# Službeni list L 401/2021

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 401 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Godište 64.12. studenoga 2021. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 401

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Godište 64.12. studenoga 2021.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ODLUKE |
| | * | Provedbena odluka Vijeća (EU) 2021/1968 od 9. studenoga 2021. o izmjeni Provedbene odluke (EU) 2015/2429 kojom se Latviji odobrava primjena posebne mjere kojom se odstupa od članka 26. stavka 1. točke (a) te članaka 168. i 168.a Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost | 1 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2021/1969 оd 27. listopada 2021. o zahtjevu za registraciju europske građanske inicijative pod nazivom Poziv na djelovanje – zaštita okoliša u svim politikama u skladu s Uredbom (EU) 2019/788 Europskog parlamenta i Vijeća
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2021) 7742) | 3 |
| | | PREPORUKE |
| | * | Preporuka Komisije (EU) 2021/1970 оd 10. studenoga 2021. o zajedničkom europskom podatkovnom prostoru za kulturnu baštinu | 5 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

ODLUKE

*

Provedbena odluka Vijeća (EU) 2021/1968 od 9. studenoga 2021. o izmjeni Provedbene odluke (EU) 2015/2429 kojom se Latviji odobrava primjena posebne mjere kojom se odstupa od članka 26. stavka 1. točke (a) te članaka 168. i 168.a Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost

1

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2021/1969 оd 27. listopada 2021. o zahtjevu za registraciju europske građanske inicijative pod nazivom Poziv na djelovanje – zaštita okoliša u svim politikama u skladu s Uredbom (EU) 2019/788 Europskog parlamenta i Vijeća
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2021) 7742)

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2021) 7742)

3

PREPORUKE

*

Preporuka Komisije (EU) 2021/1970 оd 10. studenoga 2021. o zajedničkom europskom podatkovnom prostoru za kulturnu baštinu

5

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

ODLUKE

| 12.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 401/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 401/1

---

PROVEDBENA ODLUKA VIJEĆA (EU) 2021/1968

od 9. studenoga 2021.

o izmjeni Provedbene odluke (EU) 2015/2429 kojom se Latviji odobrava primjena posebne mjere kojom se odstupa od članka 26. stavka 1. točke (a) te članaka 168. i 168.a Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2006/112/EZ od 28. studenoga 2006. o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost (1), a posebno njezin članak 395. stavak 1. prvi podstavak,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

budući da:

| (1) | Člancima 168. i 168.a Direktive 2006/112/EZ utvrđuje se pravo poreznih obveznika na odbitak poreza na dodatnu vrijednost (PDV) koji se mora platiti na isporuku robe i usluga koje su primili u svrhu svojih oporezovanih transakcija. U skladu s člankom 26. stavkom 1. točkom (a) te direktive, korištenje imovine određenog poduzeća u privatne svrhe poreznog obveznika ili njegovih zaposlenika ili, općenitije, za svrhe koje nisu poslovnog karaktera, smatra se isporukom usluga. |
| --- | --- |

(1)

Člancima 168. i 168.a Direktive 2006/112/EZ utvrđuje se pravo poreznih obveznika na odbitak poreza na dodatnu vrijednost (PDV) koji se mora platiti na isporuku robe i usluga koje su primili u svrhu svojih oporezovanih transakcija. U skladu s člankom 26. stavkom 1. točkom (a) te direktive, korištenje imovine određenog poduzeća u privatne svrhe poreznog obveznika ili njegovih zaposlenika ili, općenitije, za svrhe koje nisu poslovnog karaktera, smatra se isporukom usluga.

| (2) | Provedbenom odlukom Vijeća (EU) 2015/2429 (2) Latviji je odobreno da do 31. prosinca 2018. na 50 % ograniči pravo na odbitak PDV-a na kupnju, leasing, stjecanje unutar Zajednice i uvoz osobnih automobila s najvećom dopuštenom masom koja ne prelazi 3 500 kilograma i koji nemaju više od osam sjedala uz vozačevo, kao i na izdatke povezane s održavanjem, popravkom i gorivom za takve osobne automobile. Odobrenjem su ujedno porezni obveznici oslobođeni obveze da upotrebu u privatne svrhe takvih osobnih automobila smatraju isporukom usluga uz naknadu. |
| --- | --- |

(2)

Provedbenom odlukom Vijeća (EU) 2015/2429 (2) Latviji je odobreno da do 31. prosinca 2018. na 50 % ograniči pravo na odbitak PDV-a na kupnju, leasing, stjecanje unutar Zajednice i uvoz osobnih automobila s najvećom dopuštenom masom koja ne prelazi 3 500 kilograma i koji nemaju više od osam sjedala uz vozačevo, kao i na izdatke povezane s održavanjem, popravkom i gorivom za takve osobne automobile. Odobrenjem su ujedno porezni obveznici oslobođeni obveze da upotrebu u privatne svrhe takvih osobnih automobila smatraju isporukom usluga uz naknadu.

| (3) | Provedbenom odlukom Vijeća (EU) 2018/1921 (3) valjanost Provedbene odluke (EU) 2015/2429 produljena je do 31. prosinca 2021. |
| --- | --- |

(3)

Provedbenom odlukom Vijeća (EU) 2018/1921 (3) valjanost Provedbene odluke (EU) 2015/2429 produljena je do 31. prosinca 2021.

| (4) | Dopisom od 21. travnja 2021. Latvija je Komisiji uputila zahtjev za produljenje primjene posebne mjere odstupanja od članka 26. stavka 1. točke (a) i članaka 168. i 168.a Direktive 2006/112/EZ kako bi nastavila ograničavati pravo na odbitak za izdatke povezane s određenim osobnim automobilima koji se ne upotrebljavaju isključivo u poslovne svrhe („zahtjev”). |
| --- | --- |

(4)

Dopisom od 21. travnja 2021. Latvija je Komisiji uputila zahtjev za produljenje primjene posebne mjere odstupanja od članka 26. stavka 1. točke (a) i članaka 168. i 168.a Direktive 2006/112/EZ kako bi nastavila ograničavati pravo na odbitak za izdatke povezane s određenim osobnim automobilima koji se ne upotrebljavaju isključivo u poslovne svrhe („zahtjev”).

| (5) | U skladu s člankom 395. stavkom 2. drugim podstavkom Direktive 2006/112/EZ Komisija je dopisima od 10. lipnja 2021. zahtjev proslijedila ostalim državama članicama. Komisija je dopisom od 14. lipnja 2021. obavijestila Latviju da ima sve informacije koje smatra potrebnima za razmatranje zahtjeva. |
| --- | --- |

(5)

U skladu s člankom 395. stavkom 2. drugim podstavkom Direktive 2006/112/EZ Komisija je dopisima od 10. lipnja 2021. zahtjev proslijedila ostalim državama članicama. Komisija je dopisom od 14. lipnja 2021. obavijestila Latviju da ima sve informacije koje smatra potrebnima za razmatranje zahtjeva.

| (6) | U skladu s člankom 6. stavkom 2. Provedbene odluke (EU) 2015/2429 Latvija je dostavila izvješće u kojem je preispitan utvrđeni postotak odbitka PDV-a. Na temelju trenutačno raspoloživih podataka, točnije iskustava iz poreznih revizija i iz statističkih podataka o uporabi poslovnih automobila u privatne svrhe, Latvija tvrdi da je ograničenje od 50 % i dalje opravdano i primjereno. |
| --- | --- |

(6)

U skladu s člankom 6. stavkom 2. Provedbene odluke (EU) 2015/2429 Latvija je dostavila izvješće u kojem je preispitan utvrđeni postotak odbitka PDV-a. Na temelju trenutačno raspoloživih podataka, točnije iskustava iz poreznih revizija i iz statističkih podataka o uporabi poslovnih automobila u privatne svrhe, Latvija tvrdi da je ograničenje od 50 % i dalje opravdano i primjereno.

| (7) | S obzirom na pozitivan učinak posebne mjere na smanjenje administrativnog opterećenja poreznih obveznika i porezne uprave pojednostavnjenjem naplate PDV-a i sprečavanjem utaje poreza netočnim vođenjem evidencije, Latviji bi trebalo odobriti da nastavi primjenjivati posebnu mjeru. |
| --- | --- |

(7)

S obzirom na pozitivan učinak posebne mjere na smanjenje administrativnog opterećenja poreznih obveznika i porezne uprave pojednostavnjenjem naplate PDV-a i sprečavanjem utaje poreza netočnim vođenjem evidencije, Latviji bi trebalo odobriti da nastavi primjenjivati posebnu mjeru.

| (8) | Produljenje te posebne mjere trebalo bi vremenski ograničiti kako bi se omogućila procjena njezine djelotvornosti te prikladnog postotka. |
| --- | --- |

(8)

Produljenje te posebne mjere trebalo bi vremenski ograničiti kako bi se omogućila procjena njezine djelotvornosti te prikladnog postotka.

| (9) | Ako Latvija smatra da je potrebno dodatno produljenje posebne mjere nakon 2024., trebala bi do 31. ožujka 2024. podnijeti Komisiji zahtjev za produljenje s priloženim izvješćem u kojem je preispitan primijenjeni postotak. |
| --- | --- |

(9)

Ako Latvija smatra da je potrebno dodatno produljenje posebne mjere nakon 2024., trebala bi do 31. ožujka 2024. podnijeti Komisiji zahtjev za produljenje s priloženim izvješćem u kojem je preispitan primijenjeni postotak.

| (10) | Posebna mjera imat će zanemariv učinak na sveukupni prikupljeni prihod od poreza u fazi konačne potrošnje i neće imati negativan učinak na vlastita sredstva Unije koja proizlaze iz PDV-a. |
| --- | --- |

(10)

Posebna mjera imat će zanemariv učinak na sveukupni prikupljeni prihod od poreza u fazi konačne potrošnje i neće imati negativan učinak na vlastita sredstva Unije koja proizlaze iz PDV-a.

| (11) | Provedbenu odluku (EU) 2015/2429 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti, |
| --- | --- |

(11)

Provedbenu odluku (EU) 2015/2429 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Članak 6. Provedbene odluke (EU) 2015/2429 zamjenjuje se sljedećim:

„Članak 6.

1.   Ova Odluka primjenjuje se od 1. siječnja 2016. Prestaje važiti 31. prosinca 2024.

2.   Zahtjev za produljenje odobrenja predviđenog u ovoj Odluci podnosi se Komisiji do 31. ožujka 2024. zajedno s izvješćem koje uključuje preispitivanje postotka navedenog u članku 1.”.

Članak 2.

Ova Odluka proizvodi učinke od dana priopćenja.

Primjenjuje se od 1. siječnja 2022.

Članak 3.

Ova je Odluka upućena Republici Latviji.

Sastavljeno u Bruxellesu 9. studenoga 2021.

Za Vijeće

Predsjednik

A. ŠIRCELJ

---

(1)  
  SL L 347, 11.12.2006., str. 1.

1

(2)  Provedbena odluka Vijeća (EU) 2015/2429 od 10. prosinca 2015. kojom se Latviji odobrava primjena posebne mjere kojom se odstupa od članka 26. stavka 1. točke (a) te članaka 168. i 168.a Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost (SL L 334, 22.12.2015., str. 15.).

2

(3)  Provedbena odluka Vijeća (EU) 2018/1921 od 4. prosinca 2018. o izmjeni Provedbene odluke (EU) 2015/2429 kojom se Latviji odobrava primjena posebne mjere kojom se odstupa od članka 26. stavka 1. točke (a) te članaka 168. i 168.a Direktive 2006/112/EZ o zajedničkom sustavu poreza na dodanu vrijednost (SL L 311, 7.12.2018., str. 36.).

3

---

| 12.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 401/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 401/3

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2021/1969

оd 27. listopada 2021.

o zahtjevu za registraciju europske građanske inicijative pod nazivom „Poziv na djelovanje – zaštita okoliša u svim politikama” u skladu s Uredbom (EU) 2019/788 Europskog parlamenta i Vijeća

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2021) 7742)

(Vjerodostojan je samo tekst na engleskom jeziku)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2019/788 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o građanskoj inicijativi (1), a posebno njezin članak 6. stavke 2. i 3.,

budući da:

| (1) | Komisiji je 11. srpnja 2021. podnesen zahtjev za registraciju europske građanske inicijative pod nazivom „Poziv na djelovanje – zaštita okoliša u svim politikama”. |
| --- | --- |

(1)

Komisiji je 11. srpnja 2021. podnesen zahtjev za registraciju europske građanske inicijative pod nazivom „Poziv na djelovanje – zaštita okoliša u svim politikama”.

| (2) | Komisija je 10. kolovoza 2021. u skladu s člankom 6. stavkom 4. Uredbe (EU) 2019/788 obavijestila skupinu organizatora o svojoj ocjeni da su zahtjevi za registraciju iz članka 6. stavka 3. točaka (a), (d) i (e) te uredbe ispunjeni i da se zahtjev iz članka 6. stavka 3. točke (b) ne primjenjuje. Međutim, Komisija je navela i da na temelju teksta inicijative, kako je formuliran u zahtjevu od 11. srpnja 2021., nije mogla zaključiti da inicijativa u cijelosti ispunjava zahtjev iz članka 6. stavka 3. točke (c). Komisija je pozvana „da proglasi ekološku krizu i tako potakne pojedince da iziđu iz okvira vlastite udobnosti i da se zauzmu za promjenu politika, s ciljem da se pojedinačne politike prilagode na cjelovitiji način, uzimajući u obzir okolišne i socijalne čimbenike”, ali nije navedeno koje bi pravne akte Unije Komisija trebala predložiti. Komisija je pozvala organizatore da revidiraju inicijativu, odnosno navedu koji bi pravni akt Unije Komisija trebala predložiti i pojasne sadržaj takvog pravnog akta. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 10. kolovoza 2021. u skladu s člankom 6. stavkom 4. Uredbe (EU) 2019/788 obavijestila skupinu organizatora o svojoj ocjeni da su zahtjevi za registraciju iz članka 6. stavka 3. točaka (a), (d) i (e) te uredbe ispunjeni i da se zahtjev iz članka 6. stavka 3. točke (b) ne primjenjuje. Međutim, Komisija je navela i da na temelju teksta inicijative, kako je formuliran u zahtjevu od 11. srpnja 2021., nije mogla zaključiti da inicijativa u cijelosti ispunjava zahtjev iz članka 6. stavka 3. točke (c). Komisija je pozvana „da proglasi ekološku krizu i tako potakne pojedince da iziđu iz okvira vlastite udobnosti i da se zauzmu za promjenu politika, s ciljem da se pojedinačne politike prilagode na cjelovitiji način, uzimajući u obzir okolišne i socijalne čimbenike”, ali nije navedeno koje bi pravne akte Unije Komisija trebala predložiti. Komisija je pozvala organizatore da revidiraju inicijativu, odnosno navedu koji bi pravni akt Unije Komisija trebala predložiti i pojasne sadržaj takvog pravnog akta.

| (3) | Stoga je Komisiji 5. listopada 2021. podnesena izmijenjena verzija inicijative. |
| --- | --- |

(3)

Stoga je Komisiji 5. listopada 2021. podnesena izmijenjena verzija inicijative.

| (4) | Ciljevi izmijenjene inicijative navedeni su kako slijedi: „Komisija mora očuvati i poboljšati kvalitetu života Europljana te istodobno zaštititi druge vrste i prirodni okoliš u cjelini. Stoga mora predložiti pravni akt (preporuku) kojom će se postići bolje razumijevanje i pridržavanje mjera zaštite okoliša u državama članicama EU-a. Cilj je inicijative da Komisija predloži pravni akt kojim bi se Europljanima zajamčilo da njihova nacionalna tijela pri uvođenju novih ili izmjeni postojećih politika vode računa o okolišu.” |
| --- | --- |

(4)

Ciljevi izmijenjene inicijative navedeni su kako slijedi: „Komisija mora očuvati i poboljšati kvalitetu života Europljana te istodobno zaštititi druge vrste i prirodni okoliš u cjelini. Stoga mora predložiti pravni akt (preporuku) kojom će se postići bolje razumijevanje i pridržavanje mjera zaštite okoliša u državama članicama EU-a. Cilj je inicijative da Komisija predloži pravni akt kojim bi se Europljanima zajamčilo da njihova nacionalna tijela pri uvođenju novih ili izmjeni postojećih politika vode računa o okolišu.”

| (5) | U prilogu su navedene dodatne pojedinosti o predmetu, ciljevima i pozadini inicijative. Organizatori su dostavili i dodatni dokument s još detaljnijim informacijama o inicijativi. |
| --- | --- |

(5)

U prilogu su navedene dodatne pojedinosti o predmetu, ciljevima i pozadini inicijative. Organizatori su dostavili i dodatni dokument s još detaljnijim informacijama o inicijativi.

| (6) | U mjeri u kojoj se inicijativom poziva Komisiju da podnese prijedlog pravnog akta kako bi se osiguralo da države članice pri donošenju nacionalnog zakonodavstva i mjera vode računa o pitanjima okoliša, Komisija je za to ovlaštena na temelju članka 192. stavka 1. Ugovora. |
| --- | --- |

(6)

U mjeri u kojoj se inicijativom poziva Komisiju da podnese prijedlog pravnog akta kako bi se osiguralo da države članice pri donošenju nacionalnog zakonodavstva i mjera vode računa o pitanjima okoliša, Komisija je za to ovlaštena na temelju članka 192. stavka 1. Ugovora.

| (7) | Stoga nijedan dio inicijative ne izlazi očito iz okvira ovlasti Komisije da podnese prijedlog pravnog akta Unije radi provedbe Ugovorâ u skladu s člankom 6. stavkom 3. točkom (c) Uredbe (EU) 2019/788. |
| --- | --- |

(7)

Stoga nijedan dio inicijative ne izlazi očito iz okvira ovlasti Komisije da podnese prijedlog pravnog akta Unije radi provedbe Ugovorâ u skladu s člankom 6. stavkom 3. točkom (c) Uredbe (EU) 2019/788.

| (8) | Tim zaključkom ne dovodi se u pitanje procjena ispunjenosti konkretnih činjeničnih i materijalnih uvjeta potrebnih za djelovanje Komisije u ovom slučaju, među ostalim usklađenosti s načelom proporcionalnosti. |
| --- | --- |

(8)

Tim zaključkom ne dovodi se u pitanje procjena ispunjenosti konkretnih činjeničnih i materijalnih uvjeta potrebnih za djelovanje Komisije u ovom slučaju, među ostalim usklađenosti s načelom proporcionalnosti.

| (9) | Skupina organizatora dostavila je odgovarajući dokaz da ispunjava zahtjeve utvrđene u članku 5. stavcima 1. i 2. Uredbe (EU) 2019/788 i da je imenovala osobe za kontakt u skladu s člankom 5. stavkom 3. prvim podstavkom te uredbe. |
| --- | --- |

(9)

Skupina organizatora dostavila je odgovarajući dokaz da ispunjava zahtjeve utvrđene u članku 5. stavcima 1. i 2. Uredbe (EU) 2019/788 i da je imenovala osobe za kontakt u skladu s člankom 5. stavkom 3. prvim podstavkom te uredbe.

| (10) | Inicijativa nije očito uvredljiva, neozbiljna ili šikanirajuća i nije očito u suprotnosti s vrijednostima Unije kako su utvrđene u članku 2. Ugovora o Europskoj uniji i pravima utvrđenima Poveljom Europske unije o temeljnim pravima. |
| --- | --- |

(10)

Inicijativa nije očito uvredljiva, neozbiljna ili šikanirajuća i nije očito u suprotnosti s vrijednostima Unije kako su utvrđene u članku 2. Ugovora o Europskoj uniji i pravima utvrđenima Poveljom Europske unije o temeljnim pravima.

| (11) | Zaključno, inicijativa pod nazivom „Poziv na djelovanje – zaštita okoliša u svim politikama” ispunjava sve zahtjeve utvrđene u članku 6. stavku 3. Uredbe (EU) 2019/788, te bi je stoga trebalo registrirati. |
| --- | --- |

(11)

Zaključno, inicijativa pod nazivom „Poziv na djelovanje – zaštita okoliša u svim politikama” ispunjava sve zahtjeve utvrđene u članku 6. stavku 3. Uredbe (EU) 2019/788, te bi je stoga trebalo registrirati.

| (12) | Zaključak da su ispunjeni uvjeti za registraciju iz članka 6. stavka 3. Uredbe (EU) 2019/788 ne znači da Komisija na bilo koji način potvrđuje činjeničnu točnost sadržaja inicijative, koja je isključiva odgovornost skupine organizatora inicijative. U sadržaju inicijative izražavaju se samo stajališta skupine organizatora te se ni na koji način ne može smatrati da se u njemu odražavaju stajališta Komisije, |
| --- | --- |

(12)

Zaključak da su ispunjeni uvjeti za registraciju iz članka 6. stavka 3. Uredbe (EU) 2019/788 ne znači da Komisija na bilo koji način potvrđuje činjeničnu točnost sadržaja inicijative, koja je isključiva odgovornost skupine organizatora inicijative. U sadržaju inicijative izražavaju se samo stajališta skupine organizatora te se ni na koji način ne može smatrati da se u njemu odražavaju stajališta Komisije,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Registrira se europska građanska inicijativa pod nazivom „Poziv na djelovanje – zaštita okoliša u svim politikama”.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena skupini organizatora europske građanske inicijative pod nazivom „Poziv na djelovanje – zaštita okoliša u svim politikama”, koju u svojstvu osoba za kontakt predstavljaju Jure LEBEN i Marko MAVER.

Sastavljeno u Bruxellesu 27. listopada 2021.

Za Komisiju

Věra JOUROVÁ

Potpredsjednica

---

(1)  
  SL L 130, 17.5.2019., str. 55.

1

---

PREPORUKE

| 12.11.2021 | HR | Službeni list Europske unije | L 401/5 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2021

HR

Službeni list Europske unije

L 401/5

---

PREPORUKA KOMISIJE (EU) 2021/1970

оd 10. studenoga 2021.

o zajedničkom europskom podatkovnom prostoru za kulturnu baštinu

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 292.,

budući da:

| (1) | Digitalne tehnologije ubrzano mijenjaju naše živote i pružaju nove mogućnosti društvu, među ostalim i institucijama kulturne baštine. Digitalne tehnologije institucijama kulturne baštine pružaju učinkovitije alate kojima mogu digitalizirati kulturna dobra i približiti ih široj publici. Tako se javnosti daje više načina na koje može pristupiti, otkrivati, istraživati i uživati u kulturnim dobrima te stvara više mogućnosti za ponovnu uporabu kulturnih dobara za inovativne i kreativne usluge te proizvode u raznim sektorima, kao što su drugi kulturni i kreativni sektori te turizam. |
| --- | --- |

(1)

Digitalne tehnologije ubrzano mijenjaju naše živote i pružaju nove mogućnosti društvu, među ostalim i institucijama kulturne baštine. Digitalne tehnologije institucijama kulturne baštine pružaju učinkovitije alate kojima mogu digitalizirati kulturna dobra i približiti ih široj publici. Tako se javnosti daje više načina na koje može pristupiti, otkrivati, istraživati i uživati u kulturnim dobrima te stvara više mogućnosti za ponovnu uporabu kulturnih dobara za inovativne i kreativne usluge te proizvode u raznim sektorima, kao što su drugi kulturni i kreativni sektori te turizam.

| (2) | U Komunikaciji „Digitalni kompas 2030.: europski pristup za digitalno desetljeće” (1) ističe se da su digitalne tehnologije više nego ikad prije postale ključne za rad, učenje, socijalizaciju, uživanje u zabavi i pristup širokom rasponu usluga i proizvoda, od zdravstvenih usluga do kulture. |
| --- | --- |

(2)

U Komunikaciji „Digitalni kompas 2030.: europski pristup za digitalno desetljeće” (1) ističe se da su digitalne tehnologije više nego ikad prije postale ključne za rad, učenje, socijalizaciju, uživanje u zabavi i pristup širokom rasponu usluga i proizvoda, od zdravstvenih usluga do kulture.

| (3) | Pandemija bolesti COVID-19 razotkrila je dobre i loše strane sektora kulturne baštine te potrebu da se ubrza njegova digitalna transformacija kako bi se što bolje iskoristile pružene mogućnosti. Mnoge kulturne ustanove pretrpjele su velike financijske gubitke ili su se morale zatvoriti. Međutim, unatoč financijskim teškoćama zbog pandemije, mnoge su kulturne ustanove također uspjele zadržati ili čak proširiti publiku povećanjem digitalnih usluga (npr. interakcijom s publikom, dijeljenjem zbirki, ponudom digitalnih alata) i tako ponovno potvrditi svoju veliku vrijednost za društvo i europsko gospodarstvo. |
| --- | --- |

(3)

Pandemija bolesti COVID-19 razotkrila je dobre i loše strane sektora kulturne baštine te potrebu da se ubrza njegova digitalna transformacija kako bi se što bolje iskoristile pružene mogućnosti. Mnoge kulturne ustanove pretrpjele su velike financijske gubitke ili su se morale zatvoriti. Međutim, unatoč financijskim teškoćama zbog pandemije, mnoge su kulturne ustanove također uspjele zadržati ili čak proširiti publiku povećanjem digitalnih usluga (npr. interakcijom s publikom, dijeljenjem zbirki, ponudom digitalnih alata) i tako ponovno potvrditi svoju veliku vrijednost za društvo i europsko gospodarstvo.

| (4) | Kulturna baština nije samo jedan od bitnih elemenata u izgradnji europskog identiteta koji se oslanja na zajedničke vrijednosti nego i znatno doprinosi europskom gospodarstvu poticanjem inovacija, kreativnosti i gospodarskog rasta. Na primjer, kulturni turizam čini do 40 % ukupnog turizma u Europi (2), a kulturna je baština jedan od temelja kulturnog turizma. Napredna digitalizacija kulturnih dobara i ponovna uporaba takvih sadržaja mogu stvoriti nova radna mjesta ne samo u sektoru kulturne baštine nego i u drugim kulturnim i kreativnim sektorima, uključujući, na primjer, industriju videoigara i filmsku industriju. Kulturne i kreativne industrije čine 3,95 % dodane vrijednosti EU-a (477 milijardi EUR), u njima je zaposleno 8,02 milijuna ljudi i uključuju 1,2 milijuna poduzeća, od čega su 99,9 % mala i srednja poduzeća (3). |
| --- | --- |

(4)

Kulturna baština nije samo jedan od bitnih elemenata u izgradnji europskog identiteta koji se oslanja na zajedničke vrijednosti nego i znatno doprinosi europskom gospodarstvu poticanjem inovacija, kreativnosti i gospodarskog rasta. Na primjer, kulturni turizam čini do 40 % ukupnog turizma u Europi (2), a kulturna je baština jedan od temelja kulturnog turizma. Napredna digitalizacija kulturnih dobara i ponovna uporaba takvih sadržaja mogu stvoriti nova radna mjesta ne samo u sektoru kulturne baštine nego i u drugim kulturnim i kreativnim sektorima, uključujući, na primjer, industriju videoigara i filmsku industriju. Kulturne i kreativne industrije čine 3,95 % dodane vrijednosti EU-a (477 milijardi EUR), u njima je zaposleno 8,02 milijuna ljudi i uključuju 1,2 milijuna poduzeća, od čega su 99,9 % mala i srednja poduzeća (3).

| (5) | U evaluaciji (4) Preporuke Komisije o digitalizaciji i internetskoj dostupnosti kulturne građe te o digitalnom očuvanju (2011/711/EU) zaključeno je da je još prisutno nekoliko izazova s kojima se sektor kulturne baštine suočavao prije 10 godina, kao što je hitna potreba za zaštitom i očuvanjem europske kulturne baštine, a posebno ugrožene kulturne baštine. Međutim, u evaluaciji je isto tako potvrđeno da se situacija s kulturnom baštinom proteklih godina znatno promijenila zbog novih potreba, ali i, prije svega, zbog novih mogućnosti koje bi mogle dodatno povećati doprinos kulturne baštine europskom gospodarstvu. Zato je nužan odgovor politike koji udovoljava novim potrebama i očekivanjima sektora kulturne baštine, kulturnim i kreativnim sektorima te društvu općenito. |
| --- | --- |

(5)

U evaluaciji (4) Preporuke Komisije o digitalizaciji i internetskoj dostupnosti kulturne građe te o digitalnom očuvanju (2011/711/EU) zaključeno je da je još prisutno nekoliko izazova s kojima se sektor kulturne baštine suočavao prije 10 godina, kao što je hitna potreba za zaštitom i očuvanjem europske kulturne baštine, a posebno ugrožene kulturne baštine. Međutim, u evaluaciji je isto tako potvrđeno da se situacija s kulturnom baštinom proteklih godina znatno promijenila zbog novih potreba, ali i, prije svega, zbog novih mogućnosti koje bi mogle dodatno povećati doprinos kulturne baštine europskom gospodarstvu. Zato je nužan odgovor politike koji udovoljava novim potrebama i očekivanjima sektora kulturne baštine, kulturnim i kreativnim sektorima te društvu općenito.

| (6) | Ovom se Preporukom države članice potiče da uspostave odgovarajuće okvire za ubrzanje oporavka i transformacije sektora kulturne baštine i pomognu institucijama kulturne baštine da ojačaju svoj položaj i postanu otpornije. To će dovesti do kvalitetnije digitalizacije, ponovne uporabe i digitalnog očuvanja u cijelom EU-u te će imati učinak prelijevanja na druge ključne sektore europskog gospodarstva, kao što su turizam, istraživanje te drugi kulturni i kreativni sektori. |
| --- | --- |

(6)

Ovom se Preporukom države članice potiče da uspostave odgovarajuće okvire za ubrzanje oporavka i transformacije sektora kulturne baštine i pomognu institucijama kulturne baštine da ojačaju svoj položaj i postanu otpornije. To će dovesti do kvalitetnije digitalizacije, ponovne uporabe i digitalnog očuvanja u cijelom EU-u te će imati učinak prelijevanja na druge ključne sektore europskog gospodarstva, kao što su turizam, istraživanje te drugi kulturni i kreativni sektori.

| (7) | Države članice različito pristupaju kulturnoj baštini, odnosno u različitoj se mjeri posvećuju posebnostima i potrebama institucija kulturne baštine. Sveobuhvatnom digitalnom strategijom za sektor kulturne baštine, kojom se utvrđuju jasna i konkretna vizija te najprikladnija sredstva za njezinu provedbu, postigao bi se djelotvorniji odgovor politike i sektor ojačao. Kako bi se ostvarila uspješna digitalna transformacija, uspostavilo povjerenje i intenzivna suradnja, države članice trebale bi u pripremu strategije uključiti sve relevantne dionike. |
| --- | --- |

(7)

Države članice različito pristupaju kulturnoj baštini, odnosno u različitoj se mjeri posvećuju posebnostima i potrebama institucija kulturne baštine. Sveobuhvatnom digitalnom strategijom za sektor kulturne baštine, kojom se utvrđuju jasna i konkretna vizija te najprikladnija sredstva za njezinu provedbu, postigao bi se djelotvorniji odgovor politike i sektor ojačao. Kako bi se ostvarila uspješna digitalna transformacija, uspostavilo povjerenje i intenzivna suradnja, države članice trebale bi u pripremu strategije uključiti sve relevantne dionike.

| (8) | Razvoj naprednih digitalnih tehnologija, kao što su 3D tehnologije, umjetna inteligencija, strojno učenje, računalstvo u oblaku, podatkovne tehnologije, virtualna stvarnost i proširena stvarnost, stvorio je dosad neviđene mogućnosti za digitalizaciju, internetski pristup i digitalno očuvanje. Napredne digitalne tehnologije rezultiraju učinkovitijim postupcima (npr. automatizirano generiranje metapodataka, ekstrakcija znanja, automatizirano prevođenje, prepoznavanje teksta sustavima za optičko prepoznavanje znakova) i kvalitetnijim sadržajem. Omogućuju inovativne oblike umjetničkog stvaralaštva te nove načine digitalne interakcije s kulturnim sadržajima i digitalnog uživanja u njima putem zajedničkog uređivanja sadržaja, zajedničkog osmišljavanja i dobivanja masovne podrške, čime se jača sudjelovanje javnosti. Kulturna dobra kojima se nezakonito trguje mogu se pak automatski identificirati korištenjem umjetne inteligencije, tehnologije ulančanih blokova i drugih naprednih tehnologija. Budući da uvođenje takvih naprednih tehnologija znatno utječe na europski oporavak i rast nakon pandemije bolesti COVID-19, države članice trebale bi ga poduprijeti poduzimanjem odgovarajućih mjera. |
| --- | --- |

(8)

Razvoj naprednih digitalnih tehnologija, kao što su 3D tehnologije, umjetna inteligencija, strojno učenje, računalstvo u oblaku, podatkovne tehnologije, virtualna stvarnost i proširena stvarnost, stvorio je dosad neviđene mogućnosti za digitalizaciju, internetski pristup i digitalno očuvanje. Napredne digitalne tehnologije rezultiraju učinkovitijim postupcima (npr. automatizirano generiranje metapodataka, ekstrakcija znanja, automatizirano prevođenje, prepoznavanje teksta sustavima za optičko prepoznavanje znakova) i kvalitetnijim sadržajem. Omogućuju inovativne oblike umjetničkog stvaralaštva te nove načine digitalne interakcije s kulturnim sadržajima i digitalnog uživanja u njima putem zajedničkog uređivanja sadržaja, zajedničkog osmišljavanja i dobivanja masovne podrške, čime se jača sudjelovanje javnosti. Kulturna dobra kojima se nezakonito trguje mogu se pak automatski identificirati korištenjem umjetne inteligencije, tehnologije ulančanih blokova i drugih naprednih tehnologija. Budući da uvođenje takvih naprednih tehnologija znatno utječe na europski oporavak i rast nakon pandemije bolesti COVID-19, države članice trebale bi ga poduprijeti poduzimanjem odgovarajućih mjera.

| (9) | Nadalje, države članice i institucije kulturne baštine trebale bi iskoristiti dosad neviđene mogućnosti koje napredne digitalne tehnologije nude za borbu protiv klimatskih promjena i potporu prelasku na zelenije i održivije gospodarstvo EU-a, kako je utvrđeno u europskom zelenom planu (5). Na primjer, 3D digitalizacija kulturnih dobara može biti izvor relevantnog znanja o posljedicama klimatskih promjena, prilagodbi klimatskim promjenama i otpornosti na klimatske promjene (npr. 3D tehnologija omogućuje nedestruktivnu analizu dobara, vizualizaciju oštećenja i informacije za restauraciju, konzervaciju itd.). Isto tako, digitalni blizanci i tehnologije za promatranje Zemlje mogu biti od ključne važnosti za povećanje otpornosti na klimatske promjene i podupiranje preventivne konzervacije spomenika, zgrada i lokaliteta kulturne baštine. U tom kontekstu digitalizacija omogućuje pružanje potpore stručnjacima u borbi protiv ekološkog kriminala na određenim lokalitetima. |
| --- | --- |

(9)

Nadalje, države članice i institucije kulturne baštine trebale bi iskoristiti dosad neviđene mogućnosti koje napredne digitalne tehnologije nude za borbu protiv klimatskih promjena i potporu prelasku na zelenije i održivije gospodarstvo EU-a, kako je utvrđeno u europskom zelenom planu (5). Na primjer, 3D digitalizacija kulturnih dobara može biti izvor relevantnog znanja o posljedicama klimatskih promjena, prilagodbi klimatskim promjenama i otpornosti na klimatske promjene (npr. 3D tehnologija omogućuje nedestruktivnu analizu dobara, vizualizaciju oštećenja i informacije za restauraciju, konzervaciju itd.). Isto tako, digitalni blizanci i tehnologije za promatranje Zemlje mogu biti od ključne važnosti za povećanje otpornosti na klimatske promjene i podupiranje preventivne konzervacije spomenika, zgrada i lokaliteta kulturne baštine. U tom kontekstu digitalizacija omogućuje pružanje potpore stručnjacima u borbi protiv ekološkog kriminala na određenim lokalitetima.

| (10) | Važno je da države članice nastave raditi na digitalizaciji (6) i digitalnom očuvanju kulturnih dobara. Postavljanje izričitih ciljeva za digitalizaciju i očuvanje, na temelju procjene potreba te jasnih i objektivnih kriterija, dovelo bi do konkretnih i mjerljivih rezultata. To bi bilo posebno važno za ugroženu kulturnu baštinu. U takvim slučajevima 3D digitalizacija s najvećom razinom detalja može čak biti nužna, primjerice u svrhu konzervacije i restauracije. Međutim, čak i ako je opasnost od pogoršanja ili uništenja mala, treba joj dati prednost zbog toga što ponovna uporaba digitaliziranih kulturnih dobara, npr. za inovativne doživljaje i održivi turizam, može uvelike pomoći općem oporavku i otpornosti gospodarstva u skladu s ciljevima europskog zelenog plana. Nadalje, države članice trebale bi se više posvetiti nedovoljno digitaliziranim područjima, kao što su zgrade, spomenici i lokaliteti te nematerijalna kulturna baština. |
| --- | --- |

(10)

Važno je da države članice nastave raditi na digitalizaciji (6) i digitalnom očuvanju kulturnih dobara. Postavljanje izričitih ciljeva za digitalizaciju i očuvanje, na temelju procjene potreba te jasnih i objektivnih kriterija, dovelo bi do konkretnih i mjerljivih rezultata. To bi bilo posebno važno za ugroženu kulturnu baštinu. U takvim slučajevima 3D digitalizacija s najvećom razinom detalja može čak biti nužna, primjerice u svrhu konzervacije i restauracije. Međutim, čak i ako je opasnost od pogoršanja ili uništenja mala, treba joj dati prednost zbog toga što ponovna uporaba digitaliziranih kulturnih dobara, npr. za inovativne doživljaje i održivi turizam, može uvelike pomoći općem oporavku i otpornosti gospodarstva u skladu s ciljevima europskog zelenog plana. Nadalje, države članice trebale bi se više posvetiti nedovoljno digitaliziranim područjima, kao što su zgrade, spomenici i lokaliteti te nematerijalna kulturna baština.

| (11) | Osim što služe za očuvanje i restauraciju, 3D tehnologije mogu institucijama kulturne baštine pružiti i više mogućnosti da privuku širu publiku, s više imerzivnih iskustava koja uključuju virtualni pristup mjestima koja su obično nedostupna (npr. podvodna) ili privremeno zatvorena, ili pak da dopru do slabovidnih osoba, primjerice, pristupačnim taktilnim iskustvima. Stoga bi se posvećivanjem posebne pozornosti 3D digitalizaciji ugrožene kulturne baštine i najposjećenijih spomenika, zgrada i lokaliteta kulturne baštine povećala vrijednost i potencijal kulturne baštine. To bi bilo i u skladu s Deklaracijom o suradnji na unaprjeđivanju digitalizacije kulturne baštine iz travnja 2019. (7), u kojoj su se države članice složile da će pojačati aktivnosti i surađivati u okviru paneuropske inicijative za 3D digitalizaciju rukotvorina, spomenika i lokaliteta kulturne baštine. |
| --- | --- |

(11)

Osim što služe za očuvanje i restauraciju, 3D tehnologije mogu institucijama kulturne baštine pružiti i više mogućnosti da privuku širu publiku, s više imerzivnih iskustava koja uključuju virtualni pristup mjestima koja su obično nedostupna (npr. podvodna) ili privremeno zatvorena, ili pak da dopru do slabovidnih osoba, primjerice, pristupačnim taktilnim iskustvima. Stoga bi se posvećivanjem posebne pozornosti 3D digitalizaciji ugrožene kulturne baštine i najposjećenijih spomenika, zgrada i lokaliteta kulturne baštine povećala vrijednost i potencijal kulturne baštine. To bi bilo i u skladu s Deklaracijom o suradnji na unaprjeđivanju digitalizacije kulturne baštine iz travnja 2019. (7), u kojoj su se države članice složile da će pojačati aktivnosti i surađivati u okviru paneuropske inicijative za 3D digitalizaciju rukotvorina, spomenika i lokaliteta kulturne baštine.

| (12) | Međutim, digitalizacija automatski ne podrazumijeva digitalno očuvanje. Kako bi osigurale dugoročni pristup digitaliziranim dobrima, države članice moraju pažljivo planirati i provesti digitalno očuvanje svojih dobara, uzimajući u obzir sve dugoročne i relevantne financijske, organizacijske i tehničke izazove. Ciljevi digitalnog očuvanja mogu uključivati ne samo kulturna dobra koja se smatraju prioritetom digitalizacije (npr. ugrožena dobra, najposjećeniji spomenici i lokaliteti ili nedovoljno digitalizirana područja) nego i već digitalizirana dobra. |
| --- | --- |

(12)

Međutim, digitalizacija automatski ne podrazumijeva digitalno očuvanje. Kako bi osigurale dugoročni pristup digitaliziranim dobrima, države članice moraju pažljivo planirati i provesti digitalno očuvanje svojih dobara, uzimajući u obzir sve dugoročne i relevantne financijske, organizacijske i tehničke izazove. Ciljevi digitalnog očuvanja mogu uključivati ne samo kulturna dobra koja se smatraju prioritetom digitalizacije (npr. ugrožena dobra, najposjećeniji spomenici i lokaliteti ili nedovoljno digitalizirana područja) nego i već digitalizirana dobra.

| (13) | Trenutačni financijski okvir državama članicama pruža dosad neviđene mogućnosti za upotrebu različitih tokova financiranja kako bi znatno potaknule digitalizaciju i očuvanje te izgradile znatno veće kapacitete u sektoru kulturne baštine. Države članice trebale bi dionike iz sektora bolje uputiti u mogućnosti financiranja koje Digitalna Europa, Obzor Europa (8), fondovi kohezijske politike (9), REACT-EU (10), Instrument za tehničku potporu (11) i Mehanizam za oporavak i otpornost (12) pružaju za potporu ulaganjima potrebnima za oporavak i digitalnu transformaciju sektora, za omogućavanje šireg pristupa kulturi i za pozitivan učinak na lokalne zajednice. |
| --- | --- |

(13)

Trenutačni financijski okvir državama članicama pruža dosad neviđene mogućnosti za upotrebu različitih tokova financiranja kako bi znatno potaknule digitalizaciju i očuvanje te izgradile znatno veće kapacitete u sektoru kulturne baštine. Države članice trebale bi dionike iz sektora bolje uputiti u mogućnosti financiranja koje Digitalna Europa, Obzor Europa (8), fondovi kohezijske politike (9), REACT-EU (10), Instrument za tehničku potporu (11) i Mehanizam za oporavak i otpornost (12) pružaju za potporu ulaganjima potrebnima za oporavak i digitalnu transformaciju sektora, za omogućavanje šireg pristupa kulturi i za pozitivan učinak na lokalne zajednice.

| (14) | Za digitalizaciju europske kulturne baštine potrebna su znatna financijska sredstva. Kako bi se podijelilo financijsko opterećenje i istodobno ubrzao javni pristup kulturnoj baštini, institucije kulturne baštine surađuju s privatnim subjektima. No mnogima od tih sporazuma o suradnji dodjeljuju se isključiva prava privatnim partnerima. Direktivom (EU) 2019/1024 Europskog parlamenta i Vijeća (13) utvrđuje se skup minimalnih pravila kojima se uređuje ponovna uporaba i utvrđuju praktični aranžmani kako bi se olakšala ponovna uporaba postojećih dokumenata u posjedu tijela javnog sektora država članica. Konkretno, njome se od institucija kulturne baštine obuhvaćenih njezinim područjem primjene (npr. muzeji, arhivi, knjižnice) zahtijeva da poštuju posebne odredbe o isključivim dogovorima, kako je utvrđeno u članku 12. te direktive. Kako bi se svima olakšao pravedan i nediskriminirajući pristup kulturnim dobrima, institucije kulturne baštine koje su partneri s privatnim sektorom, uključujući one koje nisu obuhvaćene područjem primjene te direktive, trebale bi nastojati primijeniti načela utvrđena u navedenom članku 12. |
| --- | --- |

(14)

Za digitalizaciju europske kulturne baštine potrebna su znatna financijska sredstva. Kako bi se podijelilo financijsko opterećenje i istodobno ubrzao javni pristup kulturnoj baštini, institucije kulturne baštine surađuju s privatnim subjektima. No mnogima od tih sporazuma o suradnji dodjeljuju se isključiva prava privatnim partnerima. Direktivom (EU) 2019/1024 Europskog parlamenta i Vijeća (13) utvrđuje se skup minimalnih pravila kojima se uređuje ponovna uporaba i utvrđuju praktični aranžmani kako bi se olakšala ponovna uporaba postojećih dokumenata u posjedu tijela javnog sektora država članica. Konkretno, njome se od institucija kulturne baštine obuhvaćenih njezinim područjem primjene (npr. muzeji, arhivi, knjižnice) zahtijeva da poštuju posebne odredbe o isključivim dogovorima, kako je utvrđeno u članku 12. te direktive. Kako bi se svima olakšao pravedan i nediskriminirajući pristup kulturnim dobrima, institucije kulturne baštine koje su partneri s privatnim sektorom, uključujući one koje nisu obuhvaćene područjem primjene te direktive, trebale bi nastojati primijeniti načela utvrđena u navedenom članku 12.

| (15) | Kako je naglašeno u Programu vještina za Europu (14), pandemija bolesti COVID-19 povećala je postojeći nedostatak digitalnih vještina, a pojavljuju se i nove nejednakosti jer mnogi stručnjaci nemaju traženu razinu digitalnih vještina potrebnih na radnom mjestu. To vrijedi i za sektor kulturne baštine, u kojem digitalni jaz osobito otežava primjenu naprednih tehnologija, kao što su 3D tehnologije ili umjetna inteligencija, u malim institucijama (npr. muzeji). Zato bi, u skladu s Programom vještina za Europu i njegovom prvom vodećom inicijativom, Paktom za vještine, i kao potpora Akcijskom planu za provedbu europskog stupa socijalnih prava (15), države članice trebale utvrditi posebne ciljeve za usavršavanje ili prekvalifikaciju stručnjaka u području kulturne baštine. Uz to, a na temelju Plana Saveza za kulturnu baštinu (Blueprint Alliance for cultural heritage, CHARTER), kulturne i kreativne industrije, kao jedan od 14 ekosustava utvrđenih strategijom jedinstvenog tržišta, trenutačno stvaraju veliko partnerstvo za razvoj vještina koje bi se trebalo pridružiti Paktu za vještine. |
| --- | --- |

(15)

Kako je naglašeno u Programu vještina za Europu (14), pandemija bolesti COVID-19 povećala je postojeći nedostatak digitalnih vještina, a pojavljuju se i nove nejednakosti jer mnogi stručnjaci nemaju traženu razinu digitalnih vještina potrebnih na radnom mjestu. To vrijedi i za sektor kulturne baštine, u kojem digitalni jaz osobito otežava primjenu naprednih tehnologija, kao što su 3D tehnologije ili umjetna inteligencija, u malim institucijama (npr. muzeji). Zato bi, u skladu s Programom vještina za Europu i njegovom prvom vodećom inicijativom, Paktom za vještine, i kao potpora Akcijskom planu za provedbu europskog stupa socijalnih prava (15), države članice trebale utvrditi posebne ciljeve za usavršavanje ili prekvalifikaciju stručnjaka u području kulturne baštine. Uz to, a na temelju Plana Saveza za kulturnu baštinu (Blueprint Alliance for cultural heritage, CHARTER), kulturne i kreativne industrije, kao jedan od 14 ekosustava utvrđenih strategijom jedinstvenog tržišta, trenutačno stvaraju veliko partnerstvo za razvoj vještina koje bi se trebalo pridružiti Paktu za vještine.

| (16) | Institucije kulturne baštine naišle su na različite prepreke povezane s autorskim pravima pri digitalizaciji i razmjeni kulturne baštine, kao što su troškovi stjecanja pravâ, nedostatno stručno znanje o autorskim pravima među stručnjacima za kulturnu baštinu i ograničenja prekogranične suradnje među institucijama. Zato su na razini EU-a poduzete posebne mjere za rješavanje takvih problema. Na primjer, Direktivom (EU) 2019/790 Europskog parlamenta i Vijeća (16) o autorskom pravu i srodnim pravima na jedinstvenom digitalnom tržištu utvrđene su razne odredbe kojima se modernizira okvir za autorsko pravo kojim je uređeno djelovanje institucije kulturne baštine u digitalnom okruženju. Jedna od najvažnijih promjena uvedenih tom direktivom jest jasan okvir za digitalizaciju i širenje djela nedostupnih na tržištu koja institucije kulturne baštine imaju u svojim zbirkama. Nadalje, njome se uvode usklađene i obvezne iznimke kako bi se institucijama kulturne baštine dopustilo umnožavanje djela radi očuvanja te kako bi se dopustilo rudarenje teksta i podataka u svrhu znanstvenog istraživanja. Naposljetku, njome se pojašnjava status djela vizualne umjetnosti u javnoj domeni radi povećanja pravne sigurnosti. Konkretno, novim propisima o autorskim pravima institucijama kulturne baštine olakšat će se ključna zadaća od javnog interesa tako što će se poboljšati očuvanje i dostupnost kulturne baštine te znatno olakšati korištenje djela koja više nisu dostupna na tržištu u korist europske kulture i svih građana. Države članice stoga moraju osigurati učinkovitu provedbu i primjenu propisa EU-a o autorskim pravima kako bi institucije kulturne baštine mogle u potpunosti iskoristiti okvir za autorsko pravo, koji je posebno ažuriran Direktivom (EU) 2019/790. |
| --- | --- |

(16)

Institucije kulturne baštine naišle su na različite prepreke povezane s autorskim pravima pri digitalizaciji i razmjeni kulturne baštine, kao što su troškovi stjecanja pravâ, nedostatno stručno znanje o autorskim pravima među stručnjacima za kulturnu baštinu i ograničenja prekogranične suradnje među institucijama. Zato su na razini EU-a poduzete posebne mjere za rješavanje takvih problema. Na primjer, Direktivom (EU) 2019/790 Europskog parlamenta i Vijeća (16) o autorskom pravu i srodnim pravima na jedinstvenom digitalnom tržištu utvrđene su razne odredbe kojima se modernizira okvir za autorsko pravo kojim je uređeno djelovanje institucije kulturne baštine u digitalnom okruženju. Jedna od najvažnijih promjena uvedenih tom direktivom jest jasan okvir za digitalizaciju i širenje djela nedostupnih na tržištu koja institucije kulturne baštine imaju u svojim zbirkama. Nadalje, njome se uvode usklađene i obvezne iznimke kako bi se institucijama kulturne baštine dopustilo umnožavanje djela radi očuvanja te kako bi se dopustilo rudarenje teksta i podataka u svrhu znanstvenog istraživanja. Naposljetku, njome se pojašnjava status djela vizualne umjetnosti u javnoj domeni radi povećanja pravne sigurnosti. Konkretno, novim propisima o autorskim pravima institucijama kulturne baštine olakšat će se ključna zadaća od javnog interesa tako što će se poboljšati očuvanje i dostupnost kulturne baštine te znatno olakšati korištenje djela koja više nisu dostupna na tržištu u korist europske kulture i svih građana. Države članice stoga moraju osigurati učinkovitu provedbu i primjenu propisa EU-a o autorskim pravima kako bi institucije kulturne baštine mogle u potpunosti iskoristiti okvir za autorsko pravo, koji je posebno ažuriran Direktivom (EU) 2019/790.

| (17) | Inicijativa Europeana (17) ključna je za jačanje prekograničnih aktivnosti suradnje i standardizacije u EU-u i izvan njega. Njezini standardizirani okviri za internetsku razmjenu digitalnog sadržaja i metapodataka, posebno Podatkovni model Europeane (18), Izjave o pravima (19) i Okvir Europeane za objavu (20) široko su prihvaćeni u sektoru kulturne baštine u Europi i na međunarodnoj razini. Primjerice, Podatkovni model Europeane omogućuje standardiziran prikaz podataka koje Europeani dostavljaju institucije kulturne baštine iz različitih područja u različitim formatima. Okvir RightsStatements.org nudi skup standardiziranih izjava o pravima koje institucije kulturne baštine mogu upotrebljavati za obavještavanje javnosti o autorskim pravima i statusu ponovne uporabe digitalnih objekata. Međutim, na interoperabilnosti formata i standarda za digitalni sadržaj i metapodatke, primjerice u slučaju 3D tehnologija ili upotrebe kontekstualnih entiteta i normativnih datoteka za semantičku interoperabilnost, i dalje treba kontinuirano raditi. U Deklaraciji o suradnji na unaprjeđivanju digitalizacije kulturne baštine iz travnja 2019. države članice složile su se da će se više posvetiti daljnjem razvoju i promicanju standarda i okvira za interoperabilnost u inicijativama digitalizacije. Države članice i institucije kulturne baštine stoga bi trebale još poraditi na potpori relevantnim standardima i okvirima ili njihovoj primjeni kako bi se ubrzala razmjena i ponovna uporaba podataka. |
| --- | --- |

(17)

Inicijativa Europeana (17) ključna je za jačanje prekograničnih aktivnosti suradnje i standardizacije u EU-u i izvan njega. Njezini standardizirani okviri za internetsku razmjenu digitalnog sadržaja i metapodataka, posebno Podatkovni model Europeane (18), Izjave o pravima (19) i Okvir Europeane za objavu (20) široko su prihvaćeni u sektoru kulturne baštine u Europi i na međunarodnoj razini. Primjerice, Podatkovni model Europeane omogućuje standardiziran prikaz podataka koje Europeani dostavljaju institucije kulturne baštine iz različitih područja u različitim formatima. Okvir RightsStatements.org nudi skup standardiziranih izjava o pravima koje institucije kulturne baštine mogu upotrebljavati za obavještavanje javnosti o autorskim pravima i statusu ponovne uporabe digitalnih objekata. Međutim, na interoperabilnosti formata i standarda za digitalni sadržaj i metapodatke, primjerice u slučaju 3D tehnologija ili upotrebe kontekstualnih entiteta i normativnih datoteka za semantičku interoperabilnost, i dalje treba kontinuirano raditi. U Deklaraciji o suradnji na unaprjeđivanju digitalizacije kulturne baštine iz travnja 2019. države članice složile su se da će se više posvetiti daljnjem razvoju i promicanju standarda i okvira za interoperabilnost u inicijativama digitalizacije. Države članice i institucije kulturne baštine stoga bi trebale još poraditi na potpori relevantnim standardima i okvirima ili njihovoj primjeni kako bi se ubrzala razmjena i ponovna uporaba podataka.

| (18) | Stvaranje zajedničkog europskog podatkovnog prostora za kulturnu baštinu pružit će institucijama kulturne baštine mogućnost da iskoriste veličinu jedinstvenog tržišta, u skladu s europskom strategijom za podatke (21). Potaknut će ponovnu uporabu sadržaja i kreativnost u različitim sektorima, što će imati vrijednost za cjelokupno gospodarstvo i društvo. Konkretno, omogućit će visokokvalitetan sadržaj i učinkovit, pouzdan i jednostavan pristup digitaliziranim europskim kulturnim dobrima. Poboljšat će daljnju suradnju, partnerstva i komunikaciju s mrežom podatkovnih partnera (npr. muzeji, galerije, knjižnice, arhivi u cijeloj Europi), agregatorima i stručnjacima koji rade u području digitalizirane kulturne baštine. Podatkovni prostor temeljit će se na trenutačnoj strategiji Europeane za razdoblje 2020.–2025. (22), čiji je cilj osnažiti institucije kulturne baštine u digitalnoj transformaciji. |
| --- | --- |

(18)

Stvaranje zajedničkog europskog podatkovnog prostora za kulturnu baštinu pružit će institucijama kulturne baštine mogućnost da iskoriste veličinu jedinstvenog tržišta, u skladu s europskom strategijom za podatke (21). Potaknut će ponovnu uporabu sadržaja i kreativnost u različitim sektorima, što će imati vrijednost za cjelokupno gospodarstvo i društvo. Konkretno, omogućit će visokokvalitetan sadržaj i učinkovit, pouzdan i jednostavan pristup digitaliziranim europskim kulturnim dobrima. Poboljšat će daljnju suradnju, partnerstva i komunikaciju s mrežom podatkovnih partnera (npr. muzeji, galerije, knjižnice, arhivi u cijeloj Europi), agregatorima i stručnjacima koji rade u području digitalizirane kulturne baštine. Podatkovni prostor temeljit će se na trenutačnoj strategiji Europeane za razdoblje 2020.–2025. (22), čiji je cilj osnažiti institucije kulturne baštine u digitalnoj transformaciji.

| (19) | Europeana trenutačno omogućuje pristup 52 milijuna kulturnih dobara, od kojih se 45 % može ponovno uporabiti u različitim sektorima. Slike i tekst čine 97,5 % dobara, audiovizualni sadržaj samo 2,47 %, a u 3D tehnologiji samo je 0,03 % dobara. Više visokokvalitetnih digitaliziranih dobara, npr. 3D prikazi, unaprijedilo bi inovacije i stvaralaštvo upotrebom i ponovnom uporabom digitaliziranih kulturnih dobara u različitim ključnim područjima (npr. obrazovanje, pametni gradovi i izrada okolišnih modela, održivi turizam te kulturni i kreativni sektori). Dodatnih 40 milijuna visokokvalitetnih, digitaliziranih i raznolikih vrsta dobara u podatkovnom prostoru obogatilo bi građu dostupnu na internetu i pridonijelo promicanju naše europske kulturne baštine. To bi povećanje omogućilo i bolju ponovnu uporabu, a na taj način i potencijalne nove usluge i primjene. Važno je da institucije kulturne baštine znatno doprinose podatkovnom prostoru i da u tome imaju potporu država članica. |
| --- | --- |

(19)

Europeana trenutačno omogućuje pristup 52 milijuna kulturnih dobara, od kojih se 45 % može ponovno uporabiti u različitim sektorima. Slike i tekst čine 97,5 % dobara, audiovizualni sadržaj samo 2,47 %, a u 3D tehnologiji samo je 0,03 % dobara. Više visokokvalitetnih digitaliziranih dobara, npr. 3D prikazi, unaprijedilo bi inovacije i stvaralaštvo upotrebom i ponovnom uporabom digitaliziranih kulturnih dobara u različitim ključnim područjima (npr. obrazovanje, pametni gradovi i izrada okolišnih modela, održivi turizam te kulturni i kreativni sektori). Dodatnih 40 milijuna visokokvalitetnih, digitaliziranih i raznolikih vrsta dobara u podatkovnom prostoru obogatilo bi građu dostupnu na internetu i pridonijelo promicanju naše europske kulturne baštine. To bi povećanje omogućilo i bolju ponovnu uporabu, a na taj način i potencijalne nove usluge i primjene. Važno je da institucije kulturne baštine znatno doprinose podatkovnom prostoru i da u tome imaju potporu država članica.

| (20) | Za situaciju s kulturnom baštinom veoma su važni i nacionalni i domenski ili tematski agregatori jer spajaju različite aktere u sektoru kulturne baštine i izvan njega, na nacionalnoj i europskoj razini. Na primjer, nacionalni agregatori objedinjuju i obogaćuju sadržaj Europeane, daju pristup kulturnim dobrima svoje zemlje i promiču ih te objedinjuju vrijedne resurse i znanje za sektor kulturne baštine. Međutim, iako većina agregatora u EU-u ima službeni mandat za svoje aktivnosti, i dalje postoje mnogi drugi agregatori koji ga nemaju i teško osiguravaju dostatne i održive resurse ili organizacijsku potporu. Države članice trebale bi to riješiti jačanjem uloge agregatora, pružanjem odgovarajuće potpore i podupiranjem svojeg doprinosa zajedničkom europskom podatkovnom prostoru za kulturnu baštinu. |
| --- | --- |

(20)

Za situaciju s kulturnom baštinom veoma su važni i nacionalni i domenski ili tematski agregatori jer spajaju različite aktere u sektoru kulturne baštine i izvan njega, na nacionalnoj i europskoj razini. Na primjer, nacionalni agregatori objedinjuju i obogaćuju sadržaj Europeane, daju pristup kulturnim dobrima svoje zemlje i promiču ih te objedinjuju vrijedne resurse i znanje za sektor kulturne baštine. Međutim, iako većina agregatora u EU-u ima službeni mandat za svoje aktivnosti, i dalje postoje mnogi drugi agregatori koji ga nemaju i teško osiguravaju dostatne i održive resurse ili organizacijsku potporu. Države članice trebale bi to riješiti jačanjem uloge agregatora, pružanjem odgovarajuće potpore i podupiranjem svojeg doprinosa zajedničkom europskom podatkovnom prostoru za kulturnu baštinu.

| (21) | Za očekivano povećanje količine i složenosti digitalnih dobara bit će potrebna sigurna, otporna, učinkovita i održiva rješenja za obradu takvih skupova podataka te za pristup i upravljanje njima koja se temelje na računalstvu u oblaku. Stoga će potpora (23) država članica europskoj federaciji cloud-to-edge infrastrukture i usluga biti ključna za kvalitetan pristup digitaliziranim kulturnim dobrima. |
| --- | --- |

(21)

Za očekivano povećanje količine i složenosti digitalnih dobara bit će potrebna sigurna, otporna, učinkovita i održiva rješenja za obradu takvih skupova podataka te za pristup i upravljanje njima koja se temelje na računalstvu u oblaku. Stoga će potpora (23) država članica europskoj federaciji cloud-to-edge infrastrukture i usluga biti ključna za kvalitetan pristup digitaliziranim kulturnim dobrima.

| (22) | Ovom Preporukom nadograđuje se i zamjenjuje Preporuka 2011/711/EU, |
| --- | --- |

(22)

Ovom Preporukom nadograđuje se i zamjenjuje Preporuka 2011/711/EU,

DONIJELA JE OVU PREPORUKU:

POGLAVLJE I.

OPĆE ODREDBE

Svrha i područje primjene

| 1. | Svrha je ove Preporuke olakšati uspostavljanje zajedničkog europskog podatkovnog prostora za kulturnu baštinu („podatkovni prostor”), i tako institucijama kulturne baštine pomoći da ubrzaju rad na digitalizaciji i očuvanju te iskoriste mogućnosti koje pruža digitalna transformacija. Ovom se Preporukom države članice potiču da uspostave odgovarajuće okvire za poboljšanje oporavka i transformacije sektora te da pomognu institucijama kulturne baštine da u budućnosti postanu otpornije. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ovom su Preporukom obuhvaćene sve vrste kulturne baštine (materijalna, nematerijalna, prirodna, stvorena u digitalnom obliku), uključujući sve kategorije ugrožene kulturne baštine. |
| --- | --- |

2.

Definicije

| 3. | Za potrebe ove Preporuke primjenjuju se sljedeće definicije:






  (1) | „kulturna dobra” znači dobra:






  (a) | materijalne kulturne baštine, kao što su spomenici, arheološka nalazišta, zvučna i audiovizualna građa, knjige, časopisi, novine, fotografije, muzejski predmeti, arhivski dokumenti; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

(1)

„kulturna dobra” znači dobra:

(a)

materijalne kulturne baštine, kao što su spomenici, arheološka nalazišta, zvučna i audiovizualna građa, knjige, časopisi, novine, fotografije, muzejski predmeti, arhivski dokumenti;

| (b) | nematerijalne kulturne baštine; |
| --- | --- |

(b)

nematerijalne kulturne baštine;

| (c) | prirodne baštine, kao što su krajolici i mjesta prirode, kako je definirano u članku 2. Konvencije o zaštiti svjetske kulturne i prirodne baštine (24); |
| --- | --- |

(c)

prirodne baštine, kao što su krajolici i mjesta prirode, kako je definirano u članku 2. Konvencije o zaštiti svjetske kulturne i prirodne baštine (24);

| (d) | baštine stvorene u digitalnom obliku; |
| --- | --- |

(d)

baštine stvorene u digitalnom obliku;

| (2) | „nematerijalna kulturna baština” znači običaji, izvedbe, izričaji, znanje, umijeća, kao i instrumenti, objekti, rukotvorine i s njima povezani kulturni prostori, koje zajednice, skupine i, u nekim slučajevima, pojedinci prihvaćaju kao dio svoje kulturne baštine u smislu članka 2. Konvencije o zaštiti nematerijalne kulturne baštine (25); |
| --- | --- |

(2)

„nematerijalna kulturna baština” znači običaji, izvedbe, izričaji, znanje, umijeća, kao i instrumenti, objekti, rukotvorine i s njima povezani kulturni prostori, koje zajednice, skupine i, u nekim slučajevima, pojedinci prihvaćaju kao dio svoje kulturne baštine u smislu članka 2. Konvencije o zaštiti nematerijalne kulturne baštine (25);

| (3) | „stvorena u digitalnom obliku” znači dobra stvorena u digitalnom obliku, kao što su digitalna umjetnost ili animacija, virtualni muzeji, bez analognog ekvivalenta, ili kulturni sadržaj stvoren izvan institucija kulturne baštine, na primjer na društvenim medijima ili u sektoru videoigara; |
| --- | --- |

(3)

„stvorena u digitalnom obliku” znači dobra stvorena u digitalnom obliku, kao što su digitalna umjetnost ili animacija, virtualni muzeji, bez analognog ekvivalenta, ili kulturni sadržaj stvoren izvan institucija kulturne baštine, na primjer na društvenim medijima ili u sektoru videoigara;

| (4) | „institucija kulturne baštine” znači javno dostupna knjižnica ili muzej, arhiv ili institucija za filmsku ili zvučnu baštinu, kako je definirano u članku 2. točki 3. Direktive (EU) 2019/790; |
| --- | --- |

(4)

„institucija kulturne baštine” znači javno dostupna knjižnica ili muzej, arhiv ili institucija za filmsku ili zvučnu baštinu, kako je definirano u članku 2. točki 3. Direktive (EU) 2019/790;

| (5) | „digitalizacija” znači pretvaranje dobara iz analognog u digitalni format; |
| --- | --- |

(5)

„digitalizacija” znači pretvaranje dobara iz analognog u digitalni format;

| (6) | „digitalna transformacija” znači proces i rezultat korištenja digitalnih tehnologija radi promjene načina na koji organizacija djeluje i stvara vrijednost; |
| --- | --- |

(6)

„digitalna transformacija” znači proces i rezultat korištenja digitalnih tehnologija radi promjene načina na koji organizacija djeluje i stvara vrijednost;

| (7) | „digitalno očuvanje” znači skup aktivnosti potrebnih kako bi se osiguralo da se digitalni objekti mogu locirati, prikazivati, upotrebljavati i razumjeti u budućnosti. |
| --- | --- |

(7)

„digitalno očuvanje” znači skup aktivnosti potrebnih kako bi se osiguralo da se digitalni objekti mogu locirati, prikazivati, upotrebljavati i razumjeti u budućnosti.

POGLAVLJE II.

NAPREDNA DIGITALIZACIJA I DIGITALNO OČUVANJE KULTURNE BAŠTINE

| 4. | Kako bi se ubrzala digitalna transformacija sektora, države članice trebale bi pripremiti i/ili redovito ažurirati sveobuhvatnu digitalnu strategiju za kulturnu baštinu usmjerenu na budućnost na odgovarajućoj nacionalnoj ili regionalnoj razini. Države članice trebale bi surađivati sa svim zainteresiranim dionicima/stranama, kao što su institucije kulturne baštine i nadležna tijela, ili organizirati njihovu suradnju u pripremi digitalne strategije te bi trebale osigurati resurse/potporu za njezinu provedbu. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Nacionalna strategija trebala bi sadržavati mjere za potporu institucijama kulturne baštine u uvođenju naprednih tehnologija, kao što su 3D, umjetna inteligencija, proširena stvarnost, računalstvo u oblaku, podatkovne tehnologije i tehnologija ulančanih blokova, kako bi se osigurao učinkovitiji proces digitalizacije i digitalnog očuvanja te kvalitetniji sadržaj za širi pristup, upotrebu i ponovnu uporabu. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Digitalnom strategijom trebali bi se postaviti jasni ciljevi digitalizacije i digitalnog očuvanja. Ti bi se ciljevi trebali temeljiti na objektivnim i jasnim kriterijima, uključujući:






  (a) | ugrožena kulturna baština; |
| --- | --- | --- |

6.

(a)

ugrožena kulturna baština;

| (b) | fizički najposjećeniji kulturni i baštinski spomenici, zgrade i lokaliteti; i |
| --- | --- |

(b)

fizički najposjećeniji kulturni i baštinski spomenici, zgrade i lokaliteti; i

| (c) | niska razina digitalizacije određenih kategorija kulturnih dobara. |
| --- | --- |

(c)

niska razina digitalizacije određenih kategorija kulturnih dobara.

Države članice trebale bi do 2030. provesti 3D digitalizaciju svih spomenika i lokaliteta obuhvaćenih točkom (a) te 50 % onih koji su obuhvaćeni točkom (b).

Države članice trebale bi do 2025. digitalizirati 40 % ukupnih ciljeva za 2030.

Države članice trebale bi poduzeti potrebne mjere kako bi se sva digitalizirana kulturna dobra iz točke 6. podtočaka (a), (b) i (c) također očuvala digitalno.

| 7. | Pri planiranju digitalizacije države članice i institucije kulturne baštine trebale bi zauzeti holistički pristup. Takav pristup trebao bi, na primjer, uzeti u obzir svrhu digitalizacije, ciljne skupine korisnika, cjenovno najpristupačniju kvalitetu, digitalno očuvanje digitaliziranih kulturnih dobara, uključujući aspekte kao što su formati, pohrana, buduće migracije, trajno održavanje i potrebni dugoročni financijski i ljudski resursi. Digitalnom strategijom trebao bi se nacionalnim ili regionalnim agregatorima omogućiti jasan i jasno definiran mandat za suradnju s institucijama kulturne baštine kako bi digitalizirana kulturna dobra postala dostupna putem Europeane i podatkovnog prostora. Države članice posebno bi trebale ojačati ulogu agregatora kao posrednika između Europeane i institucija kulturne baštine te poticati njihov aktivan doprinos podatkovnom prostoru. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Države članice trebale bi podupirati partnerstva između sektora kulturne baštine i drugih sektora, kao što su visoko obrazovanje, strukovno obrazovanje i osposobljavanje, kreativne industrije i održivi kulturni turizam, kako bi potaknule inovacije za nove usluge i primjene. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Države članice trebale bi olakšati uključivanje malih i srednjih poduzeća u pružanje potpore digitalnoj transformaciji sektora kulturne baštine, posebno u pogledu digitalizacije i inovacija utemeljenih na podacima. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Ako institucije kulturne baštine sklope partnerstva s privatnim sektorom, trebale bi se pobrinuti da se utvrde jasni i pravedni uvjeta za ponovnu uporabu digitaliziranih dobara u skladu s pravilima o tržišnom natjecanju i Direktivom (EU) 2019/1024, a posebno s pravilima o isključivim aranžmanima utvrđenima u članku 12. te direktive, prema potrebi. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Države članice trebale bi poduzeti potrebne mjere za procjenu nedostatka digitalnih vještina u tom sektoru kako bi institucije kulturne baštine mogle u potpunosti iskoristiti mogućnosti koje nude napredne digitalne tehnologije. Konkretno, države članice trebale bi postaviti ambiciozne ciljeve koje je potrebno ostvariti do 2030. za usavršavanje i prekvalifikaciju stručnjaka u području kulturne baštine, među ostalim u pogledu upravljanja podacima i analitike, umjetne inteligencije, tehnologija napredne digitalizacije i proširene stvarnosti. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kako bi olakšale digitalnu transformaciju institucija kulturne baštine i pristup kulturnoj baštini te njezino promicanje, državama članicama preporučuje se da u potpunosti iskoriste mogućnosti koje nudi postojeći okvir za autorsko pravo, i to:






  (a) | osiguravanjem ispravne i djelotvorne provedbe relevantnih odredaba EU-a o autorskim pravima, posebno onih utvrđenih Direktivom (EU) 2019/790; |
| --- | --- | --- |

12.

(a)

osiguravanjem ispravne i djelotvorne provedbe relevantnih odredaba EU-a o autorskim pravima, posebno onih utvrđenih Direktivom (EU) 2019/790;

| (b) | pružanjem potpore svim stranama u učinkovitoj praktičnoj primjeni nacionalnih provedbenih pravila; |
| --- | --- |

(b)

pružanjem potpore svim stranama u učinkovitoj praktičnoj primjeni nacionalnih provedbenih pravila;

| (c) | pomnim praćenjem nacionalnih provedbenih pravila kako bi se zajamčila njihova uspješna primjena; i |
| --- | --- |

(c)

pomnim praćenjem nacionalnih provedbenih pravila kako bi se zajamčila njihova uspješna primjena; i

| (d) | pružanjem potpore stručnjacima za kulturnu baštinu u stjecanju vještina povezanih s autorskim pravima i licenciranjem te pružanjem stručnog znanja o autorskim pravima. |
| --- | --- |

(d)

pružanjem potpore stručnjacima za kulturnu baštinu u stjecanju vještina povezanih s autorskim pravima i licenciranjem te pružanjem stručnog znanja o autorskim pravima.

| 13. | Kako bi pronašle zajedničke odgovore na zajedničke izazove napredne digitalizacije i očuvanja te razmijenile najbolje primjere iz prakse, predstavile i promicale europsku kulturu, vrijednosti i priče o uspjehu, države članice trebale bi, kao dopunu mjerama koje promiču UNESCO i Vijeće Europe, poticati prekograničnu suradnju i partnerstva s institucijama kulturne baštine na međunarodnoj razini. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Države članice trebale bi u potpunosti iskoristiti sve mogućnosti financiranja na europskoj i nacionalnoj razini kako bi ubrzale rad na digitalizaciji i očuvanju. |
| --- | --- |

14.

POGLAVLJE III.

VODEĆA NAČELA O ZAJEDNIČKOM EUROPSKOM PODATKOVNOM PROSTORU ZA KULTURNU BAŠTINU

| 15. | Institucije kulturne baštine trebale bi se pridržavati relevantnih standarda i okvira, kao što su oni koji se upotrebljavaju u inicijativi Europeana za razmjenu digitalnog sadržaja i metapodataka, uključujući Podatkovni model Europeane, okvir RightsStatements.org i Okvir Europeane za objavu, kako bi se postigla interoperabilnost na europskoj razini. Države članice trebale bi poduzeti potrebne mjere za promicanje i olakšavanje pridržavanja takvih postojećih i budućih standarda i okvira te surađivati na europskoj razini kako bi ih proširile u kontekstu podatkovnog prostora. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Države članice trebale bi aktivno poticati institucije kulturne baštine da svoja digitalizirana dobra stave na raspolaganje putem Europeane i tako doprinesu podatkovnom prostoru, u skladu sa standardima i okvirima iz točke 15. i s okvirnim ciljevima iz Priloga I. i Priloga II. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Doprinosi institucija kulturne baštine iz točke 16. trebali bi osobito uključivati 3D digitalizirana kulturna dobra radi promicanja europskih kulturnih znamenitosti, povećanja potencijalne ponovne uporabe u važnim područjima kao što su društvene i humanističke znanosti, održivi kulturni turizam, kulturni i kreativni sektori ili pak radi pomoći pri utvrđivanju kulturnih dobara kojima se nezakonito trguje. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Države članice trebale bi se svojim politikama pobrinuti da podaci dobiveni iz javno financiranih projekata digitalizacije postanu i ostanu pretraživi, dostupni, interoperabilni i ponovno upotrebljivi („načela FAIR”) putem digitalnih infrastruktura (uključujući podatkovni prostor) kako bi se ubrzala razmjena podataka. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Sve javno financiranje za buduće projekte digitalizacije kulturnih dobara trebalo bi uvjetovati dostupnošću digitaliziranog sadržaja u Europeani i podatkovnom prostoru, kako je navedeno u točki 16. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Države članice trebale bi poduzeti sve potrebne mjere kako bi poduprle Europeanu i popularizirale je u široj javnosti, a posebno u obrazovnom sektoru i školama, među ostalim obrazovnim materijalima. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Države članice trebale bi iskoristiti europsku federaciju cloud-to-edge infrastrukture i usluga kako bi povećale razmjer pohrane, upravljanja i pristupa digitaliziranim kulturnim dobrima. |
| --- | --- |

21.

POGLAVLJE IV.

MJERE PODUZETE NA TEMELJU PREPORUKE

Države članice trebale bi 24 mjeseca nakon objave ove Preporuke u Službenom listu Europske unije i svake dvije godine nakon toga obavijestiti Europsku komisiju o mjerama poduzetima kao odgovor na elemente ove Preporuke.

Sastavljeno u Bruxellesu 10. studenoga 2021.

Za Komisiju

Thierry BRETON

Član Komisije

---

(1)  COM(2021) 118 final

1

(2)  Izvješće UNWTO-a o sinergiji turizma i kulture

2

(3)  SWD/2021/351 final

3

(4)  SWD(2021)15 final

4

(5)  COM(2019) 640 final

5

(6)  Uključujući 2D digitalizaciju.

6

(7)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/eu-member-states-sign-cooperate-digitising-cultural-heritage

7

(8)  https://ec.europa.eu/info/horizon-europe_en

8

(9)  https://ec.europa.eu/regional_policy/en/2021_2027/

9

(10)  https://ec.europa.eu/regional_policy/en/newsroom/coronavirus-response/react-eu

10

(11)  https://ec.europa.eu/info/overview-funding-programmes/technical-support-instrument-tsi_en

11

(12)  https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/recovery-coronavirus/recovery-and-resilience-facility_en

12

(13)  Direktiva (EU) 2019/1024 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o otvorenim podatcima i ponovnoj uporabi informacija javnog sektora (SL L 172, 26.6.2019., str. 56.).

13

(14)  COM/2020/274 final

14

(15)  COM(2021) 102 final

15

(16)  Direktiva (EU) 2019/790 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2019. o autorskom prarodnim pravima na jedinstvenom digitalnom tržištu i izmjeni direktiva 96/9/EZ i 2001/29/EZ (SL L 130, 17.5.2019., str. 92.).

16

(17)  COM/2018/612 final

17

(18)  https://pro.europeana.eu/page/edm-documentation

18

(19)  https://rightsstatements.org/

19

(20)  https://pro.europeana.eu/post/publishing-framework

20

(21)  COM/2020/66 final

21

(22)  https://op.europa.eu/s/pjHV

22

(23)  https://digital-strategy.ec.europa.eu/en/news/towards-next-generation-cloud-europe

23

(24)  Konvencija UNESCO-a o zaštiti svjetske kulturne i prirodne baštine, Pariz, 16. studenoga 1972.

24

(25)  Konvencija UNESCO-a o zaštiti nematerijalne kulturne baštine iz 2003., Pariz, 17. listopada 2003.

25

---

PRILOG I.

Okvirni ciljevi za doprinos sadržaja Europeani i podatkovnom prostoru do 2030. po državi članici (1)

| | A | B | C | D | E | F |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Broj zapisa 1. veljače 2021. | Broj visokokvalitetnih zapisa (2)1. veljače 2021. | Novi visokokvalitetni zapisi do 2030. | Ukupni broj zapisa do 2030.
  [= A + C] | Ukupni broj visokokvalitetnih zapisa do 2030. (3)

  [= B + C] | 3D digitalna dobra do 2030. (4) |
| Austrija | 2 372 357 | 1 106 942 | 1 002 892 | 3 375 249 | 2 109 834 | 401 157 |
| Belgija | 2 499 646 | 2 247 432 | 1 215 817 | 3 715 463 | 3 463 249 | 486 327 |
| Bugarska | 94 447 | 62 647 | 329 454 | 423 901 | 392 101 | 131 782 |
| Hrvatska | 67 357 | 5 456 | 235 877 | 303 234 | 241 332 | 94 351 |
| Cipar | 30 959 | 1 858 | 71 466 | 102 425 | 73 324 | 28 586 |
| Češka | 881 263 | 369 602 | 889 329 | 1 770 592 | 1 258 931 | 355 732 |
| Danska | 1 032 422 | 662 712 | 676 884 | 1 709 306 | 1 339 596 | 270 754 |
| Estonija | 648 205 | 486 024 | 99 825 | 748 030 | 585 849 | 39 930 |
| Finska | 1 093 297 | 960 899 | 548 428 | 1 641 725 | 1 509 327 | 219 371 |
| Francuska | 3 860 232 | 1 779 567 | 6 381 064 | 10 241 296 | 8 160 631 | 2 552 426 |
| Njemačka | 5 536 786 | 4 107 742 | 8 924 266 | 14 461 052 | 13 032 008 | 3 569 707 |
| Grčka | 661 593 | 383 327 | 642 175 | 1 303 768 | 1 025 502 | 256 870 |
| Mađarska | 732 033 | 571 425 | 637 732 | 1 369 765 | 1 209 157 | 255 093 |
| Irska | 86 765 | 44 424 | 856 780 | 943 545 | 901 204 | 342 712 |
| Italija | 2 150 207 | 687 421 | 5 119 900 | 7 270 107 | 5 807 321 | 2 047 960 |
| Latvija | 128 505 | 113 341 | 117 705 | 246 210 | 231 046 | 47 082 |
| Litva | 224 359 | 182 337 | 209 875 | 434 234 | 392 212 | 83 950 |
| Luksemburg | 65 600 | 1 325 | 145 567 | 211 167 | 146 893 | 58 227 |
| Malta | 50 310 | 1 006 | 46 013 | 96 323 | 47 019 | 18 405 |
| Nizozemska | 9 126 499 | 7 554 003 | 1 992 463 | 11 118 962 | 9 546 466 | 796 985 |
| Poljska | 3 040 221 | 936 996 | 2 477 819 | 5 518 040 | 3 414 815 | 991 127 |
| Portugal | 203 044 | 138 963 | 727 333 | 930 377 | 866 297 | 290 933 |
| Rumunjska | 135 213 | 84 549 | 1 209 889 | 1 345 102 | 1 294 438 | 483 956 |
| Slovačka | 15 106 | 453 | 341 636 | 356 742 | 342 089 | 136 654 |
| Slovenija | 598 310 | 382 081 | 166 799 | 765 109 | 548 880 | 66 720 |
| Španjolska | 2 960 596 | 1 228 351 | 3 851 622 | 6 812 218 | 5 079 973 | 1 540 649 |
| Švedska | 4 307 321 | 3 047 430 | 1 098 975 | 5 406 296 | 4 146 404 | 439 590 |
| EU 27 | 42 602 653 | 27 148 311 | 40 017 586 | 82 620 239 | 67 165 896 | 16 007 034 |

A

B

C

D

E

F

Broj zapisa 1. veljače 2021.

Broj visokokvalitetnih zapisa (2)1. veljače 2021.

Novi visokokvalitetni zapisi do 2030.

Ukupni broj zapisa do 2030.

[= A + C]

Ukupni broj visokokvalitetnih zapisa do 2030. (3)

[= B + C]

3D digitalna dobra do 2030. (4)

Austrija

2 372 357

1 106 942

1 002 892

3 375 249

2 109 834

401 157

Belgija

2 499 646

2 247 432

1 215 817

3 715 463

3 463 249

486 327

Bugarska

94 447

62 647

329 454

423 901

392 101

131 782

Hrvatska

67 357

5 456

235 877

303 234

241 332

94 351

Cipar

30 959

1 858

71 466

102 425

73 324

28 586

Češka

881 263

369 602

889 329

1 770 592

1 258 931

355 732

Danska

1 032 422

662 712

676 884

1 709 306

1 339 596

270 754

Estonija

648 205

486 024

99 825

748 030

585 849

39 930

Finska

1 093 297

960 899

548 428

1 641 725

1 509 327

219 371

Francuska

3 860 232

1 779 567

6 381 064

10 241 296

8 160 631

2 552 426

Njemačka

5 536 786

4 107 742

8 924 266

14 461 052

13 032 008

3 569 707

Grčka

661 593

383 327

642 175

1 303 768

1 025 502

256 870

Mađarska

732 033

571 425

637 732

1 369 765

1 209 157

255 093

Irska

86 765

44 424

856 780

943 545

901 204

342 712

Italija

2 150 207

687 421

5 119 900

7 270 107

5 807 321

2 047 960

Latvija

128 505

113 341

117 705

246 210

231 046

47 082

Litva

224 359

182 337

209 875

434 234

392 212

83 950

Luksemburg

65 600

1 325

145 567

211 167

146 893

58 227

Malta

50 310

1 006

46 013

96 323

47 019

18 405

Nizozemska

9 126 499

7 554 003

1 992 463

11 118 962

9 546 466

796 985

Poljska

3 040 221

936 996

2 477 819

5 518 040

3 414 815

991 127

Portugal

203 044

138 963

727 333

930 377

866 297

290 933

Rumunjska

135 213

84 549

1 209 889

1 345 102

1 294 438

483 956

Slovačka

15 106

453

341 636

356 742

342 089

136 654

Slovenija

598 310

382 081

166 799

765 109

548 880

66 720

Španjolska

2 960 596

1 228 351

3 851 622

6 812 218

5 079 973

1 540 649

Švedska

4 307 321

3 047 430

1 098 975

5 406 296

4 146 404

439 590

EU 27

42 602 653

27 148 311

40 017 586

82 620 239

67 165 896

16 007 034

---

(1)  Okvirni ciljevi po državi članici razmjerni su broju stanovnika svake države članice i prilagođeni s obzirom na BDP države članice po stanovniku (izražen standardom kupovne moći).

(2)  Visokokvalitetni zapisi u skladu su sa zahtjevima razine 2 ili više (razina 2+) Okvira Europeane za objavu za sadržaj i zahtjevima razine A ili više za metapodatke. Ti su standardi potrebni kako bi se potaknula ponovna uporaba u različite svrhe.

(3)  Države članice potiče se da povećaju kvalitetu zapisa razine 1 kako bi se ukupni broj visokokvalitetnih zapisa mogao dodatno povećati.

(4)  40 % novih zapisa trebalo bi se odnositi na 3D digitalna dobra. Broj trenutačno dostupnih 3D digitalnih dobara na Europeani smatra se zanemarivim.

---

PRILOG II.

Međuciljevi za doprinos sadržaja Europeani i podatkovnom prostoru do 2025. po državi članici

| | A | B | C | D | E | F |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Broj zapisa 1. veljače 2021. | Broj visokokvalitetnih zapisa (1)1. veljače 2021. | Novi zapisi do 2025. (2) | Ukupni broj zapisa do 2025.
  [= A + C] | Ukupni broj visokokvalitetnih zapisa do 2025. (3)

  [= B + C] | Dobra u 3D tehnologiji do 2025. (4) |
| Austrija | 2 372 357 | 1 106 942 | 401 157 | 2 773 514 | 1 508 099 | 60 174 |
| Belgija | 2 499 646 | 2 247 432 | 486 327 | 2 985 973 | 2 733 759 | 72 949 |
| Bugarska | 94 447 | 62 647 | 131 782 | 226 229 | 194 428 | 19 767 |
| Hrvatska | 67 357 | 5 456 | 94 351 | 161 708 | 99 807 | 14 153 |
| Cipar | 30 959 | 1 858 | 28 586 | 59 545 | 30 444 | 4 288 |
| Češka | 881 263 | 369 602 | 355 732 | 1 236 995 | 725 333 | 53 360 |
| Danska | 1 032 422 | 662 712 | 270 754 | 1 303 176 | 933 465 | 40 613 |
| Estonija | 648 205 | 486 024 | 39 930 | 688 135 | 525 954 | 5 989 |
| Finska | 1 093 297 | 960 899 | 219 371 | 1 312 668 | 1 180 270 | 32 906 |
| Francuska | 3 860 232 | 1 779 567 | 2 552 426 | 6 412 658 | 4 331 993 | 382 864 |
| Njemačka | 5 536 786 | 4 107 742 | 3 569 707 | 9 106 493 | 7 677 448 | 535 456 |
| Grčka | 661 593 | 383 327 | 256 870 | 918 463 | 640 197 | 38 530 |
| Mađarska | 732 033 | 571 425 | 255 093 | 987 126 | 826 518 | 38 264 |
| Irska | 86 765 | 44 424 | 342 712 | 429 477 | 387 136 | 51 407 |
| Italija | 2 150 207 | 687 421 | 2 047 960 | 4 198 167 | 2 735 381 | 307 194 |
| Latvija | 128 505 | 113 341 | 47 082 | 175 587 | 160 423 | 7 062 |
| Litva | 224 359 | 182 337 | 83 950 | 308 309 | 266 287 | 12 593 |
| Luksemburg | 65 600 | 1 325 | 58 227 | 123 827 | 59 552 | 8 734 |
| Malta | 50 310 | 1 006 | 18 405 | 68 715 | 19 411 | 2 761 |
| Nizozemska | 9 126 499 | 7 554 003 | 796 985 | 9 923 484 | 8 350 988 | 119 548 |
| Poljska | 3 040 221 | 936 996 | 991 127 | 4 031 348 | 1 928 124 | 148 669 |
| Portugal | 203 044 | 138 963 | 290 933 | 493 977 | 429 897 | 43 640 |
| Rumunjska | 135 213 | 84 549 | 483 956 | 619 169 | 568 504 | 72 593 |
| Slovačka | 15 106 | 453 | 136 654 | 151 760 | 137 107 | 20 498 |
| Slovenija | 598 310 | 382 081 | 66 720 | 665 030 | 448 800 | 10 008 |
| Španjolska | 2 960 596 | 1 228 351 | 1 540 649 | 4 501 245 | 2 769 000 | 231 097 |
| Švedska | 4 307 321 | 3 047 430 | 439 590 | 4 746 911 | 3 487 019 | 65 938 |
| EU 27 | 42 602 653 | 27 148 311 | 16 007 034 | 58 609 687 | 43 155 345 | 2 401 055 |

A

B

C

D

E

F

Broj zapisa 1. veljače 2021.

Broj visokokvalitetnih zapisa (1)1. veljače 2021.

Novi zapisi do 2025. (2)

Ukupni broj zapisa do 2025.

[= A + C]

Ukupni broj visokokvalitetnih zapisa do 2025. (3)

[= B + C]

Dobra u 3D tehnologiji do 2025. (4)

Austrija

2 372 357

1 106 942

401 157

2 773 514

1 508 099

60 174

Belgija

2 499 646

2 247 432

486 327

2 985 973

2 733 759

72 949

Bugarska

94 447

62 647

131 782

226 229

194 428

19 767

Hrvatska

67 357

5 456

94 351

161 708

99 807

14 153

Cipar

30 959

1 858

28 586

59 545

30 444

4 288

Češka

881 263

369 602

355 732

1 236 995

725 333

53 360

Danska

1 032 422

662 712

270 754

1 303 176

933 465

40 613

Estonija

648 205

486 024

39 930

688 135

525 954

5 989

Finska

1 093 297

960 899

219 371

1 312 668

1 180 270

32 906

Francuska

3 860 232

1 779 567

2 552 426

6 412 658

4 331 993

382 864

Njemačka

5 536 786

4 107 742

3 569 707

9 106 493

7 677 448

535 456

Grčka

661 593

383 327

256 870

918 463

640 197

38 530

Mađarska

732 033

571 425

255 093

987 126

826 518

38 264

Irska

86 765

44 424

342 712

429 477

387 136

51 407

Italija

2 150 207

687 421

2 047 960

4 198 167

2 735 381

307 194

Latvija

128 505

113 341

47 082

175 587

160 423

7 062

Litva

224 359

182 337

83 950

308 309

266 287

12 593

Luksemburg

65 600

1 325

58 227

123 827

59 552

8 734

Malta

50 310

1 006

18 405

68 715

19 411

2 761

Nizozemska

9 126 499

7 554 003

796 985

9 923 484

8 350 988

119 548

Poljska

3 040 221

936 996

991 127

4 031 348

1 928 124

148 669

Portugal

203 044

138 963

290 933

493 977

429 897

43 640

Rumunjska

135 213

84 549

483 956

619 169

568 504

72 593

Slovačka

15 106

453

136 654

151 760

137 107

20 498

Slovenija

598 310

382 081

66 720

665 030

448 800

10 008

Španjolska

2 960 596

1 228 351

1 540 649

4 501 245

2 769 000

231 097

Švedska

4 307 321

3 047 430

439 590

4 746 911

3 487 019

65 938

EU 27

42 602 653

27 148 311

16 007 034

58 609 687

43 155 345

2 401 055

---

(1)  Visokokvalitetni zapisi u skladu su sa zahtjevima razine 2 ili više (razina 2+) Okvira Europeane za objavu za sadržaj i zahtjevima razine A ili više za metapodatke. Ti su standardi potrebni kako bi se potaknula ponovna uporaba u različite svrhe.

(2)  Međucilj: 40 % okvirnih ciljeva do 2030.

(3)  Države članice potiče se da povećaju kvalitetu zapisa razine 1 kako bi se ukupni broj visokokvalitetnih zapisa mogao dodatno povećati.

(4)  Međucilj za 3D digitalna dobra: 15 % ciljeva do 2030.

---