ki povzročajo večje količine prahu;

| — | uporabo vozil za pometanje cest z manj emisijami za izvajanje rednega čiščenja cest s trdo površino. |
| --- | --- |

—

uporabo vozil za pometanje cest z manj emisijami za izvajanje rednega čiščenja cest s trdo površino.

| III. | Tehnologije za dejavnosti dostave, skladiščenja in predelave materialov vključujejo:






  — | uporabo popolnoma zaprtih naprav za razkladanje v zgradbi, opremljeni s sistemi za prezračevanje s filtri za prašne materiale, ali naprave za razkladanje, opremljene z zaščito pred prahom, in omrežja za razkladanje s sistemom za odvajanje prahu in čistilnim sistemom za prah; |
| --- | --- | --- |

III.

Tehnologije za dejavnosti dostave, skladiščenja in predelave materialov vključujejo:

—

uporabo popolnoma zaprtih naprav za razkladanje v zgradbi, opremljeni s sistemi za prezračevanje s filtri za prašne materiale, ali naprave za razkladanje, opremljene z zaščito pred prahom, in omrežja za razkladanje s sistemom za odvajanje prahu in čistilnim sistemom za prah;

| — | omejevanje višine pada na največ 0,5 m, če je to mogoče; |
| --- | --- |

—

omejevanje višine pada na največ 0,5 m, če je to mogoče;

| — | uporabo pršenja vode (pri tem je zaželena uporaba reciklirane vode) za odstranjevanje prahu; |
| --- | --- |

—

uporabo pršenja vode (pri tem je zaželena uporaba reciklirane vode) za odstranjevanje prahu;

| — | nameščanje skladiščnih posod s filtri za nadzor prahu, kadar je to potrebno; |
| --- | --- |

—

nameščanje skladiščnih posod s filtri za nadzor prahu, kadar je to potrebno;

| — | uporabo popolnoma zaprtih naprav za predelavo iz skladiščnih posod; |
| --- | --- |

—

uporabo popolnoma zaprtih naprav za predelavo iz skladiščnih posod;

| — | po potrebi skladiščenje odpadkov v pokritih prostorih s trdo površino, da se zmanjša tveganje za onesnaženje tal (uporaba dostave v zadnjem trenutku, da je treba zagotoviti čim manj prostora, s čimer se zmanjša tudi količina emisij); |
| --- | --- |

—

po potrebi skladiščenje odpadkov v pokritih prostorih s trdo površino, da se zmanjša tveganje za onesnaženje tal (uporaba dostave v zadnjem trenutku, da je treba zagotoviti čim manj prostora, s čimer se zmanjša tudi količina emisij);

| — | zmanjšanje motenj v zvezi z zalogami; |
| --- | --- |

—

zmanjšanje motenj v zvezi z zalogami;

| — | omejitev višine in nadzorovanje splošne oblike zalog; |
| --- | --- |

—

omejitev višine in nadzorovanje splošne oblike zalog;

| — | skladiščenje zalog v zgradbi ali plovilu namesto na prostem, če je obseg skladiščenja temu primeren; |
| --- | --- |

—

skladiščenje zalog v zgradbi ali plovilu namesto na prostem, če je obseg skladiščenja temu primeren;

| — | postavljanje zaščitnih ograj proti vetru z naravnimi elementi, nasipi zemlje ali sajenjem visoke trave in zimzelenih dreves na odprtih površinah za zajemanje in absorpcijo prahu brez dolgoročne škode; |
| --- | --- |

—

postavljanje zaščitnih ograj proti vetru z naravnimi elementi, nasipi zemlje ali sajenjem visoke trave in zimzelenih dreves na odprtih površinah za zajemanje in absorpcijo prahu brez dolgoročne škode;

| — | vodno setev v zvezi z odlagališči odpadkov in rudniškimi jalovišči; |
| --- | --- |

—

vodno setev v zvezi z odlagališči odpadkov in rudniškimi jalovišči;

| — | izvajanje ukrepov za okolju prijazna območja, tako da se neuporabljene površine prekrijejo z zemljo ter se posadijo trava, grmovje in druge rastline, ki prekrijejo tla; |
| --- | --- |

—

izvajanje ukrepov za okolju prijazna območja, tako da se neuporabljene površine prekrijejo z zemljo ter se posadijo trava, grmovje in druge rastline, ki prekrijejo tla;

| — | vlaženje površine s trajnimi snovmi, ki vežejo prah; |
| --- | --- |

—

vlaženje površine s trajnimi snovmi, ki vežejo prah;

| — | prekrivanje površine s ponjavami ali nanašanje premazov (npr. iz lateksa) na zaloge; |
| --- | --- |

—

prekrivanje površine s ponjavami ali nanašanje premazov (npr. iz lateksa) na zaloge;

| — | uporabo podpornih zidov pri skladiščenju, da se zmanjša izpostavljena površina; |
| --- | --- |

—

uporabo podpornih zidov pri skladiščenju, da se zmanjša izpostavljena površina;

| — | po potrebi bi lahko ukrepi vključevali uporabo neprepustnih površin iz betona in sistema odvajanja. |
| --- | --- |

—

po potrebi bi lahko ukrepi vključevali uporabo neprepustnih površin iz betona in sistema odvajanja.

| IV. | Če se gorivo in surovine dostavijo po morju in so lahko izpusti prahu pomembni, nekatere tehnologije vključujejo:






  — | možnost, da upravljavci uporabljajo samorazkladalna plovila ali zaprte naprave za neprekinjeno razkladanje. V nasprotnem primeru je treba čim bolj zmanjšati količino prahu, ki ga povzročajo naprave za razkladanje ladij z grabilniki, tako da se zagotovi ustrezna vsebnost vlage dostavljenega materiala, da se čim bolj zmanjša višina pada in da se zagotovi pršenje vode ali meglica, ki nastane zaradi drobnega pršenja vode, na prednjem delu naprave za razkladanje ladij; |
| --- | --- | --- |

IV.

Če se gorivo in surovine dostavijo po morju in so lahko izpusti prahu pomembni, nekatere tehnologije vključujejo:

—

možnost, da upravljavci uporabljajo samorazkladalna plovila ali zaprte naprave za neprekinjeno razkladanje. V nasprotnem primeru je treba čim bolj zmanjšati količino prahu, ki ga povzročajo naprave za razkladanje ladij z grabilniki, tako da se zagotovi ustrezna vsebnost vlage dostavljenega materiala, da se čim bolj zmanjša višina pada in da se zagotovi pršenje vode ali meglica, ki nastane zaradi drobnega pršenja vode, na prednjem delu naprave za razkladanje ladij;

| — | preprečevanje uporabe morske vode pri pršenju kovin ali talin, ker lahko to povzroči oviranje elektrostatičnih filtrov naprav za sintranje z natrijevim kloridom. Dodaten vnos klora v surovine lahko povzroči povečanje emisij (npr. polikloriranih dibenzodioksinov/furanov (PCDD/F)) in ovira recirkulacijo prahu iz filtra; |
| --- | --- |

—

preprečevanje uporabe morske vode pri pršenju kovin ali talin, ker lahko to povzroči oviranje elektrostatičnih filtrov naprav za sintranje z natrijevim kloridom. Dodaten vnos klora v surovine lahko povzroči povečanje emisij (npr. polikloriranih dibenzodioksinov/furanov (PCDD/F)) in ovira recirkulacijo prahu iz filtra;

| — | skladiščenje ogljika v prahu, apnenca in kalcijevega karbida v zapečatenih silosih in njihov pnevmatski transport ali skladiščenje in prenašanje v zapečatenih vrečah. |
| --- | --- |

—

skladiščenje ogljika v prahu, apnenca in kalcijevega karbida v zapečatenih silosih in njihov pnevmatski transport ali skladiščenje in prenašanje v zapečatenih vrečah.

| V. | Tehnologije razkladanja vlakov ali tovornjakov vključujejo:






  — | uporabo namenske in običajno zasnovane zaprte opreme za razkladanje, če je to potrebno zaradi nastajanja emisij prahu. |
| --- | --- | --- |

V.

Tehnologije razkladanja vlakov ali tovornjakov vključujejo:

—

uporabo namenske in običajno zasnovane zaprte opreme za razkladanje, če je to potrebno zaradi nastajanja emisij prahu.

| VI. | Pri materialih, ki so zelo občutljivi na prepih in lahko povzročijo močno prašenje, nekatere tehnologije vključujejo:






  — | uporabo pretovornih mest, vibracijskih sit, drobilcev, naprav za razkladanje ipd., ki so lahko v celoti zaprti in so povezani z napravo z vrečastim filtrom; |
| --- | --- | --- |

VI.

Pri materialih, ki so zelo občutljivi na prepih in lahko povzročijo močno prašenje, nekatere tehnologije vključujejo:

—

uporabo pretovornih mest, vibracijskih sit, drobilcev, naprav za razkladanje ipd., ki so lahko v celoti zaprti in so povezani z napravo z vrečastim filtrom;

| — | uporabo centralnih in lokalnih sistemov za sesanje namesto izpiranja za odstranitev razsipanega materiala, ker so učinki omejeni na eno sredstvo in je reciklaža razsipanega materiala enostavnejša. |
| --- | --- |

—

uporabo centralnih in lokalnih sistemov za sesanje namesto izpiranja za odstranitev razsipanega materiala, ker so učinki omejeni na eno sredstvo in je reciklaža razsipanega materiala enostavnejša.

| VII. | Tehnologije ravnanja z žlindro in njene predelave vključujejo:






  — | zagotavljanje, da ostanejo zaloge granulirane žlindre vlažne za ravnanje z žlindro in njeno predelavo, ker lahko osušena plavžna žlindra in jeklena žlindra povzročata prašenje; |
| --- | --- | --- |

VII.

Tehnologije ravnanja z žlindro in njene predelave vključujejo:

—

zagotavljanje, da ostanejo zaloge granulirane žlindre vlažne za ravnanje z žlindro in njeno predelavo, ker lahko osušena plavžna žlindra in jeklena žlindra povzročata prašenje;

| — | uporabo zaprte opreme za drobljenje žlindre z učinkovitim izločanjem in vrečastimi filtri za zmanjšanje emisij prahu. |
| --- | --- |

—

uporabo zaprte opreme za drobljenje žlindre z učinkovitim izločanjem in vrečastimi filtri za zmanjšanje emisij prahu.

| VIII. | Tehnologije za ravnanje z odpadki vključujejo:






  — | zagotavljanje skladiščenja odpadkov v pokritem prostoru in/ali na betonskih tleh, da se zmanjša dvigovanje prahu, ki ga povzroča premikanje vozil. |
| --- | --- | --- |

VIII.

Tehnologije za ravnanje z odpadki vključujejo:

—

zagotavljanje skladiščenja odpadkov v pokritem prostoru in/ali na betonskih tleh, da se zmanjša dvigovanje prahu, ki ga povzroča premikanje vozil.

| IX. | Tehnologije, ki jih je treba upoštevati med prevozom materiala, vključujejo:






  — | zmanjšanje števila dostopnih točk z javnih cest; |
| --- | --- | --- |

IX.

Tehnologije, ki jih je treba upoštevati med prevozom materiala, vključujejo:

—

zmanjšanje števila dostopnih točk z javnih cest;

| — | uporabo opreme za čiščenje koles, da se prepreči prenašanje blata in prahu na javne ceste; |
| --- | --- |

—

uporabo opreme za čiščenje koles, da se prepreči prenašanje blata in prahu na javne ceste;

| — | uporabo trdnih površin do prometnih cest (beton ali asfalt), da se zmanjša nastajanje oblakov prahu med prevozom materialov in čiščenjem cest; |
| --- | --- |

—

uporabo trdnih površin do prometnih cest (beton ali asfalt), da se zmanjša nastajanje oblakov prahu med prevozom materialov in čiščenjem cest;

| — | omejitev prevoza vozil na posebej določenih poteh z ograjami, jarki ali nasipi iz reciklirane žlindre; |
| --- | --- |

—

omejitev prevoza vozil na posebej določenih poteh z ograjami, jarki ali nasipi iz reciklirane žlindre;

| — | vlaženje prašnih cest s pršenjem vode, npr. pri postopkih ravnanja z žlindro; |
| --- | --- |

—

vlaženje prašnih cest s pršenjem vode, npr. pri postopkih ravnanja z žlindro;

| — | zagotavljanje, da transportna vozila niso prekomerno natovorjena, da se prepreči razsipanje; |
| --- | --- |

—

zagotavljanje, da transportna vozila niso prekomerno natovorjena, da se prepreči razsipanje;

| — | zagotavljanje, da imajo transportna vozila ponjavo, da je material, ki se prevaža, pokrit; |
| --- | --- |

—

zagotavljanje, da imajo transportna vozila ponjavo, da je material, ki se prevaža, pokrit;

| — | zmanjšanje števila prevozov; |
| --- | --- |

—

zmanjšanje števila prevozov;

| — | uporabo zaprtih ali ograjenih transportnih trakov; |
| --- | --- |

—

uporabo zaprtih ali ograjenih transportnih trakov;

| — | uporabo cevnih transportnih trakov, kjer je to mogoče, da se zmanjšajo izgube materiala zaradi sprememb smeri v obratu, ki jih običajno povzroča pretovarjanje materialov z enega traku na drugega; |
| --- | --- |

—

uporabo cevnih transportnih trakov, kjer je to mogoče, da se zmanjšajo izgube materiala zaradi sprememb smeri v obratu, ki jih običajno povzroča pretovarjanje materialov z enega traku na drugega;

| — | tehnologije dobre prakse za prenašanje staljenih kovin in ravnanje z livarskim loncem; |
| --- | --- |

—

tehnologije dobre prakse za prenašanje staljenih kovin in ravnanje z livarskim loncem;

| — | odstranjevanje prahu s pretovornih mest transportnih trakov. |
| --- | --- |

—

odstranjevanje prahu s pretovornih mest transportnih trakov.

1.1.6   Ravnanje z vodo in odpadno vodo

12.   Najboljša razpoložljiva tehnologija za ravnanje z odpadno vodo je namenjena preprečevanju, zbiranju in ločevanju vrst odpadne vode, povečanju obsega notranjega recikliranja in uporabi ustreznega ravnanja za vsak končni tok. To vključuje tehnologije, pri katerih se na primer uporabljajo lovilci olj, filtracija ali sedimentacija. V tem okviru se lahko naslednje tehnologije uporabljajo, kadar so izpolnjeni naslednji predpogoji:

| — | preprečevanje uporabe pitne vode za proizvodne linije; |
| --- | --- |

—

preprečevanje uporabe pitne vode za proizvodne linije;

| — | povečanje števila in/ali zmogljivosti sistemov kroženja vode pri gradnji novih naprav ali posodobitvi/prenovi obstoječih naprav; |
| --- | --- |

—

povečanje števila in/ali zmogljivosti sistemov kroženja vode pri gradnji novih naprav ali posodobitvi/prenovi obstoječih naprav;

| — | centraliziranje distribucije dohodne sladke vode; |
| --- | --- |

—

centraliziranje distribucije dohodne sladke vode;

| — | uporaba padajoče vode, dokler posamezni parametri ne dosežejo svojih zakonsko ali tehnično določenih omejitev; |
| --- | --- |

—

uporaba padajoče vode, dokler posamezni parametri ne dosežejo svojih zakonsko ali tehnično določenih omejitev;

| — | uporaba vode v drugih napravah, če je vpliv prisoten samo pri posameznih parametrih vode in je nadaljnja uporaba mogoča; |
| --- | --- |

—

uporaba vode v drugih napravah, če je vpliv prisoten samo pri posameznih parametrih vode in je nadaljnja uporaba mogoča;

| — | zagotavljanje, da je prečiščena odpadna voda ločena od neprečiščene; ta ukrep omogoča uporabo odpadne vode na različne načine in s sprejemljivimi stroški; |
| --- | --- |

—

zagotavljanje, da je prečiščena odpadna voda ločena od neprečiščene; ta ukrep omogoča uporabo odpadne vode na različne načine in s sprejemljivimi stroški;

| — | uporaba deževnice, kadar je to mogoče. |
| --- | --- |

—

uporaba deževnice, kadar je to mogoče.

Ustreznost

Ravnanje z vodo v integrirani jeklarni bo omejeno, zlasti z razpoložljivostjo in kakovostjo sladke vode ter lokalnimi zakonskimi zahtevami. V obstoječih napravah lahko trenutna konfiguracija vodnih tokov omejuje ustreznost.

1.1.7   Spremljanje

13.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena izmeri ali oceni vseh ustreznih parametrov, ki so potrebni za upravljanje procesov iz kontrolnih sob z uporabo sodobnih in računalniško podprtih sistemov, da se postopki stalno prilagajajo in optimizirajo prek spleta, da se zagotovi stabilna in nemotena predelava, s čimer se povečujeta energetska učinkovitost in izkoristek ter izboljšujejo prakse vzdrževanja.

14.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena merjenju odvodnih emisij onesnaževalcev iz glavnih virov emisij iz vseh procesov, ki so vključeni v oddelke 1.2 do 1.7, vedno, kadar so ravni emisij, povezane z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, navedene in vključene v proces plinskih elektrarn v železarnah in jeklarnah.

Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena uporabi neprekinjenih meritev vsaj za:

| — | primarne emisije prahu, dušikovih oksidov (NOX) in žveplovega dioksida (SO2) iz sintrnih trakov; |
| --- | --- |

—

primarne emisije prahu, dušikovih oksidov (NOX) in žveplovega dioksida (SO2) iz sintrnih trakov;

| — | emisije dušikovih oksidov (NOX) in žveplovega dioksida (SO2) iz induracijskih trakov naprav za peletiranje; |
| --- | --- |

—

emisije dušikovih oksidov (NOX) in žveplovega dioksida (SO2) iz induracijskih trakov naprav za peletiranje;

| — | emisije prahu iz livarn s plavžem; |
| --- | --- |

—

emisije prahu iz livarn s plavžem;

| — | sekundarne emisije prahu iz kisikovih konverterjev; |
| --- | --- |

—

sekundarne emisije prahu iz kisikovih konverterjev;

| — | emisije dušikovih oksidov (NOX) iz elektrarn; |
| --- | --- |

—

emisije dušikovih oksidov (NOX) iz elektrarn;

| — | emisije prahu iz elektroobločnih peči. |
| --- | --- |

—

emisije prahu iz elektroobločnih peči.

Pri drugih emisijah je najboljša razpoložljiva tehnologija namenjena upoštevanju uporabe neprekinjenega spremljanja emisij glede na masni pretok in značilnosti emisij.

15.   Pri ustreznih virih emisij, ki niso vključeni v najboljši razpoložljivi tehnologiji 14, je najboljša razpoložljiva tehnologija namenjena rednemu in sekvenčnemu merjenju emisij onesnaževalcev iz vseh procesov, navedenih v oddelkih 1.2 do 1.7, procesov plinskih elektrarn v okviru železarn in jeklarn ter tudi vseh ustreznih sestavin/onesnaževalcev procesnega plina. To vključuje sekvenčno spremljanje procesnih plinov, odvodnih emisij, polikloriranih dibenzodioksinov/furanov (PCDD/F) in spremljanje izpusta odpadne vode, izključuje pa razpršene emisije (glej najboljšo razpoložljivo tehnologijo 16).

Opis (ustrezen za najboljši razpoložljivi tehnologiji 14 in 15)

S spremljanjem procesnih plinov se zagotavljajo informacije o sestavi procesnih plinov in posrednih emisijah iz sežiga procesnih plinov, kot so emisije prahu, težkih kovin in SOx.

Odvodne emisije se lahko merijo z rednimi ali občasnimi meritvami pri ustreznih razporejenih virih emisij v dovolj dolgem obdobju, da so pridobljene vrednosti emisij reprezentativne.

Za spremljanje izpusta odpadne vode obstajajo zelo različni standardizirani postopki za vzorčenje ter analiziranje vode in odpadne vode, vključno z:

| — | naključnim vzorcem, ki se nanaša na posamezen vzorec toka odpadne vode; |
| --- | --- |

—

naključnim vzorcem, ki se nanaša na posamezen vzorec toka odpadne vode;

| — | sestavljenim vzorcem, ki se nanaša na vzorec, ki se neprekinjeno jemlje v danem obdobju, ali na vzorec, ki ga sestavlja več vzorcev, ki se jemljejo neprekinjeno ali sekvenčno v danem obdobju in mešajo; |
| --- | --- |

—

sestavljenim vzorcem, ki se nanaša na vzorec, ki se neprekinjeno jemlje v danem obdobju, ali na vzorec, ki ga sestavlja več vzorcev, ki se jemljejo neprekinjeno ali sekvenčno v danem obdobju in mešajo;

| — | kvalificiranim naključnim vzorcem, ki se nanaša na vzorec, sestavljen iz najmanj petih naključnih vzorcev, ki se jemljejo v največ dvournem obdobju v intervalih, ki niso krajši od dveh minut, in mešajo. |
| --- | --- |

—

kvalificiranim naključnim vzorcem, ki se nanaša na vzorec, sestavljen iz najmanj petih naključnih vzorcev, ki se jemljejo v največ dvournem obdobju v intervalih, ki niso krajši od dveh minut, in mešajo.

Spremljanje je treba izvajati v skladu z ustreznimi standardi EN ali ISO. Če standardi EN ali ISO niso na voljo, je treba uporabiti nacionalne ali druge mednarodne standarde, s katerimi se z znanstvenega vidika zagotovijo enako kakovostni podatki.

16.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena določanju zaporedja velikosti razpršenih emisij iz ustreznih virov s spodaj navedenimi metodami. Kadar koli je to mogoče, se namesto posrednih metod ali ocen, ki temeljijo na izračunih s faktorji emisij, uporabijo metode neposrednega merjenja.

| — | Metode neposrednega merjenja, kadar se emisije merijo pri samem viru. V tem primeru se lahko izmerijo ali določijo koncentracije in masni tokovi. |
| --- | --- |

—

Metode neposrednega merjenja, kadar se emisije merijo pri samem viru. V tem primeru se lahko izmerijo ali določijo koncentracije in masni tokovi.

| — | Metode posrednega merjenja, kadar se emisije določijo na določeni razdalji od vira; neposredno merjenje koncentracij in masnih tokov ni mogoče. |
| --- | --- |

—

Metode posrednega merjenja, kadar se emisije določijo na določeni razdalji od vira; neposredno merjenje koncentracij in masnih tokov ni mogoče.

| — | Izračun s faktorji emisij. |
| --- | --- |

—

Izračun s faktorji emisij.

Opis

Neposredno in kvazineposredno merjenje

Primeri neposrednega merjenja so merjenja v vetrovnikih z napami ali drugimi metodami, kot je merjenje kvaziemisij na strehi industrijskega obrata. V tem primeru se izmerita hitrost vetra in površina prezračevalnika na strešni obrobi ter izračuna pretok. Presek ravnine merjenja prezračevalnika na strešni obrobi je razdeljen na enake dele površine (mrežno merjenje).

Posredno merjenje

Primeri posrednega merjenja vključujejo uporabo sledilnih plinov, metode reverznega disperznega modeliranja (RDM) in metodo masne bilance, pri čemer se uporablja metoda za zaznavanje in določanje svetlobe (LIDAR).

Izračun emisij s faktorji emisij

Smernice, pri katerih se uporabljajo faktorji emisij za oceno razpršenih emisij prahu iz skladiščenja razsutih materialov in ravnanja z njimi ter za odstranjevanje prahu s cest zaradi prometnih tokov, so vključene v:

| — | VDI 3790, del 3, |
| --- | --- |

—

VDI 3790, del 3,

| — | US EPA AP 42. |
| --- | --- |

—

US EPA AP 42.

1.1.8   Razgradnja

17.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena preprečevanju onesnaževanja pri razgradnji z uporabo potrebnih tehnologij, kot je navedeno v nadaljevanju.

Upoštevanje zasnove za razgradnjo izrabljenih naprav:

| I. | upoštevanje okoljskega vpliva morebitne razgradnje obrata v fazi načrtovanja nove naprave, ker je vnaprej načrtovana razgradnja enostavnejša, čistejša in cenejša; |
| --- | --- |

I.

upoštevanje okoljskega vpliva morebitne razgradnje obrata v fazi načrtovanja nove naprave, ker je vnaprej načrtovana razgradnja enostavnejša, čistejša in cenejša;

| II. | razgradnja vključuje okoljska tveganja za onesnaženje zemlje (in podzemne vode) in povzroča nastanek velikih količin trdnih odpadkov; preventivne tehnologije se uporabljajo za posamezen postopek, pri čemer pa se na splošno upošteva naslednje:






  i. | izogibanje podzemnim strukturam; |
| --- | --- | --- |

II.

razgradnja vključuje okoljska tveganja za onesnaženje zemlje (in podzemne vode) in povzroča nastanek velikih količin trdnih odpadkov; preventivne tehnologije se uporabljajo za posamezen postopek, pri čemer pa se na splošno upošteva naslednje:

i.

izogibanje podzemnim strukturam;

| ii. | vključevanje značilnosti, ki olajšajo razgradnjo; |
| --- | --- |

ii.

vključevanje značilnosti, ki olajšajo razgradnjo;

| iii. | izbiranje površinskih oblog, ki jih je preprosto dekontaminirati; |
| --- | --- |

iii.

izbiranje površinskih oblog, ki jih je preprosto dekontaminirati;

| iv. | uporaba konfiguracije opreme, s katero se zmanjša količina ujetih kemikalij in olajša prodiranje ali čiščenje; |
| --- | --- |

iv.

uporaba konfiguracije opreme, s katero se zmanjša količina ujetih kemikalij in olajša prodiranje ali čiščenje;

| v. | načrtovanje prilagodljivih, zaprtih enot, ki omogočajo postopno zapiranje; |
| --- | --- |

v.

načrtovanje prilagodljivih, zaprtih enot, ki omogočajo postopno zapiranje;

| vi. | uporaba biološko razgradljivih materialov, primernih za recikliranje, kadar je to mogoče. |
| --- | --- |

vi.

uporaba biološko razgradljivih materialov, primernih za recikliranje, kadar je to mogoče.

1.1.9   Hrup

18.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju hrupa iz ustreznih virov v procesih proizvodnje železa in jekla, tako da se glede na lokalne razmere uporabi vsaj ena od tehnologij, navedenih v nadaljevanju:

| — | izvajanje strategije za zmanjšanje hrupa; |
| --- | --- |

—

izvajanje strategije za zmanjšanje hrupa;

| — | zaprtje hrupnih dejavnosti/enot; |
| --- | --- |

—

zaprtje hrupnih dejavnosti/enot;

| — | vibracijska izolacija dejavnosti/enot; |
| --- | --- |

—

vibracijska izolacija dejavnosti/enot;

| — | notranje in zunanje obloge iz materiala, ki blaži udarce; |
| --- | --- |

—

notranje in zunanje obloge iz materiala, ki blaži udarce;

| — | zvočno izolirane zgradbe, da se zagotovi zaščita pred hrupnimi dejavnostmi, pri katerih se uporablja oprema za predelavo materialov; |
| --- | --- |

—

zvočno izolirane zgradbe, da se zagotovi zaščita pred hrupnimi dejavnostmi, pri katerih se uporablja oprema za predelavo materialov;

| — | postavitev sten za zaščito pred hrupom, npr. gradnja stavb ali postavitev naravnih ovir, kot so drevesa in grmovje, med zavarovano površino in hrupno dejavnostjo; |
| --- | --- |

—

postavitev sten za zaščito pred hrupom, npr. gradnja stavb ali postavitev naravnih ovir, kot so drevesa in grmovje, med zavarovano površino in hrupno dejavnostjo;

| — | izhodni dušilci zvoka na izpušnih ceveh; |
| --- | --- |

—

izhodni dušilci zvoka na izpušnih ceveh;

| — | izolacija vodov in končnih puhal, ki so nameščeni v zvočno izoliranih zgradbah; |
| --- | --- |

—

izolacija vodov in končnih puhal, ki so nameščeni v zvočno izoliranih zgradbah;

| — | zapiranje vrat in oken pokritih površin. |
| --- | --- |

—

zapiranje vrat in oken pokritih površin.

1.2   Zaključki o BAT za naprave za sintranje

Zaključki o BAT iz tega oddelka se lahko uporabljajo za vse naprave za sintranje, razen če je navedeno drugače.

Emisije v zrak

19.   Najboljša razpoložljiva tehnologija za mešanje je namenjena preprečevanju ali zmanjšanju razpršenih emisij prahu z aglomeriranjem drobnih snovi s prilagajanjem vsebnosti vlage (glej tudi najboljšo razpoložljivo tehnologijo 11).

20.   Najboljša razpoložljiva tehnologija za primarne emisije iz naprav za sintranje je namenjena zmanjšanju emisij prahu iz odpadnega plina iz sintrnega traku z vrečastim filtrom.

Najboljša razpoložljiva tehnologija za primarne emisije iz obstoječih naprav je namenjena zmanjšanju emisij prahu iz odpadnega plina iz sintrnega traku s sodobnimi elektrostatičnimi filtri, kadar vrečasti filtri niso ustrezni.

Najboljši razpoložljivi tehnologiji ustrezajoča raven emisij za prah je < 1–15 mg/Nm3 za vrečasti filter in < 20–40 mg/Nm3 za sodobni elektrostatični filter (ki mora biti zasnovan za doseganje teh vrednosti in delovati na tak način), pri čemer sta obe vrednosti določeni kot povprečna dnevna vrednost.

Vrečasti filter

Opis

Vrečasti filtri, ki se uporabljajo v napravah za sintranje, se običajno uporabljajo za obstoječim elektrostatičnim filtrom ali ciklonom, lahko pa se uporabljajo tudi kot samostojna naprava.

Ustreznost

Za obstoječe naprave so lahko pomembne zahteve, kot je prostor za namestitev za elektrostatičnim filtrom. Posebno pozornost je treba nameniti starosti in delovanju obstoječega elektrostatičnega filtra.

Sodobni elektrostatični filter

Opis

Za sodobne elektrostatične filtre je značilna ena od naslednjih značilnosti ali njihova kombinacija:

| — | dobro upravljanje procesa; |
| --- | --- |

—

dobro upravljanje procesa;

| — | dodatna električna polja; |
| --- | --- |

—

dodatna električna polja;

| — | prilagojena moč električnega polja; |
| --- | --- |

—

prilagojena moč električnega polja;

| — | prilagojena vsebnost vlage; |
| --- | --- |

—

prilagojena vsebnost vlage;

| — | priprava z dodatki; |
| --- | --- |

—

priprava z dodatki;

| — | višje ali spremenljive impulzne napetosti; |
| --- | --- |

—

višje ali spremenljive impulzne napetosti;

| — | hitra odzivna napetost; |
| --- | --- |

—

hitra odzivna napetost;

| — | visoko energijsko pulzno prekrivanje; |
| --- | --- |

—

visoko energijsko pulzno prekrivanje;

| — | premične elektrode; |
| --- | --- |

—

premične elektrode;

| — | povečevanje razdalje med elektrodami ali drugih značilnosti, s čimer se izboljša učinkovitost zmanjševanja emisij. |
| --- | --- |

—

povečevanje razdalje med elektrodami ali drugih značilnosti, s čimer se izboljša učinkovitost zmanjševanja emisij.

21.   Najboljša razpoložljiva tehnologija za primarne emisije iz sintrnega traku je namenjena preprečevanju ali zmanjšanju emisij živega srebra z izbiro surovin z nizko vsebnostjo živega srebra (glej najboljšo razpoložljivo tehnologijo 7) ali obdelavi odpadnih plinov v kombinaciji z vpihovanjem aktivnega oglja ali aktivnega lignitnega koksa.

Najboljši razpoložljivi tehnologiji ustrezajoča raven emisij za živo srebro je < 0,03–0,05 mg/Nm3 kot povprečje v obdobju vzorčenja (občasne meritve, naključno vzorčenje vsaj pol ure).

22.   Najboljša razpoložljiva tehnologija za primarne emisije iz sintrnega traku je namenjena zmanjšanju emisij žveplovega oksida (SOX) z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| I. | zmanjšanje vnosa žvepla z uporabo koksovega zdroba z nizko vsebnostjo žvepla; |
| --- | --- |

I.

zmanjšanje vnosa žvepla z uporabo koksovega zdroba z nizko vsebnostjo žvepla;

| II. | zmanjšanje vnosa žvepla s čim manjšo porabo koksovega zdroba; |
| --- | --- |

II.

zmanjšanje vnosa žvepla s čim manjšo porabo koksovega zdroba;

| III. | zmanjšanje vnosa žvepla z uporabo železove rude z nizko vsebnostjo žvepla; |
| --- | --- |

III.

zmanjšanje vnosa žvepla z uporabo železove rude z nizko vsebnostjo žvepla;

| IV. | vpihovanje ustreznih adsorpcijskih snovi v odvod odpadnih plinov sintrnega traku pred odstranjevanjem prahu z uporabo vrečastega filtra (glej najboljšo razpoložljivo tehnologijo 20); |
| --- | --- |

IV.

vpihovanje ustreznih adsorpcijskih snovi v odvod odpadnih plinov sintrnega traku pred odstranjevanjem prahu z uporabo vrečastega filtra (glej najboljšo razpoložljivo tehnologijo 20);

| V. | mokro razžvepljevanje ali proces regeneracije z aktivnim ogljem (pri čemer je posebna pozornost namenjena predpogojem za uporabo). |
| --- | --- |

V.

mokro razžvepljevanje ali proces regeneracije z aktivnim ogljem (pri čemer je posebna pozornost namenjena predpogojem za uporabo).

Najboljši razpoložljivi tehnologiji ustrezajoča raven emisij za žveplove okside (SOX), za katere se uporabljajo najboljše razpoložljive tehnologije I–IV, je < 350–500 mg/Nm3, izražena kot žveplov dioksid (SO2) in določena kot povprečna dnevna vrednost, pri čemer nižja vrednost ustreza najboljši razpoložljivi tehnologiji IV.

Najboljši razpoložljivi tehnologiji ustrezajoča raven emisij za žveplove okside (SOX), za katere se uporablja najboljša razpoložljiva tehnologija V, je < 100 mg/Nm3, izražena kot žveplov dioksid (SO2) in določena kot povprečna dnevna vrednost.

Opis procesa regeneracije z aktivnim ogljem, navedenega v okviru najboljše razpoložljive tehnologije V

Tehnologije suhega razžvepljevanja temeljijo na adsorpciji SO2 z aktivnim ogljem. Ko se aktivno oglje, ki vsebuje SO2, regenerira, je to proces, ki se imenuje regeneracija z aktivnim ogljem. V tem primeru se lahko uporabi visokokakovostno in drago aktivno oglje, pri čemer je stranski proizvod žveplova kislina (H2SO4). Substrat se regenerira z vodo ali toplotno. V nekaterih primerih se za „fino uravnavanje“ za obstoječo enoto za razžvepljevanje uporablja aktivno oglje na osnovi lignita. V tem primeru se aktivno oglje, ki vsebuje SO2, običajno sežge pod nadzorovanimi pogoji.

Sistem regeneracije z aktivnim ogljem se lahko razvije kot enostopenjski ali dvostopenjski proces.

Pri enostopenjskem procesu so odpadni plini speljani skozi substrat aktivnega oglja, pri čemer aktivno oglje adsorbira onesnaževala. Poleg tega se odstrani NOX, ko se amoniak (NH3) vpihuje v tok plina pred substratom katalizatorja.

Pri dvostopenjskem procesu so odpadni plini speljani skozi dva substrata aktivnega oglja. Amoniak se lahko vpihuje pred substratom, da se zmanjšajo emisije NOX.

Ustreznost tehnologij, navedenih v okviru najboljše razpoložljive tehnologije V

Mokro razžvepljevanje Zahteve v zvezi s prostorom so lahko pomembne in lahko omejijo ustreznost. Upoštevati je treba visoke naložbene in obratovalne stroške, pomembne učinke na različne prvine okolja, kot sta nastajanje in odlaganje gnojevke, ter dodatne ukrepe za čiščenje odpadnih voda. Ta tehnologija se v času priprave dokumenta v Evropi ne uporablja, vendar bi lahko bila primerna, kadar standardi kakovosti okolja verjetno ne bi bili izpolnjeni z uporabo drugih tehnologij.

Regeneracija z aktivnim ogljem: Proces zmanjševanja emisij prahu je treba izvesti pred procesom regeneracije z aktivnim ogljem, da se zmanjša vstopna koncentracija prahu. Postavitev naprave in prostorske zahteve so na splošno pomembni dejavniki pri obravnavanju te tehnologije, zlasti za lokacijo z več kot enim sintrnim trakom.

Upoštevati je treba visoke naložbene in obratovalne stroške, zlasti kadar se lahko uporablja visokokakovostno in drago aktivno oglje ter je treba uporabiti napravo za pridobivanje žveplove kisline. Ta tehnologija se v času priprave dokumenta v Evropi ne uporablja, vendar bi bila lahko primerna za nove naprave, ki hkrati obdelujejo SOX, NOX, prah in PCDD/F, in če standardi kakovosti okolja verjetno ne bi bili izpolnjeni z uporabo drugih tehnologij.

23.   Najboljša razpoložljiva tehnologija za primarne emisije iz sintrnega traku je namenjena zmanjšanju skupnih emisij dušikovih oksidov (NOX) z eno od naslednjih tehnologij ali njuno kombinacijo:

| I. | v proces vključeni ukrepi, ki lahko vključujejo:






  i. | recirkulacijo odpadnih plinov, |
| --- | --- | --- |

I.

v proces vključeni ukrepi, ki lahko vključujejo:

i.

recirkulacijo odpadnih plinov,

| ii. | druge primarne ukrepe, kot je uporaba antracita ali uporaba gorilnika za netenje z nizko vsebnostjo NOX; |
| --- | --- |

ii.

druge primarne ukrepe, kot je uporaba antracita ali uporaba gorilnika za netenje z nizko vsebnostjo NOX;

| II. | tehnologije za zmanjševanje končnih emisij, ki lahko vključujejo:






  i. | proces regeneracije z aktivnim ogljem, |
| --- | --- | --- |

II.

tehnologije za zmanjševanje končnih emisij, ki lahko vključujejo:

i.

proces regeneracije z aktivnim ogljem,

| ii. | selektivno katalitsko redukcijo. |
| --- | --- |

ii.

selektivno katalitsko redukcijo.

Najboljši razpoložljivi tehnologiji ustrezajoča raven emisij za dušikove okside (NOX), za katere se uporabljajo v proces vključeni ukrepi, je < 500 mg/Nm3, izražena kot dušikov dioksid (NO2) in določena kot povprečna dnevna vrednost.

Najboljši razpoložljivi tehnologiji ustrezajoča raven emisij za dušikove okside (NOX), za katere se uporabljata regeneracija z aktivnim ogljem in selektivna katalitska redukcija, je < 250 mg/Nm3 v primeru prve oziroma < 120 mg/Nm3 v primeru druge, izražena kot dušikov dioksid (NO2), povezana s 15-odstotno vsebnostjo kisika in določena kot povprečna dnevna vrednost.

Opis recirkulacije odpadnih plinov v okviru najboljše razpoložljive tehnologije I.i

Pri delnem recikliranju odpadnih plinov se nekateri deli odpadnih plinov pri procesu sintranja vrnejo v proces sintranja. Delno recikliranje odpadnih plinov s celotnega traku je bilo razvito zlasti zato, da bi se zmanjšal pretok odpadnih plinov in s tem masne emisije velikih onesnaževal. Poleg tega se lahko tako zmanjša poraba energije. Pri uporabi recirkulacije odpadnih plinov si je treba posebej prizadevati za zagotovitev preprečevanja negativnega vpliva na kakovost in produktivnost sintra. Posebno pozornost je treba nameniti ogljikovemu monoksidu (CO) v recirkuliranih odpadnih plinih, da se prepreči zastrupitev zaposlenih z ogljikovim monoksidom. Razviti so bili različni procesi, kot sta:

| — | delno recikliranje odpadnih plinov s celotnega traku; |
| --- | --- |

—

delno recikliranje odpadnih plinov s celotnega traku;

| — | recikliranje odpadnih plinov s konca sintrnega traku v kombinaciji z izmenjavo toplote:






  — | recikliranje odpadnih plinov z dela konca sintrnega traku in uporaba odpadnih plinov iz hladilnika sintra, |
| --- | --- | --- |

—

recikliranje odpadnih plinov s konca sintrnega traku v kombinaciji z izmenjavo toplote:

—

recikliranje odpadnih plinov z dela konca sintrnega traku in uporaba odpadnih plinov iz hladilnika sintra,

| — | delno recikliranje odpadnih plinov za ponovno uporabo na drugih delih sintrnega traku. |
| --- | --- |

—

delno recikliranje odpadnih plinov za ponovno uporabo na drugih delih sintrnega traku.

Ustreznost najboljše razpoložljive tehnologije I.i

Ustreznost te tehnologije je odvisna od posameznega obrata. Upoštevati je treba spremljajoče ukrepe za zagotovitev preprečitve negativnega vpliva na kakovost sintra (hladna mehanska moč) in produktivnost traku. Glede na lokalne pogoje so lahko ukrepi sorazmerno majhni in preprosti za izvajanje ali, nasprotno, bolj osnovni in dragi, njihova uvedba pa zahtevna. V vsakem primeru je treba pri uvedbi te tehnologije pregledati obratovalne pogoje za trak.

V obstoječih napravah zaradi prostorskih omejitev morda ni mogoče vzpostaviti delnega recikliranja odpadnih plinov.

Pomembni pomisleki pri določanju ustreznosti te tehnologije vključujejo:

| — | začetno nastavitev traku (npr. dvojni ali enojni vodi rezervoarja stisnjenega zraka, razpoložljiv prostor za novo opremo in po potrebi podaljšanje linije); |
| --- | --- |

—

začetno nastavitev traku (npr. dvojni ali enojni vodi rezervoarja stisnjenega zraka, razpoložljiv prostor za novo opremo in po potrebi podaljšanje linije);

| — | začetno načrtovanje obstoječe opreme (npr. ventilatorjev, naprav za čiščenje plinov, sejanje in hlajenje sintra); |
| --- | --- |

—

začetno načrtovanje obstoječe opreme (npr. ventilatorjev, naprav za čiščenje plinov, sejanje in hlajenje sintra);

| — | začetne obratovalne pogoje (npr. surovine, višina plasti, sesalni tlak, delež živega apna v mešanici, specifična hitrost pretoka in odstotek vrnjenih snovi med surovine v obratu); |
| --- | --- |

—

začetne obratovalne pogoje (npr. surovine, višina plasti, sesalni tlak, delež živega apna v mešanici, specifična hitrost pretoka in odstotek vrnjenih snovi med surovine v obratu);

| — | trenutno učinkovitost v smislu produktivnosti in porabe trdnih goriv; |
| --- | --- |

—

trenutno učinkovitost v smislu produktivnosti in porabe trdnih goriv;

| — | indeks bazičnosti sintra in sestavo bremena pri plavžu (npr. delež sintra v primerjavi s peleti v bremenu in vsebnost železa v teh sestavinah). |
| --- | --- |

—

indeks bazičnosti sintra in sestavo bremena pri plavžu (npr. delež sintra v primerjavi s peleti v bremenu in vsebnost železa v teh sestavinah).

Ustreznost drugih primarnih ukrepov v okviru najboljše razpoložljive tehnologije I.ii

Uporaba antracita je odvisna od dostopnosti antracitov z nižjo vsebnostjo dušika v primerjavi s koksovim zdrobom.

Opis in ustreznost procesa regeneracije z aktivnim ogljem v okviru najboljše razpoložljive tehnologije II.i (glej najboljšo razpoložljivo tehnologijo 22)

Ustreznost procesa selektivne katalitske redukcije v okviru najboljše razpoložljive tehnologije II.ii

Selektivna katalitska redukcija se lahko uporablja v okviru sistema z visoko stopnjo prahu, sistema z nizko stopnjo prahu in kot sistem s čistimi plini. Do zdaj so se v napravah za sintranje uporabljali le sistemi s čistimi plini (po odstranjevanju prahu in razžvepljevanju). Pomembno je, da je v plinu malo prahu (< 40 mg prahu/Nm3) in težkih kovin, ker lahko površina katalizatorja zaradi njih postane neučinkovita. Poleg tega bo morda potrebno razžvepljevanje pred katalizatorjem. Drugi predpogoj je, da temperatura odpadnih plinov ni nižja od približno 300 °C. Pri tem je potreben vnos energije.

Ustreznost lahko omejujejo visoki naložbeni in obratovalni stroški, potreba po obnovi katalizatorja, poraba in deformacija NH3, kopičenje eksplozivnega amonijevega nitrata (NH4NO3), nastajanje korozivnega SO3 ter dodatna energija, ki je potrebna za ponovno segrevanje, s katerim se lahko zmanjšajo možnosti za izkoristek zaznavne toplote v procesu sintranja. Ta tehnologija bi bila lahko ustrezna, kadar standardi kakovosti okolja verjetno ne bi bili izpolnjeni z uporabo drugih tehnologij.

24.   Najboljša razpoložljiva tehnologija za primarne emisije iz sintrnega traku je namenjena preprečevanju in/ali zmanjšanju emisij polikloriranih dibenzodioksinov/furanov (PCDD/F) in polikloriranih bifenilov (PCB) z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| I. | čim manj pogosta uporaba surovin, ki vsebujejo poliklorirane dibenzodioksine/furane (PCDD/F) in poliklorirane bifenile (PCB) ali njihove predhodne surovine (glej najboljšo razpoložljivo tehnologijo 7); |
| --- | --- |

I.

čim manj pogosta uporaba surovin, ki vsebujejo poliklorirane dibenzodioksine/furane (PCDD/F) in poliklorirane bifenile (PCB) ali njihove predhodne surovine (glej najboljšo razpoložljivo tehnologijo 7);

| II. | zmanjševanje nastajanja polikloriranih dibenzodioksinov/furanov (PCDD/F) z dodajanjem dušikovih spojin; |
| --- | --- |

II.

zmanjševanje nastajanja polikloriranih dibenzodioksinov/furanov (PCDD/F) z dodajanjem dušikovih spojin;

| III. | recirkulacija odpadnih plinov (za opis in ustreznost glej najboljšo razpoložljivo tehnologijo 23). |
| --- | --- |

III.

recirkulacija odpadnih plinov (za opis in ustreznost glej najboljšo razpoložljivo tehnologijo 23).

25.   Najboljša razpoložljiva tehnologija za primarne emisije iz sintrnega traku je namenjena zmanjšanju emisij polikloriranih dibenzodioksinov/furanov (PCDD/F) in polikloriranih bifenilov (PCB) z vpihovanjem ustreznih adsorpcijskih snovi v odvod odpadnih plinov sintrnega prahu pred odstranjevanjem prahu z vrečastim filtrom ali sodobnimi elektrostatičnimi filtri, kadar vrečasti filtri niso ustrezni (glej najboljšo razpoložljivo tehnologijo 20).

Najboljši razpoložljivi tehnologiji ustrezajoča raven emisij za poliklorirane dibenzodioksine/furane (PCDD/F) je < 0,05–0,2 ng I-TEQ/Nm3 za vrečasti filter in < 0,2–0,4 ng-I-TEQ/Nm3 za sodobni elektrostatični filter, pri čemer sta obe vrednosti določeni za 6- do 8-urno naključno vzorčenje pod ustaljenimi pogoji.

26.   Najboljša razpoložljiva tehnologija za sekundarne emisije iz izpusta sintrnega traku, drobljenja, ohlajanja, sejanja sintra in pretovornih mest transportnega traku je preprečevanje emisij prahu in/ali doseganje učinkovitega odvajanja ter naknadno zmanjšanje emisij prahu s kombinacijo naslednjih tehnologij:

| I. | pokritjem in/ali zaprtjem; |
| --- | --- |

I.

pokritjem in/ali zaprtjem;

| II. | elektrostatičnim ali vrečastim filtrom. |
| --- | --- |

II.

elektrostatičnim ali vrečastim filtrom.

Najboljši razpoložljivi tehnologiji ustrezajoča raven emisij za prah je < 10 mg/Nm3 za vrečasti filter in < 30 mg/Nm3 za elektrostatični filter, pri čemer sta obe vrednosti določeni kot povprečna dnevna vrednost.

Voda in odpadne vode

27.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju porabe vode v napravah za sintranje s čim večjim recikliranjem vode za hlajenje, razen če se uporabljajo pretočni sistemi za hlajenje.

28.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena čiščenju odpadne vode iz naprav za sintranje, v katerih se uporablja voda za izpiranje ali mokro čiščenje odpadnih plinov, razen vode za hlajenje pred izpustom, s kombinacijo naslednjih tehnologij:

| I. | usedanjem težkih kovin; |
| --- | --- |

I.

usedanjem težkih kovin;

| II. | nevtralizacijo; |
| --- | --- |

II.

nevtralizacijo;

| III. | filtriranjem peska. |
| --- | --- |

III.

filtriranjem peska.

Najboljši razpoložljivi tehnologiji ustrezajoče ravni emisij na podlagi kvalificiranega naključnega vzorca ali 24-urnega sestavljenega vzorca so:

| — | neraztopljene trdne snovi | < 30 mg/l. |
| --- | --- | --- |
| — | kemijska potreba po kisiku (KPK (1)) | < 100 mg/l. |
| — | težke kovine | < 0,1 mg/l. |
| (vsota arzena (As), kadmija (Cd), kroma (Cr), bakra (Cu), živega srebra (Hg), niklja (Ni), svinca (Pb) in cinka (Zn)). |

—

neraztopljene trdne snovi

< 30 mg/l.

—

kemijska potreba po kisiku (KPK (1))

< 100 mg/l.

—

težke kovine

< 0,1 mg/l.

(vsota arzena (As), kadmija (Cd), kroma (Cr), bakra (Cu), živega srebra (Hg), niklja (Ni), svinca (Pb) in cinka (Zn)).

Ostanki iz proizvodnje

29.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena preprečevanju nastajanja odpadkov v napravah za sintranje z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo (glej najboljšo razpoložljivo tehnologijo 8):

| I. | selektivno recikliranje ostankov na kraju samem za ponovno uporabo v procesu sintranja z izločanjem težkih kovin, alkalnih snovi ali delcev drobnega prahu, obogatenih s kloridom (npr. prah iz zadnjega polja elektrostatičnega filtra); |
| --- | --- |

I.

selektivno recikliranje ostankov na kraju samem za ponovno uporabo v procesu sintranja z izločanjem težkih kovin, alkalnih snovi ali delcev drobnega prahu, obogatenih s kloridom (npr. prah iz zadnjega polja elektrostatičnega filtra);

| II. | zunanje recikliranje, kadar koli je recikliranje na kraju samem omejeno. |
| --- | --- |

II.

zunanje recikliranje, kadar koli je recikliranje na kraju samem omejeno.

Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena nadzorovanemu upravljanju ostankov iz procesa v napravi za sintranje, ki jih ni mogoče preprečiti ali reciklirati.

30.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena čim večjemu recikliranju ostankov, ki lahko vsebujejo olje, kot so prah, blato in valjarniška škaja, ki vsebujejo železo in ogljik, iz sintrnega traku in drugih procesov v jeklarni, za ponovno uporabo v sintrnem traku, pri čemer se upošteva zadevna vsebnost olja.

31.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju vsebnosti ogljikovodikov v vložku v proces sintranja z ustrezno izbiro ostankov procesa recikliranja in njihovo predhodno pripravo.

V vseh primerih mora biti vsebnost olja v ostankih procesa recikliranja < 0,5 % in vsebnost v vložku v proces sintranja < 0,1 %.

Opis

Vnos ogljikovodikov se lahko zmanjša, zlasti z zmanjšanjem vnosa olja. Olje vstopa v vložek v proces sintranja zlasti z dodajanjem valjarniške škaje. Vsebnost olja v valjarniški škaji se lahko zelo razlikuje glede na njen izvor.

Tehnologije za zmanjšanje vnosa olja prek prahu in valjarniške škaje vključujejo naslednje:

| — | omejitev vnosa olja z ločevanjem prahu in valjarniške škaje ter nato z izbiro prahu in valjarniške škaje z nizko vsebnostjo olja; |
| --- | --- |

—

omejitev vnosa olja z ločevanjem prahu in valjarniške škaje ter nato z izbiro prahu in valjarniške škaje z nizko vsebnostjo olja;

| — | uporaba tehnologij „dobrega gospodarjenja“ v valjarnah lahko pomeni znatno zmanjšanje vsebnosti onesnaževalnega olja v valjarniški škaji; |
| --- | --- |

—

uporaba tehnologij „dobrega gospodarjenja“ v valjarnah lahko pomeni znatno zmanjšanje vsebnosti onesnaževalnega olja v valjarniški škaji;

| — | razmaščevanje valjarniške škaje s:






  — | segrevanjem valjarniške škaje na približno 800 °C, pri čemer ogljikovodiki izhlapijo in rezultat je čista valjarniška škaja; ogljikovodike, ki izhlapijo, je mogoče sežgati; |
| --- | --- | --- |

—

razmaščevanje valjarniške škaje s:

—

segrevanjem valjarniške škaje na približno 800 °C, pri čemer ogljikovodiki izhlapijo in rezultat je čista valjarniška škaja; ogljikovodike, ki izhlapijo, je mogoče sežgati;

| — | izločevanjem olja iz valjarniške škaje s topilom. |
| --- | --- |

—

izločevanjem olja iz valjarniške škaje s topilom.

Energija

32.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju porabe toplotne energije v napravah za sintranje z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| I. | izkoriščanjem zaznavne toplote iz odpadnih plinov iz hladilnika sintra; |
| --- | --- |

I.

izkoriščanjem zaznavne toplote iz odpadnih plinov iz hladilnika sintra;

| II. | če je izvedljivo, izkoriščanjem zaznavne toplote izstopnih plinov iz rešetke sintrnega postrojenja; |
| --- | --- |

II.

če je izvedljivo, izkoriščanjem zaznavne toplote izstopnih plinov iz rešetke sintrnega postrojenja;

| III. | čim večjo recirkulacijo odpadnih plinov z izkoriščanjem zaznavne toplote (za opis in ustreznost glej najboljšo razpoložljivo tehnologijo 23) |
| --- | --- |

III.

čim večjo recirkulacijo odpadnih plinov z izkoriščanjem zaznavne toplote (za opis in ustreznost glej najboljšo razpoložljivo tehnologijo 23)

Opis

Iz naprav za sintranje se izločata dve vrsti odpadnih energij, ki bi se lahko ponovno uporabili:

| — | zaznavna toplota odpadnih plinov iz naprav za sintranje; |
| --- | --- |

—

zaznavna toplota odpadnih plinov iz naprav za sintranje;

| — | zaznavna toplota hladilnega zraka iz hladilnika sintra. |
| --- | --- |

—

zaznavna toplota hladilnega zraka iz hladilnika sintra.

Delna recirkulacija odpadnih plinov je poseben primer izkoriščanja toplote odpadnih plinov iz naprav za sintranje in se obravnava v najboljši razpoložljivi tehnologiji 23. Zaznavna toplota se prenese neposredno nazaj v sintrni substrat z vročimi recirkuliranimi plini. V času priprave dokumenta (2010) je to edina praktična metoda izkoriščanja toplote odpadnih plinov.

Zaznavna toplota v toplem zraku iz hladilnika sintra se lahko izkorišča na enega ali več naslednjih načinov:

| — | proizvodnja pare v kotlu za odpadno toploto, ki se uporablja v železarnah in jeklarnah; |
| --- | --- |

—

proizvodnja pare v kotlu za odpadno toploto, ki se uporablja v železarnah in jeklarnah;

| — | proizvodnja tople vode za daljinsko ogrevanje; |
| --- | --- |

—

proizvodnja tople vode za daljinsko ogrevanje;

| — | predgrevanje zraka za sežig v komori za netenje v napravi za sintranje; |
| --- | --- |

—

predgrevanje zraka za sežig v komori za netenje v napravi za sintranje;

| — | predgrevanje mešanice surovin za sintranje; |
| --- | --- |

—

predgrevanje mešanice surovin za sintranje;

| — | uporaba plinov iz hladilnika sintra v sistemu recirkulacije odpadnih plinov. |
| --- | --- |

—

uporaba plinov iz hladilnika sintra v sistemu recirkulacije odpadnih plinov.

Ustreznost

V nekaterih napravah so lahko stroški zaradi obstoječih nastavitev izkoriščanja toplote odpadnih plinov sintranja ali odpadnih plinov hladilnika sintra zelo visoki.

Izkoriščanje toplote odpadnih plinov z izmenjevalnikom toplote bi pomenilo nesprejemljive težave zaradi kondenzacije in korozije.

1.3   Zaključki o BAT za naprave za peletiranje

Zaključki o BAT iz tega oddelka se lahko uporabljajo za vse naprave za peletiranje, razen če je navedeno drugače.

Emisije v zrak

33.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju emisij prahu v odpadnih plinih iz:

| — | predhodne priprave surovin, sušenja, mletja, vlaženja, mešanja in oblikovanja; |
| --- | --- |

—

predhodne priprave surovin, sušenja, mletja, vlaženja, mešanja in oblikovanja;

| — | induracijskega traku in |
| --- | --- |

—

induracijskega traku in

| — | priprave peletov in sejanja |
| --- | --- |

—

priprave peletov in sejanja

z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| I. | elektrostatični filter; |
| --- | --- |

I.

elektrostatični filter;

| II. | vrečasti filter; |
| --- | --- |

II.

vrečasti filter;

| III. | mokro pranje. |
| --- | --- |

III.

mokro pranje.

Najboljši razpoložljivi tehnologiji ustrezajoča raven emisij za prah je < 20 mg/Nm3 za drobljenje, mletje in sušenje ter < 10–15 mg/Nm3 za vse druge faze procesov ali primere, v katerih se vsi odpadni plini obdelujejo skupaj, pri čemer so vse vrednosti določene kot povprečne dnevne vrednosti.

34.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju emisij žveplovih oksidov (SOX), vodikovega klorida (HCl) in vodikovega fluorida (HF) iz odpadnih plinov induracijskega traku z eno od naslednjih tehnologij:

| I. | mokri pralnik; |
| --- | --- |

I.

mokri pralnik;

| II. | polsuha absorpcija s sistemom naknadnega odstranjevanja prahu. |
| --- | --- |

II.

polsuha absorpcija s sistemom naknadnega odstranjevanja prahu.

Najboljši razpoložljivi tehnologiji ustrezajoče ravni emisij, določene kot povprečne dnevne vrednosti, za te spojine so:

| — | žveplovi oksidi (SOX), izraženi kot žveplov dioksid, (SO2) | < 30–50 mg/Nm3; |
| --- | --- | --- |
| — | vodikov fluorid (HF) | < 1–3 mg/Nm3; |
| — | vodikov klorid (HCl) | < 1–3 mg/Nm3. |

—

žveplovi oksidi (SOX), izraženi kot žveplov dioksid, (SO2)

< 30–50 mg/Nm3;

—

vodikov fluorid (HF)

< 1–3 mg/Nm3;

—

vodikov klorid (HCl)

< 1–3 mg/Nm3.

35.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju emisij NOX v odpadnih plinih iz faze sušenja in mletja ter induracijskega traku z uporabo v proces vključenih tehnologij.

Opis

Načrt naprave s prilagojenimi rešitvami mora biti optimiziran za majhne emisije dušikovih oksidov (NOX) iz vseh kurišč. Nastajanje toplotnih NOX se lahko zmanjša z znižanjem (najvišje) temperature v kuriščih in zmanjšanjem odvečnega kisika v zraku za sežig. Poleg tega se lahko emisije NOX zmanjšajo tudi s kombiniranjem nizke porabe energije in nizke vsebnosti dušika v gorivu (premogu in kurilnem olju).

36.   Najboljša razpoložljiva tehnologija za obstoječe naprave je namenjena zmanjšanju emisij NOX v odpadnih plinih iz faze sušenja in mletja ter induracijskega traku z eno od naslednjih tehnologij:

| I. | selektivna katalitska redukcija (SCR) kot tehnologija za zmanjševanje končnih emisij; |
| --- | --- |

I.

selektivna katalitska redukcija (SCR) kot tehnologija za zmanjševanje končnih emisij;

| II. | katera koli druga tehnologija z vsaj 80-odstotno učinkovitostjo zmanjševanja NOX. |
| --- | --- |

II.

katera koli druga tehnologija z vsaj 80-odstotno učinkovitostjo zmanjševanja NOX.

Ustreznost

Pri obstoječih napravah s sistemom ravne rešetke in napravah s sistemom rešetkaste žgalne peči je težko ohraniti obratovalne pogoje, ki ustrezajo reaktorju selektivne katalitske redukcije. Zaradi visokih stroškov se morajo te tehnologije za zmanjševanje končnih emisij obravnavati le, če sicer standardi kakovosti okolja verjetno ne bi bili izpolnjeni.

37.   Najboljša razpoložljiva tehnologija za nove naprave je namenjena zmanjšanju emisij NOX v odpadnih plinih iz faze sušenja in mletja ter induracijskega traku s selektivno katalitsko redukcijo (SCR) kot tehnologijo za zmanjševanje končnih emisij.

Voda in odpadne vode

38.   Najboljša razpoložljiva tehnologija za naprave za peletiranje je namenjena zmanjšanju porabe vode ter opustitvi čiščenja, mokrega spiranja in hladilne vode ter čim pogostejši ponovni uporabi vode.

39.   Najboljša razpoložljiva tehnologija za naprave za peletiranje je namenjena čiščenju odplak pred izpustom z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| I. | nevtralizacija; |
| --- | --- |

I.

nevtralizacija;

| II. | flokulacija; |
| --- | --- |

II.

flokulacija;

| III. | sedimentacija; |
| --- | --- |

III.

sedimentacija;

| IV. | filtriranje peska; |
| --- | --- |

IV.

filtriranje peska;

| V. | usedanje težkih kovin. |
| --- | --- |

V.

usedanje težkih kovin.

Najboljši razpoložljivi tehnologiji ustrezajoče ravni emisij na podlagi kvalificiranega naključnega vzorca ali 24-urnega sestavljenega vzorca so:

| — | neraztopljene trdne snovi | < 50 mg/l. |
| --- | --- | --- |
| — | kemijska potreba po kisiku (KPK (2)) | < 160 mg/l. |
| — | Kjeldahlov dušik | < 45 mg/l. |
| — | težke kovine | < 0,55 mg/l. |
| (vsota arzena (As), kadmija (Cd), kroma (Cr), bakra (Cu), živega srebra (Hg), niklja (Ni), svinca (Pb) in cinka (Zn)). |

—

neraztopljene trdne snovi

< 50 mg/l.

—

kemijska potreba po kisiku (KPK (2))

< 160 mg/l.

—

Kjeldahlov dušik

< 45 mg/l.

—

težke kovine

< 0,55 mg/l.

(vsota arzena (As), kadmija (Cd), kroma (Cr), bakra (Cu), živega srebra (Hg), niklja (Ni), svinca (Pb) in cinka (Zn)).

Ostanki iz proizvodnje

40.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena preprečevanju nastajanja odpadkov v napravah za peletiranje z učinkovitim recikliranjem na kraju samem ali ponovno uporabo ostankov (tj. premajhnih surovih in toplotno obdelanih peletov).

Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena nadzorovanemu upravljanju ostankov procesa peletiranja v napravi, tj. blata iz čiščenja odpadne vode, ki jih ni mogoče preprečiti ali reciklirati.

Energija

41.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju porabe toplotne energije v napravah za peletiranje z eno od naslednjih tehnologij ali njuno kombinacijo:

| I. | čim večja v proces vključena ponovna uporaba zaznavne toplote iz različnih odsekov induracijskega traku; |
| --- | --- |

I.

čim večja v proces vključena ponovna uporaba zaznavne toplote iz različnih odsekov induracijskega traku;

| II. | uporaba presežne odpadne toplote za notranja ali zunanja omrežja za ogrevanje, če tako zahteva tretja oseba. |
| --- | --- |

II.

uporaba presežne odpadne toplote za notranja ali zunanja omrežja za ogrevanje, če tako zahteva tretja oseba.

Opis

Topel zrak iz odseka za primarno hlajenje se lahko uporabi kot sekundarni zrak za sežig v kuriščih. Toplota iz kurišča se lahko nato uporabi v odseku induracijskega traku, ki je namenjen sušenju. Toplota iz odseka za sekundarno hlajenje se lahko prav tako uporabi v odseku za sušenje.

Odvečna toplota iz odseka za hlajenje se lahko uporabi v sušilnih komorah enote za sušenje in mletje. Prenos toplega zraka poteka po izoliranem cevovodu, ki se imenuje „vod za recirkulacijo toplega zraka“.

Ustreznost

Izkoriščanje zaznavne toplote je v proces vključen del naprav za peletiranje. „Vod za recirkulacijo toplega zraka“ se lahko uporabi v obstoječih napravah s primerljivo zasnovo in ustrezno oskrbo z zaznavno toploto.

Za nadzor sodelovanja tretje osebe in dogovora z njo ni nujno pristojen upravljavec, zato morda to področje ni zajeto v področje uporabe dovoljenja.

1.4   Zaključki o BAT za koksarne

Zaključki o BAT iz tega oddelka se lahko uporabljajo za vse koksarne, razen če je navedeno drugače.

Emisije v zrak

42.   Najboljša razpoložljiva tehnologija za naprave za mletje premoga (priprava premoga, vključno z drobljenjem, mletjem, upraševanjem in sejanjem) je namenjena preprečevanju ali zmanjšanju emisij prahu z eno od naslednjih tehnologij ali njuno kombinacijo:

| I. | zaprtje stavbe in/ali naprave (mlina, stroja za upraševanje in sita) ter |
| --- | --- |

I.

zaprtje stavbe in/ali naprave (mlina, stroja za upraševanje in sita) ter

| II. | učinkovito izločanje in uporaba sistema naknadnega suhega odstranjevanja prahu. |
| --- | --- |

II.

učinkovito izločanje in uporaba sistema naknadnega suhega odstranjevanja prahu.

Najboljši razpoložljivi tehnologiji ustrezajoča raven emisije za prah je < 10–20 mg/Nm3 kot povprečje v obdobju vzorčenja (občasne meritve, naključno vzorčenje vsaj pol ure).

43.   Najboljša razpoložljiva tehnologija za shranjevanje in pripravo premogovega prahu je namenjena preprečevanju ali zmanjšanju razpršenih emisij prahu z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| I. | shranjevanje uprašene snovi v skladiščnih prostorih za premog in skladiščih; |
| --- | --- |

I.

shranjevanje uprašene snovi v skladiščnih prostorih za premog in skladiščih;

| II. | uporaba zaprtih ali ograjenih transportnih trakov; |
| --- | --- |

II.

uporaba zaprtih ali ograjenih transportnih trakov;

| III. | zmanjšanje višine pada glede na velikost in zasnovo naprave; |
| --- | --- |

III.

zmanjšanje višine pada glede na velikost in zasnovo naprave;

| IV. | zmanjšanje emisij iz kupa premoga in polnilnega vozička; |
| --- | --- |

IV.

zmanjšanje emisij iz kupa premoga in polnilnega vozička;

| V. | učinkovito izločanje in naknadno odstranjevanje prahu. |
| --- | --- |

V.

učinkovito izločanje in naknadno odstranjevanje prahu.

Pri uporabi najboljše razpoložljive tehnologije V je najboljši razpoložljivi tehnologiji ustrezajoča raven emisije za prah < 10–20 mg/Nm3 kot povprečje v obdobju vzorčenja (občasne meritve, naključno vzorčenje vsaj pol ure).

44.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena polnjenju koksnih komor peči s sistemi za polnjenje z zmanjšanimi emisijami.

Opis

S celostnega vidika je najprimernejši postopek „brezdimno“ polnjenje ali sekvenčno polnjenje z dvojnimi dvižnimi cevmi ali premostitvenimi cevmi, ker se vsi plini in prah obdelajo v okviru obdelave koksarniškega plina.

Če pa se plini izločijo in obdelajo zunaj koksarniške peči, je najprimernejši način polnjenje s prizemnim čiščenjem odvedenih plinov. Obdelava mora obsegati učinkovito odvajanje emisij in nato zgorevanje, da se zmanjša vsebnost organskih sestavin, ter filtriranje skozi vrečasti filter, da se zmanjša vsebnost trdnih delcev.

Najboljši razpoložljivi tehnologiji ustrezajoča raven emisije za prah iz sistemov za polnjenje s prizemnim čiščenjem odvedenih plinov je < 5 g/t koksa, kar ustreza < 50 mg/Nm3, kot povprečje v obdobju vzorčenja (občasne meritve, naključno vzorčenje vsaj pol ure).

Trajanje vidnih emisij iz polnjenja, ki je povezano z najboljšo razpoložljivo tehnologijo, je < 30 sekund na polnjenje kot mesečno povprečje pri uporabi metode spremljanja iz najboljše razpoložljive tehnologije 46.

45.   Najboljša razpoložljiva tehnologija za koksanje je namenjena čim večjemu odvajanju koksarniškega plina (COG) med koksanjem.

46.   Najboljša razpoložljiva tehnologija za koksarne je namenjena zmanjšanju emisij z zagotavljanjem neprekinjene in nemotene proizvodnje koksa z naslednjimi tehnologijami:

| I. | temeljito vzdrževanje koksnih komor, vrat peči in tesnil ohišij, dvižnih cevi, polnilnih odprtin in druge opreme (sistematični vzdrževalni program mora izvajati posebej usposobljeno osebje za diagnosticiranje in vzdrževanje); |
| --- | --- |

I.

temeljito vzdrževanje koksnih komor, vrat peči in tesnil ohišij, dvižnih cevi, polnilnih odprtin in druge opreme (sistematični vzdrževalni program mora izvajati posebej usposobljeno osebje za diagnosticiranje in vzdrževanje);

| II. | izogibanje velikim temperaturnim nihanjem; |
| --- | --- |

II.

izogibanje velikim temperaturnim nihanjem;

| III. | natančno opazovanje in spremljanje koksarniške peči; |
| --- | --- |

III.

natančno opazovanje in spremljanje koksarniške peči;

| IV. | čiščenje vrat, tesnil ohišij, polnilnih odprtin, pokrovov in dvižnih cevi po uporabi (ustrezno za nove koksarne in v nekaterih primerih za obstoječe koksarne); |
| --- | --- |

IV.

čiščenje vrat, tesnil ohišij, polnilnih odprtin, pokrovov in dvižnih cevi po uporabi (ustrezno za nove koksarne in v nekaterih primerih za obstoječe koksarne);

| V. | zagotavljanje prostega toka plina v koksarniških pečeh; |
| --- | --- |

V.

zagotavljanje prostega toka plina v koksarniških pečeh;

| VI. | ustrezno uravnavanje tlaka med koksanjem in uporaba gibkih, z vzmetmi na ležišče pritisnjenih tesnilnih vrat ali vrat z mehanskim klinastim tesnjenjem (pri pečeh višine ≤ 5 m in ob brezhibnem delovanju); |
| --- | --- |

VI.

ustrezno uravnavanje tlaka med koksanjem in uporaba gibkih, z vzmetmi na ležišče pritisnjenih tesnilnih vrat ali vrat z mehanskim klinastim tesnjenjem (pri pečeh višine ≤ 5 m in ob brezhibnem delovanju);

| VII. | uporaba vodno tesnjenih dvižnih cevi, da se zmanjšajo vidne emisije iz celotne opreme, ki zagotavlja prehajanje iz sistema koksarniške peči v zbiralni vod, zgib in nepremične premostitvene cevi; |
| --- | --- |

VII.

uporaba vodno tesnjenih dvižnih cevi, da se zmanjšajo vidne emisije iz celotne opreme, ki zagotavlja prehajanje iz sistema koksarniške peči v zbiralni vod, zgib in nepremične premostitvene cevi;

| VIII. | zamazanje pokrovov polnilnih odprtin s suspenzijo gline (ali drugim ustreznim tesnilnim materialom), da se zmanjšajo vidne emisije iz vseh odprtin; |
| --- | --- |

VIII.

zamazanje pokrovov polnilnih odprtin s suspenzijo gline (ali drugim ustreznim tesnilnim materialom), da se zmanjšajo vidne emisije iz vseh odprtin;

| IX. | zagotavljanje popolnega koksanja (preprečevanje razkladanja surovega koksa) z ustreznimi tehnologijami; |
| --- | --- |

IX.

zagotavljanje popolnega koksanja (preprečevanje razkladanja surovega koksa) z ustreznimi tehnologijami;

| X. | namestitev večjih komor koksarniških peči (ustrezno za nove koksarne ali v nekaterih primerih za popolnoma nadomeščene koksarne na starih temeljih); |
| --- | --- |

X.

namestitev večjih komor koksarniških peči (ustrezno za nove koksarne ali v nekaterih primerih za popolnoma nadomeščene koksarne na starih temeljih);

| XI. | če je mogoče, uravnavanje spremenljivega tlaka v pečeh med koksanjem (ustrezno za nove koksarne in je lahko ena od možnosti za obstoječe koksarne; možnost namestitve te tehnologije v obstoječe koksarne je treba natančno oceniti in je odvisna od razmer v posamezni koksarni). |
| --- | --- |

XI.

če je mogoče, uravnavanje spremenljivega tlaka v pečeh med koksanjem (ustrezno za nove koksarne in je lahko ena od možnosti za obstoječe koksarne; možnost namestitve te tehnologije v obstoječe koksarne je treba natančno oceniti in je odvisna od razmer v posamezni koksarni).

Delež vidnih emisij iz vseh vrat, povezanih z najboljšo razpoložljivo tehnologijo, je < 5–10 %.

Delež vidnih emisij za vse vrste virov, povezanih z najboljšo razpoložljivo tehnologijo VII in najboljšo razpoložljivo tehnologijo VIII, je < 1 %.

Deleža sta povezana s pogostostjo vseh puščanj glede na skupno število vrat, dvižnih cevi ali pokrovov polnilnih odprtin kot mesečno povprečje, dobljeno z metodo spremljanja, ki je opisana spodaj.

Za oceno razpršenih emisij iz koksarniških peči se uporabljajo naslednje metode:

| — | metoda EPA 303; |
| --- | --- |

—

metoda EPA 303;

| — | metodologija DMT (Deutsche Montan Technologie GmbH); |
| --- | --- |

—

metodologija DMT (Deutsche Montan Technologie GmbH);

| — | metodologija, ki jo je razvil BCRA (British Carbonisation Research Association); |
| --- | --- |

—

metodologija, ki jo je razvil BCRA (British Carbonisation Research Association);

| — | metodologija, ki se uporablja na Nizozemskem ter temelji na štetju vidnih puščanj dvižnih cevi in polnilnih odprtin, pri čemer so izključene vidne emisije zaradi običajnih dejavnosti (dovajanje premoga in razkladanje koksa iz peči). |
| --- | --- |

—

metodologija, ki se uporablja na Nizozemskem ter temelji na štetju vidnih puščanj dvižnih cevi in polnilnih odprtin, pri čemer so izključene vidne emisije zaradi običajnih dejavnosti (dovajanje premoga in razkladanje koksa iz peči).

47.   Najboljša razpoložljiva tehnologija za napravo za obdelavo plinov je namenjena zmanjšanju ubežnih plinskih emisij z naslednjimi tehnologijami:

| I. | zmanjšanje števila prirobnic z vgradnjo varjenih cevnih priključkov, kadar je to mogoče; |
| --- | --- |

I.

zmanjšanje števila prirobnic z vgradnjo varjenih cevnih priključkov, kadar je to mogoče;

| II. | uporaba ustreznih tesnil za prirobnice in ventile; |
| --- | --- |

II.

uporaba ustreznih tesnil za prirobnice in ventile;

| III. | uporaba plinotesnih črpalk (npr. magnetnih črpalk); |
| --- | --- |

III.

uporaba plinotesnih črpalk (npr. magnetnih črpalk);

| IV. | preprečevanje emisij iz tlačnih ventilov v rezervoarjih s:






  — | priključitvijo izstopov ventilov na zbiralni vod koksarniškega plina (COG) ali |
| --- | --- | --- |

IV.

preprečevanje emisij iz tlačnih ventilov v rezervoarjih s:

—

priključitvijo izstopov ventilov na zbiralni vod koksarniškega plina (COG) ali

| — | zbiranjem plinov in naknadnim sežiganjem. |
| --- | --- |

—

zbiranjem plinov in naknadnim sežiganjem.

Ustreznost

Tehnologije se lahko uporabljajo za nove in obstoječe koksarne. V novih koksarnah bi bilo morda lažje doseči plinotesno zasnovo kot v obstoječih koksarnah.

48.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju vsebnosti žvepla v koksarniškem plinu (COG) z eno od naslednjih tehnologij:

| I. | sistemi absorpcijskega razžvepljevanja; |
| --- | --- |

I.

sistemi absorpcijskega razžvepljevanja;

| II. | mokro oksidacijsko razžvepljevanje. |
| --- | --- |

II.

mokro oksidacijsko razžvepljevanje.

Koncentracije ostankov vodikovega sulfida (H2S), povezane z najboljšo razpoložljivo tehnologijo in določene kot dnevno povprečje, so < 300–1 000 mg/Nm3 v primeru uporabe najboljše razpoložljive tehnologije I (višje vrednosti so povezane z višjo temperaturo prostora, nižje vrednosti pa z nižjo temperaturo prostora) in < 10 mg/Nm3 v primeru uporabe najboljše razpoložljive tehnologije II.

49.   Najboljša razpoložljiva tehnologija za podnetenje koksarniške peči je namenjena zmanjšanju emisij z naslednjimi tehnologijami:

| I. | preprečevanje puščanj med koksno komoro in kurilno komoro z rednim obratovanjem koksarniške peči; |
| --- | --- |

I.

preprečevanje puščanj med koksno komoro in kurilno komoro z rednim obratovanjem koksarniške peči;

| II. | odpravljanje puščanj med koksno komoro in kurilno komoro (ustrezno le za obstoječe koksarne); |
| --- | --- |

II.

odpravljanje puščanj med koksno komoro in kurilno komoro (ustrezno le za obstoječe koksarne);

| III. | vgradnja tehnologij zagotavljanja nizkih emisij dušikovih oksidov (NOX) pri gradnji novih obratov, kot sta stopenjsko zgorevanje ter uporaba tanjših in ognjevzdržnih opek z boljšo toplotno prevodnostjo (ustrezno le za nove koksarne); |
| --- | --- |

III.

vgradnja tehnologij zagotavljanja nizkih emisij dušikovih oksidov (NOX) pri gradnji novih obratov, kot sta stopenjsko zgorevanje ter uporaba tanjših in ognjevzdržnih opek z boljšo toplotno prevodnostjo (ustrezno le za nove koksarne);

| IV. | uporaba razžvepljenega koksarniškega plina (COG). |
| --- | --- |

IV.

uporaba razžvepljenega koksarniškega plina (COG).

Najboljši razpoložljivi tehnologiji ustrezajoče ravni emisij, določene kot povprečne dnevne vrednosti in povezane s 5-odstotno vsebnostjo kisika, so:

| — | žveplovi oksidi (SOX), izraženi kot žveplov dioksid, (SO2) < 200–500 mg/Nm3; |
| --- | --- |

—

žveplovi oksidi (SOX), izraženi kot žveplov dioksid, (SO2) < 200–500 mg/Nm3;

| — | prah < 1–20 mg/Nm3
   (3); |
| --- | --- |

—

prah < 1–20 mg/Nm3
   (3);

| — | dušikovi oksidi (NOX), izraženi kot dušikov dioksid (NO2), < 350–500 mg/Nm3 za nove ali zelo prenovljene koksarne (mlajše od 10 let) in 500–650 mg/Nm3 za starejše koksarne z dobro vzdrževanimi obrati in vgrajenimi tehnologijami za zagotavljanje nizkih emisij dušikovih oksidov (NOX). |
| --- | --- |

—

dušikovi oksidi (NOX), izraženi kot dušikov dioksid (NO2), < 350–500 mg/Nm3 za nove ali zelo prenovljene koksarne (mlajše od 10 let) in 500–650 mg/Nm3 za starejše koksarne z dobro vzdrževanimi obrati in vgrajenimi tehnologijami za zagotavljanje nizkih emisij dušikovih oksidov (NOX).

50.   Najboljša razpoložljiva tehnologija za razkladanje koksa iz peči je namenjena zmanjšanju emisij prahu z naslednjimi tehnologijami:

| I. | odvajanje z vgrajeno napo na prenašalnem stroju; |
| --- | --- |

I.

odvajanje z vgrajeno napo na prenašalnem stroju;

| II. | prizemno čiščenje odvedenih plinov z vrečastimi filtri ali drugimi sistemi za zmanjšanje emisij; |
| --- | --- |

II.

prizemno čiščenje odvedenih plinov z vrečastimi filtri ali drugimi sistemi za zmanjšanje emisij;

| III. | enotočkovni ali gasilni vozički. |
| --- | --- |

III.

enotočkovni ali gasilni vozički.

Najboljši razpoložljivi tehnologiji ustrezajoča raven emisije za prah pri razkladanju koksa iz peči je < 10 mg/Nm3 v primeru vrečastih filtrov in < 20 mg/Nm3 v drugih primerih, določena kot povprečje v obdobju vzorčenja (občasne meritve, naključno vzorčenje vsaj pol ure).

Ustreznost

V obstoječih koksarnah je lahko zaradi pomanjkanja prostora omejena ustreznost.

51.   Najboljša razpoložljiva tehnologija za gašenje koksa je namenjena zmanjšanju emisij prahu z eno od naslednjih tehnologij:

| I. | suho gašenje koksa z izkoriščanjem zaznavne toplote in odstranjevanje prahu iz procesov polnjenja, obdelave in sejanja z vrečastim filtrom; |
| --- | --- |

I.

suho gašenje koksa z izkoriščanjem zaznavne toplote in odstranjevanje prahu iz procesov polnjenja, obdelave in sejanja z vrečastim filtrom;

| II. | konvencionalno mokro gašenje koksa z minimalnimi emisijami; |
| --- | --- |

II.

konvencionalno mokro gašenje koksa z minimalnimi emisijami;

| III. | gašenje koksa s stabilizacijo. |
| --- | --- |

III.

gašenje koksa s stabilizacijo.

Najboljši razpoložljivi tehnologiji ustrezajoče ravni emisij za prah, določene kot povprečje v obdobju vzorčenja, so:

| — | < 20 mg/Nm3 za suho gašenje koksa; |
| --- | --- |

—

< 20 mg/Nm3 za suho gašenje koksa;

| — | < 25 g/t koksa za konvencionalno mokro gašenje koksa z minimalnimi emisijami (4); |
| --- | --- |

—

< 25 g/t koksa za konvencionalno mokro gašenje koksa z minimalnimi emisijami (4);

| — | < 10 g/t koksa za gašenje koksa s stabilizacijo (5). |
| --- | --- |

—

< 10 g/t koksa za gašenje koksa s stabilizacijo (5).

Opis najboljše razpoložljive tehnologije I

Neprekinjeno delovanje naprav za suho gašenje koksa se lahko zagotavlja na dva načina. Prvi način je uporaba enote za suho gašenje koksa, sestavljene iz dveh do štirih komor. Ena enota je vedno v pripravljenosti. Mokro gašenje torej ni potrebno, vendar je za delovanje enote za suho gašenje potrebna presežna zmogljivost koksarne, ki je povezana z velikimi stroški. Pri drugem načinu je potreben dodaten sistem za mokro gašenje.

V primeru preureditve obrata za mokro gašenje v obrat za suho gašenje se lahko za ta namen ohrani obstoječ sistem za mokro gašenje. Tovrstna enota za suho gašenje koksa ne pomeni presežnih predelovalnih zmogljivosti koksarne.

Ustreznost najboljše razpoložljive tehnologije II

Obstoječe gasilne stolpe je mogoče opremiti z loputami za zmanjšanje emisij. Da se zagotovi dovolj prepiha, mora biti stolp visok najmanj 30 m.

Ustreznost najboljše razpoložljive tehnologije III

Sistem je večji od sistema za konvencionalno gašenje, zato lahko pomanjkanje prostora v napravi pomeni oviro.

52.   Najboljša razpoložljiva tehnologija za ocenjevanje koksa in ravnanje z njim je namenjena preprečevanju ali zmanjševanju emisij prahu s kombinacijo naslednjih tehnologij:

| I. | zaprtje stavbe ali naprave; |
| --- | --- |

I.

zaprtje stavbe ali naprave;

| II. | učinkovito odvajanje in naknadno suho odstranjevanje prahu. |
| --- | --- |

II.

učinkovito odvajanje in naknadno suho odstranjevanje prahu.

Najboljši razpoložljivi tehnologiji ustrezajoča raven emisije za prah je < 10 mg/Nm3 kot povprečje v obdobju vzorčenja (občasne meritve, naključno vzorčenje vsaj pol ure).

Voda in odpadne vode

53.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju porabe vode za gašenje in njeni čim pogostejši ponovni uporabi.

54.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena izogibanju ponovni uporabi procesne vode, ki je znatno organsko onesnažena (na primer odpadna voda iz koksne peči, odpadna voda z visoko vsebnostjo ogljikovodikov itd.), kot vode za gašenje.

55.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena predhodni obdelavi odpadne vode, ki nastane pri procesu koksanja in čiščenju koksarniškega plina, pred izpustom v čistilno napravo odpadne vode z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| I. | učinkovito odstranjevanje katrana in policikličnih aromatskih ogljikovodikov (PAH) s flokulacijo in naknadno flotacijo, sedimentacijo in filtriranjem posamično ali v kombinaciji; |
| --- | --- |

I.

učinkovito odstranjevanje katrana in policikličnih aromatskih ogljikovodikov (PAH) s flokulacijo in naknadno flotacijo, sedimentacijo in filtriranjem posamično ali v kombinaciji;

| II. | učinkovito odstranjevanje amoniaka z uporabo alkalnih snovi in pare. |
| --- | --- |

II.

učinkovito odstranjevanje amoniaka z uporabo alkalnih snovi in pare.

56.   Najboljša razpoložljiva tehnologija za predhodno obdelane odpadne vode iz procesa koksanja in čiščenja koksarniškega plina je namenjena biološkemu čiščenju odpadne vode z vključeno denitrifikacijo/nitrifikacijo.

Najboljši razpoložljivi tehnologiji ustrezajoče ravni emisij na podlagi kvalificiranega naključnega vzorca ali 24-urnega sestavljenega vzorca, ki veljajo le eno čistilno napravo odpadne vode koksne peči, so:

| — | kemijska potreba po kisiku (KPK (6)) |
| --- | --- |

—

kemijska potreba po kisiku (KPK (6))

< 220 mg/l.

| — | biološka potreba po kisiku za 5 dni (BPK5) |
| --- | --- |

—

biološka potreba po kisiku za 5 dni (BPK5)

< 20 mg/l.

| — | sulfidi, ki se zlahka sproščajo (7) |
| --- | --- |

—

sulfidi, ki se zlahka sproščajo (7)

< 0,1 mg/l.

| — | tiocianat (SCN-) |
| --- | --- |

—

tiocianat (SCN-)

< 4 mg/l.

| — | cianid (CN-), ki se zlahka sprošča (8) |
| --- | --- |

—

cianid (CN-), ki se zlahka sprošča (8)

< 0,1 mg/l.

| — | policiklični aromatski ogljikovodiki (PAH)
  (vsota fluorantena, benzo[b]fluorantena, benzo[k]fluorantena, benzo[a]pirena, indeno[1,2,3-cd]pirena in benzo[g,h,i]perilena); |
| --- | --- |

—

policiklični aromatski ogljikovodiki (PAH)

(vsota fluorantena, benzo[b]fluorantena, benzo[k]fluorantena, benzo[a]pirena, indeno[1,2,3-cd]pirena in benzo[g,h,i]perilena);

< 0,05 mg/l.

| — | fenoli |
| --- | --- |

—

fenoli

< 0,5 mg/l.

| — | vsota amonijevega dušika (NH4
  +-N),
  nitratnega dušika (NO3
  --N) in nitritnega dušika (NO2
  --N) |
| --- | --- |

—

vsota amonijevega dušika (NH4
  +-N),

nitratnega dušika (NO3
  --N) in nitritnega dušika (NO2
  --N)

< 15–50 mg/l.

Pri vsoti amonijevega dušika (NH4
  +-N), nitratnega dušika (NO3
  --N) in nitritnega dušika (NO2
  --N) se vrednosti < 35 mg/l običajno nanašajo na uporabo naprednih bioloških čistilnih naprav odpadne vode s predhodno denitrifikacijo/nitrifikacijo in postdenitrifikacijo.

Ostanki iz proizvodnje

57.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena recikliranju ostankov iz proizvodnje, kot sta katran iz utekočinjenega premoga in odplak ter presežno aktivno blato iz čistilne naprave odpadne vode, za ponovno uporabo pri dovajanju premoga v koksarno.

Energija

58.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena uporabi odvedenega koksarniškega plina kot goriva, redukcijskega sredstva ali za proizvodnjo kemikalij.

1.5   Zaključki o BAT za plavže

Zaključki o BAT iz tega oddelka se lahko uporabljajo za vse plavže, razen če je navedeno drugače.

Emisije v zrak

59.   Najboljša razpoložljiva tehnologija za zrak, ki uhaja med polnjenjem enote za vpihovanje premoga iz prostorov za skladiščenje premoga, je namenjena zajetju emisij prahu in naknadnemu suhemu odstranjevanju prahu.

Najboljši razpoložljivi tehnologiji ustrezajoča raven emisije za prah je < 20 mg/Nm3 kot povprečje v obdobju vzorčenja (občasne meritve, naključno vzorčenje vsaj pol ure).

60.   Najboljša razpoložljiva tehnologija za pripravo (mešanje) in prenos bremena je namenjena zmanjšanju emisij prahu in po potrebi izločanju z naknadnim odstranjevanjem prahu z elektrostatičnim ali vrečastim filtrom.

61.   Najboljša razpoložljiva tehnologija za livarne (izpustne odprtine, livni žlebovi, vlivne točke torpedo livnih loncev, posnemalniki) je namenjena preprečevanju ali zmanjševanju razpršenih emisij prahu z naslednjimi tehnologijami:

| I. | pokrivanje livnih žlebov; |
| --- | --- |

I.

pokrivanje livnih žlebov;

| II. | izboljšanje učinkovitosti zajetja razpršenih emisij prahu in pare z naknadnim čiščenjem odpadnega plina z elektrostatičnim ali vrečastim filtrom; |
| --- | --- |

II.

izboljšanje učinkovitosti zajetja razpršenih emisij prahu in pare z naknadnim čiščenjem odpadnega plina z elektrostatičnim ali vrečastim filtrom;

| III. | odprava uhajanja pare z uporabo dušika pri izpuščanju, kadar je to ustrezno in kadar ni vgrajenega sistema za zbiranje in odstranjevanje prahu pri emisijah, ki nastanejo pri izpuščanju. |
| --- | --- |

III.

odprava uhajanja pare z uporabo dušika pri izpuščanju, kadar je to ustrezno in kadar ni vgrajenega sistema za zbiranje in odstranjevanje prahu pri emisijah, ki nastanejo pri izpuščanju.

Najboljši razpoložljivi tehnologiji ustrezajoča raven emisij pri uporabi najboljše razpoložljive tehnologije II za prah je < 1 – 15 mg/Nm3, določena kot povprečna dnevna vrednost.

62.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena uporabi oblog livnih žlebov brez katrana.

63.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju izpusta plavžnega plina med polnjenjem z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| I. | plavž brez žrelne zapore s primarnim in sekundarnim izenačenjem; |
| --- | --- |

I.

plavž brez žrelne zapore s primarnim in sekundarnim izenačenjem;

| II. | sistem za izkoriščanje plina ali prezračevanja; |
| --- | --- |

II.

sistem za izkoriščanje plina ali prezračevanja;

| III. | uporaba plavžnega plina za vzdrževanje tlaka v zgornjih skladiščnih prostorih za premog. |
| --- | --- |

III.

uporaba plavžnega plina za vzdrževanje tlaka v zgornjih skladiščnih prostorih za premog.

Ustreznost najboljše razpoložljive tehnologije II

Ta tehnologija je ustrezna za nove naprave. V obstoječih napravah se uporablja samo, kadar ima peč sistem polnjenja brez žrelne zapore. Tehnologija ni ustrezna za naprave, pri katerih se za vzdrževanje tlaka v zgornjih skladiščnih prostorih za premog uporabljajo plini, ki niso plavžni plin (npr. dušik).

64.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju emisij prahu iz plavžnega plina z eno od naslednjih tehnologij ali njuno kombinacijo:

| I. | uporaba naprav za suho predhodno odstranjevanje prahu, kot so:






  i. | deflektorji; |
| --- | --- | --- |

I.

uporaba naprav za suho predhodno odstranjevanje prahu, kot so:

i.

deflektorji;

| ii. | lovilci prahu; |
| --- | --- |

ii.

lovilci prahu;

| iii. | cikloni; |
| --- | --- |

iii.

cikloni;

| iv. | elektrostatični filtri. |
| --- | --- |

iv.

elektrostatični filtri.

| II. | naknadno zmanjševanje emisij prahu:






  i. | pralniki z ovirami; |
| --- | --- | --- |

II.

naknadno zmanjševanje emisij prahu:

i.

pralniki z ovirami;

| ii. | venturijevi pralniki; |
| --- | --- |

ii.

venturijevi pralniki;

| iii. | pralniki s krožno odprtino; |
| --- | --- |

iii.

pralniki s krožno odprtino;

| iv. | mokri elektrostatični filtri; |
| --- | --- |

iv.

mokri elektrostatični filtri;

| v. | drobilci. |
| --- | --- |

v.

drobilci.

Najboljši razpoložljivi tehnologiji ustrezajoča koncentracija preostalega prahu za očiščen plavžni plin je < 10 mg/Nm3, določena kot povprečje v obdobju vzorčenja (občasne meritve, naključno vzorčenje vsaj pol ure).

65.   Najboljša razpoložljiva tehnologija za predgrevalnike zraka je namenjena zmanjšanju emisij z uporabo razžvepljenega presežnega koksarniškega plina, plavžnega plina in plina iz kisikovih konverterjev, iz katerih je bil odstranjen prah, ter zemeljskega plina posamično ali v kombinaciji.

Najboljši razpoložljivi tehnologiji ustrezajoče ravni emisij, določene kot povprečne dnevne vrednosti in povezane s 3-odstotno vsebnostjo kisika, so:

| — | žveplovi oksidi (SOX), izraženi kot žveplov dioksid (SO2) < 200 mg/Nm3; |
| --- | --- |

—

žveplovi oksidi (SOX), izraženi kot žveplov dioksid (SO2) < 200 mg/Nm3;

| — | prah < 10 mg/Nm3; |
| --- | --- |

—

prah < 10 mg/Nm3;

| — | dušikovi oksidi (NOX), izraženi kot dušikov dioksid (NO2) < 100 mg/Nm3. |
| --- | --- |

—

dušikovi oksidi (NOX), izraženi kot dušikov dioksid (NO2) < 100 mg/Nm3.

Voda in odpadne vode

66.   Najboljša razpoložljiva tehnologija za porabo vode in izpust pri obdelavi plavžnega plina je namenjena zmanjšanju porabe čistilne vode in njeni ponovni uporabi v čim večji možni meri, npr. za obdelavo žlindre z granuliranjem, če je potrebno po čiščenju s peščenim filtrom.

67.   Najboljša razpoložljiva tehnologija za čiščenje odpadne vode, nastale pri obdelavi plavžnega plina, je namenjena uporabi flokulacije (koagulacije), sedimentacije in po potrebi zmanjšanju cianida, ki se zlahka sprošča.

Najboljši razpoložljivi tehnologiji ustrezajoče ravni emisij na podlagi kvalificiranega naključnega vzorca ali 24-urnega sestavljenega vzorca so:

| — | neraztopljene trdne snovi | < 30 mg/l. |
| --- | --- | --- |
| — | železo | < 5 mg/l. |
| — | svinec | < 0,5 mg/l. |
| — | cink | < 2 mg/l. |
| — | cianid (CN-), ki se zlahka sprošča (9) | < 0,4 mg/l. |

—

neraztopljene trdne snovi

< 30 mg/l.

—

železo

< 5 mg/l.

—

svinec

< 0,5 mg/l.

—

cink

< 2 mg/l.

—

cianid (CN-), ki se zlahka sprošča (9)

< 0,4 mg/l.

Ostanki iz proizvodnje

68.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena preprečevanju nastajanja odpadkov v plavžih z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| I. | ustrezno zbiranje in shranjevanje za lažjo posebno obdelavo; |
| --- | --- |

I.

ustrezno zbiranje in shranjevanje za lažjo posebno obdelavo;

| II. | recikliranje grobega prahu, nastalega pri obdelavi plavžnega plina in prahu iz odstranjevanja prahu v livarnah, na kraju samem, ob upoštevanju učinka emisij iz naprave, kjer se reciklira; |
| --- | --- |

II.

recikliranje grobega prahu, nastalega pri obdelavi plavžnega plina in prahu iz odstranjevanja prahu v livarnah, na kraju samem, ob upoštevanju učinka emisij iz naprave, kjer se reciklira;

| III. | hidrocikloniranje mulja in naknadno recikliranje grobe frakcije na kraju samem (ustrezno pri mokrem odstranjevanju prahu in kadar vsebnost cinka v porazdelitvi velikosti zrn omogoča primerno separacijo); |
| --- | --- |

III.

hidrocikloniranje mulja in naknadno recikliranje grobe frakcije na kraju samem (ustrezno pri mokrem odstranjevanju prahu in kadar vsebnost cinka v porazdelitvi velikosti zrn omogoča primerno separacijo);

| IV. | obdelava žlindre za zunanjo uporabo (npr. v cementni industriji ali pri gradnji cest), najbolje z granuliranjem (kadar to dopušča trg). |
| --- | --- |

IV.

obdelava žlindre za zunanjo uporabo (npr. v cementni industriji ali pri gradnji cest), najbolje z granuliranjem (kadar to dopušča trg).

Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena nadzorovanemu upravljanju ostankov iz procesa v plavžu, ki jih ni mogoče preprečiti ali reciklirati.

69.   Najboljša razpoložljiva tehnologija za zmanjšanje emisij, nastalih pri obdelavi žlindre, je namenjena kondenzaciji pare, če je potrebno odpravljanje smradu.

Upravljanje virov

70.   Najboljša razpoložljiva tehnologija za upravljanje virov v plavžih je namenjena zmanjšanju porabe koksa z neposrednim vpihovanjem redukcijskih sredstev, kot so uprašeni premog, olje, težko olje, katran, naftni ostanki, koksarniški plin, zemeljski plin in odpadki, kot so kovinski ostanki, rabljena olja in emulzije, oljni ostanki, maščobe in odpadna plastika, posamezno ali v kombinaciji.

Ustreznost

Vpihovanje premoga: Ta metoda je ustrezna za vse plavže, ki imajo možnost vpihovanja premogovega prahu in obogatitve s kisikom.

Vpihovanje plina: Vpihovanje koksarniškega plina po zračni šobi je zelo odvisno od razpoložljivosti plina, ki ga je mogoče učinkovito uporabiti drugje v integrirani jeklarni.

Vpihovanje plastike: Upoštevati je treba, da je uporaba te tehnologije zelo odvisna od krajevnih okoliščin in tržnih pogojev. Plastika lahko vsebuje Cl in težke kovine, kot so Hg, Cd, Pb in Zn. Količina Hg, Cr, Cu, Ni in Mo v plavžnem plinu se lahko poveča glede na sestavo uporabljenih odpadkov (na primer fina frakcija iz drobilnika).

Direktno vpihovanje rabljenih olj, maščob in emulzij kot redukcijskih sredstev ter trdnih ostankov železa: Neprekinjeno delovanje tega sistema je odvisno od logističnega koncepta dostave in shranjevanja ostankov. Za uspešno delovanje je zlasti pomembna tudi tehnologija prevoza.

Energija

71.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena vzdrževanju nemotenega, neprekinjenega in stalnega delovanja plavža, da se zmanjšajo izpusti in verjetnost zdrsov bremena.

72.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena uporabi odvedenega plavžnega plina kot goriva.

73.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena izkoriščanju energije žrelnega tlaka plavžnega plina, če je žrelni tlak plina dovolj visok in so prisotne nizke koncentracije alkalnih snovi.

Ustreznost

Izraba žrelnega plinskega tlaka je možna v novih napravah, v določenih okoliščinah pa tudi v obstoječih napravah, čeprav je to povezano z večjimi težavami in dodatnimi stroški. Za uporabo te tehnologije je bistven ustrezen žrelni plinski tlak nad 1,5 bara.

V novih napravah se lahko turbina za žrelni plin in naprava za čiščenje plavžnega plina prilagodita druga drugi, da se doseže visoka učinkovitost čiščenja in izkoriščanja energije.

74.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena predgrevanju plinov za gorivo peči na vroči zrak ali zraka za sežig in optimizacijo procesa zgorevanja v pečeh na vroči zrak.

Opis

Za optimizacijo energetske učinkovitosti peči na vroči zrak se lahko uporabi ena od naslednjih tehnologij ali njihova kombinacija:

| — | uporaba računalniško podprtega krmiljenja peči; |
| --- | --- |

—

uporaba računalniško podprtega krmiljenja peči;

| — | predgrevanje goriva ali zraka za sežig v povezavi z izolacijo linije za hladen zrak in odvodnih cevi za odpadne pline; |
| --- | --- |

—

predgrevanje goriva ali zraka za sežig v povezavi z izolacijo linije za hladen zrak in odvodnih cevi za odpadne pline;

| — | uporaba primernejših gorilnikov za boljše zgorevanje; |
| --- | --- |

—

uporaba primernejših gorilnikov za boljše zgorevanje;

| — | hitro merjenje kisika in naknadna prilagoditev pogojev sežiga. |
| --- | --- |

—

hitro merjenje kisika in naknadna prilagoditev pogojev sežiga.

Ustreznost

Ustreznost predgrevanja goriva je odvisna od učinkovitosti peči, ker je od tega odvisna temperatura odpadnega plina (npr. pri temperaturah odpadnega plina, nižjih od 250 °C, izkoriščanje toplote morda ni tehnično ali gospodarsko izvedljivo).

Pri izvajanju računalniško podprtega nadzora je pri plavžih s tremi pečmi morda potrebna izgradnja četrte peči (če je mogoče), da se povečajo koristi.

1.6   Zaključki o BAT za proizvodnjo jekla v kisikovih konverterjih in litje

Zaključki o BAT iz tega oddelka se lahko uporabljajo za vso proizvodnjo jekla v kisikovih konverterjih in litje, razen če je navedeno drugače.

Emisije v zrak

75.   Najboljša razpoložljiva tehnologija za izrabo plinov iz kisikovega konverterja je čim večje odvajanje plina iz kisikovega konverterja med vpihovanjem in čiščenje plina s kombinacijo naslednjih tehnologij:

| I. | proces nepopolnega zgorevanja; |
| --- | --- |

I.

proces nepopolnega zgorevanja;

| II. | predhodno odstranjevanje prahu s suhimi separacijskimi tehnologijami (npr. deflektor, ciklon) ali mokrimi separatorji; |
| --- | --- |

II.

predhodno odstranjevanje prahu s suhimi separacijskimi tehnologijami (npr. deflektor, ciklon) ali mokrimi separatorji;

| III. | zmanjševanje emisij prahu:






  i. | s suhim odstranjevanjem prahu (npr. z elektrostatičnim filtrom) za nove in obstoječe naprave; |
| --- | --- | --- |

III.

zmanjševanje emisij prahu:

i.

s suhim odstranjevanjem prahu (npr. z elektrostatičnim filtrom) za nove in obstoječe naprave;

| ii. | z mokrim odstranjevanjem prahu (npr. z mokrim elektrostatičnim filtrom ali pralnikom) za obstoječe obrate. |
| --- | --- |

ii.

z mokrim odstranjevanjem prahu (npr. z mokrim elektrostatičnim filtrom ali pralnikom) za obstoječe obrate.

Koncentracije preostalega prahu po shranjevanju plina iz kisikovega konverterja, ustrezne najboljši razpoložljivi tehnologiji, so:

| — | 10–30 mg/Nm3 za najboljšo razpoložljivo tehnologijo III.i; |
| --- | --- |

—

10–30 mg/Nm3 za najboljšo razpoložljivo tehnologijo III.i;

| — | < 50 mg/Nm3 za najboljšo razpoložljivo tehnologijo III.ii. |
| --- | --- |

—

< 50 mg/Nm3 za najboljšo razpoložljivo tehnologijo III.ii.

76.   Najboljša razpoložljiva tehnologija za izrabo plina iz kisikovega konverterja pri popolnem zgorevanju je namenjena zmanjšanju emisij prahu z eno od naslednjih tehnologij:

| I. | suho odstranjevanje prahu (npr. z elektrostatičnim ali vrečastim filtrom) za nove in obstoječe naprave; |
| --- | --- |

I.

suho odstranjevanje prahu (npr. z elektrostatičnim ali vrečastim filtrom) za nove in obstoječe naprave;

| II. | i. mokro odstranjevanje prahu (npr. z mokrim elektrostatičnim filtrom ali pralnikom) za obstoječe naprave. |
| --- | --- |

II.

i. mokro odstranjevanje prahu (npr. z mokrim elektrostatičnim filtrom ali pralnikom) za obstoječe naprave.

Najboljši razpoložljivi tehnologiji ustrezajoče ravni emisij za prah, določene kot povprečje v obdobju vzorčenja (občasne meritve, naključno vzorčenje vsaj pol ure) so:

| — | 10–30 mg/Nm3 za najboljšo razpoložljivo tehnologijo I; |
| --- | --- |

—

10–30 mg/Nm3 za najboljšo razpoložljivo tehnologijo I;

| — | < 50 mg/Nm3 za najboljšo razpoložljivo tehnologijo II. |
| --- | --- |

—

< 50 mg/Nm3 za najboljšo razpoložljivo tehnologijo II.

77.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju emisij prahu iz prebodne odprtine za kisik z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| I. | pokrivanje prebodne odprtine med vpihovanjem kisika; |
| --- | --- |

I.

pokrivanje prebodne odprtine med vpihovanjem kisika;

| II. | vpihovanje inertnega plina ali pare v prebodno odprtino, da se prah razprši; |
| --- | --- |

II.

vpihovanje inertnega plina ali pare v prebodno odprtino, da se prah razprši;

| III. | uporaba drugih alternativnih načinov zatesnitve v kombinaciji s čistilnimi napravami za prebodno odprtino. |
| --- | --- |

III.

uporaba drugih alternativnih načinov zatesnitve v kombinaciji s čistilnimi napravami za prebodno odprtino.

78.   Najboljša razpoložljiva tehnologija za sekundarno odstranjevanje prahu, vključno z emisijami iz naslednjih procesov,:

| — | pretakanje vroče litine iz torpedo lonca (ali mešalnika vroče litine) v polnilni lonec; |
| --- | --- |

—

pretakanje vroče litine iz torpedo lonca (ali mešalnika vroče litine) v polnilni lonec;

| — | predobdelava vroče litine (npr. predgrevanje posod, razžvepljevanje, defosforizacija, odstranjevanje žlindre, procesi transporta vroče litine in tehtanje); |
| --- | --- |

—

predobdelava vroče litine (npr. predgrevanje posod, razžvepljevanje, defosforizacija, odstranjevanje žlindre, procesi transporta vroče litine in tehtanje);

| — | procesi, povezani s kisikovim konverterjem, kot so predgrevanje posod, razlivanje med vpihovanjem kisika, polnjenje z vročo litino in odpadki, izpuščanje tekočega jekla in žlindre iz kisikovega konverterja, ter |
| --- | --- |

—

procesi, povezani s kisikovim konverterjem, kot so predgrevanje posod, razlivanje med vpihovanjem kisika, polnjenje z vročo litino in odpadki, izpuščanje tekočega jekla in žlindre iz kisikovega konverterja, ter

| — | sekundarna metalurška obdelava in neprekinjeno litje; |
| --- | --- |

—

sekundarna metalurška obdelava in neprekinjeno litje;

je namenjena zmanjšanju emisij prahu z v proces vključenimi tehnologijami, kot so splošne tehnologije za preprečevanje ali nadzor razpršenih ali ubežnih emisij, ter z uporabo ustreznih zapor in nap z učinkovitim odvajanjem in naknadnim čiščenjem odpadnega plina z vrečastim ali elektrostatičnim filtrom.

Skupna povprečna učinkovitost zajema prahu, ki ustreza najboljši razpoložljivi tehnologiji, je > 90 %.

Najboljši razpoložljivi tehnologiji ustrezajoča raven emisij za prah, določena kot povprečna dnevna vrednost za vse očiščene odpadne pline, je < 1–15 mg/Nm3 za vrečaste filtre in < 20 mg/Nm3 za elektrostatične filtre.

Če se emisije iz predobdelave vroče litine in sekundarne metalurške obdelave obravnavajo ločeno, je najboljši razpoložljivi tehnologiji ustrezajoča raven emisij za prah < 1 – 10 mg/Nm3 za vrečasti filter in < 20 mg/Nm3 za elektrostatični filter, pri čemer sta obe vrednosti določeni kot povprečna dnevna vrednost.

Opis

Splošne tehnologije za preprečevanje razpršenih in ubežnih emisij iz ustreznih sekundarnih virov iz procesa kisikovega konverterja vključujejo:

| — | ločen zajem in uporabo naprav za odstranjevanje prahu pri vsakem podprocesu pri proizvodnji jekla v kisikovih konverterjih; |
| --- | --- |

—

ločen zajem in uporabo naprav za odstranjevanje prahu pri vsakem podprocesu pri proizvodnji jekla v kisikovih konverterjih;

| — | pravilno upravljanje naprave za razžvepljevanje, da se preprečijo emisije v zrak; |
| --- | --- |

—

pravilno upravljanje naprave za razžvepljevanje, da se preprečijo emisije v zrak;

| — | popolno zaprtje naprave za razžvepljevanje; |
| --- | --- |

—

popolno zaprtje naprave za razžvepljevanje;

| — | uporabo pokrova tudi, kadar se livni lonec ne uporablja, in redno čiščenje livnih loncev ter odstranjevanje žlindre ali uporaba strešnega sistema za odvajanje; |
| --- | --- |

—

uporabo pokrova tudi, kadar se livni lonec ne uporablja, in redno čiščenje livnih loncev ter odstranjevanje žlindre ali uporaba strešnega sistema za odvajanje;

| — | puščanje livnega lonca pred konverterjem približno dve minuti po polnjenju vroče litine v konverter, če se ne uporablja strešni sistem za odvajanje; |
| --- | --- |

—

puščanje livnega lonca pred konverterjem približno dve minuti po polnjenju vroče litine v konverter, če se ne uporablja strešni sistem za odvajanje;

| — | računalniški nadzor in optimizacija procesa proizvodnje jekla, npr. tako da se zmanjša ali prepreči razlivanje (tj. ko se žlindra tako močno peni, da teče iz posode); |
| --- | --- |

—

računalniški nadzor in optimizacija procesa proizvodnje jekla, npr. tako da se zmanjša ali prepreči razlivanje (tj. ko se žlindra tako močno peni, da teče iz posode);

| — | zmanjšanje razlivanja med izpuščanjem z omejevanjem elementov, ki povzročajo razlivanje, in uporabo snovi, ki preprečujejo razlivanje; |
| --- | --- |

—

zmanjšanje razlivanja med izpuščanjem z omejevanjem elementov, ki povzročajo razlivanje, in uporabo snovi, ki preprečujejo razlivanje;

| — | zapiranje vrat prostora, v katerem je konverter, med vpihovanjem kisika; |
| --- | --- |

—

zapiranje vrat prostora, v katerem je konverter, med vpihovanjem kisika;

| — | neprekinjeno opazovanje strehe s kamerami za odkrivanje vidnih emisij; |
| --- | --- |

—

neprekinjeno opazovanje strehe s kamerami za odkrivanje vidnih emisij;

| — | uporabo strešnega sistema za odvajanje. |
| --- | --- |

—

uporabo strešnega sistema za odvajanje.

Ustreznost

V obstoječih napravah so lahko možnosti pravilne evakuacije omejene zaradi načrta naprave.

79.   Najboljša razpoložljiva tehnologija za predelavo žlindre na kraju samem je namenjena zmanjšanju emisij prahu z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| I. | učinkovito odvajanje iz drobilca žlindre in naprav za presejanje z naknadnim čiščenjem odpadnih plinov, če je to ustrezno; |
| --- | --- |

I.

učinkovito odvajanje iz drobilca žlindre in naprav za presejanje z naknadnim čiščenjem odpadnih plinov, če je to ustrezno;

| II. | prevoz nepredelane žlindre z nakladalniki z žlico; |
| --- | --- |

II.

prevoz nepredelane žlindre z nakladalniki z žlico;

| III. | odvajanje ali vlaženje pretovornih mest transportnega traku za material v kosih; |
| --- | --- |

III.

odvajanje ali vlaženje pretovornih mest transportnega traku za material v kosih;

| IV. | škropljenje deponij žlindre; |
| --- | --- |

IV.

škropljenje deponij žlindre;

| V. | uporaba vodne meglice pri nalaganju žlindre v kosih. |
| --- | --- |

V.

uporaba vodne meglice pri nalaganju žlindre v kosih.

Najboljši razpoložljivi tehnologiji ustrezajoča raven emisije za prah pri uporabi najboljše razpoložljive tehnologije I je < 10–20 mg/Nm3, ki se določi kot povprečje v obdobju vzorčenja (občasne meritve, naključno vzorčenje vsaj pol ure).

Voda in odpadne vode

80.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju porabe vode in emisij odpadne vode pri primarnem odstranjevanju prahu iz plina iz kisikovega konverterja z eno od naslednjih tehnologij, določenih v najboljših razpoložljivih tehnologijah 75 in 76:

| — | suho odstranjevanje prahu iz plina iz kisikovega konverterja; |
| --- | --- |

—

suho odstranjevanje prahu iz plina iz kisikovega konverterja;

| — | zmanjšanje porabe čistilne vode in njena ponovna uporaba v čim večji možni meri (npr. za obdelavo žlindre z granuliranjem) pri mokrem odstranjevanju prahu. |
| --- | --- |

—

zmanjšanje porabe čistilne vode in njena ponovna uporaba v čim večji možni meri (npr. za obdelavo žlindre z granuliranjem) pri mokrem odstranjevanju prahu.

81.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju izpusta odpadnih voda iz neprekinjenega litja v čim večji meri z uporabo kombinacije naslednjih tehnologij:

| I. | odstranjevanje trdnih snovi s flokulacijo, sedimentacijo in/ali filtriranjem; |
| --- | --- |

I.

odstranjevanje trdnih snovi s flokulacijo, sedimentacijo in/ali filtriranjem;

| II. | odstranjevanje olj v posnemovalnih rezervoarjih ali drugih enako učinkovitih napravah; |
| --- | --- |

II.

odstranjevanje olj v posnemovalnih rezervoarjih ali drugih enako učinkovitih napravah;

| III. | recirkulacija hladilne vode in vode za ustvarjanje vakuuma v največji možni meri. |
| --- | --- |

III.

recirkulacija hladilne vode in vode za ustvarjanje vakuuma v največji možni meri.

Najboljši razpoložljivi tehnologiji ustrezajoče ravni emisij na podlagi kvalificiranega naključnega vzorca ali 24-urnega sestavljenega vzorca za odpadne vode strojev za neprekinjeno litje so:

| — | neraztopljene trdne snovi | < 20 mg/l. |
| --- | --- | --- |
| — | železo | < 5 mg/l. |
| — | cink | < 2 mg/l. |
| — | nikelj | < 0,5 mg/l. |
| — | krom skupaj | < 0,5 mg/l. |
| — | ogljikovodiki skupaj | < 5 mg/l. |

—

neraztopljene trdne snovi

< 20 mg/l.

—

železo

< 5 mg/l.

—

cink

< 2 mg/l.

—

nikelj

< 0,5 mg/l.

—

krom skupaj

< 0,5 mg/l.

—

ogljikovodiki skupaj

< 5 mg/l.

Ostanki iz proizvodnje

82.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena preprečevanju nastajanja odpadkov z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo (glej najboljšo razpoložljivo tehnologijo 8):

| I. | ustrezno zbiranje in shranjevanje za lažjo posebno obdelavo; |
| --- | --- |

I.

ustrezno zbiranje in shranjevanje za lažjo posebno obdelavo;

| II. | recikliranje prahu, nastalega pri obdelavi plina iz kisikovega konverterja, prahu iz sekundarnega odstranjevanja prahu in valjarniške škaje iz neprekinjenega litja na kraju samem za ponovno uporabo v procesih proizvodnje jekla ob upoštevanju učinka emisij naprave, v kateri se te snovi reciklirajo; |
| --- | --- |

II.

recikliranje prahu, nastalega pri obdelavi plina iz kisikovega konverterja, prahu iz sekundarnega odstranjevanja prahu in valjarniške škaje iz neprekinjenega litja na kraju samem za ponovno uporabo v procesih proizvodnje jekla ob upoštevanju učinka emisij naprave, v kateri se te snovi reciklirajo;

| III. | recikliranje žlindre iz kisikovega konverterja in drobnih delcev žlindre iz kisikovega konverterja na kraju samem za različne načine uporabe; |
| --- | --- |

III.

recikliranje žlindre iz kisikovega konverterja in drobnih delcev žlindre iz kisikovega konverterja na kraju samem za različne načine uporabe;

| IV. | obdelava žlindre za zunanjo uporabo (npr. kot agregat v gradbenih materialih), kadar to dopušča trg; |
| --- | --- |

IV.

obdelava žlindre za zunanjo uporabo (npr. kot agregat v gradbenih materialih), kadar to dopušča trg;

| V. | uporaba filtrskega prahu in mulja pri zunanji izrabi železa in barvnih kovin, kot je cink, v industriji barvnih kovin; |
| --- | --- |

V.

uporaba filtrskega prahu in mulja pri zunanji izrabi železa in barvnih kovin, kot je cink, v industriji barvnih kovin;

| VI. | uporaba bazena za usedanje mulja in naknadno recikliranje grobe frakcije v sintru/plavžu ali cementni industriji, kadar porazdelitev velikosti zrn omogoča primerno separacijo. |
| --- | --- |

VI.

uporaba bazena za usedanje mulja in naknadno recikliranje grobe frakcije v sintru/plavžu ali cementni industriji, kadar porazdelitev velikosti zrn omogoča primerno separacijo.

Ustreznost najboljše razpoložljive tehnologije V

Vroče briketiranje prahu in recikliranje z izrabo peletov z visoko vsebnostjo cinka za zunanjo ponovno uporabo je ustrezno, kadar se za čiščenje plina iz kisikovega konverterja uporablja suho odstranjevanje z elektrostatičnim filtrom. Izraba cinka z briketiranjem ni ustrezna pri sistemih mokrega odstranjevanja prahu zaradi nestabilne sedimentacije v bazenih za usedanje, ki jo povzroči tvorba vodika (pri reakciji kovinskega cinka z vodo). Zaradi teh varnostnih razlogov mora biti vsebnost cinka v mulju omejena na 8 – 10 %.

Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena nadzorovanemu upravljanju ostankov iz procesa v kisikovem konverterju, ki jih ni mogoče preprečiti ali reciklirati.

Energija

83.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zbiranju, čiščenju in shranjevanju plina iz kisikovega konverterja za naknadno uporabo plina kot gorivo.

Ustreznost

V nekaterih primerih izraba plina iz kisikovih konverterjev z nepopolnim izgorevanjem ni ekonomična ali primerna z vidika ustreznega gospodarjenja z energijo. V takih primerih se lahko ta plin uporablja kot gorivo za pridobivanje pare. Način zgorevanja (polno ali nepopolno zgorevanje) je odvisen od gospodarjenja z energijo v obratu.

84.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju porabe energije z uporabo sistemov pokrovov za lonce.

Ustreznost

Pokrovi so lahko zelo težki, ker so narejeni iz ognjevzdržne opeke, zato lahko zmogljivost žerjavov in načrt celotne zgradbe omejujeta ustreznost pokrovov v obstoječih obratih. Za prilagoditev sistema posebnim pogojem posamezne jeklarne obstajajo različne tehnične zasnove.

85.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena izboljšanju procesa in zmanjšanju porabe energije z uporabo procesa neposrednega izpuščanja po vpihovanju.

Opis

Za neposredno izpuščanje so običajno potrebne drage naprave, kot so sistemi senzorjev pod prebodno odprtino ali potopni sistemi senzorjev za izpuščanje brez čakanja na kemijsko analizo odvzetih vzorcev (neposredno izpuščanje). Druga možnost je nova tehnologija za neposredno izpuščanje brez teh naprav. Za to tehnologijo je potrebnih veliko izkušenj in razvojnega dela. V praksi se ogljik neposredno vpihuje na 0,04 %, hkrati pa se temperatura kopeli zmanjša na razumno nizko vrednost. Pred izpuščanjem se temperatura in aktivnost kisika izmerita za nadaljnje ukrepe.

Ustreznost

Potreben je ustrezen analizator vroče litine in naprave za ustavljanje žlindre, peč z lonci pa omogoča lažje izvajanje tehnologije.

86.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju porabe energije z neprekinjenim litjem trakov, podobnih mreži, kadar to upravičujeta kakovost in ponudba razredov proizvedenega jekla.

Opis

Litje trakov, podobnih mreži, pomeni neprekinjeno litje jekla v trakove, tanjše od 15 mm. Proces litja se kombinira z neposrednim vročim valjanjem, hlajenjem in zvijanjem trakov brez vmesnega ponovnega ogrevanja peči, ki se uporablja pri konvencionalnih tehnologijah litja, npr. pri neprekinjenem litju slabov ali tankih slabov. Litje trakov je torej tehnologija za proizvodnjo ploskih trakov jekla različnih širin, tanjših od 2 mm.

Ustreznost

Ustreznost je odvisna od razredov proizvedenega jekla (npr. težkih plošč s tem procesom ni mogoče proizvajati) in od portfelja izdelkov (ponudbe) posamezne jeklarne. V obstoječih napravah je lahko ustreznost omejena zaradi postavitve in prostora, ki je na voljo, saj je npr. za prenovo z vgradnjo naprave za litje trakov potreben prostor dolžine približno 100 m.

1.7   Zaključki o BAT za proizvodnjo jekla v elektroobločnih pečeh in litje

Zaključki o BAT iz tega oddelka se lahko uporabljajo za celotno proizvodnjo jekla v elektroobločnih pečeh in litje, razen če je navedeno drugače.

Emisije v zrak

87.   Najboljša razpoložljiva tehnologija za proces v elektroobločni peči je namenjena preprečevanju emisij živega srebra z izogibanjem uporabe surovin in pomožnih surovin, ki vsebujejo živo srebro (glej najboljši razpoložljivi tehnologiji 6 in 7) v največji možni meri.

88.   Najboljša razpoložljiva tehnologija za primarno in sekundarno odstranjevanje prahu pri elektroobločnih pečeh (vključno s predgrevanjem odpadkov, polnjenjem, taljenjem, izpuščanjem, pečjo z lonci in sekundarno metalurško obdelavo) je namenjena doseganju učinkovitega odvajanja iz vseh virov emisij z eno od spodaj navedenih tehnologij in naknadnim odstranjevanjem prahu z vrečastim filtrom:

| I. | kombinacija neposrednega odvajanja odpadnega plina (4. ali 2. odprtina) in sistema nap; |
| --- | --- |

I.

kombinacija neposrednega odvajanja odpadnega plina (4. ali 2. odprtina) in sistema nap;

| II. | neposredno odvajanje plina in sistemi kapelice; |
| --- | --- |

II.

neposredno odvajanje plina in sistemi kapelice;

| III. | neposredno odvajanje plina in popolna evakuacija stavbe (pri elektroobločnih pečeh z majhno zmogljivostjo za enako učinkovitost odvajanja ni potrebno neposredno odvajanje plina). |
| --- | --- |

III.

neposredno odvajanje plina in popolna evakuacija stavbe (pri elektroobločnih pečeh z majhno zmogljivostjo za enako učinkovitost odvajanja ni potrebno neposredno odvajanje plina).

Skupna povprečna učinkovitost zajemanja, ki ustreza najboljši razpoložljivi tehnologiji, je > 98 %

Najboljši razpoložljivi tehnologiji ustrezajoča raven emisij za prah je < 5 mg/Nm3, določena kot povprečna dnevna vrednost.

Najboljši razpoložljivi tehnologiji ustrezajoča raven emisij za živo srebro je < 0,05 mg/Nm3, določena kot povprečje v obdobju vzorčenja (občasne meritve, naključno vzorčenje vsaj štiri ure).

89.   Najboljša razpoložljiva tehnologija za primarno in sekundarno odstranjevanje prahu pri elektroobločnih pečeh (vključno z predgrevanjem odpadkov, polnjenjem, taljenjem, izpuščanjem, pečjo z lonci in sekundarno metalurško obdelavo) je namenjena preprečevanju in zmanjšanju emisij polikloriranih dibenzodioksinov/furanov (PCDD/F) in polikloriranih bifenilov (PCB) z izogibanjem uporabe surovin, ki vsebujejo PCDD/F in PCB ali njihove predhodne sestavine (glej najboljši razpoložljivi tehnologiji 6 in 7), ter uporabi ene od naslednjih tehnologij ali njihove kombinacije v povezavi z ustreznim sistemom odstranjevanja prahu:

| I. | ustrezno naknadno zgorevanje; |
| --- | --- |

I.

ustrezno naknadno zgorevanje;

| II. | ustrezno hitro ohlajanje; |
| --- | --- |

II.

ustrezno hitro ohlajanje;

| III. | vpihovanje ustreznih adsorpcijskih snovi v odvod pred odstranjevanjem prahu. |
| --- | --- |

III.

vpihovanje ustreznih adsorpcijskih snovi v odvod pred odstranjevanjem prahu.

Najboljši razpoložljivi tehnologiji ustrezajoča raven emisij za poliklorirane dibenzodioksine/furane (PCDD/F) je < 0,1 ng I-TEQ/Nm3, določena na podlagi 6- do 8-urnega naključnega vzorčenja pod ustaljenimi pogoji. V nekaterih primerih se lahko najboljši razpoložljivi tehnologiji ustrezajoča raven emisij doseže le s primarnimi ukrepi.

Ustreznost najboljše razpoložljive tehnologije I

V obstoječih napravah je treba pri oceni ustreznosti upoštevati okoliščine, kot je prostor, ki je na voljo, sistem odvodov odpadnega plina itd.

90.   Najboljša razpoložljiva tehnologija za predelavo žlindre na kraju samem je namenjena zmanjšanju emisij prahu z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| I. | učinkovito odvajanje iz drobilca žlindre in naprav za presejanje z naknadnim čiščenjem odpadnih plinov, če je to ustrezno; |
| --- | --- |

I.

učinkovito odvajanje iz drobilca žlindre in naprav za presejanje z naknadnim čiščenjem odpadnih plinov, če je to ustrezno;

| II. | prevoz nepredelane žlindre z nakladalniki z žlico; |
| --- | --- |

II.

prevoz nepredelane žlindre z nakladalniki z žlico;

| III. | odvajanje ali vlaženje pretovornih mest transportnega traku za material v kosih; |
| --- | --- |

III.

odvajanje ali vlaženje pretovornih mest transportnega traku za material v kosih;

| IV. | škropljenje deponij žlindre; |
| --- | --- |

IV.

škropljenje deponij žlindre;

| V. | uporaba vodne meglice pri nalaganju žlindre v kosih. |
| --- | --- |

V.

uporaba vodne meglice pri nalaganju žlindre v kosih.

V primeru uporabe najboljše razpoložljive tehnologije I je najboljši razpoložljivi tehnologiji ustrezajoča raven emisije za prah < 10–20 mg/Nm3, določena kot povprečje v obdobju vzorčenja (občasne meritve, naključno vzorčenje vsaj pol ure).

Voda in odpadne vode

91.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju porabe vode pri procesu v elektroobločni peči s čim pogostejšo uporabo sistemov za vodno hlajenje zaprtega tipa za hlajenje opreme peči, razen če se uporabljajo pretočni sistemi za hlajenje.

92.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju izpusta odpadne vode neprekinjenega litja v čim večji meri z uporabo kombinacije naslednjih tehnologij:

| I. | odstranjevanje trdnih snovi s flokulacijo, sedimentacijo in/ali filtriranjem; |
| --- | --- |

I.

odstranjevanje trdnih snovi s flokulacijo, sedimentacijo in/ali filtriranjem;

| II. | odstranjevanje olja v posnemovalnih rezervoarjih ali drugih enako učinkovitih napravah; |
| --- | --- |

II.

odstranjevanje olja v posnemovalnih rezervoarjih ali drugih enako učinkovitih napravah;

| III. | recirkulacija hladilne vode in vode za ustvarjanje vakuuma v največji možni meri. |
| --- | --- |

III.

recirkulacija hladilne vode in vode za ustvarjanje vakuuma v največji možni meri.

Najboljši razpoložljivi tehnologiji ustrezajoče ravni emisij za odpadno vodo iz naprav za neprekinjeno litje na podlagi kvalificiranega naključnega vzorca ali 24-urnega sestavljenega vzorca so:

| — | neraztopljene trdne snovi | < 20 mg/l. |
| --- | --- | --- |
| — | železo | < 5 mg/l. |
| — | cink | < 2 mg/l. |
| — | nikelj | < 0,5 mg/l. |
| — | krom skupaj | < 0,5 mg/l. |
| — | ogljikovodiki skupaj | < 5 mg/l. |

—

neraztopljene trdne snovi

< 20 mg/l.

—

železo

< 5 mg/l.

—

cink

< 2 mg/l.

—

nikelj

< 0,5 mg/l.

—

krom skupaj

< 0,5 mg/l.

—

ogljikovodiki skupaj

< 5 mg/l.

Ostanki iz proizvodnje

93.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena preprečevanju nastajanja odpadkov z eno od naslednjih tehnologij ali njihovo kombinacijo:

| I. | ustrezno zbiranje in shranjevanje za lažjo posebno obdelavo; |
| --- | --- |

I.

ustrezno zbiranje in shranjevanje za lažjo posebno obdelavo;

| II. | izraba in recikliranje ognjevarnih materialov iz različnih procesov na kraju samem ter njihova notranja uporaba tj. za nadomestitev dolomita, magnezita in apna; |
| --- | --- |

II.

izraba in recikliranje ognjevarnih materialov iz različnih procesov na kraju samem ter njihova notranja uporaba tj. za nadomestitev dolomita, magnezita in apna;

| III. | uporaba filtrskega prahu za zunanjo izrabo barvnih kovin, kot je cink, v industriji barvnih kovin, če je potrebno, po obogatitvi filtrskega prahu z recirkulacijo v elektroobločni peči; |
| --- | --- |

III.

uporaba filtrskega prahu za zunanjo izrabo barvnih kovin, kot je cink, v industriji barvnih kovin, če je potrebno, po obogatitvi filtrskega prahu z recirkulacijo v elektroobločni peči;

| IV. | ločevanje škaje iz neprekinjenega litja v procesu čiščenja vode in izraba z naknadnim recikliranjem, npr. v sintru/plavžu ali cementni industriji; |
| --- | --- |

IV.

ločevanje škaje iz neprekinjenega litja v procesu čiščenja vode in izraba z naknadnim recikliranjem, npr. v sintru/plavžu ali cementni industriji;

| V. | zunanja uporaba ognjevarnih materialov in žlindre iz procesa v elektroobločni peči kot sekundarne surovine, kadar to dopuščajo pogoji na trgu. |
| --- | --- |

V.

zunanja uporaba ognjevarnih materialov in žlindre iz procesa v elektroobločni peči kot sekundarne surovine, kadar to dopuščajo pogoji na trgu.

Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena nadzorovanemu upravljanju ostankov pri procesu v elektroobločni peči, ki se jim ni mogoče izogniti ali jih reciklirati.

Ustreznost

Zunanja uporaba ali recikliranje ostankov pri proizvodnji, kot je navedeno pri najboljših razpoložljivih tehnologijah III–V, je odvisno od sodelovanja tretje osebe in dogovora z njo, pri čemer za nadzor tega področja morda ni pristojen upravljavec, zato morda ni zajeto v področje uporabe dovoljenja.

Energija

94.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju porabe energije z neprekinjenim litjem trakov, podobnih mreži, kadar to upravičujeta kakovost in ponudba razredov proizvedenega jekla.

Opis

Litje trakov, podobnih mreži, pomeni neprekinjeno litje jekla v trakove, tanjše od 15 mm. Proces litja se kombinira z neposrednim vročim valjanjem, hlajenjem in zvijanjem trakov brez vmesnega ponovnega ogrevanja peči, ki se uporablja pri konvencionalnih tehnologijah litja, npr. pri neprekinjenem litju slabov ali tankih slabov. Litje trakov je torej tehnologija za proizvodnjo ploskih trakov jekla različnih širin, tanjših od 2 mm.

Ustreznost

Ustreznost je odvisna od razredov proizvedenega jekla (npr. težkih plošč s tem procesom ni mogoče proizvajati) in od portfelja izdelkov (ponudbe) posamezne jeklarne. V obstoječih napravah je lahko ustreznost omejena zaradi postavitve in prostora, ki je na voljo, saj je npr. za prenovo z vgradnjo naprave za litje trakov potreben prostor dolžine približno 100 m.

Hrup

95.   Najboljša razpoložljiva tehnologija je namenjena zmanjšanju emisij hrupa iz naprav in procesov v elektroobločni peči, pri katerih nastaja veliko hrupa, s kombinacijo naslednjih gradbenih in operativnih tehnologij, odvisnih od krajevnih pogojev, in ob njihovem upoštevanju (poleg uporabe tehnologij, navedenih v najboljši razpoložljivi tehnologiji 18):

| I. | gradnja stavbe za elektroobločno peč tako, da absorbira hrup mehanskih udarcev, ki nastanejo pri delovanju peči; |
| --- | --- |

I.

gradnja stavbe za elektroobločno peč tako, da absorbira hrup mehanskih udarcev, ki nastanejo pri delovanju peči;

| II. | gradnja in namestitev žerjavov za transport polnilnih košar na način, da se preprečijo mehanski udarci; |
| --- | --- |

II.

gradnja in namestitev žerjavov za transport polnilnih košar na način, da se preprečijo mehanski udarci;

| III. | posebna uporaba akustične izolacije notranjega dela zidov in streh, da se preprečijo emisije hrupa v zraku stavbe z elektroobločno pečjo; |
| --- | --- |

III.

posebna uporaba akustične izolacije notranjega dela zidov in streh, da se preprečijo emisije hrupa v zraku stavbe z elektroobločno pečjo;

| IV. | ločitev peči in zunanjega zidu, da se zmanjša širjenje hrupa po stenah stavbe elektroobločne peči; |
| --- | --- |

IV.

ločitev peči in zunanjega zidu, da se zmanjša širjenje hrupa po stenah stavbe elektroobločne peči;

| V. | namestitev procesov, pri katerih nastaja veliko hrupa (tj. elektroobločna peč in enote za razogljičenje), v glavni stavbi. |
| --- | --- |

V.

namestitev procesov, pri katerih nastaja veliko hrupa (tj. elektroobločna peč in enote za razogljičenje), v glavni stavbi.

---

(1)  V nekaterih primerih se namesto kemijske potrebe po kisiku izmeri skupni organski ogljik (da se prepreči uporaba HgCl2 v analizi kemijske potrebe po kisiku). Povezavo med kemijsko potrebo po kisiku in skupnim organskim ogljikom je treba natančneje opredeliti za vsako napravo za sintranje posebej. Razmerje med kemijsko potrebo po kisiku in skupnim organskim ogljikom lahko niha približno med dve in štiri.

(2)  V nekaterih primerih se namesto kemijske potrebe po kisiku izmeri skupni organski ogljik (da se prepreči uporaba HgCl2 v analizi kemijske potrebe po kisiku). Povezavo med kemijsko potrebo po kisiku in skupnim organskim ogljikom je treba natančneje opredeliti za vsako napravo za peletiranje ločeno. Razmerje med kemijsko potrebo po kisiku in skupnim organskim ogljikom lahko niha približno med dve in štiri.

(3)  Spodnja meja razpona je bila določena na podlagi učinkovitosti določene naprave v realnih obratovalnih pogojih z najboljšo razpoložljivo tehnologijo, ki dosega najboljšo okoljsko učinkovitost.

(4)  Ta raven se določi na podlagi neizokinetične Mohrhauerjeve metode (nekdanji VDI 2303).

(5)  Ta raven se določi na podlagi izokinetične metode vzorčenja v skladu z VDI 2066.

(6)  V nekaterih primerih se namesto kemijske potrebe po kisiku izmeri skupni organski ogljik (da se prepreči uporaba HgCl2 v analizi kemijske potrebe po kisiku). Povezavo med kemijsko potrebo po kisiku in skupnim organskim ogljikom je treba natančneje opredeliti za vsako koksarno posebej. Razmerje med kemijsko potrebo po kisiku in skupnim organskim ogljikom lahko niha približno med dve in štiri.

(7)  Ta raven se določi na podlagi standarda DIN 38405 D 27 ali katerega koli drugega nacionalnega ali mednarodnega standarda, s katerim se zagotovijo z znanstvenega vidika enako kakovostni podatki.

(8)  Ta raven se določa na podlagi standarda DIN 38405 D 13-2 ali katerega koli drugega nacionalnega ali mednarodnega standarda, s katerim se zagotovijo z znanstvenega vidika enako kakovostni podatki.

(9)  Ta raven se določa na podlagi standarda DIN 38405 D 13-2 ali katerega koli drugega nacionalnega ali mednarodnega standarda, s katerim se zagotovijo z znanstvenega vidika enako kakovostni podatki.

---