# Официален вестник L 68/2012

| | ISSN 1977-0618
  doi:10.3000/19770618.L_2012.068.bul |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | L 68 |
| | |
| Издание на български език | Законодателство | Година 557 март 2012 г. |

ISSN 1977-0618

doi:10.3000/19770618.L_2012.068.bul

Официален вестник

на Европейския съюз

L 68

Издание на български език

Законодателство

Година 557 март 2012 г.

---

| Съдържание | | II   Незаконодателни актове | Страница |
| --- | --- | --- | --- |
| | | РЕГЛАМЕНТИ |
| | | Регламент за изпълнение (ЕС) No 184/2012 на Комисията от 6 март 2012 година за установяване на стандартни стойности при внос с цел определяне на входната цена на някои плодове и зеленчуци | 1 |
| | | РЕШЕНИЯ |
| | | 2012/140/ЕС |
| | * | Решение на Комисията от 20 септември 2011 година относно мярка С 35/10 (ex N 302/10), която Дания възнамерява да приведе в действие под формата на данъци върху хазартните игри, организирани онлайн, предвидени в закона на Дания относно данъците върху хазартните игри
  (нотифицирано под номер C(2011) 6499)

   (
  1
  ) | 3 |
| | | ВЪТРЕШНИ И ПРОЦЕДУРНИ ПРАВИЛНИЦИ |
| | * | Изменение на указанията за секретаря на Общия съд | 20 |
| | * | Практически указания към страните пред Общия съд | 23 |

Съдържание

II   Незаконодателни актове

Страница

РЕГЛАМЕНТИ

Регламент за изпълнение (ЕС) No 184/2012 на Комисията от 6 март 2012 година за установяване на стандартни стойности при внос с цел определяне на входната цена на някои плодове и зеленчуци

1

РЕШЕНИЯ

2012/140/ЕС

*

Решение на Комисията от 20 септември 2011 година относно мярка С 35/10 (ex N 302/10), която Дания възнамерява да приведе в действие под формата на данъци върху хазартните игри, организирани онлайн, предвидени в закона на Дания относно данъците върху хазартните игри
  (нотифицирано под номер C(2011) 6499)

   (
  1
  )

(нотифицирано под номер C(2011) 6499)

1

3

ВЪТРЕШНИ И ПРОЦЕДУРНИ ПРАВИЛНИЦИ

*

Изменение на указанията за секретаря на Общия съд

20

*

Практически указания към страните пред Общия съд

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   текст от значение за ЕИП |

---

(1)   текст от значение за ЕИП

1

| BG | Актовете, чиито заглавия се отпечатват с нормален шрифт, са актове по текущо управление на селскостопанската политика и имат кратък срок на действие.
  Заглавията на всички останали актове се отпечатват с удебелен шрифт и се предшестват от звезда. |
| --- | --- |

BG

Актовете, чиито заглавия се отпечатват с нормален шрифт, са актове по текущо управление на селскостопанската политика и имат кратък срок на действие.

Заглавията на всички останали актове се отпечатват с удебелен шрифт и се предшестват от звезда.

---

II Незаконодателни актове

РЕГЛАМЕНТИ

| 7.3.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 68/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 68/1

---

РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) No 184/2012 НА КОМИСИЯТА

от 6 март 2012 година

за установяване на стандартни стойности при внос с цел определяне на входната цена на някои плодове и зеленчуци

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1234/2007 на Съвета от 22 октомври 2007 г. за установяване на обща организация на селскостопанските пазари и относно специфични разпоредби за някои земеделски продукти (Общ регламент за ООП) (1),

като взе предвид Регламент за изпълнение (ЕС) No 543/2011 на Комисията от 7 юни 2011 г. за определяне на подробни правила за прилагането на Регламент (ЕО) No 1234/2007 на Съвета по отношение на секторите на плодовете и зеленчуците и на преработените плодове и зеленчуци (2), и по-специално член 136, параграф 1 от него,

като има предвид, че:

| (1) | В изпълнение на резултатите от Уругвайския кръг на многостранните търговски преговори в Регламент за изпълнение (ЕС) No 543/2011 са посочени критериите, по които Комисията определя стандартните стойности при внос от трети държави за продуктите и периодите, посочени в приложение XVI, част A от същия регламент. |
| --- | --- |

(1)

В изпълнение на резултатите от Уругвайския кръг на многостранните търговски преговори в Регламент за изпълнение (ЕС) No 543/2011 са посочени критериите, по които Комисията определя стандартните стойности при внос от трети държави за продуктите и периодите, посочени в приложение XVI, част A от същия регламент.

| (2) | Стандартната стойност при внос се изчислява за всеки работен ден съгласно член 136, параграф 1 от Регламент за изпълнение (ЕС) No 543/2011, като се вземат под внимание променливите данни за всеки ден. В резултат на това настоящият регламент следва да влезе в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз, |
| --- | --- |

(2)

Стандартната стойност при внос се изчислява за всеки работен ден съгласно член 136, параграф 1 от Регламент за изпълнение (ЕС) No 543/2011, като се вземат под внимание променливите данни за всеки ден. В резултат на това настоящият регламент следва да влезе в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз,

ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:

Член 1

Стандартните стойности при внос, посочени в член 136 от Регламент за изпълнение (ЕС) No 543/2011, са определени в приложението към настоящия регламент.

Член 2

Настоящият регламент влиза в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.

Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.

Съставено в Брюксел на 6 март 2012 година.

За Комисията, от името на председателя,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Генерален директор на Генерална дирекция „Земеделие и развитие на селските райони“

---

(1)  ОВ L 299, 16.11.2007 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 157, 15.6.2011 г., стр. 1.

2

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

Стандартни стойности при внос за определяне на входната цена на някои плодове и зеленчуци

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Код по КН | Код на третa държавa (1) | Стандартна стойност при внос |
| 0702 00 00 | IL | 76,4 |
| JO | 78,3 |
| MA | 69,1 |
| SN | 207,5 |
| TN | 85,7 |
| TR | 93,8 |
| ZZ | 101,8 |
| 0707 00 05 | EG | 158,2 |
| JO | 204,2 |
| TR | 155,2 |
| ZZ | 172,5 |
| 0709 91 00 | EG | 76,0 |
| ZZ | 76,0 |
| 0709 93 10 | MA | 54,2 |
| TR | 134,6 |
| ZZ | 94,4 |
| 0805 10 20 | EG | 53,8 |
| IL | 68,5 |
| MA | 52,0 |
| TN | 52,8 |
| TR | 68,6 |
| ZZ | 59,1 |
| 0805 50 10 | BR | 43,7 |
| TR | 56,0 |
| ZZ | 49,9 |
| 0808 10 80 | CA | 124,8 |
| CL | 96,3 |
| CN | 105,4 |
| MK | 31,8 |
| US | 154,3 |
| ZZ | 102,5 |
| 0808 30 90 | AR | 88,1 |
| CL | 153,9 |
| CN | 48,3 |
| US | 99,0 |
| ZA | 102,7 |
| ZZ | 98,4 |

(EUR/100 kg)

Код по КН

Код на третa държавa (1)

Стандартна стойност при внос

0702 00 00

IL

76,4

JO

78,3

MA

69,1

SN

207,5

TN

85,7

TR

93,8

ZZ

101,8

0707 00 05

EG

158,2

JO

204,2

TR

155,2

ZZ

172,5

0709 91 00

EG

76,0

ZZ

76,0

0709 93 10

MA

54,2

TR

134,6

ZZ

94,4

0805 10 20

EG

53,8

IL

68,5

MA

52,0

TN

52,8

TR

68,6

ZZ

59,1

0805 50 10

BR

43,7

TR

56,0

ZZ

49,9

0808 10 80

CA

124,8

CL

96,3

CN

105,4

MK

31,8

US

154,3

ZZ

102,5

0808 30 90

AR

88,1

CL

153,9

CN

48,3

US

99,0

ZA

102,7

ZZ

98,4

---

(1)  Номенклатура на държавите, определена с Регламент (ЕО) No 1833/2006 на Комисията (ОВ L 354, 14.12.2006 г., стр. 19). Код „ZZ“ означава „с друг произход“.

---

РЕШЕНИЯ

| 7.3.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 68/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 68/3

---

РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА

от 20 септември 2011 година

относно мярка С 35/10 (ex N 302/10), която Дания възнамерява да приведе в действие под формата на данъци върху хазартните игри, организирани онлайн, предвидени в закона на Дания относно данъците върху хазартните игри

(нотифицирано под номер C(2011) 6499)

(само текстът на датски език е автентичен)

(текст от значение за ЕИП)

(2012/140/ЕС)

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, алинея първа от него,

като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,

като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените разпоредби (1) и като взе предвид техните мнения,

като има предвид, че:

1.   ПРОЦЕДУРА

| (1) | На 6 юли 2010 г. от съображения за правна сигурност датските органи изпратиха уведомление съгласно член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) за законодателното предложение L 203 относно данъците върху хазартните игри („Закон за данъците върху хазартните игри“ (2)), прието на 25 юни 2010 г. С писма от 11 август 2010 г. и 22 септември 2010 г. Комисията поиска допълнителна информация. Датските органи предоставиха необходимата информация с писмо от 20 октомври 2010 г. |
| --- | --- |

(1)

На 6 юли 2010 г. от съображения за правна сигурност датските органи изпратиха уведомление съгласно член 108, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) за законодателното предложение L 203 относно данъците върху хазартните игри („Закон за данъците върху хазартните игри“ (2)), прието на 25 юни 2010 г. С писма от 11 август 2010 г. и 22 септември 2010 г. Комисията поиска допълнителна информация. Датските органи предоставиха необходимата информация с писмо от 20 октомври 2010 г.

| (2) | Комисията също получи две отделни жалби по отношение на предложения Закон за данъците върху хазартните игри. Първата бе подадена от Датската асоциация на операторите на игрални автомати с развлекателна цел („DAB“) на 23 юли 2010 г. Втората жалба бе подадена от оператор на реално казино — „The Royal Casino“, на 6 август 2010 г. И двете жалби бяха предадени на датските органи на 23 септември 2010 г. за представяне на мнения. Датските органи представиха мненията си с писмо от 20 октомври 2010 г. |
| --- | --- |

(2)

Комисията също получи две отделни жалби по отношение на предложения Закон за данъците върху хазартните игри. Първата бе подадена от Датската асоциация на операторите на игрални автомати с развлекателна цел („DAB“) на 23 юли 2010 г. Втората жалба бе подадена от оператор на реално казино — „The Royal Casino“, на 6 август 2010 г. И двете жалби бяха предадени на датските органи на 23 септември 2010 г. за представяне на мнения. Датските органи представиха мненията си с писмо от 20 октомври 2010 г.

| (3) | На 10 ноември 2010 г. в Брюксел бе проведена среща с датските органи за обсъждане на уведомлението и двете посочени по-горе жалби. По време на срещата датските органи представиха обяснителна бележка, озаглавена „Дилемата в резултат на висящото дело за държавна помощ“, в която заявяват и намерението си да отложат влизането в сила на закона, който бе предмет на уведомлението, до вземането на решение от страна на Комисията. (3) |
| --- | --- |

(3)

На 10 ноември 2010 г. в Брюксел бе проведена среща с датските органи за обсъждане на уведомлението и двете посочени по-горе жалби. По време на срещата датските органи представиха обяснителна бележка, озаглавена „Дилемата в резултат на висящото дело за държавна помощ“, в която заявяват и намерението си да отложат влизането в сила на закона, който бе предмет на уведомлението, до вземането на решение от страна на Комисията. (3)

| (4) | С решение от 14 декември 2010 г. Комисията уведоми Дания за решението си да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, относно мярката, предмет на уведомлението. Решението на Комисията за откриване на процедура (наричано по-долу „решение за откриване на процедура“) бе публикувано в Официален вестник на Европейския съюз
   (4). Комисията прикани заинтересованите страни да представят мненията си. |
| --- | --- |

(4)

С решение от 14 декември 2010 г. Комисията уведоми Дания за решението си да открие процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, относно мярката, предмет на уведомлението. Решението на Комисията за откриване на процедура (наричано по-долу „решение за откриване на процедура“) бе публикувано в Официален вестник на Европейския съюз
   (4). Комисията прикани заинтересованите страни да представят мненията си.

| (5) | С писмо от 14 януари 2011 г. датските органи представиха своите наблюдения по решението за откриване на процедура. |
| --- | --- |

(5)

С писмо от 14 януари 2011 г. датските органи представиха своите наблюдения по решението за откриване на процедура.

| (6) | Общо 17 заинтересовани страни представиха мненията си между 11 февруари и 22 февруари 2011 г. (5) На 16 март 2011 г. тези мнения бяха препратени на Дания, като ѝ бе дадена възможност да отговори. Комисията получи мненията на Дания с писмо от 14 април 2011 г. |
| --- | --- |

(6)

Общо 17 заинтересовани страни представиха мненията си между 11 февруари и 22 февруари 2011 г. (5) На 16 март 2011 г. тези мнения бяха препратени на Дания, като ѝ бе дадена възможност да отговори. Комисията получи мненията на Дания с писмо от 14 април 2011 г.

2.   ОПИСАНИЕ НА МЯРКАТА

| (7) | След началото на производство за установяване на нарушение и изпращането на мотивирано становище на 23 март 2007 г. относно пречките пред свободното движение на услуги за спортни залагания в Дания (6), датското правителство взе решение за реформа на националното законодателство в областта на хазартните игри и услугите за залагания и смяна на съществуващия режим на монопол с регулиран и частично либерализиран такъв. Либерализацията се приема за необходима inter alia с цел съобразяване със законодателството на ЕС и в отговор на заплахата от незаконни услуги за хазартни игри, организирани онлайн от доставчици на хазартни услуги, намиращи се в други юрисдикции. |
| --- | --- |

(7)

След началото на производство за установяване на нарушение и изпращането на мотивирано становище на 23 март 2007 г. относно пречките пред свободното движение на услуги за спортни залагания в Дания (6), датското правителство взе решение за реформа на националното законодателство в областта на хазартните игри и услугите за залагания и смяна на съществуващия режим на монопол с регулиран и частично либерализиран такъв. Либерализацията се приема за необходима inter alia с цел съобразяване със законодателството на ЕС и в отговор на заплахата от незаконни услуги за хазартни игри, организирани онлайн от доставчици на хазартни услуги, намиращи се в други юрисдикции.

| (8) | Законът относно данъците върху хазартните игри, предмет на уведомлението, е част от пакета закони, приети с цел либерализиране на сектора за хазартни игри. (7) Съгласно условията на член 1 от Закона за хазартните игри цялостната цел на тази законодателна реформа в сферата на услугите за хазартни игри е:






  — | поддържане на потреблението на хазартни игри на умерено равнище; |
| --- | --- | --- |

(8)

Законът относно данъците върху хазартните игри, предмет на уведомлението, е част от пакета закони, приети с цел либерализиране на сектора за хазартни игри. (7) Съгласно условията на член 1 от Закона за хазартните игри цялостната цел на тази законодателна реформа в сферата на услугите за хазартни игри е:

—

поддържане на потреблението на хазартни игри на умерено равнище;

| — | закрила на младите и други уязвими лица срещу експлоатация или пристрастяване към хазартни игри; |
| --- | --- |

—

закрила на младите и други уязвими лица срещу експлоатация или пристрастяване към хазартни игри;

| — | закрила на потребителите на хазартни услуги чрез гарантиране на разумното, надеждно и прозрачно предоставяне на хазартни игри; и |
| --- | --- |

—

закрила на потребителите на хазартни услуги чрез гарантиране на разумното, надеждно и прозрачно предоставяне на хазартни игри; и

| — | опазване на обществения ред и предотвратяване на използването на хазартните игри за престъпни цели. |
| --- | --- |

—

опазване на обществения ред и предотвратяване на използването на хазартните игри за престъпни цели.

| (9) | Съгласно Закона за хазартните игри „за предоставянето или организирането на хазартни услуги е необходим лиценз, освен ако настоящият закон или друг законодателен акт не предвижда друго“. Освен това предоставянето или организирането на хазартни услуги подлежи на данъчно облагане (член 1 от Закона за данъците върху хазартните игри). |
| --- | --- |

(9)

Съгласно Закона за хазартните игри „за предоставянето или организирането на хазартни услуги е необходим лиценз, освен ако настоящият закон или друг законодателен акт не предвижда друго“. Освен това предоставянето или организирането на хазартни услуги подлежи на данъчно облагане (член 1 от Закона за данъците върху хазартните игри).

| (10) | Член 5 от Закона за хазартните игри дефинира хазартни игри като включващи следните дейности: i) лотария; ii) комбинирани хазартни игри и iii) залагания. |
| --- | --- |

(10)

Член 5 от Закона за хазартните игри дефинира хазартни игри като включващи следните дейности: i) лотария; ii) комбинирани хазартни игри и iii) залагания.

| (11) | Комбинираните хазартни игри се отнасят до „дейности, при които участникът има шанс да спечели награда и при които вероятността за печалба зависи от комбинация от умение и шанс“. Следователно комбинираните хазартни игри включват игри, които често се предлагат от казина, например рулетка, покер, Бакара, Блек Джек и игрални автомати, които предлагат парични печалби. |
| --- | --- |

(11)

Комбинираните хазартни игри се отнасят до „дейности, при които участникът има шанс да спечели награда и при които вероятността за печалба зависи от комбинация от умение и шанс“. Следователно комбинираните хазартни игри включват игри, които често се предлагат от казина, например рулетка, покер, Бакара, Блек Джек и игрални автомати, които предлагат парични печалби.

| (12) | Член 5 от Закона за хазартните игри определя организираните онлайн хазартни игри като „хазартна дейност, извършена от играч и доставчик на хазартни услуги, чрез използването на комуникация от разстояние“. Същата разпоредба дефинира хазартните игри в реални казина като „хазартна дейност, извършвана от играч и доставчик на хазартни услуги или агент на доставчици при физическия им контакт“. Услугите за залагания са дефинирани като „дейности, при които участник има възможност да спечели награда и при които се прави залагане за резултат от бъдещо събитие или възникването на бъдещо събитие“. |
| --- | --- |

(12)

Член 5 от Закона за хазартните игри определя организираните онлайн хазартни игри като „хазартна дейност, извършена от играч и доставчик на хазартни услуги, чрез използването на комуникация от разстояние“. Същата разпоредба дефинира хазартните игри в реални казина като „хазартна дейност, извършвана от играч и доставчик на хазартни услуги или агент на доставчици при физическия им контакт“. Услугите за залагания са дефинирани като „дейности, при които участник има възможност да спечели награда и при които се прави залагане за резултат от бъдещо събитие или възникването на бъдещо събитие“.

| (13) | Съгласно членове 2—17 от Закона за данъците върху хазартните игри, игрите, които подлежат на данъчно облагане са i) лотария, включително и лотария с абонамент и лотария с нестопанска цел; ii) залагания, включително и тотализатор, iii) реални казина, iv) онлайн казина, v) игрални автомати, които предлагат парични печалби в игрални зали или питейни заведения, барове и др. vi) игри без залог. |
| --- | --- |

(13)

Съгласно членове 2—17 от Закона за данъците върху хазартните игри, игрите, които подлежат на данъчно облагане са i) лотария, включително и лотария с абонамент и лотария с нестопанска цел; ii) залагания, включително и тотализатор, iii) реални казина, iv) онлайн казина, v) игрални автомати, които предлагат парични печалби в игрални зали или питейни заведения, барове и др. vi) игри без залог.

| (14) | В закона за данъците върху хазартните игри са заложени различни данъчни ставки в зависимост от това дали игрите се предоставят от онлайн казина или от реални казина. |
| --- | --- |

(14)

В закона за данъците върху хазартните игри са заложени различни данъчни ставки в зависимост от това дали игрите се предоставят от онлайн казина или от реални казина.

| (15) | Съгласно член 10 от Закона за данъците върху хазартните игри притежателите на лиценз за предоставяне на хазартни услуги в реални казина подлежат на облагане от 45 % от брутния приход от хазартни игри (залози минус печалби) минус стойността на жетоните и допълнителен налог от 30 % от брутния приход от хазартни игри (минус стойността на жетоните), който надвишава 4 милиона DKK (изчислени на месечна база). (8) |
| --- | --- |

(15)

Съгласно член 10 от Закона за данъците върху хазартните игри притежателите на лиценз за предоставяне на хазартни услуги в реални казина подлежат на облагане от 45 % от брутния приход от хазартни игри (залози минус печалби) минус стойността на жетоните и допълнителен налог от 30 % от брутния приход от хазартни игри (минус стойността на жетоните), който надвишава 4 милиона DKK (изчислени на месечна база). (8)

| (16) | Съгласно член 11 от Закона за данъците върху хазартните игри притежателите на лиценз за предоставяне на хазартни услуги в онлайн казино подлежат на облагане от 20 % от техния брутен приход от хазартни игри. |
| --- | --- |

(16)

Съгласно член 11 от Закона за данъците върху хазартните игри притежателите на лиценз за предоставяне на хазартни услуги в онлайн казино подлежат на облагане от 20 % от техния брутен приход от хазартни игри.

| (17) | Притежателите на лиценз за игрални автомати, които предлагат парични печалби (автомати с монета) в игрални зали, питейни заведения, барове и др. подлежат на облагане от 41 % от брутния приход от хазартни игри. Допълнителни 30 % се изплащат за игрални автомати в питейни заведения, барове и др. за брутни приходи от хазартни игри, които надвишават 30 000 DKK, и за игрални автомати в игрални зали за брутни приходи от хазартни игри, които надвишават 250 000 DKK. (9) |
| --- | --- |

(17)

Притежателите на лиценз за игрални автомати, които предлагат парични печалби (автомати с монета) в игрални зали, питейни заведения, барове и др. подлежат на облагане от 41 % от брутния приход от хазартни игри. Допълнителни 30 % се изплащат за игрални автомати в питейни заведения, барове и др. за брутни приходи от хазартни игри, които надвишават 30 000 DKK, и за игрални автомати в игрални зали за брутни приходи от хазартни игри, които надвишават 250 000 DKK. (9)

| (18) | По отношение на лицензионните такси Законът за хазартните игри предвижда всяко лице, което кандидатства за лиценз за предлагане на залагания или игри в онлайн казино да плаща такса от 250 000 DKK (350 000 DKK при кандидатстване за лиценз за залагания и игри в онлайн казино едновременно) и годишна лицензионна такса между 50 000 DKK и 1 500 000 DKK в зависимост от приходите от игрални дейности. |
| --- | --- |

(18)

По отношение на лицензионните такси Законът за хазартните игри предвижда всяко лице, което кандидатства за лиценз за предлагане на залагания или игри в онлайн казино да плаща такса от 250 000 DKK (350 000 DKK при кандидатстване за лиценз за залагания и игри в онлайн казино едновременно) и годишна лицензионна такса между 50 000 DKK и 1 500 000 DKK в зависимост от приходите от игрални дейности.

| (19) | Законът за хазартните игри задължава доставчиците на онлайн хазартни игри или да бъдат установени в Дания, или ако са местни лица в друга държава-членка от ЕС или от ЕИП да посочат одобрен представител (член 27). |
| --- | --- |

(19)

Законът за хазартните игри задължава доставчиците на онлайн хазартни игри или да бъдат установени в Дания, или ако са местни лица в друга държава-членка от ЕС или от ЕИП да посочат одобрен представител (член 27).

3.   ПРИЧИНИ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА

| (20) | Комисията откри официална процедура по разследване, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, по отношение на разглежданата мярка с обосновката, че има вероятност тя да включва държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. |
| --- | --- |

(20)

Комисията откри официална процедура по разследване, предвидена в член 108, параграф 2 от ДФЕС, по отношение на разглежданата мярка с обосновката, че има вероятност тя да включва държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.

| (21) | По-специално Комисията счете, че предвид съдебната практика мярката може да се приеме за селективна. Припомни, че всяка оценка на селективността на данъчната мярка следва да включва проучване на това дали дадена мярка е по-благоприятна за определени предприятия в сравнение с други предприятия, чието правно и фактическо положение е сравнимо с оглед на целта, заложена във въпросната схема. (10) |
| --- | --- |

(21)

По-специално Комисията счете, че предвид съдебната практика мярката може да се приеме за селективна. Припомни, че всяка оценка на селективността на данъчната мярка следва да включва проучване на това дали дадена мярка е по-благоприятна за определени предприятия в сравнение с други предприятия, чието правно и фактическо положение е сравнимо с оглед на целта, заложена във въпросната схема. (10)

| (22) | Предвид естеството на игрите, предлагани онлайн и в реални заведения, социалния аспект на двата вида хазартни игри и социоикономическия профил на потребителите, Комисията изразява съмнения относно това дали различията между хазартните игри онлайн и в реални казина са достатъчно съществени, за да се смята, че те не са сравними в правно и фактическо отношение за целите на тяхното данъчно облагане съгласно Закона за данъците върху хазартните игри. |
| --- | --- |

(22)

Предвид естеството на игрите, предлагани онлайн и в реални заведения, социалния аспект на двата вида хазартни игри и социоикономическия профил на потребителите, Комисията изразява съмнения относно това дали различията между хазартните игри онлайн и в реални казина са достатъчно съществени, за да се смята, че те не са сравними в правно и фактическо отношение за целите на тяхното данъчно облагане съгласно Закона за данъците върху хазартните игри.

| (23) | Освен това на този етап от процедурата Комисията изразява становището, че ако мярката бъде приета за селективна prima facie, датските органи не са успели да установят, че мярката може да бъде обоснована от логиката на данъчната система. |
| --- | --- |

(23)

Освен това на този етап от процедурата Комисията изразява становището, че ако мярката бъде приета за селективна prima facie, датските органи не са успели да установят, че мярката може да бъде обоснована от логиката на данъчната система.

| (24) | В тази връзка датските органи твърдят, че данъчната ставка за хазартните игри, организирани онлайн, отразява необходимия баланс между постигане на целите на датското законодателството по отношение на закрила на играчи, от една страна, и възможност за отговор на конкуренцията на онлайн оператори, установени в други държави с по-ниски данъчни ставки, от друга страна. |
| --- | --- |

(24)

В тази връзка датските органи твърдят, че данъчната ставка за хазартните игри, организирани онлайн, отразява необходимия баланс между постигане на целите на датското законодателството по отношение на закрила на играчи, от една страна, и възможност за отговор на конкуренцията на онлайн оператори, установени в други държави с по-ниски данъчни ставки, от друга страна.

| (25) | Освен това по отношение на позоваването на датските органи на цялостните цели, заложени в Закона за хазартните игри (вж. параграф 2) Комисията изразява становището, че тези цели изглежда са от общ характер и не са присъщи за данъчната система. Тъй като в съдебната практика е установено, че единствено присъщите на данъчната система цели са уместни, Комисията счита, че датските органи не са обосновали в достатъчна степен своето твърдение, че селективността на разглежданата мярка е необходима поради логиката на данъчната система. |
| --- | --- |

(25)

Освен това по отношение на позоваването на датските органи на цялостните цели, заложени в Закона за хазартните игри (вж. параграф 2) Комисията изразява становището, че тези цели изглежда са от общ характер и не са присъщи за данъчната система. Тъй като в съдебната практика е установено, че единствено присъщите на данъчната система цели са уместни, Комисията счита, че датските органи не са обосновали в достатъчна степен своето твърдение, че селективността на разглежданата мярка е необходима поради логиката на данъчната система.

| (26) | Освен това Комисията изразява становището, че законът, предмет на уведомлението, включва данъчно предимство, предоставено чрез използването на държавни ресурси, тъй като отказването от данъчни приходи осигурява на операторите на онлайн хазартни игри предимство под формата на значително по-ниска данъчна ставка. Освен това дотолкова, доколкото мярката осигурява селективно икономическо предимство на онлайн оператори с дейност в Дания, тя може да засегне търговията на вътрешния пазар и да наруши конкуренцията. |
| --- | --- |

(26)

Освен това Комисията изразява становището, че законът, предмет на уведомлението, включва данъчно предимство, предоставено чрез използването на държавни ресурси, тъй като отказването от данъчни приходи осигурява на операторите на онлайн хазартни игри предимство под формата на значително по-ниска данъчна ставка. Освен това дотолкова, доколкото мярката осигурява селективно икономическо предимство на онлайн оператори с дейност в Дания, тя може да засегне търговията на вътрешния пазар и да наруши конкуренцията.

| (27) | Най-накрая Комисията изразява съмнения от отношение на това дали мярката, предмет на уведомлението, попада в обхвата на която и да е от дерогациите, предвидени в членове 107, параграф 2 и 107, параграф 3 от ДФЕС. |
| --- | --- |

(27)

Най-накрая Комисията изразява съмнения от отношение на това дали мярката, предмет на уведомлението, попада в обхвата на която и да е от дерогациите, предвидени в членове 107, параграф 2 и 107, параграф 3 от ДФЕС.

4.   МНЕНИЯ НА ДАТСКИТЕ ОРГАНИ

| (28) | С писмо от 14 януари 2011 г. датските органи представиха своите мнения по отношение на решението на Комисията за откриване на процедура. |
| --- | --- |

(28)

С писмо от 14 януари 2011 г. датските органи представиха своите мнения по отношение на решението на Комисията за откриване на процедура.

| (29) | Като се позовават на списък с фактически и икономически различия между хазартните игри в онлайн и реални казина, посочени в уведомлението, датските органи потвърждават виждането, че хазартните игри онлайн следва да се считат за дейност, различна от хазартните игри в реални казина. |
| --- | --- |

(29)

Като се позовават на списък с фактически и икономически различия между хазартните игри в онлайн и реални казина, посочени в уведомлението, датските органи потвърждават виждането, че хазартните игри онлайн следва да се считат за дейност, различна от хазартните игри в реални казина.

| (30) | Според датските органи софтуерът, използван при някои електронни игри, предлагани в реални казина, и не е идентичен с този, използван в онлайн казина. Освен факта, че платформите и доставчиците не са едни и същи, се посочва, че са налице големи различия между тези електронни игри, тъй като физическото присъствие на потребителите на хазартни услуги е необходимо за играта им в реални казина. Физическото присъствие води до различни разходи (например транспорт, входна такса, такса за гардероб, храни и напитки), които не възникват при хазартните игри онлайн. |
| --- | --- |

(30)

Според датските органи софтуерът, използван при някои електронни игри, предлагани в реални казина, и не е идентичен с този, използван в онлайн казина. Освен факта, че платформите и доставчиците не са едни и същи, се посочва, че са налице големи различия между тези електронни игри, тъй като физическото присъствие на потребителите на хазартни услуги е необходимо за играта им в реални казина. Физическото присъствие води до различни разходи (например транспорт, входна такса, такса за гардероб, храни и напитки), които не възникват при хазартните игри онлайн.

| (31) | За датските органи фактът, че редица държави-членки забраняват хазартните игри, организирани онлайн, макар да разрешават игрите в реални казина, свидетелства за различията при предоставянето на двата вида игрални услуги. |
| --- | --- |

(31)

За датските органи фактът, че редица държави-членки забраняват хазартните игри, организирани онлайн, макар да разрешават игрите в реални казина, свидетелства за различията при предоставянето на двата вида игрални услуги.

| (32) | Освен това датските органи твърдят, че Комисията не е взела предвид заключенията от „Проучване относно хазартните услуги на вътрешния пазар на Европейския съюз“ от 2006 г. (11), според което онлайн и реалните казина следва да се разглеждат като различни пазари. |
| --- | --- |

(32)

Освен това датските органи твърдят, че Комисията не е взела предвид заключенията от „Проучване относно хазартните услуги на вътрешния пазар на Европейския съюз“ от 2006 г. (11), според което онлайн и реалните казина следва да се разглеждат като различни пазари.

| (33) | Датските органи също подчертават, че оценката на Комисията се съсредоточава единствено върху реалните казина и не взема предвид игралните автомати (т.е. автомати с монети, но не и рулетки, Блек Джек, покер и др.), намиращи се в реални питейни заведения, барове и др. или игрални зали. |
| --- | --- |

(33)

Датските органи също подчертават, че оценката на Комисията се съсредоточава единствено върху реалните казина и не взема предвид игралните автомати (т.е. автомати с монети, но не и рулетки, Блек Джек, покер и др.), намиращи се в реални питейни заведения, барове и др. или игрални зали.

| (34) | По отношение обосновката на мерките чрез логиката на данъчната система датските органи твърдят, че Комисията може би е изтълкувала погрешно целта на мярката, предмет на уведомлението. Тази мярка няма за цел да запази международната конкурентоспособност на датската игрална индустрия, а по-скоро да гарантира четирите цели, заложени в законодателството (поддържане на хазартните игри на умерено равнище; закрила на младите или на други уязвими лица срещу експлоатация чрез игри или развиване на зависимост към хазартни игри; закрила на играчите чрез гарантиране, че игрите се предлагат по справедлив, отговорен и прозрачен начин; гарантиране на обществения ред и предотвратяване на използването на хазартните игри за престъпни цели). |
| --- | --- |

(34)

По отношение обосновката на мерките чрез логиката на данъчната система датските органи твърдят, че Комисията може би е изтълкувала погрешно целта на мярката, предмет на уведомлението. Тази мярка няма за цел да запази международната конкурентоспособност на датската игрална индустрия, а по-скоро да гарантира четирите цели, заложени в законодателството (поддържане на хазартните игри на умерено равнище; закрила на младите или на други уязвими лица срещу експлоатация чрез игри или развиване на зависимост към хазартни игри; закрила на играчите чрез гарантиране, че игрите се предлагат по справедлив, отговорен и прозрачен начин; гарантиране на обществения ред и предотвратяване на използването на хазартните игри за престъпни цели).

| (35) | По отношение различните данъчни ставки за онлайн и реални хазартни дейности датските органи обясняват, че са изправени пред законодателна и регулаторна дилема. От една страна не могат повече да поддържат настоящото положение на монопол и да отлагат либерализацията на пазара на онлайн хазартни игри. От друга страна налагането на еднаква данъчна ставка за хазартни дейности в онлайн и реални казина би попречило на поставените от правителството в областта цели на политиката. |
| --- | --- |

(35)

По отношение различните данъчни ставки за онлайн и реални хазартни дейности датските органи обясняват, че са изправени пред законодателна и регулаторна дилема. От една страна не могат повече да поддържат настоящото положение на монопол и да отлагат либерализацията на пазара на онлайн хазартни игри. От друга страна налагането на еднаква данъчна ставка за хазартни дейности в онлайн и реални казина би попречило на поставените от правителството в областта цели на политиката.

| (36) | По-специално датските органи твърдят, че установяването на еднакво данъчно ниво за всички хазартни дейности би довело до непоследователни решения независимо от избрания данъчен модел. Изборът на модел въз основа на по-ниска универсална данъчна ставка от 20 % би осигурил силен стимул за хазартната дейност в реалните казина, което ще противоречи на общия интерес за защита на потребителите. |
| --- | --- |

(36)

По-специално датските органи твърдят, че установяването на еднакво данъчно ниво за всички хазартни дейности би довело до непоследователни решения независимо от избрания данъчен модел. Изборът на модел въз основа на по-ниска универсална данъчна ставка от 20 % би осигурил силен стимул за хазартната дейност в реалните казина, което ще противоречи на общия интерес за защита на потребителите.

| (37) | От друга страна модел, основан на по-висока универсална данъчна ставка, подобна на приложената по отношение на хазартните игри в реалните казина, би разубедил онлайн операторите да кандидатстват за лиценз за предоставяне на услуги в Дания, като по този начин целите за либерализация, заложени в закона, ще претърпят неуспех. Това също ще противоречи на общия интерес за закрила на потребителите, тъй като няма да е възможен ефективен контрол върху хазартните игри онлайн. |
| --- | --- |

(37)

От друга страна модел, основан на по-висока универсална данъчна ставка, подобна на приложената по отношение на хазартните игри в реалните казина, би разубедил онлайн операторите да кандидатстват за лиценз за предоставяне на услуги в Дания, като по този начин целите за либерализация, заложени в закона, ще претърпят неуспех. Това също ще противоречи на общия интерес за закрила на потребителите, тъй като няма да е възможен ефективен контрол върху хазартните игри онлайн.

| (38) | В подкрепа на своята позиция датските органи представиха меморандум от Министерство по въпросите на данъчното облагане от 6 март 2010 г. до говорителя за политиката на политическите партии в датския парламент относно данъчното ниво, което следва да се установи. (12) Меморандумът показва, че настоящото диференцирано данъчно облагане следва да се приеме за резултат от балансирането между, от една страна, гарантиране на спазването на закона, като, от друга, се увеличи максимално данъчният приход, а хазартните дейности се поддържат на умерено равнище. |
| --- | --- |

(38)

В подкрепа на своята позиция датските органи представиха меморандум от Министерство по въпросите на данъчното облагане от 6 март 2010 г. до говорителя за политиката на политическите партии в датския парламент относно данъчното ниво, което следва да се установи. (12) Меморандумът показва, че настоящото диференцирано данъчно облагане следва да се приеме за резултат от балансирането между, от една страна, гарантиране на спазването на закона, като, от друга, се увеличи максимално данъчният приход, а хазартните дейности се поддържат на умерено равнище.

| (39) | В тази връзка датските органи считат, че също следва да се вземат предвид международната конкуренция и глобалният характер на пазара на онлайн хазартни игри. В тази връзка датските органи се позовават на „Проучване относно хазартните услуги на вътрешния пазар на Европейския съюз“, съгласно което разходите на доставчиците за осъществяване на стопанска дейност на собствения пазар не следва да надвишават разходите за провеждане на стопанска дейност на чужд пазар, така че за потребители и доставчици да е по-изгодно да провеждат дейност в рамките на собствените си юрисдикции в сравнение с други държави. (13) |
| --- | --- |

(39)

В тази връзка датските органи считат, че също следва да се вземат предвид международната конкуренция и глобалният характер на пазара на онлайн хазартни игри. В тази връзка датските органи се позовават на „Проучване относно хазартните услуги на вътрешния пазар на Европейския съюз“, съгласно което разходите на доставчиците за осъществяване на стопанска дейност на собствения пазар не следва да надвишават разходите за провеждане на стопанска дейност на чужд пазар, така че за потребители и доставчици да е по-изгодно да провеждат дейност в рамките на собствените си юрисдикции в сравнение с други държави. (13)

| (40) | Освен това датските органи твърдят, че принципът, приложен от Съда по случая Salzgitter, съгласно който Комисията не следва да сравнява нивото на данъчно облагане, предмет на уведомление, с нивата, приложими в други държави-членки, с цел определяне дали мярката, която подлежи на уведомлението, представлява държавна помощ (14), не се прилага по отношение на закона, предмет на уведомлението, тъй като диференцираното данъчно облагане между хазартните дейности в реални и онлайн казина се основава изключително на вътрешни данъчни съображения. По-специално датското правителство не е взело предвид данъчните ставки, приложими в други държави-членки, така че да увеличи конкурентоспособността на датския игрален сектор, а просто е имало за цел да постигне целесъобразен баланс между четирите гореспоменати цели на политиката по закона, предмет на уведомлението. |
| --- | --- |

(40)

Освен това датските органи твърдят, че принципът, приложен от Съда по случая Salzgitter, съгласно който Комисията не следва да сравнява нивото на данъчно облагане, предмет на уведомление, с нивата, приложими в други държави-членки, с цел определяне дали мярката, която подлежи на уведомлението, представлява държавна помощ (14), не се прилага по отношение на закона, предмет на уведомлението, тъй като диференцираното данъчно облагане между хазартните дейности в реални и онлайн казина се основава изключително на вътрешни данъчни съображения. По-специално датското правителство не е взело предвид данъчните ставки, приложими в други държави-членки, така че да увеличи конкурентоспособността на датския игрален сектор, а просто е имало за цел да постигне целесъобразен баланс между четирите гореспоменати цели на политиката по закона, предмет на уведомлението.

| (41) | Освен това датските органи твърдят, че Комисията е изтълкувала неправилно случая Salzgitter, тъй като е разчитала на него не за оценяване на селективния характер на мярката, предмет на уведомление, а за проучване на това дали селективността на мярката, предмет на уведомление, може да бъде разглеждана като обоснована. |
| --- | --- |

(41)

Освен това датските органи твърдят, че Комисията е изтълкувала неправилно случая Salzgitter, тъй като е разчитала на него не за оценяване на селективния характер на мярката, предмет на уведомление, а за проучване на това дали селективността на мярката, предмет на уведомление, може да бъде разглеждана като обоснована.

| (42) | Поради гореспоменатите причини датските органи считат, че данъчната мярка, предмет на уведомление, следва да бъде разглеждана като обоснована от логиката на данъчната система, ако бъде установено, че е селективна. |
| --- | --- |

(42)

Поради гореспоменатите причини датските органи считат, че данъчната мярка, предмет на уведомление, следва да бъде разглеждана като обоснована от логиката на данъчната система, ако бъде установено, че е селективна.

5.   МНЕНИЯ НА ТРЕТИ СТРАНИ

| (43) | Комисията получи мнения на 17 заинтересовани трети страни, включително и жалбоподателите: седем асоциации (15), седем предприятия (16) и три държави-членки. (17) |
| --- | --- |

(43)

Комисията получи мнения на 17 заинтересовани трети страни, включително и жалбоподателите: седем асоциации (15), седем предприятия (16) и три държави-членки. (17)

| (44) | По отношение на селективността на мярката някои от заинтересованите страни твърдят, че онлайн и реалните казина не се намират в сравнимо правно и фактическо положение, тъй като тези предприятия не извършват дейност на един и същи пазар и следователно данъчната мярка не се основава на общо приложима данъчна система. По този начин данъчната мярка не следва да бъде разглеждана като селективна. |
| --- | --- |

(44)

По отношение на селективността на мярката някои от заинтересованите страни твърдят, че онлайн и реалните казина не се намират в сравнимо правно и фактическо положение, тъй като тези предприятия не извършват дейност на един и същи пазар и следователно данъчната мярка не се основава на общо приложима данъчна система. По този начин данъчната мярка не следва да бъде разглеждана като селективна.

| (45) | В подкрепа на тази позиция заинтересованите трети страни твърдят, че предлаганите от реални и онлайн казина продукти се различават съществено. Дейностите, предлагани от реални казина, имат социален елемент, като за разлика от онлайн хазартните игри, дискусии, външен вид и физическа среда са централна част от хазартната дейност. Освен това хазартните игри в реални казина следва да се приемат за част от цялостния развлекателен опит, допълнен от други дейности като например предлаганите услуги от ресторанти, барове, конвенционални удобства и хотели. |
| --- | --- |

(45)

В подкрепа на тази позиция заинтересованите трети страни твърдят, че предлаганите от реални и онлайн казина продукти се различават съществено. Дейностите, предлагани от реални казина, имат социален елемент, като за разлика от онлайн хазартните игри, дискусии, външен вид и физическа среда са централна част от хазартната дейност. Освен това хазартните игри в реални казина следва да се приемат за част от цялостния развлекателен опит, допълнен от други дейности като например предлаганите услуги от ресторанти, барове, конвенционални удобства и хотели.

| (46) | В допълнение тези заинтересовани страни твърдят, че хазартните дейности в онлайн и реални казина не водят до един и същи риск от пристрастяване. В подкрепа на тази позиция може да се разглежда съдебната практика на Съда на Европейския съюз, който твърди, че „предлагането на игри на късмета по интернет може да се окаже източник на рискове от различено естество и по-висок ред в областта на закрила на потребителите.“ (18) Прави се препратка и към проучване на хазартните игри, публикувано от Institut National de la Santé et de la Recherche Médicale
   (19), според което хазартните игри, организирани онлайн, създават реален риск от пристрастяване, в отговор на който обаче е необходим регулиран пазар на хазартни дейности онлайн. |
| --- | --- |

(46)

В допълнение тези заинтересовани страни твърдят, че хазартните дейности в онлайн и реални казина не водят до един и същи риск от пристрастяване. В подкрепа на тази позиция може да се разглежда съдебната практика на Съда на Европейския съюз, който твърди, че „предлагането на игри на късмета по интернет може да се окаже източник на рискове от различено естество и по-висок ред в областта на закрила на потребителите.“ (18) Прави се препратка и към проучване на хазартните игри, публикувано от Institut National de la Santé et de la Recherche Médicale
   (19), според което хазартните игри, организирани онлайн, създават реален риск от пристрастяване, в отговор на който обаче е необходим регулиран пазар на хазартни дейности онлайн.

| (47) | Освен това някои заинтересовани страни твърдят, че е налице сегментация на пазара на хазартни игри въз основа на различни канали за разпространение, което ще представлява важен елемент за разграничаване на различните въпросни пазари. В тази връзка те се позовават на становището на френския орган за конкуренцията от 20 януари 2011 г., който отбелязва, че хазартните игри онлайн могат да бъдат разграничени от хазартните игри в клубове или заведения. (20) |
| --- | --- |

(47)

Освен това някои заинтересовани страни твърдят, че е налице сегментация на пазара на хазартни игри въз основа на различни канали за разпространение, което ще представлява важен елемент за разграничаване на различните въпросни пазари. В тази връзка те се позовават на становището на френския орган за конкуренцията от 20 януари 2011 г., който отбелязва, че хазартните игри онлайн могат да бъдат разграничени от хазартните игри в клубове или заведения. (20)

| (48) | Някои от заинтересованите страни посочват и, че операторите на реални казина са изправени пред ограничен конкурентен натиск в определена географска област, където предлагат игрите си. За разлика от тях онлайн операторите се сблъскват с ожесточена конкуренция в лицето на други онлайн оператори. По-специално тъй като игралните продукти в реални казина са свързани с физическо местоположение, потребителите трябва да се придвижат физически до съответното местоположение. Например в Дания има едва шест места, на които могат да функционират реални казина. За разлика от тях онлайн хазартните дейности дават на потребителите достъп до голям брой игрални продукти, предлагани от различни международни оператори. Освен това силната конкуренция на онлайн казина се засилва още повече от наличието на специализирани уебсайтове, които сравняват предложенията на различни доставчици на хазартни игри онлайн, и чрез множеството блогове и форуми, които позволяват на играчите да сравняват продукти, цени и услуги, предлагани от онлайн оператори. |
| --- | --- |

(48)

Някои от заинтересованите страни посочват и, че операторите на реални казина са изправени пред ограничен конкурентен натиск в определена географска област, където предлагат игрите си. За разлика от тях онлайн операторите се сблъскват с ожесточена конкуренция в лицето на други онлайн оператори. По-специално тъй като игралните продукти в реални казина са свързани с физическо местоположение, потребителите трябва да се придвижат физически до съответното местоположение. Например в Дания има едва шест места, на които могат да функционират реални казина. За разлика от тях онлайн хазартните дейности дават на потребителите достъп до голям брой игрални продукти, предлагани от различни международни оператори. Освен това силната конкуренция на онлайн казина се засилва още повече от наличието на специализирани уебсайтове, които сравняват предложенията на различни доставчици на хазартни игри онлайн, и чрез множеството блогове и форуми, които позволяват на играчите да сравняват продукти, цени и услуги, предлагани от онлайн оператори.

| (49) | Междувременно тези заинтересовани страни посочват, че маржовете на печалбата, свързани с хазартни игри онлайн, са значително по-ниски от свързаните с хазартната дейност в реални казина, предвид ожесточената конкуренция сред онлайн операторите и липсата на такава конкуренция сред реалните казина. Следователно онлайн казината биха имали значително по-ниски маржове по отношение на коефициента на изплащане на печалба, т.е. процента на залозите, които се изплащат обратно на клиентите. Освен това реалните казина могат да предлагат други странични продукти и така да генерират допълнителна печалба като казино хотели, барове или ресторанти, които липсват в онлайн средата. Впоследствие тъй като операторите на реални казина могат да генерират по-висока печалба от хазартни игри в сравнение с онлайн операторите, различните данъчни ставки ще бъдат обосновани от принципа „финансова възможност за плащане“, съгласно който тези, които могат да понесат по-висока данъчна тежест, следва да плащат по-високи данъци. |
| --- | --- |

(49)

Междувременно тези заинтересовани страни посочват, че маржовете на печалбата, свързани с хазартни игри онлайн, са значително по-ниски от свързаните с хазартната дейност в реални казина, предвид ожесточената конкуренция сред онлайн операторите и липсата на такава конкуренция сред реалните казина. Следователно онлайн казината биха имали значително по-ниски маржове по отношение на коефициента на изплащане на печалба, т.е. процента на залозите, които се изплащат обратно на клиентите. Освен това реалните казина могат да предлагат други странични продукти и така да генерират допълнителна печалба като казино хотели, барове или ресторанти, които липсват в онлайн средата. Впоследствие тъй като операторите на реални казина могат да генерират по-висока печалба от хазартни игри в сравнение с онлайн операторите, различните данъчни ставки ще бъдат обосновани от принципа „финансова възможност за плащане“, съгласно който тези, които могат да понесат по-висока данъчна тежест, следва да плащат по-високи данъци.

| (50) | Освен гореспоменатите аргументи някои заинтересовани страни също твърдят, че дори и да се установи, че датската мярка е селективна, критерият за селективност ще бъде обоснован от естеството и общата схема на данъчната система. Целта на датската диференцирана данъчна ставка бе да гарантира, че онлайн операторите ще кандидатстват за датски лиценз и следователно ще плащат датски данъци в бъдеще, като междувременно се гарантира, че са постигнати целите за закрила на потребителите, заложени в датското законодателство в областта на хазартните игри. |
| --- | --- |

(50)

Освен гореспоменатите аргументи някои заинтересовани страни също твърдят, че дори и да се установи, че датската мярка е селективна, критерият за селективност ще бъде обоснован от естеството и общата схема на данъчната система. Целта на датската диференцирана данъчна ставка бе да гарантира, че онлайн операторите ще кандидатстват за датски лиценз и следователно ще плащат датски данъци в бъдеще, като междувременно се гарантира, че са постигнати целите за закрила на потребителите, заложени в датското законодателство в областта на хазартните игри.

| (51) | В тази връзка някои заинтересовани страни се позовават на известие на Комисията от 1998 г. относно прилагането на правилата за държавна помощ по отношение на мерките за пряко данъчно облагане на дружества (21), съгласно което общата цел на дадена данъчна система е събирането на приходи за държавни разходи. Въз основа на това те изразяват становището, че в противен случай няма да бъде постигната целта за оптимизирането на данъчните приходи от предоставяне на хазартни услуги онлайн на датски местни лица с по-висока данъчна ставка в сравнение със ставката, заложена за хазартни игри онлайн съгласно закона, предмет на уведомлението. |
| --- | --- |

(51)

В тази връзка някои заинтересовани страни се позовават на известие на Комисията от 1998 г. относно прилагането на правилата за държавна помощ по отношение на мерките за пряко данъчно облагане на дружества (21), съгласно което общата цел на дадена данъчна система е събирането на приходи за държавни разходи. Въз основа на това те изразяват становището, че в противен случай няма да бъде постигната целта за оптимизирането на данъчните приходи от предоставяне на хазартни услуги онлайн на датски местни лица с по-висока данъчна ставка в сравнение със ставката, заложена за хазартни игри онлайн съгласно закона, предмет на уведомлението.

| (52) | За разлика от горепосочените аргументи други трети страни — основно оператори на реални казина — представиха мнения срещу позицията на датските органи. |
| --- | --- |

(52)

За разлика от горепосочените аргументи други трети страни — основно оператори на реални казина — представиха мнения срещу позицията на датските органи.

| (53) | По същество тези заинтересовани страни твърдят, че датският данъчен режим следва да се разглежда като селективен, тъй като въвежда разлика в данъчното третиране между две групи предприятия, които са в сравнима правна и фактическа ситуация с оглед на целите на мярката. Тези страни твърдят, че онлайн и реалните казина извършват конкурентни дейности на един и същи пазар и следователно се намират в сравними ситуации. |
| --- | --- |

(53)

По същество тези заинтересовани страни твърдят, че датският данъчен режим следва да се разглежда като селективен, тъй като въвежда разлика в данъчното третиране между две групи предприятия, които са в сравнима правна и фактическа ситуация с оглед на целите на мярката. Тези страни твърдят, че онлайн и реалните казина извършват конкурентни дейности на един и същи пазар и следователно се намират в сравними ситуации.

| (54) | В подкрепа на тази позиция заинтересованите страни твърдят, че игрите, предоставяни от онлайн и реални казина, са подобни. Правилата за казино игри следва да се приемат за едни и същи, а виртуалното взаимодействие с крупиетата или други играчи онлайн е сравнимо с реалното взаимодействие в реалните казина. Производителите на игрални автомати за реални казина произвеждат едни и същи модели за онлайн употреба и за реална употреба. Следователно от техническа гледна точка казино игрите, предлагани онлайн и в реални казина, са идентични по отношение на технологическите платформи, описания, характеристики, формати и параметри. |
| --- | --- |

(54)

В подкрепа на тази позиция заинтересованите страни твърдят, че игрите, предоставяни от онлайн и реални казина, са подобни. Правилата за казино игри следва да се приемат за едни и същи, а виртуалното взаимодействие с крупиетата или други играчи онлайн е сравнимо с реалното взаимодействие в реалните казина. Производителите на игрални автомати за реални казина произвеждат едни и същи модели за онлайн употреба и за реална употреба. Следователно от техническа гледна точка казино игрите, предлагани онлайн и в реални казина, са идентични по отношение на технологическите платформи, описания, характеристики, формати и параметри.

| (55) | Освен това заинтересованите страни твърдят, че са сравними профилите на потребители на онлайн и реални казина. Следователно потребителският аспект следва да не се използва като уместен аргумент за разграничаване на хазартните игри онлайн от хазартните игри в реални казина. |
| --- | --- |

(55)

Освен това заинтересованите страни твърдят, че са сравними профилите на потребители на онлайн и реални казина. Следователно потребителският аспект следва да не се използва като уместен аргумент за разграничаване на хазартните игри онлайн от хазартните игри в реални казина.

| (56) | Някои заинтересовани страни не смятат, че хазартните игри онлайн следва да се считат за различна дейност от хазартните игри в реални казина, а просто за друг канал, чрез който игрите се предлагат на играчите. |
| --- | --- |

(56)

Някои заинтересовани страни не смятат, че хазартните игри онлайн следва да се считат за различна дейност от хазартните игри в реални казина, а просто за друг канал, чрез който игрите се предлагат на играчите.

| (57) | В допълнение към гореспоменатите аргументи заинтересованите страни изразяват становището, че настоящият игрален пазар следва да бъде считан за единен пазар, който претърпява основна промяна, белязана от съществено преминаване на играчи от реални към онлайн казина. Налице са няколко възможни причини за тази нова тенденция, включително и постоянно нарастващото използване на интернет, ниските оперативни разходи на онлайн казината на всички нива (съоръжения, персонал и фиксирани разходи), факта, че онлайн казината могат да предоставят навсякъде неограничен достъп до хазартни услуги онлайн 24 часа на ден, предвид настоящото развитие на новите технологии. |
| --- | --- |

(57)

В допълнение към гореспоменатите аргументи заинтересованите страни изразяват становището, че настоящият игрален пазар следва да бъде считан за единен пазар, който претърпява основна промяна, белязана от съществено преминаване на играчи от реални към онлайн казина. Налице са няколко възможни причини за тази нова тенденция, включително и постоянно нарастващото използване на интернет, ниските оперативни разходи на онлайн казината на всички нива (съоръжения, персонал и фиксирани разходи), факта, че онлайн казината могат да предоставят навсякъде неограничен достъп до хазартни услуги онлайн 24 часа на ден, предвид настоящото развитие на новите технологии.

| (58) | Заинтересованите страни предвиждат, че в бъдеще ще се увеличи това прехвърляне на пазарен дял от реални към онлайн казина, предвид бързия напредък на технологиите, търговските инициативи и навлизането на пазара на електронната търговия, които са направили този сектор от игралната индустрия особено динамичен и адаптивен. В тази връзка те се позовават и на становището на генерален адвокат Bot в случая с Liga Portuguesa de Futebol Profissional
   (22), според когото в резултат на въздействието на новите средства за комуникация игрите на късмета и хазартните игри, които в миналото са били достъпни единствено в специални помещения, могат сега да се играят по всяко време и на всяко място, предвид развитието на новите технологии като телефони, интерактивна телевизия и интернет. |
| --- | --- |

(58)

Заинтересованите страни предвиждат, че в бъдеще ще се увеличи това прехвърляне на пазарен дял от реални към онлайн казина, предвид бързия напредък на технологиите, търговските инициативи и навлизането на пазара на електронната търговия, които са направили този сектор от игралната индустрия особено динамичен и адаптивен. В тази връзка те се позовават и на становището на генерален адвокат Bot в случая с Liga Portuguesa de Futebol Profissional
   (22), според когото в резултат на въздействието на новите средства за комуникация игрите на късмета и хазартните игри, които в миналото са били достъпни единствено в специални помещения, могат сега да се играят по всяко време и на всяко място, предвид развитието на новите технологии като телефони, интерактивна телевизия и интернет.

| (59) | Има препратка и към „Проучване на Комисията относно услугите за хазартни игри на вътрешния пазар“. (23) Следователно „бъдещето на хазартните игри в казината във все по-голяма степен ще бъде въз основа на сървър, тъй като игралните автомати все повече се развиват в посока игрален софтуер, който може да се свали“ (24). Тази тенденция ще бъде белязана от развитието на нови хибридни игрални салони. |
| --- | --- |

(59)

Има препратка и към „Проучване на Комисията относно услугите за хазартни игри на вътрешния пазар“. (23) Следователно „бъдещето на хазартните игри в казината във все по-голяма степен ще бъде въз основа на сървър, тъй като игралните автомати все повече се развиват в посока игрален софтуер, който може да се свали“ (24). Тази тенденция ще бъде белязана от развитието на нови хибридни игрални салони.

| (60) | Въз основа на горния аргумент заинтересованите страни стигнаха до заключението, че мярката е селективна, тъй като онлайн и реалните казина извършват дейности, които са в сравними правна и фактическа ситуация. Такава селективност не би могла да се обоснове и от логиката на данъчната система. Освен това те считат, че налагането на по-висока данъчна ставка няма да обезкуражи онлайн доставчиците да кандидатстват за лиценз в Дания. |
| --- | --- |

(60)

Въз основа на горния аргумент заинтересованите страни стигнаха до заключението, че мярката е селективна, тъй като онлайн и реалните казина извършват дейности, които са в сравними правна и фактическа ситуация. Такава селективност не би могла да се обоснове и от логиката на данъчната система. Освен това те считат, че налагането на по-висока данъчна ставка няма да обезкуражи онлайн доставчиците да кандидатстват за лиценз в Дания.

| (61) | В допълнение позоваването от страна на Дания на националните данъчни системи в други държави-членки с цел обосновка на нуждата от привличане на доставчици на онлайн казина не е съществено, тъй като според установената съдебна практика всяка обосновка следва да се основава единствено на националната данъчна система. (25) Също така аргументът на датските органи, че намаляването на данъчната ставка за определени предприятия е необходимо с цел увеличаване на конкурентоспособността на пазара, винаги е бил отхвърлян от съдилищата. |
| --- | --- |

(61)

В допълнение позоваването от страна на Дания на националните данъчни системи в други държави-членки с цел обосновка на нуждата от привличане на доставчици на онлайн казина не е съществено, тъй като според установената съдебна практика всяка обосновка следва да се основава единствено на националната данъчна система. (25) Също така аргументът на датските органи, че намаляването на данъчната ставка за определени предприятия е необходимо с цел увеличаване на конкурентоспособността на пазара, винаги е бил отхвърлян от съдилищата.

6.   МНЕНИЯ НА ДАНИЯ ОТНОСНО МНЕНИЯТА НА ТРЕТИ СТРАНИ

| (62) | Макар да потвърждават вижданията си, че мярката, предмет на уведомление, не е селективна и не представлява държавна помощ, датските органи посочват, че всички встъпили правителства защитават позицията, че от регулаторна гледна точка е необходимо да се направи разлика между онлайн и реални казина. |
| --- | --- |

(62)

Макар да потвърждават вижданията си, че мярката, предмет на уведомление, не е селективна и не представлява държавна помощ, датските органи посочват, че всички встъпили правителства защитават позицията, че от регулаторна гледна точка е необходимо да се направи разлика между онлайн и реални казина.

| (63) | Също така посочват, че методиката, използвана за дефиниране на съответния пазар за целите на членове 101 и 102 от ДФЕС, е предназначена за частни предприятия и се основава на оценка на заместимостта на продукта от гледна точка на търсене и предлагане и следователно следва да се прилага за целта на оценка на държавна помощ. Прилагането на тази методика ще премине границите на правилата за държавна помощ, които се прилагат в настоящия случай по отношение на суверените данъчни правомощия на държава-членка. |
| --- | --- |

(63)

Също така посочват, че методиката, използвана за дефиниране на съответния пазар за целите на членове 101 и 102 от ДФЕС, е предназначена за частни предприятия и се основава на оценка на заместимостта на продукта от гледна точка на търсене и предлагане и следователно следва да се прилага за целта на оценка на държавна помощ. Прилагането на тази методика ще премине границите на правилата за държавна помощ, които се прилагат в настоящия случай по отношение на суверените данъчни правомощия на държава-членка.

| (64) | От тази гледна точка хазартните игри онлайн следва да се разграничат от хазартните игри в реални казина. В тази връзка те се позовават и на становище на Комисията, прието при процедура за сливане, според което игралните автомати (автомати с джакпот, автомати с жетони и такива с развлекателни игри с парични или други награди) представляват отделен продуктов пазар. (26) Също така споменават и решението, прието от френския орган за конкуренция, според когото покерът в реални казина не е част от същия пазар като онлайн покера, тъй като покерът в реални казина изисква самоконтрол, наблюдение на останалите играчи, често по-високи разходи и ограничение от географска гледна точка. (27) Споменава се и решение за сливане, прието от британския орган за конкуренцията (Office of Fair Trading), който прави разграничение между лицензирани офиси за залагания, от една страна, и телефонни и интернет залагания, от друга. (28) |
| --- | --- |

(64)

От тази гледна точка хазартните игри онлайн следва да се разграничат от хазартните игри в реални казина. В тази връзка те се позовават и на становище на Комисията, прието при процедура за сливане, според което игралните автомати (автомати с джакпот, автомати с жетони и такива с развлекателни игри с парични или други награди) представляват отделен продуктов пазар. (26) Също така споменават и решението, прието от френския орган за конкуренция, според когото покерът в реални казина не е част от същия пазар като онлайн покера, тъй като покерът в реални казина изисква самоконтрол, наблюдение на останалите играчи, често по-високи разходи и ограничение от географска гледна точка. (27) Споменава се и решение за сливане, прието от британския орган за конкуренцията (Office of Fair Trading), който прави разграничение между лицензирани офиси за залагания, от една страна, и телефонни и интернет залагания, от друга. (28)

| (65) | По отношение на различията в продуктовите пазари датските органи посочват, че според много встъпили органи в игралните заведения се предлагат допълнителни – и значително по-скъпи – услуги. От социологическа гледна точка датските органи повтарят виждането си, че играчите от разстояние и в реални казина са различни видове потребители, както е посочено и в наскоро издадената от Комисията Зелена книга относно хазарта по интернет на вътрешния пазар от 24 март 2011 г., в която се заявява, че профилът на потребителите на онлайн услуги изглежда е различен от този на клиентите на традиционни казина и пунктове за залагания. (29) |
| --- | --- |

(65)

По отношение на различията в продуктовите пазари датските органи посочват, че според много встъпили органи в игралните заведения се предлагат допълнителни – и значително по-скъпи – услуги. От социологическа гледна точка датските органи повтарят виждането си, че играчите от разстояние и в реални казина са различни видове потребители, както е посочено и в наскоро издадената от Комисията Зелена книга относно хазарта по интернет на вътрешния пазар от 24 март 2011 г., в която се заявява, че профилът на потребителите на онлайн услуги изглежда е различен от този на клиентите на традиционни казина и пунктове за залагания. (29)

| (66) | Датските органи също повтарят, че коефициентът на изплащане на печалба е значително по-висок при онлайн операторите, предвид ниските им оперативни разходи. Също посочват, че различията между онлайн и реалните казина са налице в техническите аспекти на използвания софтуер, различните нормативни актови за издаване на лицензи и господстващото положение на местно ниво за реалните казина. |
| --- | --- |

(66)

Датските органи също повтарят, че коефициентът на изплащане на печалба е значително по-висок при онлайн операторите, предвид ниските им оперативни разходи. Също посочват, че различията между онлайн и реалните казина са налице в техническите аспекти на използвания софтуер, различните нормативни актови за издаване на лицензи и господстващото положение на местно ниво за реалните казина.

| (67) | Датските органи също оспорват интерпретацията на някои заинтересовани страни на гореспоменатото становище на генерален адвокат Bot по делото на Liga Portuguesa. Те посочват, че това становище, издадено в контекста на свободата на предоставяне на услуги, съответства на идеята, че следва да се приеме, че операторите на хазартни игри от разстояние са в различна правна и фактическа ситуация в сравнение с операторите на реални казина. |
| --- | --- |

(67)

Датските органи също оспорват интерпретацията на някои заинтересовани страни на гореспоменатото становище на генерален адвокат Bot по делото на Liga Portuguesa. Те посочват, че това становище, издадено в контекста на свободата на предоставяне на услуги, съответства на идеята, че следва да се приеме, че операторите на хазартни игри от разстояние са в различна правна и фактическа ситуация в сравнение с операторите на реални казина.

| (68) | Датските органи обаче признават, че определени типове онлайн хазартни услуги може все пак да представлява друга форма на продажба, като в случая с услугите за залагания. |
| --- | --- |

(68)

Датските органи обаче признават, че определени типове онлайн хазартни услуги може все пак да представлява друга форма на продажба, като в случая с услугите за залагания.

| (69) | Във връзка с тези цели на закона, предмет на уведомлението, датските органи отхвърлят аргумента на някои заинтересовани страни, че законът, предмет на уведомлението, има за цел да привлече чуждестранни доставчици на хазартни услуги. Всъщност поставените от правителството цели са изброени в Закона за хазартните игри. Освен това общата цел на новия закон остава непроменена, тоест генериране на приход от хазартни игри като всяка подобна система за събиране на приходи за финансиране на държавния бюджет. |
| --- | --- |

(69)

Във връзка с тези цели на закона, предмет на уведомлението, датските органи отхвърлят аргумента на някои заинтересовани страни, че законът, предмет на уведомлението, има за цел да привлече чуждестранни доставчици на хазартни услуги. Всъщност поставените от правителството цели са изброени в Закона за хазартните игри. Освен това общата цел на новия закон остава непроменена, тоест генериране на приход от хазартни игри като всяка подобна система за събиране на приходи за финансиране на държавния бюджет.

| (70) | Датските органи също са съгласни с виждането, изразено от някои заинтересовани страни, че възможността на данъчно задължено лице да плаща може да се приеме за легитимна обосновка. В настоящия случай финансовият капацитет на операторите на хазартни игри онлайн действително би бил значително по-нисък. |
| --- | --- |

(70)

Датските органи също са съгласни с виждането, изразено от някои заинтересовани страни, че възможността на данъчно задължено лице да плаща може да се приеме за легитимна обосновка. В настоящия случай финансовият капацитет на операторите на хазартни игри онлайн действително би бил значително по-нисък.

| (71) | Най-накрая датските органи посочват, че тяхната данъчна система в областта на хазартните игри от разстояние има за цел да гарантира възможно най-добрия приход. Следователно по-ниската данъчна ставка за хазартни игри онлайн би отразила нуждата от балансиране между четирите цели, заложени в закона, предмет на уведомлението, с нуждата от увеличаване до максимум на данъчните приходи. |
| --- | --- |

(71)

Най-накрая датските органи посочват, че тяхната данъчна система в областта на хазартните игри от разстояние има за цел да гарантира възможно най-добрия приход. Следователно по-ниската данъчна ставка за хазартни игри онлайн би отразила нуждата от балансиране между четирите цели, заложени в закона, предмет на уведомлението, с нуждата от увеличаване до максимум на данъчните приходи.

7.   ОЦЕНКА НА МЯРКАТА

7.1.   Наличие на държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС

| (72) | Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, е несъвместима с вътрешния пазар, ако засяга търговията между държавите-членки. |
| --- | --- |

(72)

Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез ресурси на държава-членка, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или производството на някои стоки, е несъвместима с вътрешния пазар, ако засяга търговията между държавите-членки.

7.1.1.   Държавни ресурси

| (73) | Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС мярката трябва да бъде отпусната от държава-членка или чрез държавни ресурси. Загубата на данъчен приход е равна на използването на държавни ресурси под формата на фискални разходи. |
| --- | --- |

(73)

Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС мярката трябва да бъде отпусната от държава-членка или чрез държавни ресурси. Загубата на данъчен приход е равна на използването на държавни ресурси под формата на фискални разходи.

| (74) | В разглеждания случай наличието на държавни ресурси не е оспорвано от никоя от страните, нито от датските органи, нито от жалбоподателите, нито от трети страни. |
| --- | --- |

(74)

В разглеждания случай наличието на държавни ресурси не е оспорвано от никоя от страните, нито от датските органи, нито от жалбоподателите, нито от трети страни.

| (75) | Като позволяват на операторите на хазартни игри онлайн да плащат данъци със сравнително ниска ставка от 20 % от техния брутен приход от хазартни игри (30), датските органи се отказват от приходи, които представляват държавни ресурси. Следователно Комисията изразява виждането, че разглежданата мярка включва загуба на държавни ресурси и по този начин се отпуска чрез държавни ресурси. |
| --- | --- |

(75)

Като позволяват на операторите на хазартни игри онлайн да плащат данъци със сравнително ниска ставка от 20 % от техния брутен приход от хазартни игри (30), датските органи се отказват от приходи, които представляват държавни ресурси. Следователно Комисията изразява виждането, че разглежданата мярка включва загуба на държавни ресурси и по този начин се отпуска чрез държавни ресурси.

7.1.2.   Предимство

| (76) | Мярката също следва да осигури финансово предимство на получателя. Идеята за предимство обхваща не само ползите, а и намесата, която под различна форма смекчава разходите, които обичайно се покриват от бюджета на дадено предприятие. (31) |
| --- | --- |

(76)

Мярката също следва да осигури финансово предимство на получателя. Идеята за предимство обхваща не само ползите, а и намесата, която под различна форма смекчава разходите, които обичайно се покриват от бюджета на дадено предприятие. (31)

| (77) | В настоящия случай наличието на държавни ресурси не е оспорвано от никоя от страните, нито от датските органи, нито от жалбоподателите, нито от трети страни. |
| --- | --- |

(77)

В настоящия случай наличието на държавни ресурси не е оспорвано от никоя от страните, нито от датските органи, нито от жалбоподателите, нито от трети страни.

| (78) | Съгласно Закона за данъците върху хазартните игри предприятията, които предлагат онлайн хазартни услуги, подлежат на данъчно облагане върху брутния им приход от хазартни игри със ставка 20 %. Тази ставка е съществено по-ниска в сравнение със ставката, приложима по отношение на операторите на реални казина. Следователно предприятията, които предлагат хазартни игри онлайн, се възползват от предимство под формата на по-ниска данъчна тежест. Това води до заключението, че разглежданата мярка включва предимство за предприятията, които предоставят хазартни услуги онлайн. |
| --- | --- |

(78)

Съгласно Закона за данъците върху хазартните игри предприятията, които предлагат онлайн хазартни услуги, подлежат на данъчно облагане върху брутния им приход от хазартни игри със ставка 20 %. Тази ставка е съществено по-ниска в сравнение със ставката, приложима по отношение на операторите на реални казина. Следователно предприятията, които предлагат хазартни игри онлайн, се възползват от предимство под формата на по-ниска данъчна тежест. Това води до заключението, че разглежданата мярка включва предимство за предприятията, които предоставят хазартни услуги онлайн.

7.1.3.   Нарушаване на конкуренцията и въздействие върху търговията

| (79) | Съгласно условията на член 107, параграф 1 от ДФЕС мярката трябва да засегне търговията в рамките на ЕС и да нарушава или да заплаши да наруши конкуренцията. В настоящия случай доставчиците на хазартни игри онлайн, установили се в Дания, ще бъдат изложени на конкуренция и ще бъдат ангажирани в търговия в рамките на Общността. Следователно Законът за данъците върху хазартните игри, който предвижда благоприятно данъчно облагане за датските предприятия, които предлагат хазартни услуги онлайн, непременно засяга търговията в рамките на Общността и нарушава или заплашва да наруши конкуренцията. |
| --- | --- |

(79)

Съгласно условията на член 107, параграф 1 от ДФЕС мярката трябва да засегне търговията в рамките на ЕС и да нарушава или да заплаши да наруши конкуренцията. В настоящия случай доставчиците на хазартни игри онлайн, установили се в Дания, ще бъдат изложени на конкуренция и ще бъдат ангажирани в търговия в рамките на Общността. Следователно Законът за данъците върху хазартните игри, който предвижда благоприятно данъчно облагане за датските предприятия, които предлагат хазартни услуги онлайн, непременно засяга търговията в рамките на Общността и нарушава или заплашва да наруши конкуренцията.

7.1.4.   Селективност

| (80) | За да бъде разглеждана като държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, мярката следва да бъде идентифицирана като селективна дотолкова, доколкото благоприятства за определени предприятия или производството на определени стоки. |
| --- | --- |

(80)

За да бъде разглеждана като държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, мярката следва да бъде идентифицирана като селективна дотолкова, доколкото благоприятства за определени предприятия или производството на определени стоки.

| (81) | Според установеното в съдебната практика тълкуване на селективност мярката е селективна, ако „цели частичното освобождаване на предприятията от финансови налози, които произтичат от нормалното прилагане на общата система за задължителни вноски, предвидени по закона“. (32) Следователно мярката е селективна, ако представлява отклонение от прилагането на общата рамка за данъчно облагане. Според действащата съдебна практика следва да се оцени дали дадена мярка благоприятства за определени предприятия за сметка на други предприятия, чието правно и фактическо положение е сравнимо с оглед на целта, поставена от въпросната схема. (33) |
| --- | --- |

(81)

Според установеното в съдебната практика тълкуване на селективност мярката е селективна, ако „цели частичното освобождаване на предприятията от финансови налози, които произтичат от нормалното прилагане на общата система за задължителни вноски, предвидени по закона“. (32) Следователно мярката е селективна, ако представлява отклонение от прилагането на общата рамка за данъчно облагане. Според действащата съдебна практика следва да се оцени дали дадена мярка благоприятства за определени предприятия за сметка на други предприятия, чието правно и фактическо положение е сравнимо с оглед на целта, поставена от въпросната схема. (33)

| (82) | Съгласно съдебната практика, ако се установи, че мярката се отклонява от общата данъчна система, следва да се разгледа дали различията произтичат от естеството или от общата схема на данъчната система, от която е част. (34) С други думи въпросът е дали въпросната мярка, която изглежда селективна prima facie, е обоснована с оглед на логиката на данъчната система. (35) |
| --- | --- |

(82)

Съгласно съдебната практика, ако се установи, че мярката се отклонява от общата данъчна система, следва да се разгледа дали различията произтичат от естеството или от общата схема на данъчната система, от която е част. (34) С други думи въпросът е дали въпросната мярка, която изглежда селективна prima facie, е обоснована с оглед на логиката на данъчната система. (35)

| (83) | При настоящия случай референтната система следва да бъде дефинирана като системата за данъчно облагане за датски хазартни дейности. Законът за данъците върху хазартните игри има за цел регулирането на плащането на данъци върху всички хазартни дейности, предлагани или организирани в Дания, независимо дали са онлайн или чрез реални казина. Следователно разглежданата мярка (т.е. диференцирано данъчно облагане в полза на хазартни дейности онлайн) следва да бъде оценена спрямо тази референтна данъчна система. |
| --- | --- |

(83)

При настоящия случай референтната система следва да бъде дефинирана като системата за данъчно облагане за датски хазартни дейности. Законът за данъците върху хазартните игри има за цел регулирането на плащането на данъци върху всички хазартни дейности, предлагани или организирани в Дания, независимо дали са онлайн или чрез реални казина. Следователно разглежданата мярка (т.е. диференцирано данъчно облагане в полза на хазартни дейности онлайн) следва да бъде оценена спрямо тази референтна данъчна система.

| (84) | Тъй като законът, предмет на уведомлението, предвижда притежателите на лиценз, които предлагат игри в онлайн казина, да подлежат на данък от 20 % от брутния приход от хазартни игри, макар притежателите на лиценз, които предлагат игри в реални казина, да подлежат на основен данък от 45 % от брутния приход от хазартни игри и на допълнителен данък от до 30 % от брутния приход от хазартни игри, възниква въпросът дали операторите на онлайн и реални хазартни услуги, които подлежат на различни данъци, следва да бъдат разглеждани като сравними в правно и фактическо отношение. |
| --- | --- |

(84)

Тъй като законът, предмет на уведомлението, предвижда притежателите на лиценз, които предлагат игри в онлайн казина, да подлежат на данък от 20 % от брутния приход от хазартни игри, макар притежателите на лиценз, които предлагат игри в реални казина, да подлежат на основен данък от 45 % от брутния приход от хазартни игри и на допълнителен данък от до 30 % от брутния приход от хазартни игри, възниква въпросът дали операторите на онлайн и реални хазартни услуги, които подлежат на различни данъци, следва да бъдат разглеждани като сравними в правно и фактическо отношение.

| (85) | В тази връзка датските органи се придържат към твърдението, че хазартните дейности в онлайн и реални казина не са правно и фактически сравними по отношение на платформи, разходи, финансови маржове, социални възможности, доставчици или продукти. |
| --- | --- |

(85)

В тази връзка датските органи се придържат към твърдението, че хазартните дейности в онлайн и реални казина не са правно и фактически сравними по отношение на платформи, разходи, финансови маржове, социални възможности, доставчици или продукти.

| (86) | Освен това както и другите заинтересовано страни, те подчертават съществената разлика между двете категории оператори по отношение на ожесточената конкуренция пред онлайн казината в сравнение с липсата на конкуренция сред операторите на реални казина. |
| --- | --- |

(86)

Освен това както и другите заинтересовано страни, те подчертават съществената разлика между двете категории оператори по отношение на ожесточената конкуренция пред онлайн казината в сравнение с липсата на конкуренция сред операторите на реални казина.

| (87) | Въпреки броя на обективни различия между операторите на онлайн и реални казина (като физическо срещу онлайн присъствия) Комисията счита, че гореспоменатите различия между онлайн и реални казина не са достатъчни за установяване на съществено и решаващо разграничаване в законодателството и фактическото положение между двата вида предприятия. |
| --- | --- |

(87)

Въпреки броя на обективни различия между операторите на онлайн и реални казина (като физическо срещу онлайн присъствия) Комисията счита, че гореспоменатите различия между онлайн и реални казина не са достатъчни за установяване на съществено и решаващо разграничаване в законодателството и фактическото положение между двата вида предприятия.

| (88) | В тази връзка Комисията отбелязва, че игрите, предлагани от оператори на реални и онлайн казина, са еквивалентни. Игрите, предлагани както от онлайн, така и от реални оператори — включително и рулетка, Бакара, Пунто Банко, Блек Джек, покер и хазартни игри на игрални автомати — са част то една и съща хазартна дейност независимо от техните онлайн или реални настройки. Освен това от техническа гледна точка казино игрите, предлагани онлайн и в реални казина, изглежда са сравними по отношение на технологични платформи, формат и параметри. |
| --- | --- |

(88)

В тази връзка Комисията отбелязва, че игрите, предлагани от оператори на реални и онлайн казина, са еквивалентни. Игрите, предлагани както от онлайн, така и от реални оператори — включително и рулетка, Бакара, Пунто Банко, Блек Джек, покер и хазартни игри на игрални автомати — са част то една и съща хазартна дейност независимо от техните онлайн или реални настройки. Освен това от техническа гледна точка казино игрите, предлагани онлайн и в реални казина, изглежда са сравними по отношение на технологични платформи, формат и параметри.

| (89) | В тази връзка Комисията счита, че що се отнася до данъчното облагане на хазартните дейности, хазартните игри онлайн се явяват различен канал за разпространение на подобен вид хазартни дейности. В подкрепа на тази позиция Комисията отбелязва съществените усилия, полагани от онлайн казина, за да симулират изживяванията в реално казино, така че онлайн играчите да имат усещането, че играят в реално казино, а не във виртуална среда. |
| --- | --- |

(89)

В тази връзка Комисията счита, че що се отнася до данъчното облагане на хазартните дейности, хазартните игри онлайн се явяват различен канал за разпространение на подобен вид хазартни дейности. В подкрепа на тази позиция Комисията отбелязва съществените усилия, полагани от онлайн казина, за да симулират изживяванията в реално казино, така че онлайн играчите да имат усещането, че играят в реално казино, а не във виртуална среда.

| (90) | За да подкрепят тяхното виждане, че хазартните игри онлайн и в реални казина са правно и фактически несравними дейности, датските органи се позовават и на решение на британския орган за конкуренцията (Office of Fair Trading), която прави разграничение между лицензирани пунктове за залагания, от една страна, и залагания по телефона или интернет, от друга. (36) Това позоваване обаче противоречи на позицията на датските органи, че залаганията онлайн и в реални казина са идентични услуги. (37) В тази връзка противоречиво е и твърдението, че датските органи следва да приемат услугите за залагания в реални казина и онлайн за подобни дейности и следователно те да подлежат на едно и също данъчно облагане, като междувременно други видове хазартни игри в онлайн и реални казина са различни дейности и подлежат на различни данъчни ставки. |
| --- | --- |

(90)

За да подкрепят тяхното виждане, че хазартните игри онлайн и в реални казина са правно и фактически несравними дейности, датските органи се позовават и на решение на британския орган за конкуренцията (Office of Fair Trading), която прави разграничение между лицензирани пунктове за залагания, от една страна, и залагания по телефона или интернет, от друга. (36) Това позоваване обаче противоречи на позицията на датските органи, че залаганията онлайн и в реални казина са идентични услуги. (37) В тази връзка противоречиво е и твърдението, че датските органи следва да приемат услугите за залагания в реални казина и онлайн за подобни дейности и следователно те да подлежат на едно и също данъчно облагане, като междувременно други видове хазартни игри в онлайн и реални казина са различни дейности и подлежат на различни данъчни ставки.

| (91) | Датските органи също се позовават на решението по делото Candover-Cinven-Gala (38), което определя, че игралните автомати (автомати с джакпот, автомати с жетони или автомати за развлекателни игри с парични или други награди) представляват независим продуктов пазар. (39) Въпреки това освен факта, че това решение не засяга отпускането на държавна помощ, нито въпроса със селективността, трябва да се отбележи, че въпреки че решението гласи, че „игралните автомати (автомати с джакпот, автомати с жетони и автомати за развлекателни игри с парични или други награди) представляват отделен продуктов пазар“, в него се заявява, и че могат да се приемат за интегрирани в пакета хазартни дейности на съответните заведения, в които са разположени, т.е. казина, бинго зали, игрални зали, барове и пунктове за залагания, и др. (40) |
| --- | --- |

(91)

Датските органи също се позовават на решението по делото Candover-Cinven-Gala (38), което определя, че игралните автомати (автомати с джакпот, автомати с жетони или автомати за развлекателни игри с парични или други награди) представляват независим продуктов пазар. (39) Въпреки това освен факта, че това решение не засяга отпускането на държавна помощ, нито въпроса със селективността, трябва да се отбележи, че въпреки че решението гласи, че „игралните автомати (автомати с джакпот, автомати с жетони и автомати за развлекателни игри с парични или други награди) представляват отделен продуктов пазар“, в него се заявява, и че могат да се приемат за интегрирани в пакета хазартни дейности на съответните заведения, в които са разположени, т.е. казина, бинго зали, игрални зали, барове и пунктове за залагания, и др. (40)

| (92) | По същия начин предполагаемите различия в социоикономическите профили на потребителите, рисковете от пристрастяване или пазарната оценка са недостатъчни за доказване, че хазартните игри в онлайн и реални казина представляват два различни вида дейности, които не са правно и фактически сравними. Някои от проучванията, на които се позовават както датските органи, така и жалбоподателите, изглежда съдържат достатъчно констатации в подкрепа на противоречащи си заключения. Така във връзка с Проучване на Комисията от 2006 г. относно хазартните услуги на вътрешния пазар (41) датските органи твърдят, че проучването посочва, че пазарите на онлайн и реални казина са отделни. (42) За разлика от това същият доклад се цитира от някои заинтересовани страни (43) с цел доказване, че пазарът на хазартни услуги онлайн не следва да се приема за нов пазар, а по-скоро за развитие на самия пазар на хазартни услуги, белязан от развитието на нови хибридни игрални салони. (44) |
| --- | --- |

(92)

По същия начин предполагаемите различия в социоикономическите профили на потребителите, рисковете от пристрастяване или пазарната оценка са недостатъчни за доказване, че хазартните игри в онлайн и реални казина представляват два различни вида дейности, които не са правно и фактически сравними. Някои от проучванията, на които се позовават както датските органи, така и жалбоподателите, изглежда съдържат достатъчно констатации в подкрепа на противоречащи си заключения. Така във връзка с Проучване на Комисията от 2006 г. относно хазартните услуги на вътрешния пазар (41) датските органи твърдят, че проучването посочва, че пазарите на онлайн и реални казина са отделни. (42) За разлика от това същият доклад се цитира от някои заинтересовани страни (43) с цел доказване, че пазарът на хазартни услуги онлайн не следва да се приема за нов пазар, а по-скоро за развитие на самия пазар на хазартни услуги, белязан от развитието на нови хибридни игрални салони. (44)

| (93) | По същия начин се откриват противоречиви твърдения в проучването, извършено от Датския национален център за социални изследвания (45), което е цитирано от датските органи и жалбоподателите. Макар датските органи да твърдят, че потребителите на хазартни услуги в реални казина се различават от тези в онлайн казина по отношение на възраст, пол и образователно ниво, жалбоподателите, позовавайки се на същото проучване, стигат до обратното заключение, като твърдят, че проучването посочва, че няма съществени разлики между профилите на потребителите, които играят в реални и онлайн казина. Според тях в проучването се посочва, че потребителите на хазартни услуги, които играят в реални и онлайн казина, обикновено биха били едни и същи млади мъже на възраст между 18 и 24. (46) |
| --- | --- |

(93)

По същия начин се откриват противоречиви твърдения в проучването, извършено от Датския национален център за социални изследвания (45), което е цитирано от датските органи и жалбоподателите. Макар датските органи да твърдят, че потребителите на хазартни услуги в реални казина се различават от тези в онлайн казина по отношение на възраст, пол и образователно ниво, жалбоподателите, позовавайки се на същото проучване, стигат до обратното заключение, като твърдят, че проучването посочва, че няма съществени разлики между профилите на потребителите, които играят в реални и онлайн казина. Според тях в проучването се посочва, че потребителите на хазартни услуги, които играят в реални и онлайн казина, обикновено биха били едни и същи млади мъже на възраст между 18 и 24. (46)

| (94) | Предвид гореспоменатото Комисията стигна до заключението, че онлайн и реалните казина следва да се приемат за правно и фактически сравними. Тъй като хазартните услуги както в онлайн, така и в реалните казина създават едни и същи рискове, мярката, предмет на уведомлението, е насочена към онлайн и реалните хазартни услуги. Разглежданата мярка въвежда диференцирано данъчно облагане в полза на оператори на хазартни игри онлайн и в ущърб на реалните казина. Следователно разглежданата мярка следва да се приеме за селективна prima facie по смисъла на член 107 от ДФЕС, тъй като представлява отклонение от общия данъчен режим. |
| --- | --- |

(94)

Предвид гореспоменатото Комисията стигна до заключението, че онлайн и реалните казина следва да се приемат за правно и фактически сравними. Тъй като хазартните услуги както в онлайн, така и в реалните казина създават едни и същи рискове, мярката, предмет на уведомлението, е насочена към онлайн и реалните хазартни услуги. Разглежданата мярка въвежда диференцирано данъчно облагане в полза на оператори на хазартни игри онлайн и в ущърб на реалните казина. Следователно разглежданата мярка следва да се приеме за селективна prima facie по смисъла на член 107 от ДФЕС, тъй като представлява отклонение от общия данъчен режим.

| (95) | Обосновката на селективния характер prima facie на мярката посредством естеството и общата схема на системата следва да се оцени с оглед на действащата съдебна практика. Ръководните принципи или обосновка на данъчната система могат да се използват за обосновка на селективността на мярката. |
| --- | --- |

(95)

Обосновката на селективния характер prima facie на мярката посредством естеството и общата схема на системата следва да се оцени с оглед на действащата съдебна практика. Ръководните принципи или обосновка на данъчната система могат да се използват за обосновка на селективността на мярката.

| (96) | В тази връзка датските органи твърдят, че предвид особеностите на въпросния сектор, диференциалното данъчно облагане в полза на оператори на хазартни услуги онлайн представлява единственият начин за гарантиране на ефективността на техния данъчен режим. Установяването на по-висока данъчна ставка би обезкуражило операторите на хазартни игри онлайн да кандидатстват за датски лиценз, докато въвеждането на по-ниска данъчна тежест за всички оператори би противоречало на цялостната цел за поддържане на хазартните игри на разумно ниво. |
| --- | --- |

(96)

В тази връзка датските органи твърдят, че предвид особеностите на въпросния сектор, диференциалното данъчно облагане в полза на оператори на хазартни услуги онлайн представлява единственият начин за гарантиране на ефективността на техния данъчен режим. Установяването на по-висока данъчна ставка би обезкуражило операторите на хазартни игри онлайн да кандидатстват за датски лиценз, докато въвеждането на по-ниска данъчна тежест за всички оператори би противоречало на цялостната цел за поддържане на хазартните игри на разумно ниво.

| (97) | Датските органи също така твърдят, че финансовият капацитет на операторите на хазартни игри онлайн, който се предполага, че е по-нисък в сравнение с операторите на реални казина, обосновава различните данъчни ставки между двете категории оператори. |
| --- | --- |

(97)

Датските органи също така твърдят, че финансовият капацитет на операторите на хазартни игри онлайн, който се предполага, че е по-нисък в сравнение с операторите на реални казина, обосновава различните данъчни ставки между двете категории оператори.

| (98) | С оглед на горните аргументи Комисията припомня, че според съдебната практика (47) и Известие на Комисията относно прилагането на правилата за държавни помощи по отношение на мерките за пряко данъчно облагане на дружества (48) държавата-членка трябва да установи дали разглежданата мярка произтича от основните или ръководните принципи на тази система. Обосновката въз основа на естеството или цялостната структура на въпросната данъчна система представлява изключение от принципа за забрана на държавна помощ. Следователно трябва да подлежи на строго тълкуване. (49) |
| --- | --- |

(98)

С оглед на горните аргументи Комисията припомня, че според съдебната практика (47) и Известие на Комисията относно прилагането на правилата за държавни помощи по отношение на мерките за пряко данъчно облагане на дружества (48) държавата-членка трябва да установи дали разглежданата мярка произтича от основните или ръководните принципи на тази система. Обосновката въз основа на естеството или цялостната структура на въпросната данъчна система представлява изключение от принципа за забрана на държавна помощ. Следователно трябва да подлежи на строго тълкуване. (49)

| (99) | Това води до заключението, че от датските органи се очаква да докажат, че въпросната данъчна мярка е обоснована от логиката на данъчната система. Датските органи обаче не са представили достатъчно и убедителни доказателства в подкрепа на твърдението, че намаляването на данъчната ставка за определен сегмент (онлайн оператори) от по-обширна категория (оператори на хазартни услуги) като средство, което гарантира, че първите ще кандидатстват за лиценз, произтича от принципите и логиката в основата на данъчната система. По-специално целта за привличане на чуждестранни оператори на хазартни услуги онлайн в Дания и регулирането им от датските правила следва да се приеме като цел на публичната политика, която е извън логиката на данъчната система. |
| --- | --- |

(99)

Това води до заключението, че от датските органи се очаква да докажат, че въпросната данъчна мярка е обоснована от логиката на данъчната система. Датските органи обаче не са представили достатъчно и убедителни доказателства в подкрепа на твърдението, че намаляването на данъчната ставка за определен сегмент (онлайн оператори) от по-обширна категория (оператори на хазартни услуги) като средство, което гарантира, че първите ще кандидатстват за лиценз, произтича от принципите и логиката в основата на данъчната система. По-специално целта за привличане на чуждестранни оператори на хазартни услуги онлайн в Дания и регулирането им от датските правила следва да се приеме като цел на публичната политика, която е извън логиката на данъчната система.

| (100) | По същия начин във връзка с предполагаемо по-малкия капацитет за плащане на операторите на хазартни игри онлайн датските органи не са успели да установят, че е налице разлика в рентабилността на онлайн и реалните казина, която би обосновала диференциалното данъчно облагане. Датските органи също не показаха, че финансовият капацитет за плащане е принцип, присъщ за тяхната система за пряко корпоративно данъчно облагане, на която може да се разчита в настоящия случай за обосновка за диференцирано данъчно облагане на онлайн и реални казина. |
| --- | --- |

(100)

По същия начин във връзка с предполагаемо по-малкия капацитет за плащане на операторите на хазартни игри онлайн датските органи не са успели да установят, че е налице разлика в рентабилността на онлайн и реалните казина, която би обосновала диференциалното данъчно облагане. Датските органи също не показаха, че финансовият капацитет за плащане е принцип, присъщ за тяхната система за пряко корпоративно данъчно облагане, на която може да се разчита в настоящия случай за обосновка за диференцирано данъчно облагане на онлайн и реални казина.

| (101) | От горепосоченото следва, че Комисията не счита, че селективността на закона, предмет на уведомление, е обоснована с оглед на логиката на данъчната система. |
| --- | --- |

(101)

От горепосоченото следва, че Комисията не счита, че селективността на закона, предмет на уведомление, е обоснована с оглед на логиката на данъчната система.

7.1.5.   Заключение

| (102) | С оглед на гореспоменатото Комисията счита, че критериите, заложени в член 107, параграф 1 от ДФЕС, са изпълнени и че мярката за налагане на по-ниска данъчна ставка за хазартни игри онлайн представлява държавна помощ за доставчици на хазартни услуги онлайн, установени в Дания. |
| --- | --- |

(102)

С оглед на гореспоменатото Комисията счита, че критериите, заложени в член 107, параграф 1 от ДФЕС, са изпълнени и че мярката за налагане на по-ниска данъчна ставка за хазартни игри онлайн представлява държавна помощ за доставчици на хазартни услуги онлайн, установени в Дания.

7.2.   Съвместимост на мярката въз основа на член 107, параграф 3 от ДФЕС

| (103) | В член 107, параграфи 2 и 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз са заложени правила, които определят кога определени мерки за помощ са съвместими с вътрешния пазари и какви видове помощ могат да се приемат за съвместими с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(103)

В член 107, параграфи 2 и 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз са заложени правила, които определят кога определени мерки за помощ са съвместими с вътрешния пазари и какви видове помощ могат да се приемат за съвместими с вътрешния пазар.

| (104) | Комисията счита, че разглежданата мярка може да бъде обявена за съвместима с вътрешния пазар съгласно дерогация, заложена в член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, който позволява помощите „...да улеснят развитието на някои икономически дейности или на някои икономически региони, доколкото тези помощи не засягат по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес.“ |
| --- | --- |

(104)

Комисията счита, че разглежданата мярка може да бъде обявена за съвместима с вътрешния пазар съгласно дерогация, заложена в член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, който позволява помощите „...да улеснят развитието на някои икономически дейности или на някои икономически региони, доколкото тези помощи не засягат по неблагоприятен начин условията на търговия до степен, която противоречи на общия интерес.“

| (105) | Комисията отбелязва, че мярката не попада в обхвата на действащите насоки за прилагане на член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС. Следователно това трябва да се оцени пряко с оглед на тази разпоредба в Договора. За да бъде съвместима по член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, дадена мярка за помощ трябва да цели постигането на цел от общ интерес в необходима и пропорционална степен. При оценяване на съвместимостта на мярката с вътрешния пазар Комисията измерва положителното въздействие по отношение на постигането на цел от общ интерес спрямо потенциалните отрицателни странични ефекти като нарушаване на търговията и конкуренцията. Този тест се основава на тристепенно проучване. Първите два етапа се съсредоточават върху положителното въздействие от държавната помощ, а третият етап разглежда отрицателните ефекти и произтичащите от тях положителни и отрицателни ефекти. (50) Тестът е структуриран по следния начин:






  (1) | Мярката за помощ има ли добре дефинирана цел от общ интерес? |
| --- | --- | --- |

(105)

Комисията отбелязва, че мярката не попада в обхвата на действащите насоки за прилагане на член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС. Следователно това трябва да се оцени пряко с оглед на тази разпоредба в Договора. За да бъде съвместима по член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, дадена мярка за помощ трябва да цели постигането на цел от общ интерес в необходима и пропорционална степен. При оценяване на съвместимостта на мярката с вътрешния пазар Комисията измерва положителното въздействие по отношение на постигането на цел от общ интерес спрямо потенциалните отрицателни странични ефекти като нарушаване на търговията и конкуренцията. Този тест се основава на тристепенно проучване. Първите два етапа се съсредоточават върху положителното въздействие от държавната помощ, а третият етап разглежда отрицателните ефекти и произтичащите от тях положителни и отрицателни ефекти. (50) Тестът е структуриран по следния начин:

(1)

Мярката за помощ има ли добре дефинирана цел от общ интерес?

| (2) | Помощта съобразена ли е с постигането на целта от общ интерес, т.е. помощта предложена ли е в отговор на пазарна неефективност или друга цел? И по-специално:






  а) | мярката за помощ целесъобразен инструмент ли е, т.е. съществуват ли други по-подходящи инструменти? |
| --- | --- | --- |

(2)

Помощта съобразена ли е с постигането на целта от общ интерес, т.е. помощта предложена ли е в отговор на пазарна неефективност или друга цел? И по-специално:

а)

мярката за помощ целесъобразен инструмент ли е, т.е. съществуват ли други по-подходящи инструменти?

| б) | налице ли е стимулиращо въздействие, т.е. помощта променя ли поведението на потенциални бенефициери? |
| --- | --- |

б)

налице ли е стимулиращо въздействие, т.е. помощта променя ли поведението на потенциални бенефициери?

| в) | мярката за помощ пропорционална ли е, т.е. може ли същата промяна в поведението да се постигне с по-малка помощ? |
| --- | --- |

в)

мярката за помощ пропорционална ли е, т.е. може ли същата промяна в поведението да се постигне с по-малка помощ?

| (3) | Ограничено ли е нарушението на конкуренцията и въздействието върху търговията, така че окончателният баланс да е положителен? |
| --- | --- |

(3)

Ограничено ли е нарушението на конкуренцията и въздействието върху търговията, така че окончателният баланс да е положителен?

7.2.1.   Цел от общ интерес

| (106) | Датските органи обясняват, че са взели решение да предприемат реформа на действащото законодателство в областта на хазартните игри и услугите за залагания с цел смяна на сегашния монополен режим с регулиран и частично либерализиран режим. Либерализацията се приема за необходимост inter alia за съобразяване със законодателството на ЕС след започването на производство и издаването на мотивирано становище на 27 март 2007 г. (51) и в отговор на заплахата от незаконни хазартни услуги онлайн, предлагани от доставчици на игрални услуги, установени в други държави. |
| --- | --- |

(106)

Датските органи обясняват, че са взели решение да предприемат реформа на действащото законодателство в областта на хазартните игри и услугите за залагания с цел смяна на сегашния монополен режим с регулиран и частично либерализиран режим. Либерализацията се приема за необходимост inter alia за съобразяване със законодателството на ЕС след започването на производство и издаването на мотивирано становище на 27 март 2007 г. (51) и в отговор на заплахата от незаконни хазартни услуги онлайн, предлагани от доставчици на игрални услуги, установени в други държави.

| (107) | До настоящия момент датският сектор за хазартни игри основно е бил под държавен монопол, тъй като е бил издаден един лиценз на държавното предприятие „Danske Spil“ A/S. Въпреки че нормативната уредба забранява на чуждестранни доставчици на хазартни игри онлайн да предлагат услугите си на потребители в Дания, много доставчици на хазартни игри онлайн, установени в други държави-членки и трети държави, предлагат услугите си чрез канали, които не се намират в Дания, като сателитни телевизионни канали от Обединеното кралство. В уведомлението си датските органи заявяват, че на практика не могат да забранят на други доставчици на хазартни игри да предлагат услугите си в Дания поради производство в датски съд, при което се е установило, че настоящият монопол в датския хазартен сектор представлява ограничение на свободното движение на услуги. В резултат на това остава налице незадоволителна ситуация, при която законността на съществуващия монопол е поставена под съмнение не само в административно и съдебно производство, а и чрез пряко предоставяне на хазартни услуги онлайн от нелицензирани оператори, установени в други юрисдикции. |
| --- | --- |

(107)

До настоящия момент датският сектор за хазартни игри основно е бил под държавен монопол, тъй като е бил издаден един лиценз на държавното предприятие „Danske Spil“ A/S. Въпреки че нормативната уредба забранява на чуждестранни доставчици на хазартни игри онлайн да предлагат услугите си на потребители в Дания, много доставчици на хазартни игри онлайн, установени в други държави-членки и трети държави, предлагат услугите си чрез канали, които не се намират в Дания, като сателитни телевизионни канали от Обединеното кралство. В уведомлението си датските органи заявяват, че на практика не могат да забранят на други доставчици на хазартни игри да предлагат услугите си в Дания поради производство в датски съд, при което се е установило, че настоящият монопол в датския хазартен сектор представлява ограничение на свободното движение на услуги. В резултат на това остава налице незадоволителна ситуация, при която законността на съществуващия монопол е поставена под съмнение не само в административно и съдебно производство, а и чрез пряко предоставяне на хазартни услуги онлайн от нелицензирани оператори, установени в други юрисдикции.

| (108) | Съгласно обяснителен меморандум към Закона за хазартните игри процесът на либерализация е обоснован от последните технологически тенденции, което означава, че Дания сега е част от общество на глобални комуникации, където потребителите имат достъп до широк кръг услуги на доставчици от различни юрисдикции. През последните десет години игралната индустрия се е превърнала в основен продукт за продажби в интернет, особено след въвеждането на онлайн покер. Интернет осигурява на датските граждани възможността да сравняват продуктите и продуктовата гама на „Danske Spil“ с различни продукти, предлагани от доставчици на хазартни игри онлайн, установени в Обединеното кралство, Малта, Гибралтар и други държави. През последните години все повече датчани са започнали да ползват хазартни услуги, предлагани от международни доставчици на игри. Както бе обяснено от датските органи, правителството се опасява, че при липсата на ефективно регулиране и контрол предоставянето на игрални услуги може да породи негативни последствия за обществото като престъпност и нарушаване на обществения ред и може да доведе до пристрастяване към хазартните игри на уязвими лица. Междувременно печалбите на „Danske Spil“ бележат постоянен спад. Следователно датските органи трябва да имат възможност да регулират и контролират игралните услуги, предлагани на датски граждани с цел въвеждане на контролирана рамка на игралната индустрия и следователно предотвратяване на отрицателните последствия за обществото. |
| --- | --- |

(108)

Съгласно обяснителен меморандум към Закона за хазартните игри процесът на либерализация е обоснован от последните технологически тенденции, което означава, че Дания сега е част от общество на глобални комуникации, където потребителите имат достъп до широк кръг услуги на доставчици от различни юрисдикции. През последните десет години игралната индустрия се е превърнала в основен продукт за продажби в интернет, особено след въвеждането на онлайн покер. Интернет осигурява на датските граждани възможността да сравняват продуктите и продуктовата гама на „Danske Spil“ с различни продукти, предлагани от доставчици на хазартни игри онлайн, установени в Обединеното кралство, Малта, Гибралтар и други държави. През последните години все повече датчани са започнали да ползват хазартни услуги, предлагани от международни доставчици на игри. Както бе обяснено от датските органи, правителството се опасява, че при липсата на ефективно регулиране и контрол предоставянето на игрални услуги може да породи негативни последствия за обществото като престъпност и нарушаване на обществения ред и може да доведе до пристрастяване към хазартните игри на уязвими лица. Междувременно печалбите на „Danske Spil“ бележат постоянен спад. Следователно датските органи трябва да имат възможност да регулират и контролират игралните услуги, предлагани на датски граждани с цел въвеждане на контролирана рамка на игралната индустрия и следователно предотвратяване на отрицателните последствия за обществото.

| (109) | В тази връзка Комисията припомня, че секторът на хазартни игри никога не е подлежал на хармонизация в рамките на Европейския съюз. Съгласно член 2 от Директивата за услугите хазартните дейности изрично са изключени от обхвата на директивата. (52) Въпреки липсата на каквото и да е вторично законодателство в областта обаче трансграничните хазартни дейности попадат в обхвата на основните свободи по Договора, а именно свободата на установяване (член 49 от ДФЕС) и свободното предоставяне на услуги (член 56 от ДФЕС). |
| --- | --- |

(109)

В тази връзка Комисията припомня, че секторът на хазартни игри никога не е подлежал на хармонизация в рамките на Европейския съюз. Съгласно член 2 от Директивата за услугите хазартните дейности изрично са изключени от обхвата на директивата. (52) Въпреки липсата на каквото и да е вторично законодателство в областта обаче трансграничните хазартни дейности попадат в обхвата на основните свободи по Договора, а именно свободата на установяване (член 49 от ДФЕС) и свободното предоставяне на услуги (член 56 от ДФЕС).

| (110) | По същество член 56 от ДФЕС забранява ограниченията на свободното предоставяне на услуги в рамките на Съюза, дори и ако тези ограничения се прилагат без разлика по отношение на национални доставчици на услуги и на доставчици от други държави-членки, ако има вероятност ограниченията да забранят, възпрепятстват или направят по-малко привлекателни дейностите на доставчиците на услуги, които са се установили в друга държава-членка, където те законно предоставят такива услуги. (53) Според установената съдебна практика законодателството на дадена държава-членка, която забранява на доставчици, установили се в друга държава-членка да предлагат услуги на територията на първата държава-членка по интернет, представлява ограничаване на свободното предоставяне на услуги, заложено в член 56 от ДФЕС (54). Освен това свободното предоставяне на услуги е в полза както на доставчиците, така и на получателите на услугите. (55) |
| --- | --- |

(110)

По същество член 56 от ДФЕС забранява ограниченията на свободното предоставяне на услуги в рамките на Съюза, дори и ако тези ограничения се прилагат без разлика по отношение на национални доставчици на услуги и на доставчици от други държави-членки, ако има вероятност ограниченията да забранят, възпрепятстват или направят по-малко привлекателни дейностите на доставчиците на услуги, които са се установили в друга държава-членка, където те законно предоставят такива услуги. (53) Според установената съдебна практика законодателството на дадена държава-членка, която забранява на доставчици, установили се в друга държава-членка да предлагат услуги на територията на първата държава-членка по интернет, представлява ограничаване на свободното предоставяне на услуги, заложено в член 56 от ДФЕС (54). Освен това свободното предоставяне на услуги е в полза както на доставчиците, така и на получателите на услугите. (55)

| (111) | При настоящия случай въпреки че предоставянето на хазартни услуги не попада по презумпция в обхвата на основните свободи по член 56 от ДФЕС, датското законодателство също засяга свободата на установяване. Член 27 от Закона за хазартните игри задължава доставчиците на хазартни игри онлайн или да бъдат установени в Дания, или, ако са местни лица на друга държава-членка от ЕС или от ЕИП, да посочат одобрен представител. Обосновката за ограниченията е една и съща както за свободата на установяване, така и за свободното предоставяне на услуги. |
| --- | --- |

(111)

При настоящия случай въпреки че предоставянето на хазартни услуги не попада по презумпция в обхвата на основните свободи по член 56 от ДФЕС, датското законодателство също засяга свободата на установяване. Член 27 от Закона за хазартните игри задължава доставчиците на хазартни игри онлайн или да бъдат установени в Дания, или, ако са местни лица на друга държава-членка от ЕС или от ЕИП, да посочат одобрен представител. Обосновката за ограниченията е една и съща както за свободата на установяване, така и за свободното предоставяне на услуги.

| (112) | Ограниченията на тези основни свободи са приемливи единствено като изключителни мерки, изрично предвидени по член 52 от ДФЕС или обосновани съгласно съдебната практика на Съда от съображения за първостепенен обществен интерес. Член 52, параграф 1 от ДФЕС позволява ограничения, обосновани по съображения за обществен ред („ordre public“), обществена сигурност или обществено здраве. |
| --- | --- |

(112)

Ограниченията на тези основни свободи са приемливи единствено като изключителни мерки, изрично предвидени по член 52 от ДФЕС или обосновани съгласно съдебната практика на Съда от съображения за първостепенен обществен интерес. Член 52, параграф 1 от ДФЕС позволява ограничения, обосновани по съображения за обществен ред („ordre public“), обществена сигурност или обществено здраве.

| (113) | По отношение на хазартните дейности определен брой причини от първостепенен обществен интерес са признати в решенията на Съда като целите за закрила на потребителите и защита както срещу измами, така и срещу подтикване към хазартна дейност както и общата нужда от опазване на обществения ред. В този контекст морални, религиозни и културни фактори и неблагоприятни от морална и финансова гледна точка последствия за лицето и обществото, свързани с игралната индустрия и залаганията, могат да служат за обосновка на наличието от страна на националните органи на свобода на преценка, необходима, за да им позволи да определят каква закрила на потребителите и опазване на обществения ред да изискват. Следователно ограниченията трябва във всеки случай да бъдат обосновани от задължителни изисквания от общ интерес, трябва да бъдат целесъобразни за постигането на целта, която преследват, и трябва да не надвишават необходимото за постигането ѝ. Трябва да се прилагат без дискриминация. (56) |
| --- | --- |

(113)

По отношение на хазартните дейности определен брой причини от първостепенен обществен интерес са признати в решенията на Съда като целите за закрила на потребителите и защита както срещу измами, така и срещу подтикване към хазартна дейност както и общата нужда от опазване на обществения ред. В този контекст морални, религиозни и културни фактори и неблагоприятни от морална и финансова гледна точка последствия за лицето и обществото, свързани с игралната индустрия и залаганията, могат да служат за обосновка на наличието от страна на националните органи на свобода на преценка, необходима, за да им позволи да определят каква закрила на потребителите и опазване на обществения ред да изискват. Следователно ограниченията трябва във всеки случай да бъдат обосновани от задължителни изисквания от общ интерес, трябва да бъдат целесъобразни за постигането на целта, която преследват, и трябва да не надвишават необходимото за постигането ѝ. Трябва да се прилагат без дискриминация. (56)

| (114) | Следва да се отбележи обаче, че загубата на данъчен приход не е едно от съображенията, изброени в член 52 от ДФЕС, нито е прието в съдебната практика (57) и следователно не може да се приеме за съображение от първостепенен обществен интерес, което може да се използва при обосновка на мярката, която по същество противоречи на основната свобода. |
| --- | --- |

(114)

Следва да се отбележи обаче, че загубата на данъчен приход не е едно от съображенията, изброени в член 52 от ДФЕС, нито е прието в съдебната практика (57) и следователно не може да се приеме за съображение от първостепенен обществен интерес, което може да се използва при обосновка на мярката, която по същество противоречи на основната свобода.

| (115) | По-специално по отношение на обосновката на ограниченията на предоставянето на трансгранични хазартни услуги Съдът постанови, както следва (58):






  „57. | Предвид очертаните обстоятелства (...) следва да се отбележи, че правната уредба на хазартните игри е една от областите, в които между държавите членки съществуват значителни различия от морално, религиозно и културно естество. При липса на хармонизация по въпроса на общностно равнище всяка държава членка трябва да прецени в тези области и в съответствие със собствената си ценностна система изискванията, които включва защитата на съответните интереси. |
| --- | --- | --- |

(115)

По-специално по отношение на обосновката на ограниченията на предоставянето на трансгранични хазартни услуги Съдът постанови, както следва (58):

„57.

Предвид очертаните обстоятелства (...) следва да се отбележи, че правната уредба на хазартните игри е една от областите, в които между държавите членки съществуват значителни различия от морално, религиозно и културно естество. При липса на хармонизация по въпроса на общностно равнище всяка държава членка трябва да прецени в тези области и в съответствие със собствената си ценностна система изискванията, които включва защитата на съответните интереси.

| 58. | Само обстоятелството, че дадена държава членка е избрала различна система за защита от приетата в друга държава членка, не би могло да окаже въздействие върху преценката на необходимостта от и пропорционалността на приетите в тази област разпоредби. Последните трябва да се преценяват само с оглед на целите, преследвани от компетентните органи на съответната държава членка, и на равнището на защита, което те възнамеряват да осигурят. |
| --- | --- |

58.

Само обстоятелството, че дадена държава членка е избрала различна система за защита от приетата в друга държава членка, не би могло да окаже въздействие върху преценката на необходимостта от и пропорционалността на приетите в тази област разпоредби. Последните трябва да се преценяват само с оглед на целите, преследвани от компетентните органи на съответната държава членка, и на равнището на защита, което те възнамеряват да осигурят.

| 59. | Ето защо държавите членки са свободни да установяват задачите на своята политика в областта на хазартните игри и, когато се налага, да определят с точност търсеното ниво на защита. Въпреки това ограниченията, които налагат, следва да удовлетворяват условията за пропорционалност, очертани в практиката на Съда (Решение по дело Placanica и др., посочено по-горе, точка 48).

  (...) |
| --- | --- |

59.

Ето защо държавите членки са свободни да установяват задачите на своята политика в областта на хазартните игри и, когато се налага, да определят с точност търсеното ниво на защита. Въпреки това ограниченията, които налагат, следва да удовлетворяват условията за пропорционалност, очертани в практиката на Съда (Решение по дело Placanica и др., посочено по-горе, точка 48).

| 69. | В това отношение следва да се отбележи, че секторът на предлаганите по Интернет хазартни игри не е хармонизиран на общностно равнище. Следователно дадена държава членка може основателно да смята, че само законното предлагане по Интернет в този сектор от оператор (...) на услуги в друга държава членка, в която той е установен и в която по принцип за него вече се прилагат законови условия и се упражнява контрол от страна на компетентните органи на последната държава, не би могло да се приеме за достатъчна гаранция за защита на потребителите в държавата срещу рискове от измама и престъпни прояви предвид затрудненията, пред които при подобни обстоятелства могат да бъдат и зправени органите на държавата членка по установяване, за да оценят професионалните качества и почтеността на операторите. |
| --- | --- |

69.

В това отношение следва да се отбележи, че секторът на предлаганите по Интернет хазартни игри не е хармонизиран на общностно равнище. Следователно дадена държава членка може основателно да смята, че само законното предлагане по Интернет в този сектор от оператор (...) на услуги в друга държава членка, в която той е установен и в която по принцип за него вече се прилагат законови условия и се упражнява контрол от страна на компетентните органи на последната държава, не би могло да се приеме за достатъчна гаранция за защита на потребителите в държавата срещу рискове от измама и престъпни прояви предвид затрудненията, пред които при подобни обстоятелства могат да бъдат и зправени органите на държавата членка по установяване, за да оценят професионалните качества и почтеността на операторите.

| 70. | Освен това поради липсата на пряк контакт между потребителя и оператора достъпните по Интернет хазартни игри са свързани с по-големи по значение и различни по естеството си опасности спрямо традиционните пазари на такива игри, що се отнася до евентуалните измами, извършвани от операторите спрямо потребителите.“ |
| --- | --- |

70.

Освен това поради липсата на пряк контакт между потребителя и оператора достъпните по Интернет хазартни игри са свързани с по-големи по значение и различни по естеството си опасности спрямо традиционните пазари на такива игри, що се отнася до евентуалните измами, извършвани от операторите спрямо потребителите.“

| (116) | В наскоро издадено решение Съдът също посочи подробно рисковете от хазартните игри онлайн. (59)







  „103. | Необходимо е да се напомни, че характеристиките, присъщи на предлагането на хазартни игри по интернет, могат също да се окажат източник на значително увеличени рискове от различен характер в областта на защитата на потребителите, и конкретно на младите хора и на лицата, които имат особена склонност към игри или могат да развият такава склонност, в сравнение с традиционните пазари на такива игри. Освен липсата на посочената по-горе пряка връзка между потребителя и оператора особено лесният и траен достъп до предлаганите по интернет игри, както и потенциално високият обем и честота на такова предлагане с международен характер в среда, която освен това се характеризира с изолираност на участника в игрите, с анонимност и с липса на социален контрол, представляват също така фактори, които могат да благоприятстват развиването на пристрастяване към игри и изразходването на прекомерни средства във връзка с тях, както и съответно да засилят свързаните с тях отрицателни социални и морални последици, както са изведени те на преден план от постоянната съдебна практика. |
| --- | --- | --- |

(116)

В наскоро издадено решение Съдът също посочи подробно рисковете от хазартните игри онлайн. (59)

„103.

Необходимо е да се напомни, че характеристиките, присъщи на предлагането на хазартни игри по интернет, могат също да се окажат източник на значително увеличени рискове от различен характер в областта на защитата на потребителите, и конкретно на младите хора и на лицата, които имат особена склонност към игри или могат да развият такава склонност, в сравнение с традиционните пазари на такива игри. Освен липсата на посочената по-горе пряка връзка между потребителя и оператора особено лесният и траен достъп до предлаганите по интернет игри, както и потенциално високият обем и честота на такова предлагане с международен характер в среда, която освен това се характеризира с изолираност на участника в игрите, с анонимност и с липса на социален контрол, представляват също така фактори, които могат да благоприятстват развиването на пристрастяване към игри и изразходването на прекомерни средства във връзка с тях, както и съответно да засилят свързаните с тях отрицателни социални и морални последици, както са изведени те на преден план от постоянната съдебна практика.

| 104. | От друга страна, следва да се отбележи, че предвид правото на преценка, с което разполагат държавите членки във връзка с определянето на равнището на защита на потребителите и на обществения ред в сектора на хазартните игри, с оглед на критерия за пропорционалност не е задължително приетата от органите на държава членка ограничителна мярка да съответства на концепция, споделяна от всички държави членки по отношение на способите за закрила на въпросния законен интерес (вж. по аналогия Решение от 28 април 2009 г. по дело Комисия/Италия, C-518/06, Сборник, стр. I-3491, точки 83 и 84). |
| --- | --- |

104.

От друга страна, следва да се отбележи, че предвид правото на преценка, с което разполагат държавите членки във връзка с определянето на равнището на защита на потребителите и на обществения ред в сектора на хазартните игри, с оглед на критерия за пропорционалност не е задължително приетата от органите на държава членка ограничителна мярка да съответства на концепция, споделяна от всички държави членки по отношение на способите за закрила на въпросния законен интерес (вж. по аналогия Решение от 28 април 2009 г. по дело Комисия/Италия, C-518/06, Сборник, стр. I-3491, точки 83 и 84).

| 105. | Предвид всичко изложено по-горе следва да се признае, че мярка, с която се налага забрана, насочена към всякакъв вид хазартни игри по интернет, по принцип може да се счита за подходяща за преследване на легитимните цели за предотвратяване на подтикването към изразходване на прекомерни средства във връзка с игрите и за борба срещу пристрастяването към тях, както и за защита на младите хора, дори когато предлагането на такива игри продължава да бъде разрешено по по-традиционни канали.“ |
| --- | --- |

105.

Предвид всичко изложено по-горе следва да се признае, че мярка, с която се налага забрана, насочена към всякакъв вид хазартни игри по интернет, по принцип може да се счита за подходяща за преследване на легитимните цели за предотвратяване на подтикването към изразходване на прекомерни средства във връзка с игрите и за борба срещу пристрастяването към тях, както и за защита на младите хора, дори когато предлагането на такива игри продължава да бъде разрешено по по-традиционни канали.“

| (117) | Липсата на хармонизация в сферата на хазартните игри и различните подходи на държавите-членки по отношение на позволените игри и операторите, оторизирани са ги предлагат обрисува картина на силно фрагментиран вътрешен пазар за предоставяне на трансгранични хазартни услуги. Макар някои държави-членки да ограничават или дори да забраняват предлагането на някои игри на късмета, други са избрали по-отворени пазари. Много държави-членки също наскоро са преразгледали законодателството си в сферата на хазартните игри или са в процес на преразглеждане с оглед на ръста на услугите за хазартни игри онлайн. |
| --- | --- |

(117)

Липсата на хармонизация в сферата на хазартните игри и различните подходи на държавите-членки по отношение на позволените игри и операторите, оторизирани са ги предлагат обрисува картина на силно фрагментиран вътрешен пазар за предоставяне на трансгранични хазартни услуги. Макар някои държави-членки да ограничават или дори да забраняват предлагането на някои игри на късмета, други са избрали по-отворени пазари. Много държави-членки също наскоро са преразгледали законодателството си в сферата на хазартните игри или са в процес на преразглеждане с оглед на ръста на услугите за хазартни игри онлайн.

| (118) | Датските органи не са представили подробни данни за размера на незаконните хазартни дейности на датски местни лица, а вместо това посочват, че развитието на нерегламентирания сектор за хазартни игри онлайн е обезпокояващ аспект от гледна точка на обществото. |
| --- | --- |

(118)

Датските органи не са представили подробни данни за размера на незаконните хазартни дейности на датски местни лица, а вместо това посочват, че развитието на нерегламентирания сектор за хазартни игри онлайн е обезпокояващ аспект от гледна точка на обществото.

| (119) | Тази тенденция се потвърждава в Зелената книга на Европейската комисия от март 2011 г. (60) В придружаващия Работен документ на Комисията се цитира брутен приход от хазартни игри за хазартните дейности онлайн в Дания от 250 милиона EUR за 2008 г., от които 14 % (т.е. 34 милиона EUR) са свързани с казино игри, а 22 % (т.е. 56 милиона EUR) с покер. (61) По определение както казино игрите онлайн, така и онлайн покерът са забранени дейности. |
| --- | --- |

(119)

Тази тенденция се потвърждава в Зелената книга на Европейската комисия от март 2011 г. (60) В придружаващия Работен документ на Комисията се цитира брутен приход от хазартни игри за хазартните дейности онлайн в Дания от 250 милиона EUR за 2008 г., от които 14 % (т.е. 34 милиона EUR) са свързани с казино игри, а 22 % (т.е. 56 милиона EUR) с покер. (61) По определение както казино игрите онлайн, така и онлайн покерът са забранени дейности.

| (120) | Очаква се тези цифри да нараснат. В Зелената книга се докладва, че хазартните игри онлайн са най-бързо разрастващият се сегмент от пазара за хазартни игри, със 7,5 % годишни приходи от целия пазар за хазартни игри за 2008 г. (ЕС-27) и се очаква да удвои размера си до 2013 г. (62) Второ, делът на националното потребление на хазартни игри, свързано с хазартните дейности онлайн, се оценява на 21,9 % в Дания, т.е. втори по големина дял в рамките на ЕС, където средното ниво е 7,5 %. (63) |
| --- | --- |

(120)

Очаква се тези цифри да нараснат. В Зелената книга се докладва, че хазартните игри онлайн са най-бързо разрастващият се сегмент от пазара за хазартни игри, със 7,5 % годишни приходи от целия пазар за хазартни игри за 2008 г. (ЕС-27) и се очаква да удвои размера си до 2013 г. (62) Второ, делът на националното потребление на хазартни игри, свързано с хазартните дейности онлайн, се оценява на 21,9 % в Дания, т.е. втори по големина дял в рамките на ЕС, където средното ниво е 7,5 %. (63)

| (121) | Като се вземе предвид гореспоменатата съдебна практика както и цялостната характеристика на пазара на хазартни услуги в ЕС, Комисията изразява виждането, че аргументите, представени от датските органи за обосновка на приемането на мярката, предмет на уведомлението, са добре подкрепени. По-специално Комисията осъзнава особеностите на разглежданите дейности: хазартните игри, предоставени по интернет, са преобразили сектора, чрез създаването на световен пазар, на който физическите граници са размити. В този контекст, както бе посочено в Зелената книга от 2011 г. (64), Комисията също отбелязва нуждата от контрол на сектора за хазартни игри онлайн с цел предотвратяване на отрицателните последствия, които хазартните игри онлайн оказват върху потребителите. В допълнение към значителния риск от пристрастяване към хазартни игри онлайн, установен от редица социални проучвания (65), специално внимание следва да се обърне на непълнолетни и други уязвими лица, включително и потребители с ниски доходи, потребители на хазартни услуги с предишно пристрастяване към хазарт и млади възрастни, които не осъзнават рисковете, свързани с проблемите на хазартните игри. С цел закрила на тези категории потенциални играчи държавите-членки следва да имат възможност за контрол на сектора на хазартни игри онлайн и чрез налагане на ограничение на възрастта или условия за лицензиране, посредством контрол на системите за обработка на плащанията и ограничаване на ограничаване на маркетинга и популяризирането на хазартните игри онлайн. |
| --- | --- |

(121)

Като се вземе предвид гореспоменатата съдебна практика както и цялостната характеристика на пазара на хазартни услуги в ЕС, Комисията изразява виждането, че аргументите, представени от датските органи за обосновка на приемането на мярката, предмет на уведомлението, са добре подкрепени. По-специално Комисията осъзнава особеностите на разглежданите дейности: хазартните игри, предоставени по интернет, са преобразили сектора, чрез създаването на световен пазар, на който физическите граници са размити. В този контекст, както бе посочено в Зелената книга от 2011 г. (64), Комисията също отбелязва нуждата от контрол на сектора за хазартни игри онлайн с цел предотвратяване на отрицателните последствия, които хазартните игри онлайн оказват върху потребителите. В допълнение към значителния риск от пристрастяване към хазартни игри онлайн, установен от редица социални проучвания (65), специално внимание следва да се обърне на непълнолетни и други уязвими лица, включително и потребители с ниски доходи, потребители на хазартни услуги с предишно пристрастяване към хазарт и млади възрастни, които не осъзнават рисковете, свързани с проблемите на хазартните игри. С цел закрила на тези категории потенциални играчи държавите-членки следва да имат възможност за контрол на сектора на хазартни игри онлайн и чрез налагане на ограничение на възрастта или условия за лицензиране, посредством контрол на системите за обработка на плащанията и ограничаване на ограничаване на маркетинга и популяризирането на хазартните игри онлайн.

| (122) | Следователно предприетата в Дания реформа в резултат на приемането на закона, предмет на уведомлението, съответства на целта на Зелената книга на Европейската комисия от 24 март 2011 г. относно хазарта по интернет на вътрешния пазар, която имаше за цел да допринесе за приемането в държавите-членки на нормативна уредба за предоставянето на хазартни игри онлайн с цел по-голяма правна сигурност за всички участници. (66) Зелената книга бе отговор на заключенията на Съвета от декември 2010 г., които приветстваха широка консултация от страна на Европейската комисия относно хазарта по интернет на вътрешния пазар, която би позволила задълбочен дебат по въпросите, повдигнати по-специално във връзка с хазартните услуги онлайн, (67) и резолюцията на Европейския парламент, приета на 10 март 2009 г., с която се призовава Комисията в тясно сътрудничество с националните правителства да проучи икономическите и неикономическите последствия от предоставянето на трансгранични хазартни услуги. (68) Трябва да се подчертае, че законодателната реформа, реализирана чрез закона, предмет на уведомлението, отговаря на целите, защитавани от Комисията, което е довело до откриването на процедура за установяване на нарушение и изпращането на мотивирано становище до датските органи през март 2007 г. (69) |
| --- | --- |

(122)

Следователно предприетата в Дания реформа в резултат на приемането на закона, предмет на уведомлението, съответства на целта на Зелената книга на Европейската комисия от 24 март 2011 г. относно хазарта по интернет на вътрешния пазар, която имаше за цел да допринесе за приемането в държавите-членки на нормативна уредба за предоставянето на хазартни игри онлайн с цел по-голяма правна сигурност за всички участници. (66) Зелената книга бе отговор на заключенията на Съвета от декември 2010 г., които приветстваха широка консултация от страна на Европейската комисия относно хазарта по интернет на вътрешния пазар, която би позволила задълбочен дебат по въпросите, повдигнати по-специално във връзка с хазартните услуги онлайн, (67) и резолюцията на Европейския парламент, приета на 10 март 2009 г., с която се призовава Комисията в тясно сътрудничество с националните правителства да проучи икономическите и неикономическите последствия от предоставянето на трансгранични хазартни услуги. (68) Трябва да се подчертае, че законодателната реформа, реализирана чрез закона, предмет на уведомлението, отговаря на целите, защитавани от Комисията, което е довело до откриването на процедура за установяване на нарушение и изпращането на мотивирано становище до датските органи през март 2007 г. (69)

| (123) | Поради тези съображения Комисията счита, че Законът за данъците върху хазартните игри, предмет на уведомлението, дотолкова, доколкото той ще либерализира пазара и ще позволи на датски и чуждестранни оператори на хазартни игри онлайн да предоставят услугите си на датски жители, като междувременно гарантира, че те изпълняват необходимите условия за лицензиране от датските органи, служи на добре дефинирана цел от общ интерес. |
| --- | --- |

(123)

Поради тези съображения Комисията счита, че Законът за данъците върху хазартните игри, предмет на уведомлението, дотолкова, доколкото той ще либерализира пазара и ще позволи на датски и чуждестранни оператори на хазартни игри онлайн да предоставят услугите си на датски жители, като междувременно гарантира, че те изпълняват необходимите условия за лицензиране от датските органи, служи на добре дефинирана цел от общ интерес.

7.2.2.   Помощ, съобразена с желаната цел

| (124) | Мярката за помощ се приема за необходима и пропорционална, когато представлява целесъобразен инструмент за постигането на идентифицирана цел от общ интерес, когато има насърчаващо въздействие върху бенефициерите и когато не води до ненужно нарушаване на конкуренцията. |
| --- | --- |

(124)

Мярката за помощ се приема за необходима и пропорционална, когато представлява целесъобразен инструмент за постигането на идентифицирана цел от общ интерес, когато има насърчаващо въздействие върху бенефициерите и когато не води до ненужно нарушаване на конкуренцията.

| (125) | Датското правителство взе решение за либерализиране на датския пазар за хазартни игри онлайн и за разрешаване на издаването на неограничен брой онлайн лицензи. Издаването на такъв лиценз обаче подлежи изпълнението на редица условия, свързани inter alia с надеждността на ръководството на дружеството, което кандидатства за лиценз. За успеха на либерализацията датското правителство също взе решение за намаляване на данъчното облагане за онлайн оператори, като единство остави непроменени данъчните ставки за оператори на реални казина. В тази връзка жалбоподателите твърдят, че намаляването на данъчната ставка за онлайн оператори не е най-целесъобразното решение. Например блокирането на плащания и комуникация (инструменти за изкуствено отделяне) все пак могат да бъдат използвани за постигането на целите на процеса на либерализация без нуждата от налагане на по-ниски данъчни ставки за онлайн оператори. Според жалбоподателите Дания следователно е могла да избере да укрепи забраната за незаконни хазартни игри онлайн чрез блокиране на „плащания и комуникация“ (филтриране по имена на домейни, блокиране на интернет протокол и блокиране на плащания) или чрез ограничаване на броя лицензи, които да се издадат. |
| --- | --- |

(125)

Датското правителство взе решение за либерализиране на датския пазар за хазартни игри онлайн и за разрешаване на издаването на неограничен брой онлайн лицензи. Издаването на такъв лиценз обаче подлежи изпълнението на редица условия, свързани inter alia с надеждността на ръководството на дружеството, което кандидатства за лиценз. За успеха на либерализацията датското правителство също взе решение за намаляване на данъчното облагане за онлайн оператори, като единство остави непроменени данъчните ставки за оператори на реални казина. В тази връзка жалбоподателите твърдят, че намаляването на данъчната ставка за онлайн оператори не е най-целесъобразното решение. Например блокирането на плащания и комуникация (инструменти за изкуствено отделяне) все пак могат да бъдат използвани за постигането на целите на процеса на либерализация без нуждата от налагане на по-ниски данъчни ставки за онлайн оператори. Според жалбоподателите Дания следователно е могла да избере да укрепи забраната за незаконни хазартни игри онлайн чрез блокиране на „плащания и комуникация“ (филтриране по имена на домейни, блокиране на интернет протокол и блокиране на плащания) или чрез ограничаване на броя лицензи, които да се издадат.

| (126) | Във връзка с използването на „системите за блокиране“ в Зелената книга на Комисията се заявява, че ефикасността на системата за блокиране зависи от предварително определен и актуализиран списък за блокиране, както и от ефикасни софтуерни системи. Датските органи обаче посочват, че имат съмнения дали тези системи за блокиране могат да доведат до очакваните резултати, тъй като потребителите на хазартни игри онлайн могат да заобиколят интернет блокирането, като променят използваните „портове“, а забраната на определени плащания може да блокира напълно законни търговски транзакции, различни от плащания, свързани със залози и награди. |
| --- | --- |

(126)

Във връзка с използването на „системите за блокиране“ в Зелената книга на Комисията се заявява, че ефикасността на системата за блокиране зависи от предварително определен и актуализиран списък за блокиране, както и от ефикасни софтуерни системи. Датските органи обаче посочват, че имат съмнения дали тези системи за блокиране могат да доведат до очакваните резултати, тъй като потребителите на хазартни игри онлайн могат да заобиколят интернет блокирането, като променят използваните „портове“, а забраната на определени плащания може да блокира напълно законни търговски транзакции, различни от плащания, свързани със залози и награди.

| (127) | Във връзка с възможността за издаване на ограничен брой онлайн лицензи, въздействието зависи от броя лицензи, който следва да се издаде. Ако броят е ограничен до само няколко лиценза, малкият брой конкуренти ще намали конкуренцията и ще повлияе върху предлагането, което би означавало по-високи разходи за потребители под формата на по-нисък коефициент на изплащане на печалба в сравнение с неограничения брой лицензи. Намаленият брой лицензи също ограничава разнообразието и качеството на избор на потребителите на пазара и позволява на производителите да полагат по-малко усилия при изпълнението на желанията и нуждите на потребителите. (70) Ограничаването на броя лицензи също поставя въпроси по отношение на критериите за определяне на броя лицензи по непроизволен начин, как и коя институция упражнява мониторинг върху изискванията за лицензиране и какво се предприема по отношение на незаконното предоставяне на услуги, т.е. кой какви мерки предприема срещу незаконно предоставените хазартни услуги. (71) |
| --- | --- |

(127)

Във връзка с възможността за издаване на ограничен брой онлайн лицензи, въздействието зависи от броя лицензи, който следва да се издаде. Ако броят е ограничен до само няколко лиценза, малкият брой конкуренти ще намали конкуренцията и ще повлияе върху предлагането, което би означавало по-високи разходи за потребители под формата на по-нисък коефициент на изплащане на печалба в сравнение с неограничения брой лицензи. Намаленият брой лицензи също ограничава разнообразието и качеството на избор на потребителите на пазара и позволява на производителите да полагат по-малко усилия при изпълнението на желанията и нуждите на потребителите. (70) Ограничаването на броя лицензи също поставя въпроси по отношение на критериите за определяне на броя лицензи по непроизволен начин, как и коя институция упражнява мониторинг върху изискванията за лицензиране и какво се предприема по отношение на незаконното предоставяне на услуги, т.е. кой какви мерки предприема срещу незаконно предоставените хазартни услуги. (71)

| (128) | С оглед на тези съображение Комисията счита, че по-ниската данъчна ставка за хазартните дейности онлайн е целесъобразен инструмент за постигане на целите на либерализацията, заложени в новия Закон за хазартните игри. Мярката помощ ще гарантира, че онлайн операторите, които желаят да предоставят хазартни услуги на датски граждани, ще кандидатстват за лиценз и ще изпълнят приложимите национални разпоредби. |
| --- | --- |

(128)

С оглед на тези съображение Комисията счита, че по-ниската данъчна ставка за хазартните дейности онлайн е целесъобразен инструмент за постигане на целите на либерализацията, заложени в новия Закон за хазартните игри. Мярката помощ ще гарантира, че онлайн операторите, които желаят да предоставят хазартни услуги на датски граждани, ще кандидатстват за лиценз и ще изпълнят приложимите национални разпоредби.

| (129) | Комисията счита, че мярката за помощ може да промени поведението на чуждестранните доставчици на хазартни игри онлайн, тъй като по-ниската данъчна ставка представлява стимул за такива оператори да получат лиценз в Дания и следователно да започнат да предлагат законни хазартни услуги онлайн. |
| --- | --- |

(129)

Комисията счита, че мярката за помощ може да промени поведението на чуждестранните доставчици на хазартни игри онлайн, тъй като по-ниската данъчна ставка представлява стимул за такива оператори да получат лиценз в Дания и следователно да започнат да предлагат законни хазартни услуги онлайн.

| (130) | Помощта се приема за пропорционална, единствено ако същата промяна в поведението не може да бъде постигната с по-малка помощ и по-малко нарушаване. Размерът на помощта трябва да бъде ограничен до минимума, необходим за извършването на дейността, която ще получи помощта. В настоящия случай Комисията счита, че датските органи са изготвили мярката, така че да намалят евентуалния размер на включена държавна помощ и да сведат до минимум нарушаването на конкуренцията в резултат на мярката. |
| --- | --- |

(130)

Помощта се приема за пропорционална, единствено ако същата промяна в поведението не може да бъде постигната с по-малка помощ и по-малко нарушаване. Размерът на помощта трябва да бъде ограничен до минимума, необходим за извършването на дейността, която ще получи помощта. В настоящия случай Комисията счита, че датските органи са изготвили мярката, така че да намалят евентуалния размер на включена държавна помощ и да сведат до минимум нарушаването на конкуренцията в резултат на мярката.

| (131) | В меморандума, представен от датското Министерство по въпросите на данъчното облагане от 6 март 2010 г. на говорителите за политиката на политическите партии в датския парламент на ниво наложен данък (72), изборът на по-ниска данъчна ставка от 20 % от брутния приход от хазартни игри за хазартната дейност онлайн бе обоснован от следните критерии:






  а) | Хазартните игри, предоставени по датски лицензи, следва да се адаптират към настоящото предлагане от доставчици на хазартни игри онлайн в чужбина, т.е. данъчната ставка следва да се измени с цел съобразяване с високите коефициенти на изплащане на печалба, предлагани от чуждестранни доставчици на хазартни игри онлайн, което да ги мотивира да кандидатстват на практика за лиценз. |
| --- | --- | --- |

(131)

В меморандума, представен от датското Министерство по въпросите на данъчното облагане от 6 март 2010 г. на говорителите за политиката на политическите партии в датския парламент на ниво наложен данък (72), изборът на по-ниска данъчна ставка от 20 % от брутния приход от хазартни игри за хазартната дейност онлайн бе обоснован от следните критерии:

а)

Хазартните игри, предоставени по датски лицензи, следва да се адаптират към настоящото предлагане от доставчици на хазартни игри онлайн в чужбина, т.е. данъчната ставка следва да се измени с цел съобразяване с високите коефициенти на изплащане на печалба, предлагани от чуждестранни доставчици на хазартни игри онлайн, което да ги мотивира да кандидатстват на практика за лиценз.

| б) | Общият брой предлагани игри следва да се увеличи, което да доведе като цяло до нарастване на оборота. |
| --- | --- |

б)

Общият брой предлагани игри следва да се увеличи, което да доведе като цяло до нарастване на оборота.

| в) | Хазартните продукти следва да бъдат толкова атрактивни, че играчите да не искат да изберат уебсайтове на чужди (незаконни) оператори. |
| --- | --- |

в)

Хазартните продукти следва да бъдат толкова атрактивни, че играчите да не искат да изберат уебсайтове на чужди (незаконни) оператори.

| г) | Инструментите за блокиране следва да се използват за гарантиране в комбинация с букви а) – в), че ще се сведат до минимум хазартните игри на уебсайта на незаконни оператори. |
| --- | --- |

г)

Инструментите за блокиране следва да се използват за гарантиране в комбинация с букви а) – в), че ще се сведат до минимум хазартните игри на уебсайта на незаконни оператори.

| (132) | В този меморандум датските органи отбелязват, че законодателството на Обединеното кралство, което следва да се разглежда като много близко с датската нормативна уредба в областта на хазартните игри, предвижда данъчна ставка от 15 % за хазартните игри онлайн. Датските органи считат, че данъчната ставка за хазартните игри онлайн може да бъде по-висока отколкото в Обединеното кралство, тъй като за разлика от Обединеното кралство Дания ще въведе и допълнителни мерки за блокиране, за да възпрепятства играчите да използват уебсайтове на чуждестранни оператори, които не са получили датски лиценз. |
| --- | --- |

(132)

В този меморандум датските органи отбелязват, че законодателството на Обединеното кралство, което следва да се разглежда като много близко с датската нормативна уредба в областта на хазартните игри, предвижда данъчна ставка от 15 % за хазартните игри онлайн. Датските органи считат, че данъчната ставка за хазартните игри онлайн може да бъде по-висока отколкото в Обединеното кралство, тъй като за разлика от Обединеното кралство Дания ще въведе и допълнителни мерки за блокиране, за да възпрепятства играчите да използват уебсайтове на чуждестранни оператори, които не са получили датски лиценз.

| (133) | По аналогичен начин датските органи цитират примерите с Франция и Италия, които са либерализирали своите пазари и са наложили по-високи данъчни ставки в сравнение с Обединеното кралство. Датските органи отбелязват, че тези пазари са значително по-големи от датския пазар. Размерът на пазара може да окаже осезаемо въздействие върху желанието на операторите да навлязат на даден пазар, дори и ако е налице по-висока данъчна ставка, тъй като разходите, които винаги се свързват с установяването на дейност на нов пазар, са сравнително по-високи за навлизането на по-малки пазари. |
| --- | --- |

(133)

По аналогичен начин датските органи цитират примерите с Франция и Италия, които са либерализирали своите пазари и са наложили по-високи данъчни ставки в сравнение с Обединеното кралство. Датските органи отбелязват, че тези пазари са значително по-големи от датския пазар. Размерът на пазара може да окаже осезаемо въздействие върху желанието на операторите да навлязат на даден пазар, дори и ако е налице по-висока данъчна ставка, тъй като разходите, които винаги се свързват с установяването на дейност на нов пазар, са сравнително по-високи за навлизането на по-малки пазари.

| (134) | Меморандумът включва симулация на евентуално въздействие върху приходите на данъчните ставки от 15 %, 20 % и 25 %, като също се вземат предвид евентуални промени в хазартните модели на потребителите на хазартни услуги и действията на операторите. Следствие на симулацията се стига до заключението, че при данъчна ставка от 20 % за доставчиците на хазартни игри все още ще е достатъчно изгодно да кандидатстват за датски лиценз, а потребителите на хазартни игри ще имат достъп до привлекателни услуги. Може да се очаква определянето на по-висока данъчна ставка (т.е. 25 %) да увеличи натиска върху коефициента на изплащане на печалба, като в резултат положителното въздействие върху приходите при 25 % процента може да се окаже по-ниско в сравнение с 20 %. |
| --- | --- |

(134)

Меморандумът включва симулация на евентуално въздействие върху приходите на данъчните ставки от 15 %, 20 % и 25 %, като също се вземат предвид евентуални промени в хазартните модели на потребителите на хазартни услуги и действията на операторите. Следствие на симулацията се стига до заключението, че при данъчна ставка от 20 % за доставчиците на хазартни игри все още ще е достатъчно изгодно да кандидатстват за датски лиценз, а потребителите на хазартни игри ще имат достъп до привлекателни услуги. Може да се очаква определянето на по-висока данъчна ставка (т.е. 25 %) да увеличи натиска върху коефициента на изплащане на печалба, като в резултат положителното въздействие върху приходите при 25 % процента може да се окаже по-ниско в сравнение с 20 %.

| (135) | Следователно датският законодател е стигнал до заключението, че определянето на по-висока данъчна ставка за хазартни игри онлайн би довело до хазартен продукт, който няма да е достатъчно привлекателен за потребителите на хазартни игри, което от своя страна ще доведе до по-нисък оборот, като неутрализира очакването за незабавни по-високи данъчни приходи. |
| --- | --- |

(135)

Следователно датският законодател е стигнал до заключението, че определянето на по-висока данъчна ставка за хазартни игри онлайн би довело до хазартен продукт, който няма да е достатъчно привлекателен за потребителите на хазартни игри, което от своя страна ще доведе до по-нисък оборот, като неутрализира очакването за незабавни по-високи данъчни приходи.

| (136) | Заключенията на датския законодател по отношение на целесъобразното ниво на данъчно облагане за хазартни дейности онлайн също се потвърждават в доклад на консултантска фирма в бранша, която установява, че данъчна ставка от 20 % не означава, че държавата ще се откаже от приход, който би получила в противен случай. (73) Съгласно този доклад това е най-високо оценената икономически осъществима възможност – с по-висока оценка би била „оценка без възвращаемост“, т.е. данъчна ставка, която просто е прекалено висока, за да осигури валидна бизнес среда за навлизане на пазара на оператори. Над тази оценка данъчният приход започва да намалява. |
| --- | --- |

(136)

Заключенията на датския законодател по отношение на целесъобразното ниво на данъчно облагане за хазартни дейности онлайн също се потвърждават в доклад на консултантска фирма в бранша, която установява, че данъчна ставка от 20 % не означава, че държавата ще се откаже от приход, който би получила в противен случай. (73) Съгласно този доклад това е най-високо оценената икономически осъществима възможност – с по-висока оценка би била „оценка без възвращаемост“, т.е. данъчна ставка, която просто е прекалено висока, за да осигури валидна бизнес среда за навлизане на пазара на оператори. Над тази оценка данъчният приход започва да намалява.

| (137) | С оглед на гореспоменатото Комисията счита, че данъчната ставка от 20 % от брутния приход от хазартни игри, приложим за онлайн оператори, не е по-ниска от необходимото за осигуряване на постигането на целите по Закона за хазартните игри. Следователно мярката за помощ отговаря на изискването за пропорционалност, заложено в практиката на Съда. |
| --- | --- |

(137)

С оглед на гореспоменатото Комисията счита, че данъчната ставка от 20 % от брутния приход от хазартни игри, приложим за онлайн оператори, не е по-ниска от необходимото за осигуряване на постигането на целите по Закона за хазартните игри. Следователно мярката за помощ отговаря на изискването за пропорционалност, заложено в практиката на Съда.

7.2.3.   Въздействие върху конкуренцията и търговията между държавите-членки

| (138) | С оглед на въздействието на мярката за помощ върху конкуренцията и търговията трябва да се прави разграничение между евентуално нарушение на търговията между държавите-членки и нарушение на конкуренцията на територията на Дания, и по-специално със съществуващите оператори на реални казина. |
| --- | --- |

(138)

С оглед на въздействието на мярката за помощ върху конкуренцията и търговията трябва да се прави разграничение между евентуално нарушение на търговията между държавите-членки и нарушение на конкуренцията на територията на Дания, и по-специално със съществуващите оператори на реални казина.

| (139) | С оглед на търговията между държавите-членки не се очаква отрицателно въздействие. Законът за хазартните игри позволява на датските жители законно да използват хазартни услуги, предлагани на уебсайтове на лицензирани оператори на хазартни игри онлайн. Тези уебсайтове не са ограничени до датските потребители, а до тях имат достъп жители на всички държави-членки на ЕС, като се спазват ограниченията, предвидени в националното законодателство. С определянето на данъчна ставка за оператори на хазартни игри онлайн на 20 % от брутния приход от хазартни игри датската мярка за помощ в голяма степен съответства на ставките на подобни данъци, наложени в други държави-членки, които вече са реформирали своето законодателство в областта на хазартните игри онлайн. Например както Белгия, така и Обединеното кралство налагат данъчна ставка от 15 % от брутния приход от хазартни игри за хазартни услуги онлайн, докато други държави-членки прилагат дори по-ниски ставки (например Естония — 5 % от брутния приход от хазартни игри, Латвия — 10 % от брутния приход, Финалдния — 8,25 % от брутния приход). Единствено Словакия е определила по-висока данъчна ставка — 27 % от брутния приход от хазартни игри. |
| --- | --- |

(139)

С оглед на търговията между държавите-членки не се очаква отрицателно въздействие. Законът за хазартните игри позволява на датските жители законно да използват хазартни услуги, предлагани на уебсайтове на лицензирани оператори на хазартни игри онлайн. Тези уебсайтове не са ограничени до датските потребители, а до тях имат достъп жители на всички държави-членки на ЕС, като се спазват ограниченията, предвидени в националното законодателство. С определянето на данъчна ставка за оператори на хазартни игри онлайн на 20 % от брутния приход от хазартни игри датската мярка за помощ в голяма степен съответства на ставките на подобни данъци, наложени в други държави-членки, които вече са реформирали своето законодателство в областта на хазартните игри онлайн. Например както Белгия, така и Обединеното кралство налагат данъчна ставка от 15 % от брутния приход от хазартни игри за хазартни услуги онлайн, докато други държави-членки прилагат дори по-ниски ставки (например Естония — 5 % от брутния приход от хазартни игри, Латвия — 10 % от брутния приход, Финалдния — 8,25 % от брутния приход). Единствено Словакия е определила по-висока данъчна ставка — 27 % от брутния приход от хазартни игри.

| (140) | С оглед на нарушаването на конкуренцията в рамките на Дания потенциално мярката ще е от ползва за значителен брой различни датски и чуждестранни оператори на хазартни игри онлайн, които до този момент не са имали право да предоставят услугите си на датски жители. Дания е представила списък с доставчиците на хазартни игри онлайн, които вече са проявили желание да кандидатстват за лиценз. Тъй като единствено държавното дружество до този момент е имало право да предоставя хазартни услуги онлайн, либерализацията ще увеличи цялостната конкуренция на пазара. |
| --- | --- |

(140)

С оглед на нарушаването на конкуренцията в рамките на Дания потенциално мярката ще е от ползва за значителен брой различни датски и чуждестранни оператори на хазартни игри онлайн, които до този момент не са имали право да предоставят услугите си на датски жители. Дания е представила списък с доставчиците на хазартни игри онлайн, които вече са проявили желание да кандидатстват за лиценз. Тъй като единствено държавното дружество до този момент е имало право да предоставя хазартни услуги онлайн, либерализацията ще увеличи цялостната конкуренция на пазара.

| (141) | Въпреки че мярката представлява държавна помощ и прилагането ѝ може и да има последствия за действащите оператори на реални казина, които плащат данъци до 75 % от брутните приходи от хазартни игри, Комисията счита, че като цяло равносметката от прилагането на мярката е положителен. |
| --- | --- |

(141)

Въпреки че мярката представлява държавна помощ и прилагането ѝ може и да има последствия за действащите оператори на реални казина, които плащат данъци до 75 % от брутните приходи от хазартни игри, Комисията счита, че като цяло равносметката от прилагането на мярката е положителен.

| (142) | Както бе посочено по-горе, определянето на данъчна ставка за хазартни игри онлайн на същото или подобно ниво на ставката за оператори на реални казина би довело до ситуация, при която секторът и играчите няма да отговорят на възможността за законно предоставяне на хазартни услуги онлайн на датския пазар, като по този начин ще се провалят набелязаните цели от общ интерес, заложени в Закона за хазартните игри. |
| --- | --- |

(142)

Както бе посочено по-горе, определянето на данъчна ставка за хазартни игри онлайн на същото или подобно ниво на ставката за оператори на реални казина би довело до ситуация, при която секторът и играчите няма да отговорят на възможността за законно предоставяне на хазартни услуги онлайн на датския пазар, като по този начин ще се провалят набелязаните цели от общ интерес, заложени в Закона за хазартните игри.

| (143) | Следователно Комисията стигна до заключението, че мярката е съвместима с вътрешния пазар по член 107, параграф 3), буква в) от ДФЕС. |
| --- | --- |

(143)

Следователно Комисията стигна до заключението, че мярката е съвместима с вътрешния пазар по член 107, параграф 3), буква в) от ДФЕС.

8.   ЗАКЛЮЧЕНИЕ

| (144) | Комисията счита, че чрез държавни ресурси законът, предмет на уведомлението, осигурява данъчно предимство на операторите на хазартни игри онлайн. Мярката се приема за селективна prima facie, тъй като разграничава оператори на хазартни игри онлайн и оператори на реални казина, които с оглед на заложената в мярката цел са в сравнимо фактическо и правно положение. Датските органи не са успели да докажат, че селективността prima facie на закона, предмет на уведомление, е обоснована от логиката на данъчната система. По този начин законът, предмет на уведомлението, се приема за държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. |
| --- | --- |

(144)

Комисията счита, че чрез държавни ресурси законът, предмет на уведомлението, осигурява данъчно предимство на операторите на хазартни игри онлайн. Мярката се приема за селективна prima facie, тъй като разграничава оператори на хазартни игри онлайн и оператори на реални казина, които с оглед на заложената в мярката цел са в сравнимо фактическо и правно положение. Датските органи не са успели да докажат, че селективността prima facie на закона, предмет на уведомление, е обоснована от логиката на данъчната система. По този начин законът, предмет на уведомлението, се приема за държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС.

| (145) | Комисията обаче счита, че помощта изпълнява условията, необходими за приемането ѝ за съвместима с вътрешния пазар по член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС, |
| --- | --- |

(145)

Комисията обаче счита, че помощта изпълнява условията, необходими за приемането ѝ за съвместима с вътрешния пазар по член 107, параграф 3, буква в) от ДФЕС,

ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

Член 1

Мярка C 35/10, която Дания възнамерява да приведе в действие под формата на данъци върху хазартните игри онлайн в датския Закон за данъците върху хазартните игри, е съвместима с вътрешния пазар по смисъла на член 107, параграф 3, буква в) от Договора за функционирането на Европейския съюз.

Следователно привеждането в действие на мярката е разрешено.

Член 2

Адресат на настоящото решение е Кралство Дания.

Съставено в Брюксел на 20 септември 2011 година.

За Комисията

Joaquín ALMUNIA

Заместник-председател

---

(1)  ОВ C 22, 22.1.2011 г., стр. 9.

1

(2)  Закон No 698 относно данъците върху хазартните игри („Lov om afgifter af spil“).

2

(3)  Макар първоначално мярката, предмет на уведомлението, да трябваше да влезе в сила на 1 януари 2011 г., с цел съобразяване с разпоредбите за държавна помощ, член 35, параграф 1 от Закона за данъците върху хазартните игри предвижда Министерство по въпросите на данъчното облагане да определи датата за влизане в сила на закона.

3

(4)  Вж бележка под линия 1.

4

(5)  Вж. по-долу раздел 5.

5

(6)  Производство за установяване на нарушение No 2003/4365, вж. също IP/07/360.

6

(7)  Закон за хазартните игри (No 848 от 1 юли 2010 г.); Закон за разпределяне на печалбите от лотарии и кучешки и конни надбягвания (No 696 от 25 юни 2010 г.); Закон за приемане на Устава на „Danske Spil“ A/S (Закон No 695 от 25 юни 2010 г.).

7

(8)  1 датска крона (DKK) ≈ 0,13 EUR.

8

(9)  Съгласно член 12 от Закона за данъците върху хазартните игри, следните месечни суми се облагат допълнително: 3 000 DKK на автомат за до 50 автомата и 1 500 DKK на автомат над тази бройка.

9

(10)  Вж. параграфи 73 и сл. от решението за откриване на процедура.

10

(11)  Швейцарски институт по сравнително право, „Проучване относно хазартните услуги на вътрешния пазар на Европейския съюз“, окончателен доклад, Европейска комисия, 2006 г. http://ec.europa.eu/internal_market/services/docs/gambling/study1_en.pdf

11

(12)  За английската версия на меморандума вж. приложение Б към наблюдения на датските органи от 14 януари 2011 г. относно решението за откриване на процедура. Датската версия на меморандума може да бъде намерена в приложение 20 към уведомление от датските органи от 6 юли 2010 г.

12

(13)  Швейцарски институт по сравнително право, „Проучване относно хазартните услуги на вътрешния пазар на Европейския съюз“, Европейска комисия, 2006 г., глава 7, стр. 1402.

13

(14)  Дело Т-308/00 Salzgitter/Комисия на Европейските общности [2004] Сборник II-1933, параграф 81. Формулировката на параграфа е както следва: „Впоследствие с цел идентифициране на това какво представлява предимство съгласно съдебната практика в областта на държавните помощи, е задължително да се определи референтна точка във въпросната схема, спрямо която се сравнява това предимство. В настоящия случай при определянето на „нормална“ данъчна тежест по смисъла на гореспоменатата съдебна практика в сравнение с данъчните правила, приложими във всички държави-членки или дори и някои от тях, неизбежно биха нарушили помощта и функционирането на разпоредбите в областта на мониторинга на държавна помощ. При липсата на хармонизация на общностно ниво по отношение на данъчните разпоредби в държавите-членки, такъв подход в действителност би сравнил две различни фактически и правни ситуации, възникващи от законодателните и регулаторни различия между държавите-членки. Информацията, предоставена от кандидата в настоящия случай, илюстрира и различията, които се наблюдават между държавите-членки, и по-специално по отношение на данъчните основи и ставки на облагане на капиталови стоки.“ Решение на Комисията С2/09 MoRaKG, Условия за капиталови инвестиции, (ОВ C 60, 14.3.2009 г., стр. 9), параграф 25.

14

Впоследствие с цел идентифициране на това какво представлява предимство съгласно съдебната практика в областта на държавните помощи, е задължително да се определи референтна точка във въпросната схема, спрямо която се сравнява това предимство. В настоящия случай при определянето на „нормална“ данъчна тежест по смисъла на гореспоменатата съдебна практика в сравнение с данъчните правила, приложими във всички държави-членки или дори и някои от тях, неизбежно биха нарушили помощта и функционирането на разпоредбите в областта на мониторинга на държавна помощ. При липсата на хармонизация на общностно ниво по отношение на данъчните разпоредби в държавите-членки, такъв подход в действителност би сравнил две различни фактически и правни ситуации, възникващи от законодателните и регулаторни различия между държавите-членки. Информацията, предоставена от кандидата в настоящия случай, илюстрира и различията, които се наблюдават между държавите-членки, и по-специално по отношение на данъчните основи и ставки на облагане на капиталови стоки.

(15)  Европейска асоциация за хазартни игри и залагания (EGBA), Асоциация за хазартни игри от разстояние (RGA), Automatenverband, Eupportunity, Van Speelautomaten, датска Търговска палата и Европейска казино асоциация (ECA).

15

(16)  PokerStars, Betfair, Club Hotel Casino Loutraki, Royal Casino (заедно с DAB), BWin, Compu-Game, девет казина в Гърция (Club Hotel Casino Loutraki, Regency Casino Parnes, Regency Casino Thessaloniki, Casino Xanthi (Vivere Entertainment S.A.), Casino Rio (Theros International gaming INC.), Casino Corfu (Greek Casino Corfu), Casino Rodos, Porto Carras Grand Resort 20 и Casino Syrou).

16

(17)  Естония, Франция и Испания.

17

(18)  Дело С-46/08 Carmen Media Group, [2009], все още не е публикувано, параграф 103.

18

Carmen Media Group

(19)  Institut National de la Santé et de la Recherche Médicale, Jeux de hasard et d’argent – Contextes et addictions, юли 2008 г., http://lesrapports.ladocumentationfrancaise.fr/BRP/084000697/0000.pdf

19

(20)  Autorité de la Concurrence Française, Avis 11-A-02 du 20 janvier 2011.

20

(21)  Известие на Комисията относно прилагането на правилата за държавни помощи по отношение на мерките за пряко данъчно облагане на дружества, ОВ C 384, 10.12.1998 г., параграф 26.

21

(22)  Заключение на генералния адвокат Bot (14 октомври 2008 г.), Дело С-42/07 Liga Portuguesa de Futebol Profissional, [2009] Сборник-I-10447, параграфи 41 и сл.

22

Liga Portuguesa de Futebol Profissional

(23)  Швейцарски институт по сравнително право, „Проучване относно хазартните услуги на вътрешния пазар на Европейския съюз“, Европейска комисия, 2006 г.

23

(24)  Пак там, стр. 1403.

24

(25)  Дело Т-308/00, Salzgitter AG/ Комисия на Европейските общности, [2004] Сборник II-1933, параграф 81.

25

Salzgitter AG/ Комисия на Европейските общности

(26)  Решение на Комисията от 14 март 2003 г., COMP/M.3109, Candover/Cinven/Gala, параграф 16.

26

(27)  Autorité de la Concurrence Avis No 11-A-02 du 20 janvier 2011 relatif au secteur des jeux d’argent et de hasard en ligne.

27

(28)  Office of Fair Trading, Решение ME/1716-05 от 15 август 2005 г. относно придобиването от William Hill на лицензираните пунктове за залагания на Stanley Plc.

28

(29)  Европейска комисия, Зелена книга относно хазарта по интернет на вътрешния пазар, COM(2011) 128 окончателен, стр. 3.

29

(30)  Вж. параграфи и 11 и 13 по-горе.

30

(31)  Дело 30/59 De Gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg/Висш орган на Европейската общност за въглища и стомана [1961] Сборник 3, стр. 19.

31

De Gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg/Висш орган на Европейската общност за въглища и стомана

(32)  Дело 173/73 Италия/ Комисия на Европейските общности [1974] Сборник 709, резюме No 3.

32

Италия/ Комисия на Европейските общности

(33)  Дело С-88/03 Португалия/ Комисия на Европейските общности [2006] Сборник I-7115, параграф 54; Дело С-172/03 Wolfgang Heiser/ Finanzamt Innsbruck [2005] Сборник I-1627, параграф 40; Дело С-169/08 Presidente del Consiglio dei Ministri/ Regione Sardegna [2009] Сборник I-10821, параграф 61.

33

Португалия/ Комисия на Европейските общности

Wolfgang Heiser/ Finanzamt Innsbruck

Presidente del Consiglio dei Ministri/ Regione Sardegna

(34)  Дело С-487/06 P British Aggregates Association/ Комисия, [2008] Сборник -10515, параграф 83.

34

British Aggregates Association/ Комисия

(35)  Дело 173/73 Италия/ Комисия на Европейските общности [1974] Сборник 709, параграф 15; Известие на Комисията относно прилагането на правилата за държавни помощи по отношение на мерките за пряко данъчно облагане на дружества, ОВ C 384, 10.12.1998 г., параграф 23.

35

Италия/ Комисия на Европейските общности

(36)  Вж. бележка под линия 28.

36

(37)  Член 6 от Закона за данъците върху хазартните игри.

37

(38)  Вж. параграф 64 по-горе.

38

(39)  Вж. бележка под линия 26.

39

(40)  Пак там.

40

(41)  Швейцарски институт по сравнително право, „Проучване относно хазартните услуги на вътрешния пазар на Европейския съюз“, 2006 г.

41

(42)  Вж. отговори на искане за информация, изпратени от датските органи, 20 октомври 2010 г., параграф 2.10; Наблюдения, изпратени от датските органи, 14 януари 2011 г., стр. 9, параграф 42.

42

(43)  Вж. мнения на Датската асоциация на операторите на игрални автомати с развлекателна цел и „Royal Casino“, изпратени на 18 февруари 2011 г., стр. 1.

43

(44)  Пак там, стр. 1403.

44

(45)  Проучване от Socialforskningsinstituttet (Национален център за социални изследвания), 2007 г.

45

(46)  Вж. например наблюдения, изпратени от девет гръцки казина, 21 февруари 2011 г., стр. 18.

46

(47)  Дело 173/73 Италия/ Комисия на Европейските общности [1974] Сборник 709, параграф No 15.

47

Италия/ Комисия на Европейските общности

(48)  Известие на Комисията относно прилагането на правилата за държавни помощи по отношение на мерките за пряко данъчно облагане на дружества, ОВ C 384, 10.12.1998 г., параграф 23.

48

(49)  Съединени дела T-127/99, T-129/99 и T-148/99 Diputación Foral de Álava и др./ Комисия [2002] Сборник II-1275, параграф 250.

49

Diputación Foral de Álava и др./ Комисия

(50)  В тази връзка вж. План за действие в областта на държавната помощ – по-малко и по-целесъобразни държавни помощи: пътна карта за реформа в сферата на държавната помощ 2005-2009, COM(2005) 107 окончателен.

50

(51)  Вж. бележка под линия 6.

51

(52)  Директива 2006/123/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 12 декември 2006 година относно услугите на вътрешния пазар, ОВ L 376, 27.12.2006 г., стр. 36.

52

(53)  Дело С-76/90 Säger [1991] Сборник I-4221, параграф 12; Дело C-58/98 Corsten [2000] Сборник I-7919, параграф 33.

53

Säger

Corsten

(54)  Дело C-243/01 Gambelli [2003] Сборник I-13031, параграф 54.

54

Gambelli

(55)  Съединени дела 286/82 и 26/83 Luisi и Carbone [1984] Сборник 377, параграф 16.

55

Luisi и Carbone

(56)  Вж. Дело C-243/01 Gambelli [2003] Сборник I-13031, параграфи 63 - 65 и Съединени дела C-338/04, C-359/04 и C-360/04 Placanica and Others [2007] Сборник I-1891, параграфи 46 – 49.

56

Gambelli

Placanica and Others

(57)  Дело C-446/03 Marks & Spencer [2005] Сборник I-10837, параграф 44; Дело C-319/02 Manninen [2004] Сборник I-7477, параграф 49 и цитираната съдебна практика. По отношение на ограниченията за хазартните дейности, вж. Дело C-243/01 Gambelli [2003] Сборник I-13031, параграфи 61 и 62.

57

Marks & Spencer

Manninen

Gambelli

(58)  Дело С-42/07 Liga Portuguesa de Futebol Profissional, [2009] Сборник-I-10447, параграфи 57 и сл.

58

Liga Portuguesa de Futebol Profissional

(59)  Дело С-46/08 Carmen Media Group, [2009], все още не е публикувано, параграф 103.

59

Carmen Media Group

(60)  Европейска комисия, Зелена книга относно хазарта по интернет на вътрешния пазар, COM(2011) 128 окончателен, стр. 8.

60

(61)  Европейска комисия, Зелена книга относно хазарта по интернет на вътрешния пазар, Работен документ на Комисията COM(2011) 321 окончателен, стр. 10.

61

(62)  Вж. бележка под линия 60.

62

(63)  Европейска комисия, Зелена книга относно хазарта по интернет на вътрешния пазар, Работен документ на Комисията COM(2011) 321 окончателен, стр. 9.

63

(64)  Европейска комисия, Зелена книга относно хазарта по интернет на вътрешния пазар, COM(2011) 128 окончателен, стр. 19.

64

(65)  За повече информация относно тези проучвания, вж. Европейска комисия, Зелена книга относно хазарта по интернет на вътрешния пазар, COM(2011) 128 окончателен, стр. 19 и сл.

65

(66)  Европейска комисия, Зелена книга относно хазарта по интернет на вътрешния пазар, COM(2011) 128 окончателен, стр. 7.

66

(67)  Заключения относно рамката за хазартните игри и залаганията в държавите-членки на ЕС, приети на 3057-то заседание на Съвета по конкурентоспособност, Брюксел, 10 декември 2010 г., Документ 16884/10 на Съвета.

67

(68)  Резолюция на Европейския парламент от 10 март 2009 г. относно почтеността на онлайн хазарта. (2008/22125(INI)), P6-2009-0097. Тези въпроси включват реклама и маркетинг, непълнолетни лица, измама и престъпна дейности и почтеност, социална отговорност, защита на потребителите и данъчно облагане.

68

(69)  Вж. параграф 6 по-горе.

69

(70)  Швейцарски институт по сравнително право, „Проучване относно хазартните услуги на вътрешния пазар на Европейския съюз“, Европейска комисия, 2006 г., стр. 1108.

70

(71)  Швейцарски институт по сравнително право, International vergleichende Analyse des Glücksspielwesens, 2009 г., стр. 18. http://mpk.rlp.de/mpkrlpde/sachthemen/studie-zum-gluecksspielwesen/.

71

(72)  Вж. параграф 36 по-горе.

72

(73)  H2 Gambling Capital, „Независима оценка на различни модели на данъчно облагане/ лицензиране при регулиране на хазартни услуги от разстояние в Нидерландия“, февруари 2011 г.

73

---

ВЪТРЕШНИ И ПРОЦЕДУРНИ ПРАВИЛНИЦИ

| 7.3.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 68/20 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 68/20

---

ИЗМЕНЕНИЕ НА УКАЗАНИЯТА ЗА СЕКРЕТАРЯ НА ОБЩИЯ СЪД

ОБЩИЯТ СЪД

като взе предвид член 23 от своя процедурен правилник,

като взе предвид Указанията за секретаря, приети на 5 юли 2007 г., изменени с Решение на Общия съд от 17 май 2010 г.,

ПРИЕМА НАСТОЯЩОТО ИЗМЕНЕНИЕ НА УКАЗАНИЯТА ЗА СЕКРЕТАРЯ:

Член 1

1.   В член 2, параграф 5 думата „доказателствата“ се заменя с думата „материалите“.

2.   Член 3 се изменя, както следва:

| — | в параграф 1 думата „доказателства“ се заменя с думата „материали“, |
| --- | --- |

—

в параграф 1 думата „доказателства“ се заменя с думата „материали“,

| — | в параграф 2 думата „доказателството“ се заменя навсякъде с думата „материала“, |
| --- | --- |

—

в параграф 2 думата „доказателството“ се заменя навсякъде с думата „материала“,

| — | текстът на параграф 4, втора алинея се заменя със следния текст:

  „Отбелязването за вписването в регистъра се прави върху оригинала на представения от страните материал по делото или върху документа, който се счита за оригинал на този материал (1), както и върху всеки връчен на страните препис, като се посочват поредният номер и датата на вписване в регистъра. Отбелязването се извършва на езика на производството.“, |
| --- | --- |

—

текстът на параграф 4, втора алинея се заменя със следния текст:

„Отбелязването за вписването в регистъра се прави върху оригинала на представения от страните материал по делото или върху документа, който се счита за оригинал на този материал (1), както и върху всеки връчен на страните препис, като се посочват поредният номер и датата на вписване в регистъра. Отбелязването се извършва на езика на производството.“,

| — | текстът на параграф 5 се заменя със следния текст:

  „Когато даден материал по делото не е вписан в регистъра на датата на подаването му, тази дата се отбелязва в регистъра и върху оригинала или документа, който се счита за оригинал, както и върху преписите на този материал по делото.“, |
| --- | --- |

—

текстът на параграф 5 се заменя със следния текст:

„Когато даден материал по делото не е вписан в регистъра на датата на подаването му, тази дата се отбелязва в регистъра и върху оригинала или документа, който се счита за оригинал, както и върху преписите на този материал по делото.“,

| — | в параграф 6 след думите „длъжностно лице, или служител в секретариата“ се добавят точка и запетая и думите „датата, посочена в член 5 от Решението на Общия съд от 14 септември 2011 г.“. |
| --- | --- |

—

в параграф 6 след думите „длъжностно лице, или служител в секретариата“ се добавят точка и запетая и думите „датата, посочена в член 5 от Решението на Общия съд от 14 септември 2011 г.“.

3.   Член 4 се изменя, както следва:

| — | втора алинея от параграф 2 става първа алинея от параграф 3, |
| --- | --- |

—

втора алинея от параграф 2 става първа алинея от параграф 3,

| — | трета алинея от параграф 2 става втора алинея от параграф 3, |
| --- | --- |

—

трета алинея от параграф 2 става втора алинея от параграф 3,

| — | четвърта алинея от параграф 2 става параграф 4, |
| --- | --- |

—

четвърта алинея от параграф 2 става параграф 4,

| — | параграф 3 става параграф 5. |
| --- | --- |

—

параграф 3 става параграф 5.

4.   Член 5 се изменя, както следва:

| — | текстът на параграф 1 се заменя със следния текст:

  „Преписката по делото съдържа: материалите по делото, върху които е направено отбелязването по член 3, параграф 4, втора алинея от настоящите указания, подписано от секретаря, заедно с приложенията към тях, ако има такива; постановените по делото решения, включително решенията за отказ да се приемат материали по делото; докладите за съдебни заседания; протоколите от съдебни заседания; уведомленията, направени от секретаря, както и при необходимост всякакви други материали или кореспонденция, които следва да бъдат взети под внимание при решаване на делото.“, |
| --- | --- |

—

текстът на параграф 1 се заменя със следния текст:

„Преписката по делото съдържа: материалите по делото, върху които е направено отбелязването по член 3, параграф 4, втора алинея от настоящите указания, подписано от секретаря, заедно с приложенията към тях, ако има такива; постановените по делото решения, включително решенията за отказ да се приемат материали по делото; докладите за съдебни заседания; протоколите от съдебни заседания; уведомленията, направени от секретаря, както и при необходимост всякакви други материали или кореспонденция, които следва да бъдат взети под внимание при решаване на делото.“,

| — | в параграф 2 думите „дали дадено доказателство да бъде приобщено към преписката по делото“ се заменят с думите „по приобщаването на даден материал към преписката по делото“, |
| --- | --- |

—

в параграф 2 думите „дали дадено доказателство да бъде приобщено към преписката по делото“ се заменят с думите „по приобщаването на даден материал към преписката по делото“,

| — | в параграф 4, първа алинея думите „оригиналната преписка“ се заменят с думата „преписката“, |
| --- | --- |

—

в параграф 4, първа алинея думите „оригиналната преписка“ се заменят с думата „преписката“,

| — | текстът на параграф 5 се заменя със следния текст:

  „Поверителните и неповерителните варианти на материалите по делото се съхраняват в преписката поотделно. Достъп до поверителния вариант на материалите по делото се разрешава само на страните, по отношение на които не е било разпоредено поверително третиране.“, |
| --- | --- |

—

текстът на параграф 5 се заменя със следния текст:

„Поверителните и неповерителните варианти на материалите по делото се съхраняват в преписката поотделно. Достъп до поверителния вариант на материалите по делото се разрешава само на страните, по отношение на които не е било разпоредено поверително третиране.“,

| — | в параграф 6 думите „Представено по дадено дело доказателство“ се заменят с думите „Подаденият по едно дело материал“, думата „което“ се заменя с думата „който“ и думата „приобщено“ се заменя с думата „приобщен“, |
| --- | --- |

—

в параграф 6 думите „Представено по дадено дело доказателство“ се заменят с думите „Подаденият по едно дело материал“, думата „което“ се заменя с думата „който“ и думата „приобщено“ се заменя с думата „приобщен“,

| — | в параграф 7 след думата „архивирането“ се добавя думата „на“ и думите „приложените към нея доказателства“ се заменят с думите „приобщените към нея материали по делото“, |
| --- | --- |

—

в параграф 7 след думата „архивирането“ се добавя думата „на“ и думите „приложените към нея доказателства“ се заменят с думите „приобщените към нея материали по делото“,

| — | (Без значение за текста на български език.) |
| --- | --- |

—

(Без значение за текста на български език.)

5.   Член 6 се изменя, както следва:

| — | в параграф 1 думите „определени въпроси или доказателства“ се заменят с думите „определени данни“, |
| --- | --- |

—

в параграф 1 думите „определени въпроси или доказателства“ се заменят с думите „определени данни“,

| — | в параграф 2, първа алинея думите „определени въпроси или доказателства“ се заменят с думите „определени данни“ и думите „точки 74—77“ се заменят с думите „точки 88—91“. |
| --- | --- |

—

в параграф 2, първа алинея думите „определени въпроси или доказателства“ се заменят с думите „определени данни“ и думите „точки 74—77“ се заменят с думите „точки 88—91“.

6.   Член 7 се изменя, както следва:

| — | в заглавието думата „доказателства“ се заменя с думите „материали по делото“, |
| --- | --- |

—

в заглавието думата „доказателства“ се заменя с думите „материали по делото“,

| — | в параграф 1, първа алинея думата „доказателства“ се заменя с думата „материали“, |
| --- | --- |

—

в параграф 1, първа алинея думата „доказателства“ се заменя с думата „материали“,

| — | в параграф 1, втора алинея думите „представените доказателства“ се заменят с думите „подадените материали“, |
| --- | --- |

—

в параграф 1, втора алинея думите „представените доказателства“ се заменят с думите „подадените материали“,

| — | в параграф 1, трета алинея думите „дадено писмено становище“ се заменят с думите „даден материал по делото“ и думите „точки 55 и 56“ се заменят с думите „точка 55“, |
| --- | --- |

—

в параграф 1, трета алинея думите „дадено писмено становище“ се заменят с думите „даден материал по делото“ и думите „точки 55 и 56“ се заменят с думите „точка 55“,

| — | в параграф 1, четвърта алинея думите „точки 57 и 59“ се заменят с думите „точки 64 и 66—68“ и думите „писменото становище“ се заменят с думите „материала по делото“, |
| --- | --- |

—

в параграф 1, четвърта алинея думите „точки 57 и 59“ се заменят с думите „точки 64 и 66—68“ и думите „писменото становище“ се заменят с думите „материала по делото“,

| — | в параграф 2 думите „писмени становища или“ се заличават, |
| --- | --- |

—

в параграф 2 думите „писмени становища или“ се заличават,

| — | в параграф 3, първа алинея думите „подаването на доказателства“ се заменят с думите „подаването на материали по делото“, думите „посоченото в член 43, параграф 7 от същия правилник решение за определяне на условията, при които материал по делото, изпратен на секретариата по електронен път, може да се счита за оригинал на този акт“ се заменят с думите „Решението на Общия съд от 14 септември 2011 г.“, думите „само доказателства“ се заменят с думите „само материали“, а преди думата „подпис“ се добавя думата „саморъчен“, |
| --- | --- |

—

в параграф 3, първа алинея думите „подаването на доказателства“ се заменят с думите „подаването на материали по делото“, думите „посоченото в член 43, параграф 7 от същия правилник решение за определяне на условията, при които материал по делото, изпратен на секретариата по електронен път, може да се счита за оригинал на този акт“ се заменят с думите „Решението на Общия съд от 14 септември 2011 г.“, думите „само доказателства“ се заменят с думите „само материали“, а преди думата „подпис“ се добавя думата „саморъчен“,

| — | в параграф 4 думите „или документи“, „писмено становище или“ и „към писмените становища“ се заличават, |
| --- | --- |

—

в параграф 4 думите „или документи“, „писмено становище или“ и „към писмените становища“ се заличават,

| — | в параграф 5, първа алинея думите „писмени становища или“ се заличават, |
| --- | --- |

—

в параграф 5, първа алинея думите „писмени становища или“ се заличават,

| — | в параграф 5, втора алинея думите „приложени към дадено писмено становище или материал по делото доказателства или документи“ се заменят с думите „приложени към даден материал по делото доказателства“, |
| --- | --- |

—

в параграф 5, втора алинея думите „приложени към дадено писмено становище или материал по делото доказателства или документи“ се заменят с думите „приложени към даден материал по делото доказателства“,

| — | (Без значение за текста на български език.), |
| --- | --- |

—

(Без значение за текста на български език.),

| — | текстът на параграф 6 се заменя със следния текст:

  „Когато някоя от страните оспорва отказа на секретаря да приеме даден материал по делото, последният представя съответния материал на председателя за вземане на решение дали материалът следва да бъде приет.“. |
| --- | --- |

—

текстът на параграф 6 се заменя със следния текст:

„Когато някоя от страните оспорва отказа на секретаря да приеме даден материал по делото, последният представя съответния материал на председателя за вземане на решение дали материалът следва да бъде приет.“.

7.   В член 9, параграф 2 думите „изключва от преписката по делото съответното писмено становище или материал по делото” се заменят с думите „изключва съответния материал от преписката по делото“.

8.   Член 10 се изменя, както следва:

| — | в параграф 1, първа алинея думите „Съгласно член 100, параграф 1 от Процедурния правилник на Общия съд, връчванията“ се заменят с думите „Връчванията по член 100, параграф 1 от Процедурния правилник на Общия съд“, |
| --- | --- |

—

в параграф 1, първа алинея думите „Съгласно член 100, параграф 1 от Процедурния правилник на Общия съд, връчванията“ се заменят с думите „Връчванията по член 100, параграф 1 от Процедурния правилник на Общия съд“,

| — | в параграф 1, втора алинея се заличава последното изречение, |
| --- | --- |

—

в параграф 1, втора алинея се заличава последното изречение,

| — | в параграф 4, втора алинея думата „Доказателствата“ се заменя с думите „Материалите по делото“, |
| --- | --- |

—

в параграф 4, втора алинея думата „Доказателствата“ се заменя с думите „Материалите по делото“,

| — | (Без значение за текста на български език.), |
| --- | --- |

—

(Без значение за текста на български език.),

| — | текстът на параграф 6 се заменя със следния текст:

  „Когато приложението към определен материал по делото е подадено само в един екземпляр поради обема му или поради други причини и когато на страните не могат да бъдат връчени преписи от него, секретарят уведомява страните за това и им съобщава, че приложението е на тяхно разположение в секретариата за справка.“. |
| --- | --- |

—

текстът на параграф 6 се заменя със следния текст:

„Когато приложението към определен материал по делото е подадено само в един екземпляр поради обема му или поради други причини и когато на страните не могат да бъдат връчени преписи от него, секретарят уведомява страните за това и им съобщава, че приложението е на тяхно разположение в секретариата за справка.“.

9.   В член 11, параграф 2 думата „Доказателствата“ се заменя с думите „Материалите по делото“.

10.   В член 12 думите „документите по производството“ се заменят с думите „материалите по делото“.

11.   В член 13, параграф 3 думата „доказателства“ се заменя с думите „материали по делото“.

12.   Член 17 се изменя, както следва:

| — | в параграф 1 думата „доказателство“ се заменя с думата „материал“, |
| --- | --- |

—

в параграф 1 думата „доказателство“ се заменя с думата „материал“,

| — | в параграф 2 думата „доказателство“ се заменя с думата „материал“. |
| --- | --- |

—

в параграф 2 думата „доказателство“ се заменя с думата „материал“.

13.   В член 19, параграф 2 след думите „Процедурния правилник“ се добавят запетая и думите „на Решението на Общия съд от 14 септември 2011 г., на условията за използване на приложението e-Curia, на Практическите указания към страните“.

Член 2

Настоящото изменение на Указанията за секретаря се публикува в Официален вестник на Европейския съюз.

Официален вестник на Европейския съюз

То влиза в сила в деня след неговото публикуване.

Съставено в Люксембург на 24 януари 2012 година.

Секретар

E. COULON

Председател

M. JAEGER

---

(1)  По смисъла на член 3 от Решение на Общия съд от 14 септември 2011 година за подаването и връчването на процесуални документи чрез приложението e-Curia (ОВ C 289, стр. 9).

1

---

| 7.3.2012 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 68/23 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2012

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 68/23

---

ПРАКТИЧЕСКИ УКАЗАНИЯ КЪМ СТРАНИТЕ ПРЕД ОБЩИЯ СЪД

Съдържание

| I. | ОТНОСНО ПИСМЕНАТА ФАЗА НА ПРОИЗВОДСТВОТО |
| --- | --- |

I.

| A. | ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ |
| --- | --- |

A.

| A.1. | Относно използването на технически средства за комуникация |
| --- | --- |

A.1.

| 1) | Чрез приложението e-Curia |
| --- | --- |

1)

| 2) | По факс или по електронна поща |
| --- | --- |

2)

| A.2. | Относно представянето на процесуални документи |
| --- | --- |

A.2.

| A.3. | Относно представянето на файловете, подавани чрез приложението e-Curia |
| --- | --- |

A.3.

| A.4. | Относно дължината на писмените становища |
| --- | --- |

A.4.

| Б. | ОТНОСНО СТРУКТУРАТА И СЪДЪРЖАНИЕТО НА ПИСМЕНИТЕ СТАНОВИЩА |
| --- | --- |

Б.

| Б.1. | Преки производства |
| --- | --- |

Б.1.

| 1) | Искова молба или жалба и писмена защита (по делата, различни от свързаните с интелектуална собственост) |
| --- | --- |

1)

| а. | Искова молба или жалба |
| --- | --- |

а.

| б. | Писмена защита |
| --- | --- |

б.

| 2) | Жалба и писмен отговор (по делата, свързани с интелектуална собственост) |
| --- | --- |

2)

| а. | Жалба |
| --- | --- |

а.

| б. | Писмен отговор |
| --- | --- |

б.

| Б.2. | Производства по обжалване |
| --- | --- |

Б.2.

| а. | Жалба |
| --- | --- |

а.

| б. | Писмен отговор |
| --- | --- |

б.

| В. | ОТНОСНО ПРЕДСТАВЯНЕТО НА ПРИЛОЖЕНИЯ КЪМ ПРОЦЕСУАЛНИТЕ ДОКУМЕНТИ |
| --- | --- |

В.

| Г. | ОТНОСНО СЛУЧАИТЕ НА ОТСТРАНЯВАНЕ НА НЕРЕДОВНОСТИ В ПРОЦЕСУАЛНИТЕ ДОКУМЕНТИ |
| --- | --- |

Г.

| Г.1. | Отстраняване на нередовности в исковата молба или жалбата |
| --- | --- |

Г.1.

| а. | Условия, чието неспазване обосновава невръчване на исковата молба или жалбата |
| --- | --- |

а.

| б. | Изисквания за форма, чието неспазване обосновава отлагане на връчването |
| --- | --- |

б.

| в. | Изисквания за форма, чието неспазване не възпрепятства връчването |
| --- | --- |

в.

| Г.2. | Отстраняване на нередовности при искови молби или жалби с по-дълъг текст |
| --- | --- |

Г.2.

| Г.3. | Отстраняване на нередовности в други процесуални документи |
| --- | --- |

Г.3.

| Д. | ОТНОСНО ИСКАНИЯ ЗА РЕШАВАНЕ НА ДЕЛА ПО РЕДА НА БЪРЗО ПРОИЗВОДСТВО |
| --- | --- |

Д.

| Е. | ОТНОСНО МОЛБИ ЗА СПИРАНЕ НА ИЗПЪЛНЕНИЕТО И ДРУГИ ОБЕЗПЕЧИТЕЛНИ МЕРКИ |
| --- | --- |

Е.

| Ж. | ОТНОСНО ИСКАНИЯТА ЗА ПОВЕРИТЕЛНО ТРЕТИРАНЕ |
| --- | --- |

Ж.

| а. | При молба за встъпване |
| --- | --- |

а.

| б. | При съединяване на дела |
| --- | --- |

б.

| З. | ОТНОСНО МОЛБИТЕ, СВЪРЗАНИ С ВТОРА РАЗМЯНА НА ПИСМЕНИ СТАНОВИЩА |
| --- | --- |

З.

| З.1. | Относно молбите за предоставяне на право на писмена реплика или писмена дуплика по делата, свързани с интелектуална собственост |
| --- | --- |

З.1.

| З.2. | Относно молбите за предоставяне на право на писмена реплика в производствата по обжалване |
| --- | --- |

З.2.

| И. | ОТНОСНО ИСКАНИЯТА ЗА ПРОВЕЖДАНЕ НА УСТНИ СЪСТЕЗАНИЯ |
| --- | --- |

И.

| И.1. | Относно исканията за провеждане на устни състезания по делата, свързани с интелектуална собственост |
| --- | --- |

И.1.

| И.2. | Относно исканията за провеждане на устни състезания в производствата по обжалване |
| --- | --- |

И.2.

| Й. | ОТНОСНО МОЛБИТЕ ЗА ПРЕДОСТАВЯНЕ НА ПРАВНА ПОМОЩ |
| --- | --- |

Й.

| II. | ОТНОСНО УСТНАТА ФАЗА НА ПРОИЗВОДСТВОТО |
| --- | --- |

II.

| III. | ВЛИЗАНЕ В СИЛА НА НАСТОЯЩИТЕ ПРАКТИЧЕСКИ УКАЗАНИЯ |
| --- | --- |

III.

ОБЩИЯТ СЪД,

като взе предвид член 150 от своя процедурен правилник,

като има предвид, че с оглед на доброто правораздаване е уместно на представителите на страните, независимо дали са адвокати или други представители по смисъла на член 19 от Протокола относно Статута на Съда на Европейския съюз (наричан по-нататък „Статут“), да се предоставят практически указания как да представят своите процесуални документи и как да подготвят най-добре устните състезания пред Общия съд;

като има предвид, че тези указания възпроизвеждат, изясняват и допълват някои разпоредби от Процедурния правилник на Общия съд и трябва да дадат възможност на представителите на страните да се съобразят с условията, при които работи юрисдикцията, свързани по-конкретно с писмения превод, вътрешната обработка на процесуалните документи и устния превод;

като има предвид, че по силата на дадените от Общия съд Указания за секретаря от 5 юли 2007 г. (ОВ L 232, стр. 1), изменени на 17 май 2010 г. (ОВ L 170, стр. 53) и на 24 януари 2012 г. (ОВ L 68, стр. 23) (наричани по-нататък „Указания за секретаря“), на секретаря се възлага да следи приложените към преписката процесуални документи да отговарят на изискванията, предвидени в Статута, на Процедурния правилник и на настоящите практически указания към страните (наричани по-нататък „Практически указания“), и на посочените указания за секретаря, и по-специално да изисква отстраняването на нередовностите в процесуалните документи, които не съответстват на изискванията, както и, ако е необходимо, когато нередовностите не са отстранени, да откаже тяхното приемане, в случай че не отговарят на изискванията на разпоредбите на Статута или на Процедурния правилник;

като има предвид, че като спазват Практическите указания, представителите на страните, действащи в качеството си на сътрудници на правосъдието, имат сигурността, че Общият съд е в състояние да разглежда без затруднения подадените от тях процесуални документи, както и че за тях — по отношение на положенията, уредени в настоящите практически указания — няма да се прилага член 90, буква а) от Процедурния правилник;

след консултиране с лицата, представляващи представителите на държавите членки, институциите, които встъпват в производствата пред Общия съд, и Съвета на адвокатурите на Европейския съюз (CCBE),

РЕШИ ДА ПРИЕМЕ НАСТОЯЩИТЕ ПРАКТИЧЕСКИ УКАЗАНИЯ:

I.   ОТНОСНО ПИСМЕНАТА ФАЗА НА ПРОИЗВОДСТВОТО

A.   ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ

2.1.   Относно използването на технически средства за комуникация

1)   Чрез приложението e-Curia

| 1. | Подаването на процесуални документи изключително по електронен път е възможно чрез използване на приложението e-Curia (https://curia.europa.eu/e-Curia) при спазване на Условията за използване на приложението e-Curia. |
| --- | --- |

1.

Подаването на процесуални документи изключително по електронен път е възможно чрез използване на приложението e-Curia (https://curia.europa.eu/e-Curia) при спазване на Условията за използване на приложението e-Curia.

| 2. | Приложенията към процесуален документ, посочени в текста на този документ, които поради естеството си не могат да се подават чрез e-Curia, могат да се изпратят отделно съгласно член 43, параграф 1 от Процедурния правилник, при условие че са посочени в описа на приложенията на подадения чрез e-Curia документ. В описа на приложенията се посочват приложенията, които ще бъдат подадени отделно. Тези приложения трябва да постъпят в секретариата най-късно до десет дни след подаването на процесуалния документ чрез e-Curia. |
| --- | --- |

2.

Приложенията към процесуален документ, посочени в текста на този документ, които поради естеството си не могат да се подават чрез e-Curia, могат да се изпратят отделно съгласно член 43, параграф 1 от Процедурния правилник, при условие че са посочени в описа на приложенията на подадения чрез e-Curia документ. В описа на приложенията се посочват приложенията, които ще бъдат подадени отделно. Тези приложения трябва да постъпят в секретариата най-късно до десет дни след подаването на процесуалния документ чрез e-Curia.

| 3. | Доколкото не са предвидени специални изисквания, разпоредбите на настоящите указания се прилагат към процесуалните документи, подавани чрез приложението e-Curia. |
| --- | --- |

3.

Доколкото не са предвидени специални изисквания, разпоредбите на настоящите указания се прилагат към процесуалните документи, подавани чрез приложението e-Curia.

2)   По факс или по електронна поща

| 4. | Изпращането на копие до секретариата от подписания оригинал на процесуален документ, предвидено в член 43, параграф 6 от Процедурния правилник, може да се направи:






  — | или по факс (факс номер: (+ 352) 43.03.21.00), |
| --- | --- | --- |

4.

Изпращането на копие до секретариата от подписания оригинал на процесуален документ, предвидено в член 43, параграф 6 от Процедурния правилник, може да се направи:

—

или по факс (факс номер: (+ 352) 43.03.21.00),

| — | или по електронна поща (електронен адрес: GeneralCourt.Registry@curia.europa.eu). |
| --- | --- |

—

или по електронна поща (електронен адрес: GeneralCourt.Registry@curia.europa.eu).

| 5. | При изпращане по електронна поща се приема само сканирано копие на подписания оригинал. Желателно е документите да се сканират с разделителна способност от 300 DPI и да се представят във формат PDF (изображение и текст) чрез компютърни програми като Acrobat или Readiris 7 Pro. Изпращането на обикновен компютърен файл или на файл с електронен подпис или с компютърно създадено точно копие на подпис не отговаря на изискванията на член 43, параграф 6 от Процедурния правилник. Кореспонденция по дело, която постъпва в Общия съд под формата на обикновено писмо в електронна форма, не се взема предвид. |
| --- | --- |

5.

При изпращане по електронна поща се приема само сканирано копие на подписания оригинал. Желателно е документите да се сканират с разделителна способност от 300 DPI и да се представят във формат PDF (изображение и текст) чрез компютърни програми като Acrobat или Readiris 7 Pro. Изпращането на обикновен компютърен файл или на файл с електронен подпис или с компютърно създадено точно копие на подпис не отговаря на изискванията на член 43, параграф 6 от Процедурния правилник. Кореспонденция по дело, която постъпва в Общия съд под формата на обикновено писмо в електронна форма, не се взема предвид.

| 6. | Датата на подаване на процесуален документ по факс или по електронна поща се взема предвид с оглед на спазването на срок само ако оригиналът, съдържащ саморъчния подпис на представителя, е подаден в секретариата най-късно до десет дни след това, както предвижда член 43, параграф 6 от Процедурния правилник. |
| --- | --- |

6.

Датата на подаване на процесуален документ по факс или по електронна поща се взема предвид с оглед на спазването на срок само ако оригиналът, съдържащ саморъчния подпис на представителя, е подаден в секретариата най-късно до десет дни след това, както предвижда член 43, параграф 6 от Процедурния правилник.

| 7. | Подписаният оригинал следва да се изпрати незабавно, непосредствено след изпращането на копието, без в него да се внасят корекции или промени, макар и незначителни. При различие между подписания оригинал и подаденото по-рано копие се взема предвид само датата, на която е подаден подписаният оригинал. Съгласно член 43, параграф 1, втора алинея от Процедурния правилник подписаният оригинал на всеки процесуален документ трябва да се придружава от достатъчен брой заверени копия. |
| --- | --- |

7.

Подписаният оригинал следва да се изпрати незабавно, непосредствено след изпращането на копието, без в него да се внасят корекции или промени, макар и незначителни. При различие между подписания оригинал и подаденото по-рано копие се взема предвид само датата, на която е подаден подписаният оригинал. Съгласно член 43, параграф 1, втора алинея от Процедурния правилник подписаният оригинал на всеки процесуален документ трябва да се придружава от достатъчен брой заверени копия.

| 8. | В декларацията на страна, с която тя се съгласява съгласно член 44, параграф 2 от Процедурния правилник връчването по отношение на нея да се извършва по факс или чрез друго техническо средство за комуникация, трябва да се посочат номерът на факса и/или електронният адрес с оглед на връчванията от секретариата. Компютърът на адресата трябва да разполага с подходяща програма (напр. Acrobat или Readiris 7 Pro), за да може да визуализира връчените от секретариата документи, които са във формат PDF. |
| --- | --- |

8.

В декларацията на страна, с която тя се съгласява съгласно член 44, параграф 2 от Процедурния правилник връчването по отношение на нея да се извършва по факс или чрез друго техническо средство за комуникация, трябва да се посочат номерът на факса и/или електронният адрес с оглед на връчванията от секретариата. Компютърът на адресата трябва да разполага с подходяща програма (напр. Acrobat или Readiris 7 Pro), за да може да визуализира връчените от секретариата документи, които са във формат PDF.

A.2.   Относно представянето на процесуални документи

| 9. | На първата страница на всеки процесуален документ се отбелязва следното:






  a) | наименованието на процесуалния документ (искова молба или жалба, писмена защита, писмен отговор, писмена реплика, писмена дуплика, молба за встъпване, писмено становище при встъпване, възражение за недопустимост, становище относно ..., отговори на въпросите и т.н.); |
| --- | --- | --- |

9.

На първата страница на всеки процесуален документ се отбелязва следното:

a)

наименованието на процесуалния документ (искова молба или жалба, писмена защита, писмен отговор, писмена реплика, писмена дуплика, молба за встъпване, писмено становище при встъпване, възражение за недопустимост, становище относно ..., отговори на въпросите и т.н.);

| б) | номерът на делото (T-.../...), когато той вече е бил съобщен от секретариата; |
| --- | --- |

б)

номерът на делото (T-.../...), когато той вече е бил съобщен от секретариата;

| в) | имената на ищеца или жалбоподателя и на ответника, както и на всяка друга страна в производствата по дела, свързани с интелектуална собственост, и по обжалване на съдебни актове на Съда на публичната служба; |
| --- | --- |

в)

имената на ищеца или жалбоподателя и на ответника, както и на всяка друга страна в производствата по дела, свързани с интелектуална собственост, и по обжалване на съдебни актове на Съда на публичната служба;

| г) | името на страната, за която се подава процесуалният документ. |
| --- | --- |

г)

името на страната, за която се подава процесуалният документ.

| 10. | Всеки параграф от процесуалния документ се номерира. |
| --- | --- |

10.

Всеки параграф от процесуалния документ се номерира.

| 11. | За процесуалните документи, които не са подадени чрез приложението e-Curia, се изисква саморъчен подпис на представителя на съответната страна, който трябва да е положен под текста на документа. Когато има няколко представители, е достатъчно процесуалният документ да се подпише само от един от тях. |
| --- | --- |

11.

За процесуалните документи, които не са подадени чрез приложението e-Curia, се изисква саморъчен подпис на представителя на съответната страна, който трябва да е положен под текста на документа. Когато има няколко представители, е достатъчно процесуалният документ да се подпише само от един от тях.

| 12. | Процесуалните документи се представят по начин, който да позволи на Общия съд да управлява документите по електронен път.
  За тази цел трябва да се спазват следните изисквания:






  a) | текстът трябва да е във формат A4, да е лесно четлив и да е разположен само от едната страна на страницата („едностранно“, а не „двустранно“). |
| --- | --- | --- |

12.

Процесуалните документи се представят по начин, който да позволи на Общия съд да управлява документите по електронен път.

За тази цел трябва да се спазват следните изисквания:

a)

текстът трябва да е във формат A4, да е лесно четлив и да е разположен само от едната страна на страницата („едностранно“, а не „двустранно“).

| б) | представените документи на хартиен носител трябва да са свързани с пособия, които лесно могат да бъдат отстранени (да не се слага подвързия или други подшиващи средства като лепило, телбод и т.н.). |
| --- | --- |

б)

представените документи на хартиен носител трябва да са свързани с пособия, които лесно могат да бъдат отстранени (да не се слага подвързия или други подшиващи средства като лепило, телбод и т.н.).

| в) | текстът трябва да е набран на достатъчно едър шрифт, за да се чете лесно (1), с достатъчна разредка и полета, за да се осигури четливостта на сканираната му версия (2). |
| --- | --- |

в)

текстът трябва да е набран на достатъчно едър шрифт, за да се чете лесно (1), с достатъчна разредка и полета, за да се осигури четливостта на сканираната му версия (2).

| г) | всяка следваща страница на процесуалния документ се номерира с нарастващ номер в горния десен край; когато се представят приложения към процесуален документ, номерирането се прави съгласно изискванията, посочени в точка 59 от настоящите практически указания. |
| --- | --- |

г)

всяка следваща страница на процесуалния документ се номерира с нарастващ номер в горния десен край; когато се представят приложения към процесуален документ, номерирането се прави съгласно изискванията, посочени в точка 59 от настоящите практически указания.

| 13. | Върху първата страница на всеки препис, който страните са длъжни да представят съгласно член 43, параграф 1, втора алинея от Процедурния правилник, от подписания оригинал на процесуален документ, който не е подаден чрез приложението e-Curia, представителят на съответната страна прави отбелязване, удостоверяващо верността на преписа с оригинала, и го парафира. |
| --- | --- |

13.

Върху първата страница на всеки препис, който страните са длъжни да представят съгласно член 43, параграф 1, втора алинея от Процедурния правилник, от подписания оригинал на процесуален документ, който не е подаден чрез приложението e-Curia, представителят на съответната страна прави отбелязване, удостоверяващо верността на преписа с оригинала, и го парафира.

A.3.   Относно представянето на файловете, подавани чрез приложението e-Curia

| 14. | Процесуалните документи, подавани чрез приложението e-Curia, се представят под формата на файлове. За да се улесни обработването им в секретариата, е препоръчително да се следват практическите съвети, съдържащи се в Указанията за използване на приложението e-Curia, достъпни онлайн на уебсайта на Съда на Европейския съюз, а именно:






  — | имената на файловете трябва да указват вида на процесуалния документ (писмено становище, част 1 от приложенията, част 2 от приложенията, придружително писмо и т.н.), |
| --- | --- | --- |

14.

Процесуалните документи, подавани чрез приложението e-Curia, се представят под формата на файлове. За да се улесни обработването им в секретариата, е препоръчително да се следват практическите съвети, съдържащи се в Указанията за използване на приложението e-Curia, достъпни онлайн на уебсайта на Съда на Европейския съюз, а именно:

—

имената на файловете трябва да указват вида на процесуалния документ (писмено становище, част 1 от приложенията, част 2 от приложенията, придружително писмо и т.н.),

| — | не е необходимо процесуалният документ непременно да съдържа саморъчен подпис, |
| --- | --- |

—

не е необходимо процесуалният документ непременно да съдържа саморъчен подпис,

| — | текстът на процесуалният документ може да бъде съхранен направо във формат PDF от текстообработваща програма, без да е необходимо да се „сканира“, |
| --- | --- |

—

текстът на процесуалният документ може да бъде съхранен направо във формат PDF от текстообработваща програма, без да е необходимо да се „сканира“,

| — | процесуалният документ трябва да съдържа опис на приложенията, |
| --- | --- |

—

процесуалният документ трябва да съдържа опис на приложенията,

| — | приложенията трябва да се съдържат в един или повече файлове, отделно от файла с процесуалния документ. В един файл могат да се съдържат няколко приложения. Не е задължително да се създава отделен файл за всяко приложение. |
| --- | --- |

—

приложенията трябва да се съдържат в един или повече файлове, отделно от файла с процесуалния документ. В един файл могат да се съдържат няколко приложения. Не е задължително да се създава отделен файл за всяко приложение.

A.4.   Относно дължината на писмените становища

| 15. | Максималният брой страници на писмените становища (3) се определя в зависимост от съответната област и обстоятелствата по делото и е, както следва:






  — | 50 страници за исковата молба или жалбата и за писмената защита, |
| --- | --- | --- |

15.

Максималният брой страници на писмените становища (3) се определя в зависимост от съответната област и обстоятелствата по делото и е, както следва:

—

50 страници за исковата молба или жалбата и за писмената защита,

| — | 20 страници за жалбата и за писмения отговор в делата, свързани с интелектуална собственост, |
| --- | --- |

—

20 страници за жалбата и за писмения отговор в делата, свързани с интелектуална собственост,

| — | 15 страници за жалбата и за писмения отговор при обжалване на съдебни актове, |
| --- | --- |

—

15 страници за жалбата и за писмения отговор при обжалване на съдебни актове,

| — | 25 страници за писмената реплика и писмената дуплика, |
| --- | --- |

—

25 страници за писмената реплика и писмената дуплика,

| — | 15 страници за писмената реплика и писмената дуплика при обжалване на съдебни актове и по делата, свързани с интелектуална собственост, |
| --- | --- |

—

15 страници за писмената реплика и писмената дуплика при обжалване на съдебни актове и по делата, свързани с интелектуална собственост,

| — | 20 страници за писменото възражение за недопустимост, както и за писмените становища по него, |
| --- | --- |

—

20 страници за писменото възражение за недопустимост, както и за писмените становища по него,

| — | 20 страници за писменото становище при встъпване и 15 страници за писмените становища по него. |
| --- | --- |

—

20 страници за писменото становище при встъпване и 15 страници за писмените становища по него.

| 16. | Становища с по-голям брой страници се допускат само при дела с особено висока степен на фактическа или правна сложност. |
| --- | --- |

16.

Становища с по-голям брой страници се допускат само при дела с особено висока степен на фактическа или правна сложност.

Б.   ОТНОСНО СТРУКТУРАТА И СЪДЪРЖАНИЕТО НА ПИСМЕНИТЕ СТАНОВИЩА

Б.1.   Преки производства

| 17. | Процедурният правилник съдържа специални разпоредби, които уреждат съдебните спорове, свързани с правото на интелектуална собственост (членове 130—136). Ето защо правилата относно жалбите и писмените отговори, представени в делата по тези спорове (2), са изложени отделно от тези, които са свързани с исковите молби или жалбите и писмените защити, представени в рамките на всички други съдебни спорове (1). |
| --- | --- |

17.

Процедурният правилник съдържа специални разпоредби, които уреждат съдебните спорове, свързани с правото на интелектуална собственост (членове 130—136). Ето защо правилата относно жалбите и писмените отговори, представени в делата по тези спорове (2), са изложени отделно от тези, които са свързани с исковите молби или жалбите и писмените защити, представени в рамките на всички други съдебни спорове (1).

1)   Искова молба или жалба и писмена защита (по делата, различни от свързаните с интелектуална собственост)

а.   Искова молба или жалба

| 18. | Задължителните реквизити на исковата молба или жалбата се съдържат в член 44 от Процедурния правилник. |
| --- | --- |

18.

Задължителните реквизити на исковата молба или жалбата се съдържат в член 44 от Процедурния правилник.

| 19. | В началото на исковата молба или жалбата трябва да присъстват посочените по-долу данни:






  a) | името и адресът на ищеца или жалбоподателя; |
| --- | --- | --- |

19.

В началото на исковата молба или жалбата трябва да присъстват посочените по-долу данни:

a)

името и адресът на ищеца или жалбоподателя;

| б) | името и качеството на представителя на ищеца или жалбоподателя; |
| --- | --- |

б)

името и качеството на представителя на ищеца или жалбоподателя;

| в) | посочване на страната, срещу която е подадена исковата молба или жалбата; |
| --- | --- |

в)

посочване на страната, срещу която е подадена исковата молба или жалбата;

| г) | декларациите, посочени в член 44, параграф 2 от Процедурния правилник (съдебен адрес в Люксембург и/или съгласие връчването да се извършва чрез технически средства за комуникация). |
| --- | --- |

г)

декларациите, посочени в член 44, параграф 2 от Процедурния правилник (съдебен адрес в Люксембург и/или съгласие връчването да се извършва чрез технически средства за комуникация).

| 20. | След уводната част на исковата молба или жалбата следва кратко изложение на спорните обстоятелства. |
| --- | --- |

20.

След уводната част на исковата молба или жалбата следва кратко изложение на спорните обстоятелства.

| 21. | Би било уместно правната аргументация да се структурира в зависимост от изтъкнатите правни основания. По правило е удачно, преди тези основания да бъдат развити, те да бъдат изложени схематично. Освен това е много желателно да се наименува всяко от изложените правни основания, за да се улесни тяхното установяване. |
| --- | --- |

21.

Би било уместно правната аргументация да се структурира в зависимост от изтъкнатите правни основания. По правило е удачно, преди тези основания да бъдат развити, те да бъдат изложени схематично. Освен това е много желателно да се наименува всяко от изложените правни основания, за да се улесни тяхното установяване.

| 22. | Исканията в исковата молба или жалбата трябва да бъдат точно определени в началото или края ѝ. |
| --- | --- |

22.

Исканията в исковата молба или жалбата трябва да бъдат точно определени в началото или края ѝ.

| 23. | Когато се иска отмяна, конкретно се посочва обжалваният акт и се прилага копие от него. |
| --- | --- |

23.

Когато се иска отмяна, конкретно се посочва обжалваният акт и се прилага копие от него.

| 24. | Към исковата молба или жалбата се прилагат, отделно от посочените в текста на писменото становище приложения, документите по член 44, параграф 3 и параграф 5, букви а) и б) от Процедурния правилник. С оглед на представянето на документа, предвиден в член 44, параграф 3 от Процедурния правилник, може да се направи препращане, съгласно член 8, параграф 2 от Указанията за секретаря, към вече подаден в секретариата на Общия съд документ. |
| --- | --- |

24.

Към исковата молба или жалбата се прилагат, отделно от посочените в текста на писменото становище приложения, документите по член 44, параграф 3 и параграф 5, букви а) и б) от Процедурния правилник. С оглед на представянето на документа, предвиден в член 44, параграф 3 от Процедурния правилник, може да се направи препращане, съгласно член 8, параграф 2 от Указанията за секретаря, към вече подаден в секретариата на Общия съд документ.

| 25. | Всяка искова молба или жалба се придружава от резюме на изложените правни основания и основни доводи, за да се улесни изготвянето на известието, предвидено в член 24, параграф 6 от Процедурния правилник. Тъй като известието се публикува в Официален вестник на Европейския съюз на всички официални езици, това резюме трябва да е не по-дълго от две страници и да бъде изготвено в съответствие с образеца, който е на разположение на уебсайта на Съда на Европейския съюз. То трябва да се представи отделно от посочените в исковата молба или жалбата приложения. Ако не е подадено чрез приложението e-Curia, резюмето трябва да се изпрати по електронна поща под формата на обикновен електронен файл на адрес GeneralCourt.Registry@curia.europa.eu, като се посочи делото, към което се отнася. |
| --- | --- |

25.

Всяка искова молба или жалба се придружава от резюме на изложените правни основания и основни доводи, за да се улесни изготвянето на известието, предвидено в член 24, параграф 6 от Процедурния правилник. Тъй като известието се публикува в Официален вестник на Европейския съюз на всички официални езици, това резюме трябва да е не по-дълго от две страници и да бъде изготвено в съответствие с образеца, който е на разположение на уебсайта на Съда на Европейския съюз. То трябва да се представи отделно от посочените в исковата молба или жалбата приложения. Ако не е подадено чрез приложението e-Curia, резюмето трябва да се изпрати по електронна поща под формата на обикновен електронен файл на адрес GeneralCourt.Registry@curia.europa.eu, като се посочи делото, към което се отнася.

| 26. | Доказателствените искания се представят точно и изрично, като ясно указват подлежащите на доказване факти:






  — | доказателствените искания относно документи трябва или да препращат към номер от описа на приложенията, или, ако ищецът или жалбоподателят не разполага с документа, да посочват начина, по който той може да бъде получен, |
| --- | --- | --- |

26.

Доказателствените искания се представят точно и изрично, като ясно указват подлежащите на доказване факти:

—

доказателствените искания относно документи трябва или да препращат към номер от описа на приложенията, или, ако ищецът или жалбоподателят не разполага с документа, да посочват начина, по който той може да бъде получен,

| — | при доказателствени искания относно разпит на свидетел или искания за информация трябва точно да се посочи съответното лице. |
| --- | --- |

—

при доказателствени искания относно разпит на свидетел или искания за информация трябва точно да се посочи съответното лице.

| 27. | Ако исковата молба или жалбата е подадена, след като вече е била направена молба за предоставяне на правна помощ, последица от която съгласно член 96, параграф 4 от Процедурния правилник е спирането на течението на срока, определен за подаване на иска или жалбата, тази информация трябва да се упомене в началото на исковата молба или жалбата. |
| --- | --- |

27.

Ако исковата молба или жалбата е подадена, след като вече е била направена молба за предоставяне на правна помощ, последица от която съгласно член 96, параграф 4 от Процедурния правилник е спирането на течението на срока, определен за подаване на иска или жалбата, тази информация трябва да се упомене в началото на исковата молба или жалбата.

| 28. | Ако исковата молба или жалбата е подадена след съобщаване на определението, постановено по молба за предоставяне на правна помощ, в исковата молба или жалбата трябва да се посочи и датата, на която определението е било връчено на ищеца или жалбоподателя. |
| --- | --- |

28.

Ако исковата молба или жалбата е подадена след съобщаване на определението, постановено по молба за предоставяне на правна помощ, в исковата молба или жалбата трябва да се посочи и датата, на която определението е било връчено на ищеца или жалбоподателя.

б.   Писмена защита

| 29. | Задължителните реквизити на писмената защита се съдържат в член 46, параграф 1 от Процедурния правилник. |
| --- | --- |

29.

Задължителните реквизити на писмената защита се съдържат в член 46, параграф 1 от Процедурния правилник.

| 30. | Освен номерът на делото и името на ищеца или жалбоподателя, в началото на писмената защита трябва да присъстват и следните данни:






  a) | името и адресът на ответника; |
| --- | --- | --- |

30.

Освен номерът на делото и името на ищеца или жалбоподателя, в началото на писмената защита трябва да присъстват и следните данни:

a)

името и адресът на ответника;

| б) | името и качеството на представителя на ответника; |
| --- | --- |

б)

името и качеството на представителя на ответника;

| в) | декларациите по член 44, параграф 2 от Процедурния правилник (посочване на съдебен адрес в Люксембург и/или съгласие връчването да се извършва чрез технически средства за комуникация). |
| --- | --- |

в)

декларациите по член 44, параграф 2 от Процедурния правилник (посочване на съдебен адрес в Люксембург и/или съгласие връчването да се извършва чрез технически средства за комуникация).

| 31. | Исканията на ответника трябва да бъдат точно определени в началото или края на писмената защита. |
| --- | --- |

31.

Исканията на ответника трябва да бъдат точно определени в началото или края на писмената защита.

| 32. | По отношение на писмената защита се прилагат точки 21, 24 и 26 от Практическите указания. |
| --- | --- |

32.

По отношение на писмената защита се прилагат точки 21, 24 и 26 от Практическите указания.

| 33. | Оспорването на факти, твърдени от противната страна, се прави изрично, като конкретно се посочват съответните факти. |
| --- | --- |

33.

Оспорването на факти, твърдени от противната страна, се прави изрично, като конкретно се посочват съответните факти.

2)   Жалба и писмен отговор (по делата, свързани с интелектуална собственост)

а.   Жалба

| 34. | Задължителните реквизити на жалбата се съдържат в член 44 и член 132, параграф 1 от Процедурния правилник. |
| --- | --- |

34.

Задължителните реквизити на жалбата се съдържат в член 44 и член 132, параграф 1 от Процедурния правилник.

| 35. | В началото на жалбата трябва да се посочат следните данни:






  a) | името и адресът на жалбоподателя; |
| --- | --- | --- |

35.

В началото на жалбата трябва да се посочат следните данни:

a)

името и адресът на жалбоподателя;

| б) | името и качеството на представителя на жалбоподателя; |
| --- | --- |

б)

името и качеството на представителя на жалбоподателя;

| в) | имената на всички страни пред апелативния състав или отделението по жалбите, както и посочените от тях адреси, с оглед на съобщенията в хода на това производство; |
| --- | --- |

в)

имената на всички страни пред апелативния състав или отделението по жалбите, както и посочените от тях адреси, с оглед на съобщенията в хода на това производство;

| г) | датата, на която обжалваното решение на апелативния състав или на отделението по жалбите е съобщено на жалбоподателя; |
| --- | --- |

г)

датата, на която обжалваното решение на апелативния състав или на отделението по жалбите е съобщено на жалбоподателя;

| д) | декларациите по член 44, параграф 2 от Процедурния правилник (посочване на съдебен адрес в Люксембург и/или съгласие връчването да се извършва чрез технически средства за комуникация). |
| --- | --- |

д)

декларациите по член 44, параграф 2 от Процедурния правилник (посочване на съдебен адрес в Люксембург и/или съгласие връчването да се извършва чрез технически средства за комуникация).

| 36. | Към жалбата се прилага обжалваното решение на апелативния състав или на отделението по жалбите. |
| --- | --- |

36.

Към жалбата се прилага обжалваното решение на апелативния състав или на отделението по жалбите.

| 37. | Точки 20—22, 24 и 26—28 от настоящите практически указания се прилагат спрямо жалбите по делата, свързани с интелектуална собственост. |
| --- | --- |

37.

Точки 20—22, 24 и 26—28 от настоящите практически указания се прилагат спрямо жалбите по делата, свързани с интелектуална собственост.

б.   Писмен отговор

| 38. | Задължителните реквизити на писмения отговор се съдържат в член 46, параграф 1 от Процедурния правилник. |
| --- | --- |

38.

Задължителните реквизити на писмения отговор се съдържат в член 46, параграф 1 от Процедурния правилник.

| 39. | Освен номерът на делото и името на жалбоподателя в началото на писмения отговор трябва да присъстват и следните данни:






  a) | името и адресът на ответника или на встъпилата страна; |
| --- | --- | --- |

39.

Освен номерът на делото и името на жалбоподателя в началото на писмения отговор трябва да присъстват и следните данни:

a)

името и адресът на ответника или на встъпилата страна;

| б) | името и качеството на представителя на ответника или тези на представителя на встъпилата страна; |
| --- | --- |

б)

името и качеството на представителя на ответника или тези на представителя на встъпилата страна;

| в) | декларациите по член 44, параграф 2 от Процедурния правилник (посочване на съдебен адрес в Люксембург и/или съгласие връчването да се извършва чрез технически средства за комуникация). |
| --- | --- |

в)

декларациите по член 44, параграф 2 от Процедурния правилник (посочване на съдебен адрес в Люксембург и/или съгласие връчването да се извършва чрез технически средства за комуникация).

| 40. | Исканията на ответника или на встъпилата страна трябва да бъдат точно определени в началото или края на писмения отговор. |
| --- | --- |

40.

Исканията на ответника или на встъпилата страна трябва да бъдат точно определени в началото или края на писмения отговор.

| 41. | По отношение на писмения отговор се прилагат точки 21, 24, 26 и 33 от настоящите практически указания. Когато преди писмения отговор е подадено становище относно езика на производството съгласно член 131, параграф 2 от Процедурния правилник, това писмено изявление се придружава от документа по член 44, параграф 3 от Процедурния правилник. |
| --- | --- |

41.

По отношение на писмения отговор се прилагат точки 21, 24, 26 и 33 от настоящите практически указания. Когато преди писмения отговор е подадено становище относно езика на производството съгласно член 131, параграф 2 от Процедурния правилник, това писмено изявление се придружава от документа по член 44, параграф 3 от Процедурния правилник.

Б.2.   Производства по обжалване

а.   Жалба

| 42. | Жалбата трябва да съдържа данните, посочени в член 138, параграф 1 от Процедурния правилник. |
| --- | --- |

42.

Жалбата трябва да съдържа данните, посочени в член 138, параграф 1 от Процедурния правилник.

| 43. | В началото на жалбата се посочват:






  a) | името и адресът на жалбоподателя; |
| --- | --- | --- |

43.

В началото на жалбата се посочват:

a)

името и адресът на жалбоподателя;

| б) | името и качеството на представителя на жалбоподателя; |
| --- | --- |

б)

името и качеството на представителя на жалбоподателя;

| в) | обжалваното решение на Съда на публичната служба (вид, съдебен състав, дата и номер на дело); |
| --- | --- |

в)

обжалваното решение на Съда на публичната служба (вид, съдебен състав, дата и номер на дело);

| г) | другите страни в производството пред Съда на публичната служба; |
| --- | --- |

г)

другите страни в производството пред Съда на публичната служба;

| д) | датата, на която решението на Съда на публичната служба е получено от жалбоподателя; |
| --- | --- |

д)

датата, на която решението на Съда на публичната служба е получено от жалбоподателя;

| е) | декларациите по член 44, параграф 2 от Процедурния правилник (посочване на съдебен адрес в Люксембург и/или съгласие връчването да се извършва чрез технически средства за комуникация). |
| --- | --- |

е)

декларациите по член 44, параграф 2 от Процедурния правилник (посочване на съдебен адрес в Люксембург и/или съгласие връчването да се извършва чрез технически средства за комуникация).

| 44. | В началото или края на жалбата трябва да присъства текст, в който исканията на жалбоподателя точно са формулирани (член 139, параграф 1 от Процедурния правилник). |
| --- | --- |

44.

В началото или края на жалбата трябва да присъства текст, в който исканията на жалбоподателя точно са формулирани (член 139, параграф 1 от Процедурния правилник).

| 45. | По принцип не е необходимо да се излагат обстоятелствата, предхождащи спора, както и неговият предмет; достатъчно е да се посочи решението на Съда на публичната служба. |
| --- | --- |

45.

По принцип не е необходимо да се излагат обстоятелствата, предхождащи спора, както и неговият предмет; достатъчно е да се посочи решението на Съда на публичната служба.

| 46. | Препоръчва се правните основания да бъдат изложени кратко и схематично в началото на жалбата. Правните доводи би следвало да са структурирани в съответствие с изтъкнатите в подкрепа на жалбата правни основания, по-конкретно в съответствие с посочените случаи на неправилно прилагане на правната норма. |
| --- | --- |

46.

Препоръчва се правните основания да бъдат изложени кратко и схематично в началото на жалбата. Правните доводи би следвало да са структурирани в съответствие с изтъкнатите в подкрепа на жалбата правни основания, по-конкретно в съответствие с посочените случаи на неправилно прилагане на правната норма.

| 47. | Към жалбата се прилага препис от обжалваното решение на Съда на публичната служба. |
| --- | --- |

47.

Към жалбата се прилага препис от обжалваното решение на Съда на публичната служба.

| 48. | Всяка жалба се придружава от резюме на изложените правни основания и основни доводи, за да се улесни изготвянето на известието, предвидено в член 24, параграф 6 от Процедурния правилник. Тъй като известието се публикува в Официален вестник на Европейския съюз на всички официални езици, това резюме трябва да е не по-дълго от две страници и да бъде изготвено в съответствие с образеца, който е на разположение на уебсайта на Съда на Европейския съюз. То трябва да се представи отделно от посочените в жалбата приложения. Ако не е подадено чрез приложението e-Curia, резюмето трябва да се изпрати по електронна поща под формата на обикновен електронен файл на адрес GeneralCourt.Registry@curia.europa.eu, като се посочи делото, към което се отнася. |
| --- | --- |

48.

Всяка жалба се придружава от резюме на изложените правни основания и основни доводи, за да се улесни изготвянето на известието, предвидено в член 24, параграф 6 от Процедурния правилник. Тъй като известието се публикува в Официален вестник на Европейския съюз на всички официални езици, това резюме трябва да е не по-дълго от две страници и да бъде изготвено в съответствие с образеца, който е на разположение на уебсайта на Съда на Европейския съюз. То трябва да се представи отделно от посочените в жалбата приложения. Ако не е подадено чрез приложението e-Curia, резюмето трябва да се изпрати по електронна поща под формата на обикновен електронен файл на адрес GeneralCourt.Registry@curia.europa.eu, като се посочи делото, към което се отнася.

| 49. | Заедно с жалбата се представя и документът по член 44, параграф 3 от Процедурния правилник (удостоверение на адвоката, че може да практикува пред съд на държава членка или на друга държава — страна по Споразумението за Европейското икономическо пространство), освен когато жалбоподател е институция на Съюза или държава членка, представлявана от свой служител. С оглед на представянето на документа, предвиден в член 44, параграф 3 от Процедурния правилник, може да се направи препращане, съгласно член 8, параграф 2 от Указанията за секретаря, към вече подаден в секретариата на Общия съд документ. |
| --- | --- |

49.

Заедно с жалбата се представя и документът по член 44, параграф 3 от Процедурния правилник (удостоверение на адвоката, че може да практикува пред съд на държава членка или на друга държава — страна по Споразумението за Европейското икономическо пространство), освен когато жалбоподател е институция на Съюза или държава членка, представлявана от свой служител. С оглед на представянето на документа, предвиден в член 44, параграф 3 от Процедурния правилник, може да се направи препращане, съгласно член 8, параграф 2 от Указанията за секретаря, към вече подаден в секретариата на Общия съд документ.

б.   Писмен отговор

| 50. | Писменият отговор трябва да съдържа данните, посочени в член 141, параграф 2 от Процедурния правилник. |
| --- | --- |

50.

Писменият отговор трябва да съдържа данните, посочени в член 141, параграф 2 от Процедурния правилник.

| 51. | Освен номерът на делото и името на жалбоподателя в началото на писмения отговор трябва да се посочат и следните данни:






  a) | името и адресът на страната, която го представя; |
| --- | --- | --- |

51.

Освен номерът на делото и името на жалбоподателя в началото на писмения отговор трябва да се посочат и следните данни:

a)

името и адресът на страната, която го представя;

| б) | името и качеството на представителя, който се явява за тази страна; |
| --- | --- |

б)

името и качеството на представителя, който се явява за тази страна;

| в) | датата, на която жалбата е получена от страната; |
| --- | --- |

в)

датата, на която жалбата е получена от страната;

| г) | декларациите по член 44, параграф 2 от Процедурния правилник (посочване на съдебен адрес в Люксембург и/или съгласие връчването да се извършва чрез технически средства за комуникация). |
| --- | --- |

г)

декларациите по член 44, параграф 2 от Процедурния правилник (посочване на съдебен адрес в Люксембург и/или съгласие връчването да се извършва чрез технически средства за комуникация).

| 52. | В началото или края на писмения отговор трябва да присъства текст, в който точно са формулирани исканията на страната, представила това становище (член 142, параграф 1 от Процедурния правилник). |
| --- | --- |

52.

В началото или края на писмения отговор трябва да присъства текст, в който точно са формулирани исканията на страната, представила това становище (член 142, параграф 1 от Процедурния правилник).

| 53. | Ако с писмения отговор се иска отмяна, изцяло или отчасти, на решението на Съда на публичната служба на основание, което не е изтъкнато в жалбата, е уместно това да се посочи в заглавието на писменото становище („писмен отговор с насрещна жалба“). |
| --- | --- |

53.

Ако с писмения отговор се иска отмяна, изцяло или отчасти, на решението на Съда на публичната служба на основание, което не е изтъкнато в жалбата, е уместно това да се посочи в заглавието на писменото становище („писмен отговор с насрещна жалба“).

| 54. | Доколкото е възможно, правните доводи трябва да са структурирани в зависимост от изложените от жалбоподателя правни основания и/или тези, които се съдържат в насрещната жалба, ако има такава. |
| --- | --- |

54.

Доколкото е възможно, правните доводи трябва да са структурирани в зависимост от изложените от жалбоподателя правни основания и/или тези, които се съдържат в насрещната жалба, ако има такава.

| 55. | Като се има предвид, че фактическото и правното положение вече са предмет на обжалваното решение, те следва да се излагат в писмения отговор само по изключение, доколкото начинът им на представяне в жалбата се оспорва или изисква уточнения. Оспорването трябва да бъде изрично и да конкретизира точно съответните правни и фактически елементи. |
| --- | --- |

55.

Като се има предвид, че фактическото и правното положение вече са предмет на обжалваното решение, те следва да се излагат в писмения отговор само по изключение, доколкото начинът им на представяне в жалбата се оспорва или изисква уточнения. Оспорването трябва да бъде изрично и да конкретизира точно съответните правни и фактически елементи.

| 56. | Заедно с писмения отговор трябва да се представи и документът по член 44, параграф 3 от Процедурния правилник (удостоверение на адвоката, че може да практикува пред съд на държава членка или на друга държава — страна по Споразумението за Европейското икономическо пространство), освен в случаите, когато институция на Съюза или държава членка е представлявана от свой служител. |
| --- | --- |

56.

Заедно с писмения отговор трябва да се представи и документът по член 44, параграф 3 от Процедурния правилник (удостоверение на адвоката, че може да практикува пред съд на държава членка или на друга държава — страна по Споразумението за Европейското икономическо пространство), освен в случаите, когато институция на Съюза или държава членка е представлявана от свой служител.

В.   ОТНОСНО ПРЕДСТАВЯНЕТО НА ПРИЛОЖЕНИЯ КЪМ ПРОЦЕСУАЛНИТЕ ДОКУМЕНТИ

| 57. | Към процесуален документ се прилагат само доказателствата, упоменати в текста на този документ, които служат за доказване или онагледяване на съдържанието му. |
| --- | --- |

57.

Към процесуален документ се прилагат само доказателствата, упоменати в текста на този документ, които служат за доказване или онагледяване на съдържанието му.

| 58. | Представянето на приложения се допуска, при условие че са придружени от опис на приложенията. Той трябва да съдържа, за всяко приложено доказателство:






  a) | номера на приложението (посочва се процесуалният документ, към който се прилагат доказателствата, като се използват буква и цифра: например приложение A.1, A.2, ... за приложенията към исковата молба или жалбата; Б.1, Б.2, ... за приложенията към писмената защита; В.1, В.2, ... за приложенията към писмената реплика; Г.1, Г.2, ... за приложенията към писмената дуплика); |
| --- | --- | --- |

58.

Представянето на приложения се допуска, при условие че са придружени от опис на приложенията. Той трябва да съдържа, за всяко приложено доказателство:

a)

номера на приложението (посочва се процесуалният документ, към който се прилагат доказателствата, като се използват буква и цифра: например приложение A.1, A.2, ... за приложенията към исковата молба или жалбата; Б.1, Б.2, ... за приложенията към писмената защита; В.1, В.2, ... за приложенията към писмената реплика; Г.1, Г.2, ... за приложенията към писмената дуплика);

| б) | кратко описание на приложението с указание за неговия характер (например: „писмо“ с посочване на датата, автора, адресата и броя страници на приложението); |
| --- | --- |

б)

кратко описание на приложението с указание за неговия характер (например: „писмо“ с посочване на датата, автора, адресата и броя страници на приложението);

| в) | посочване на страницата от процесуалния документ и на параграфа, оправдаващ представянето му, в който е упоменато доказателството. |
| --- | --- |

в)

посочване на страницата от процесуалния документ и на параграфа, оправдаващ представянето му, в който е упоменато доказателството.

| 59. | Всяка следваща страница на приложените към процесуален документ доказателства се номерира с нарастващ номер в горния десен край. Страниците на доказателствата могат да следват номерацията на документа, към който са приложени, или пък да следват номерация, отделна от тази на съответния акт. |
| --- | --- |

59.

Всяка следваща страница на приложените към процесуален документ доказателства се номерира с нарастващ номер в горния десен край. Страниците на доказателствата могат да следват номерацията на документа, към който са приложени, или пък да следват номерация, отделна от тази на съответния акт.

| 60. | Когато самите приложения съдържат приложения към тях, те се номерират и представят така, че да се избегне всякаква вероятност от объркване, като при необходимост се използват разделители. |
| --- | --- |

60.

Когато самите приложения съдържат приложения към тях, те се номерират и представят така, че да се избегне всякаква вероятност от объркване, като при необходимост се използват разделители.

| 61. | Когато се прави позоваване на представено доказателство, се указва номерът на съответното приложение в описа на приложенията, като освен това във формата по точка 58 по-горе се посочва и процесуалният документ, с който е представено приложението. |
| --- | --- |

61.

Когато се прави позоваване на представено доказателство, се указва номерът на съответното приложение в описа на приложенията, като освен това във формата по точка 58 по-горе се посочва и процесуалният документ, с който е представено приложението.

Г.   ОТНОСНО СЛУЧАИТЕ НА ОТСТРАНЯВАНЕ НА НЕРЕДОВНОСТИ В ПРОЦЕСУАЛНИТЕ ДОКУМЕНТИ

Г.1.   Отстраняване на нередовности в исковата молба или жалбата

а.   Условия, чието неспазване обосновава невръчване на исковата молба или жалбата

| 62. | Ако исковата молба или жалбата не отговаря на посочените по-долу изисквания, секретариатът не я връчва, а се определя разумен срок за отстраняване на нередовностите: | Преки производства
  (различни от тези по дела, свързани с интелектуална собственост) | Производства по дела, свързани с интелектуална собственост | Производства по обжалване |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| а) | представяне на удостоверение от адвоката (член 44, параграф 3 от Процедурния правилник) | представяне на удостоверение от адвоката (член 44, параграф 3 от Процедурния правилник) | представяне на удостоверение от адвоката (член 44, параграф 3 от Процедурния правилник) |
| б) | доказателство за правосубектността на частноправното юридическо лице (член 44, параграф 5, буква a) от Процедурния правилник) | доказателство за правосубектността на частноправното юридическо лице (член 44, параграф 5, буква a) от Процедурния правилник) | |
| в) | пълномощно (член 44, параграф 5, буква б) от Процедурния правилник) | пълномощно (член 44, параграф 5, буква б) от Процедурния правилник) | |
| г) | доказателство, че дадените правомощия са били надлежно предоставени от представител, оправомощен за тази цел (член 44, параграф 5, буква б) от Процедурния правилник) | доказателство, че дадените правомощия са били надлежно предоставени от представител, оправомощен за тази цел (член 44, параграф 5, буква б) от Процедурния правилник) | |
| д) | представяне на обжалвания акт (жалба за отмяна) или на доказателство за датата на поканата за предприемане на действия (иск за установяване на неправомерно бездействие) (член 21, втора алинея от Статута; член 44, параграф 4 от Процедурния правилник) | представяне на обжалваното решение на апелативния състав или на отделението по жалбите (член 132, параграф 1, втора алинея от Процедурния правилник) | представяне на обжалваното решение на Съда на публичната служба (член 138, параграф 2 от Процедурния правилник) |
| е) | | имената на страните в производството пред апелативния състав или отделението по жалбите и посочените от тях адреси за целите на съобщенията, които се правят в хода на това производство (член 132, параграф 1, първа алинея от Процедурния правилник) | |
| ж) | | датата на съобщаване на решението на апелативния състав или на отделението по жалбите (член 132, параграф 1, втора алинея от Процедурния правилник) | Датата на съобщаване на обжалваното решение на Съда на публичната служба (член 138, параграф 2 от Процедурния правилник) |

62.

Ако исковата молба или жалбата не отговаря на посочените по-долу изисквания, секретариатът не я връчва, а се определя разумен срок за отстраняване на нередовностите:

Преки производства

(различни от тези по дела, свързани с интелектуална собственост)

Производства по дела, свързани с интелектуална собственост

Производства по обжалване

а)

представяне на удостоверение от адвоката (член 44, параграф 3 от Процедурния правилник)

представяне на удостоверение от адвоката (член 44, параграф 3 от Процедурния правилник)

представяне на удостоверение от адвоката (член 44, параграф 3 от Процедурния правилник)

б)

доказателство за правосубектността на частноправното юридическо лице (член 44, параграф 5, буква a) от Процедурния правилник)

доказателство за правосубектността на частноправното юридическо лице (член 44, параграф 5, буква a) от Процедурния правилник)

в)

пълномощно (член 44, параграф 5, буква б) от Процедурния правилник)

пълномощно (член 44, параграф 5, буква б) от Процедурния правилник)

г)

доказателство, че дадените правомощия са били надлежно предоставени от представител, оправомощен за тази цел (член 44, параграф 5, буква б) от Процедурния правилник)

доказателство, че дадените правомощия са били надлежно предоставени от представител, оправомощен за тази цел (член 44, параграф 5, буква б) от Процедурния правилник)

д)

представяне на обжалвания акт (жалба за отмяна) или на доказателство за датата на поканата за предприемане на действия (иск за установяване на неправомерно бездействие) (член 21, втора алинея от Статута; член 44, параграф 4 от Процедурния правилник)

представяне на обжалваното решение на апелативния състав или на отделението по жалбите (член 132, параграф 1, втора алинея от Процедурния правилник)

представяне на обжалваното решение на Съда на публичната служба (член 138, параграф 2 от Процедурния правилник)

е)

имената на страните в производството пред апелативния състав или отделението по жалбите и посочените от тях адреси за целите на съобщенията, които се правят в хода на това производство (член 132, параграф 1, първа алинея от Процедурния правилник)

ж)

датата на съобщаване на решението на апелативния състав или на отделението по жалбите (член 132, параграф 1, втора алинея от Процедурния правилник)

Датата на съобщаване на обжалваното решение на Съда на публичната служба (член 138, параграф 2 от Процедурния правилник)

б.   Изисквания за форма, чието неспазване обосновава отлагане на връчването

| 63. | Ако исковата молба или жалбата не отговаря на посочените по-долу изисквания за форма, връчването се отлага и се определя разумен срок за отстраняване на нередовностите: | Искова молба или жалба, подадена на хартиен носител
  (евентуално, преди подаването, изпратена по факс или по електронна поща) | Искова молба или жалба, подадена чрез e-Curia |
| --- | --- | --- | --- |
| a) | посочване на адреса на ищеца или жалбоподателя (член 21, първа алинея от Статута; член 44, параграф 1, буква а) от Процедурния правилник; точка 19, буква а), точка 35, буква а) или точка 43, буква a) от Практическите указания) | посочване на адреса на ищеца или жалбоподателя (член 21, първа алинея от Статута; член 44, параграф 1, буква а) от Процедурния правилник; точка 19, буква а), точка 35, буква а) или точка 43, буква a) от Практическите указания) |
| б) | място на саморъчния подпис на представителя (точка 11 от Практическите указания) | |
| в) | номериране на параграфите (точка 10 от Практическите указания) | номериране на параграфите (точка 10 от Практическите указания) |
| г) | представяне на приложенията, посочени в описа (член 43, параграф 1, втора алинея от Процедурния правилник) | представяне на приложенията, посочени в описа (член 43, параграф 1, втора алинея от Процедурния правилник) |
| д) | достатъчен брой преписи от приложенията, посочени в описа (член 43, параграф 1, втора алинея от Процедурния правилник) | |
| е) | представяне на описа на приложенията (член 43, параграф 4 от Процедурния правилник; точка 58 от Практическите указания) | представяне на описа на приложенията (член 43, параграф 4 от Процедурния правилник; точка 58 от Практическите указания) |
| ж) | достатъчен брой преписи от описа (член 43, параграф 1, втора алинея от Процедурния правилник) | |
| з) | опис на приложенията с краткото им описание (точка 58, буква б) от Практическите указания) и посочване на страницата и параграфа/параграфите (точка 58, буква в) от Практическите указания) | опис на приложенията с краткото им описание (точка 58, буква б) от Практическите указания) и посочване на страницата и параграфа/параграфите (точка 58, буква в) от Практическите указания) |
| и) | достатъчен брой преписи от описа на приложенията с посочване на страницата и параграфа/параграфите (член 43, параграф 1, втора алинея от Процедурния правилник) | |
| й) | достатъчен брой преписи от обжалвания акт или от доказателството за датата на поканата за предприемане на действия (член 43, параграф 1, втора алинея от Процедурния правилник) | |
| к) | представяне на екземпляр от договора, съдържащ клауза за подсъдност (член 44, параграф 5а от Процедурния правилник) | представяне на екземпляр от договора, съдържащ клауза за подсъдност (член 44, параграф 5а от Процедурния правилник) |
| л) | достатъчен брой преписи от екземпляра от договора, съдържащ клауза за подсъдност (член 43, параграф 1, втора алинея от Процедурния правилник) | |
| м) | номериране на исковата молба или жалбата и на приложенията (точка 12, буква г) и точка 59 от Практическите указания) | номериране на исковата молба или жалбата и на приложенията (точка 12, буква г) и точка 59 от Практическите указания) |
| н) | достатъчен брой заверени преписи от исковата молба или жалбата (седем за делата, свързани с интелектуална собственост inter partes и шест за всички останали дела) (член 43, параграф 1, втора алинея от Процедурния правилник) | |
| о) | представяне на заверени преписи от исковата молба или жалбата (член 43, параграф 1, втора алинея от Процедурния правилник; точка 13 от Практическите указания) | |

63.

Ако исковата молба или жалбата не отговаря на посочените по-долу изисквания за форма, връчването се отлага и се определя разумен срок за отстраняване на нередовностите:

Искова молба или жалба, подадена на хартиен носител

(евентуално, преди подаването, изпратена по факс или по електронна поща)

Искова молба или жалба, подадена чрез e-Curia

a)

посочване на адреса на ищеца или жалбоподателя (член 21, първа алинея от Статута; член 44, параграф 1, буква а) от Процедурния правилник; точка 19, буква а), точка 35, буква а) или точка 43, буква a) от Практическите указания)

посочване на адреса на ищеца или жалбоподателя (член 21, първа алинея от Статута; член 44, параграф 1, буква а) от Процедурния правилник; точка 19, буква а), точка 35, буква а) или точка 43, буква a) от Практическите указания)

б)

място на саморъчния подпис на представителя (точка 11 от Практическите указания)

в)

номериране на параграфите (точка 10 от Практическите указания)

номериране на параграфите (точка 10 от Практическите указания)

г)

представяне на приложенията, посочени в описа (член 43, параграф 1, втора алинея от Процедурния правилник)

представяне на приложенията, посочени в описа (член 43, параграф 1, втора алинея от Процедурния правилник)

д)

достатъчен брой преписи от приложенията, посочени в описа (член 43, параграф 1, втора алинея от Процедурния правилник)

е)

представяне на описа на приложенията (член 43, параграф 4 от Процедурния правилник; точка 58 от Практическите указания)

представяне на описа на приложенията (член 43, параграф 4 от Процедурния правилник; точка 58 от Практическите указания)

ж)

достатъчен брой преписи от описа (член 43, параграф 1, втора алинея от Процедурния правилник)

з)

опис на приложенията с краткото им описание (точка 58, буква б) от Практическите указания) и посочване на страницата и параграфа/параграфите (точка 58, буква в) от Практическите указания)

опис на приложенията с краткото им описание (точка 58, буква б) от Практическите указания) и посочване на страницата и параграфа/параграфите (точка 58, буква в) от Практическите указания)

и)

достатъчен брой преписи от описа на приложенията с посочване на страницата и параграфа/параграфите (член 43, параграф 1, втора алинея от Процедурния правилник)

й)

достатъчен брой преписи от обжалвания акт или от доказателството за датата на поканата за предприемане на действия (член 43, параграф 1, втора алинея от Процедурния правилник)

к)

представяне на екземпляр от договора, съдържащ клауза за подсъдност (член 44, параграф 5а от Процедурния правилник)

представяне на екземпляр от договора, съдържащ клауза за подсъдност (член 44, параграф 5а от Процедурния правилник)

л)

достатъчен брой преписи от екземпляра от договора, съдържащ клауза за подсъдност (член 43, параграф 1, втора алинея от Процедурния правилник)

м)

номериране на исковата молба или жалбата и на приложенията (точка 12, буква г) и точка 59 от Практическите указания)

номериране на исковата молба или жалбата и на приложенията (точка 12, буква г) и точка 59 от Практическите указания)

н)

достатъчен брой заверени преписи от исковата молба или жалбата (седем за делата, свързани с интелектуална собственост inter partes и шест за всички останали дела) (член 43, параграф 1, втора алинея от Процедурния правилник)

о)

представяне на заверени преписи от исковата молба или жалбата (член 43, параграф 1, втора алинея от Процедурния правилник; точка 13 от Практическите указания)

в.   Изисквания за форма, чието неспазване не възпрепятства връчването

| 64. | Ако исковата молба или жалбата не отговаря на посочените по-долу изисквания за форма, тя се връчва и се определя разумен срок за отстраняване на нередовностите:






  a) | адрес (посочване на съдебен адрес в Люксембург и/или съгласие връчването да се извършва чрез технически средства за комуникация) (член 44, параграф 2 от Процедурния правилник; член 10, параграф 3 от Указанията за секретаря; точки 8 и 19, буква г) от Практическите указания); |
| --- | --- | --- |

64.

Ако исковата молба или жалбата не отговаря на посочените по-долу изисквания за форма, тя се връчва и се определя разумен срок за отстраняване на нередовностите:

a)

адрес (посочване на съдебен адрес в Люксембург и/или съгласие връчването да се извършва чрез технически средства за комуникация) (член 44, параграф 2 от Процедурния правилник; член 10, параграф 3 от Указанията за секретаря; точки 8 и 19, буква г) от Практическите указания);

| б) | удостоверението на всеки допълнителен адвокат (член 44, параграф 3 от Процедурния правилник); |
| --- | --- |

б)

удостоверението на всеки допълнителен адвокат (член 44, параграф 3 от Процедурния правилник);

| в) | по делата, различни от свързаните с интелектуална собственост, резюме на правните основания и основните доводи (точки 25 и 48 от Практическите указания); |
| --- | --- |

в)

по делата, различни от свързаните с интелектуална собственост, резюме на правните основания и основните доводи (точки 25 и 48 от Практическите указания);

| г) | превод на езика на производството на документ, съставен на език, различен от езика на производството (член 35, параграф 3, втора алинея от Процедурния правилник). |
| --- | --- |

г)

превод на езика на производството на документ, съставен на език, различен от езика на производството (член 35, параграф 3, втора алинея от Процедурния правилник).

Г.2.   Отстраняване на нередовности при искови молби или жалби с по-дълъг текст

| 65. | Когато броят страници на искова молба или жалба надвишава с 40 % максималния брой страници, определен в точка 15 от настоящите практически указания, тази нередовност трябва да бъде отстранена, освен при указания от председателя в обратен смисъл. |
| --- | --- |

65.

Когато броят страници на искова молба или жалба надвишава с 40 % максималния брой страници, определен в точка 15 от настоящите практически указания, тази нередовност трябва да бъде отстранена, освен при указания от председателя в обратен смисъл.

| 66. | Когато броят страници на искова молба или жалба надвишава с по-малко от 40 % максималния брой страници, определен в точка 15 от настоящите практически указания, председателят може да даде указание в този смисъл за отстраняване на нередовността. |
| --- | --- |

66.

Когато броят страници на искова молба или жалба надвишава с по-малко от 40 % максималния брой страници, определен в точка 15 от настоящите практически указания, председателят може да даде указание в този смисъл за отстраняване на нередовността.

| 67. | Когато към ищеца или жалбоподателя е направено искане за отстраняване на нередовности, връчването на исковата молба или жалбата на ответника, чиято нередовност се състои в твърде дългия ѝ текст, се отлага за по-късен момент. |
| --- | --- |

67.

Когато към ищеца или жалбоподателя е направено искане за отстраняване на нередовности, връчването на исковата молба или жалбата на ответника, чиято нередовност се състои в твърде дългия ѝ текст, се отлага за по-късен момент.

Г.3.   Отстраняване на нередовности в други процесуални документи

| 68. | Посочените по-горе случаи на отстраняване на нередовности се прилагат и по отношение на процесуални документи, различни от исковата молба или жалбата, когато това е необходимо. |
| --- | --- |

68.

Посочените по-горе случаи на отстраняване на нередовности се прилагат и по отношение на процесуални документи, различни от исковата молба или жалбата, когато това е необходимо.

Д.   ОТНОСНО ИСКАНИЯ ЗА РЕШАВАНЕ НА ДЕЛА ПО РЕДА НА БЪРЗО ПРОИЗВОДСТВО

| 69. | Исковите молби или жалбите, във връзка с които е направено искане за решаване на делото по реда на бързо производство, по правило трябва да са с дължина до 25 страници. Тази искова молба или жалба се представя съгласно указанията, посочени в точки 18—25 по-горе. |
| --- | --- |

69.

Исковите молби или жалбите, във връзка с които е направено искане за решаване на делото по реда на бързо производство, по правило трябва да са с дължина до 25 страници. Тази искова молба или жалба се представя съгласно указанията, посочени в точки 18—25 по-горе.

| 70. | Искането за решаване на дело от Общия съд по реда на бързо производство трябва да бъде представено с отделен акт съгласно член 76а от Процедурния правилник и трябва да съдържа кратка обосновка във връзка с особената спешност на делото и другите съответни обстоятелства. Прилагат се разпоредбите на глави А.2, А.3 и В по-горе. |
| --- | --- |

70.

Искането за решаване на дело от Общия съд по реда на бързо производство трябва да бъде представено с отделен акт съгласно член 76а от Процедурния правилник и трябва да съдържа кратка обосновка във връзка с особената спешност на делото и другите съответни обстоятелства. Прилагат се разпоредбите на глави А.2, А.3 и В по-горе.

| 71. | Препоръчва се страната, която прави искане за разглеждане на дело по реда на бързо производство, да конкретизира в своето искане правните основания, доводите или частите от съответното писмено становище (искова молба или жалба или писмена защита), които се представят само в случай че делото не се гледа по реда на това производство. Тази информация, посочена в член 76а, параграф 1, втора алинея от Процедурния правилник, трябва да е точно формулирана в искането и да съдържа и номерата на съответните параграфи. |
| --- | --- |

71.

Препоръчва се страната, която прави искане за разглеждане на дело по реда на бързо производство, да конкретизира в своето искане правните основания, доводите или частите от съответното писмено становище (искова молба или жалба или писмена защита), които се представят само в случай че делото не се гледа по реда на това производство. Тази информация, посочена в член 76а, параграф 1, втора алинея от Процедурния правилник, трябва да е точно формулирана в искането и да съдържа и номерата на съответните параграфи.

| 72. | Освен това се препоръчва към искането за разглеждане на дело по реда на бързо производство, съдържащо информацията по предходния параграф, да се приложи съкратен вариант на съответното писмено становище. |
| --- | --- |

72.

Освен това се препоръчва към искането за разглеждане на дело по реда на бързо производство, съдържащо информацията по предходния параграф, да се приложи съкратен вариант на съответното писмено становище.

| 73. | Когато се прилага съкратен вариант, той трябва да отговаря на следните изисквания:






  а) | съкратеният вариант има същата форма като тази на първоначалния вариант на съответното писмено становище, като заличените в него части се поставят в квадратни скоби, а в полето между тези скоби се отбелязва „пропуснат текст“; |
| --- | --- | --- |

73.

Когато се прилага съкратен вариант, той трябва да отговаря на следните изисквания:

а)

съкратеният вариант има същата форма като тази на първоначалния вариант на съответното писмено становище, като заличените в него части се поставят в квадратни скоби, а в полето между тези скоби се отбелязва „пропуснат текст“;

| б) | параграфите в съкратения вариант следват същата номерация като тази на първоначалния вариант на съответното писмено становище; |
| --- | --- |

б)

параграфите в съкратения вариант следват същата номерация като тази на първоначалния вариант на съответното писмено становище;

| в) | описът на приложенията към съкратения вариант съдържа, ако последният не препраща към всички приложения от първоначалния вариант на съответното писмено становище, бележката „пропуснат текст“, за да установи всяко от пропуснатите приложения; |
| --- | --- |

в)

описът на приложенията към съкратения вариант съдържа, ако последният не препраща към всички приложения от първоначалния вариант на съответното писмено становище, бележката „пропуснат текст“, за да установи всяко от пропуснатите приложения;

| г) | приложенията към съкратения вариант следват същата номерация като тази на описа на приложенията към първоначалния вариант на съответното писмено становище; |
| --- | --- |

г)

приложенията към съкратения вариант следват същата номерация като тази на описа на приложенията към първоначалния вариант на съответното писмено становище;

| д) | приложенията, посочени в описа, който придружава съкратения вариант, се прилагат към последния. |
| --- | --- |

д)

приложенията, посочени в описа, който придружава съкратения вариант, се прилагат към последния.

| 74. | Съкратеният вариант трябва да отговаря на предходните указания, за да е възможно обработването му в най-кратки срокове. |
| --- | --- |

74.

Съкратеният вариант трябва да отговаря на предходните указания, за да е възможно обработването му в най-кратки срокове.

| 75. | Когато Общият съд изисква представянето на съкратен вариант на писмено становище на основание член 76а, параграф 4 от Процедурния правилник, този вариант трябва да се изготви съобразно предходните указания, освен ако не е указано друго. |
| --- | --- |

75.

Когато Общият съд изисква представянето на съкратен вариант на писмено становище на основание член 76а, параграф 4 от Процедурния правилник, този вариант трябва да се изготви съобразно предходните указания, освен ако не е указано друго.

| 76. | Ако в искането си ищецът или жалбоподателят не е посочил правните основания, доводите или частите от исковата молба или жалбата, които следва да се разгледат само ако делото не се гледа по реда на бързо производство, ответникът разполага с едномесечен срок за отговор на исковата молба или жалбата. |
| --- | --- |

76.

Ако в искането си ищецът или жалбоподателят не е посочил правните основания, доводите или частите от исковата молба или жалбата, които следва да се разгледат само ако делото не се гледа по реда на бързо производство, ответникът разполага с едномесечен срок за отговор на исковата молба или жалбата.

| 77. | Ако в искането си ищецът или жалбоподателят е посочил правните основания, доводите или частите от исковата молба или жалбата, които следва да се разгледат само ако делото не се гледа по реда на бързо производство, ответникът разполага с едномесечен срок за отговор на развитите в исковата молба или жалбата правни основания и доводи, като отчита указанията, предоставени с искането за разглеждане на делото по реда на бързо производство. |
| --- | --- |

77.

Ако в искането си ищецът или жалбоподателят е посочил правните основания, доводите или частите от исковата молба или жалбата, които следва да се разгледат само ако делото не се гледа по реда на бързо производство, ответникът разполага с едномесечен срок за отговор на развитите в исковата молба или жалбата правни основания и доводи, като отчита указанията, предоставени с искането за разглеждане на делото по реда на бързо производство.

| 78. | Ако ищецът или жалбоподателят е приложил съкратен вариант на исковата молба или жалбата към своето искане, ответникът разполага с едномесечен срок за отговор на съдържащите се в този вариант на исковата молба или жалбата правни основания и доводи. |
| --- | --- |

78.

Ако ищецът или жалбоподателят е приложил съкратен вариант на исковата молба или жалбата към своето искане, ответникът разполага с едномесечен срок за отговор на съдържащите се в този вариант на исковата молба или жалбата правни основания и доводи.

| 79. | Ако Общият съд отхвърли искането за гледане по реда на бързо производство преди ответникът да представи писмена защита, едномесечният срок по член 76а, параграф 2, първа алинея от Процедурния правилник за представяне на това писмено становище се продължава с един месец. |
| --- | --- |

79.

Ако Общият съд отхвърли искането за гледане по реда на бързо производство преди ответникът да представи писмена защита, едномесечният срок по член 76а, параграф 2, първа алинея от Процедурния правилник за представяне на това писмено становище се продължава с един месец.

| 80. | Ако Общият съд отхвърли искането за гледане по реда на бързо производство, след като ответникът е представил писмена защита в едномесечния срок по член 76а, параграф 2, първа алинея от Процедурния правилник, на тази страна се предоставя нов срок от един месец, за да може тя да допълни писмената си защита. |
| --- | --- |

80.

Ако Общият съд отхвърли искането за гледане по реда на бързо производство, след като ответникът е представил писмена защита в едномесечния срок по член 76а, параграф 2, първа алинея от Процедурния правилник, на тази страна се предоставя нов срок от един месец, за да може тя да допълни писмената си защита.

Е.   ОТНОСНО МОЛБИ ЗА СПИРАНЕ НА ИЗПЪЛНЕНИЕТО И ДРУГИ ОБЕЗПЕЧИТЕЛНИ МЕРКИ

| 81. | Молбата се представя с отделен акт. За разбирането ѝ трябва да е достатъчен само нейният текст, без да е необходимо да се правят справки с текста на исковата молба или жалбата по делото в главното производство. |
| --- | --- |

81.

Молбата се представя с отделен акт. За разбирането ѝ трябва да е достатъчен само нейният текст, без да е необходимо да се правят справки с текста на исковата молба или жалбата по делото в главното производство.

| 82. | В молбите за спиране на изпълнението или за допускане на други обезпечителни мерки в изключително кратка и стегната форма трябва да се изложат предметът на делото, правните и фактически основания, на които се основава главният иск или жалбата, обосноваващи тяхната вероятна основателност (fumus boni juris), както и обстоятелствата, установяващи неотложността. В тях се посочва точно исканата мярка/мерки. Прилагат се разпоредбите на глави А.2, А.3, Б и В по-горе. |
| --- | --- |

82.

В молбите за спиране на изпълнението или за допускане на други обезпечителни мерки в изключително кратка и стегната форма трябва да се изложат предметът на делото, правните и фактически основания, на които се основава главният иск или жалбата, обосноваващи тяхната вероятна основателност (fumus boni juris), както и обстоятелствата, установяващи неотложността. В тях се посочва точно исканата мярка/мерки. Прилагат се разпоредбите на глави А.2, А.3, Б и В по-горе.

| 83. | Тъй като с молбата за допускане на обезпечение се цели да се даде възможност за преценка на fumus boni juris в рамките на съкратено производство, в нея не трябва да се възпроизвежда целият текст на исковата молба или жалбата по делото в главното производство. |
| --- | --- |

83.

Тъй като с молбата за допускане на обезпечение се цели да се даде възможност за преценка на fumus boni juris в рамките на съкратено производство, в нея не трябва да се възпроизвежда целият текст на исковата молба или жалбата по делото в главното производство.

| 84. | За да е възможна бързата обработка на молбите за допускане на обезпечение, по правило те трябва да са с дължина най-много 25 страници, като се отчитат съответната област и обстоятелствата по делото. |
| --- | --- |

84.

За да е възможна бързата обработка на молбите за допускане на обезпечение, по правило те трябва да са с дължина най-много 25 страници, като се отчитат съответната област и обстоятелствата по делото.

Ж.   ОТНОСНО ИСКАНИЯТА ЗА ПОВЕРИТЕЛНО ТРЕТИРАНЕ

| 85. | При спазване на разпоредбите на член 67, параграф 3, втора и трета алинея от Процедурния правилник Общият съд взема предвид само онези доказателства и документи, с които представителите на страните са могли да се запознаят и по които са имали възможност да изразят своите становища (член 67, параграф 3, първа алинея от Процедурния правилник). |
| --- | --- |

85.

При спазване на разпоредбите на член 67, параграф 3, втора и трета алинея от Процедурния правилник Общият съд взема предвид само онези доказателства и документи, с които представителите на страните са могли да се запознаят и по които са имали възможност да изразят своите становища (член 67, параграф 3, първа алинея от Процедурния правилник).

| 86. | Всяка страна може обаче да направи искане определени елементи или части от приложените към преписката по делото процесуални документи, които имат поверителен или секретен характер:






  — | да не се изпращат на встъпила страна (член 116, параграф 2 от Процедурния правилник), |
| --- | --- | --- |

86.

Всяка страна може обаче да направи искане определени елементи или части от приложените към преписката по делото процесуални документи, които имат поверителен или секретен характер:

—

да не се изпращат на встъпила страна (член 116, параграф 2 от Процедурния правилник),

| — | да не се предоставят на разположение на страна по съединено дело (член 50, параграф 2 от Процедурния правилник). |
| --- | --- |

—

да не се предоставят на разположение на страна по съединено дело (член 50, параграф 2 от Процедурния правилник).

| 87. | Искане за поверително третиране се представя с отделен акт. То не може да се подава в поверителен вариант. |
| --- | --- |

87.

Искане за поверително третиране се представя с отделен акт. То не може да се подава в поверителен вариант.

| 88. | В искането за поверително третиране трябва да се уточни страната, спрямо която е поискана поверителност. То се ограничава до строго необходимото, и не може в никакъв случай да има за предмет целия текст на процесуалния документ, а само по изключение — цяло приложение. Всъщност изпращането на неповерителен вариант на процесуален документ, от който са отстранени някои части, думи или числа, обикновено е възможно и без интересите по делото да се поставят под въпрос. |
| --- | --- |

88.

В искането за поверително третиране трябва да се уточни страната, спрямо която е поискана поверителност. То се ограничава до строго необходимото, и не може в никакъв случай да има за предмет целия текст на процесуалния документ, а само по изключение — цяло приложение. Всъщност изпращането на неповерителен вариант на процесуален документ, от който са отстранени някои части, думи или числа, обикновено е възможно и без интересите по делото да се поставят под въпрос.

| 89. | В искането за поверително третиране трябва точно да се посочат съответните елементи или части, както и кратка обосновка на секретния или поверителен характер на всеки от тези елементи или части. Непосочването им може да обоснове отхвърляне на искането от Общия съд. |
| --- | --- |

89.

В искането за поверително третиране трябва точно да се посочат съответните елементи или части, както и кратка обосновка на секретния или поверителен характер на всеки от тези елементи или части. Непосочването им може да обоснове отхвърляне на искането от Общия съд.

| 90. | При подаването на искането за поверително третиране на един или повече процесуални документи страната трябва да представи неповерителен вариант на съответния процесуален документ/процесуални документи, в които са отстранени елементите или частите, за които се отнася искането. |
| --- | --- |

90.

При подаването на искането за поверително третиране на един или повече процесуални документи страната трябва да представи неповерителен вариант на съответния процесуален документ/процесуални документи, в които са отстранени елементите или частите, за които се отнася искането.

а.   При молба за встъпване

| 91. | Когато е подадена молба за встъпване по дело, страните се поканват да посочат в определения от секретаря срок дали искат поверително третиране на някои данни, които се съдържат във вече приложените към преписката документи. |
| --- | --- |

91.

Когато е подадена молба за встъпване по дело, страните се поканват да посочат в определения от секретаря срок дали искат поверително третиране на някои данни, които се съдържат във вече приложените към преписката документи.

| 92. | За всички документи, които подават впоследствие, страните трябва да посочат по предвидения в точки 87—90 по-горе ред данните, чието поверително третиране искат, и да представят, наред с цялостния вариант на подадените документи, и вариант, в който тези данни са пропуснати. При непосочване на тези данни подадените документи се изпращат на встъпилата страна. |
| --- | --- |

92.

За всички документи, които подават впоследствие, страните трябва да посочат по предвидения в точки 87—90 по-горе ред данните, чието поверително третиране искат, и да представят, наред с цялостния вариант на подадените документи, и вариант, в който тези данни са пропуснати. При непосочване на тези данни подадените документи се изпращат на встъпилата страна.

б.   При съединяване на дела

| 93. | Когато се планира съединяване на няколко дела, страните се поканват да посочат в определения от секретаря срок дали искат поверително третиране на някои данни, които се съдържат във вече приложените към преписката документи. |
| --- | --- |

93.

Когато се планира съединяване на няколко дела, страните се поканват да посочат в определения от секретаря срок дали искат поверително третиране на някои данни, които се съдържат във вече приложените към преписката документи.

| 94. | За всички документи, които подават впоследствие, страните трябва да посочат по предвидения в точки 88—90 по-горе ред данните, чието поверително третиране искат, и да представят, наред с цялостния вариант на подадените документи, и вариант, в който тези данни са пропуснати. При непосочване на тези данни на останалите страни се предоставя достъп до подадените документи. |
| --- | --- |

94.

За всички документи, които подават впоследствие, страните трябва да посочат по предвидения в точки 88—90 по-горе ред данните, чието поверително третиране искат, и да представят, наред с цялостния вариант на подадените документи, и вариант, в който тези данни са пропуснати. При непосочване на тези данни на останалите страни се предоставя достъп до подадените документи.

З.   ОТНОСНО МОЛБИТЕ, СВЪРЗАНИ С ВТОРА РАЗМЯНА НА ПИСМЕНИ СТАНОВИЩА

З.1.   Относно молбите за предоставяне на право на писмена реплика или писмена дуплика по делата, свързани с интелектуална собственост

| 95. | Председателят може по искане, направено в срока по член 135, параграф 2 от Процедурния правилник, съгласно тази разпоредба да разреши подаването на писмена реплика или писмена дуплика, ако такава е необходима, за да даде възможност на съответната страна да защити своята гледна точка. |
| --- | --- |

95.

Председателят може по искане, направено в срока по член 135, параграф 2 от Процедурния правилник, съгласно тази разпоредба да разреши подаването на писмена реплика или писмена дуплика, ако такава е необходима, за да даде възможност на съответната страна да защити своята гледна точка.

| 96. | Дължината на тези молби трябва да бъде, освен в особени случаи, до 2 страници, като в тях по обобщен начин се указват само конкретните причини, поради които според съответната страна е необходимо да се направи писмена реплика или писмена дуплика. За разбирането им трябва да е достатъчен само техният текст, без да е необходимо да се правят справки с текста на жалбата или на писмения отговор/писмените отговори. |
| --- | --- |

96.

Дължината на тези молби трябва да бъде, освен в особени случаи, до 2 страници, като в тях по обобщен начин се указват само конкретните причини, поради които според съответната страна е необходимо да се направи писмена реплика или писмена дуплика. За разбирането им трябва да е достатъчен само техният текст, без да е необходимо да се правят справки с текста на жалбата или на писмения отговор/писмените отговори.

З.2.   Относно молбите за предоставяне на право на писмена реплика в производствата по обжалване

| 97. | Председателят може по искане, направено в срока по член 143, параграф 1 от Процедурния правилник, съгласно тази разпоредба да разреши подаването на писмена реплика, ако такава е необходима, за да даде възможност на жалбоподателя да защити своята гледна точка или за да подготви решението по жалбата. |
| --- | --- |

97.

Председателят може по искане, направено в срока по член 143, параграф 1 от Процедурния правилник, съгласно тази разпоредба да разреши подаването на писмена реплика, ако такава е необходима, за да даде възможност на жалбоподателя да защити своята гледна точка или за да подготви решението по жалбата.

| 98. | Дължината на тези молби трябва да бъде, освен в особени случаи, до 2 страници, като в тях по обобщен начин се указват само конкретните причини, поради които според жалбоподателя е необходимо да се направи писмена реплика. За разбирането им трябва да е достатъчен само техният текст, без да е необходимо да се правят справки с текста на жалбата или на писмения отговор. |
| --- | --- |

98.

Дължината на тези молби трябва да бъде, освен в особени случаи, до 2 страници, като в тях по обобщен начин се указват само конкретните причини, поради които според жалбоподателя е необходимо да се направи писмена реплика. За разбирането им трябва да е достатъчен само техният текст, без да е необходимо да се правят справки с текста на жалбата или на писмения отговор.

И.   ОТНОСНО ИСКАНИЯТА ЗА ПРОВЕЖДАНЕ НА УСТНИ СЪСТЕЗАНИЯ

И.1.   Относно исканията за провеждане на устни състезания по делата, свързани с интелектуална собственост

| 99. | Общият съд може да реши да се произнесе по жалбата, без да провежда устна фаза на производството, освен ако някоя от страните не представи искане да бъде изслушано устното ѝ становище в срока по член 135а от Процедурния правилник. |
| --- | --- |

99.

Общият съд може да реши да се произнесе по жалбата, без да провежда устна фаза на производството, освен ако някоя от страните не представи искане да бъде изслушано устното ѝ становище в срока по член 135а от Процедурния правилник.

| 100. | В искането трябва да се посочат мотивите, поради които страната желае да бъде изслушана. Тези мотиви трябва да са следствие от конкретна преценка на практическата полза от провеждане на устни състезания за съответната страна, както и да указват елементите от преписката по делото или обосновката, които тази страна възнамерява да развие или да отхвърли по-задълбочено в съдебно заседание. Не е достатъчно да се изложат аргументи от общ характер, с които се посочва важността на делото или на въпросите, които трябва да бъдат решени. |
| --- | --- |

100.

В искането трябва да се посочат мотивите, поради които страната желае да бъде изслушана. Тези мотиви трябва да са следствие от конкретна преценка на практическата полза от провеждане на устни състезания за съответната страна, както и да указват елементите от преписката по делото или обосновката, които тази страна възнамерява да развие или да отхвърли по-задълбочено в съдебно заседание. Не е достатъчно да се изложат аргументи от общ характер, с които се посочва важността на делото или на въпросите, които трябва да бъдат решени.

И.2.   Относно исканията за провеждане на устни състезания в производствата по обжалване

| 101. | Общият съд може да реши да се произнесе по жалбата, без да провежда устна фаза на производството, освен ако някоя от страните не представи искане да бъде изслушано устното ѝ становище в срока по член 146 от Процедурния правилник. |
| --- | --- |

101.

Общият съд може да реши да се произнесе по жалбата, без да провежда устна фаза на производството, освен ако някоя от страните не представи искане да бъде изслушано устното ѝ становище в срока по член 146 от Процедурния правилник.

| 102. | В искането трябва да се посочат мотивите, поради които страната желае да бъде изслушана. Тези мотиви трябва да са следствие от конкретна преценка на практическата полза от провеждане на устни състезания за съответната страна, както и да указват елементите от преписката по делото или обосновката, които тази страна възнамерява да развие или да отхвърли по-задълбочено в съдебно заседание. Не е достатъчно да се изложат аргументи от общ характер, с които се посочва важността на делото или на въпросите, които трябва да бъдат решени. |
| --- | --- |

102.

В искането трябва да се посочат мотивите, поради които страната желае да бъде изслушана. Тези мотиви трябва да са следствие от конкретна преценка на практическата полза от провеждане на устни състезания за съответната страна, както и да указват елементите от преписката по делото или обосновката, които тази страна възнамерява да развие или да отхвърли по-задълбочено в съдебно заседание. Не е достатъчно да се изложат аргументи от общ характер, с които се посочва важността на делото или на въпросите, които трябва да бъдат решени.

Й.   ОТНОСНО МОЛБИТЕ ЗА ПРЕДОСТАВЯНЕ НА ПРАВНА ПОМОЩ

| 103. | За подаването на молби за предоставяне на правна помощ задължително се използва формуляр. Формулярът е достъпен на уебсайта на Съда на Европейския съюз на следния адрес: http://curia.europa.eu. |
| --- | --- |

103.

За подаването на молби за предоставяне на правна помощ задължително се използва формуляр. Формулярът е достъпен на уебсайта на Съда на Европейския съюз на следния адрес: http://curia.europa.eu.

| 104. | Той може да бъде получен и при поискване от секретариата на Общия съд с изпращане на електронно писмо на следния адрес: GeneralCourt.Registry@curia.europa.eu, като се посочат името и адресът, или с писмо, адресирано до:





  Секретариат на Общия съд на Европейския съюз |
| --- | --- |
| Rue du Fort Niedergrünewald |
| L-2925 Luxembourg |

104.

Той може да бъде получен и при поискване от секретариата на Общия съд с изпращане на електронно писмо на следния адрес: GeneralCourt.Registry@curia.europa.eu, като се посочат името и адресът, или с писмо, адресирано до:

Секретариат на Общия съд на Европейския съюз

Rue du Fort Niedergrünewald

L-2925 Luxembourg

| 105. | Не се разглеждат молби за предоставяне на правна помощ, които не са подадени чрез формуляр; ако те са направени по друг начин, секретарят изпраща отговор, с който припомня, че формулярът задължително трябва да бъде използван, и го прилага към отговора си. |
| --- | --- |

105.

Не се разглеждат молби за предоставяне на правна помощ, които не са подадени чрез формуляр; ако те са направени по друг начин, секретарят изпраща отговор, с който припомня, че формулярът задължително трябва да бъде използван, и го прилага към отговора си.

| 106. | Оригиналът на молбата за предоставяне на правна помощ трябва да бъде подписан от молителя или от адвоката му. Все пак, когато адвокатът на молителя подава молбата чрез приложението e-Curia, подписът на адвоката не е необходим. |
| --- | --- |

106.

Оригиналът на молбата за предоставяне на правна помощ трябва да бъде подписан от молителя или от адвоката му. Все пак, когато адвокатът на молителя подава молбата чрез приложението e-Curia, подписът на адвоката не е необходим.

| 107. | Ако молбата за предоставяне на правна помощ е подадена преди исковата молба или жалбата, тя трябва да се придружава от документа, посочен в член 44, параграф 3 от Процедурния правилник (удостоверение на адвоката, че има право да практикува пред съд на държава членка или на друга държава — страна по Споразумението за Европейското икономическо пространство). С оглед на представянето на документа, предвиден в член 44, параграф 3 от Процедурния правилник, може да се направи препращане, съгласно член 8, параграф 2 от Указанията за секретаря, към вече подаден в секретариата на Общия съд документ. |
| --- | --- |

107.

Ако молбата за предоставяне на правна помощ е подадена преди исковата молба или жалбата, тя трябва да се придружава от документа, посочен в член 44, параграф 3 от Процедурния правилник (удостоверение на адвоката, че има право да практикува пред съд на държава членка или на друга държава — страна по Споразумението за Европейското икономическо пространство). С оглед на представянето на документа, предвиден в член 44, параграф 3 от Процедурния правилник, може да се направи препращане, съгласно член 8, параграф 2 от Указанията за секретаря, към вече подаден в секретариата на Общия съд документ.

| 108. | Използването на формуляра има за цел да предостави на Общия съд, съгласно член 95, параграф 2 от Процедурния правилник, необходимата информация с оглед на вземане на правилно решение по молбата за предоставяне на правна помощ. Става въпрос за:






  — | данните за материалното положение на молителя,
  и |
| --- | --- | --- |

108.

Използването на формуляра има за цел да предостави на Общия съд, съгласно член 95, параграф 2 от Процедурния правилник, необходимата информация с оглед на вземане на правилно решение по молбата за предоставяне на правна помощ. Става въпрос за:

—

данните за материалното положение на молителя,

и

| — | в случай че искът или жалбата все още не са заведени — данните за предмета на посочените иск или жалба, за обстоятелствата в конкретния случай и съответните доводи. |
| --- | --- |

—

в случай че искът или жалбата все още не са заведени — данните за предмета на посочените иск или жалба, за обстоятелствата в конкретния случай и съответните доводи.

| 109. | Молителят е длъжен да представи заедно с формуляра и доказателствата в подкрепа на твърденията си. |
| --- | --- |

109.

Молителят е длъжен да представи заедно с формуляра и доказателствата в подкрепа на твърденията си.

| 110. | За разбирането на надлежно попълнения формуляр и доказателства трябва да са достатъчни само тези документи, без да е необходимо да се правят справки с текста на други писма, представени в Общия съд от молителя, ако има такива. |
| --- | --- |

110.

За разбирането на надлежно попълнения формуляр и доказателства трябва да са достатъчни само тези документи, без да е необходимо да се правят справки с текста на други писма, представени в Общия съд от молителя, ако има такива.

| 111. | При запазване на възможността Общият съд допълнително да изисква информация или представяне на документи на основание на член 64 от Процедурния правилник, молбата за предоставяне на правна помощ не може да се допълва от последващо представяне на допълнителни части към нея; ако такива са представени, без да са изискани от Общия съд, те се връщат. По изключение обаче може да се приемат подадени по-късно доказателства, с които се цели да се докаже липсата на средства на молителя, като се даде подходящо обяснение за закъснялото им представяне. |
| --- | --- |

111.

При запазване на възможността Общият съд допълнително да изисква информация или представяне на документи на основание на член 64 от Процедурния правилник, молбата за предоставяне на правна помощ не може да се допълва от последващо представяне на допълнителни части към нея; ако такива са представени, без да са изискани от Общия съд, те се връщат. По изключение обаче може да се приемат подадени по-късно доказателства, с които се цели да се докаже липсата на средства на молителя, като се даде подходящо обяснение за закъснялото им представяне.

| 112. | По силата на член 96, параграф 4 от Процедурния правилник подаването на молба за предоставяне на правна помощ спира течението на срока, предвиден за предявяване на иска или жалбата, с които е свързана молбата, до деня на съобщаване на постановеното определение по молбата, или когато не е определен адвокат, който да представлява заинтересованото лице в производството, в което е постановено това определение — до деня на връчване на определението за назначаване на адвокат, който да представлява молителя. |
| --- | --- |

112.

По силата на член 96, параграф 4 от Процедурния правилник подаването на молба за предоставяне на правна помощ спира течението на срока, предвиден за предявяване на иска или жалбата, с които е свързана молбата, до деня на съобщаване на постановеното определение по молбата, или когато не е определен адвокат, който да представлява заинтересованото лице в производството, в което е постановено това определение — до деня на връчване на определението за назначаване на адвокат, който да представлява молителя.

| 113. | Спирането произвежда действие от деня на представяне на формуляра или когато за подаването на молба за предоставяне на правна помощ не е използван формуляр, считано от деня на подаване на тази молба, при условие че формулярът е изпратен обратно в предоставения за тази цел срок, определен с писмото, посочено в точка 105 по-горе. Ако формулярът не е изпратен обратно в определения срок, спирането произвежда действие, считано от деня на подаване на формуляра. |
| --- | --- |

113.

Спирането произвежда действие от деня на представяне на формуляра или когато за подаването на молба за предоставяне на правна помощ не е използван формуляр, считано от деня на подаване на тази молба, при условие че формулярът е изпратен обратно в предоставения за тази цел срок, определен с писмото, посочено в точка 105 по-горе. Ако формулярът не е изпратен обратно в определения срок, спирането произвежда действие, считано от деня на подаване на формуляра.

| 114. | Когато формулярът е подаден по факс или по електронна поща, за да бъде взет предвид с оглед спирането на срока за подаване на иск или жалба, оригиналът, съдържащ саморъчен подпис на адвоката или на молителя, трябва да бъде получен в секретариата на Общия съд най-късно десет дни след това подаване. Когато оригиналът не е представен в този десетдневен срок, спирането на срока за подаване на иск или жалба произвежда действие от деня на представяне на оригинала. Ако има разлика между подписания оригинал и представеното по-рано копие, предвид се взима само подписаният оригинал, а денят, от който срокът за подаване на иск или жалба спира да тече, е денят на подаване на този оригинал. |
| --- | --- |

114.

Когато формулярът е подаден по факс или по електронна поща, за да бъде взет предвид с оглед спирането на срока за подаване на иск или жалба, оригиналът, съдържащ саморъчен подпис на адвоката или на молителя, трябва да бъде получен в секретариата на Общия съд най-късно десет дни след това подаване. Когато оригиналът не е представен в този десетдневен срок, спирането на срока за подаване на иск или жалба произвежда действие от деня на представяне на оригинала. Ако има разлика между подписания оригинал и представеното по-рано копие, предвид се взима само подписаният оригинал, а денят, от който срокът за подаване на иск или жалба спира да тече, е денят на подаване на този оригинал.

II.   ОТНОСНО УСТНАТА ФАЗА НА ПРОИЗВОДСТВОТО

| 115. | Целта на устната фаза на производството е:






  — | да се припомнят, когато е необходимо, в много синтезиран вид становищата на страните, като се подчертаят главните правни основания, представени в писмена форма, |
| --- | --- | --- |

115.

Целта на устната фаза на производството е:

—

да се припомнят, когато е необходимо, в много синтезиран вид становищата на страните, като се подчертаят главните правни основания, представени в писмена форма,

| — | да се изяснят, ако е необходимо, някои доводи, развити в хода на писменото производство, както и да се представят нови доводи, в случай че има такива, основани на обстоятелства, които са настъпили след приключването на писменото производство и поради тази причина не са могли да бъдат включени в направените писмени изявления, |
| --- | --- |

—

да се изяснят, ако е необходимо, някои доводи, развити в хода на писменото производство, както и да се представят нови доводи, в случай че има такива, основани на обстоятелства, които са настъпили след приключването на писменото производство и поради тази причина не са могли да бъдат включени в направените писмени изявления,

| — | да се дадат отговори на въпроси, зададени от Общия съд, ако има такива. |
| --- | --- |

—

да се дадат отговори на въпроси, зададени от Общия съд, ако има такива.

| 116. | Всяка страна следва сама да прецени, като отчита описаната в предходната точка цел на устната фаза на производството, дали действително е необходимо устно изявление или просто е достатъчно да се направи препратка към писмените становища. Тогава устната фаза на производството може да се съсредоточи върху отговорите на въпросите, поставени от Общия съд. Ако представителят счита за нужно да вземе думата, той винаги има възможността да ограничи своето изложение до определени пунктове или да направи препратка към писмени становища за други. |
| --- | --- |

116.

Всяка страна следва сама да прецени, като отчита описаната в предходната точка цел на устната фаза на производството, дали действително е необходимо устно изявление или просто е достатъчно да се направи препратка към писмените становища. Тогава устната фаза на производството може да се съсредоточи върху отговорите на въпросите, поставени от Общия съд. Ако представителят счита за нужно да вземе думата, той винаги има възможността да ограничи своето изложение до определени пунктове или да направи препратка към писмени становища за други.

| 117. | Ако някоя от страните се въздържа от устно изявление, нейното мълчание не може при никакви обстоятелства да се тълкува като равносилно на съгласие с устното изявление на друга страна, ако съответният аргумент вече е бил отхвърлен в писменото производство. Мълчанието не представлява пречка тази страна да направи реплика на устно изявление, направено от другата страна. |
| --- | --- |

117.

Ако някоя от страните се въздържа от устно изявление, нейното мълчание не може при никакви обстоятелства да се тълкува като равносилно на съгласие с устното изявление на друга страна, ако съответният аргумент вече е бил отхвърлен в писменото производство. Мълчанието не представлява пречка тази страна да направи реплика на устно изявление, направено от другата страна.

| 118. | Понякога Общият съд може да счете, че е за предпочитане устната фаза на производството да започне с въпроси на съдиите към представителите на страните. В този случай представителите следва да отчетат този факт, ако желаят впоследствие да направят кратко изказване. |
| --- | --- |

118.

Понякога Общият съд може да счете, че е за предпочитане устната фаза на производството да започне с въпроси на съдиите към представителите на страните. В този случай представителите следва да отчетат този факт, ако желаят впоследствие да направят кратко изказване.

| 119. | С оглед на постигането на яснота и възможност за по-добро разбиране на изказванията от членовете на Общия съд е за предпочитане по принцип да се говори свободно на базата на бележки, вместо да се чете предварително написан текст. Освен това представителите на страните се умоляват във възможно най-голяма степен да опростяват представянето на делото. По-добре е да се направят няколко къси фрази, отколкото едно дълго и сложно изречение. От помощ за Общия съд би било и ако те структурират изказванията си и изложат възприетия от тях план, преди да започнат да ги развиват. |
| --- | --- |

119.

С оглед на постигането на яснота и възможност за по-добро разбиране на изказванията от членовете на Общия съд е за предпочитане по принцип да се говори свободно на базата на бележки, вместо да се чете предварително написан текст. Освен това представителите на страните се умоляват във възможно най-голяма степен да опростяват представянето на делото. По-добре е да се направят няколко къси фрази, отколкото едно дълго и сложно изречение. От помощ за Общия съд би било и ако те структурират изказванията си и изложат възприетия от тях план, преди да започнат да ги развиват.

| 120. | Когато устното изявление е било подготвено в писмена форма, е препоръчително с оглед на изготвянето на текста да се вземе предвид фактът, че той трябва да се представи устно и да е възможно най-близък до устно изложение. За улесняване на устния превод представителите на страните се умоляват да изпратят на дирекция „Устни преводи“ предварително по факс (+ 352) 43.03.36.97) или по електронна поща (interpret@curia.europa.eu) текста или писмените бележки по изказванията си, ако има такива. |
| --- | --- |

120.

Когато устното изявление е било подготвено в писмена форма, е препоръчително с оглед на изготвянето на текста да се вземе предвид фактът, че той трябва да се представи устно и да е възможно най-близък до устно изложение. За улесняване на устния превод представителите на страните се умоляват да изпратят на дирекция „Устни преводи“ предварително по факс (+ 352) 43.03.36.97) или по електронна поща (interpret@curia.europa.eu) текста или писмените бележки по изказванията си, ако има такива.

| 121. | Поверителността на изпратените бележки по изказванията е гарантирана. За да се избегнат недоразумения, трябва да се посочи името на страната. Бележките по изказванията не се прилагат към преписката по делото. |
| --- | --- |

121.

Поверителността на изпратените бележки по изказванията е гарантирана. За да се избегнат недоразумения, трябва да се посочи името на страната. Бележките по изказванията не се прилагат към преписката по делото.

| 122. | На представителите се напомня, че при устните състезания само някои от членовете на Общия съд следят устното изявление на езика, на който то се прави; другите членове слушат симултанния превод. На представителите се препоръчва, в интерес на по-доброто протичане на устната фаза на производството и поддържането на високо качество на симултанния превод, те да говорят бавно и точно срещу микрофона. |
| --- | --- |

122.

На представителите се напомня, че при устните състезания само някои от членовете на Общия съд следят устното изявление на езика, на който то се прави; другите членове слушат симултанния превод. На представителите се препоръчва, в интерес на по-доброто протичане на устната фаза на производството и поддържането на високо качество на симултанния превод, те да говорят бавно и точно срещу микрофона.

| 123. | В случай че представителите възнамеряват да цитират дословно части от определени текстове или документи, по-конкретно части, които не присъстват в преписката по делото, би било от полза те да бъдат указани на устните преводачи преди съдебното заседание. Освен това е уместно на последните да се обърне внимание и за термините, които могат да създадат трудности при превода. |
| --- | --- |

123.

В случай че представителите възнамеряват да цитират дословно части от определени текстове или документи, по-конкретно части, които не присъстват в преписката по делото, би било от полза те да бъдат указани на устните преводачи преди съдебното заседание. Освен това е уместно на последните да се обърне внимание и за термините, които могат да създадат трудности при превода.

| 124. | Тъй като съдебните зали на Общия съд са оборудвани със система за автоматично усилване на звука, представителите се умоляват да натиснат бутона на микрофона и да изчакат индикаторът да светне, преди да започнат да своето изказване. Когато думата има съдия или друго лице, бутонът не трябва да се натиска, за да не се изключи техният микрофон. |
| --- | --- |

124.

Тъй като съдебните зали на Общия съд са оборудвани със система за автоматично усилване на звука, представителите се умоляват да натиснат бутона на микрофона и да изчакат индикаторът да светне, преди да започнат да своето изказване. Когато думата има съдия или друго лице, бутонът не трябва да се натиска, за да не се изключи техният микрофон.

| 125. | Продължителността на устните състезания може да варира в зависимост от сложността на делото или наличието или отсъствието на новонастъпили обстоятелства. Представителите на главните страни се умоляват да ограничат своето изказване до около 15 минути за всяка страна, а встъпилите страни — до 10 минути (по съединените дела всяка главна страна разполага с 15 минути за всяко от делата и всяка встъпила страна разполага с 10 минути за всяко от делата), освен ако секретариатът не е указал друго в това отношение. Това ограничение се отнася само до изказването и не включва времето, необходимо за отговор на зададените въпроси по време на съдебното заседание. |
| --- | --- |

125.

Продължителността на устните състезания може да варира в зависимост от сложността на делото или наличието или отсъствието на новонастъпили обстоятелства. Представителите на главните страни се умоляват да ограничат своето изказване до около 15 минути за всяка страна, а встъпилите страни — до 10 минути (по съединените дела всяка главна страна разполага с 15 минути за всяко от делата и всяка встъпила страна разполага с 10 минути за всяко от делата), освен ако секретариатът не е указал друго в това отношение. Това ограничение се отнася само до изказването и не включва времето, необходимо за отговор на зададените въпроси по време на съдебното заседание.

| 126. | Ако обстоятелствата изискват това, искане за отклонение от обичайно предоставеното време за устно изявление може да бъде направено, когато то е надлежно мотивирано, посочва считаното за необходимо време за изказване и е отправено до секретариата не по-малко от петнадесет дни (или по-късно, при наличие на изключителни обстоятелства, които са надлежно обосновани) преди датата на съдебното заседание. Представителите ще бъдат уведомени за времето, с което ще разполагат за устно изявление. |
| --- | --- |

126.

Ако обстоятелствата изискват това, искане за отклонение от обичайно предоставеното време за устно изявление може да бъде направено, когато то е надлежно мотивирано, посочва считаното за необходимо време за изказване и е отправено до секретариата не по-малко от петнадесет дни (или по-късно, при наличие на изключителни обстоятелства, които са надлежно обосновани) преди датата на съдебното заседание. Представителите ще бъдат уведомени за времето, с което ще разполагат за устно изявление.

| 127. | Когато някоя от страните се представлява от няколко представители, по принцип само двама от тях могат да се изказват, като общото време за изказванията им не трябва да надвишава посочената по-горе продължителност. Въпреки това останалите представители също могат да дават отговори на членовете на Общия съд, както и да правят реплики на други представители. |
| --- | --- |

127.

Когато някоя от страните се представлява от няколко представители, по принцип само двама от тях могат да се изказват, като общото време за изказванията им не трябва да надвишава посочената по-горе продължителност. Въпреки това останалите представители също могат да дават отговори на членовете на Общия съд, както и да правят реплики на други представители.

| 128. | Когато повече страни защитават една и съща теза пред Общия съд (ситуация, която може да настъпи по-специално при встъпване или при съединяване на дела), техните представители се приканват да съгласуват своите действия преди съдебното заседание, за да се избегне всякакво повтаряне. |
| --- | --- |

128.

Когато повече страни защитават една и съща теза пред Общия съд (ситуация, която може да настъпи по-специално при встъпване или при съединяване на дела), техните представители се приканват да съгласуват своите действия преди съдебното заседание, за да се избегне всякакво повтаряне.

| 129. | Докладът за съдебното заседание се изготвя от съдията докладчик и се свежда до посочване на правните основания и кратко резюме на доводите на страните. |
| --- | --- |

129.

Докладът за съдебното заседание се изготвя от съдията докладчик и се свежда до посочване на правните основания и кратко резюме на доводите на страните.

| 130. | Общият съд ще положи всички усилия представителите на страните да получат доклада за съдебното заседание не по-късно от три седмици преди заседанието. Докладът за съдебното заседание служи само за подготовката на съдебното заседание. |
| --- | --- |

130.

Общият съд ще положи всички усилия представителите на страните да получат доклада за съдебното заседание не по-късно от три седмици преди заседанието. Докладът за съдебното заседание служи само за подготовката на съдебното заседание.

| 131. | Ако представителите направят устни бележки по доклада по време на съдебното заседание, те се отразяват от секретаря или от лицето, което изпълнява тази функция. |
| --- | --- |

131.

Ако представителите направят устни бележки по доклада по време на съдебното заседание, те се отразяват от секретаря или от лицето, което изпълнява тази функция.

| 132. | Докладът за съдебното заседание е на разположение пред съдебната зала в деня на съдебното заседание, в което се провеждат устните състезания. |
| --- | --- |

132.

Докладът за съдебното заседание е на разположение пред съдебната зала в деня на съдебното заседание, в което се провеждат устните състезания.

| 133. | При цитиране на съдебен акт на Съда, на Общия съд или на Съда на публичната служба представителите се умоляват да го посочат с общоприетото му наименование, с номера на делото, както и при необходимост да конкретизират съответната точка или съответните точки от този акт. |
| --- | --- |

133.

При цитиране на съдебен акт на Съда, на Общия съд или на Съда на публичната служба представителите се умоляват да го посочат с общоприетото му наименование, с номера на делото, както и при необходимост да конкретизират съответната точка или съответните точки от този акт.

| 134. | Общият съд приема документи, представени в съдебното заседание, само по изключение и след изслушване на страните в това отношение. |
| --- | --- |

134.

Общият съд приема документи, представени в съдебното заседание, само по изключение и след изслушване на страните в това отношение.

| 135. | Молбите за използване на технически средства с оглед на определено представяне трябва да бъдат направени своевременно. Условията за използване на тези средства се определят съвместно със секретаря, за да се вземат предвид ограниченията от технически или практически характер, ако има такива. |
| --- | --- |

135.

Молбите за използване на технически средства с оглед на определено представяне трябва да бъдат направени своевременно. Условията за използване на тези средства се определят съвместно със секретаря, за да се вземат предвид ограниченията от технически или практически характер, ако има такива.

III.   ВЛИЗАНЕ В СИЛА НА НАСТОЯЩИТЕ ПРАКТИЧЕСКИ УКАЗАНИЯ

| 136. | Настоящите практически указания отменят и заместват Практическите указания към страните от 5 юли 2007 г. (ОВ L 232, стр. 7), изменени на 16 юни 2009 г. (ОВ L 184, стр. 8), 17 май 2010 г. (ОВ L 170, стр. 49) и 8 юни 2011 г. (ОВ L 180, стр. 52). |
| --- | --- |

136.

Настоящите практически указания отменят и заместват Практическите указания към страните от 5 юли 2007 г. (ОВ L 232, стр. 7), изменени на 16 юни 2009 г. (ОВ L 184, стр. 8), 17 май 2010 г. (ОВ L 170, стр. 49) и 8 юни 2011 г. (ОВ L 180, стр. 52).

| 137. | Настоящите практически указания се публикуват в Официален вестник на Европейския съюз. Те влизат в сила в деня след тяхното публикуване. |
| --- | --- |

137.

Настоящите практически указания се публикуват в Официален вестник на Европейския съюз. Те влизат в сила в деня след тяхното публикуване.

Съставено в Люксембург на 24 януари 2012 година.

Секретар

E. COULON

Председател

M. JAEGER

---

(1)  Например шрифт „Times New Roman“ 12 за основния текст и „Times New Roman“ 10 за текста под линия.

1

(2)  Например разредка с интервал 1 и полета най-малко 2,5 cm.

2

(3)  Текстът трябва да бъде представен в съответствие с изискванията, съдържащи се в точка 12, буква в) от настоящите указания.

3

---