# Euroopa Liidu L 72/2012

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2012.072.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 72 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 55. köide10. märts 2012 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2012.072.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 72

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

55. köide10. märts 2012

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | | 2012/145/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 28. veebruar 2012, Euroopa Liidu ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise protokolli (millega määratakse kindlaks lepinguosaliste vahelise kehtiva kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimise kohta | 1 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 205/2012, 6. jaanuar 2012, millega muudetakse määruse (EL) nr 510/2011 II lisa liikmesriikide aruandluse andmeallikate ja andmeparameetrite osas (
  1
  ) | 2 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 206/2012, 6. märts 2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ seoses kodumajapidamises kasutatavate kliimaseadmete ja olmeventilaatorite ökodisaini nõuetega (
  1
  ) | 7 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) nr 207/2012, 9. märts 2012, meditsiiniseadmete elektrooniliste kasutusjuhendite kohta (
  1
  ) | 28 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 208/2012, 9. märts 2012, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 562/2011, millega võetakse vastu 2012. eelarveaastaks ettenähtud vahendite liikmesriikidele eraldamise kava sekkumisvarudest pärit toiduainete tarnimiseks ELis enim puudust kannatavatele isikutele ning tehakse erand määruse (EL) nr 807/2010 teatavatest sätetest | 32 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 209/2012, 9. märts 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 39 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 210/2012, 9. märts 2012, millega kehtestatakse ajavahemikul 5.-6. märts 2012 Tuneesia tariifikvoodi raames oliiviõli kohta esitatud impordilitsentsitaotluste suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient ja peatatakse 2012. aasta märtsi impordilitsentside väljaandmine | 41 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

2012/145/EL

*

Nõukogu otsus, 28. veebruar 2012, Euroopa Liidu ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise protokolli (millega määratakse kindlaks lepinguosaliste vahelise kehtiva kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimise kohta

1

MÄÄRUSED

*

Komisjoni delegeeritud määrus (EL) nr 205/2012, 6. jaanuar 2012, millega muudetakse määruse (EL) nr 510/2011 II lisa liikmesriikide aruandluse andmeallikate ja andmeparameetrite osas (
  1
  )

1

2

*

Komisjoni määrus (EL) nr 206/2012, 6. märts 2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ seoses kodumajapidamises kasutatavate kliimaseadmete ja olmeventilaatorite ökodisaini nõuetega (
  1
  )

1

7

*

Komisjoni määrus (EL) nr 207/2012, 9. märts 2012, meditsiiniseadmete elektrooniliste kasutusjuhendite kohta (
  1
  )

1

28

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 208/2012, 9. märts 2012, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 562/2011, millega võetakse vastu 2012. eelarveaastaks ettenähtud vahendite liikmesriikidele eraldamise kava sekkumisvarudest pärit toiduainete tarnimiseks ELis enim puudust kannatavatele isikutele ning tehakse erand määruse (EL) nr 807/2010 teatavatest sätetest

32

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 209/2012, 9. märts 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

39

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 210/2012, 9. märts 2012, millega kehtestatakse ajavahemikul 5.-6. märts 2012 Tuneesia tariifikvoodi raames oliiviõli kohta esitatud impordilitsentsitaotluste suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient ja peatatakse 2012. aasta märtsi impordilitsentside väljaandmine

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 10.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 72/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 72/1

---

NÕUKOGU OTSUS,

28. veebruar 2012,

Euroopa Liidu ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise protokolli (millega määratakse kindlaks lepinguosaliste vahelise kehtiva kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) sõlmimise kohta

(2012/145/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõike 6 alapunktiga a,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi heakskiitu

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 17. märtsil 2008 vastu määruse (EÜ) nr 241/2008 Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 17. märtsil 2008 vastu määruse (EÜ) nr 241/2008 Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta (1).

| (2) | Liit on pidanud Guinea-Bissau Vabariigiga läbirääkimisi uue protokolli üle, millega nähakse ette ELi laevade kalapüügivõimalused Guinea-Bissau suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni all olevates vetes (edaspidi „protokoll”). |
| --- | --- |

(2)

Liit on pidanud Guinea-Bissau Vabariigiga läbirääkimisi uue protokolli üle, millega nähakse ette ELi laevade kalapüügivõimalused Guinea-Bissau suveräänsete õiguste või jurisdiktsiooni all olevates vetes (edaspidi „protokoll”).

| (3) | Nende läbirääkimiste tulemusena parafeeriti protokoll 15. juunil 2011. |
| --- | --- |

(3)

Nende läbirääkimiste tulemusena parafeeriti protokoll 15. juunil 2011.

| (4) | Protokoll allkirjastati vastavalt nõukogu otsusele 2011/885/EL (2) ning seda kohaldatakse ajutiselt alates 16. juunist 2011. |
| --- | --- |

(4)

Protokoll allkirjastati vastavalt nõukogu otsusele 2011/885/EL (2) ning seda kohaldatakse ajutiselt alates 16. juunist 2011.

| (5) | Kõnealune protokoll tuleks sõlmida, |
| --- | --- |

(5)

Kõnealune protokoll tuleks sõlmida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu ja Guinea-Bissau Vabariigi vaheline protokoll, millega määratakse kindlaks lepinguosaliste vahelise kehtiva Euroopa Ühenduse ja Guinea-Bissau Vabariigi vahelise kalandusalase partnerluslepinguga ettenähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus (edaspidi „protokoll”), kiidetakse liidu nimel heaks (3).

Artikkel 2

Nõukogu eesistuja esitab liidu nimel protokolli artiklis 14 sätestatud teatise, et väljendada liidu nõusolekut end protokolliga siduda (4).

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 28. veebruar 2012

Nõukogu nimel

eesistuja

N. WAMMEN

---

(1)  ELT L 75, 18.3.2008, lk 49.

1

(2)  ELT L 344, 28.12.2011, lk 1.

2

(3)  Protokoll avaldati koos allkirjastamise otsusega ELTs L 344, 28.12.2011, lk 1.

3

(4)  Nõukogu peasekretariaat avaldab protokolli jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

4

Euroopa Liidu Teatajas

---

MÄÄRUSED

| 10.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 72/2 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 72/2

---

KOMISJONI DELEGEERITUD MÄÄRUS (EL) nr 205/2012,

6. jaanuar 2012,

millega muudetakse määruse (EL) nr 510/2011 II lisa liikmesriikide aruandluse andmeallikate ja andmeparameetrite osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2011. aasta määrust (EL) nr 510/2011, millega kehtestatakse uute väikeste tarbesõidukite heitenormid, lähtudes väikesõidukite CO2-heite vähendamist käsitlevast liidu terviklikust lähenemisviisist, (1) eriti selle artikli 8 lõike 9 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiivi 2007/46/EÜ (millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta) (2) artiklitele 18 ja 26 peab tootja tagama, et igal ELis turule lastud uuel väikesel tarbesõidukil on kaasas vastavustunnistus ning liikmesriik tohib registreerida sõiduki üksnes siis, kui sellel on vastavustunnistus. Vastavalt määruse (EL) nr 510/2011 II lisale peavad andmed, mida liikmesriik kogub selleks, et kontrollida tootja vastavust kõnealuse määruse artikli 4 ja 11 nõuetele, olema kooskõlas vastavustunnistusega ning põhinema üksnes sellel dokumendil. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiivi 2007/46/EÜ (millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta) (2) artiklitele 18 ja 26 peab tootja tagama, et igal ELis turule lastud uuel väikesel tarbesõidukil on kaasas vastavustunnistus ning liikmesriik tohib registreerida sõiduki üksnes siis, kui sellel on vastavustunnistus. Vastavalt määruse (EL) nr 510/2011 II lisale peavad andmed, mida liikmesriik kogub selleks, et kontrollida tootja vastavust kõnealuse määruse artikli 4 ja 11 nõuetele, olema kooskõlas vastavustunnistusega ning põhinema üksnes sellel dokumendil.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 443/2009, millega kehtestatakse uute sõiduautode heitenormid väikesõidukite süsinikdioksiidiheite vähendamist käsitleva ühenduse tervikliku lähenemisviisi raames, (3) nõutakse liikmesriikidelt vastavustunnistuse kasutamist andmeallikana, kuid lubatakse kasutada ka muid dokumente, millega on tagatud sõiduautode CO2-heite seire ja aruandluse samaväärne täpsus. Selleks et tagada kulutõhus ja täpne väikeste tarbesõidukite CO2-heite seire ja aruandlus, on asjakohane lubada liikmesriikidel lühiajaliselt kasutada määruse (EL) nr 510/2011 kohaseks seireks ja aruandluseks samu menetlusi ja andmeallikaid, mida kasutatakse määruse (EÜ) nr 443/2009 kohaseks aruandluseks. Seetõttu tuleks määruse (EL) nr 510/2011 II lisaga lubada nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel kasutada muid andmeallikaid, millega on tagatud CO2-heite seire ja aruandluse samaväärne täpsus. Liikmesriigid peaksid kehtestama vajalikud meetmed, et tagada seiremenetluse piisav täpsus. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määrusega (EÜ) nr 443/2009, millega kehtestatakse uute sõiduautode heitenormid väikesõidukite süsinikdioksiidiheite vähendamist käsitleva ühenduse tervikliku lähenemisviisi raames, (3) nõutakse liikmesriikidelt vastavustunnistuse kasutamist andmeallikana, kuid lubatakse kasutada ka muid dokumente, millega on tagatud sõiduautode CO2-heite seire ja aruandluse samaväärne täpsus. Selleks et tagada kulutõhus ja täpne väikeste tarbesõidukite CO2-heite seire ja aruandlus, on asjakohane lubada liikmesriikidel lühiajaliselt kasutada määruse (EL) nr 510/2011 kohaseks seireks ja aruandluseks samu menetlusi ja andmeallikaid, mida kasutatakse määruse (EÜ) nr 443/2009 kohaseks aruandluseks. Seetõttu tuleks määruse (EL) nr 510/2011 II lisaga lubada nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel kasutada muid andmeallikaid, millega on tagatud CO2-heite seire ja aruandluse samaväärne täpsus. Liikmesriigid peaksid kehtestama vajalikud meetmed, et tagada seiremenetluse piisav täpsus.

| (3) | Sõiduautode CO2-heite seire seniste kogemuste põhjal on selleks, et parandada andmete täpsuse tõendamise vahendeid, asjakohane lisada liikmesriikide aruandluse üksikasjalike andmeparameetrite hulka tüübikinnitusnumber. Samuti on ilmnenud, et parameetri „kaubanimi” järele ei ole enam vajadust ning see tuleks üksikasjalike seireandmete juurest ära kustutada. |
| --- | --- |

(3)

Sõiduautode CO2-heite seire seniste kogemuste põhjal on selleks, et parandada andmete täpsuse tõendamise vahendeid, asjakohane lisada liikmesriikide aruandluse üksikasjalike andmeparameetrite hulka tüübikinnitusnumber. Samuti on ilmnenud, et parameetri „kaubanimi” järele ei ole enam vajadust ning see tuleks üksikasjalike seireandmete juurest ära kustutada.

| (4) | Selleks et tagada liikmesriikide seire ja aruandluse selgus ja täpsus, on samuti vajalik tagada ühtsus määruse (EL) nr 510/2011 II lisas täpsustatud eri nõuete vahel. Üksikasjalike andmete nõuded on täpsustatud aruannete vormides, mis on sätestatud II lisa C osas. Selleks et nimetatud üksikasjalike andmete nõudeid täpselt kajastada, tuleks kõnealuse lisa A ja B osa kohandada. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et tagada liikmesriikide seire ja aruandluse selgus ja täpsus, on samuti vajalik tagada ühtsus määruse (EL) nr 510/2011 II lisas täpsustatud eri nõuete vahel. Üksikasjalike andmete nõuded on täpsustatud aruannete vormides, mis on sätestatud II lisa C osas. Selleks et nimetatud üksikasjalike andmete nõudeid täpselt kajastada, tuleks kõnealuse lisa A ja B osa kohandada.

| (5) | Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 510/2011 II lisa vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks määruse (EÜ) nr 510/2011 II lisa vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 510/2011 II lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 6. jaanuar 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 145, 31.5.2011, lk 1.

1

(2)  ELT L 263, 9.10.2007, lk 1.

2

(3)  ELT L 140, 5.6.2009, lk 1.

3

---

LISA

Määruse (EL) nr 510/2011 II lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | A osa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti 2 esimene lause asendatakse järgmisega:
  „Punktis 1 osutatud andmed võetakse asjaomase väikese tarbesõiduki vastavustunnistuselt või on ühtsed tootja poolt väljastatud vastavustunnistusega. Juhul kui vastavustunnistust ei kasutata, kehtestavad liikmesriigid vajalikud meetmed selleks, et tagada seiremenetluse piisav täpsus.” |
| --- | --- | --- |

1)

A osa muudetakse järgmiselt:

a)

punkti 2 esimene lause asendatakse järgmisega:

„Punktis 1 osutatud andmed võetakse asjaomase väikese tarbesõiduki vastavustunnistuselt või on ühtsed tootja poolt väljastatud vastavustunnistusega. Juhul kui vastavustunnistust ei kasutata, kehtestavad liikmesriigid vajalikud meetmed selleks, et tagada seiremenetluse piisav täpsus.”

| b) | punkti 3 muudetakse järgmiselt:






  i) | punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | Selliste uute väikeste tarbesõidukite arv, mille puhul on esitatud väärtused iga järgmise parameetri kohta:






  i) | CO2-heide; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

punkti 3 muudetakse järgmiselt:

i)

punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

Selliste uute väikeste tarbesõidukite arv, mille puhul on esitatud väärtused iga järgmise parameetri kohta:

i)

CO2-heide;

| ii) | mass; |
| --- | --- |

ii)

mass;

| iii) | teljevahe; |
| --- | --- |

iii)

teljevahe;

| iv) | juhttelje rööbe; |
| --- | --- |

iv)

juhttelje rööbe;

| v) | teise telje rööbe;” |
| --- | --- |

v)

teise telje rööbe;”

| ii) | punkt c jäetakse välja; |
| --- | --- |

ii)

punkt c jäetakse välja;

| iii) | punkti d iv ja v alapunkt asendatakse järgmisega:






  „iv) | suurim tehniliselt lubatud täismass; |
| --- | --- | --- |

iii)

punkti d iv ja v alapunkt asendatakse järgmisega:

„iv)

suurim tehniliselt lubatud täismass;

| v) | teljevahe; |
| --- | --- |

v)

teljevahe;

| vi) | juhttelje rööbe; |
| --- | --- |

vi)

juhttelje rööbe;

| vii) | teise telje rööbe.” |
| --- | --- |

vii)

teise telje rööbe.”

| 2) | B osa punktid 2, 3, 5 ja 6 jäetakse välja. |
| --- | --- |

2)

B osa punktid 2, 3, 5 ja 6 jäetakse välja.

| 3) | C osa 2. jagu üksikasjalike seireandmete kohta asendatakse järgmisega:
  „2. jagu –   üksikasjalikud seireandmed




























  Tootja nimi ELi standardi järgi | Tootja nimi tootja nimetuse järgi | Tootja nimi riikliku registri järgi | Tüübikinnitusnumber koos laiendiga (laienditega) | Tüüp | Variant | Versioon | Mark | Tüübikinnituse saanud sõiduki kategooria | Registreeritud sõiduki kategooria | Uute registreerimiste koguarv | CO2 eriheide (g/km) | Mass (kg) | Suurim tehniliselt lubatud täismass (kg) | Teljevahe (mm) | Juhttelje rööbe (mm) | Teise telje rööbe (mm) | Kütuse tüüp | Kütuse liik | Mootori töömaht (cm3) | Elektrienergia kulu (Wh/km) | Innovatiivse tehnoloogia või tehnoloogiate rühma kood | Heite vähendamine innovatiivsete tehnoloogiate abil |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tootja 1 | Tootja 1 | Tootja 1 | Number 1 | Tüüp 1 | Variant 1 | Versioon 1 | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| Tootja 1 | Tootja 1 | Tootja 1 | Number 1 | Tüüp 1 | Variant 1 | Versioon 2 | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| Tootja 1 | Tootja 1 | Tootja 1 | Number 1 | Tüüp 1 | Variant 2 | Versioon 1 | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| Tootja 1 | Tootja 1 | Tootja 1 | Number 1 | Tüüp 1 | Variant 2 | Versioon 2 | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| Tootja 1 | Tootja 1 | Tootja 1 | Number 2 | Tüüp 2 | Variant 1 | Versioon 1 | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| Tootja 1 | Tootja 1 | Tootja 1 | Number 2 | Tüüp 2 | Variant 1 | Versioon 2 | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| Tootja 1 | Tootja 1 | Tootja 1 | Number 2 | Tüüp 2 | Variant 2 | Versioon 1 | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| Tootja 1 | Tootja 1 | Tootja 1 | Number 2 | Tüüp 2 | Variant 2 | Versioon 2 | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| Tootja 2 | Tootja 2 | Tootja 2 | Number 1 | Tüüp 1 | Variant 1 | Versioon 1 | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| Tootja 2 | Tootja 2 | Tootja 2 | Number 1 | Tüüp 1 | Variant 1 | Versioon 2 | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| Tootja 2 | Tootja 2 | Tootja 2 | Number 1 | Tüüp 1 | Variant 2 | Versioon 1 | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| Tootja 2 | Tootja 2 | Tootja 2 | Number 1 | Tüüp 1 | Variant 2 | Versioon 2 | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ...” |

3)

C osa 2. jagu üksikasjalike seireandmete kohta asendatakse järgmisega:

„2. jagu –   üksikasjalikud seireandmed

Tootja nimi ELi standardi järgi

Tootja nimi tootja nimetuse järgi

Tootja nimi riikliku registri järgi

Tüübikinnitusnumber koos laiendiga (laienditega)

Tüüp

Variant

Versioon

Mark

Tüübikinnituse saanud sõiduki kategooria

Registreeritud sõiduki kategooria

Uute registreerimiste koguarv

CO2 eriheide (g/km)

Mass (kg)

Suurim tehniliselt lubatud täismass (kg)

Teljevahe (mm)

Juhttelje rööbe (mm)

Teise telje rööbe (mm)

Kütuse tüüp

Kütuse liik

Mootori töömaht (cm3)

Elektrienergia kulu (Wh/km)

Innovatiivse tehnoloogia või tehnoloogiate rühma kood

Heite vähendamine innovatiivsete tehnoloogiate abil

Tootja 1

Tootja 1

Tootja 1

Number 1

Tüüp 1

Variant 1

Versioon 1

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

Tootja 1

Tootja 1

Tootja 1

Number 1

Tüüp 1

Variant 1

Versioon 2

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

Tootja 1

Tootja 1

Tootja 1

Number 1

Tüüp 1

Variant 2

Versioon 1

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

Tootja 1

Tootja 1

Tootja 1

Number 1

Tüüp 1

Variant 2

Versioon 2

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

Tootja 1

Tootja 1

Tootja 1

Number 2

Tüüp 2

Variant 1

Versioon 1

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

Tootja 1

Tootja 1

Tootja 1

Number 2

Tüüp 2

Variant 1

Versioon 2

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

Tootja 1

Tootja 1

Tootja 1

Number 2

Tüüp 2

Variant 2

Versioon 1

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

Tootja 1

Tootja 1

Tootja 1

Number 2

Tüüp 2

Variant 2

Versioon 2

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

Tootja 2

Tootja 2

Tootja 2

Number 1

Tüüp 1

Variant 1

Versioon 1

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

Tootja 2

Tootja 2

Tootja 2

Number 1

Tüüp 1

Variant 1

Versioon 2

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

Tootja 2

Tootja 2

Tootja 2

Number 1

Tüüp 1

Variant 2

Versioon 1

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

Tootja 2

Tootja 2

Tootja 2

Number 1

Tüüp 1

Variant 2

Versioon 2

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...”

---

| 10.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 72/7 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 72/7

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 206/2012,

6. märts 2012,

millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ seoses kodumajapidamises kasutatavate kliimaseadmete ja olmeventilaatorite ökodisaini nõuetega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiivi 2009/125/EÜ, mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiamõjuga toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 1,

olles konsulteerinud ökodisaini nõuandefoorumiga

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2009/125/EÜ kohaselt kehtestab komisjon selliste energiamõjuga toodete ökodisaini nõuded, mille müügi- ja kaubandusmahud on märkimisväärsed ning millel on märkimisväärne keskkonnamõju, mida on võimalik kujunduse muutmisega ilma liigsete kuludeta oluliselt parandada. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2009/125/EÜ kohaselt kehtestab komisjon selliste energiamõjuga toodete ökodisaini nõuded, mille müügi- ja kaubandusmahud on märkimisväärsed ning millel on märkimisväärne keskkonnamõju, mida on võimalik kujunduse muutmisega ilma liigsete kuludeta oluliselt parandada.

| (2) | Direktiivi 2009/125/EÜ artikli 16 lõike 2 punktis a on sätestatud, et komisjon võtab artikli 19 lõikes 3 sätestatud korras, täites artikli 15 lõikes 2 sätestatud kriteeriume ja olles konsulteerinud ökodisaini nõuandefoorumiga, kütte-, ventilatsiooni- ja kliimasüsteemitoodete kohta vajaduse korral vastu rakendusmeetmed, mis võimaldavad oluliselt ja kulutõhusalt vähendada kasvuhoonegaaside heidet. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 2009/125/EÜ artikli 16 lõike 2 punktis a on sätestatud, et komisjon võtab artikli 19 lõikes 3 sätestatud korras, täites artikli 15 lõikes 2 sätestatud kriteeriume ja olles konsulteerinud ökodisaini nõuandefoorumiga, kütte-, ventilatsiooni- ja kliimasüsteemitoodete kohta vajaduse korral vastu rakendusmeetmed, mis võimaldavad oluliselt ja kulutõhusalt vähendada kasvuhoonegaaside heidet.

| (3) | Komisjon on teinud ettevalmistava uuringu, milles analüüsiti kodumajapidamistes ja väikestes kaubandusettevõtetes kasutatavate kliimaseadmete ja olmeventilaatorite tehnilisi, keskkonnaalaseid ja majanduslikke aspekte. Uuring kavandati koos sidusrühmadega ning ELi ja kolmandate riikide huvitatud isikutega ja selle tulemused on avalikustatud. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon on teinud ettevalmistava uuringu, milles analüüsiti kodumajapidamistes ja väikestes kaubandusettevõtetes kasutatavate kliimaseadmete ja olmeventilaatorite tehnilisi, keskkonnaalaseid ja majanduslikke aspekte. Uuring kavandati koos sidusrühmadega ning ELi ja kolmandate riikide huvitatud isikutega ja selle tulemused on avalikustatud.

| (4) | Uuringuga tehti kindlaks, et käesoleva määruse kohaldamise seisukohast on määrusega hõlmatud toodete peamisteks keskkonnaaspektideks energiatarbimine ja müratase kasutusetapil. Ettevalmistava uuringuga leiti ka, et oluline keskkonnaaspekt on külmutusvedeliku võimalik leke, kuna tegemist on kasvuhoonegaaside otsese heitega, mis moodustab keskmiselt 10–20 % kasvuhoonegaaside otsese ja kaudse heite summast. |
| --- | --- |

(4)

Uuringuga tehti kindlaks, et käesoleva määruse kohaldamise seisukohast on määrusega hõlmatud toodete peamisteks keskkonnaaspektideks energiatarbimine ja müratase kasutusetapil. Ettevalmistava uuringuga leiti ka, et oluline keskkonnaaspekt on külmutusvedeliku võimalik leke, kuna tegemist on kasvuhoonegaaside otsese heitega, mis moodustab keskmiselt 10–20 % kasvuhoonegaaside otsese ja kaudse heite summast.

| (5) | Ettevalmistavas uuringus näidati, et olmeventilaatorite tõhususe kohta ei ole teavet, ja mõjuhinnangus leidis see kinnitust. Olmeventilaatorite tooteteabe nõuded peaksid tagama, et tootel oleks selgelt näidatud selle tõhusus ja tõhususe mõõtmise meetod; see annaks turujärelevalveasutustele tähtsat teavet ja võimaldaks tõhusat turuseiret, mis on vajalik minimaalsete energiatõhususnõuete kehtestamiseks tulevikus. Lisaks on olmeventilaatorite jaoks sätestatud ooteseisundi ja väljalülitatud seisundi nõuded. |
| --- | --- |

(5)

Ettevalmistavas uuringus näidati, et olmeventilaatorite tõhususe kohta ei ole teavet, ja mõjuhinnangus leidis see kinnitust. Olmeventilaatorite tooteteabe nõuded peaksid tagama, et tootel oleks selgelt näidatud selle tõhusus ja tõhususe mõõtmise meetod; see annaks turujärelevalveasutustele tähtsat teavet ja võimaldaks tõhusat turuseiret, mis on vajalik minimaalsete energiatõhususnõuete kehtestamiseks tulevikus. Lisaks on olmeventilaatorite jaoks sätestatud ooteseisundi ja väljalülitatud seisundi nõuded.

| (6) | Käesoleva määrusega hõlmatud toodete aastast elektritarbimist ELis hinnati 2005. aastal 30 TWH-le. Konkreetseid meetmeid võtmata peaks elektritarbimine 2020. aastaks suurenema 74 TWh-ni. Ettevalmistav uuring näitas, et käesoleva määrusega hõlmatud toodete elektritarbimist saab oluliselt vähendada. |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määrusega hõlmatud toodete aastast elektritarbimist ELis hinnati 2005. aastal 30 TWH-le. Konkreetseid meetmeid võtmata peaks elektritarbimine 2020. aastaks suurenema 74 TWh-ni. Ettevalmistav uuring näitas, et käesoleva määrusega hõlmatud toodete elektritarbimist saab oluliselt vähendada.

| (7) | Ettevalmistavast uuringust selgub, et direktiivi 2009/125/EÜ I lisa 1. osas osutatud muude ökodisainiparameetritega seotud nõuded ei ole vajalikud, kuna kliimaseadmete elektritarbimine nende kasutusetapil ja müratase on kõige olulisemad keskkonnaaspektid. |
| --- | --- |

(7)

Ettevalmistavast uuringust selgub, et direktiivi 2009/125/EÜ I lisa 1. osas osutatud muude ökodisainiparameetritega seotud nõuded ei ole vajalikud, kuna kliimaseadmete elektritarbimine nende kasutusetapil ja müratase on kõige olulisemad keskkonnaaspektid.

| (8) | Kuna külmutusaineid on käsitletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta määruses (EÜ) nr 842/2006 teatavate fluoritud kasvuhoonegaaside kohta, (2) ei ole käesolevas määruses esitatud konkreetseid nõudeid külmutusainete kohta. Siiski on soovitatud kasutada ökodisaininõuetekohast lisatasu, et suunata turgu kasutama külmutusvedelikke, mis kahjustavad keskkonda vähem. Lisatasuga vähendatakse minimaalse energiatõhususe nõudeid selliste seadmete korral, milles on nõrgema ülemaailmset soojenemist põhjustava mõjuga külmutusaine. |
| --- | --- |

(8)

Kuna külmutusaineid on käsitletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta määruses (EÜ) nr 842/2006 teatavate fluoritud kasvuhoonegaaside kohta, (2) ei ole käesolevas määruses esitatud konkreetseid nõudeid külmutusainete kohta. Siiski on soovitatud kasutada ökodisaininõuetekohast lisatasu, et suunata turgu kasutama külmutusvedelikke, mis kahjustavad keskkonda vähem. Lisatasuga vähendatakse minimaalse energiatõhususe nõudeid selliste seadmete korral, milles on nõrgema ülemaailmset soojenemist põhjustava mõjuga külmutusaine.

| (9) | Kliimaseade võib olla hoonesse sisseehitatud süsteemide osa. Liikmesriikide õigusaktides, mis muu hulgas põhinevad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta direktiivil 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta, (3) võidakse sellistele kliimasüsteemidele sätestada uusi rangemaid nõudeid, mille puhul kasutatakse käesoleva määruse kohaseid kliimaseadmete energiatõhususe arvutamise ja mõõtmise meetodeid. |
| --- | --- |

(9)

Kliimaseade võib olla hoonesse sisseehitatud süsteemide osa. Liikmesriikide õigusaktides, mis muu hulgas põhinevad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 2010. aasta direktiivil 2010/31/EL hoonete energiatõhususe kohta, (3) võidakse sellistele kliimasüsteemidele sätestada uusi rangemaid nõudeid, mille puhul kasutatakse käesoleva määruse kohaseid kliimaseadmete energiatõhususe arvutamise ja mõõtmise meetodeid.

| (10) | Ooteseisund ja väljalülitatud seisund võivad anda olulise panuse kõnealuste seadmete üldisesse elektritarbimisse. Kliimaseadmete, välja arvatud kahe kanaliga ja ühe kanaliga seadmete elektritarbimine sellistes seisundites on hõlmatud minimaalsete energiatõhususe nõuetega ja hooajalise tõhususe mõõtmise meetodiga. Kahe kanaliga ja ühe kanaliga kliimaseadmete ooteseisundi ja väljalülitatud seisundi nõuded on sätestatud komisjoni määruse (EÜ) nr 1275/2008 (4) kohaste ökodisaininõuete alusel. |
| --- | --- |

(10)

Ooteseisund ja väljalülitatud seisund võivad anda olulise panuse kõnealuste seadmete üldisesse elektritarbimisse. Kliimaseadmete, välja arvatud kahe kanaliga ja ühe kanaliga seadmete elektritarbimine sellistes seisundites on hõlmatud minimaalsete energiatõhususe nõuetega ja hooajalise tõhususe mõõtmise meetodiga. Kahe kanaliga ja ühe kanaliga kliimaseadmete ooteseisundi ja väljalülitatud seisundi nõuded on sätestatud komisjoni määruse (EÜ) nr 1275/2008 (4) kohaste ökodisaininõuete alusel.

| (11) | Käesoleva määruse ja komisjoni 4. mai 2011. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 626/2011 (millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses kliimaseadmete energiamärgistuse nõuetega) (5) sätete koosmõju tulemusel võib aastane elektrisääst aastaks 2020 olla 11 TWh võrreldes olukorraga, mis tekiks meetmete võtmata jätmise korral. |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva määruse ja komisjoni 4. mai 2011. aasta delegeeritud määruse (EL) nr 626/2011 (millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/30/EL seoses kliimaseadmete energiamärgistuse nõuetega) (5) sätete koosmõju tulemusel võib aastane elektrisääst aastaks 2020 olla 11 TWh võrreldes olukorraga, mis tekiks meetmete võtmata jätmise korral.

| (12) | Käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvad tooted tuleks muuta energiatõhusamaks, kasutades olemasolevaid litsentsivabu kulutõhusaid tehnilisi lahendusi, millega on võimalik vähendada seadmete ostmise ja käitamise kombineeritud kulu. |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvad tooted tuleks muuta energiatõhusamaks, kasutades olemasolevaid litsentsivabu kulutõhusaid tehnilisi lahendusi, millega on võimalik vähendada seadmete ostmise ja käitamise kombineeritud kulu.

| (13) | Ökodisaininõuded ei tohiks mõjutada toote kasutusomadusi lõpptarbija seisukohast ega avaldada kahjulikku mõju tervisele, ohutusele ega keskkonnale. Eelkõige peaks kasutusetapi elektritarbimise vähendamisest saadav tulu ületama tootmisetapi võimaliku täiendava keskkonnamõju. |
| --- | --- |

(13)

Ökodisaininõuded ei tohiks mõjutada toote kasutusomadusi lõpptarbija seisukohast ega avaldada kahjulikku mõju tervisele, ohutusele ega keskkonnale. Eelkõige peaks kasutusetapi elektritarbimise vähendamisest saadav tulu ületama tootmisetapi võimaliku täiendava keskkonnamõju.

| (14) | Ökodisaininõuded tuleks kasutusele võtta järk-järgult, et jätta tootjatele piisav ajavaru käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvate toodete ümberkavandamiseks. Ajastus peaks olema selline, et välditaks negatiivset mõju turulolevate seadmete kasutusomadustele ning võetaks arvesse mõju lõpptarbijate ja tootjate, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kuludele, tagades samas käesoleva määruse eesmärkide õigeaegse saavutamise. |
| --- | --- |

(14)

Ökodisaininõuded tuleks kasutusele võtta järk-järgult, et jätta tootjatele piisav ajavaru käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvate toodete ümberkavandamiseks. Ajastus peaks olema selline, et välditaks negatiivset mõju turulolevate seadmete kasutusomadustele ning võetaks arvesse mõju lõpptarbijate ja tootjate, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kuludele, tagades samas käesoleva määruse eesmärkide õigeaegse saavutamise.

| (15) | Asjakohaste tooteparameetrite kindlaksmääramisel tuleks kasutada usaldusväärset, täpset ja korratavat mõõtmismeetodit, võttes arvesse üldtunnustatult parimaid mõõtmismeetodeid, sealhulgas olemasolevaid Euroopa standardiorganite vastuvõetud harmoneeritud standardeid, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiivi 98/48/EÜ I lisas, millega muudetakse direktiivi 98/34/EÜ (millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest teatamise kord) (6). |
| --- | --- |

(15)

Asjakohaste tooteparameetrite kindlaksmääramisel tuleks kasutada usaldusväärset, täpset ja korratavat mõõtmismeetodit, võttes arvesse üldtunnustatult parimaid mõõtmismeetodeid, sealhulgas olemasolevaid Euroopa standardiorganite vastuvõetud harmoneeritud standardeid, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiivi 98/48/EÜ I lisas, millega muudetakse direktiivi 98/34/EÜ (millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest teatamise kord) (6).

| (16) | Kooskõlas direktiivi 2009/125/EÜ artikliga 8 on käesolevas määruses täpsustatud kohaldatavad vastavushindamise menetlused. |
| --- | --- |

(16)

Kooskõlas direktiivi 2009/125/EÜ artikliga 8 on käesolevas määruses täpsustatud kohaldatavad vastavushindamise menetlused.

| (17) | Vastavuskontrolli hõlbustamiseks peaksid tootjad esitama direktiivi 2009/125/EÜ IV ja V lisas osutatud tehnilises dokumentatsioonis teabe niivõrd, kuivõrd see teave on seotud käesolevas määruses sätestatud nõuetega. |
| --- | --- |

(17)

Vastavuskontrolli hõlbustamiseks peaksid tootjad esitama direktiivi 2009/125/EÜ IV ja V lisas osutatud tehnilises dokumentatsioonis teabe niivõrd, kuivõrd see teave on seotud käesolevas määruses sätestatud nõuetega.

| (18) | Lisaks käesolevas määruses sätestatud õiguslikult siduvate nõuete kehtestamisele tuleks välja selgitada parimate võimalike tehniliste lahenduste soovituslikud võrdlusandmed, et tagada sellise teabe laialdane kättesaadavus, mis käsitleb käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvate toodete keskkonnasõbralikkust kogu nende olelusringi jooksul. |
| --- | --- |

(18)

Lisaks käesolevas määruses sätestatud õiguslikult siduvate nõuete kehtestamisele tuleks välja selgitada parimate võimalike tehniliste lahenduste soovituslikud võrdlusandmed, et tagada sellise teabe laialdane kättesaadavus, mis käsitleb käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvate toodete keskkonnasõbralikkust kogu nende olelusringi jooksul.

| (19) | Käesolevas määruses kavandatud meetmed on kooskõlas direktiivi 2009/125/EÜ artikli 19 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(19)

Käesolevas määruses kavandatud meetmed on kooskõlas direktiivi 2009/125/EÜ artikli 19 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Sisu ja reguleerimisala

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse ökodisaininõuded, mille alusel lastakse turule sellised elektrilise võrgutoitega kliimaseadmed, mille nimivõimsus jahutamise või kütmise korral (kui seadmel ei ole jahutamisfunktsiooni) on kuni 12 kW, ning olmeventilaatorid, mille elektriventilaatori sisendvõimsus on kuni 125 W.

2.   Käesolevat määrust ei kohaldata:

| a) | selliste seadmete suhtes, milles kasutatakse elektri asemel muid energiaallikaid; |
| --- | --- |

a)

selliste seadmete suhtes, milles kasutatakse elektri asemel muid energiaallikaid;

| b) | selliste kliimaseadmete suhtes, mille kondensaatoris või aurustis või kummaski ei kasutata soojuse ülekandevahendina õhku. |
| --- | --- |

b)

selliste kliimaseadmete suhtes, mille kondensaatoris või aurustis või kummaski ei kasutata soojuse ülekandevahendina õhku.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/125/EÜ artiklis 2 esitatud mõisteid.

Lisaks sellele kasutatakse järgmisi mõisteid:

1)   „kliimaseade”– seade, millega saab jahutada, kütta või nii jahutada kui ka kütta ruumis olevat õhku, kasutades selleks auru kokkusurumise tsüklit, milles liikumapanevaks jõuks on elektriline kompressor, kaasa arvatud kliimaseade, millel on lisafunktsioone, nagu õhu kuivatamine, puhastamine, ruumi ventileerimine või õhu täiendav elektritakistipõhine kütmine, samuti seadmeid, milles saab kasutada vett (kas aurustis tekkinud kondensaatvett või väljastpoolt lisatud vett) aurustamiseks kondensaatoris, tingimusel et seade saab töötada ka ilma lisatud veeta, kasutades üksnes õhku;

2)   „kahe kanaliga kliimaseade”– kliimaseade, milles jahutamise või kütmise ajal kondensaatorisse (või aurustisse) sisenev õhk juhitakse väliskeskkonnast seadmesse ühe kanali kaudu ja suunatakse väliskeskkonda tagasi teise kanali kaudu ning mis asub täielikult konditsioneeritava õhuga ruumis seina lähedal;

3)   „ühe kanaliga kliimaseade”– kliimaseade, milles jahutamise või kütmise ajal kondensaatorisse (või aurustisse) sisenev õhk juhitakse seadmesse seadet ümbritsevast ruumist ja lastakse tagasi samasse ruumi;

4)   „nimivõimsus” (Prated)– seadmes auru kokkusurumise tsükli jahutamis- või kütmisvõimsuse väärtus jahutamise või kütmise nimiväärtuste määramise standardtingimustes;

5)   „olmeventilaator”– seade, mis on projekteeritud tekitama õhu liikumist inimese keha või kehaosa ümber, et saavutada jahutamisega seotud mugavustunnet, sealhulgas lisafunktsioonidega, näiteks valgusti funktsiooniga seadmed;

6)   „ventilaatori sisendvõimsus” (PF)– olmeventilaatori elektriline sisendvõimsus vattides, kui ventilaator töötab deklareeritud suurimal voolukiirusel, mida mõõdetakse sisselülitatud pöörlemismehhanismiga (kui see on kohaldatav).

Lisades kasutatavad mõisted on täiendavalt määratletud I lisas.

Artikkel 3

Ökodisaininõuded ja ajakava

1.   Kliimaseadmete ja olmeventilaatorite ökodisaini nõuded on esitatud I lisas.

2.   Üksikuid ökodisaininõudeid kohaldatakse vastavalt järgmisele ajakavale.

| | Alates 1. jaanuarist 2013:
  ühe kanaliga ja kahe kanaliga kliimaseadmed vastavad I lisa punkti 2 alapunktis a esitatud nõuetele. |
| --- | --- |

Alates 1. jaanuarist 2013:

ühe kanaliga ja kahe kanaliga kliimaseadmed vastavad I lisa punkti 2 alapunktis a esitatud nõuetele.

| | Alates 1. jaanuarist 2013:






  a) | kliimaseadmed, välja arvatud ühe kanaliga ja kahe kanaliga kliimaseadmed, vastavad I lisa punkti 2 alapunktis b ning punkti 3 alapunktides a, b ja c esitatud nõuetele; |
| --- | --- | --- |

Alates 1. jaanuarist 2013:

a)

kliimaseadmed, välja arvatud ühe kanaliga ja kahe kanaliga kliimaseadmed, vastavad I lisa punkti 2 alapunktis b ning punkti 3 alapunktides a, b ja c esitatud nõuetele;

| b) | ühe kanaliga ja kahe kanaliga kliimaseadmed vastavad I lisa punkti 3 alapunktides a, b ja d esitatud nõuetele; |
| --- | --- |

b)

ühe kanaliga ja kahe kanaliga kliimaseadmed vastavad I lisa punkti 3 alapunktides a, b ja d esitatud nõuetele;

| c) | olmeventilaatorid vastavad I lisa punkti 3 alapunktides a, b ja e esitatud nõuetele. |
| --- | --- |

c)

olmeventilaatorid vastavad I lisa punkti 3 alapunktides a, b ja e esitatud nõuetele.

| | Alates 1. jaanuarist 2014:






  a) | kliimaseadmed vastavad I lisa punkti 2 alapunktis c esitatud ökodisaininõuetele; |
| --- | --- | --- |

Alates 1. jaanuarist 2014:

a)

kliimaseadmed vastavad I lisa punkti 2 alapunktis c esitatud ökodisaininõuetele;

| b) | ühe kanaliga ja kahe kanaliga kliimaseadmed vastavad I lisa punkti 2 alapunktis d esitatud nõuetele. |
| --- | --- |

b)

ühe kanaliga ja kahe kanaliga kliimaseadmed vastavad I lisa punkti 2 alapunktis d esitatud nõuetele.

3.   Ökodisaininõuetele vastavust mõõdetakse ja arvutatakse II lisas sätestatud nõuete kohaselt.

Artikkel 4

Vastavushindamine

1.   Direktiivi 2009/125/EÜ artiklis 8 osutatud vastavushindamise menetlus on kõnealuse direktiivi IV lisas sätestatud sisemine projekti või kavandi kontroll või V lisas sätestatud juhtimissüsteem.

2.   Direktiivi 2009/125/EÜ artiklis 8 osutatud vastavushindamise puhul esitatakse tehnilise dokumentatsiooni toimikus käesoleva määruse II lisas esitatud arvutuse tulemused.

Artikkel 5

Turujärelevalve eesmärgil teostatav kontrollimenetlus

Käesoleva määruse I lisas sätestatud nõuete täitmise kontrollimiseks kohaldavad liikmesriigid direktiivi 2009/125/EÜ artikli 3 lõikes 2 osutatud turujärelevalvet, kasutades käesoleva määruse III lisas kirjeldatud kontrollimenetlust.

Artikkel 6

Võrdlusandmed

Käesoleva määruse jõustumise ajal turul olnud parimate kliimaseadmete soovituslikud võrdlusandmed on esitatud IV lisas.

Artikkel 7

Läbivaatamine

Tehnika arengu arvessevõtmiseks vaatab komisjon käesoleva määruse läbi ja esitab läbivaatamistulemused arutamiseks ökodisaini nõuandefoorumile hiljemalt viie aasta pärast, arvates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast. Läbivaatamisel hinnatakse eelkõige tõhususe ja mürataseme nõudeid, nõrgema ülemaailmset soojenemist põhjustava mõjuga külmutusvedelike kasutamise edendamist ja määruse reguleerimisala kliimaseadmete valdkonnas ning eri seadmetüüpide, sealhulgas suurema kui 12 kW väljundvõimsusega kliimaseadmete turuosa võimalikku muutumist. Läbivaatamisel hinnatakse ka ooteseisundi ja väljalülitatud seisundi nõuete ning aastaaegade arvestuse ja mõõtmismeetodi asjakohasust, samuti võimalust töötada välja aastaaegade arvestus ja mõõtmismeetod, mida oleks võimalik kohaldada kõikide kliimaseadmete ja nii jahutamis- kui ka kütmishooaegade puhul.

Artikkel 8

Jõustumine ja kohaldamine

1.   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

2.   Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2013.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 6. märts 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 285, 31.10.2009, lk 10.

1

(2)  ELT L 161, 14.6.2006, lk 1.

2

(3)  ELT L 153, 18.6.2010, lk 13.

3

(4)  ELT L 339, 18.12.2008, lk 45.

4

(5)  ELT L 178, 6.7.2011, lk 1.

5

(6)  EÜT L 217, 5.8.1998, lk 18.

6

---

I LISA

Ökodisaininõuded

1.   LISADES KASUTATUD MÕISTED

1)   „Pööratav kliimaseade”– kliimaseade, millega ruumi on võimalik nii jahutada kui ka kütta;

2)   „nimiväärtuste määramise standardtingimused”– ruumitemperatuur (Tin) ja välistemperatuur (Tj), mida kasutatakse mürataseme, nimivõimsuse, õhuvoolu nimikiiruse ja/või energiatõhususe suhtarvu nimiväärtuse (rated energy efficiency ratio, EERrated) ning jõudluskoefitsiendi nimiväärtuse (rated coefficient of performance, COPrated) määramisel vastavalt II lisa tabelile 2;

3)   „ruumitemperatuur” (Tin)– kuiva termomeetriga määratud õhutemperatuur ruumis [°C] (suhtelist õhuniiskust näitab sellele vastav märja termomeetri temperatuur);

4)   „välistemperatuur” (Tj)– kuiva termomeetriga määratud välisõhu temperatuur [°C] (välisõhu suhtelist niiskust näitab sellele vastav märja termomeetri temperatuur);

5)   „energiatõhususe suhtarvu nimiväärtus” (rated energy efficiency ratio, EERrated)– seadme deklareeritud jahutamisvõimsus [kW], mis on jagatud jahutamiseks kasutatava sisendvõimsuse nimiväärtusega [kW], kui jahutamine toimub nimiväärtuste määramise standardtingimustes;

6)   „jõudluskoefitsiendi nimiväärtus” (rated coefficient of performance, COPrated)– seadme deklareeritud küttevõimsus [kW], mis on jagatud kütmiseks kasutatava sisendvõimsuse nimiväärtusega [kW], kui kütmine toimub nimiväärtuste määramise standardtingimustes;

7)   „ülemaailmset soojenemist põhjustav mõju” (global warming potential, GWP)– määr, mille võrra 1 kg külmutusainet, mida kasutatakse auru kokkusurumise tsüklis, aitab saja aasta jooksul hinnanguliselt kaasa ülemaailmsele soojenemisele, väljendatuna CO2-ekvivalentides;

vaadeldavad GWP-väärtused on esitatud määruse (EÜ) nr 842/2006 1. lisas;

fluoritud külmutusainete GWP-väärtused on avaldatud kolmandas hindamisaruandes, mille võttis vastu valitsustevaheline kliimamuutuste rühm (1) (kliimamuutuste rühma 2001. aasta GWP-väärtused 100 aasta jaoks);

fluorimata gaaside GWP-väärtused on avaldatud IPCC esimeses 100 aastat käsitlevas hindamisaruandes (2);

külmutusainete segude GWP-väärtused põhinevad määruse (EÜ) nr 842/2006 I lisas esitatud valemil;

eespool viidatud dokumentides käsitlemata külmutusainete puhul toetutakse IPCC ÜRO Keskkonnaprogrammi külmutus- ja kliimaseadmete ning soojuspumpade 2010. aasta aruandele (IPCC UNEP 2010 Report on Refrigeration, Air Conditioning and Heat Pumps), mis on avaldatud 2011. aasta veebruaris, või selle uuematele versioonidele;

8)   „väljalülitatud seisund”– seisund, milles kliimaseade või olmeventilaator on ühendatud vooluvõrku, kuid ei täida ühtegi funktsiooni. Väljalülitatud seisundiks loetakse ka seisund, milles on kuvatud üksnes märguanne, et seade on välja lülitatud, samuti seisund, milles vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2004/108/EÜ (3) täidetakse ainult elektromagnetilise ühilduvuse tagamiseks vajalikke funktsioone;

9)   „ooteseisund”– seisund, milles seade (kliimaseade või olmeventilaator) on ühendatud vooluvõrku, sõltub oma töös vooluvõrgu toitest ja võimaldab kasutada üksnes järgmisi funktsioone, mis võivad toimida määramata aja jooksul: taasaktiveerimisfunktsioon üksinda või taasaktiveerimisfunktsioon koos ainult taasaktiveerimisfunktsiooni märguandega ja/või teabe või seisundi kuvamisega;

10)   „taasaktiveerimisfunktsioon”– funktsioon, mis hõlbustab teiste seisundite, sealhulgas aktiivse seisundi aktiveerimist, kasutades eraldiseisvat lülitit, sealhulgas kaugjuhtimispulti, sisemist sensorit, lisafunktsioonide, sealhulgas põhifunktsiooni kasutamist võimaldava seisundiga seotud taimerit;

11)   „teabe või seisundi kuvamine”– pidev funktsioon, mis annab teavet või kuvab seadme seisundit, sealhulgas kella;

12)   „müratase”– A-korrigeeritud helivõimsustase [dB(A)] siseruumis ja/või väljas, mis on mõõdetud jahutamise (või kütmise, kui seadmel ei ole jahutamisfunktsiooni) nimiväärtuste määramise standardtingimustes;

13)   „projekteerimise võrdlustingimused”– projekteerimise võrdlustemperatuuri, kõrgeimat bivalentset temperatuuri ja kõrgeimat töö piirtemperatuuri hõlmav nõuetekogum, mis on esitatud II lisas tabelis 3;

14)   „projekteerimise võrdlustemperatuur (reference design temperature)”– välistemperatuur [°C] kas jahutamiseks (Tdesignc) või kütmiseks (Tdesignh) vastavalt II lisa tabelile 3, mille puhul osalise koormuse suhtarv (part load ratio) on võrdne 1ga ja mis muutub vastavalt määratud jahutamis- või kütmishooajale;

15)   „osalise koormuse suhtarv” (part load ratio, pl(Tj))– välistemperatuur miinus 16 °C, mis on jagatud projekteerimise võrdlustemperatuuriga miinus 16 °C, kas jahutamise või kütmise korral;

16)   „hooaeg”– üks neljast töötamistingimuste kogumist (mis on kättesaadavad nelja hooaja jaoks: üks jahutamishooaeg ja kolm kütmishooaega: keskmine / jahedam / soojem) mis iseloomustavad iga temperatuuriintervalli jaoks välistemperatuuride kombinatsiooni ja tundide arvu, mille jooksul need temperatuurid esinevad iga hooaja jooksul, mille jaoks seade on tunnistatud sobivaks;

17)   „temperatuuriintervall” (indeksiga j)– välistemperatuuride (Tj) ja intervallitundide (hj) kombinatsioon vastavalt II lisa tabelile 1;

18)   „intervallitunnid”– tundide arv hooaja kohta (hj), mille kestel välistemperatuurid vastavad igale temperatuuriintervallile vastavalt II lisa tabelile 1;

19)   „hooajaline energiatõhususe suhtarv” (seasonal energy efficiency ratio (SEER))– seadme üldine energiatõhususe suhtarv, mis esindab kogu jahutamishooaega ja mille arvutamisel aastane jahutamisvajaduse võrdlusarv jagatakse aastas jahutamiseks kuluva elektrikogusega;

20)   „aastase jahutamisvajaduse võrdlusväärtus” (reference annual cooling demand’ (QC
  ))– jahutamisvajaduse võrdlusväärtus [kWh/a], mis tuleb võtta aluseks SEERi arvutamisel ja mille leidmiseks projekteeritud jahutamiskoormus (Pdesignc) korrutatakse ekvivalentse aktiivse jahutamise seisundi tundide arvuga (HCE
  );

21)   „ekvivalentne aktiivse jahutamise seisundi tundide arv” (HCE
  )– hinnanguline tundide arv aastas [h/a], mille jooksul seade peab tagama projekteeritud jahutamiskoormuse (Pdesignc), et oleks tagatud aastase jahutamisvajaduse võrdlusväärtus vastavalt II lisa tabelile 4;

22)   „aastas jahutamiseks kuluv elektrikogus” (QCE
  )– elektrikogus [kWh/a], mida on vaja, et oleks tagatud aastase jahutamisvajaduse võrdlusväärtus ja mille leidmiseks aastase jahutamisvajaduse võrdlusväärtus jagatakse aktiivse seisundi hooajalise energiatõhususe suhtarvuga (SEERon) ja energiatarbimisega jahutamishooaja jooksul termostaadi poolt välja lülitatud seisundis, ooteseisundis, väljalülitatud seisundis ja karterikütte seisundis;

23)   „aktiivse seisundi hooajalise energiatõhususe suhtarv” (SEERon)– seadme keskmine energiatõhusus aktiivse jahutamise seisundis, mille saamiseks arvestatakse osalist koormust ja iga temperatuuriintervalli energiatõhususe suhtarvu (EERbin(Tj)) ning mis on kaalutud iga asjaomase intervallirežiimi tingimustes töötatud intervallitundide arvuga;

24)   „osaline koormus”– jahutamiskoormus (Pc(Tj)) või kütmiskoormus (Ph(Tj)) [kW] konkreetse välistemperatuuri Tj korral, mille leidmiseks projekteeritud koormus korrutatakse osalise koormuse suhtarvuga;

25)   „temperatuuriintervalli energiatõhususe suhtarv” (EERbin(Tj))– konkreetse temperatuuriintervalli j energiatõhususe suhtarv hooajal välistemperatuuriga Tj, mis on tuletatud osalisest koormusest, deklareeritud võimsusest ja energiatõhususe suhtarvu deklareeritud väärtusest (EERd(Tj)), mida on täpsustatud temperatuuriintervallide (j) jaoks ja mis on muude temperatuuriintervallide jaoks leitud interpoleerimise või ekstrapoleerimisega ning mida vajaduse korral on parandatud kaokoefitsiendiga;

26)   „hooajaline jõudluskoefitsient” (seasonal coefficient of performance (SCOP))– seadme üldine jõudluskoefitsient, mis esindab kogu kütmishooaega (SCOPi väärtus kehtib konkreetse kütmishooaja jaoks) ja mille arvutamisel aastane kütmisvajaduse võrdlusarv jagatakse aastas kütmiseks kuluva elektrikogusega;

27)   „aastase kütmisvajaduse võrdlusväärtus” (reference annual heating demand’ (QH
  ))– konkreetse kütmishooaja kütmisvajaduse võrdlusväärtus [kWh/a], mis tuleb võtta aluseks SCOPi arvutamisel ja mille leidmiseks korrutatakse projekteeritud kütmiskoormus (Pdesignh) ja hooaja ekvivalentne aktiivse kütmise seisundi tundide arv (HHE
  );

28)   „ekvivalentne aktiivse kütmise seisundi tundide arv” (HHE
  )– hinnanguline tundide arv aastas [h/a], mille jooksul seade peab tagama projekteeritud kütmiskoormuse (Pdesignh), et oleks tagatud aastase kütmisvajaduse võrdlusväärtus vastavalt II lisa tabelile 4;

29)   „aastas kütmiseks kuluv elektrikogus” (QHE
  )– elektrikogus [kWh/a], mida on vaja selleks, et tagada aastase kütmisvajaduse võrdlusväärtus ja mis on seotud konkreetse kütmishooajaga ning mille leidmiseks aastase kütmisvajaduse võrdlusväärtus jagatakse aktiivse seisundi hooajalise jõudluskoefitsiendiga (SCOPon) ja elektritarbimisega küttehooaja jooksul termostaadi poolt välja lülitatud seisundis, ooteseisundis, väljalülitatud seisundis ja karterikütte seisundis;

30)   „aktiivse seisundi hooajaline jõudluskoefitsient” (SCOPon)– seadme keskmine jõudluskoefitsient konkreetse kütmishooaja aktiivses seisundis, mille saamiseks võetakse arvesse osalist koormust, varuelektrikütte võimsust (vajaduse korral) ja iga temperatuuriintervalli konkreetset kasutegurit (COPbin(Tj)) ning mis on kaalutud iga asjaomase temperatuuriintervalli tingimustes töötatud intervallitundide arvuga;

31)   „varuelektrikütte võimsus” (elbu(Tj))– sellise reaalse või oletatava varukütteseadme küttevõimsus [kW], mille COP on 1 ja mis täiendab deklareeritud küttevõimsust (Pdh(Tj)), et oleks tagatud kütmise osaline koormus (Ph(Tj)) juhul, kui välistemperatuuril (Tj) on Pdh(Tj) väiksem kui Ph(Tj);

32)   „temperatuuriintervalli jõudluskoefitsient” (COPbin(Tj))– konkreetse temperatuuriintervalli j jõudluskoefitsient hooajal välistemperatuuriga Tj, mis on tuletatud osalisest koormusest, deklareeritud võimsusest ja jõudluskoefitsiendi deklareeritud väärtusest (COPd(Tj)), mida on täpsustatud temperatuuriintervallide (j) jaoks ja mis on muude temperatuuriintervallide jaoks leitud interpoleerimise või ekstrapoleerimisega ning mida vajaduse korral on parandatud kaokoefitsiendiga;

33)   „deklareeritud võimsus” [kW]– seadmes auru kokkusurumise tsükli kohta tootja esitatud võimsus jahutamise korral (Pdc(Tj)) või kütmise korral (Pdh(Tj)), sõltuvalt välistemperatuurist Tj ja ruumitemperatuurist Tin;

34)   „tõhususväärtus” (service value, SV) [(m3/min)/W]– olmeventilaatorite korral suurima lubatud voolukiiruse [m3/min] ja ventilaatori sisendvõimsuse [W] suhe;

35)   „võimsuse juhtimine”– seadme võime muuta oma võimsust volumeetrilise voolukiiruse muutmisega. Seadmed tuleb tähistada järgmiselt: „fikseeritud”, kui seade ei saa muuta oma volumeetrilist voolukiirust, „astmeline”, kui volumeetrilist voolukiirust saab muuta kuni kahe astme piires ja „muudetav”, kui volumeetrilist voolukiirust saab muuta vähemalt kolme astme piires;

36)   „funktsioon”– tähis selle kohta, kas seadet saab kasutada ruumi õhu jahutamiseks, kütmiseks või mõlemaks;

37)   „projekteeritud koormus”– tootja esitatud jahutamiskoormus (Pdesignc) ja/või kütmiskoormus (Pdesignh) [kW] projekteerimise võrdlustemperatuuril, kusjuures:

jahutamisseisundi korral Pdesignc on võrdne deklareeritud jahutamisvõimsusega, kui jahutamine toimub Tj juures, mis võrdub Tdesignc-ga;

kütmisseisundi korral on Pdesignh võrdne osalise koormusega Tj juures, mis võrdub Tdesignh-ga;

38)   „energiatõhususe suhtarvu deklareeritud väärtus” (EERd(Tj))– tootja esitatud energiatõhususe suhtarv piiratud arvu konkreetsete temperatuuriintervallide (j) juures välistemperatuuril Tj;

39)   „jõudluskoefitsiendi deklareeritud väärtus” (COPd(Tj))– tootja esitatud jõudluskoefitsient piiratud arvu konkreetsete temperatuuriintervallide (j) juures välistemperatuuril Tj;

40)   „bivalentne temperatuur” (Tbiv)– välistemperatuur (Tj) [°C], mille korral kütteseadme tootja teate kohaselt saab (kütmise) deklareeritud võimsus võrdseks osalise koormusega ja millest madalamal temperatuuril tuleb deklareeritud võimsust täiendada elektrilise varuküttevõimsusega, et kütmise osaline koormus oleks tagatud;

41)   „töö piirtemperatuur” (Tol)– välistemperatuur [°C], millest allpool kütteseadme tootja teate kohaselt kliimaseade ei suuda tagada mingit soojusvõimsust. Sellest temperatuurist madalamal temperatuuril võrdub deklareeritud võimsus nulliga;

42)   „võimsus tsüklivahemikus” [kW]– deklareeritud võimsuse (ajaga kaalutud) keskmine üle kogu katsetustsükli vahemiku jahutamise korral (Pcycc) ja kütmise korral (Pcych);

43)   „jahutamise tõhusus tsüklivahemikus” (EERcyc)– keskmine energiatõhususe suhtarv katsetustsükli (kompressori sisse- ja väljalülitumise) vahemikus; kõnealune suhtarv leitakse üle kogu vahemiku võetud jahutamisvõimsuse integraali [kWh] jagamisel üle sama vahemiku võetud elektrilise sisendvõimsuse integraaliga [kWh];

44)   „kütmise tõhusus tsüklivahemikus” (COPcyc)– keskmine jõudluskoefitsient katsetustsükli (kompressori sisse- ja väljalülitumise) vahemikus; kõnealune suhtarv leitakse üle kogu vahemiku võetud kütmisvõimsuse integraali [kWh] jagamisel üle sama vahemiku võetud elektrilise sisendvõimsuse integraaliga [kWh];

45)   „kaokoefitsient”– tsüklilisest tööst (kompressori sisse- ja väljalülitumisest aktiivses seisundis) tingitud tõhususe vähenemise näitaja, mis määratakse jahutamise jaoks (Cdc), kütmise jaoks (Cdh) või võetakse vaikimisi võrdseks 0,25-ga;

46)   „aktiivne seisund”– seisund, mis vastab tundidele, mil hoones toimub jahutamine või kütmine ja mille korral seadme jahutamis- või kütmisfunktsioon on aktiveeritud. See seisund võib olla seotud seadme tsüklilise sisse- ja väljalülitamisega, et saavutada või hoida ruumis vajalikku temperatuuri;

47)   „termostaadi poolt välja lülitatud seisund”– seisund, mis vastab tundidele, mil hoones ei toimu jahutamist ega kütmist ja mille korral seadme jahutamis- või kütmisfunktsioon on küll sisse lülitatud, kuid ei tööta, kuna jahutamis- või kütmiskoormust ei ole. Sellepärast on kõnealune seisund seotud välistemperatuuriga, mitte koormustega hoones. Sisse- ja väljalülitumisi aktiivses seisundis ei loeta termostaadi poolt välja lülitatud seisundiks;

48)   „karterikütte seisund”– seisund, milles seade on aktiveerinud kütteseadise, et vältida külmutusaine liikumist kompressori poole, et piirata külmutusaine kontsentratsiooni tõusu õlis kompressori käivitumisel;

49)   „elektritarbimine termostaadi poolt välja lülitatud seisundis” (PTO
  )– seadme elektritarbimine [kW] sel ajal, kui seade on termostaadi poolt välja lülitatud seisundis;

50)   „elektritarbimine ooteseisundis” (PSB
  )– seadme elektritarbimine [kW] sel ajal, kui seade on ooteseisundis;

51)   „elektritarbimine väljalülitatud seisundis” (POFF
  )– seadme elektritarbimine [kW] sel ajal, kui seade on väljalülitatud seisundis;

52)   „elektritarbimine karterikütte seisundis” (PCK
  )– seadme elektritarbimine [kW] sel ajal, kui seade on karterikütte seisundis;

53)   „termostaadi poolt välja lülitatud seisundi tundide arv” (H
  TO

  )– tundide arv aastas [h/a], mille jooksul seade loetakse olevat termostaadi poolt välja lülitatud seisundis ja mille väärtus sõltub määratud hooajast ja funktsioonist;

54)   „ooteseisundi tundide arv” (HSB
  )– tundide arv aastas [h/a], mille jooksul seade loetakse olevat ooteseisundis ja mille väärtus sõltub määratud hooajast ja funktsioonist;

55)   „väljalülitatud seisundi tundide arv” (HOFF
  )– tundide arv aastas [h/a], mille jooksul seade loetakse olevat väljalülitatud seisundis ja mille väärtus sõltub määratud hooajast ja funktsioonist;

56)   „karterikütte seisundi tundide arv” (HCK
  )– tundide arv aastas [h/a], mille jooksul seade loetakse olevat karterikütte seisundis ja mille väärtus sõltub määratud hooajast ja funktsioonist;

57)   „õhuvoolu nimikiirus”– õhuvoolu kiirus [m3/h], mis on mõõdetud ruumis asuva ja/või (vajaduse korral) väljas asuva kliimaseadme õhuväljalaskeava juures jahutamise (või jahutamisfunktsioonita seadme korral kütmise) nimiväärtuste määramise standardtingimustes;

58)   „jahutamise nimisisendvõimsus” (PEER
  )– seadme elektriline sisendvõimsus [kW] jahutamisel nimiväärtuste määramise standardtingimustes;

59)   „kütmise nimisisendvõimsus” (PCOP
  )– seadme elektriline sisendvõimsus [kW] kütmisel nimiväärtuste määramise standardtingimustes;

60)   „ühe kanaliga seadme ja kahe kanaliga seadme elektritarbimine” (vastavalt QSD
  või QDD
  )– ühe kanaliga või kahe kanaliga kliimaseadme elektritarbimine jahutamisel ja/või kütmisel (vastavalt vajadusele) [ühe kanaliga: kWh/h; kahe kanaliga: kWh/a];

61)   „võimsuse suhtarv”– kõikide töötavate siseruumikliimaseadmete deklareeritud jahutamisvõimsuse (või -kütmisvõimsuse) ja väljas asuva kliimaseadme jahutamise (või kütmise) deklareeritud võimsuse suhtarv nimiväärtuste määramise standardtingimustes;

62)   „ventilaatori suurim õhuvoolukiirus” (F)– olmeventilaatori maksimumile seatud õhuvoolu kiirus [m3/min], mis on mõõdetud ventilaatori väljalaskeava juures, kui pööramismehhanism (kui see on olemas) on lülitatud välja;

63)   „pööramismehhanism”– olmeventilaatori omadus muuta ventilaatori töötamise ajal automaatselt õhuvoolu suunda;

64)   „ventilaatori helivõimsustase”– olmeventilaatori väljalaskepoolel suurimal voolukiirusel mõõdetud A-korrigeeritud helivõimsustase;

65)   „ventilaatori aktiivse seisundi tunnid” (HCE
  )– tundide arv aastas [h/a], mille jooksul olmeventilaator eeldatavalt töötab ventilaatori suurima voolukiiruse juures, vt II lisa tabel 4.

2.   MINIMAALSE ENERGIATÕHUSUSE, VÄLJALÜLITATUD SEISUNDI JA OOTESEISUNDI SUURIMA ELEKTRITARBIMISE NING MAKSIMAALSE HELIVÕIMSUSTASEME NÕUDED

| a) | Ühe kanaliga ja kahe kanaliga kliimaseadmed vastavad alates 1. jaanuarist 2013 tabelites 1, 2 ja 3 esitatud nõuetele, kusjuures arvutused on tehtud vastavalt II lisale. Ühe kanaliga ja kahe kanaliga kliimaseadmed ning olmeventilaatorid vastavad tabelis 2 ooteseisundi ja väljalülitatud seisundi kohta esitatud nõuetele. Minimaalse energiatõhususe ja maksimaalse helivõimsuse nõuded on kehtestatud nimiväärtuste määramise standardtingimuste jaoks, mis on esitatud II lisas tabelis 2.

  Tabel 1


  Minimaalse energiatõhususe nõuded | Kahe kanaliga kliimaseadmed | Ühe kanaliga kliimaseadmed |
| --- | --- | --- | --- |
| EERrated | COPrated | EERrated | COPrated |
| Kui külmutusvahendi GWP > 150 | 2,40 | 2,36 | 2,40 | 1,80 |
| Kui külmutusvahendi GWP ≤ 150 | 2,16 | 2,12 | 2,16 | 1,62 |

a)

Ühe kanaliga ja kahe kanaliga kliimaseadmed vastavad alates 1. jaanuarist 2013 tabelites 1, 2 ja 3 esitatud nõuetele, kusjuures arvutused on tehtud vastavalt II lisale. Ühe kanaliga ja kahe kanaliga kliimaseadmed ning olmeventilaatorid vastavad tabelis 2 ooteseisundi ja väljalülitatud seisundi kohta esitatud nõuetele. Minimaalse energiatõhususe ja maksimaalse helivõimsuse nõuded on kehtestatud nimiväärtuste määramise standardtingimuste jaoks, mis on esitatud II lisas tabelis 2.

Tabel 1

Minimaalse energiatõhususe nõuded

Kahe kanaliga kliimaseadmed

Ühe kanaliga kliimaseadmed

EERrated

COPrated

EERrated

COPrated

Kui külmutusvahendi GWP > 150

2,40

2,36

2,40

1,80

Kui külmutusvahendi GWP ≤ 150

2,16

2,12

2,16

1,62

Tabel 2

Nõuded ühe kanaliga ja kahe kanaliga kliimaseadmete elektritarbimise kohta väljalülitatud seisundis ja ooteseisundis

| Väljalülitatud seisund | Seadme elektritarbimine väljalülitatud seisundis ei tohi ületada 1,00 W. |
| --- | --- |
| Ooteseisund | Seadme elektritarbimine mis tahes seisundis, mis võimaldab ainult teabe või seisundi taasaktiveerimist või taasaktiveerimist koos seda võimaldavat seisundit käsitleva teabe kuvamisega, ei tohi ületada 1,00 W. |
| Seadme elektritarbimine mis tahes seisundis, mis võimaldab ainult teabe või seisundi kuvamist või taasaktiveerimist koos teabe või seisundi kuvamisega, ei tohi ületada 2,00 W. |
| Oote- ja/või väljalülitatud seisundi kättesaadavus | Seadmel peab olema väljalülitatud seisund ja/või ooteseisund ja/või muu seisund, mille elektritarbimine ei ületa vooluvõrku ühendatud ning väljalülitatud seisundis ja/või ooteseisundis seadme elektritarbimise suhtes kohaldatavaid nõudeid, kui see ei ole vastuolus kavandatud kasutusega. |

Väljalülitatud seisund

Seadme elektritarbimine väljalülitatud seisundis ei tohi ületada 1,00 W.

Ooteseisund

Seadme elektritarbimine mis tahes seisundis, mis võimaldab ainult teabe või seisundi taasaktiveerimist või taasaktiveerimist koos seda võimaldavat seisundit käsitleva teabe kuvamisega, ei tohi ületada 1,00 W.

Seadme elektritarbimine mis tahes seisundis, mis võimaldab ainult teabe või seisundi kuvamist või taasaktiveerimist koos teabe või seisundi kuvamisega, ei tohi ületada 2,00 W.

Oote- ja/või väljalülitatud seisundi kättesaadavus

Seadmel peab olema väljalülitatud seisund ja/või ooteseisund ja/või muu seisund, mille elektritarbimine ei ületa vooluvõrku ühendatud ning väljalülitatud seisundis ja/või ooteseisundis seadme elektritarbimise suhtes kohaldatavaid nõudeid, kui see ei ole vastuolus kavandatud kasutusega.

Tabel 3

Maksimaalse helivõimsustaseme nõuded

Helivõimsuse tase ruumis, dB(A)

65

| b) | Kliimaseadmed, välja arvatud ühe kanaliga ja kahe kanaliga kliimaseadmed, vastavad alates 1. jaanuarist 2013 tabelites 4 ja 5 esitatud minimaalse energiatõhususe ja maksimaalse helivõimsuse taseme nõuetele, kusjuures arvutused on tehtud vastavalt II lisale. Energiatõhususe nõuete puhul arvestatakse II lisas tabelis 3 täpsustatud projekteerimise võrdlustingimusi, kusjuures vajaduse korral kasutatakse nn keskmist küttehooaega käsitlevaid andmeid. Helivõimsuse nõuded on kehtestatud nimiväärtuste määramise standardtingimuste jaoks, mis on esitatud II lisas tabelis 2.

  Tabel 4


  Minimaalse energiatõhususe nõuded | SEER | SCOP
  (keskmine kütmishooaeg) |
| --- | --- | --- | --- |
| Kui külmutusvahendi GWP > 150 | 3,60 | 3,40 |
| Kui külmutusvahendi GWP ≤ 150 | 3,24 | 3,06 |

b)

Kliimaseadmed, välja arvatud ühe kanaliga ja kahe kanaliga kliimaseadmed, vastavad alates 1. jaanuarist 2013 tabelites 4 ja 5 esitatud minimaalse energiatõhususe ja maksimaalse helivõimsuse taseme nõuetele, kusjuures arvutused on tehtud vastavalt II lisale. Energiatõhususe nõuete puhul arvestatakse II lisas tabelis 3 täpsustatud projekteerimise võrdlustingimusi, kusjuures vajaduse korral kasutatakse nn keskmist küttehooaega käsitlevaid andmeid. Helivõimsuse nõuded on kehtestatud nimiväärtuste määramise standardtingimuste jaoks, mis on esitatud II lisas tabelis 2.

Tabel 4

Minimaalse energiatõhususe nõuded

SEER

SCOP

(keskmine kütmishooaeg)

Kui külmutusvahendi GWP > 150

3,60

3,40

Kui külmutusvahendi GWP ≤ 150

3,24

3,06

Tabel 5

Maksimaalse helivõimsustaseme nõuded

| Nimivõimsus ≤ 6 kW | 6 < nimivõimsus ≤ 12 kW |
| --- | --- |
| Helivõimsuse tase ruumis, dB(A) | Helivõimsuse tase väljas, dB(A) | Helivõimsuse tase ruumis, dB(A) | Helivõimsuse tase väljas, dB(A) |
| 60 | 65 | 65 | 70 |

Nimivõimsus ≤ 6 kW

6 < nimivõimsus ≤ 12 kW

Helivõimsuse tase ruumis, dB(A)

Helivõimsuse tase väljas, dB(A)

Helivõimsuse tase ruumis, dB(A)

Helivõimsuse tase väljas, dB(A)

60

65

65

70

| c) | Kliimaseadmed vastavad alates 1. jaanuarist 2014 järgmises tabelis esitatud nõuetele, kusjuures arvutused on tehtud vastavalt II lisale. Muude kliimaseadmete kui ühe kanaliga ja kahe kanaliga kliimaseadmed energiatõhususe nõuded on kehtestatud II lisas tabelis 3 täpsustatud projekteerimise võrdlustingimuste jaoks, kusjuures vajaduse korral kasutatakse nn keskmist küttehooaega käsitlevaid andmeid. Energiatõhususe ja maksimaalse helivõimsuse nõuded on kehtestatud nimiväärtuste määramise standardtingimuste jaoks, mis on esitatud II lisas tabelis 2.

  Tabel 6


  Minimaalse energiatõhususe nõuded | Muud kui kahe kanaliga ja ühe kanaliga kliimaseadmed | Kahe kanaliga kliimaseadmed | Ühe kanaliga kliimaseadmed |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SEER | SCOP
  (keskmine kütmishooaeg) | EERrated | COPrated | EERrated | COPrated |
| Kui külmutusvahendi GWP > 150 ja võimsus < 6 kW | 4,60 | 3,80 | 2,60 | 2,60 | 2,60 | 2,04 |
| Kui külmutusvahendi GWP ≤ 150 ja võimsus < 6 kW | 4,14 | 3,42 | 2,34 | 2,34 | 2,34 | 1,84 |
| Kui külmutusvahendi GWP > 150 ja võimsus on 6–12 kW | 4,30 | 3,80 | 2,60 | 2,60 | 2,60 | 2,04 |
| Kui külmutusvahendi GWP ≤ 150 ja võimsus on 6–12 kW | 3,87 | 3,42 | 2,34 | 2,34 | 2,34 | 1,84 |

c)

Kliimaseadmed vastavad alates 1. jaanuarist 2014 järgmises tabelis esitatud nõuetele, kusjuures arvutused on tehtud vastavalt II lisale. Muude kliimaseadmete kui ühe kanaliga ja kahe kanaliga kliimaseadmed energiatõhususe nõuded on kehtestatud II lisas tabelis 3 täpsustatud projekteerimise võrdlustingimuste jaoks, kusjuures vajaduse korral kasutatakse nn keskmist küttehooaega käsitlevaid andmeid. Energiatõhususe ja maksimaalse helivõimsuse nõuded on kehtestatud nimiväärtuste määramise standardtingimuste jaoks, mis on esitatud II lisas tabelis 2.

Tabel 6

Minimaalse energiatõhususe nõuded

Muud kui kahe kanaliga ja ühe kanaliga kliimaseadmed

Kahe kanaliga kliimaseadmed

Ühe kanaliga kliimaseadmed

SEER

SCOP

(keskmine kütmishooaeg)

EERrated

COPrated

EERrated

COPrated

Kui külmutusvahendi GWP > 150 ja võimsus < 6 kW

4,60

3,80

2,60

2,60

2,60

2,04

Kui külmutusvahendi GWP ≤ 150 ja võimsus < 6 kW

4,14

3,42

2,34

2,34

2,34

1,84

Kui külmutusvahendi GWP > 150 ja võimsus on 6–12 kW

4,30

3,80

2,60

2,60

2,60

2,04

Kui külmutusvahendi GWP ≤ 150 ja võimsus on 6–12 kW

3,87

3,42

2,34

2,34

2,34

1,84

| d) | Ühe kanaliga ja kahe kanaliga kliimaseadmed ning olmeventilaatorid vastavad alates 1. jaanuarist 2014 tabelis 7 esitatud nõuetele, kusjuures arvutused on tehtud vastavalt II lisale.

  Tabel 7


  Väljalülitatud seisundi ja ooteseisundi suurima elektritarbimise nõuded







  Väljalülitatud seisund | Seadme elektritarbimine väljalülitatud seisundis ei tohi ületada 0,50 W. |
| --- | --- | --- |
| Ooteseisund | Seadme elektritarbimine mis tahes seisundis, mis võimaldab ainult teabe või seisundi taasaktiveerimist või taasaktiveerimist koos seda võimaldavat seisundit käsitleva teabe kuvamisega, ei tohi ületada 0,50 W. |
| Seadme energiatarbimine mis tahes seisundis, mis võimaldab ainult teabe või seisundi kuvamist või taasaktiveerimisfunktsiooni koos teabe või seisundi kuvamisega, ei tohi ületada 1,00 W. |
| Oote- ja/või väljalülitatud seisundi kättesaadavus | Seadmel peab olema väljalülitatud seisund ja/või ooteseisund ja/või muu seisund, mille elektritarbimine ei ületa vooluvõrku ühendatud ning väljalülitatud seisundis ja/või ooteseisundis seadme elektritarbimise suhtes kohaldatavaid nõudeid, kui see ei ole vastuolus kavandatud kasutusega. |
| Toitehaldus | Kui seade ei täida põhifunktsiooni või kui selle funktsioonidest ei sõltu muud energiat tarbivad tooted, peab seade, kui see ei ole vastuolus kavandatud kasutusega, võimaldama toitehaldusfunktsiooni või sellega samaväärset funktsiooni, mis lülitab seadme selle kavandatud kasutust silmas pidades võimalikult lühikese aja jooksul automaatselt:






  — | ooteseisundisse või |

d)

Ühe kanaliga ja kahe kanaliga kliimaseadmed ning olmeventilaatorid vastavad alates 1. jaanuarist 2014 tabelis 7 esitatud nõuetele, kusjuures arvutused on tehtud vastavalt II lisale.

Tabel 7

Väljalülitatud seisundi ja ooteseisundi suurima elektritarbimise nõuded

Väljalülitatud seisund

Seadme elektritarbimine väljalülitatud seisundis ei tohi ületada 0,50 W.

Ooteseisund

Seadme elektritarbimine mis tahes seisundis, mis võimaldab ainult teabe või seisundi taasaktiveerimist või taasaktiveerimist koos seda võimaldavat seisundit käsitleva teabe kuvamisega, ei tohi ületada 0,50 W.

Seadme energiatarbimine mis tahes seisundis, mis võimaldab ainult teabe või seisundi kuvamist või taasaktiveerimisfunktsiooni koos teabe või seisundi kuvamisega, ei tohi ületada 1,00 W.

Oote- ja/või väljalülitatud seisundi kättesaadavus

Seadmel peab olema väljalülitatud seisund ja/või ooteseisund ja/või muu seisund, mille elektritarbimine ei ületa vooluvõrku ühendatud ning väljalülitatud seisundis ja/või ooteseisundis seadme elektritarbimise suhtes kohaldatavaid nõudeid, kui see ei ole vastuolus kavandatud kasutusega.

Toitehaldus

Kui seade ei täida põhifunktsiooni või kui selle funktsioonidest ei sõltu muud energiat tarbivad tooted, peab seade, kui see ei ole vastuolus kavandatud kasutusega, võimaldama toitehaldusfunktsiooni või sellega samaväärset funktsiooni, mis lülitab seadme selle kavandatud kasutust silmas pidades võimalikult lühikese aja jooksul automaatselt:

—

ooteseisundisse või

| — | väljalülitatud seisundisse või |
| --- | --- |

—

väljalülitatud seisundisse või

| — | muusse seisundisse, mille elektritarbimine ei ületa vooluvõrku ühendatud ning väljalülitatud seisundis ja/või ooteseisundis seadme elektritarbimise suhtes kohaldatavaid nõudeid. Toitehaldusfunktsioon tuleb aktiveerida enne tarnimist. |
| --- | --- |

—

muusse seisundisse, mille elektritarbimine ei ületa vooluvõrku ühendatud ning väljalülitatud seisundis ja/või ooteseisundis seadme elektritarbimise suhtes kohaldatavaid nõudeid. Toitehaldusfunktsioon tuleb aktiveerida enne tarnimist.

3.   TOOTEKIRJELDUSE NÕUDED

| a) | Alates 1. jaanuarist 2013 esitatakse kliimaseadmeid ja olmeventilaatoreid käsitlev teave, millele on osutatud järgmistes punktides ja mis on arvutatud vastavalt II lisale:






  i) | toote tehnilises dokumentatsioonis, |
| --- | --- | --- |

a)

Alates 1. jaanuarist 2013 esitatakse kliimaseadmeid ja olmeventilaatoreid käsitlev teave, millele on osutatud järgmistes punktides ja mis on arvutatud vastavalt II lisale:

i)

toote tehnilises dokumentatsioonis,

| ii) | kliimaseadmete ja olmeventilaatorite tootjate vaba juurdepääsuga veebisaitidel. |
| --- | --- |

ii)

kliimaseadmete ja olmeventilaatorite tootjate vaba juurdepääsuga veebisaitidel.

| b) | Kliimaseadmete või olmeventilaatorite tootja esitab turujärelevalve laborile nõudmise korral vajaliku teabe seadme seadete kohta, mida on kasutatud deklareeritud võimsuste, SEER/EERi ja SCOP/COPi väärtuste ning tõhususväärtuste määramisel, ja kontaktandmed sellise teabe saamiseks. |
| --- | --- |

b)

Kliimaseadmete või olmeventilaatorite tootja esitab turujärelevalve laborile nõudmise korral vajaliku teabe seadme seadete kohta, mida on kasutatud deklareeritud võimsuste, SEER/EERi ja SCOP/COPi väärtuste ning tõhususväärtuste määramisel, ja kontaktandmed sellise teabe saamiseks.

| c) | Teabenõuded muude kliimaseadmete kohta kui kahe kanaliga ja ühe kanaliga kliimaseadmed.

  Tabel 1


  Teabenõuded
   (4)

  (kümnendkohtade arv lahtris osutab esitatavate andmete nõutavale täpsusele)
  Mudel(id), mille kohta on esitatud alljärgnev teave:















  Funktsioon (märkida, kui on olemas) | Kui funktsioon hõlmab kütmist: märkida kütmishooaeg, mille kohta on esitatud teave. Näidatud väärtused peavad kehtima korraga ainult ühe kütmishooaja kohta. Esitage andmed vähemalt keskmise kütmishooaja kohta. |
| --- | --- | --- |
| jahutamine | Jah/Ei | Keskmine
  (kohustuslik) | Jah/Ei |
| kütmine | Jah/Ei | Soojem
  (kui on määratud) | Jah/Ei |
| | Külmem
  (kui on määratud) | Jah/Ei |
| Näitaja | tähis | väärtus | ühik | Näitaja | tähis | väärtus | ühik |
| Projekteeritud koormus | Hooajaline tõhusus |
| jahutamine | Pdesignc | x,x | kW | jahutamine | SEER | x,x | — |
| kütmine/keskmine | Pdesignh | x,x | kW | kütmine/keskmine | SCOP/A | x,x | — |
| kütmine/soojem | Pdesignh | x,x | kW | kütmine/soojem | SCOP/W | x,x | — |
| kütmine/jahedam | Pdesignh | x,x | kW | kütmine/jahedam | SCOP/C | x,x | — |
| Jahutamise nimivõimsus (5) ruumitemperatuuril 27(19) °C ja välistemperatuuril Tj | Energiatõhususe suhtarvu deklareeritud väärtus (5) ruumitemperatuuril 27(19) °C ja välistemperatuuril Tj |
| Tj = 35 °C | Pdc | x,x | kW | Tj = 35 °C | EERd | x,x | — |
| Tj = 30 °C | Pdc | x,x | kW | Tj = 30 °C | EERd | x,x | — |
| Tj = 25 °C | Pdc | x,x | kW | Tj = 25 °C | EERd | x,x | — |
| Tj = 20 °C | Pdc | x,x | kW | Tj = 20 °C | EERd | x,x | — |
| Kütmise deklareeritud võimsus (5) / keskmine hooaeg, ruumitemperatuuril 20 °C ja välistemperatuuril Tj | Jõudluskoefitsiendi deklareeritud väärtus (5) / keskmine hooaeg, ruumitemperatuuril 20 °C ja välistemperatuuril Tj |
| Tj = – 7 °C | Pdh | x,x | kW | Tj = – 7 °C | COPd | x,x | — |
| Tj = 2 °C | Pdh | x,x | kW | Tj = 2 °C | COPd | x,x | — |
| Tj = 7 °C | Pdh | x,x | kW | Tj = 7 °C | COPd | x,x | — |
| Tj = 12 °C | Pdh | x,x | kW | Tj = 12 °C | COPd | x,x | — |
| Tj = bivalentne temperatuur | Pdh | x,x | kW | Tj = bivalentne temperatuur | COPd | x,x | — |
| Tj = töötemperatuuri piirväärtus | Pdh | x,x | kW | Tj = töötemperatuuri piirväärtus | COPd | x,x | — |
| Kütmise deklareeritud võimsus (5) / soojem hooaeg, ruumitemperatuuril 20 °C ja välistemperatuuril Tj | Jõudluskoefitsiendi deklareeritud väärtus (5) / soojem hooaeg, ruumitemperatuuril 20 °C ja välistemperatuuril Tj |
| Tj = 2 °C | Pdh | x,x | kW | Tj = 2 °C | COPd | x,x | — |
| Tj = 7 °C | Pdh | x,x | kW | Tj = 7 °C | COPd | x,x | — |
| Tj = 12 °C | Pdh | x,x | kW | Tj = 12 °C | COPd | x,x | — |
| Tj = bivalentne temperatuur | Pdh | x,x | kW | Tj = bivalentne temperatuur | COPd | x,x | — |
| Tj = töötemperatuuri piirväärtus | Pdh | x,x | kW | Tj = töötemperatuuri piirväärtus | COPd | x,x | — |
| Kütmise deklareeritud võimsus (5) / külmem hooaeg, ruumitemperatuuril 20 °C ja välistemperatuuril Tj | Jõudluskoefitsiendi deklareeritud väärtus (5) / külmem hooaeg, ruumitemperatuuril 20 °C ja välistemperatuuril Tj |
| Tj = – 7 °C | Pdh | x,x | kW | Tj = – 7 °C | COPd | x,x | — |
| Tj = 2 °C | Pdh | x,x | kW | Tj = 2 °C | COPd | x,x | — |
| Tj = 7 °C | Pdh | x,x | kW | Tj = 7 °C | COPd | x,x | — |
| Tj = 12 °C | Pdh | x,x | kW | Tj = 12 °C | COPd | x,x | — |
| Tj = bivalentne temperatuur | Pdh | x,x | kW | Tj = bivalentne temperatuur | COPd | x,x | — |
| Tj = töötemperatuuri piirväärtus | Pdh | x,x | kW | Tj = töötemperatuuri piirväärtus | COPd | x,x | — |
| Tj = – 15 °C | Pdh | x,x | kW | Tj = – 15 °C | COPd | x,x | — |
| Bivalentne temperatuur | Töötemperatuuri piirväärtus |
| kütmine/keskmine | Tbiv | x | °C | kütmine/keskmine | Tol | x | °C |
| kütmine/soojem | Tbiv | x | °C | kütmine/soojem | Tol | x | °C |
| kütmine/jahedam | Tbiv | x | °C | kütmine/jahedam | Tol | x | °C |
| Võimsus tsüklivahemikus | Tõhusus tsüklivahemikus |
| jahutamise korral | Pcycc | x,x | kW | jahutamise korral | EERcyc | x,x | — |
| kütmise korral | Pcych | x,x | kW | kütmise korral | COPcyc | x,x | — |
| Jahutamise kaokoefitsient (6) | Cdc | x,x | — | Kütmise kaokoefitsient (6) | Cdh | x,x | — |
| Elektriline sisendvõimsus muudes seisundites kui aktiivne seisund | Aastane elektritarbimine |
| väljalülitatud seisund | POFF | x,x | kW | jahutamine | QCE | x | kWh/a |
| ooteseisund | PSB | x,x | kW | kütmine/keskmine | QHE | x | kWh/a |
| termostaadi poolt välja lülitatud seisund | PTO | x,x | kW | kütmine/soojem | QHE | x | kWh/a |
| karterikütte seisund | PCK | x,x | kW | kütmine/jahedam | QHE | x | kWh/a |
| Võimsuse juhtimine (näidake üks kolmest võimalusest) | Muud näitajad |
| fikseeritud | Jah/Ei | Helivõimsustase (ruumis/väljas) | LWA | x,x / x,x | dB(A) |
| astmeline | Jah/Ei | Omadused, mis võivad tekitada globaalset soojenemist | GWP | x | CO2-ekv-kg |
| muudetav | Jah/Ei | Õhuvoolu nimiväärtus (ruumis/väljas) | — | x / x | m3/h |
| Täiendava teabe saamiseks pöörduda: | tootja või tema volitatud esindaja nimi ja aadress. |

c)

Teabenõuded muude kliimaseadmete kohta kui kahe kanaliga ja ühe kanaliga kliimaseadmed.

Tabel 1

Teabenõuded
   (4)

(kümnendkohtade arv lahtris osutab esitatavate andmete nõutavale täpsusele)

Mudel(id), mille kohta on esitatud alljärgnev teave:

Funktsioon (märkida, kui on olemas)

Kui funktsioon hõlmab kütmist: märkida kütmishooaeg, mille kohta on esitatud teave. Näidatud väärtused peavad kehtima korraga ainult ühe kütmishooaja kohta. Esitage andmed vähemalt keskmise kütmishooaja kohta.

jahutamine

Jah/Ei

Keskmine

(kohustuslik)

Jah/Ei

kütmine

Jah/Ei

Soojem

(kui on määratud)

Jah/Ei

Külmem

(kui on määratud)

Jah/Ei

Näitaja

tähis

väärtus

ühik

Näitaja

tähis

väärtus

ühik

Projekteeritud koormus

Hooajaline tõhusus

jahutamine

Pdesignc

x,x

kW

jahutamine

SEER

x,x

—

kütmine/keskmine

Pdesignh

x,x

kW

kütmine/keskmine

SCOP/A

x,x

—

kütmine/soojem

Pdesignh

x,x

kW

kütmine/soojem

SCOP/W

x,x

—

kütmine/jahedam

Pdesignh

x,x

kW

kütmine/jahedam

SCOP/C

x,x

—

Jahutamise nimivõimsus (5) ruumitemperatuuril 27(19) °C ja välistemperatuuril Tj

Energiatõhususe suhtarvu deklareeritud väärtus (5) ruumitemperatuuril 27(19) °C ja välistemperatuuril Tj

Tj = 35 °C

Pdc

x,x

kW

Tj = 35 °C

EERd

x,x

—

Tj = 30 °C

Pdc

x,x

kW

Tj = 30 °C

EERd

x,x

—

Tj = 25 °C

Pdc

x,x

kW

Tj = 25 °C

EERd

x,x

—

Tj = 20 °C

Pdc

x,x

kW

Tj = 20 °C

EERd

x,x

—

Kütmise deklareeritud võimsus (5) / keskmine hooaeg, ruumitemperatuuril 20 °C ja välistemperatuuril Tj

Jõudluskoefitsiendi deklareeritud väärtus (5) / keskmine hooaeg, ruumitemperatuuril 20 °C ja välistemperatuuril Tj

Tj = – 7 °C

Pdh

x,x

kW

Tj = – 7 °C

COPd

x,x

—

Tj = 2 °C

Pdh

x,x

kW

Tj = 2 °C

COPd

x,x

—

Tj = 7 °C

Pdh

x,x

kW

Tj = 7 °C

COPd

x,x

—

Tj = 12 °C

Pdh

x,x

kW

Tj = 12 °C

COPd

x,x

—

Tj = bivalentne temperatuur

Pdh

x,x

kW

Tj = bivalentne temperatuur

COPd

x,x

—

Tj = töötemperatuuri piirväärtus

Pdh

x,x

kW

Tj = töötemperatuuri piirväärtus

COPd

x,x

—

Kütmise deklareeritud võimsus (5) / soojem hooaeg, ruumitemperatuuril 20 °C ja välistemperatuuril Tj

Jõudluskoefitsiendi deklareeritud väärtus (5) / soojem hooaeg, ruumitemperatuuril 20 °C ja välistemperatuuril Tj

Tj = 2 °C

Pdh

x,x

kW

Tj = 2 °C

COPd

x,x

—

Tj = 7 °C

Pdh

x,x

kW

Tj = 7 °C

COPd

x,x

—

Tj = 12 °C

Pdh

x,x

kW

Tj = 12 °C

COPd

x,x

—

Tj = bivalentne temperatuur

Pdh

x,x

kW

Tj = bivalentne temperatuur

COPd

x,x

—

Tj = töötemperatuuri piirväärtus

Pdh

x,x

kW

Tj = töötemperatuuri piirväärtus

COPd

x,x

—

Kütmise deklareeritud võimsus (5) / külmem hooaeg, ruumitemperatuuril 20 °C ja välistemperatuuril Tj

Jõudluskoefitsiendi deklareeritud väärtus (5) / külmem hooaeg, ruumitemperatuuril 20 °C ja välistemperatuuril Tj

Tj = – 7 °C

Pdh

x,x

kW

Tj = – 7 °C

COPd

x,x

—

Tj = 2 °C

Pdh

x,x

kW

Tj = 2 °C

COPd

x,x

—

Tj = 7 °C

Pdh

x,x

kW

Tj = 7 °C

COPd

x,x

—

Tj = 12 °C

Pdh

x,x

kW

Tj = 12 °C

COPd

x,x

—

Tj = bivalentne temperatuur

Pdh

x,x

kW

Tj = bivalentne temperatuur

COPd

x,x

—

Tj = töötemperatuuri piirväärtus

Pdh

x,x

kW

Tj = töötemperatuuri piirväärtus

COPd

x,x

—

Tj = – 15 °C

Pdh

x,x

kW

Tj = – 15 °C

COPd

x,x

—

Bivalentne temperatuur

Töötemperatuuri piirväärtus

kütmine/keskmine

Tbiv

x

°C

kütmine/keskmine

Tol

x

°C

kütmine/soojem

Tbiv

x

°C

kütmine/soojem

Tol

x

°C

kütmine/jahedam

Tbiv

x

°C

kütmine/jahedam

Tol

x

°C

Võimsus tsüklivahemikus

Tõhusus tsüklivahemikus

jahutamise korral

Pcycc

x,x

kW

jahutamise korral

EERcyc

x,x

—

kütmise korral

Pcych

x,x

kW

kütmise korral

COPcyc

x,x

—

Jahutamise kaokoefitsient (6)

Cdc

x,x

—

Kütmise kaokoefitsient (6)

Cdh

x,x

—

Elektriline sisendvõimsus muudes seisundites kui aktiivne seisund

Aastane elektritarbimine

väljalülitatud seisund

POFF

x,x

kW

jahutamine

QCE

x

kWh/a

ooteseisund

PSB

x,x

kW

kütmine/keskmine

QHE

x

kWh/a

termostaadi poolt välja lülitatud seisund

PTO

x,x

kW

kütmine/soojem

QHE

x

kWh/a

karterikütte seisund

PCK

x,x

kW

kütmine/jahedam

QHE

x

kWh/a

Võimsuse juhtimine (näidake üks kolmest võimalusest)

Muud näitajad

fikseeritud

Jah/Ei

Helivõimsustase (ruumis/väljas)

LWA

x,x / x,x

dB(A)

astmeline

Jah/Ei

Omadused, mis võivad tekitada globaalset soojenemist

GWP

x

CO2-ekv-kg

muudetav

Jah/Ei

Õhuvoolu nimiväärtus (ruumis/väljas)

—

x / x

m3/h

Täiendava teabe saamiseks pöörduda:

tootja või tema volitatud esindaja nimi ja aadress.

Tootja esitab tabelis 1 nõutava teabe toote tehnilises dokumentatsioonis niivõrd, kuivõrd see on oluline funktsionaalsuse seisukohast. Seadmete korral, mille võimsuse juhtimine on märgitud astmelisena, esitatakse osa „Deklareeritud võimsus” igas lahtris kaldjoonega (/) eraldatult kaks väärtust, kõrgeim ja madalaim, mis tähistatakse „hi/lo”.

| d) | Ühe kanaliga ja kahe kanaliga kliimaseadmete kohta nõutav teave.
  Ühe kanaliga kliimaseadmed tähistatakse pakendil ja nii paberkandjal kui ka elektrooniliselt esitatavates toote dokumentides ja reklaammaterjalides nimetusega „kohalikud kliimaseadmed”.
  Tootja esitab järgmises tabelis kirjeldatud teabe.

  Tabel 2


  Nõutav teave









  Mudel(id), mille kohta on esitatud järgnev teave

  [täita vastavalt vajadusele] |
| --- | --- |
| Kirjeldus | Tähis | Väärtus | Ühik |
| Jahutamise nimivõimsus | Prated
  jahutamise korral | [x,x] | kW |
| Kütmise nimivõimsus | Prated
  kütmise korral | [x,x] | kW |
| Jahutamise nimisisendvõimsus | PEER | [x,x] | kW |
| Kütmise nimisisendvõimsus | PCOP | [x,x] | kW |
| Energiatõhususe suhtarvu nimiväärtus | EERd | [x,x] | — |
| Jõudluskoefitsiendi nimiväärtus | COPd | [x,x] | — |
| Elektritarbimine termostaadi poolt välja lülitatud seisundis | PTO | [x,x] | W |
| Elektritarbimine ooteseisundis | PSB | [x,x] | W |
| Ühe kanaliga (SD) / kahe kanaliga (DD) seadmete elektritarbimine
  (näidata eraldi jahutamise ja kütmise jaoks) | DD: QDD | DD: [x] | DD: kWh/a |
| SD: QSD | SD: [x,x] | SD: kWh/h |
| Helivõimsustase | LWA | [x] | dB(A) |
| Omadused, mis võivad tekitada globaalset soojenemist | GWP | [x] | CO2-ekv-kg |
| Täiendava teabe saamiseks pöörduda: | tootja või tema volitatud esindaja nimi ja aadress. |

d)

Ühe kanaliga ja kahe kanaliga kliimaseadmete kohta nõutav teave.

Ühe kanaliga kliimaseadmed tähistatakse pakendil ja nii paberkandjal kui ka elektrooniliselt esitatavates toote dokumentides ja reklaammaterjalides nimetusega „kohalikud kliimaseadmed”.

Tootja esitab järgmises tabelis kirjeldatud teabe.

Tabel 2

Nõutav teave

Mudel(id), mille kohta on esitatud järgnev teave

[täita vastavalt vajadusele]

Kirjeldus

Tähis

Väärtus

Ühik

Jahutamise nimivõimsus

Prated
  jahutamise korral

[x,x]

kW

Kütmise nimivõimsus

Prated
  kütmise korral

[x,x]

kW

Jahutamise nimisisendvõimsus

PEER

[x,x]

kW

Kütmise nimisisendvõimsus

PCOP

[x,x]

kW

Energiatõhususe suhtarvu nimiväärtus

EERd

[x,x]

—

Jõudluskoefitsiendi nimiväärtus

COPd

[x,x]

—

Elektritarbimine termostaadi poolt välja lülitatud seisundis

PTO

[x,x]

W

Elektritarbimine ooteseisundis

PSB

[x,x]

W

Ühe kanaliga (SD) / kahe kanaliga (DD) seadmete elektritarbimine

(näidata eraldi jahutamise ja kütmise jaoks)

DD: QDD

DD: [x]

DD: kWh/a

SD: QSD

SD: [x,x]

SD: kWh/h

Helivõimsustase

LWA

[x]

dB(A)

Omadused, mis võivad tekitada globaalset soojenemist

GWP

[x]

CO2-ekv-kg

Täiendava teabe saamiseks pöörduda:

tootja või tema volitatud esindaja nimi ja aadress.

| e) | Olmeventilaatorite kohta nõutav teave.
  Tootja esitab järgmises tabelis kirjeldatud teabe.

  Tabel 3


  Nõutav teave









  Mudel(id), mille kohta on esitatud alljärgnev teave

  [täita vastavalt vajadusele] |
| --- | --- |
| Kirjeldus | Tähis | Väärtus | Ühik |
| Suurim ventilaatori voolukiirus | F | [x,x] | m3/min |
| Ventilaatori sisendvõimsus | P | [x,x] | W |
| Tõhususväärtus | SV | [x,x] | (m3/min)/W |
| Elektritarbimine ooteseisundis | PSB | [x,x] | W |
| Ventilaatori helivõimsustase | LWA | [x] | dB(A) |
| Suurim õhuvoolu kiirus | c | [x,x] | m/s |
| Tõhususväärtuse mõõtmisstandard | [siin tuleb esitada viide kasutatud mõõtmisstandardile] |
| Täiendava teabe saamiseks pöörduda: | tootja või tema volitatud esindaja nimi ja aadress. |

e)

Olmeventilaatorite kohta nõutav teave.

Tootja esitab järgmises tabelis kirjeldatud teabe.

Tabel 3

Nõutav teave

Mudel(id), mille kohta on esitatud alljärgnev teave

[täita vastavalt vajadusele]

Kirjeldus

Tähis

Väärtus

Ühik

Suurim ventilaatori voolukiirus

F

[x,x]

m3/min

Ventilaatori sisendvõimsus

P

[x,x]

W

Tõhususväärtus

SV

[x,x]

(m3/min)/W

Elektritarbimine ooteseisundis

PSB

[x,x]

W

Ventilaatori helivõimsustase

LWA

[x]

dB(A)

Suurim õhuvoolu kiirus

c

[x,x]

m/s

Tõhususväärtuse mõõtmisstandard

[siin tuleb esitada viide kasutatud mõõtmisstandardile]

Täiendava teabe saamiseks pöörduda:

tootja või tema volitatud esindaja nimi ja aadress.

---

(1)  IPCC Third Assessment Climate Change 2001. A Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC: kliimamuutuse kolmas hindamisaruanne. Valitsustevahelise kliimamuutuste rühma aruanne): http://www.ipcc.ch/publications_and_data/publications_and_data_reports.shtml

(2)  Climate Change, The IPCC Scientific Assessment (Kliimamuutus: IPCC teaduslik hinnang), J.T Houghton, G.J. Jenkins, J.J. Ephraums (ed.) Cambridge University Press, Cambridge (UK) 1990.

(3)  ELT L 390, 31.12.2004, lk 24.

(4)  Multisplit-seadmete korral esitatakse andmed võimsuse suhtarvu 1 juures.

(5)  Astmelise võimsusejuhtimisega seadmete korral esitatakse kaks kaldjoonega (/) eraldatud väärtust osade „Seadme deklareeritud võimsus” ja „Seadme deklareeritud EER/COP” igas lahtris.

(6)  Kui valitakse vaikeväärtus Cd = 0,25, ei nõuta tsüklikatset (selle tulemusi). Muudel juhtudel on vaja esitada kas kütmis- või jahutamistsükli katsetamise tulemused.

---

II LISA

Mõõtmised ja arvutused

| 1. | Käesoleva määruse nõuete täitmise kontrollimiseks ja selle tõendamiseks vajalikud mõõtmised ja arvutused tehakse vastavalt ühtlustatud standarditele, mille viitenumbrid on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, või muu usaldusväärse, täpse ja korratava, tänapäeva tasemele vastava meetodiga, mille mõõtmisviga peetakse väikseks. Need vastavad kõikidele järgmistele tehnilistele parameetritele. |
| --- | --- |

1.

Käesoleva määruse nõuete täitmise kontrollimiseks ja selle tõendamiseks vajalikud mõõtmised ja arvutused tehakse vastavalt ühtlustatud standarditele, mille viitenumbrid on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, või muu usaldusväärse, täpse ja korratava, tänapäeva tasemele vastava meetodiga, mille mõõtmisviga peetakse väikseks. Need vastavad kõikidele järgmistele tehnilistele parameetritele.

| 2. | Hooajalise energiatarbimise ning hooajalise energiatõhususe suhtarvu (SEER) ja hooajalise jõudluskoefitsiendi (SCOP) mõõtmisel võetakse arvesse järgmist:






  a) | Euroopa jahutamis- ja kütmishooajad, mis on kindlaks määratud tabelis 1; |
| --- | --- | --- |

2.

Hooajalise energiatarbimise ning hooajalise energiatõhususe suhtarvu (SEER) ja hooajalise jõudluskoefitsiendi (SCOP) mõõtmisel võetakse arvesse järgmist:

a)

Euroopa jahutamis- ja kütmishooajad, mis on kindlaks määratud tabelis 1;

| b) | projekteerimise võrdlustingimused, mis on kindlaks määratud tabelis 3; |
| --- | --- |

b)

projekteerimise võrdlustingimused, mis on kindlaks määratud tabelis 3;

| c) | elektrienergia tarbimine kõikide asjakohaste käitamisseisundite korral, kasutades tabelis 4 esitatud ajavahemikke; |
| --- | --- |

c)

elektrienergia tarbimine kõikide asjakohaste käitamisseisundite korral, kasutades tabelis 4 esitatud ajavahemikke;

| d) | energiatõhususe kadu, mida tekitab tsüklisse minek ja tsüklist väljumine (kui see on asjakohane), olenevalt jahutamis- ja/või kütmisvõimsuse juhtimise tüübist; |
| --- | --- |

d)

energiatõhususe kadu, mida tekitab tsüklisse minek ja tsüklist väljumine (kui see on asjakohane), olenevalt jahutamis- ja/või kütmisvõimsuse juhtimise tüübist;

| e) | hooajaliste jõudluskoefitsientide parandused tingimustes, kus kütmisvõimsus ei vasta vajalikule kütmiskoormusele; |
| --- | --- |

e)

hooajaliste jõudluskoefitsientide parandused tingimustes, kus kütmisvõimsus ei vasta vajalikule kütmiskoormusele;

| f) | varukütteseadme (kui see on asjakohane) panus seadme kütmisrežiimi hooajalise tõhususe arvutamisel. |
| --- | --- |

f)

varukütteseadme (kui see on asjakohane) panus seadme kütmisrežiimi hooajalise tõhususe arvutamisel.

| 3. | Kui teatavat mudelit, mis kujutab endast ruumis ja väljas asuvate seadmete kombinatsiooni, käsitlev teave on saadud muude kombinatsioonide alusel tehtud arvutuste ja/või muude kombinatsioonide ekstrapoleerimise teel, peaksid dokumentides olema esitatud nende arvutuste ja/või ekstrapoleerimise üksikasjad ning tehtud arvutuste täpsuse tõendamiseks sooritatud katsed (üksikasjad mitmest seadmest koosneva süsteemi toime arvutamise matemaatilise mudeli ja selle mudeli täpsuse tõendamiseks tehtud mõõtmiste kohta). |
| --- | --- |

3.

Kui teatavat mudelit, mis kujutab endast ruumis ja väljas asuvate seadmete kombinatsiooni, käsitlev teave on saadud muude kombinatsioonide alusel tehtud arvutuste ja/või muude kombinatsioonide ekstrapoleerimise teel, peaksid dokumentides olema esitatud nende arvutuste ja/või ekstrapoleerimise üksikasjad ning tehtud arvutuste täpsuse tõendamiseks sooritatud katsed (üksikasjad mitmest seadmest koosneva süsteemi toime arvutamise matemaatilise mudeli ja selle mudeli täpsuse tõendamiseks tehtud mõõtmiste kohta).

| 4. | Energiatõhususe suhtarvu nimiväärtus (EERrated) ja vajaduse korral jõudluskoefitsiendi nimiväärtus (COPrated) ühe kanaliga ja kahe kanaliga kliimaseadmete jaoks määratakse nimiväärtuste määramise standardtingimustes, mis on esitatud alljärgnevas tabelis 2. |
| --- | --- |

4.

Energiatõhususe suhtarvu nimiväärtus (EERrated) ja vajaduse korral jõudluskoefitsiendi nimiväärtus (COPrated) ühe kanaliga ja kahe kanaliga kliimaseadmete jaoks määratakse nimiväärtuste määramise standardtingimustes, mis on esitatud alljärgnevas tabelis 2.

| 5. | Jahutamiseks (ja/või kütmiseks) kuluva elektrienergia hooajalise tarbimise arvutamisel võetakse arvesse kõikide asjakohaste käitamisseisundite elektrienergiatarbimist, nagu on määratletud järgnevas tabelis 3, kasutades alljärgnevas tabelis 4 määratletud käitamistunde. |
| --- | --- |

5.

Jahutamiseks (ja/või kütmiseks) kuluva elektrienergia hooajalise tarbimise arvutamisel võetakse arvesse kõikide asjakohaste käitamisseisundite elektrienergiatarbimist, nagu on määratletud järgnevas tabelis 3, kasutades alljärgnevas tabelis 4 määratletud käitamistunde.

| 6. | Olmeventilaatorite tõhusus määratakse suhtarvuna, mille leidmiseks seadme õhuvoolu nimikiirus jagatakse seadme elektrilise nimisisendvõimsusega. |
| --- | --- |

6.

Olmeventilaatorite tõhusus määratakse suhtarvuna, mille leidmiseks seadme õhuvoolu nimikiirus jagatakse seadme elektrilise nimisisendvõimsusega.

Tabel 1

Jahutamis- ja kütmishooaegade temperatuuriintervallid (j = intervalli indeks, Tj = välistemperatuur, hj = asjaomase intervalli tundide arv aastas), kus db on kuiva termomeetri temperatuur

| JAHUTAMISHOOAEG |
| --- |
| j
  # | Tj
  °C
  db | hj
  h/aasta |
| 1 | 17 | 205 |
| 2 | 18 | 227 |
| 3 | 19 | 225 |
| 4 | 20 | 225 |
| 5 | 21 | 216 |
| 6 | 22 | 215 |
| 7 | 23 | 218 |
| 8 | 24 | 197 |
| 9 | 25 | 178 |
| 10 | 26 | 158 |
| 11 | 27 | 137 |
| 12 | 28 | 109 |
| 13 | 29 | 88 |
| 14 | 30 | 63 |
| 15 | 31 | 39 |
| 16 | 32 | 31 |
| 17 | 33 | 24 |
| 18 | 34 | 17 |
| 19 | 35 | 13 |
| 20 | 36 | 9 |
| 21 | 37 | 4 |
| 22 | 38 | 3 |
| 23 | 39 | 1 |
| 24 | 40 | 0 |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| Kokku tunde | 2 602 |

JAHUTAMISHOOAEG

j

#

Tj

°C

db

hj

h/aasta

1

17

205

2

18

227

3

19

225

4

20

225

5

21

216

6

22

215

7

23

218

8

24

197

9

25

178

10

26

158

11

27

137

12

28

109

13

29

88

14

30

63

15

31

39

16

32

31

17

33

24

18

34

17

19

35

13

20

36

9

21

37

4

22

38

3

23

39

1

24

40

0

Kokku tunde

2 602

| KÜTMISHOOAEG |
| --- |
| j
  # | Tj

  °C
  db | hj
  h/aasta |
| keskmine | soojem | külmem |
| 1...8 | – 30...– 23 | 0 | 0 | 0 |
| 9 | –22 | 0 | 0 | 1 |
| 10 | –21 | 0 | 0 | 6 |
| 11 | –20 | 0 | 0 | 13 |
| 12 | –19 | 0 | 0 | 17 |
| 13 | –18 | 0 | 0 | 19 |
| 14 | –17 | 0 | 0 | 26 |
| 15 | –16 | 0 | 0 | 39 |
| 16 | –15 | 0 | 0 | 41 |
| 17 | –14 | 0 | 0 | 35 |
| 18 | –13 | 0 | 0 | 52 |
| 19 | –12 | 0 | 0 | 37 |
| 20 | –11 | 0 | 0 | 41 |
| 21 | –10 | 1 | 0 | 43 |
| 22 | –9 | 25 | 0 | 54 |
| 23 | –8 | 23 | 0 | 90 |
| 24 | –7 | 24 | 0 | 125 |
| 25 | –6 | 27 | 0 | 169 |
| 26 | –5 | 68 | 0 | 195 |
| 27 | –4 | 91 | 0 | 278 |
| 28 | –3 | 89 | 0 | 306 |
| 29 | –2 | 165 | 0 | 454 |
| 30 | –1 | 173 | 0 | 385 |
| 31 | 0 | 240 | 0 | 490 |
| 32 | 1 | 280 | 0 | 533 |
| 33 | 2 | 320 | 3 | 380 |
| 34 | 3 | 357 | 22 | 228 |
| 35 | 4 | 356 | 63 | 261 |
| 36 | 5 | 303 | 63 | 279 |
| 37 | 6 | 330 | 175 | 229 |
| 38 | 7 | 326 | 162 | 269 |
| 39 | 8 | 348 | 259 | 233 |
| 40 | 9 | 335 | 360 | 230 |
| 41 | 10 | 315 | 428 | 243 |
| 42 | 11 | 215 | 430 | 191 |
| 43 | 12 | 169 | 503 | 146 |
| 44 | 13 | 151 | 444 | 150 |
| 45 | 14 | 105 | 384 | 97 |
| 46 | 15 | 74 | 294 | 61 |
| Kokku tunde | 4 910 | 3 590 | 6 446 |

KÜTMISHOOAEG

j

#

Tj

°C

db

hj

h/aasta

keskmine

soojem

külmem

1...8

– 30...– 23

0

0

0

9

–22

0

0

1

10

–21

0

0

6

11

–20

0

0

13

12

–19

0

0

17

13

–18

0

0

19

14

–17

0

0

26

15

–16

0

0

39

16

–15

0

0

41

17

–14

0

0

35

18

–13

0

0

52

19

–12

0

0

37

20

–11

0

0

41

21

–10

1

0

43

22

–9

25

0

54

23

–8

23

0

90

24

–7

24

0

125

25

–6

27

0

169

26

–5

68

0

195

27

–4

91

0

278

28

–3

89

0

306

29

–2

165

0

454

30

–1

173

0

385

31

0

240

0

490

32

1

280

0

533

33

2

320

3

380

34

3

357

22

228

35

4

356

63

261

36

5

303

63

279

37

6

330

175

229

38

7

326

162

269

39

8

348

259

233

40

9

335

360

230

41

10

315

428

243

42

11

215

430

191

43

12

169

503

146

44

13

151

444

150

45

14

105

384

97

46

15

74

294

61

Kokku tunde

4 910

3 590

6 446

Tabel 2

Nimiväärtuste määramise standardtingimused, õhutemperatuur on määratud kuiva termomeetriga

(märja termomeetri temperatuurid on sulgudes)

| Seade | Funktsioon | Ruumitemperatuur
  (°C) | Välistemperatuur
  (°C) |
| --- | --- | --- | --- |
| kliimaseadmed, välja arvatud ühe kanaliga kliimaseadmed | jahutamine | 27 (19) | 35 (24) |
| kütmine | 20 (kuni 15) | 7(6) |
| ühe kanaliga kliimaseadmed | jahutamine | 35 (24) | 35 (24) (1) |
| kütmine | 20 (12) | 20 (12) (1) |

Seade

Funktsioon

Ruumitemperatuur

(°C)

Välistemperatuur

(°C)

kliimaseadmed, välja arvatud ühe kanaliga kliimaseadmed

jahutamine

27 (19)

35 (24)

kütmine

20 (kuni 15)

7(6)

ühe kanaliga kliimaseadmed

jahutamine

35 (24)

35 (24) (1)

kütmine

20 (12)

20 (12) (1)

Tabel 3

Projekteerimise võrdlustingimused, õhutemperatuur on määratud kuiva termomeetriga

(märja termomeetri temperatuurid on sulgudes)

| Funktsioon/hooaeg | Ruumitemperatuur
  (°C) | Välistemperatuur
  (°C) | Bivalentne temperatuur
  (°C) | Töötemperatuuri piirväärtus
  (°C) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Tin | Tdesignc/Tdesignh | Tbiv | Tol |
| jahutamine | 27 (19) | Tdesignc = 35 (24) | Ei kohaldata | Ei kohaldata |
| kütmine/keskmine | 20 (15) | Tdesignh = – 10 (– 11) | kuni 2 | kuni – 7 |
| kütmine/soojem | Tdesignh = 2 (1) | kuni 7 | kuni 2 |
| kütmine/jahedam | Tdesignh = – 22 (– 23) | kuni – 7 | kuni – 15 |

Funktsioon/hooaeg

Ruumitemperatuur

(°C)

Välistemperatuur

(°C)

Bivalentne temperatuur

(°C)

Töötemperatuuri piirväärtus

(°C)

Tin

Tdesignc/Tdesignh

Tbiv

Tol

jahutamine

27 (19)

Tdesignc = 35 (24)

Ei kohaldata

Ei kohaldata

kütmine/keskmine

20 (15)

Tdesignh = – 10 (– 11)

kuni 2

kuni – 7

kütmine/soojem

Tdesignh = 2 (1)

kuni 7

kuni 2

kütmine/jahedam

Tdesignh = – 22 (– 23)

kuni – 7

kuni – 15

Tabel 4

Elektritarbimise arvutamisel kasutatavad käitamistunnid seadmetüüpide ja käitamisrežiimide järgi

| Seadmetüüp/funktsioon
  (kui kohaldatakse) | Ühik | Kütmishooaeg | Sisselülitatud seisund | Termostaadi poolt välja lülitatud seisund | Ooteseisund | Väljalülitatud seisund | Karterikütte seisund |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | jahutamine: HCE

  kütmine: HHE | HTO | HSB | HOFF | HCK |
| Muud kui kahe kanaliga ja ühe kanaliga kliimaseadmed |
| Jahutamine, kui seadmel on ainult jahutamisfunktsioon | h/aasta | | 350 | 221 | 2 142 | 5 088 | 7 760 |
| Jahutamine ja kütmine, kui seadmel on mõlemad funktsioonid | jahutamine | h/aasta | | 350 | 221 | 2 142 | 0 | 2 672 |
| kütmine | h/aasta | keskmine | 1 400 | 179 | 0 | 0 | 179 |
| soojem | 1 400 | 755 | 0 | 0 | 755 |
| külmem | 2 100 | 131 | 0 | 0 | 131 |
| Kütmine, kui seadmel on ainult kütmisfunktsioon | h/aasta | keskmine | 1 400 | 179 | 0 | 3 672 | 3 851 |
| soojem | 1 400 | 755 | 0 | 4 345 | 4 476 |
| külmem | 2 100 | 131 | 0 | 2 189 | 2 944 |
| Kahe kanaliga kliimaseade |
| Jahutamine, kui seadmel on ainult jahutamisfunktsioon | h/60 min | | 1 | puudub | puudub | puudub | puudub |
| Jahutamine ja kütmine, kui seadmel on mõlemad funktsioonid | jahutamine | h/60 min | | 1 | puudub | puudub | puudub | puudub |
| kütmine | h/60min | | 1 | puudub | puudub | puudub | puudub |
| Kütmine, kui seadmel on ainult kütmisfunktsioon | h/60min | | 1 | puudub | puudub | puudub | puudub |
| Ühe kanaliga kliimaseade |
| jahutamine | h/60 min | | 1 | puudub | puudub | puudub | puudub |
| kütmine | h/60 min | | 1 | puudub | puudub | puudub | puudub |

Seadmetüüp/funktsioon

(kui kohaldatakse)

Ühik

Kütmishooaeg

Sisselülitatud seisund

Termostaadi poolt välja lülitatud seisund

Ooteseisund

Väljalülitatud seisund

Karterikütte seisund

jahutamine: HCE

kütmine: HHE

HTO

HSB

HOFF

HCK

Muud kui kahe kanaliga ja ühe kanaliga kliimaseadmed

Jahutamine, kui seadmel on ainult jahutamisfunktsioon

h/aasta

350

221

2 142

5 088

7 760

Jahutamine ja kütmine, kui seadmel on mõlemad funktsioonid

jahutamine

h/aasta

350

221

2 142

0

2 672

kütmine

h/aasta

keskmine

1 400

179

0

0

179

soojem

1 400

755

0

0

755

külmem

2 100

131

0

0

131

Kütmine, kui seadmel on ainult kütmisfunktsioon

h/aasta

keskmine

1 400

179

0

3 672

3 851

soojem

1 400

755

0

4 345

4 476

külmem

2 100

131

0

2 189

2 944

Kahe kanaliga kliimaseade

Jahutamine, kui seadmel on ainult jahutamisfunktsioon

h/60 min

1

puudub

puudub

puudub

puudub

Jahutamine ja kütmine, kui seadmel on mõlemad funktsioonid

jahutamine

h/60 min

1

puudub

puudub

puudub

puudub

kütmine

h/60min

1

puudub

puudub

puudub

puudub

Kütmine, kui seadmel on ainult kütmisfunktsioon

h/60min

1

puudub

puudub

puudub

puudub

Ühe kanaliga kliimaseade

jahutamine

h/60 min

1

puudub

puudub

puudub

puudub

kütmine

h/60 min

1

puudub

puudub

puudub

puudub

---

(1)  Ühe kanaliga kliimaseadme korral ei suunata kondensaatorisse (aurustisse) jahutamise (kütmise) ajal mitte välisõhku, vaid siseruumis olevat õhku.

---

III LISA

Turujärelevalve eesmärgil teostatav kontrollimenetlus

Direktiivi 2009/125/EÜ artikli 3 lõikes 2 osutatud turujärelevalve kontrollimisel kohaldavad liikmesriikide ametiasutused I lisas sätestatud nõuete suhtes järgmist kontrollimenetlust.

| 1. | Liikmesriigi asutus katsetab ühte tooteeksemplari. |
| --- | --- |

1.

Liikmesriigi asutus katsetab ühte tooteeksemplari.

| 2. | Loetakse, et kliimaseadme mudel, v.a ühe kanaliga ja kahe kanaliga kliimaseadmed, vastab käesoleva määruse I lisas esitatud kohaldatavatele nõuetele, kui selle hooajaline energiatõhususe suhtarv (SEER) või hooajaline jõudluskoefitsient (SCOP) (kui kohaldatakse) ei ole rohkem kui 8 % allpool deklareeritud sihtväärtust seadme deklareeritud võimsuse juures. SEERi ja SCOPi väärtused määratakse vastavalt II lisale.
  Loetakse, et ühe kanaliga ja kahe kanaliga kliimaseadme mudel vastab käesoleva määruse I lisas esitatud kohaldatavatele nõuetele, kui selle väljalülitatud seisundi ja ooteseisundi tulemused ei ületa piirväärtust rohkem kui 10 % ning kui energiatõhususe suhtarv (EERrated) või jõudluskoefitsient (COPrated) (kui kohaldatakse) ei ole allpool deklareeritud väärtust rohkem kui 10 %. EERi ja COPi väärtused määratakse vastavalt II lisale.
  Kliimaseadme mudel loetakse käesolevas määruses esitatud kohaldatavatele nõuetele vastavaks, kui suurim helivõimsuse tase ei ületa deklareeritud väärtust rohkem kui 2 dB(A) võrra. |
| --- | --- |

2.

Loetakse, et kliimaseadme mudel, v.a ühe kanaliga ja kahe kanaliga kliimaseadmed, vastab käesoleva määruse I lisas esitatud kohaldatavatele nõuetele, kui selle hooajaline energiatõhususe suhtarv (SEER) või hooajaline jõudluskoefitsient (SCOP) (kui kohaldatakse) ei ole rohkem kui 8 % allpool deklareeritud sihtväärtust seadme deklareeritud võimsuse juures. SEERi ja SCOPi väärtused määratakse vastavalt II lisale.

Loetakse, et ühe kanaliga ja kahe kanaliga kliimaseadme mudel vastab käesoleva määruse I lisas esitatud kohaldatavatele nõuetele, kui selle väljalülitatud seisundi ja ooteseisundi tulemused ei ületa piirväärtust rohkem kui 10 % ning kui energiatõhususe suhtarv (EERrated) või jõudluskoefitsient (COPrated) (kui kohaldatakse) ei ole allpool deklareeritud väärtust rohkem kui 10 %. EERi ja COPi väärtused määratakse vastavalt II lisale.

Kliimaseadme mudel loetakse käesolevas määruses esitatud kohaldatavatele nõuetele vastavaks, kui suurim helivõimsuse tase ei ületa deklareeritud väärtust rohkem kui 2 dB(A) võrra.

| 3. | Kui punktis 2 esitatud tulemusi ei saavutata, valib turujärelevalveasutus katsetamiseks juhusliku valikuga sama mudeli veel kolm seadet. |
| --- | --- |

3.

Kui punktis 2 esitatud tulemusi ei saavutata, valib turujärelevalveasutus katsetamiseks juhusliku valikuga sama mudeli veel kolm seadet.

| 4. | Loetakse, et kliimaseadme mudel, v.a ühe kanaliga ja kahe kanaliga kliimaseadmed, vastab käesoleva määruse I lisas esitatud kohaldatavatele nõuetele, kui osutatud kolme eksemplari keskmine hooajaline energiatõhususe suhtarv (SEER) või hooajaline jõudluskoefitsient (SCOP) (kui kohaldatakse) ei ole rohkem kui 8 % allpool deklareeritud sihtväärtust seadme deklareeritud võimsuse juures. SEERi ja SCOPi väärtused määratakse vastavalt II lisale.
  Loetakse, et ühe kanaliga ja kahe kanaliga kliimaseadme mudel vastab käesoleva määruse I lisas esitatud kohaldatavatele nõuetele, kui selle väljalülitatud seisundi ja ooteseisundi keskmine tulemus kolme eksemplari kohta ei ületa piirväärtust rohkem kui 10 % ning kui energiatõhususe suhtarvu (EERrated) või jõudluskoefitsiendi (COPrated) (kui kohaldatakse) keskväärtus ei ole allpool deklareeritud väärtust rohkem kui 10%. EERi ja COPi väärtused määratakse vastavalt II lisale.
  Kliimaseade loetakse käesoleva määruse alusel kohaldatavatele nõuetele vastavaks, kui suurima helivõimsuse tasemete keskmine ei ületa deklareeritud väärtust rohkem kui 2 dB(A) võrra. |
| --- | --- |

4.

Loetakse, et kliimaseadme mudel, v.a ühe kanaliga ja kahe kanaliga kliimaseadmed, vastab käesoleva määruse I lisas esitatud kohaldatavatele nõuetele, kui osutatud kolme eksemplari keskmine hooajaline energiatõhususe suhtarv (SEER) või hooajaline jõudluskoefitsient (SCOP) (kui kohaldatakse) ei ole rohkem kui 8 % allpool deklareeritud sihtväärtust seadme deklareeritud võimsuse juures. SEERi ja SCOPi väärtused määratakse vastavalt II lisale.

Loetakse, et ühe kanaliga ja kahe kanaliga kliimaseadme mudel vastab käesoleva määruse I lisas esitatud kohaldatavatele nõuetele, kui selle väljalülitatud seisundi ja ooteseisundi keskmine tulemus kolme eksemplari kohta ei ületa piirväärtust rohkem kui 10 % ning kui energiatõhususe suhtarvu (EERrated) või jõudluskoefitsiendi (COPrated) (kui kohaldatakse) keskväärtus ei ole allpool deklareeritud väärtust rohkem kui 10%. EERi ja COPi väärtused määratakse vastavalt II lisale.

Kliimaseade loetakse käesoleva määruse alusel kohaldatavatele nõuetele vastavaks, kui suurima helivõimsuse tasemete keskmine ei ületa deklareeritud väärtust rohkem kui 2 dB(A) võrra.

| 5. | Kui punktis 4 osutatud tulemusi ei saavutata, käsitatakse näidist käesoleva määruse nõuetele mittevastavana. |
| --- | --- |

5.

Kui punktis 4 osutatud tulemusi ei saavutata, käsitatakse näidist käesoleva määruse nõuetele mittevastavana.

Käesoleva määruse nõuetele vastavuse kontrollimiseks kasutavad liikmesriigid II lisas sätestatud menetlust ning ühtlustatud standardeid, mille viitenumbrid on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, või muid usaldusväärseid, täpseid ja korratavaid, üldtunnustatult tänapäeva tasemele vastavaid arvutus- ja mõõtmismeetodeid.

---

IV LISA

Võrdlusandmed

Käesoleva määruse jõustumise ajal on kliimaseadmete energiatõhususe indeksi seisukohast parimad olemasolevad tehnilised lahendused kliimaseadmete turul järgmised:

Kliimaseadmete võrdlusandmed

| Muud kui kahe kanaliga ja ühe kanaliga kliimaseadmed | Kahe kanaliga kliimaseade | Ühe kanaliga kliimaseade |
| --- | --- | --- |
| SEER | SCOP | EER | COP | EER | COP |
| 8,50 | 5,10 | 3,00 (1) | 3,15 | 3,15 (1) | 2,60 |
| Võrdlusväärtus külmutusaine ülemaailmset kliimasoojenemist soodustava mõju kohta on GWP ≤ 20. |

Muud kui kahe kanaliga ja ühe kanaliga kliimaseadmed

Kahe kanaliga kliimaseade

Ühe kanaliga kliimaseade

SEER

SCOP

EER

COP

EER

COP

8,50

5,10

3,00 (1)

3,15

3,15 (1)

2,60

Võrdlusväärtus külmutusaine ülemaailmset kliimasoojenemist soodustava mõju kohta on GWP ≤ 20.

---

(1)  Aurustamisega jahutavate ühe kanaliga kliimaseadmete tõhususe alusel.

---

| 10.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 72/28 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 72/28

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) nr 207/2012,

9. märts 2012,

meditsiiniseadmete elektrooniliste kasutusjuhendite kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. juuni 1990. aasta direktiivi 90/385/EMÜ aktiivseid siirdatavaid meditsiiniseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 10,

võttes arvesse nõukogu 14. juuni 1993. aasta direktiivi 93/42/EMÜ meditsiiniseadmete kohta, (2) eriti selle artikli 11 lõiget 14,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Mõne meditsiiniseadme puhul võib paberkandjal juhendite asemel elektrooniliste kasutusjuhendite esitamine olla professionaalse kasutaja huvides. See võib vähendada keskkonnakoormust ja parandada meditsiiniseadmete tootmisharu konkurentsivõimet vähendades kulusid, kuid säilitades või parandades ohutustaset. |
| --- | --- |

(1)

Mõne meditsiiniseadme puhul võib paberkandjal juhendite asemel elektrooniliste kasutusjuhendite esitamine olla professionaalse kasutaja huvides. See võib vähendada keskkonnakoormust ja parandada meditsiiniseadmete tootmisharu konkurentsivõimet vähendades kulusid, kuid säilitades või parandades ohutustaset.

| (2) | Võimalus esitada kasutusjuhendid paberkandja asemel elektrooniliselt peaks piirduma teatavate eritingimustes kasutamiseks ette nähtud meditsiiniseadmete ja nende osadega. Kõigil juhtudel peaks kasutajatel ohutuse ja tõhususe huvides alati olema võimalus saada kõnealused juhendid soovi korral paberkandjal. |
| --- | --- |

(2)

Võimalus esitada kasutusjuhendid paberkandja asemel elektrooniliselt peaks piirduma teatavate eritingimustes kasutamiseks ette nähtud meditsiiniseadmete ja nende osadega. Kõigil juhtudel peaks kasutajatel ohutuse ja tõhususe huvides alati olema võimalus saada kõnealused juhendid soovi korral paberkandjal.

| (3) | Selleks et vähendada võimalikke riske nii palju kui võimalik, peaks tootja käsitama juhendite elektrooniliselt esitamise asjakohasust riskihindamise eriosana. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et vähendada võimalikke riske nii palju kui võimalik, peaks tootja käsitama juhendite elektrooniliselt esitamise asjakohasust riskihindamise eriosana.

| (4) | Selleks et tagada kasutajate juurdepääs kasutusjuhenditele, tuleks neile anda asjakohast teavet kõnealustele elektroonilistele kasutusjuhenditele juurdepääsu kohta ning õiguse kohta nõuda kasutusjuhendeid paberkandjal. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et tagada kasutajate juurdepääs kasutusjuhenditele, tuleks neile anda asjakohast teavet kõnealustele elektroonilistele kasutusjuhenditele juurdepääsu kohta ning õiguse kohta nõuda kasutusjuhendeid paberkandjal.

| (5) | Tagamaks tingimusteta juurdepääsu elektroonilistele kasutusjuhenditele ja hõlbustamaks teabevahetust ajakohastatud versioonide ja tootega seotud hoiatusteadete kohta, peaksid elektroonilised kasutusjuhendid olema kättesaadavad ka veebisaidi kaudu. |
| --- | --- |

(5)

Tagamaks tingimusteta juurdepääsu elektroonilistele kasutusjuhenditele ja hõlbustamaks teabevahetust ajakohastatud versioonide ja tootega seotud hoiatusteadete kohta, peaksid elektroonilised kasutusjuhendid olema kättesaadavad ka veebisaidi kaudu.

| (6) | Olenemata liikmesriikide õiguses tootjate suhtes kehtestatud keelekasutuse kohustusest, peaksid elektroonilisi kasutusjuhendeid pakkuvad tootjad märkima oma veebisaidil, millistes liidu keeltes on need juhendid kättesaadavad. |
| --- | --- |

(6)

Olenemata liikmesriikide õiguses tootjate suhtes kehtestatud keelekasutuse kohustusest, peaksid elektroonilisi kasutusjuhendeid pakkuvad tootjad märkima oma veebisaidil, millistes liidu keeltes on need juhendid kättesaadavad.

| (7) | Käesolevas määruses sätestatud kohustuste täitmist peaks kontrollima teavitatud asutus väljavõttelise uuringu meetodil põhineva vastavushindamise korras, välja arvatud direktiivi 93/42/EMÜ IX lisa kohaselt I klassi kuuluvate meditsiiniseadmete puhul. |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas määruses sätestatud kohustuste täitmist peaks kontrollima teavitatud asutus väljavõttelise uuringu meetodil põhineva vastavushindamise korras, välja arvatud direktiivi 93/42/EMÜ IX lisa kohaselt I klassi kuuluvate meditsiiniseadmete puhul.

| (8) | Seoses isikuandmete töötlemisega tuleks tootjatel ja ka teavitatud asutustel tagada füüsiliste isikute õigus privaatsuse kaitsele; asjakohane on tagada, et veebisaidid, mis sisaldavad meditsiiniseadme kasutusjuhendeid, vastaksid Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivile 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (3). |
| --- | --- |

(8)

Seoses isikuandmete töötlemisega tuleks tootjatel ja ka teavitatud asutustel tagada füüsiliste isikute õigus privaatsuse kaitsele; asjakohane on tagada, et veebisaidid, mis sisaldavad meditsiiniseadme kasutusjuhendeid, vastaksid Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivile 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (3).

| (9) | Ohutuse ja järjepidevuse tagamiseks peaksid paberkandjal täielikele kasutusjuhenditele lisaks esitatud elektroonilised kasutusjuhendid väheste nõuete tõttu nende sisu ja veebisaitide suhtes olema hõlmatud käesoleva määrusega. |
| --- | --- |

(9)

Ohutuse ja järjepidevuse tagamiseks peaksid paberkandjal täielikele kasutusjuhenditele lisaks esitatud elektroonilised kasutusjuhendid väheste nõuete tõttu nende sisu ja veebisaitide suhtes olema hõlmatud käesoleva määrusega.

| (10) | Asjakohane on ette näha käesoleva määruse kohaldamise edasilükkamine, et hõlbustada sujuvat üleminekut uuele süsteemile ja võimaldada kõigile käitajatele ja liikmesriikidele aega sellega kohanemiseks. |
| --- | --- |

(10)

Asjakohane on ette näha käesoleva määruse kohaldamise edasilükkamine, et hõlbustada sujuvat üleminekut uuele süsteemile ja võimaldada kõigile käitajatele ja liikmesriikidele aega sellega kohanemiseks.

| (11) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on direktiivi 90/385/EMÜ artikli 6 lõikega 2 asutatud komitee arvamusega kooskõlas, |
| --- | --- |

(11)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on direktiivi 90/385/EMÜ artikli 6 lõikega 2 asutatud komitee arvamusega kooskõlas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määrusega kehtestatakse tingimused, mille puhul võib direktiivi 90/385/EMÜ 1. lisa punktis 15 ja direktiivi 93/42/EMÜ I lisa punktis 13 viidatud meditsiiniseadmete kasutusjuhendid esitada paberkandjal esitamise asemel elektrooniliselt.

Samuti kehtestatakse sellega nõuded paberkandjal täielikele kasutusjuhenditele lisaks esitatud elektrooniliste kasutusjuhendite sisu ja veebisaitide suhtes.

Artikkel 2

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „kasutusjuhendid”– teabevahendid, mida tootja esitab selleks, et teavitada kasutajat seadme ohutust ja õigest kasutamisest, eeldatavast toimimisest ja mis tahes ettevaatusabinõudest, mida tuleb võtta vastavalt direktiivi 90/385/EMÜ 1. lisa punkti 15 ja direktiivi 93/42/EMÜ I lisa punkti 13 asjakohastes osades sätestatule;

b)   „elektroonilised kasutusjuhendid”– seadme abil elektrooniliselt kuvatavad, portatiivsele elektroonilisele salvestusvahendile salvestatud ja tootja poolt koos seadmega tarnitavad või veebisaidi kaudu kättesaadavad kasutusjuhendid;

c)   „professionaalsed kasutajad”– meditsiiniseadet tööülesannete tõttu ja seoses kutsetegevusega tervishoiu valdkonnas kasutavad isikud;

d)   „paiksed meditsiiniseadmed”– seadmed ja nende osad, mis on ette nähtud paigaldada, kinnitada või muul viisil fikseerida tervishoiuasutuse konkreetses asukohas nii, et neid ei saa ümber paigutada või eemaldada ilma tööriistu või masinaid kasutamata ning mis ei ole konkreetselt ettenähtud kasutamiseks mobiilses tervishoiuüksuses.

Artikkel 3

1.   Lõikes 2 sätestatud tingimuste kohaselt võivad tootjad paberkandjal kasutusjuhendite asemel esitada elektroonilised kasutusjuhendid, kui kõnealused juhendid on mis tahes järgmise seadme kohta:

| a) | direktiiviga 90/385/EMÜ hõlmatud aktiivsed siiratavad meditsiiniseadmed ja nende osad, mida on ette nähtud kasutada üksnes siirdamiseks või kindlaksmääratud siiratava aktiivse meditsiiniseadme programmeerimiseks; |
| --- | --- |

a)

direktiiviga 90/385/EMÜ hõlmatud aktiivsed siiratavad meditsiiniseadmed ja nende osad, mida on ette nähtud kasutada üksnes siirdamiseks või kindlaksmääratud siiratava aktiivse meditsiiniseadme programmeerimiseks;

| b) | direktiiviga 93/42/EMÜ hõlmatud siiratavad meditsiiniseadmed ja nende osad, mida on ette nähtud kasutada üksnes kindlaksmääratud siiratava meditsiiniseadme siirdamiseks; |
| --- | --- |

b)

direktiiviga 93/42/EMÜ hõlmatud siiratavad meditsiiniseadmed ja nende osad, mida on ette nähtud kasutada üksnes kindlaksmääratud siiratava meditsiiniseadme siirdamiseks;

| c) | direktiiviga 93/42/EMÜ hõlmatud paiksed meditsiiniseadmed; |
| --- | --- |

c)

direktiiviga 93/42/EMÜ hõlmatud paiksed meditsiiniseadmed;

| d) | direktiividega 90/385/EMÜ ja 93/42/EMÜ hõlmatud meditsiiniseadmed ja nende osad, millel on kasutusjuhendite visuaalse kuvamise sisseehitatud süsteem; |
| --- | --- |

d)

direktiividega 90/385/EMÜ ja 93/42/EMÜ hõlmatud meditsiiniseadmed ja nende osad, millel on kasutusjuhendite visuaalse kuvamise sisseehitatud süsteem;

| e) | direktiiviga 93/42/EMÜ hõlmatud autonoomne tarkvara. |
| --- | --- |

e)

direktiiviga 93/42/EMÜ hõlmatud autonoomne tarkvara.

2.   Tootjad võivad lõikes 1 loetletud meditsiiniseadmete puhul esitada paberkandjal kasutusjuhendite asemel elektroonilised kasutusjuhendid järgmistel tingimustel:

| a) | seadmed ja nende osad on eranditult ette nähtud kasutamiseks professionaalsetele kasutajatele, |
| --- | --- |

a)

seadmed ja nende osad on eranditult ette nähtud kasutamiseks professionaalsetele kasutajatele,

| b) | kasutamine teiste isikute poolt ei ole mõistlikult eeldatav. |
| --- | --- |

b)

kasutamine teiste isikute poolt ei ole mõistlikult eeldatav.

Artikkel 4

1.   Artiklis 3 nimetatud meditsiiniseadmete tootjad, kes esitavad paberkandjal kasutusjuhendite asemel elektroonilised kasutusjuhendid, peavad läbi viima dokumenteeritud riskihindamise, mis peab hõlmama vähemalt järgmisi osi:

| a) | ettenähtud kasutajate teadmised ja kogemus eelkõige seadme kasutamise ja kasutaja vajaduste suhtes; |
| --- | --- |

a)

ettenähtud kasutajate teadmised ja kogemus eelkõige seadme kasutamise ja kasutaja vajaduste suhtes;

| b) | keskkonnatingimused, milles seadet hakatakse kasutama; |
| --- | --- |

b)

keskkonnatingimused, milles seadet hakatakse kasutama;

| c) | ettenähtud kasutaja teadmised elektrooniliste kasutusjuhendite kuvamise riist- ja tarkvarast ning selle kasutamise kogemus; |
| --- | --- |

c)

ettenähtud kasutaja teadmised elektrooniliste kasutusjuhendite kuvamise riist- ja tarkvarast ning selle kasutamise kogemus;

| d) | kasutaja juurdepääs kasutamiseks vajalikele mõistlikult eeldatavatele elektroonilistele ressurssidele; |
| --- | --- |

d)

kasutaja juurdepääs kasutamiseks vajalikele mõistlikult eeldatavatele elektroonilistele ressurssidele;

| e) | kaitsemeetmete toimivus, mis tagab, et elektroonilised andmed ja sisu on kaitstud rikkumise eest; |
| --- | --- |

e)

kaitsemeetmete toimivus, mis tagab, et elektroonilised andmed ja sisu on kaitstud rikkumise eest;

| f) | ohutus ja varundamine riist- või tarkvara rikke puhul, eelkõige juhul, kui elektroonilised kasutusjuhendid on integreeritud seadmega; |
| --- | --- |

f)

ohutus ja varundamine riist- või tarkvara rikke puhul, eelkõige juhul, kui elektroonilised kasutusjuhendid on integreeritud seadmega;

| g) | ettenähtavad erakorralised meditsiinilised olukorrad, milles läheb vaja paberkandjal esitatud teavet; |
| --- | --- |

g)

ettenähtavad erakorralised meditsiinilised olukorrad, milles läheb vaja paberkandjal esitatud teavet;

| h) | konkreetse veebisaidi ajutise kättesaadamatuse või kogu internetiühenduse ajutise puudumise või tervishoiuasutuses neile juurdepääsu puudumise mõju, samuti ohutusmeetmed, mis on võetud sellise olukorraga toimetulekuks; |
| --- | --- |

h)

konkreetse veebisaidi ajutise kättesaadamatuse või kogu internetiühenduse ajutise puudumise või tervishoiuasutuses neile juurdepääsu puudumise mõju, samuti ohutusmeetmed, mis on võetud sellise olukorraga toimetulekuks;

| i) | hinnang ajavahemiku kohta, mille jooksul tuleb kasutajale tema nõudel esitada paberkandjal kasutusjuhendid. |
| --- | --- |

i)

hinnang ajavahemiku kohta, mille jooksul tuleb kasutajale tema nõudel esitada paberkandjal kasutusjuhendid.

2.   Kasutusjuhendite elektrooniliselt esitamise riskihindamist peab ajakohastama pidades silmas turustamisjärgset kogemust.

Artikkel 5

Artiklis 3 nimetatud seadmete tootjad võivad paberkandjal kasutusjuhendite asemel esitada elektroonilised kasutusjuhendid järgmistel tingimustel:

| 1) | artiklis 4 nimetatud riskihindamine peab tõendama, et kasutusjuhendite elektrooniline esitamine säilitab ohutustaseme, mis on saavutatud kasutusjuhendite paberkandjal esitamisega, või parandab seda; |
| --- | --- |

1)

artiklis 4 nimetatud riskihindamine peab tõendama, et kasutusjuhendite elektrooniline esitamine säilitab ohutustaseme, mis on saavutatud kasutusjuhendite paberkandjal esitamisega, või parandab seda;

| 2) | tootjad peavad esitama elektroonilised kasutusjuhendid kõigis liikmesriikides, kus toodet turustatakse või kasutatakse, välja arvatud artiklis 4 viidatud riskihindamises nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel; |
| --- | --- |

2)

tootjad peavad esitama elektroonilised kasutusjuhendid kõigis liikmesriikides, kus toodet turustatakse või kasutatakse, välja arvatud artiklis 4 viidatud riskihindamises nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel;

| 3) | tootjatel peab olema toimiv süsteem, et esitada ilma lisakuluta kasutajale paberkandjale trükitud kasutusjuhendid artiklis 4 viidatud riskihindamise käigus kindlaks määratud ajavahemiku jooksul, kõige hiljem seitsme kalendripäeva jooksul pärast sellekohase nõude saamist kasutajalt või seadme tarnimise ajal, kui seda on nõutud seadme tellimisel; |
| --- | --- |

3)

tootjatel peab olema toimiv süsteem, et esitada ilma lisakuluta kasutajale paberkandjale trükitud kasutusjuhendid artiklis 4 viidatud riskihindamise käigus kindlaks määratud ajavahemiku jooksul, kõige hiljem seitsme kalendripäeva jooksul pärast sellekohase nõude saamist kasutajalt või seadme tarnimise ajal, kui seda on nõutud seadme tellimisel;

| 4) | tootjad peavad kas seadmel või infolehel esitama teabe ettenähtavate meditsiiniliste erakorraliste olukordade kohta ja kasutusjuhendite visuaalseks kuvamiseks sisseehitatud süsteemiga seadmete puhul tuleb esitada teave selle kohta, kuidas seadet käivitada; |
| --- | --- |

4)

tootjad peavad kas seadmel või infolehel esitama teabe ettenähtavate meditsiiniliste erakorraliste olukordade kohta ja kasutusjuhendite visuaalseks kuvamiseks sisseehitatud süsteemiga seadmete puhul tuleb esitada teave selle kohta, kuidas seadet käivitada;

| 5) | tootjad peavad tagama elektrooniliste kasutusjuhendite asjakohase ülesehituse ja toimimise ning esitama selle kohta kontrolli- ja valideerimistõendid; |
| --- | --- |

5)

tootjad peavad tagama elektrooniliste kasutusjuhendite asjakohase ülesehituse ja toimimise ning esitama selle kohta kontrolli- ja valideerimistõendid;

| 6) | kasutusjuhendite visuaalseks kuvamiseks sisseehitatud süsteemiga meditsiiniseadmete puhul peavad tootjad tagama, et kasutusjuhendite kuvamine ei takistaks seadme ohutut kasutamist, eelkõige elutähtsate funktsioonide jälgimist või tagamist; |
| --- | --- |

6)

kasutusjuhendite visuaalseks kuvamiseks sisseehitatud süsteemiga meditsiiniseadmete puhul peavad tootjad tagama, et kasutusjuhendite kuvamine ei takistaks seadme ohutut kasutamist, eelkõige elutähtsate funktsioonide jälgimist või tagamist;

| 7) | tootjad peavad seadme tootekataloogis või muus asjakohases teabekandjas esitama teabe tark- ja riistvara nõuete kohta, mida on vaja kasutusjuhendite kuvamiseks; |
| --- | --- |

7)

tootjad peavad seadme tootekataloogis või muus asjakohases teabekandjas esitama teabe tark- ja riistvara nõuete kohta, mida on vaja kasutusjuhendite kuvamiseks;

| 8) | tootjatel peab olema toimiv süsteem, et selgelt näidata, millal kasutusjuhendid on läbi vaadatud, ja kui läbivaatamine oli vajalik ohutuse tõttu, siis iga seadme kasutajat sellest teavitada; |
| --- | --- |

8)

tootjatel peab olema toimiv süsteem, et selgelt näidata, millal kasutusjuhendid on läbi vaadatud, ja kui läbivaatamine oli vajalik ohutuse tõttu, siis iga seadme kasutajat sellest teavitada;

| 9) | kindlaksmääratud kasutuseaga seadmete puhul, välja arvatud siiratavad seadmed, peavad tootjad säilitama kasutusjuhendeid kasutajatele kättesaadavatena vähemalt kaks aastat pärast viimase toodetud seadme kasutusea lõppu; |
| --- | --- |

9)

kindlaksmääratud kasutuseaga seadmete puhul, välja arvatud siiratavad seadmed, peavad tootjad säilitama kasutusjuhendeid kasutajatele kättesaadavatena vähemalt kaks aastat pärast viimase toodetud seadme kasutusea lõppu;

| 10) | ilma kindlaksmääratud kasutuseata seadmete ning siiratavate seadmete puhul peavad tootjad säilitama elektroonilisi kasutusjuhendeid kasutajatele kättesaadavatena 15 aasta jooksul pärast viimase seadme tootmist. |
| --- | --- |

10)

ilma kindlaksmääratud kasutuseata seadmete ning siiratavate seadmete puhul peavad tootjad säilitama elektroonilisi kasutusjuhendeid kasutajatele kättesaadavatena 15 aasta jooksul pärast viimase seadme tootmist.

Artikkel 6

1.   Tootjad peavad selgelt märkima, et paberkandja asemel on seadme kasutusjuhendid esitatud elektrooniliselt.

Kõnealune teave tuleb esitada iga ühiku pakendil või müügipakendil, kui see on asjakohane. Paiksete meditsiiniseadmete puhul peab kõnealune teave olema esitatud ka seadmel.

2.   Tootjad peavad esitama teabe elektroonilistele kasutusjuhenditele juurdepääsu kohta.

Kõnealune teave tuleb esitada esimese lõike teises lõigus sätestatu kohaselt või, kui see ei ole võimalik, siis iga seadmega kaasasoleval paberdokumendil.

3.   Teave elektroonilistele kasutusjuhenditele juurdepääsu kohta peab hõlmama järgmist:

| a) | teave, mida on vaja kasutusjuhendite vaatamiseks; |
| --- | --- |

a)

teave, mida on vaja kasutusjuhendite vaatamiseks;

| b) | unikaalne viide, mis võimaldab vahetut juurdepääsu kasutusjuhenditele, ja muu teave, mida kasutaja vajab, et asjakohased kasutusjuhendid kindlaks teha ning neid kasutada; |
| --- | --- |

b)

unikaalne viide, mis võimaldab vahetut juurdepääsu kasutusjuhenditele, ja muu teave, mida kasutaja vajab, et asjakohased kasutusjuhendid kindlaks teha ning neid kasutada;

| c) | asjakohased tootja kontaktandmed; |
| --- | --- |

c)

asjakohased tootja kontaktandmed;

| d) | teave selle kohta, kust, kuidas ja mis aja jooksul saab paberkandjal kasutusjuhendeid nõuda ja saada ilma lisakuluta vastavalt artiklile 5. |
| --- | --- |

d)

teave selle kohta, kust, kuidas ja mis aja jooksul saab paberkandjal kasutusjuhendeid nõuda ja saada ilma lisakuluta vastavalt artiklile 5.

4.   Kui mingi osa juhenditest on ette nähtud patsiendile esitamiseks, siis ei tohi see osa olla esitatud elektrooniliselt.

5.   Elektroonilised kasutusjuhendid peavad olema täielikult kättesaadavad tekstina, milles võib olla paberkandjal kasutusjuhenditega vähemalt sama teavet sisaldavaid sümboleid ja graafilisi elemente. Lisaks tekstile võib esitada ka video- ja audiofaile.

Artikkel 7

1.   Kui tootjad tarnivad seadme koos elektroonilisel salvestusvahendil olevate elektrooniliste kasutusjuhenditega või kui seadmel on kasutusjuhendite visuaalse kuvamise sisseehitatud süsteem, siis peavad elektroonilised kasutusjuhendid olema kättesaadavad ka veebisaidi kaudu.

2.   Iga veebisait, mis sisaldab seadme kasutusjuhendeid paberkandja asemel elektroonilisel kujul kasutamiseks, peab vastama järgmistele nõuetele:

| a) | kasutusjuhendid peavad olema esitatud tavavormingus, mida on võimalik lugeda vabalt kättesaadava tarkvara abil; |
| --- | --- |

a)

kasutusjuhendid peavad olema esitatud tavavormingus, mida on võimalik lugeda vabalt kättesaadava tarkvara abil;

| b) | veebisait peab olema kaitstud riist- ja tarkvara rünnakute eest; |
| --- | --- |

b)

veebisait peab olema kaitstud riist- ja tarkvara rünnakute eest;

| c) | veebisait peab olema selline, et serveri rikkeaeg ja kuvamistõrked oleksid minimaalsed; |
| --- | --- |

c)

veebisait peab olema selline, et serveri rikkeaeg ja kuvamistõrked oleksid minimaalsed;

| d) | veebisaidil peab olema märgitud, millistes liidu keeltes esitab tootja elektroonilisi kasutusjuhendeid; |
| --- | --- |

d)

veebisaidil peab olema märgitud, millistes liidu keeltes esitab tootja elektroonilisi kasutusjuhendeid;

| e) | veebisait peab vastama direktiivi 95/46/EÜ nõuetele; |
| --- | --- |

e)

veebisait peab vastama direktiivi 95/46/EÜ nõuetele;

| f) | vastavalt artikli 6 punktile 2 esitatud internetiaadress peab olema püsiv ja sellele peab olema vahetu juurdepääs artikli 5 punktides 9 ja 10 sätestatud ajavahemike jooksul; |
| --- | --- |

f)

vastavalt artikli 6 punktile 2 esitatud internetiaadress peab olema püsiv ja sellele peab olema vahetu juurdepääs artikli 5 punktides 9 ja 10 sätestatud ajavahemike jooksul;

| g) | kõik elektrooniliselt avaldatud kasutusjuhendite versioonid ja nende avaldamise aeg peavad olema veebisaidil kättesaadavad. |
| --- | --- |

g)

kõik elektrooniliselt avaldatud kasutusjuhendite versioonid ja nende avaldamise aeg peavad olema veebisaidil kättesaadavad.

Artikkel 8

Käesoleva määruse artiklites 4 ja 7 sätestatud kohustuste täitmist peab vastavalt nõukogu direktiivi 90/385/EMÜ artiklile 9 või nõukogu direktiivi 93/42/EMÜ artiklile 11 läbi vaatama teavitatud asutus vastavushindamiseks kohaldatava menetluse käigus, välja arvatud direktiivi 93/42/EMÜ IX lisa kohaselt I klassi kuuluvate meditsiiniseadmete puhul. Läbivaatus peab põhinema väljavõttelise uuringu erimeetodil, mis on kohandatud vastavalt toote klassile ja keerukusele.

Artikkel 9

Lisaks paberkandjal täielikele kasutusjuhenditele esitatavad elektroonilised kasutusjuhendid peavad olema kooskõlas paberkandjal esitatud kasutusjuhendite sisuga.

Kui selliseid kasutusjuhendeid esitatakse veebisaidi kaudu, peab veebisait vastama artikli 7 lõike 2 punktides b, e ja g sätestatud nõuetele.

Artikkel 10

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. märtsist 2013.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. märts 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 189, 20.7.1990, lk 17.

1

(2)  EÜT L 169, 12.7.1993, lk 1.

2

(3)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

3

---

| 10.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 72/32 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 72/32

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 208/2012,

9. märts 2012,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 562/2011, millega võetakse vastu 2012. eelarveaastaks ettenähtud vahendite liikmesriikidele eraldamise kava sekkumisvarudest pärit toiduainete tarnimiseks ELis enim puudust kannatavatele isikutele ning tehakse erand määruse (EL) nr 807/2010 teatavatest sätetest

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1) eriti selle artikli 43 punkte f ja g koostoimes artikliga 4,

võttes arvesse nõukogu 15. detsembri 1998. aasta määrust (EÜ) nr 2799/98, millega kehtestatakse põllumajanduse eurol põhinev valuutakord, (2) eriti selle artikli 3 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikliga 27, mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 121/2012, (3) on kehtestatud programm, mille kohaselt võib jaotada toiduaineid liidus enim puudust kannatavatele isikutele. Sel eesmärgil võidakse teha kättesaadavaks sekkumisvarude tooted või kui toiduabi jaotamise programmi jaoks sobivaid sekkumisvarusid ei ole, võidakse osta toiduained turult. 2012. ja 2013. aastaks on kõnealune programm kantud nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (4) sätestatud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) rahastatavate abikõlblike meetmete loetelusse piirmääraga 500 miljonit eurot aastas. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikliga 27, mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 121/2012, (3) on kehtestatud programm, mille kohaselt võib jaotada toiduaineid liidus enim puudust kannatavatele isikutele. Sel eesmärgil võidakse teha kättesaadavaks sekkumisvarude tooted või kui toiduabi jaotamise programmi jaoks sobivaid sekkumisvarusid ei ole, võidakse osta toiduained turult. 2012. ja 2013. aastaks on kõnealune programm kantud nõukogu 21. juuni 2005. aasta määruses (EÜ) nr 1290/2005 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) (4) sätestatud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist (EAGF) rahastatavate abikõlblike meetmete loetelusse piirmääraga 500 miljonit eurot aastas.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 27 lõike 3 kohaselt peab komisjon vastu võtma iga-aastased kavad. 2012. aasta jaotuskava võeti 10. juunil 2011. aastal komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 562/2011 (5) vastu üksnes sekkumisvarudes olevate toodete alusel. Määrusega (EL) nr 121/2012 muudetud määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 27 alusel 2012. eelarveaastaks kättesaadavaks tehtud täiendavad vahendid toiduainete jaotamiseks liidus enim puudust kannatavatele isikutele tuleks jaotada liikmesriikidele. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 27 lõike 3 kohaselt peab komisjon vastu võtma iga-aastased kavad. 2012. aasta jaotuskava võeti 10. juunil 2011. aastal komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 562/2011 (5) vastu üksnes sekkumisvarudes olevate toodete alusel. Määrusega (EL) nr 121/2012 muudetud määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 27 alusel 2012. eelarveaastaks kättesaadavaks tehtud täiendavad vahendid toiduainete jaotamiseks liidus enim puudust kannatavatele isikutele tuleks jaotada liikmesriikidele.

| (3) | Eelarve aastase ülemmäära jõustamiseks peaks igale liikmesriigile 2012. aasta jaotuskava rakendamiseks tehtav rahaeraldis sisaldama vajaduse korral liidusisese üleandmise kulusid. Lisaks tuleks kohandada komisjoni 14. septembri 2010 aasta määruse (EL) nr 807/2010 (millega kehtestatakse Euroopa Liidus enim puudustkannatavatele isikutele sekkumisvarudest pärit toiduainete tarnimise üksikasjalikud eeskirjad) (6) artiklis 9 sätestatud tähtaegu maksetaotluste esitamiseks ja maksete tegemiseks pädevate asutuste poolt, eesmärgiga tagada, et 2012. aasta jaotuskava kohaselt jaotatavad vahendid on liidu toetuse saamiseks abikõlblikud ainult juhul, kui maksed tehakse 2012. eelarveaastal. |
| --- | --- |

(3)

Eelarve aastase ülemmäära jõustamiseks peaks igale liikmesriigile 2012. aasta jaotuskava rakendamiseks tehtav rahaeraldis sisaldama vajaduse korral liidusisese üleandmise kulusid. Lisaks tuleks kohandada komisjoni 14. septembri 2010 aasta määruse (EL) nr 807/2010 (millega kehtestatakse Euroopa Liidus enim puudustkannatavatele isikutele sekkumisvarudest pärit toiduainete tarnimise üksikasjalikud eeskirjad) (6) artiklis 9 sätestatud tähtaegu maksetaotluste esitamiseks ja maksete tegemiseks pädevate asutuste poolt, eesmärgiga tagada, et 2012. aasta jaotuskava kohaselt jaotatavad vahendid on liidu toetuse saamiseks abikõlblikud ainult juhul, kui maksed tehakse 2012. eelarveaastal.

| (4) | Arvestades, et määruse (EL) nr 121/2012 jõustumise kuupäevast tulenevalt on liikmesriikidele 2012. aasta jaotuskava rakendamiseks jäänud vähem aega, on asjakohane määruse (EL) nr 807/2010 artikli 3 lõigetega 1 ja 3 ette nähtud aastakava rakendamise ja turult varutavate toodetega seotud maksete tegemise tähtaegu pikendada. |
| --- | --- |

(4)

Arvestades, et määruse (EL) nr 121/2012 jõustumise kuupäevast tulenevalt on liikmesriikidele 2012. aasta jaotuskava rakendamiseks jäänud vähem aega, on asjakohane määruse (EL) nr 807/2010 artikli 3 lõigetega 1 ja 3 ette nähtud aastakava rakendamise ja turult varutavate toodetega seotud maksete tegemise tähtaegu pikendada.

| (5) | Kuna 2012. aasta jaotuskava muudetakse ajal, mil riikide haldusmeetmed kava rakendamiseks peaksid olema varsti lõpule viidud, ei tuleks sekkumisvarudest saadavate toodete koguseid, mis kuuluvad ümberjaotamisele pärast Soome otsust loobuda osast oma lõssipulbri eraldisest, ega sekkumisvarude täpsete koguste ümberhindamist arvesse võtta arvutamisel, kas liikmesriigid on pidanud kinni määruse (EL) nr 807/2010 artikli 3 lõike 2 teises ja kolmandas lõigus sätestatud kohustusest võtta välja 70 % teraviljast ja lõssipulbrist kõnealuse artikliga ette nähtud tähtaegadeks. |
| --- | --- |

(5)

Kuna 2012. aasta jaotuskava muudetakse ajal, mil riikide haldusmeetmed kava rakendamiseks peaksid olema varsti lõpule viidud, ei tuleks sekkumisvarudest saadavate toodete koguseid, mis kuuluvad ümberjaotamisele pärast Soome otsust loobuda osast oma lõssipulbri eraldisest, ega sekkumisvarude täpsete koguste ümberhindamist arvesse võtta arvutamisel, kas liikmesriigid on pidanud kinni määruse (EL) nr 807/2010 artikli 3 lõike 2 teises ja kolmandas lõigus sätestatud kohustusest võtta välja 70 % teraviljast ja lõssipulbrist kõnealuse artikliga ette nähtud tähtaegadeks.

| (6) | Arvestades asjaolu, et 2012. aasta jaotuskava rakendamisperiood on juba kaua kestnud, ning et anda liikmesriikidele võimalikult palju aega muudetud kava rakendamiseks vajalike meetmete võtmiseks, peaks käesolev määrus jõustuma avaldamise päeval. |
| --- | --- |

(6)

Arvestades asjaolu, et 2012. aasta jaotuskava rakendamisperiood on juba kaua kestnud, ning et anda liikmesriikidele võimalikult palju aega muudetud kava rakendamiseks vajalike meetmete võtmiseks, peaks käesolev määrus jõustuma avaldamise päeval.

| (7) | Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 562/2011 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks rakendusmäärust (EL) nr 562/2011 vastavalt muuta.

| (8) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee seisukohaga, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandusturgude ühise korralduse komitee seisukohaga,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmäärust (EL) nr 562/2011 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklid 1 ja 2 asendatakse järgmistega:
  „Artikkel 1
  1.   2012. aastal toimub liidus enim puudust kannatavatele isikutele ettenähtud toiduainete jaotamine määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 27 alusel kooskõlas käesoleva määruse I lisas sätestatud aastase jaotuskavaga.
  Liikmesriigid võivad 2012. aasta kava rakendamiseks ette nähtud rahalisi vahendeid kasutada I lisa punktis a sätestatud piirides.
  I lisa punktis b on esitatud sekkumisvarudest võetavate toodete kogused tooteliikide kaupa.
  I lisa punktis c on esitatud soovituslikud eraldised liikmesriikidele toiduainete ostmiseks liidu turult.
  2.   Vastavalt määruse (EL) nr 807/2010 artikli 4 lõikele 2 võib turult varutud riisitoodete eest tasuda teraviljaga.
  Artikkel 2
  Käesoleva määruse II lisas loetletud tooteid võib liidusiseselt üle anda määruse (EL) nr 807/2010 artiklis 8 sätestatud tingimustel. I lisa punktis d on esitatud soovituslikud eraldised liikmesriikidele liidusisese üleandmise kulude hüvitamiseks kooskõlas artiklis 1 osutatud iga-aastase jaotuskavaga.” |
| --- | --- |

1)

Artiklid 1 ja 2 asendatakse järgmistega:

„Artikkel 1

1.   2012. aastal toimub liidus enim puudust kannatavatele isikutele ettenähtud toiduainete jaotamine määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikli 27 alusel kooskõlas käesoleva määruse I lisas sätestatud aastase jaotuskavaga.

Liikmesriigid võivad 2012. aasta kava rakendamiseks ette nähtud rahalisi vahendeid kasutada I lisa punktis a sätestatud piirides.

I lisa punktis b on esitatud sekkumisvarudest võetavate toodete kogused tooteliikide kaupa.

I lisa punktis c on esitatud soovituslikud eraldised liikmesriikidele toiduainete ostmiseks liidu turult.

2.   Vastavalt määruse (EL) nr 807/2010 artikli 4 lõikele 2 võib turult varutud riisitoodete eest tasuda teraviljaga.

Artikkel 2

Käesoleva määruse II lisas loetletud tooteid võib liidusiseselt üle anda määruse (EL) nr 807/2010 artiklis 8 sätestatud tingimustel. I lisa punktis d on esitatud soovituslikud eraldised liikmesriikidele liidusisese üleandmise kulude hüvitamiseks kooskõlas artiklis 1 osutatud iga-aastase jaotuskavaga.”

| 2) | Lisatakse artiklid 2a–2d:
  "Artikkel 2a
  Erandina määruse (EL) nr 807/2010 artikli 3 lõikest 1 lõpeb 2012. aasta jaotuskava rakendamisperiood 28. veebruaril 2013.
  Artikkel 2b
  Erandina määruse (EL) nr 807/2010 artikli 3 lõikest 3 peavad 2012. aasta jaotuskava puhul maksed selliste ettevõtjal tarnida tulevate toodete eest, mis tuleb varuda turult määruse (EL) nr 807/2010 artikli 2 lõike 3 punkti a alapunktide iii ja iv alusel, lõppema enne 15. oktoobrit 2012.
  Artikkel 2c
  2012. aasta jaotuskava puhul ei kohaldata määruse (EL) nr 807/2010 artikli 3 lõike 2 teise lõigu esimest lauset ja kolmandat lõiku järgmiste sekkumisvarudest pärit koguste suhtes:






  a) | 5,46 tonni Ühendkuningriigis ladustatud ja Bulgaariale eraldatud teravilja; |
| --- | --- | --- |

2)

Lisatakse artiklid 2a–2d:

"Artikkel 2a

Erandina määruse (EL) nr 807/2010 artikli 3 lõikest 1 lõpeb 2012. aasta jaotuskava rakendamisperiood 28. veebruaril 2013.

Artikkel 2b

Erandina määruse (EL) nr 807/2010 artikli 3 lõikest 3 peavad 2012. aasta jaotuskava puhul maksed selliste ettevõtjal tarnida tulevate toodete eest, mis tuleb varuda turult määruse (EL) nr 807/2010 artikli 2 lõike 3 punkti a alapunktide iii ja iv alusel, lõppema enne 15. oktoobrit 2012.

Artikkel 2c

2012. aasta jaotuskava puhul ei kohaldata määruse (EL) nr 807/2010 artikli 3 lõike 2 teise lõigu esimest lauset ja kolmandat lõiku järgmiste sekkumisvarudest pärit koguste suhtes:

a)

5,46 tonni Ühendkuningriigis ladustatud ja Bulgaariale eraldatud teravilja;

| b) | 0,651 tonni Soomes ladustatud ja Bulgaariale eraldatud teravilja; |
| --- | --- |

b)

0,651 tonni Soomes ladustatud ja Bulgaariale eraldatud teravilja;

| c) | 249,04 tonni Prantsusmaal ladustatud ja Prantsusmaale eraldatud teravilja; |
| --- | --- |

c)

249,04 tonni Prantsusmaal ladustatud ja Prantsusmaale eraldatud teravilja;

| d) | 635,325 tonni Eestis ladustatud ja Eestile eraldatud lõssipulbrit. |
| --- | --- |

d)

635,325 tonni Eestis ladustatud ja Eestile eraldatud lõssipulbrit.

Artikkel 2d

Erandina määruse (EL) nr 807/2010 artiklist 9 esitatakse 2012. aasta jaotuskava puhul maksetaotlused liikmesriikide pädevatele asutustele 30. septembriks 2012. Pärast nimetatud kuupäeva esitatud taotlusi ei võeta vastu, välja arvatud vääramatu jõu korral.

Kulutused on I lisa punktiga a ette nähtud piirides liidu toetuse saamiseks abikõlblikud ainult juhul, kui liikmesriik on need abisaajatele välja maksnud hiljemalt 15. oktoobriks 2012.”

| 3) | I ja II lisa asendatakse käesoleva määruse lisas sätestatud tekstiga. |
| --- | --- |

3)

I ja II lisa asendatakse käesoleva määruse lisas sätestatud tekstiga.

Artikkel 2

Käeolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 9. märts 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  EÜT L 349, 24.12.1998, lk 1.

2

(3)  ELT L 44, 16.2.2012, lk 1.

3

(4)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 1.

4

(5)  ELT L 152, 11.6.2011, lk 24.

5

(6)  ELT L 242, 15.9.2010, lk 9.

6

---

LISA

I LISA

2012. AASTA JAOTUSKAVA

| a) | Rahaliste vahendite kogusumma liikmesriikide lõikes:






  (eurodes) |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Summa |
| Belgia | 11 710 463 |
| Bulgaaria | 21 439 346 |
| Tšehhi Vabariik | 135 972 |
| Eesti | 2 359 486 |
| Iirimaa | 2 594 467 |
| Kreeka | 21 651 199 |
| Hispaania | 80 401 345 |
| Prantsusmaa | 70 563 823 |
| Itaalia | 95 641 425 |
| Läti | 5 558 220 |
| Leedu | 7 491 644 |
| Luksemburg | 171 704 |
| Ungari | 13 715 022 |
| Malta | 721 992 |
| Poola | 75 296 812 |
| Portugal | 19 332 607 |
| Rumeenia | 60 689 367 |
| Sloveenia | 2 533 778 |
| Slovakkia | 5 098 384 |
| Soome | 2 892 944 |
| Kokku | 500 000 000 |

a)

Rahaliste vahendite kogusumma liikmesriikide lõikes:

(eurodes)

Liikmesriik

Summa

Belgia

11 710 463

Bulgaaria

21 439 346

Tšehhi Vabariik

135 972

Eesti

2 359 486

Iirimaa

2 594 467

Kreeka

21 651 199

Hispaania

80 401 345

Prantsusmaa

70 563 823

Itaalia

95 641 425

Läti

5 558 220

Leedu

7 491 644

Luksemburg

171 704

Ungari

13 715 022

Malta

721 992

Poola

75 296 812

Portugal

19 332 607

Rumeenia

60 689 367

Sloveenia

2 533 778

Slovakkia

5 098 384

Soome

2 892 944

Kokku

500 000 000

| b) | ELi sekkumisvarudest jaotamiseks võetavad tootekogused liikmesriikide lõikes, käesoleva lisa punktis a sätestatud piirides:







  (tonnides) |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Teravili | Lõssipulber |
| Belgia | | 1 560,275 |
| Bulgaaria | 39 150,874 | |
| Tšehhi Vabariik | 450,000 | |
| Eesti | | 635,325 |
| Iirimaa | | 727,900 |
| Kreeka | | 2 682,575 |
| Hispaania | | 10 093,975 |
| Prantsusmaa | 249,040 | 8 858,925 |
| Itaalia | | 12 337,975 |
| Läti | | 870,050 |
| Leedu | | 1 032,575 |
| Ungari | | 1 807,425 |
| Malta | 1 230,373 | |
| Poola | | 9 662,825 |
| Portugal | | 2 524,725 |
| Rumeenia | 112 527,069 | |
| Sloveenia | | 287,750 |
| Slovakkia | 8 976,092 | |
| Soome | | 489,300 |
| Kokku | 162 583,448 | 53 571,600 |

b)

ELi sekkumisvarudest jaotamiseks võetavad tootekogused liikmesriikide lõikes, käesoleva lisa punktis a sätestatud piirides:

(tonnides)

Liikmesriik

Teravili

Lõssipulber

Belgia

1 560,275

Bulgaaria

39 150,874

Tšehhi Vabariik

450,000

Eesti

635,325

Iirimaa

727,900

Kreeka

2 682,575

Hispaania

10 093,975

Prantsusmaa

249,040

8 858,925

Itaalia

12 337,975

Läti

870,050

Leedu

1 032,575

Ungari

1 807,425

Malta

1 230,373

Poola

9 662,825

Portugal

2 524,725

Rumeenia

112 527,069

Sloveenia

287,750

Slovakkia

8 976,092

Soome

489,300

Kokku

162 583,448

53 571,600

| c) | Soovituslikud eraldised liikmesriikidele toiduainete ostmiseks liidu turult käesoleva lisa punktiga a ette nähtud piirides:






  (eurodes) |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Summa |
| Belgia | 8 346 393 |
| Bulgaaria | 14 004 438 |
| Tšehhi Vabariik | 70 619 |
| Eesti | 1 136 698 |
| Iirimaa | 1 200 145 |
| Kreeka | 15 656 380 |
| Hispaania | 57 977 800 |
| Prantsusmaa | 51 172 604 |
| Itaalia | 68 479 620 |
| Läti | 3 736 468 |
| Leedu | 5 281 095 |
| Luksemburg | 161 225 |
| Ungari | 9 751 550 |
| Malta | 493 784 |
| Poola | 54 100 415 |
| Portugal | 13 763 634 |
| Rumeenia | 39 979 504 |
| Sloveenia | 1 883 893 |
| Slovakkia | 3 590 632 |
| Soome | 1 871 094 |
| Kokku | 352 657 991 |

c)

Soovituslikud eraldised liikmesriikidele toiduainete ostmiseks liidu turult käesoleva lisa punktiga a ette nähtud piirides:

(eurodes)

Liikmesriik

Summa

Belgia

8 346 393

Bulgaaria

14 004 438

Tšehhi Vabariik

70 619

Eesti

1 136 698

Iirimaa

1 200 145

Kreeka

15 656 380

Hispaania

57 977 800

Prantsusmaa

51 172 604

Itaalia

68 479 620

Läti

3 736 468

Leedu

5 281 095

Luksemburg

161 225

Ungari

9 751 550

Malta

493 784

Poola

54 100 415

Portugal

13 763 634

Rumeenia

39 979 504

Sloveenia

1 883 893

Slovakkia

3 590 632

Soome

1 871 094

Kokku

352 657 991

| d) | Soovituslikud eraldised liikmesriikidele liidusisese üleandmise kulude hüvitamiseks käesoleva lisa punktiga a ette nähtud piirides:






  (eurodes) |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Summa |
| Bulgaaria | 2 300 431 |
| Tšehhi Vabariik | 12 211 |
| Kreeka | 126 066 |
| Hispaania | 401 345 |
| Prantsusmaa | 17 915 |
| Itaalia | 399 005 |
| Läti | 5 509 |
| Ungari | 61 128 |
| Malta | 63 361 |
| Poola | 205 907 |
| Portugal | 108 700 |
| Rumeenia | 5 970 071 |
| Sloveenia | 7 073 |
| Slovakkia | 305 884 |
| Soome | 15 394 |
| Kokku | 10 000 000 |

d)

Soovituslikud eraldised liikmesriikidele liidusisese üleandmise kulude hüvitamiseks käesoleva lisa punktiga a ette nähtud piirides:

(eurodes)

Liikmesriik

Summa

Bulgaaria

2 300 431

Tšehhi Vabariik

12 211

Kreeka

126 066

Hispaania

401 345

Prantsusmaa

17 915

Itaalia

399 005

Läti

5 509

Ungari

61 128

Malta

63 361

Poola

205 907

Portugal

108 700

Rumeenia

5 970 071

Sloveenia

7 073

Slovakkia

305 884

Soome

15 394

Kokku

10 000 000

II LISA

| a) | 2012. eelarveaasta jaotuskava alusel lubatud liidusisesed teravilja üleandmised: | Kogus
  (tonnides) | Valdaja | Saaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 33 989,414 | Agency for Rural Affairs, Soome | Държавен фонд „Земеделие” — Разплащателна агенция, Bulgaaria |
| 2 | 5 161,460 | RPA, Ühendkuningriik | Държавен фонд „Земеделие” — Разплащателна агенция, Bulgaaria |
| 3 | 450,000 | SJV, Rootsi | SZIF, Tšehhi Vabariik |
| 4 | 1 230,373 | SJV, Rootsi | Ministry for Resources and Rural Affairs Paying Agency, Malta |
| 5 | 16 856,043 | BLE, Saksamaa | Agenția de Plăți și Intervenție pentru Agricultură, Rumeenia |
| 6 | 41 360,295 | Agency for Rural Affairs, Soome | Agenția de Plăți și Intervenție pentru Agricultură, Rumeenia |
| 7 | 54 310,731 | SJV, Rootsi | Agenția de Plăți și Intervenție pentru Agricultură, Rumeenia |
| 8 | 147,000 | FranceAgriMer, Prantsusmaa | Pôdohospodárska platobná agentúra, Slovakkia |
| 9 | 8 829,092 | SJV, Rootsi | Pôdohospodárska platobná agentúra, Slovakkia |

a)

2012. eelarveaasta jaotuskava alusel lubatud liidusisesed teravilja üleandmised:

Kogus

(tonnides)

Valdaja

Saaja

1

33 989,414

Agency for Rural Affairs, Soome

Държавен фонд „Земеделие” — Разплащателна агенция, Bulgaaria

2

5 161,460

RPA, Ühendkuningriik

Държавен фонд „Земеделие” — Разплащателна агенция, Bulgaaria

3

450,000

SJV, Rootsi

SZIF, Tšehhi Vabariik

4

1 230,373

SJV, Rootsi

Ministry for Resources and Rural Affairs Paying Agency, Malta

5

16 856,043

BLE, Saksamaa

Agenția de Plăți și Intervenție pentru Agricultură, Rumeenia

6

41 360,295

Agency for Rural Affairs, Soome

Agenția de Plăți și Intervenție pentru Agricultură, Rumeenia

7

54 310,731

SJV, Rootsi

Agenția de Plăți și Intervenție pentru Agricultură, Rumeenia

8

147,000

FranceAgriMer, Prantsusmaa

Pôdohospodárska platobná agentúra, Slovakkia

9

8 829,092

SJV, Rootsi

Pôdohospodárska platobná agentúra, Slovakkia

| b) | 2012. eelarveaasta jaotuskava alusel lubatud liidusisesed lõssipulbri üleandmised: | Kogus
  (tonnides) | Valdaja | Saaja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 682,575 | BLE, Saksamaa | OPEKEPE, Kreeka |
| 2 | 330,350 | SZIF, Tšehhi Vabariik | FEGA, Hispaania |
| 3 | 6 308,425 | OFI, Iirimaa | FEGA, Hispaania |
| 4 | 3 455,200 | RPA, Ühendkuningriik | FEGA, Hispaania |
| 5 | 2 118,875 | RPA, Ühendkuningriik | FranceAgriMer, Prantsusmaa |
| 6 | 7 904,825 | BIRB, Belgia | AGEA, Itaalia |
| 7 | 1 476,375 | OFI, Iirimaa | AGEA, Itaalia |
| 8 | 2 749,625 | Dienst Regelingen Roermond, Madalmaad | AGEA, Itaalia |
| 9 | 207,150 | SJV, Rootsi | AGEA, Itaalia |
| 10 | 870,050 | Lietuvos žemės ūkio ir maisto produktų rinkos reguliavimo agentūra Leedu | Rural Support Service, Läti |
| 11 | 1 807,425 | RPA, Ühendkuningriik | Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal, Ungari |
| 12 | 3 294,150 | BLE, Saksamaa | ARR, Poola |
| 13 | 1 675,025 | Lietuvos žemės ūkio ir maisto produktų rinkos reguliavimo agentūra, Leedu | ARR, Poola |
| 14 | 4 692,825 | RPA, Ühendkuningriik | ARR, Poola |
| 15 | 2 524,275 | RPA, Ühendkuningriik | IFAP I.P., Portugal |
| 16 | 287,750 | Dienst Regelingen Roermond, Madalmaad | Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja, Sloveenia |
| 17 | 489,300 | Dienst Regelingen Roermond, Madalmaad | Agency for Rural Affairs, Soome |

b)

2012. eelarveaasta jaotuskava alusel lubatud liidusisesed lõssipulbri üleandmised:

Kogus

(tonnides)

Valdaja

Saaja

1

2 682,575

BLE, Saksamaa

OPEKEPE, Kreeka

2

330,350

SZIF, Tšehhi Vabariik

FEGA, Hispaania

3

6 308,425

OFI, Iirimaa

FEGA, Hispaania

4

3 455,200

RPA, Ühendkuningriik

FEGA, Hispaania

5

2 118,875

RPA, Ühendkuningriik

FranceAgriMer, Prantsusmaa

6

7 904,825

BIRB, Belgia

AGEA, Itaalia

7

1 476,375

OFI, Iirimaa

AGEA, Itaalia

8

2 749,625

Dienst Regelingen Roermond, Madalmaad

AGEA, Itaalia

9

207,150

SJV, Rootsi

AGEA, Itaalia

10

870,050

Lietuvos žemės ūkio ir maisto produktų rinkos reguliavimo agentūra Leedu

Rural Support Service, Läti

11

1 807,425

RPA, Ühendkuningriik

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal, Ungari

12

3 294,150

BLE, Saksamaa

ARR, Poola

13

1 675,025

Lietuvos žemės ūkio ir maisto produktų rinkos reguliavimo agentūra, Leedu

ARR, Poola

14

4 692,825

RPA, Ühendkuningriik

ARR, Poola

15

2 524,275

RPA, Ühendkuningriik

IFAP I.P., Portugal

16

287,750

Dienst Regelingen Roermond, Madalmaad

Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja, Sloveenia

17

489,300

Dienst Regelingen Roermond, Madalmaad

Agency for Rural Affairs, Soome

---

| 10.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 72/39 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 72/39

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 209/2012,

9. märts 2012,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. märts 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 103,0 |
| JO | 78,3 |
| MA | 68,2 |
| SN | 207,5 |
| TN | 80,7 |
| TR | 95,1 |
| ZZ | 105,5 |
| 0707 00 05 | JO | 183,3 |
| TR | 172,1 |
| ZZ | 177,7 |
| 0709 91 00 | EG | 85,9 |
| ZZ | 85,9 |
| 0709 93 10 | MA | 55,8 |
| TR | 134,6 |
| ZZ | 95,2 |
| 0805 10 20 | EG | 48,8 |
| IL | 68,4 |
| MA | 56,6 |
| TN | 58,6 |
| TR | 72,2 |
| ZZ | 60,9 |
| 0805 50 10 | BR | 43,7 |
| EG | 41,7 |
| MA | 69,1 |
| TR | 50,4 |
| ZZ | 51,2 |
| 0808 10 80 | BR | 83,3 |
| CA | 117,2 |
| CL | 103,0 |
| CN | 110,7 |
| MK | 31,8 |
| US | 159,7 |
| ZZ | 101,0 |
| 0808 30 90 | AR | 92,3 |
| CL | 106,5 |
| CN | 44,8 |
| ZA | 94,2 |
| ZZ | 84,5 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

103,0

JO

78,3

MA

68,2

SN

207,5

TN

80,7

TR

95,1

ZZ

105,5

0707 00 05

JO

183,3

TR

172,1

ZZ

177,7

0709 91 00

EG

85,9

ZZ

85,9

0709 93 10

MA

55,8

TR

134,6

ZZ

95,2

0805 10 20

EG

48,8

IL

68,4

MA

56,6

TN

58,6

TR

72,2

ZZ

60,9

0805 50 10

BR

43,7

EG

41,7

MA

69,1

TR

50,4

ZZ

51,2

0808 10 80

BR

83,3

CA

117,2

CL

103,0

CN

110,7

MK

31,8

US

159,7

ZZ

101,0

0808 30 90

AR

92,3

CL

106,5

CN

44,8

ZA

94,2

ZZ

84,5

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 10.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 72/41 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 72/41

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 210/2012,

9. märts 2012,

millega kehtestatakse ajavahemikul 5.-6. märts 2012 Tuneesia tariifikvoodi raames oliiviõli kohta esitatud impordilitsentsitaotluste suhtes kohaldatav jaotuskoefitsient ja peatatakse 2012. aasta märtsi impordilitsentside väljaandmine

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia Vabariigi vahelise assotsiatsiooni loomist käsitleva Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (3) protokolli nr 1 (4) artikli 3 lõigetega 1 ja 2 avatakse CN-koodide 1509 10 10 ja 1509 10 90 alla kuuluva täielikult Tuneesias toodetud ja sealt otse Euroopa Liitu transporditud töötlemata oliiviõli impordiks tollimaksu nullmääraga tariifikvoot igaks aastaks sätestatava piirkoguse ulatuses. |
| --- | --- |

(1)

Ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Tuneesia Vabariigi vahelise assotsiatsiooni loomist käsitleva Euroopa – Vahemere piirkonna lepingu (3) protokolli nr 1 (4) artikli 3 lõigetega 1 ja 2 avatakse CN-koodide 1509 10 10 ja 1509 10 90 alla kuuluva täielikult Tuneesias toodetud ja sealt otse Euroopa Liitu transporditud töötlemata oliiviõli impordiks tollimaksu nullmääraga tariifikvoot igaks aastaks sätestatava piirkoguse ulatuses.

| (2) | Komisjoni 20. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1918/2006 (millega avatakse ühenduse tariifikvoot Tuneesiast pärit oliiviõli kohta ja sätestatakse selle kvoodi haldamine) (5) artikli 2 lõikega 2 on ette nähtud impordilitsentside väljaandmise kuumäärad. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 20. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1918/2006 (millega avatakse ühenduse tariifikvoot Tuneesiast pärit oliiviõli kohta ja sätestatakse selle kvoodi haldamine) (5) artikli 2 lõikega 2 on ette nähtud impordilitsentside väljaandmise kuumäärad.

| (3) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1918/2006 artikli 3 lõikele 1 on pädevatele ametiasutustele esitatud impordilitsentsitaotlused nende üldkoguste kohta, mis ei ületa kõnealuse määruse artikli 2 lõikega 2 kehtestatud märtsi määra. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1918/2006 artikli 3 lõikele 1 on pädevatele ametiasutustele esitatud impordilitsentsitaotlused nende üldkoguste kohta, mis ei ületa kõnealuse määruse artikli 2 lõikega 2 kehtestatud märtsi määra.

| (4) | Asjaolusid arvestades peab komisjon määrama jaotuskoefitsiendi, mis võimaldaks litsentse väljastada võrdeliselt saadaolevate kogustega. |
| --- | --- |

(4)

Asjaolusid arvestades peab komisjon määrama jaotuskoefitsiendi, mis võimaldaks litsentse väljastada võrdeliselt saadaolevate kogustega.

| (5) | Kui märtsi ülemmäär on saavutatud, ei tohi kõnealuse kuumäära piires enam ühtki impordilitsentsi välja anda. |
| --- | --- |

(5)

Kui märtsi ülemmäär on saavutatud, ei tohi kõnealuse kuumäära piires enam ühtki impordilitsentsi välja anda.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1918/2006 artikli 3 lõike 1 kohaselt ajavahemikul 5.-6. märts 2012 esitatud impordilitsentsitaotlused rahuldatakse 57,099350-protsendilise jaotuskoefitsiendi alusel.

Impordilitsentside väljaandmine alates 12. märtsist 2012 taotletud kogustele peatatakse 2012. aasta märtsi osas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 10. märtsil 2012.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. märts 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.

2

(3)  EÜT L 97, 30.3.1998, lk 57.

3

(4)  EÜT L 97, 30.3.1998, lk 2.

4

(5)  ELT L 365, 21.12.2006, lk 84.

5

---