# Europos Sąjungos L 20/2022

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 20 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 65 metai2022m. sausio 31d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 20

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

65 metai2022m. sausio 31d.

---

| Turinys | | I   Įstatymo galią turintys teisės aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2022 m. sausio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/123 dėl didesnio Europos vaistų agentūros vaidmens pasirengimo vaistų ir medicinos priemonių krizei ir jos valdymo srityje (
  1
  ) | 1 |

Turinys

I   Įstatymo galią turintys teisės aktai

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2022 m. sausio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2022/123 dėl didesnio Europos vaistų agentūros vaidmens pasirengimo vaistų ir medicinos priemonių krizei ir jos valdymo srityje (
  1
  )

1

1

| | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai |
| --- | --- | --- |
| | | TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI |
| | * | 2022 m. sausio 25 d. Tarybos sprendimas (ES) 2022/124 dėl Protokolo, kuriuo iš dalies keičiamas Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų oro susisiekimo susitarimas, sudarymo Europos Sąjungos vardu | 38 |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2021 m. lapkričio 19 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2022/125, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 691/2011 dėl Europos aplinkos ekonominių sąskaitų I–V priedai (
  1
  ) | 40 |
| | * | 2021 m. gruodžio 7 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2022/126, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/2115 papildomas tam tikroms intervencinių priemonių rūšims, kurias valstybės narės nurodė pagal tą reglamentą parengtuose 2023–2027 m. BŽŪP strateginiuose planuose, taikomais papildomais reikalavimais ir taisyklėmis dėl santykio, susijusio su 1-uoju geros agrarinės ir aplinkosaugos būklės (GAAB) standartu | 52 |
| | * | 2021 m. gruodžio 7 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2022/127, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/2116 papildomas mokėjimo agentūrų ir kitų įstaigų, finansų valdymo, sąskaitų patvirtinimo, užstatų ir euro naudojimo taisyklėmis | 95 |
| | * | 2021 m. gruodžio 21 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/128, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 2021/2116 taikymo taisyklės dėl mokėjimo agentūrų ir kitų įstaigų, finansų valdymo, sąskaitų patvirtinimo, patikrų, užstatų ir skaidrumo | 131 |
| | * | 2021 m. gruodžio 21 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/129, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/2115 nustatomos su aliejingosiomis sėklomis, medvilne ir vyno gamybos šalutiniais produktais susijusių intervencinių priemonių rūšių ir informavimo, viešinimo ir matomumo reikalavimų, susijusių su Sąjungos parama ir BŽŪP strateginiais planais, taisyklės | 197 |
| | * | 2022 m. sausio 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/130, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas Bračko maslinovo ulje (SKVN) | 206 |
| | * | 2022 m. sausio 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/131, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas Carne Ramo Grande (SKVN) | 207 |
| | * | 2022 m. sausio 28 d. Komisijos reglamentas (ES) 2022/132, kuriuo dėl metinės, mėnesinės ir trumpojo laikotarpio mėnesinės energetikos statistikos atnaujinimo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1099/2008 dėl energetikos statistikos (
  1
  ) | 208 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2022 m. sausio 25 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/133, kuriuo Prancūzijai leidžiama nustatyti specialią priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 218 ir 232 straipsnių | 272 |
| | * | 2022 m. sausio 19 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) [2022/134], nustatantis bendras taisykles, pagal kurias Europos Centrinis Bankas, vykdydamas Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1024/2013 jam pavestus uždavinius, perduoda priežiūros informaciją institucijoms ir įstaigoms (ECB/2022/2) | 275 |

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

*

2022 m. sausio 25 d. Tarybos sprendimas (ES) 2022/124 dėl Protokolo, kuriuo iš dalies keičiamas Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų oro susisiekimo susitarimas, sudarymo Europos Sąjungos vardu

38

REGLAMENTAI

*

2021 m. lapkričio 19 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2022/125, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 691/2011 dėl Europos aplinkos ekonominių sąskaitų I–V priedai (
  1
  )

1

40

*

2021 m. gruodžio 7 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2022/126, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/2115 papildomas tam tikroms intervencinių priemonių rūšims, kurias valstybės narės nurodė pagal tą reglamentą parengtuose 2023–2027 m. BŽŪP strateginiuose planuose, taikomais papildomais reikalavimais ir taisyklėmis dėl santykio, susijusio su 1-uoju geros agrarinės ir aplinkosaugos būklės (GAAB) standartu

52

*

2021 m. gruodžio 7 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2022/127, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/2116 papildomas mokėjimo agentūrų ir kitų įstaigų, finansų valdymo, sąskaitų patvirtinimo, užstatų ir euro naudojimo taisyklėmis

95

*

2021 m. gruodžio 21 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/128, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 2021/2116 taikymo taisyklės dėl mokėjimo agentūrų ir kitų įstaigų, finansų valdymo, sąskaitų patvirtinimo, patikrų, užstatų ir skaidrumo

131

*

2021 m. gruodžio 21 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/129, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/2115 nustatomos su aliejingosiomis sėklomis, medvilne ir vyno gamybos šalutiniais produktais susijusių intervencinių priemonių rūšių ir informavimo, viešinimo ir matomumo reikalavimų, susijusių su Sąjungos parama ir BŽŪP strateginiais planais, taisyklės

197

*

2022 m. sausio 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/130, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas Bračko maslinovo ulje (SKVN)

206

*

2022 m. sausio 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2022/131, kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas Carne Ramo Grande (SKVN)

207

*

2022 m. sausio 28 d. Komisijos reglamentas (ES) 2022/132, kuriuo dėl metinės, mėnesinės ir trumpojo laikotarpio mėnesinės energetikos statistikos atnaujinimo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1099/2008 dėl energetikos statistikos (
  1
  )

1

208

SPRENDIMAI

*

2022 m. sausio 25 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2022/133, kuriuo Prancūzijai leidžiama nustatyti specialią priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 218 ir 232 straipsnių

272

*

2022 m. sausio 19 d. Europos Centrinio Banko sprendimas (ES) [2022/134], nustatantis bendras taisykles, pagal kurias Europos Centrinis Bankas, vykdydamas Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1024/2013 jam pavestus uždavinius, perduoda priežiūros informaciją institucijoms ir įstaigoms (ECB/2022/2)

275

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | 2021 m. spalio 20 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/1, kuriuo dėl dvejopo naudojimo prekių sąrašo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/821, klaidų ištaisymas ( OL L 3, 2022 1 6 ) | 282 |

Klaidų ištaisymas

*

2021 m. spalio 20 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/1, kuriuo dėl dvejopo naudojimo prekių sąrašo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/821, klaidų ištaisymas ( OL L 3, 2022 1 6 )

( OL L 3, 2022 1 6 )

282

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Įstatymo galią turintys teisės aktai

REGLAMENTAI

| 2022 1 31 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 20/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 1 31

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 20/1

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2022/123

2022 m. sausio 25 d.

dėl didesnio Europos vaistų agentūros vaidmens pasirengimo vaistų ir medicinos priemonių krizei ir jos valdymo srityje

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį ir 168 straipsnio 4 dalies c punktą,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (2),

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (3),

kadangi:

| (1) | pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 9 ir 168 straipsnius ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (toliau – Chartija) 35 straipsnį nustatydama ir įgyvendinama visas Sąjungos politikos ir veiklos kryptis Sąjunga turi užtikrinti aukšto lygio žmonių sveikatos apsaugą; |
| --- | --- |

(1)

pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 9 ir 168 straipsnius ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (toliau – Chartija) 35 straipsnį nustatydama ir įgyvendinama visas Sąjungos politikos ir veiklos kryptis Sąjunga turi užtikrinti aukšto lygio žmonių sveikatos apsaugą;

| (2) | COVID-19 pandemija parodė, kad žmonių, gyvūnų ir ekosistemų sveikata yra tarpusavyje susijusi, ir išryškino biologinės įvairovės nykimo žemėje keliamą riziką. Kaip pripažino Pasaulio sveikatos organizacija, daug tų pačių mikrobų užkrečia gyvūnus ir žmones, todėl pastangomis apsiriboti tik žmonių sveikata arba tik gyvūnų sveikata neįmanoma užkirsti kelio ligų perdavimo problemai ar jos pašalinti. Ligas gali perduoti žmonės gyvūnams ar atvirkščiai, todėl su jomis turi būti kovojama ir žmonėse, ir gyvūnuose, pasinaudojant galima mokslinių tyrimų ir gydymo sinergija. Apie 70 % naujų ligų ir beveik visos žinomos pandemijos, t. y. gripas, ŽIV/AIDS ir COVID-19 yra zoonozės. Per pastaruosius 60 metų šiomis ligomis vis dažniau sergama visame pasaulyje. Prie to prisidėjo žemės naudojimo pokyčiai, miškų naikinimas, urbanizacija, žemės ūkio plėtra ir intensyvėjimas, neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais ir vartojimo modeliai. Zoonoziniai patogenai gali būti bakterijos, virusai ar parazitai, taip pat gali būti gerai dar nežinomi sukėlėjai, galintys plisti tarp žmonių per tiesioginį sąlytį arba per maistą, vandenį ar aplinką. COVID-19 pandemija yra aiškus pavyzdys, kad Sąjungoje reikia tvirčiau taikyti bendros sveikatos koncepciją, kad būtų pasiekta geresnių rezultatų visuomenės sveikatos srityje, nes, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2021/522 (4), „žmonių sveikata yra susijusi su gyvūnų sveikata ir aplinka, ir (...) imantis kovos su grėsmėmis sveikatai veiksmų būtina atsižvelgti į visus tris šiuos aspektus“; |
| --- | --- |

(2)

COVID-19 pandemija parodė, kad žmonių, gyvūnų ir ekosistemų sveikata yra tarpusavyje susijusi, ir išryškino biologinės įvairovės nykimo žemėje keliamą riziką. Kaip pripažino Pasaulio sveikatos organizacija, daug tų pačių mikrobų užkrečia gyvūnus ir žmones, todėl pastangomis apsiriboti tik žmonių sveikata arba tik gyvūnų sveikata neįmanoma užkirsti kelio ligų perdavimo problemai ar jos pašalinti. Ligas gali perduoti žmonės gyvūnams ar atvirkščiai, todėl su jomis turi būti kovojama ir žmonėse, ir gyvūnuose, pasinaudojant galima mokslinių tyrimų ir gydymo sinergija. Apie 70 % naujų ligų ir beveik visos žinomos pandemijos, t. y. gripas, ŽIV/AIDS ir COVID-19 yra zoonozės. Per pastaruosius 60 metų šiomis ligomis vis dažniau sergama visame pasaulyje. Prie to prisidėjo žemės naudojimo pokyčiai, miškų naikinimas, urbanizacija, žemės ūkio plėtra ir intensyvėjimas, neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais ir vartojimo modeliai. Zoonoziniai patogenai gali būti bakterijos, virusai ar parazitai, taip pat gali būti gerai dar nežinomi sukėlėjai, galintys plisti tarp žmonių per tiesioginį sąlytį arba per maistą, vandenį ar aplinką. COVID-19 pandemija yra aiškus pavyzdys, kad Sąjungoje reikia tvirčiau taikyti bendros sveikatos koncepciją, kad būtų pasiekta geresnių rezultatų visuomenės sveikatos srityje, nes, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2021/522 (4), „žmonių sveikata yra susijusi su gyvūnų sveikata ir aplinka, ir (...) imantis kovos su grėsmėmis sveikatai veiksmų būtina atsižvelgti į visus tris šiuos aspektus“;

| (3) | beprecedentė su COVID-19 pandemija susijusi patirtis taip pat atskleidė sunkumus, kuriuos Sąjunga ir valstybės narės patiria susidūrusios su tokia ekstremaliąja visuomenės sveikatos situacija. Tuo atžvilgiu ji parodė, kad reikia stiprinti Sąjungos vaidmenį siekiant veiksmingiau valdyti vaistų ir medicinos priemonių bei in vitro diagnostikos medicinos priemonių ir jų priedų (toliau kartu – medicinos priemonės) prieinamumą ir parengti medicinines atsako priemones, kuriomis nuo pat pradžių būtų suderintai kovojama su visuomenės sveikatai kylančiomis grėsmėmis, užtikrinant Sąjungos, nacionalinių ir regioninių kompetentingų institucijų, vaistų ir medicinos priemonių sektoriaus atstovų ir kitų vaistų ir medicinos priemonių tiekimo grandinių dalyvių, įskaitant sveikatos priežiūros specialistus, bendradarbiavimą ir veiklos koordinavimą. Nors Sąjunga turi skirti daugiau dėmesio sveikatai, jos gebėjimą užtikrinti nuolatinį aukštos kokybės sveikatos priežiūros paslaugų teikimą ir būti pasirengusi kovoti su epidemijomis bei kitomis grėsmėmis sveikatai smarkiai apsunkino aiškiai apibrėžtos reagavimo į pandemijas valdymo teisinės sistemos nebuvimas ir riboti jos sveikatos agentūrų įgaliojimai ir ištekliai, taip pat ribotas Sąjungos ir valstybių narių pasirengimas ekstremaliosioms visuomenės sveikatos situacijoms, darančioms poveikį daugumai valstybių narių; |
| --- | --- |

(3)

beprecedentė su COVID-19 pandemija susijusi patirtis taip pat atskleidė sunkumus, kuriuos Sąjunga ir valstybės narės patiria susidūrusios su tokia ekstremaliąja visuomenės sveikatos situacija. Tuo atžvilgiu ji parodė, kad reikia stiprinti Sąjungos vaidmenį siekiant veiksmingiau valdyti vaistų ir medicinos priemonių bei in vitro diagnostikos medicinos priemonių ir jų priedų (toliau kartu – medicinos priemonės) prieinamumą ir parengti medicinines atsako priemones, kuriomis nuo pat pradžių būtų suderintai kovojama su visuomenės sveikatai kylančiomis grėsmėmis, užtikrinant Sąjungos, nacionalinių ir regioninių kompetentingų institucijų, vaistų ir medicinos priemonių sektoriaus atstovų ir kitų vaistų ir medicinos priemonių tiekimo grandinių dalyvių, įskaitant sveikatos priežiūros specialistus, bendradarbiavimą ir veiklos koordinavimą. Nors Sąjunga turi skirti daugiau dėmesio sveikatai, jos gebėjimą užtikrinti nuolatinį aukštos kokybės sveikatos priežiūros paslaugų teikimą ir būti pasirengusi kovoti su epidemijomis bei kitomis grėsmėmis sveikatai smarkiai apsunkino aiškiai apibrėžtos reagavimo į pandemijas valdymo teisinės sistemos nebuvimas ir riboti jos sveikatos agentūrų įgaliojimai ir ištekliai, taip pat ribotas Sąjungos ir valstybių narių pasirengimas ekstremaliosioms visuomenės sveikatos situacijoms, darančioms poveikį daugumai valstybių narių;

| (4) | vaistų ir medicinos priemonių stygius atsiranda dėl skirtingų ir sudėtingų priežasčių, kurias dar reikia nustatyti, suprasti ir išnagrinėti kartu su įvairiais suinteresuotaisiais subjektais, kad jas būtų galima kompleksiškai pašalinti. Siekiant geriau suprasti to stygiaus problemą, be kita ko, turėtų būti nustatytos silpnosios vietos tiekimo grandinėje. Konkrečiu COVID-19 pandemijos atveju ligos gydymo priemonių stygius turėjo įvairių priežasčių – nuo gamybos sunkumų trečiosiose valstybėse iki logistinių ar gamybos sunkumų Sąjungos viduje, kai vakcinų stygių lėmė neadekvatūs gamybos pajėgumai; |
| --- | --- |

(4)

vaistų ir medicinos priemonių stygius atsiranda dėl skirtingų ir sudėtingų priežasčių, kurias dar reikia nustatyti, suprasti ir išnagrinėti kartu su įvairiais suinteresuotaisiais subjektais, kad jas būtų galima kompleksiškai pašalinti. Siekiant geriau suprasti to stygiaus problemą, be kita ko, turėtų būti nustatytos silpnosios vietos tiekimo grandinėje. Konkrečiu COVID-19 pandemijos atveju ligos gydymo priemonių stygius turėjo įvairių priežasčių – nuo gamybos sunkumų trečiosiose valstybėse iki logistinių ar gamybos sunkumų Sąjungos viduje, kai vakcinų stygių lėmė neadekvatūs gamybos pajėgumai;

| (5) | dažnai sudėtingų vaistų ir medicinos priemonių tiekimo grandinių sutrikimai, nacionaliniai eksporto apribojimai ir draudimai, sienų uždarymas, trukdantis laisvam šių prekių judėjimui, netikrumas dėl šių prekių pasiūlos ir paklausos COVID-19 pandemijos sąlygomis ir nepakankama tam tikrų vaistų ar veikliųjų medžiagų gamyba Sąjungoje gerokai apsunkino sklandų vidaus rinkos veikimą ir pastangas įveikti dideles grėsmes visuomenės sveikatai visoje Sąjungoje, o tai turėjo rimtų pasekmių Sąjungos piliečiams; |
| --- | --- |

(5)

dažnai sudėtingų vaistų ir medicinos priemonių tiekimo grandinių sutrikimai, nacionaliniai eksporto apribojimai ir draudimai, sienų uždarymas, trukdantis laisvam šių prekių judėjimui, netikrumas dėl šių prekių pasiūlos ir paklausos COVID-19 pandemijos sąlygomis ir nepakankama tam tikrų vaistų ar veikliųjų medžiagų gamyba Sąjungoje gerokai apsunkino sklandų vidaus rinkos veikimą ir pastangas įveikti dideles grėsmes visuomenės sveikatai visoje Sąjungoje, o tai turėjo rimtų pasekmių Sąjungos piliečiams;

| (6) | kaip matyti iš kelių Europos Parlamento pranešimų, kaip antai 2020 m. rugsėjo 17 d. Europos Parlamento rezoliucija „Vaistų stygius: kaip spręsti kylančią problemą“ (5), taip pat diskusijų, surengtų Europos Sąjungos Taryboje, valstybės narės ir Europos Parlamentas ilgą laiką teikė pirmenybę vaistų stygiaus klausimo sprendimui. Tačiau šis klausimas iki šiol liko neišspręstas; |
| --- | --- |

(6)

kaip matyti iš kelių Europos Parlamento pranešimų, kaip antai 2020 m. rugsėjo 17 d. Europos Parlamento rezoliucija „Vaistų stygius: kaip spręsti kylančią problemą“ (5), taip pat diskusijų, surengtų Europos Sąjungos Taryboje, valstybės narės ir Europos Parlamentas ilgą laiką teikė pirmenybę vaistų stygiaus klausimo sprendimui. Tačiau šis klausimas iki šiol liko neišspręstas;

| (7) | vaistų stygius kelia vis didesnę grėsmę visuomenės sveikatai ir daro didelį poveikį sveikatos priežiūros sistemoms ir pacientų teisei gauti tinkamą medicininį gydymą. Padidėjus pasaulinei vaistų paklausai, kurią paaštrino COVID-19 pandemija, dar labiau padidėjo vaistų stygius, dėl to susilpnėjo valstybių narių sveikatos priežiūros sistemos ir kilo didelė rizika pacientų sveikatai ir jų priežiūrai, visų pirma kiek tai susiję su ligų progresavimu ir simptomų paūmėjimu, ilgesniu priežiūros ar gydymo vėlavimu ar pertraukimais, ilgesne hospitalizacijos trukme, didesne falsifikuotų vaistų poveikio rizika, gydymo vaistais klaidomis, neigiamu poveikiu dėl to, kad trūkstami vaistai pakeičiami alternatyviais vaistais, didele pacientų psichologine įtampa ir padidėjusiomis sveikatos priežiūros sistemų išlaidomis; |
| --- | --- |

(7)

vaistų stygius kelia vis didesnę grėsmę visuomenės sveikatai ir daro didelį poveikį sveikatos priežiūros sistemoms ir pacientų teisei gauti tinkamą medicininį gydymą. Padidėjus pasaulinei vaistų paklausai, kurią paaštrino COVID-19 pandemija, dar labiau padidėjo vaistų stygius, dėl to susilpnėjo valstybių narių sveikatos priežiūros sistemos ir kilo didelė rizika pacientų sveikatai ir jų priežiūrai, visų pirma kiek tai susiję su ligų progresavimu ir simptomų paūmėjimu, ilgesniu priežiūros ar gydymo vėlavimu ar pertraukimais, ilgesne hospitalizacijos trukme, didesne falsifikuotų vaistų poveikio rizika, gydymo vaistais klaidomis, neigiamu poveikiu dėl to, kad trūkstami vaistai pakeičiami alternatyviais vaistais, didele pacientų psichologine įtampa ir padidėjusiomis sveikatos priežiūros sistemų išlaidomis;

| (8) | COVID-19 pandemija paaštrino tam tikrų labai svarbiais įveikiant pandemiją laikomų vaistų stygiaus problemą ir išryškino Sąjungos vaistų ir medicinos priemonių vidaus gamybos priklausomybę nuo trečiųjų valstybių, koordinavimo stoką ir Sąjungos bei valstybių narių gebėjimo greitai ir veiksmingai reaguoti į tokius sunkumus visuomenės sveikatos ekstremaliųjų situacijų metu struktūrinius apribojimus. Ji taip pat išryškino būtinybę remti ir stiprinti pramonės gebėjimus gaminti tuos vaistus ir medicinos priemones vykdant tinkamą politiką, taip pat būtinybę užtikrinti aktyvesnį ir platų Sąjungos institucijų, organų, tarnybų ir agentūrų dalyvavimą saugant Sąjungos piliečių sveikatą; |
| --- | --- |

(8)

COVID-19 pandemija paaštrino tam tikrų labai svarbiais įveikiant pandemiją laikomų vaistų stygiaus problemą ir išryškino Sąjungos vaistų ir medicinos priemonių vidaus gamybos priklausomybę nuo trečiųjų valstybių, koordinavimo stoką ir Sąjungos bei valstybių narių gebėjimo greitai ir veiksmingai reaguoti į tokius sunkumus visuomenės sveikatos ekstremaliųjų situacijų metu struktūrinius apribojimus. Ji taip pat išryškino būtinybę remti ir stiprinti pramonės gebėjimus gaminti tuos vaistus ir medicinos priemones vykdant tinkamą politiką, taip pat būtinybę užtikrinti aktyvesnį ir platų Sąjungos institucijų, organų, tarnybų ir agentūrų dalyvavimą saugant Sąjungos piliečių sveikatą;

| (9) | dėl sparčios COVID-19 raidos ir viruso išplitimo smarkiai padidėjo medicinos priemonių, pvz., dirbtinės plaučių ventiliacijos aparatų, medicininių kaukių ir COVID-19 testo rinkinių, paklausa, tačiau gamybos sutrikimai arba riboti pajėgumai sparčiai didinti gamybą, taip pat medicinos priemonių tiekimo tinklo sudėtingumas ir globalumas lėmė didelius medicinos priemonių tiekimo sunkumus ir tam tikrais laikotarpiais didelius trūkumus. Tai taip pat paskatino valstybes nares konkuruoti tarpusavyje, siekiant patenkinti teisėtus savo piliečių poreikius, taip prisidėdami prie nacionaliniu lygmeniu nesuderintų veiksmų, tokių kaip nacionalinis atsargų laikymas ir kaupimas. Dėl šių problemų į pagreitintą šių medicinos priemonių gamybą taip pat buvo įtraukti nauji subjektai, dėl to buvo vėluojama atlikti medicinos priemonių atitikties vertinimą ir paplito pernelyg brangūs, reikalavimų neatitinkantys, nesaugūs ir kai kuriais atvejais suklastoti produktai. Todėl tikslinga ir skubiai reikalinga Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 726/2004 (6) įsteigtoje Europos vaistų agentūroje (toliau – Agentūra) įkurti ilgalaikes struktūras, kad būtų užtikrintas tvirtesnė ir veiksmingesnė medicinos priemonių stygiaus, galinčio atsirasti ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos metu, stebėsena ir šio stygiaus valdymo koordinavimas, taip pat intensyvesnis ir ankstyvas dialogas su medicinos priemonių pramone ir sveikatos priežiūros specialistais, siekiant užkirsti kelią tam stygiui ir jį sumažinti; |
| --- | --- |

(9)

dėl sparčios COVID-19 raidos ir viruso išplitimo smarkiai padidėjo medicinos priemonių, pvz., dirbtinės plaučių ventiliacijos aparatų, medicininių kaukių ir COVID-19 testo rinkinių, paklausa, tačiau gamybos sutrikimai arba riboti pajėgumai sparčiai didinti gamybą, taip pat medicinos priemonių tiekimo tinklo sudėtingumas ir globalumas lėmė didelius medicinos priemonių tiekimo sunkumus ir tam tikrais laikotarpiais didelius trūkumus. Tai taip pat paskatino valstybes nares konkuruoti tarpusavyje, siekiant patenkinti teisėtus savo piliečių poreikius, taip prisidėdami prie nacionaliniu lygmeniu nesuderintų veiksmų, tokių kaip nacionalinis atsargų laikymas ir kaupimas. Dėl šių problemų į pagreitintą šių medicinos priemonių gamybą taip pat buvo įtraukti nauji subjektai, dėl to buvo vėluojama atlikti medicinos priemonių atitikties vertinimą ir paplito pernelyg brangūs, reikalavimų neatitinkantys, nesaugūs ir kai kuriais atvejais suklastoti produktai. Todėl tikslinga ir skubiai reikalinga Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 726/2004 (6) įsteigtoje Europos vaistų agentūroje (toliau – Agentūra) įkurti ilgalaikes struktūras, kad būtų užtikrintas tvirtesnė ir veiksmingesnė medicinos priemonių stygiaus, galinčio atsirasti ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos metu, stebėsena ir šio stygiaus valdymo koordinavimas, taip pat intensyvesnis ir ankstyvas dialogas su medicinos priemonių pramone ir sveikatos priežiūros specialistais, siekiant užkirsti kelią tam stygiui ir jį sumažinti;

| (10) | COVID-19 pandemija ir po jo kilusi ekstremalioji visuomenės sveikatos situacija atskleidė, kad krizei valdyti reikalingas labiau suderintas Sąjungos požiūris. Nors prie pasiūlymo pridedamas poveikio vertinimas neatliktas dėl situacijos ekstremalumo, turėtų būti užtikrintas pakankamas išteklių – darbuotojų ir finanasavimo – skyrimas, atsižvelgiant į skirtingų valstybių narių sveikatos sektorių ypatumus; |
| --- | --- |

(10)

COVID-19 pandemija ir po jo kilusi ekstremalioji visuomenės sveikatos situacija atskleidė, kad krizei valdyti reikalingas labiau suderintas Sąjungos požiūris. Nors prie pasiūlymo pridedamas poveikio vertinimas neatliktas dėl situacijos ekstremalumo, turėtų būti užtikrintas pakankamas išteklių – darbuotojų ir finanasavimo – skyrimas, atsižvelgiant į skirtingų valstybių narių sveikatos sektorių ypatumus;

| (11) | pasiūlos ir paklausos neapibrėžtumas bei vaistų ir medicinos priemonių stygiaus rizika esant tokiai ekstremaliajai visuomenės sveikatos situacijai kaip COVID-19 pandemija gali paskatinti valstybes nares nustatyti eksporto apribojimus ir imtis kitų nacionalinių apsaugos priemonių, kurios gali turėti didelį poveikį vidaus rinkos veikimui ir todėl dar sunkesnių padarinių visuomenės sveikatai, taip pat paskatinti poreikį nustatyti laikinus eksporto skaidrumo ir eksporto leidimų mechanizmus. Be to, vaistų stygius gali Sąjungoje sukelti didelį pavojų ligonių sveikatai dėl vaistų neprieinamumo, o tai gali lemti gydymo vaistais klaidas, ilgesnę gydymo ligoninėje trukmę, nepageidaujamas reakcijas ir didesnę priešlaikinių mirčių riziką dėl to, kad vietoje neprieinamų vaistų paskiriami netinkami vaistai. Medicinos priemonių stygius gali sukelti diagnostinių išteklių stygių, kuris turėtų neigiamų pasekmių visuomenės sveikatos priemonėms, ligų paūmėjimą arba negydymą, taip pat gali sutrukdyti sveikatos priežiūros specialistams tinkamai atlikti savo užduotis arba apsisaugoti jas atliekant, kaip paaiškėjo per COVID-19 pandemiją, ir turėti rimtų pasekmių jų sveikatai. Toks stygius dėl, pavyzdžiui, nepakankamo COVID-19 testo rinkinių tiekimo, taip pat gali daryti didelį poveikį konkretaus patogeno išplitimo kontrolei. Todėl svarbu turėti atitinkamą sistemą Sąjungos lygmeniu, kad būtų galima koordinuoti Sąjungos reagavimo veiksmus, siekiant spręsti vaistų ir medicinos priemonių stygiaus klausimą ir stiprinti bei oficialiai įtvirtinti ypatingos svarbos vaistų ir medicinos priemonių stebėseną efektyviausiu būdu ir taip, kad būtų išvengta bereikalingos naštos suinteresuotiesiems subjektams, nes tai gali apriboti išteklius ir sukelti papildomą vėlavimą; |
| --- | --- |

(11)

pasiūlos ir paklausos neapibrėžtumas bei vaistų ir medicinos priemonių stygiaus rizika esant tokiai ekstremaliajai visuomenės sveikatos situacijai kaip COVID-19 pandemija gali paskatinti valstybes nares nustatyti eksporto apribojimus ir imtis kitų nacionalinių apsaugos priemonių, kurios gali turėti didelį poveikį vidaus rinkos veikimui ir todėl dar sunkesnių padarinių visuomenės sveikatai, taip pat paskatinti poreikį nustatyti laikinus eksporto skaidrumo ir eksporto leidimų mechanizmus. Be to, vaistų stygius gali Sąjungoje sukelti didelį pavojų ligonių sveikatai dėl vaistų neprieinamumo, o tai gali lemti gydymo vaistais klaidas, ilgesnę gydymo ligoninėje trukmę, nepageidaujamas reakcijas ir didesnę priešlaikinių mirčių riziką dėl to, kad vietoje neprieinamų vaistų paskiriami netinkami vaistai. Medicinos priemonių stygius gali sukelti diagnostinių išteklių stygių, kuris turėtų neigiamų pasekmių visuomenės sveikatos priemonėms, ligų paūmėjimą arba negydymą, taip pat gali sutrukdyti sveikatos priežiūros specialistams tinkamai atlikti savo užduotis arba apsisaugoti jas atliekant, kaip paaiškėjo per COVID-19 pandemiją, ir turėti rimtų pasekmių jų sveikatai. Toks stygius dėl, pavyzdžiui, nepakankamo COVID-19 testo rinkinių tiekimo, taip pat gali daryti didelį poveikį konkretaus patogeno išplitimo kontrolei. Todėl svarbu turėti atitinkamą sistemą Sąjungos lygmeniu, kad būtų galima koordinuoti Sąjungos reagavimo veiksmus, siekiant spręsti vaistų ir medicinos priemonių stygiaus klausimą ir stiprinti bei oficialiai įtvirtinti ypatingos svarbos vaistų ir medicinos priemonių stebėseną efektyviausiu būdu ir taip, kad būtų išvengta bereikalingos naštos suinteresuotiesiems subjektams, nes tai gali apriboti išteklius ir sukelti papildomą vėlavimą;

| (12) | reikėtų nustatyti, kurti, visų pirma bendromis valdžios institucijų, privačiojo sektoriaus ir akademinės bendruomenės pastangomis, ir susiklosčius ekstremaliosioms visuomenės sveikatos situacijoms Sąjungos piliečiams kuo skubiau pateikti saugius ir veiksmingus vaistus, kuriais galima gydyti tokias ekstremaliąsias situacijas sukeliančias ligas, užkirsti joms kelią ar jas diagnozuoti. COVID-19 pandemija taip pat išryškino poreikį koordinuoti daugiašalių klinikinių tyrimų vertinimus ir išvadas dėl jų, vadovaujantis tuo, ką iki Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 536/2014 (7) taikymo pradžios dienos savanoriškai atliko valstybių narių klinikinių tyrimų ekspertai, taip pat Sąjungos lygmens konsultacijas dėl vaistų naudojimo nacionalinėse vilties vaistų vartojimo programose arba indikacijas, kurių neapima Sąjungoje patvirtinti rinkodaros leidimai, kad būtų išvengta vėlavimo įgyvendinti mokslinių tyrimų rezultatus ir kurti bei pateikti naujus ar pakeistos paskirties vaistus; |
| --- | --- |

(12)

reikėtų nustatyti, kurti, visų pirma bendromis valdžios institucijų, privačiojo sektoriaus ir akademinės bendruomenės pastangomis, ir susiklosčius ekstremaliosioms visuomenės sveikatos situacijoms Sąjungos piliečiams kuo skubiau pateikti saugius ir veiksmingus vaistus, kuriais galima gydyti tokias ekstremaliąsias situacijas sukeliančias ligas, užkirsti joms kelią ar jas diagnozuoti. COVID-19 pandemija taip pat išryškino poreikį koordinuoti daugiašalių klinikinių tyrimų vertinimus ir išvadas dėl jų, vadovaujantis tuo, ką iki Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 536/2014 (7) taikymo pradžios dienos savanoriškai atliko valstybių narių klinikinių tyrimų ekspertai, taip pat Sąjungos lygmens konsultacijas dėl vaistų naudojimo nacionalinėse vilties vaistų vartojimo programose arba indikacijas, kurių neapima Sąjungoje patvirtinti rinkodaros leidimai, kad būtų išvengta vėlavimo įgyvendinti mokslinių tyrimų rezultatus ir kurti bei pateikti naujus ar pakeistos paskirties vaistus;

| (13) | COVID-19 pandemijos metu reikėjo rasti ad hoc sprendimus, kaip antai Komisijos, Agentūros, rinkodaros leidimų turėtojų, gamintojų ar kitų vaistų tiekimo grandinės dalyvių ir valstybių narių sąlyginius susitarimus, siekiant pateikti saugius ir veiksmingus vaistus, skirtus COVID-19 ligai gydyti arba sutrukdyti jai išplisti, taip pat palengvinti ir paspartinti gydymo būdų bei vakcinų kūrimą ir jų rinkodaros leidimų išdavimą; |
| --- | --- |

(13)

COVID-19 pandemijos metu reikėjo rasti ad hoc sprendimus, kaip antai Komisijos, Agentūros, rinkodaros leidimų turėtojų, gamintojų ar kitų vaistų tiekimo grandinės dalyvių ir valstybių narių sąlyginius susitarimus, siekiant pateikti saugius ir veiksmingus vaistus, skirtus COVID-19 ligai gydyti arba sutrukdyti jai išplisti, taip pat palengvinti ir paspartinti gydymo būdų bei vakcinų kūrimą ir jų rinkodaros leidimų išdavimą;

| (14) | todėl, kad būtų užtikrintas geresnis saugių ir efektyvių vaistų COVID-19 gydymui ar jo plitimo prevencijai vidaus rinkos veikimas ir prisidėta prie aukšto lygio žmonių sveikatos apsaugos užtikrinimo, yra tikslinga suderinti ir sugriežtinti vaistų bei medicinos priemonių stygiaus stebėsenos taisykles ir palengvinti vaistų, kurie gali padėti išgydyti visuomenės sveikatos ekstremaliąsias situacijas sukeliančias ligas, užkirsti joms kelią ar padėti jas diagnozuoti, mokslinius tyrimus ir kūrimą, siekiant strategiškai papildyti Komisijos, įskaitant 2021 m. rugsėjo 16 d. Komisijos sprendimu (8) įkurtą Pasirengimo ekstremaliosioms sveikatos situacijoms ir reagavimo į jas instituciją (HERA) ir Sąjungos agentūras, šiuo tikslu dedamas pastangas; |
| --- | --- |

(14)

todėl, kad būtų užtikrintas geresnis saugių ir efektyvių vaistų COVID-19 gydymui ar jo plitimo prevencijai vidaus rinkos veikimas ir prisidėta prie aukšto lygio žmonių sveikatos apsaugos užtikrinimo, yra tikslinga suderinti ir sugriežtinti vaistų bei medicinos priemonių stygiaus stebėsenos taisykles ir palengvinti vaistų, kurie gali padėti išgydyti visuomenės sveikatos ekstremaliąsias situacijas sukeliančias ligas, užkirsti joms kelią ar padėti jas diagnozuoti, mokslinius tyrimus ir kūrimą, siekiant strategiškai papildyti Komisijos, įskaitant 2021 m. rugsėjo 16 d. Komisijos sprendimu (8) įkurtą Pasirengimo ekstremaliosioms sveikatos situacijoms ir reagavimo į jas instituciją (HERA) ir Sąjungos agentūras, šiuo tikslu dedamas pastangas;

| (15) | siekiant remti šiuo reglamentu numatytos ir su vaistų bei medicinos priemonių stygiumi susijusios pasirengimo krizėms ir krizių valdymo sistemos vertinimą, Komisijai turėtų būti suteikta galimybė panaudoti Komisijos, agentūros, valstybių narių ar kitų atitinkamų subjektų atliekamo tikslinio testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatus. Toks testavimas nepalankiausiomis sąlygomis apima modeliavimo pratybas, kurių metu imituojama ekstremalioji visuomenės sveikatos situacija arba didelio masto nelaimė arba ir išbandomi šiuo reglamentu numatyti procesai bei procedūros ar jų dalys; |
| --- | --- |

(15)

siekiant remti šiuo reglamentu numatytos ir su vaistų bei medicinos priemonių stygiumi susijusios pasirengimo krizėms ir krizių valdymo sistemos vertinimą, Komisijai turėtų būti suteikta galimybė panaudoti Komisijos, agentūros, valstybių narių ar kitų atitinkamų subjektų atliekamo tikslinio testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatus. Toks testavimas nepalankiausiomis sąlygomis apima modeliavimo pratybas, kurių metu imituojama ekstremalioji visuomenės sveikatos situacija arba didelio masto nelaimė arba ir išbandomi šiuo reglamentu numatyti procesai bei procedūros ar jų dalys;

| (16) | šiuo reglamentu siekiama užtikrinti aukšto lygio žmonių sveikatos apsaugą užtikrinant sklandų vaistų ir medicinos priemonių vidaus rinkos veikimą. Be to, šiuo reglamentu siekiama užtikrinti vaistų, galinčių padėti įveikti ekstremaliąsias visuomenės sveikatos situacijas, kokybę, saugumą ir veiksmingumą. Abiejų tikslų siekiama tuo pačiu metu ir jie yra neatskiriamai tarpusavyje susiję ir nė vienas nėra antrinis kito atžvilgiu. Remiantis SESV 114 straipsniu, šiuo reglamentu nustatoma vaistų ir medicinos priemonių stygiaus stebėsenos ir pranešimo apie jį ekstremaliųjų visuomenės sveikatos situacijų ir didelio masto nelaimių metu sistema. Pagal SESV 168 straipsnio 4 dalies c punktą šiuo reglamentu turėtų būti numatyta sustiprinta Sąjungos sistema, kuria užtikrinama vaistų ir medicinos priemonių kokybė ir saugumas; |
| --- | --- |

(16)

šiuo reglamentu siekiama užtikrinti aukšto lygio žmonių sveikatos apsaugą užtikrinant sklandų vaistų ir medicinos priemonių vidaus rinkos veikimą. Be to, šiuo reglamentu siekiama užtikrinti vaistų, galinčių padėti įveikti ekstremaliąsias visuomenės sveikatos situacijas, kokybę, saugumą ir veiksmingumą. Abiejų tikslų siekiama tuo pačiu metu ir jie yra neatskiriamai tarpusavyje susiję ir nė vienas nėra antrinis kito atžvilgiu. Remiantis SESV 114 straipsniu, šiuo reglamentu nustatoma vaistų ir medicinos priemonių stygiaus stebėsenos ir pranešimo apie jį ekstremaliųjų visuomenės sveikatos situacijų ir didelio masto nelaimių metu sistema. Pagal SESV 168 straipsnio 4 dalies c punktą šiuo reglamentu turėtų būti numatyta sustiprinta Sąjungos sistema, kuria užtikrinama vaistų ir medicinos priemonių kokybė ir saugumas;

| (17) | šiuo reglamentu turėtų būti nustatyta sistema, kuria sprendžiama vaistų ir medicinos priemonių stygiaus problema ekstremaliųjų visuomenės sveikatos situacijų ir didelio masto nelaimių metu. Vis dėlto tas stygius yra įsisenėjusi problema, dešimtmečiais daranti vis didesnę įtaką Sąjungos piliečių sveikatai ir gyvenimui. Todėl šis reglamentas turėtų būti pirmas žingsnis gerinant Sąjungos atsaką į tą ilgalaikę problemą. Vėliau Komisija turėtų įvertinti tos sistemos išplėtimą ir užtikrinti, kad vaistų ir medicinos priemonių stygiaus problema būtų sprendžiama; |
| --- | --- |

(17)

šiuo reglamentu turėtų būti nustatyta sistema, kuria sprendžiama vaistų ir medicinos priemonių stygiaus problema ekstremaliųjų visuomenės sveikatos situacijų ir didelio masto nelaimių metu. Vis dėlto tas stygius yra įsisenėjusi problema, dešimtmečiais daranti vis didesnę įtaką Sąjungos piliečių sveikatai ir gyvenimui. Todėl šis reglamentas turėtų būti pirmas žingsnis gerinant Sąjungos atsaką į tą ilgalaikę problemą. Vėliau Komisija turėtų įvertinti tos sistemos išplėtimą ir užtikrinti, kad vaistų ir medicinos priemonių stygiaus problema būtų sprendžiama;

| (18) | siekiant sustiprinti pasirengimą krizei ir jos valdymą vaistų ir medicinos priemonių srityje bei padidinti atsparumą ir solidarumą visoje Sąjungoje, reikėtų patikslinti procedūras ir įvairių atitinkamų susijusių subjektų atitinkamus vaidmenis ir pareigas. Šiuo reglamentu nustatyta sistema turėtų būti grindžiama ad hoc sprendimais, rastais reaguojant į COVID-19 pandemiją, kurių efektyvumas pasitvirtino, ir trečiųjų šalių patirtimi, geriausia patirtimi bei pavyzdžiais, kartu išliekant pakankamai lanksčiais, kad būtų galima kuo efektyviau įveikti bet kokią būsimą ekstremaliąją visuomenės sveikatos situaciją ar didelio masto nelaimę visuomenės sveikatos ir pacientų labui; |
| --- | --- |

(18)

siekiant sustiprinti pasirengimą krizei ir jos valdymą vaistų ir medicinos priemonių srityje bei padidinti atsparumą ir solidarumą visoje Sąjungoje, reikėtų patikslinti procedūras ir įvairių atitinkamų susijusių subjektų atitinkamus vaidmenis ir pareigas. Šiuo reglamentu nustatyta sistema turėtų būti grindžiama ad hoc sprendimais, rastais reaguojant į COVID-19 pandemiją, kurių efektyvumas pasitvirtino, ir trečiųjų šalių patirtimi, geriausia patirtimi bei pavyzdžiais, kartu išliekant pakankamai lanksčiais, kad būtų galima kuo efektyviau įveikti bet kokią būsimą ekstremaliąją visuomenės sveikatos situaciją ar didelio masto nelaimę visuomenės sveikatos ir pacientų labui;

| (19) | reikėtų nustatyti suderintą vaistų ir medicinos priemonių stygiaus stebėsenos sistemą. Tai sudarytų palankesnes sąlygas tinkamai gauti ypatingos svarbos vaistų ir medicinos priemonių ekstremaliųjų visuomenės sveikatos situacijų ir didelio masto nelaimių, galinčių daryti didelį poveikį visuomenės sveikatai, metu. Siekiant užtikrinti tinkamą ekstremaliųjų visuomenės sveikatos situacijų ir didelio masto nelaimių valdymą ir koordinavimą bei konsultacijų dėl vaistų, kurie gali padėti sušvelninti ekstremaliąsias visuomenės sveikatos situacijas ar didelio masto nelaimes, tyrimų ir kūrimo teikimą, tą sistemą reikėtų papildyti patobulintomis struktūromis. Siekiant sudaryti sąlygas faktinio ar galimo vaistų ir medicinos priemonių stygiaus stebėsenai ir pranešimui apie jį, Agentūra turėtų turėti galimybę paprašyti pateikti ir gauti informaciją ir duomenis iš atitinkamų rinkodaros leidimų turėtojų, gamintojų ir valstybių narių per paskirtus bendrus kontaktinius punktus, kartu vengiant bet kokio prašomos ir pateiktos informacijos dubliavimo. Tai neturėtų trukdyti rinkodaros leidimo turėtojams vykdyti pareigą pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/83/EB (9) 23a straipsnį pranešti valstybei narei, kada produktas nebeteikiamas tos valstybės narės rinkai, ar rinkodaros leidimo turėtojams bei didmeniniams platintojams vykdyti pareigą pagal tos direktyvos 81 straipsnį užtikrinti atitinkamą ir nuolatinį to vaisto tiekimą fiziniams ir juridiniams asmenims, turintiems leidimą ar teisę tiekti vaistus taip, kad būtų patenkinti minėtos valstybės narės pacientų poreikiai; |
| --- | --- |

(19)

reikėtų nustatyti suderintą vaistų ir medicinos priemonių stygiaus stebėsenos sistemą. Tai sudarytų palankesnes sąlygas tinkamai gauti ypatingos svarbos vaistų ir medicinos priemonių ekstremaliųjų visuomenės sveikatos situacijų ir didelio masto nelaimių, galinčių daryti didelį poveikį visuomenės sveikatai, metu. Siekiant užtikrinti tinkamą ekstremaliųjų visuomenės sveikatos situacijų ir didelio masto nelaimių valdymą ir koordinavimą bei konsultacijų dėl vaistų, kurie gali padėti sušvelninti ekstremaliąsias visuomenės sveikatos situacijas ar didelio masto nelaimes, tyrimų ir kūrimo teikimą, tą sistemą reikėtų papildyti patobulintomis struktūromis. Siekiant sudaryti sąlygas faktinio ar galimo vaistų ir medicinos priemonių stygiaus stebėsenai ir pranešimui apie jį, Agentūra turėtų turėti galimybę paprašyti pateikti ir gauti informaciją ir duomenis iš atitinkamų rinkodaros leidimų turėtojų, gamintojų ir valstybių narių per paskirtus bendrus kontaktinius punktus, kartu vengiant bet kokio prašomos ir pateiktos informacijos dubliavimo. Tai neturėtų trukdyti rinkodaros leidimo turėtojams vykdyti pareigą pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/83/EB (9) 23a straipsnį pranešti valstybei narei, kada produktas nebeteikiamas tos valstybės narės rinkai, ar rinkodaros leidimo turėtojams bei didmeniniams platintojams vykdyti pareigą pagal tos direktyvos 81 straipsnį užtikrinti atitinkamą ir nuolatinį to vaisto tiekimą fiziniams ir juridiniams asmenims, turintiems leidimą ar teisę tiekti vaistus taip, kad būtų patenkinti minėtos valstybės narės pacientų poreikiai;

| (20) | siekiant sudaryti sąlygas vaistų stygiaus prevencijai, stebėsenai ir pranešimui apie vaistų stygių, Agentūra turėtų sukurti informacinių technologijų (IT) platformą – Europos vaistų stygiaus stebėsenos platformą (ESMP) – galinčią apdoroti informaciją apie ypatingos svarbos vaistų pasiūlą ir paklausą ekstremaliųjų visuomenės sveikatos situacijų ir didelio masto nelaimių metu, taip pat kitu metu, kad būtų galima pranešti apie vaistų stygių, dėl kurio tikėtinos ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos ar didelio masto nelaimės. Siekiant sudaryti sąlygas ESMP sukūrimui, turėtų būti sustiprintos ir esant galimybei naudojamos esamos IT sistemos. Nacionalinės kompetentingos institucijos turėtų turėti galimybę ESMP pateikti ir stebėti informaciją apie nepatenkintus poreikius, įskaitant rinkodaros leidimų turėtojų, didmeninių platintojų ir kitų fizinių ar juridinių asmenų, turinčių leidimą ar teisę tiekti visuomenei vaistus, pateiktą informaciją, kad galėtų iš anksto numatyti vaistų stygių. ESMP taip pat galėtų būti apdorojama rinkodaros leidimų turėtojų, didmeninių platintojų ir kitų fizinių ar juridinių asmenų, turinčių leidimą ar teisę tiekti visuomenei vaistus, pateikta papildoma informacija, kad būtų išvengta ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos arba didelio masto nelaimės. ESMP, ją visiškai įgyvendinus, turėtų veikti kaip vienintelis rinkodaros leidimų turėtojams skirtas portalas, kuriame būtų teikiama informacija ekstremaliųjų visuomenės sveikatos situacijų ir didelio masto nelaimių metu, siekiant padidinti veiksmingumą ir nuspėjamumą ekstremaliųjų visuomenės sveikatos situacijų ir didelio masto nelaimių metu ir paspartinti sprendimų priėmimo procesą, kartu vengiant pastangų dubliavimosi ir nepagrįstų naštų suinteresuotiesiems subjektams. Siekiant, kad Agentūrai būtų lengviau koordinuoti veiklą, esminę reikšmę turi duomenų sąveikumas atitinkamai su esamomis valstybių narių stygiaus stebėsenos IT platformomis ir kitomis sistemomis, kad su ESMP, kurią turėtų valdyti Agentūra, būtų galima keistis atitinkama informacija; |
| --- | --- |

(20)

siekiant sudaryti sąlygas vaistų stygiaus prevencijai, stebėsenai ir pranešimui apie vaistų stygių, Agentūra turėtų sukurti informacinių technologijų (IT) platformą – Europos vaistų stygiaus stebėsenos platformą (ESMP) – galinčią apdoroti informaciją apie ypatingos svarbos vaistų pasiūlą ir paklausą ekstremaliųjų visuomenės sveikatos situacijų ir didelio masto nelaimių metu, taip pat kitu metu, kad būtų galima pranešti apie vaistų stygių, dėl kurio tikėtinos ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos ar didelio masto nelaimės. Siekiant sudaryti sąlygas ESMP sukūrimui, turėtų būti sustiprintos ir esant galimybei naudojamos esamos IT sistemos. Nacionalinės kompetentingos institucijos turėtų turėti galimybę ESMP pateikti ir stebėti informaciją apie nepatenkintus poreikius, įskaitant rinkodaros leidimų turėtojų, didmeninių platintojų ir kitų fizinių ar juridinių asmenų, turinčių leidimą ar teisę tiekti visuomenei vaistus, pateiktą informaciją, kad galėtų iš anksto numatyti vaistų stygių. ESMP taip pat galėtų būti apdorojama rinkodaros leidimų turėtojų, didmeninių platintojų ir kitų fizinių ar juridinių asmenų, turinčių leidimą ar teisę tiekti visuomenei vaistus, pateikta papildoma informacija, kad būtų išvengta ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos arba didelio masto nelaimės. ESMP, ją visiškai įgyvendinus, turėtų veikti kaip vienintelis rinkodaros leidimų turėtojams skirtas portalas, kuriame būtų teikiama informacija ekstremaliųjų visuomenės sveikatos situacijų ir didelio masto nelaimių metu, siekiant padidinti veiksmingumą ir nuspėjamumą ekstremaliųjų visuomenės sveikatos situacijų ir didelio masto nelaimių metu ir paspartinti sprendimų priėmimo procesą, kartu vengiant pastangų dubliavimosi ir nepagrįstų naštų suinteresuotiesiems subjektams. Siekiant, kad Agentūrai būtų lengviau koordinuoti veiklą, esminę reikšmę turi duomenų sąveikumas atitinkamai su esamomis valstybių narių stygiaus stebėsenos IT platformomis ir kitomis sistemomis, kad su ESMP, kurią turėtų valdyti Agentūra, būtų galima keistis atitinkama informacija;

| (21) | tuo atveju, kai dėl ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos arba didelio masto nelaimės faktinis būsimas poreikis nežinomas, svarbu pragmatiškai numatyti tam tikrų vaistų poreikį naudojantis išsamiausia prieinama informacija. Šiame kontekste valstybės narės ir Agentūra turėtų rinkti informaciją ir duomenis apie turimas atsargas ir planuojamas minimalias atsargas, ir į juos kiek įmanoma turėtų būti atsižvelgiama nustatant poreikį. Ši informacija ir duomenys yra itin svarbūs siekiant tinkamai koreguoti vaistų gamybą, kad būtų galima išvengti ar bent sušvelninti vaistų stygiaus poveikį. Tačiau kai duomenų apie atsargas neturima arba jų negalima pateikti dėl nacionalinių saugumo interesų, valstybės narės turėtų pateikti Agentūrai apskaičiuotus duomenis apie poreikio dydį; |
| --- | --- |

(21)

tuo atveju, kai dėl ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos arba didelio masto nelaimės faktinis būsimas poreikis nežinomas, svarbu pragmatiškai numatyti tam tikrų vaistų poreikį naudojantis išsamiausia prieinama informacija. Šiame kontekste valstybės narės ir Agentūra turėtų rinkti informaciją ir duomenis apie turimas atsargas ir planuojamas minimalias atsargas, ir į juos kiek įmanoma turėtų būti atsižvelgiama nustatant poreikį. Ši informacija ir duomenys yra itin svarbūs siekiant tinkamai koreguoti vaistų gamybą, kad būtų galima išvengti ar bent sušvelninti vaistų stygiaus poveikį. Tačiau kai duomenų apie atsargas neturima arba jų negalima pateikti dėl nacionalinių saugumo interesų, valstybės narės turėtų pateikti Agentūrai apskaičiuotus duomenis apie poreikio dydį;

| (22) | vaistų srityje siekiant užtikrinti tvirtą reagavimą į didelio masto nelaimes ir koordinuoti skubius su vaistų tiekimo problemų valdymu susijusius veiksmus Sąjungoje, Agentūroje reikėtų įsteigti vykdomąją iniciatyvinę grupę (toliau – Vaistų stygiaus iniciatyvinė grupė (VSIG)). VSIG turėtų sudaryti ypatingos svarbos vaistų sąrašus, kad užtikrintų tų vaistų stebėseną, ir turėtų turėti galimybę teikti konsultacijas ir rekomendacijas dėl būtinų veiksmų, kurių reikia imtis siekiant apsaugoti vaistų kokybę, saugumą ir veiksmingumą, taip pat jų tiekimą, ir užtikrinti aukšto lygio žmonių sveikatos apsaugą; |
| --- | --- |

(22)

vaistų srityje siekiant užtikrinti tvirtą reagavimą į didelio masto nelaimes ir koordinuoti skubius su vaistų tiekimo problemų valdymu susijusius veiksmus Sąjungoje, Agentūroje reikėtų įsteigti vykdomąją iniciatyvinę grupę (toliau – Vaistų stygiaus iniciatyvinė grupė (VSIG)). VSIG turėtų sudaryti ypatingos svarbos vaistų sąrašus, kad užtikrintų tų vaistų stebėseną, ir turėtų turėti galimybę teikti konsultacijas ir rekomendacijas dėl būtinų veiksmų, kurių reikia imtis siekiant apsaugoti vaistų kokybę, saugumą ir veiksmingumą, taip pat jų tiekimą, ir užtikrinti aukšto lygio žmonių sveikatos apsaugą;

| (23) | siekiant palengvinti pacientų bei vartotojų ir VSIG komunikaciją, valstybės narės galėtų rinkti vaistų stygiaus poveikio pacientams ir vartotojams duomenis ir keistis atitinkama informacija su VSIG grupe, kad būtų galima teikti informaciją, kuria grindžiamas požiūris į vaistų stygiaus valdymą; |
| --- | --- |

(23)

siekiant palengvinti pacientų bei vartotojų ir VSIG komunikaciją, valstybės narės galėtų rinkti vaistų stygiaus poveikio pacientams ir vartotojams duomenis ir keistis atitinkama informacija su VSIG grupe, kad būtų galima teikti informaciją, kuria grindžiamas požiūris į vaistų stygiaus valdymą;

| (24) | siekiant užtikrinti VSIG darbo įtraukumą ir skaidrumą, VSIG ir atitinkamos trečiosios šalys, įskaitant vaistų interesų grupių atstovus, rinkodaros leidimų turėtojus, didmeninius platintojus, kitus atitinkamus vaistų tiekimo grandinės dalyvius bei sveikatos priežiūros specialistų, pacientų ir vartotojų atstovus, turėtų tinkamai bendradarbiauti; |
| --- | --- |

(24)

siekiant užtikrinti VSIG darbo įtraukumą ir skaidrumą, VSIG ir atitinkamos trečiosios šalys, įskaitant vaistų interesų grupių atstovus, rinkodaros leidimų turėtojus, didmeninius platintojus, kitus atitinkamus vaistų tiekimo grandinės dalyvius bei sveikatos priežiūros specialistų, pacientų ir vartotojų atstovus, turėtų tinkamai bendradarbiauti;

| (25) | VSIG turėtų pasinaudoti gausiomis Agentūros mokslinėmis žiniomis vaistų vertinimo ir priežiūros srityje ir turėtų toliau stiprinti Agentūros vadovaujamą vaidmenį koordinuojant ir remiant reagavimo į vaistų stygių veiksmus COVID-19 pandemijos metu; |
| --- | --- |

(25)

VSIG turėtų pasinaudoti gausiomis Agentūros mokslinėmis žiniomis vaistų vertinimo ir priežiūros srityje ir turėtų toliau stiprinti Agentūros vadovaujamą vaidmenį koordinuojant ir remiant reagavimo į vaistų stygių veiksmus COVID-19 pandemijos metu;

| (26) | siekiant užtikrinti galimybę sukurti ir Sąjungoje susidarius ekstremaliosioms visuomenės sveikatos situacijoms kuo skubiau pateikti kokybiškus, saugius ir veiksmingus vaistus, kurie gali padėti įveikti ekstremaliąsias visuomenės sveikatos situacijas, Agentūroje reikėtų įsteigti Ekstremaliųjų situacijų darbo grupę, kuri teiktų konsultacijas dėl tokių vaistų (toliau – Ekstremaliųjų situacijų darbo grupė (ESDG)). ESDG turėtų teikti nemokamas konsultacijas dėl mokslo klausimų, susijusių su gydymo būdų ir vakcinų kūrimu, taip pat dėl klinikinių tyrimų protokolų subjektams, dalyvaujantiems kuriant tokius gydymo būdus ir vakcinas, pvz., rinkodaros leidimų turėtojams, klinikinių tyrimų užsakovams, visuomenės sveikatos įstaigoms ir akademinės bendruomenės atstovams, neatsižvelgiant į jų vaidmenį kuriant tokius vaistus. Sprendimai dėl klinikinių tyrimų paraiškų ir toliau turėtų likti valstybių narių kompetencijoje, pagal Reglamentą (ES) Nr. 536/2014; |
| --- | --- |

(26)

siekiant užtikrinti galimybę sukurti ir Sąjungoje susidarius ekstremaliosioms visuomenės sveikatos situacijoms kuo skubiau pateikti kokybiškus, saugius ir veiksmingus vaistus, kurie gali padėti įveikti ekstremaliąsias visuomenės sveikatos situacijas, Agentūroje reikėtų įsteigti Ekstremaliųjų situacijų darbo grupę, kuri teiktų konsultacijas dėl tokių vaistų (toliau – Ekstremaliųjų situacijų darbo grupė (ESDG)). ESDG turėtų teikti nemokamas konsultacijas dėl mokslo klausimų, susijusių su gydymo būdų ir vakcinų kūrimu, taip pat dėl klinikinių tyrimų protokolų subjektams, dalyvaujantiems kuriant tokius gydymo būdus ir vakcinas, pvz., rinkodaros leidimų turėtojams, klinikinių tyrimų užsakovams, visuomenės sveikatos įstaigoms ir akademinės bendruomenės atstovams, neatsižvelgiant į jų vaidmenį kuriant tokius vaistus. Sprendimai dėl klinikinių tyrimų paraiškų ir toliau turėtų likti valstybių narių kompetencijoje, pagal Reglamentą (ES) Nr. 536/2014;

| (27) | ESDG darbas turėtų būti atskirtas nuo Agentūros mokslinių komitetų darbo ir turėtų būti atliekamas nedarant poveikio tų komitetų moksliniams vertinimams. ESDG turėtų teikti konsultacijas ir rekomendacijas dėl vaistų naudojimo siekiant įveikti visuomenės sveikatos ekstremaliąsias situacijas. Reglamento (EB) Nr. 726/2004 5 straipsniu įsteigtas Žmonėms skirtų vaistų komitetas (ŽSVK) turėtų turėti galimybę pasinaudoti tomis rekomendacijomis rengdamas mokslines nuomones dėl vilties vaisto naudojimo arba kito ankstyvojo vaisto naudojimo iki rinkodaros leidimo išdavimo. VSIG, rengdama ypatingos svarbos vaistų sąrašus, taip pat galėtų remtis ESDG darbo rezultatais; |
| --- | --- |

(27)

ESDG darbas turėtų būti atskirtas nuo Agentūros mokslinių komitetų darbo ir turėtų būti atliekamas nedarant poveikio tų komitetų moksliniams vertinimams. ESDG turėtų teikti konsultacijas ir rekomendacijas dėl vaistų naudojimo siekiant įveikti visuomenės sveikatos ekstremaliąsias situacijas. Reglamento (EB) Nr. 726/2004 5 straipsniu įsteigtas Žmonėms skirtų vaistų komitetas (ŽSVK) turėtų turėti galimybę pasinaudoti tomis rekomendacijomis rengdamas mokslines nuomones dėl vilties vaisto naudojimo arba kito ankstyvojo vaisto naudojimo iki rinkodaros leidimo išdavimo. VSIG, rengdama ypatingos svarbos vaistų sąrašus, taip pat galėtų remtis ESDG darbo rezultatais;

| (28) | ESDG turėtų būti sudaroma remiantis parama, kurią Agentūra teikia COVID-19 pandemijos metu, visų pirma susijusia su mokslinėmis konsultacijomis dėl klinikinių tyrimų plano ir produktų kūrimo, taip pat dėl tęstinės, t. y. nuolat vykdomos, naujų įrodymų peržiūros, kad susidarius ekstremaliosioms visuomenės sveikatos situacijoms būtų galima veiksmingiau įvertinti vaistus, įskaitant vakcinas, kartu užtikrinant aukštą žmonių sveikatos apsaugos lygį; |
| --- | --- |

(28)

ESDG turėtų būti sudaroma remiantis parama, kurią Agentūra teikia COVID-19 pandemijos metu, visų pirma susijusia su mokslinėmis konsultacijomis dėl klinikinių tyrimų plano ir produktų kūrimo, taip pat dėl tęstinės, t. y. nuolat vykdomos, naujų įrodymų peržiūros, kad susidarius ekstremaliosioms visuomenės sveikatos situacijoms būtų galima veiksmingiau įvertinti vaistus, įskaitant vakcinas, kartu užtikrinant aukštą žmonių sveikatos apsaugos lygį;

| (29) | siekiant užtikrinti geresnį vaistų vidaus rinkos veikimą ir prisidėti prie aukšto lygio žmonių sveikatos apsaugos užtikrinimo, tikslinga, kad ESDG koordinuotų veiklą ir teiktų konsultacijas vaistų kūrėjams, dalyvaujantiems moksliniuose tyrimuose ir kuriant vaistus, galinčius padėti gydyti ligas, dėl kurių kyla ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos, užkirsti tokioms ligoms kelią ar jas diagnozuoti; |
| --- | --- |

(29)

siekiant užtikrinti geresnį vaistų vidaus rinkos veikimą ir prisidėti prie aukšto lygio žmonių sveikatos apsaugos užtikrinimo, tikslinga, kad ESDG koordinuotų veiklą ir teiktų konsultacijas vaistų kūrėjams, dalyvaujantiems moksliniuose tyrimuose ir kuriant vaistus, galinčius padėti gydyti ligas, dėl kurių kyla ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos, užkirsti tokioms ligoms kelią ar jas diagnozuoti;

| (30) | ESDG turėtų vaistų kūrėjams teikti konsultacijas dėl klinikinių tyrimų protokolų ir klinikinių tyrimų, kurie atliekami Sąjungoje: teikti gaires dėl vakcinų bei gydymo būdų klinikiniu požiūriu svarbių vertinamųjų baigčių ir tikslų, kad klinikiniai tyrimai būtų rengiami taip, kad atitiktų veiksmingų visuomenės sveikatos intervencijų kriterijus; |
| --- | --- |

(30)

ESDG turėtų vaistų kūrėjams teikti konsultacijas dėl klinikinių tyrimų protokolų ir klinikinių tyrimų, kurie atliekami Sąjungoje: teikti gaires dėl vakcinų bei gydymo būdų klinikiniu požiūriu svarbių vertinamųjų baigčių ir tikslų, kad klinikiniai tyrimai būtų rengiami taip, kad atitiktų veiksmingų visuomenės sveikatos intervencijų kriterijus;

| (31) | iš COVID-19 pandemijos metu vykdytų klinikinių tyrimų paaiškėjo, kad dubliuojama labai daug tų pačių intervencijų tyrimų, atliekama daug smulkių tyrimų, juose per menkai atstovaujama dideliems gyventojų pogrupiams pagal lytį, amžių, etniškumą ar medicinines gretutines ligas, taip pat nepakankamai bendradarbiaujama ir todėl kyla nevertingų mokslinių tyrimų rizika. Tarptautinės reguliavimo institucijos pabrėžė būtinybę gerinti klinikinių tyrimų darbotvarkę, kad būtų gauta patikimų vaistų kokybės, saugumo ir veiksmingumo įrodymų. Pagrindinis būdas gauti patikimų įrodymų yra atlikti koordinuojamus, tinkamai suplanuotus, pakankamo pajėgumo ir didelės apimties atsitiktinius kontroliuojamus tyrimus. Po rinkodaros leidimo suteikimo klinikinių tyrimų rezultatai ir gauti klinikiniai duomenys turėtų būti laiku tapti viešai prieinami. Klinikinio tyrimo pradžioje paskelbus tyrimo protokolą būtų galimas viešasis tikrinimas; |
| --- | --- |

(31)

iš COVID-19 pandemijos metu vykdytų klinikinių tyrimų paaiškėjo, kad dubliuojama labai daug tų pačių intervencijų tyrimų, atliekama daug smulkių tyrimų, juose per menkai atstovaujama dideliems gyventojų pogrupiams pagal lytį, amžių, etniškumą ar medicinines gretutines ligas, taip pat nepakankamai bendradarbiaujama ir todėl kyla nevertingų mokslinių tyrimų rizika. Tarptautinės reguliavimo institucijos pabrėžė būtinybę gerinti klinikinių tyrimų darbotvarkę, kad būtų gauta patikimų vaistų kokybės, saugumo ir veiksmingumo įrodymų. Pagrindinis būdas gauti patikimų įrodymų yra atlikti koordinuojamus, tinkamai suplanuotus, pakankamo pajėgumo ir didelės apimties atsitiktinius kontroliuojamus tyrimus. Po rinkodaros leidimo suteikimo klinikinių tyrimų rezultatai ir gauti klinikiniai duomenys turėtų būti laiku tapti viešai prieinami. Klinikinio tyrimo pradžioje paskelbus tyrimo protokolą būtų galimas viešasis tikrinimas;

| (32) | prireikus ir atsižvelgiant į tai, kad žmonėms skirti vaistai gali turėti įtakos veterinarijos sektoriui, turėtų būti numatyta palaikyti glaudžius santykius su nacionalinėmis kompetentingomis veterinarijos vaistų institucijomis; |
| --- | --- |

(32)

prireikus ir atsižvelgiant į tai, kad žmonėms skirti vaistai gali turėti įtakos veterinarijos sektoriui, turėtų būti numatyta palaikyti glaudžius santykius su nacionalinėmis kompetentingomis veterinarijos vaistų institucijomis;

| (33) | nors pavieniai mokslinių tyrimų subjektai gali tarpusavyje ar su kita šalimi susitarti vykdyti užsakovo veiklą ir parengti vieną suderintą Sąjungos masto klinikinių tyrimų protokolą, COVID-19 pandemijos metu įgyta patirtis parodė, kad iniciatyvas imtis didelės apimties daugiašalių tyrimų sunku realizuoti nesant vieno subjekto, galinčio prisiimti visas užsakovo pareigas ir veiklą Sąjungoje, kuris kartu palaikytų ryšius su keliomis valstybėmis narėmis. Siekiant išspręsti šią problemą, po 2021 m. vasario 17 d. Komisijos komunikato „HERA inkubatorius“. Bendrai numatyti COVID-19 atmainų grėsmę“, pradėjo veikti naujas Sąjungos masto, Sąjungos finansuojamas vakcinų tyrimų tinklas VACCELERATE. Agentūra turėtų identifikuoti tokias iniciatyvas ir sudaryti joms palankesnes sąlygas teikdama konsultacijas dėl galimybių vykdyti užsakovo veiklą arba, kai taikytina, pavesti atitinkamas kelių užsakovų pareigas pagal Reglamento (ES) Nr. 536/2014 72 straipsnį ir koordinuoti klinikinių tyrimų protokolų rengimą. Taikant tokį požiūrį, Sąjungoje būtų pagerinta mokslinių tyrimų aplinka, skatinamas derinimas ir išvengta atvejų, kai vėliau vėluojama gauti mokslinių tyrimų siekiant rinkodaros leidimo rezultatus. Sąjungos užsakovas galėtų pasinaudoti Sąjungos mokslinių tyrimų finansavimu, teikiamu ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos laikotarpiu, taip pat veikiančiais klinikinių tyrimų tinklais, kad sudarytų palankesnes sąlygas plėtoti, taikyti, pateikti ir atlikti tyrimus. Tai gali būti ypač naudinga tyrimams, kuriuos nustato Sąjunga arba tarptautinės visuomenės sveikatos ar mokslinių tyrimų organizacijos; |
| --- | --- |

(33)

nors pavieniai mokslinių tyrimų subjektai gali tarpusavyje ar su kita šalimi susitarti vykdyti užsakovo veiklą ir parengti vieną suderintą Sąjungos masto klinikinių tyrimų protokolą, COVID-19 pandemijos metu įgyta patirtis parodė, kad iniciatyvas imtis didelės apimties daugiašalių tyrimų sunku realizuoti nesant vieno subjekto, galinčio prisiimti visas užsakovo pareigas ir veiklą Sąjungoje, kuris kartu palaikytų ryšius su keliomis valstybėmis narėmis. Siekiant išspręsti šią problemą, po 2021 m. vasario 17 d. Komisijos komunikato „HERA inkubatorius“. Bendrai numatyti COVID-19 atmainų grėsmę“, pradėjo veikti naujas Sąjungos masto, Sąjungos finansuojamas vakcinų tyrimų tinklas VACCELERATE. Agentūra turėtų identifikuoti tokias iniciatyvas ir sudaryti joms palankesnes sąlygas teikdama konsultacijas dėl galimybių vykdyti užsakovo veiklą arba, kai taikytina, pavesti atitinkamas kelių užsakovų pareigas pagal Reglamento (ES) Nr. 536/2014 72 straipsnį ir koordinuoti klinikinių tyrimų protokolų rengimą. Taikant tokį požiūrį, Sąjungoje būtų pagerinta mokslinių tyrimų aplinka, skatinamas derinimas ir išvengta atvejų, kai vėliau vėluojama gauti mokslinių tyrimų siekiant rinkodaros leidimo rezultatus. Sąjungos užsakovas galėtų pasinaudoti Sąjungos mokslinių tyrimų finansavimu, teikiamu ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos laikotarpiu, taip pat veikiančiais klinikinių tyrimų tinklais, kad sudarytų palankesnes sąlygas plėtoti, taikyti, pateikti ir atlikti tyrimus. Tai gali būti ypač naudinga tyrimams, kuriuos nustato Sąjunga arba tarptautinės visuomenės sveikatos ar mokslinių tyrimų organizacijos;

| (34) | Agentūra skelbia Europos viešą vertinimo protokolą (EPAR) dėl vaistų, kuriems išduotas leidimas pagal Reglamentą (EB) Nr. 726/2004, kuriame pateikiama informacija apie atitinkamą tų vaistų vertinimą apibūdinant įvertintus duomenis ir priežastis, dėl kurių rekomenduojama, ar išduoti leidimą vaistui. EPAR pagal tą reglamentą pateikiama išsami informacija apie visą atitinkamą prieš pateikiant paraišką vykdomą veiklą, be kita ko, dalyvaujančių koordinatorių ir ekspertų vardai bei pavardės, o tuo atveju, kai vaistų kūrėjas, prieš pateikdamas paraišką, paprašo mokslinių konsultacijų – jų metu svarstytų mokslinių temų apžvalga; |
| --- | --- |

(34)

Agentūra skelbia Europos viešą vertinimo protokolą (EPAR) dėl vaistų, kuriems išduotas leidimas pagal Reglamentą (EB) Nr. 726/2004, kuriame pateikiama informacija apie atitinkamą tų vaistų vertinimą apibūdinant įvertintus duomenis ir priežastis, dėl kurių rekomenduojama, ar išduoti leidimą vaistui. EPAR pagal tą reglamentą pateikiama išsami informacija apie visą atitinkamą prieš pateikiant paraišką vykdomą veiklą, be kita ko, dalyvaujančių koordinatorių ir ekspertų vardai bei pavardės, o tuo atveju, kai vaistų kūrėjas, prieš pateikdamas paraišką, paprašo mokslinių konsultacijų – jų metu svarstytų mokslinių temų apžvalga;

| (35) | kalbant apie medicinos priemones, reikėtų įsteigti vykdomąją medicinos priemonių stygiaus iniciatyvinę grupę, kad ji Sąjungoje koordinuotų skubius veiksmus, susijusius su medicinos priemonių pasiūlos ir paklausos klausimų valdymu, taip pat sudaryti ekstremaliosioms visuomenės sveikatos situacijoms skirtų ypatingos svarbos medicinos priemonių sąrašą (toliau – Medicinos priemonių stygiaus iniciatyvinė grupė (MPSIG)). Siekiant užtikrinti tokį veiksmų koordinavimą, VMPIG, kai tikslinga, turėtų taip pat palaikyti ryšius su Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2017/745 (10) 103 straipsniu įsteigta Medicinos priemonių koordinavimo grupe (MPKG). Šiuo atžvilgiu valstybės narės gali paskirti tuos pačius atstovus tiek į VMPIG, tiek į MPKG; |
| --- | --- |

(35)

kalbant apie medicinos priemones, reikėtų įsteigti vykdomąją medicinos priemonių stygiaus iniciatyvinę grupę, kad ji Sąjungoje koordinuotų skubius veiksmus, susijusius su medicinos priemonių pasiūlos ir paklausos klausimų valdymu, taip pat sudaryti ekstremaliosioms visuomenės sveikatos situacijoms skirtų ypatingos svarbos medicinos priemonių sąrašą (toliau – Medicinos priemonių stygiaus iniciatyvinė grupė (MPSIG)). Siekiant užtikrinti tokį veiksmų koordinavimą, VMPIG, kai tikslinga, turėtų taip pat palaikyti ryšius su Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2017/745 (10) 103 straipsniu įsteigta Medicinos priemonių koordinavimo grupe (MPKG). Šiuo atžvilgiu valstybės narės gali paskirti tuos pačius atstovus tiek į VMPIG, tiek į MPKG;

| (36) | iniciatyvinių grupių ir šiame reglamente numatytos VSIG, MPSIG ir ESDG veikimo etapas turėtų prasidėti paskelbus ekstremaliąją visuomenės sveikatos situaciją pagal Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1082/2013/ES (11), o VSIG atveju – taip pat paskelbus didelio masto nelaimę. Taip pat reikėtų užtikrinti didelio masto nelaimių, pvz., gamybos problemų, gaivalinių nelaimių ir bioterorizmo, galinčių neigiamai paveikti vaistų kokybę, saugumą, veiksmingumą ar tiekimą, keliamos rizikos visuomenės sveikatai nuolatinę stebėseną. Be to, vykdant tokią stebėseną reikėtų atsižvelgti į bendros sveikatos koncepcijos principą; |
| --- | --- |

(36)

iniciatyvinių grupių ir šiame reglamente numatytos VSIG, MPSIG ir ESDG veikimo etapas turėtų prasidėti paskelbus ekstremaliąją visuomenės sveikatos situaciją pagal Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1082/2013/ES (11), o VSIG atveju – taip pat paskelbus didelio masto nelaimę. Taip pat reikėtų užtikrinti didelio masto nelaimių, pvz., gamybos problemų, gaivalinių nelaimių ir bioterorizmo, galinčių neigiamai paveikti vaistų kokybę, saugumą, veiksmingumą ar tiekimą, keliamos rizikos visuomenės sveikatai nuolatinę stebėseną. Be to, vykdant tokią stebėseną reikėtų atsižvelgti į bendros sveikatos koncepcijos principą;

| (37) | suprantama, kad visos šiame reglamente numatytos rekomendacijos, konsultacijų dokumentai, gairės ir nuomonės pagal savo pobūdį yra neprivalomos. Siekiama, kad kiekvienas šių aktų leistų Komisijai, Agentūrai, VSIG, MPSIG ir ESDG išsakyti nuomones ir pasiūlyti veiksmų kryptį nenustatant teisinių pareigų tiems, kam šie dokumentai yra skirti; |
| --- | --- |

(37)

suprantama, kad visos šiame reglamente numatytos rekomendacijos, konsultacijų dokumentai, gairės ir nuomonės pagal savo pobūdį yra neprivalomos. Siekiama, kad kiekvienas šių aktų leistų Komisijai, Agentūrai, VSIG, MPSIG ir ESDG išsakyti nuomones ir pasiūlyti veiksmų kryptį nenustatant teisinių pareigų tiems, kam šie dokumentai yra skirti;

| (38) | būtina įdiegti patikimas skaidrumo priemones ir standartus, susijusius su Agentūros vykdoma vaistų ir medicinos priemonių, patenkančių į šio reglamento taikymo sritį, reglamentavimo veikla. Tos priemonės turėtų apimti laiku skelbiamą visą susijusią informaciją apie patvirtintus vaistus ir medicinos priemones ir klinikinius duomenis, įskaitant klinikinių tyrimų protokolus. Narystės VSIG, MPSIG ir ESDG, jų rekomendacijų, nuomonių ir sprendimų atžvilgiu Agentūra turėtų būti itin skaidri. VSIG, MPSIG ir ESDG nariai vaistų ar medicinos priemonių versle neturėtų turėti jokių finansinių ar kitokių interesų, kurie galėtų turėti įtakos jų nešališkumui; |
| --- | --- |

(38)

būtina įdiegti patikimas skaidrumo priemones ir standartus, susijusius su Agentūros vykdoma vaistų ir medicinos priemonių, patenkančių į šio reglamento taikymo sritį, reglamentavimo veikla. Tos priemonės turėtų apimti laiku skelbiamą visą susijusią informaciją apie patvirtintus vaistus ir medicinos priemones ir klinikinius duomenis, įskaitant klinikinių tyrimų protokolus. Narystės VSIG, MPSIG ir ESDG, jų rekomendacijų, nuomonių ir sprendimų atžvilgiu Agentūra turėtų būti itin skaidri. VSIG, MPSIG ir ESDG nariai vaistų ar medicinos priemonių versle neturėtų turėti jokių finansinių ar kitokių interesų, kurie galėtų turėti įtakos jų nešališkumui;

| (39) | siekiant sudaryti ypatingos svarbos medicinos priemonių kategorijų sąrašą ir sudaryti sąlygas stygiaus stebėsenos procesui, tų medicinos priemonių gamintojai arba jų įgaliotieji atstovai ir prireikus atitinkamos notifikuotosios įstaigos turėtų teikti Agentūros prašomą informaciją. Ypatingais atvejais, t. y. jei valstybė narė svarsto poreikį nustatyti laikinas išimtis pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/745 59 straipsnio 1 dalį arba Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/746 (12) 54 straipsnio 1 dalį siekiant sumažinti faktinį arba galimą medicinos priemonių stygių, jei ne ES gamintojas nėra paskyręs įgaliotojo atstovo, pateikiant prašomą informaciją vaidmenį taip pat turėtų atlikti importuotojas ir platintojas; |
| --- | --- |

(39)

siekiant sudaryti ypatingos svarbos medicinos priemonių kategorijų sąrašą ir sudaryti sąlygas stygiaus stebėsenos procesui, tų medicinos priemonių gamintojai arba jų įgaliotieji atstovai ir prireikus atitinkamos notifikuotosios įstaigos turėtų teikti Agentūros prašomą informaciją. Ypatingais atvejais, t. y. jei valstybė narė svarsto poreikį nustatyti laikinas išimtis pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/745 59 straipsnio 1 dalį arba Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2017/746 (12) 54 straipsnio 1 dalį siekiant sumažinti faktinį arba galimą medicinos priemonių stygių, jei ne ES gamintojas nėra paskyręs įgaliotojo atstovo, pateikiant prašomą informaciją vaidmenį taip pat turėtų atlikti importuotojas ir platintojas;

| (40) | šiuo reglamentu Agentūrai taip pat turėtų būti suteiktas vaidmuo remti medicinos priemonių srities ekspertų komisijas, paskirtas pagal Reglamento (ES) 2017/745 106 straipsnio 1 dalį (toliau – ekspertų komisijos) teikti nepriklausomą mokslinę ir techninę pagalbą valstybėms narėms, Komisijai, MPKG, notifikuotosioms įstaigoms ir gamintojams, kartu užtikrinant didžiausią skaidrumą, kuris yra pasitikėjimo Sąjungos reglamentavimo sistema skatinimo sąlyga; |
| --- | --- |

(40)

šiuo reglamentu Agentūrai taip pat turėtų būti suteiktas vaidmuo remti medicinos priemonių srities ekspertų komisijas, paskirtas pagal Reglamento (ES) 2017/745 106 straipsnio 1 dalį (toliau – ekspertų komisijos) teikti nepriklausomą mokslinę ir techninę pagalbą valstybėms narėms, Komisijai, MPKG, notifikuotosioms įstaigoms ir gamintojams, kartu užtikrinant didžiausią skaidrumą, kuris yra pasitikėjimo Sąjungos reglamentavimo sistema skatinimo sąlyga;

| (41) | komisijų vaidmuo yra susijęs ne tik su tam tikrų didelės rizikos medicinos priemonių klinikinių vertinimų įvertinimais ir veiksmingumo įvertinimais atitinkamai pagal reglamentus (ES) 2017/745 ir (ES) 2017/746, ar su nuomonių teikimu reaguojant į gamintojų ir notifikuotųjų įstaigų konsultacijas, bet jos taip pat turi teikti mokslinę, techninę ir klinikinę pagalbą valstybėms narėms, Komisijai ir MPKG. Visų pirma, ekspertų komisijos turi prisidėti prie gairių tam tikrais klausimais rengimo, įskaitant konkrečių priemonių, kategorijų ar priemonių grupių arba konkrečių pavojų, susijusių su tam tikros kategorijos ar grupės priemonėmis, klinikinius ir veiksmingumo aspektus, parengti klinikinio vertinimo ir veiksmingumo įvertinimo gaires atsižvelgiant į naujausius mokslo laimėjimus ir padėti identifikuoti susirūpinimą keliančias ir naujas saugumo ir veiksmingumo problemas. Tame kontekste ekspertų komisijos galėtų atlikti atitinkamą vaidmenį pasirengimo su medicinos priemonėmis susijusioms ekstremaliosioms visuomenės sveikatos situacijoms ir jų valdymo srityje, ypač kai jos susijusios su didelės rizikos priemonėmis, kurios gali padėti įveikti ekstremaliąsias visuomenės sveikatos situacijas, nedarant poveikio užduotims ir pareigoms pagal reglamentus (ES) 2017/745 ir (ES) 2017/746; |
| --- | --- |

(41)

komisijų vaidmuo yra susijęs ne tik su tam tikrų didelės rizikos medicinos priemonių klinikinių vertinimų įvertinimais ir veiksmingumo įvertinimais atitinkamai pagal reglamentus (ES) 2017/745 ir (ES) 2017/746, ar su nuomonių teikimu reaguojant į gamintojų ir notifikuotųjų įstaigų konsultacijas, bet jos taip pat turi teikti mokslinę, techninę ir klinikinę pagalbą valstybėms narėms, Komisijai ir MPKG. Visų pirma, ekspertų komisijos turi prisidėti prie gairių tam tikrais klausimais rengimo, įskaitant konkrečių priemonių, kategorijų ar priemonių grupių arba konkrečių pavojų, susijusių su tam tikros kategorijos ar grupės priemonėmis, klinikinius ir veiksmingumo aspektus, parengti klinikinio vertinimo ir veiksmingumo įvertinimo gaires atsižvelgiant į naujausius mokslo laimėjimus ir padėti identifikuoti susirūpinimą keliančias ir naujas saugumo ir veiksmingumo problemas. Tame kontekste ekspertų komisijos galėtų atlikti atitinkamą vaidmenį pasirengimo su medicinos priemonėmis susijusioms ekstremaliosioms visuomenės sveikatos situacijoms ir jų valdymo srityje, ypač kai jos susijusios su didelės rizikos priemonėmis, kurios gali padėti įveikti ekstremaliąsias visuomenės sveikatos situacijas, nedarant poveikio užduotims ir pareigoms pagal reglamentus (ES) 2017/745 ir (ES) 2017/746;

| (42) | atsižvelgiant į Agentūros ilgametes ir pripažintas ekspertines žinias vaistų srityje, taip pat į Agentūros darbo su įvairiausiomis ekspertų grupėmis patirtį, tikslinga Agentūros viduje nustatyti tinkamas struktūras, skirtas stebėti galimą medicinos priemonių stygių ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos kontekste, ir nustatyti, kad Agentūra suteiktų sekretoriatą ekspertų komisijoms. Tai užtikrintų ilgalaikį komisijų darbo tvarumą ir pasiektų aiškią sinergiją su susijusiu pasirengimo krizėms darbu vaistų srityje. Tos struktūros jokiu būdu nepakeistų reglamentavimo sistemos ar sprendimų priėmimo procedūrų medicinos priemonių srityje, kurios jau taikomos Sąjungoje ir kurios turėtų būti ir toliau aiškiai atskirtos nuo tokios sistemos ar procedūrų vaistų srityje. Siekiant užtikrinti sklandų perėjimą į Agentūrą, ekspertų komisijas Komisija turėtų teikti paramą iki 2022 m. kovo 1 d.; |
| --- | --- |

(42)

atsižvelgiant į Agentūros ilgametes ir pripažintas ekspertines žinias vaistų srityje, taip pat į Agentūros darbo su įvairiausiomis ekspertų grupėmis patirtį, tikslinga Agentūros viduje nustatyti tinkamas struktūras, skirtas stebėti galimą medicinos priemonių stygių ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos kontekste, ir nustatyti, kad Agentūra suteiktų sekretoriatą ekspertų komisijoms. Tai užtikrintų ilgalaikį komisijų darbo tvarumą ir pasiektų aiškią sinergiją su susijusiu pasirengimo krizėms darbu vaistų srityje. Tos struktūros jokiu būdu nepakeistų reglamentavimo sistemos ar sprendimų priėmimo procedūrų medicinos priemonių srityje, kurios jau taikomos Sąjungoje ir kurios turėtų būti ir toliau aiškiai atskirtos nuo tokios sistemos ar procedūrų vaistų srityje. Siekiant užtikrinti sklandų perėjimą į Agentūrą, ekspertų komisijas Komisija turėtų teikti paramą iki 2022 m. kovo 1 d.;

| (43) | siekiant palengvinti darbą ir keitimąsi informacija pagal šį reglamentą, turėtų būti numatyta sukurti ir valdyti IT infrastruktūras ir sinergiją su kitomis esamomis ir kuriamomis IT sistemomis, įskaitant Reglamento (ES) 2017/745 33 straipsnyje numatytą Europos medicinos priemonių duomenų bazę („Eudamed“), kartu stiprinant duomenų infrastruktūros apsaugą ir atgrasant nuo galimų kibernetinių išpuolių. Duomenų bazėje „Eudamed“ atitinkamai informacijai apie medicinos priemonių skirstymą į kategorijas rinkti turėtų būti naudojama Europos medicinos priemonių nomenklatūra, numatyta Reglamento (ES) 2017/745 26 straipsnyje ir Reglamento (ES) 2017/746 23 straipsnyje. Šį darbą, kai tikslinga, taip pat galėtų palengvinti naujos skaitmeninės technologijos, pvz., klinikinių tyrimų kompiuteriniai modeliai ir modeliavimas, taip pat pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/696 (13) įsteigtą Sąjungos kosmoso programą, pvz., naudojantis GALILEO geografinės vietos nustatymo paslaugomis, gaunami duomenys ir „Copernicus“ Žemės stebėjimo duomenys; |
| --- | --- |

(43)

siekiant palengvinti darbą ir keitimąsi informacija pagal šį reglamentą, turėtų būti numatyta sukurti ir valdyti IT infrastruktūras ir sinergiją su kitomis esamomis ir kuriamomis IT sistemomis, įskaitant Reglamento (ES) 2017/745 33 straipsnyje numatytą Europos medicinos priemonių duomenų bazę („Eudamed“), kartu stiprinant duomenų infrastruktūros apsaugą ir atgrasant nuo galimų kibernetinių išpuolių. Duomenų bazėje „Eudamed“ atitinkamai informacijai apie medicinos priemonių skirstymą į kategorijas rinkti turėtų būti naudojama Europos medicinos priemonių nomenklatūra, numatyta Reglamento (ES) 2017/745 26 straipsnyje ir Reglamento (ES) 2017/746 23 straipsnyje. Šį darbą, kai tikslinga, taip pat galėtų palengvinti naujos skaitmeninės technologijos, pvz., klinikinių tyrimų kompiuteriniai modeliai ir modeliavimas, taip pat pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/696 (13) įsteigtą Sąjungos kosmoso programą, pvz., naudojantis GALILEO geografinės vietos nustatymo paslaugomis, gaunami duomenys ir „Copernicus“ Žemės stebėjimo duomenys;

| (44) | siekiant užtikrinti, kad Agentūra gautų išsamią informaciją bei duomenis, ir atsižvelgiant į konkrečius medicinos priemonių sektoriaus ypatumus, kol „Eudamed“ pradės veikti visu pajėgumu, turėtų būti galima sudaryti medicinos priemonių, įtrauktų į ekstremaliosioms visuomenės sveikatos situacijoms skirtų ypatingos svarbos priemonių sąrašą, stygiaus stebėseną vykdančių kontaktinių punktų sąrašą, kaip informacijos šaltiniais naudojantis atitinkamomis duomenų bazėmis ar medicinos priemonių asociacijomis Sąjungos ir nacionaliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

(44)

siekiant užtikrinti, kad Agentūra gautų išsamią informaciją bei duomenis, ir atsižvelgiant į konkrečius medicinos priemonių sektoriaus ypatumus, kol „Eudamed“ pradės veikti visu pajėgumu, turėtų būti galima sudaryti medicinos priemonių, įtrauktų į ekstremaliosioms visuomenės sveikatos situacijoms skirtų ypatingos svarbos priemonių sąrašą, stygiaus stebėseną vykdančių kontaktinių punktų sąrašą, kaip informacijos šaltiniais naudojantis atitinkamomis duomenų bazėmis ar medicinos priemonių asociacijomis Sąjungos ir nacionaliniu lygmeniu;

| (45) | siekiant užtikrinti veiksmingą ekstremaliųjų visuomenės sveikatos situacijų ir kitų didelio masto nelaimių valdymą, itin svarbu turėti galimybę greitai susipažinti su sveikatos duomenimis, įskaitant tikruosius duomenis, t. y. sveikatos duomenis, sukauptus ne klinikinių tyrimų metu, ir keitimasis šiais duomenimis. Šiuo reglamentu Agentūrai turėtų būti sudarytos sąlygos pasinaudoti šia galimybe keistis duomenimis ir palengvinti keitimąsi jais, taip pat dalyvauti kuriant ir valdant Europos sveikatos duomenų erdvės sąveikią infrastruktūrą, panaudojant visas superkompiuterių, dirbtinio intelekto ir didžiųjų duomenų mokslo teikiamas galimybes kurti prognozavimo modelius ir priimti geresnius bei laiko atžvilgiu veiksmingesnius sprendimus, nepakenkiant teisėms į privatumą; |
| --- | --- |

(45)

siekiant užtikrinti veiksmingą ekstremaliųjų visuomenės sveikatos situacijų ir kitų didelio masto nelaimių valdymą, itin svarbu turėti galimybę greitai susipažinti su sveikatos duomenimis, įskaitant tikruosius duomenis, t. y. sveikatos duomenis, sukauptus ne klinikinių tyrimų metu, ir keitimasis šiais duomenimis. Šiuo reglamentu Agentūrai turėtų būti sudarytos sąlygos pasinaudoti šia galimybe keistis duomenimis ir palengvinti keitimąsi jais, taip pat dalyvauti kuriant ir valdant Europos sveikatos duomenų erdvės sąveikią infrastruktūrą, panaudojant visas superkompiuterių, dirbtinio intelekto ir didžiųjų duomenų mokslo teikiamas galimybes kurti prognozavimo modelius ir priimti geresnius bei laiko atžvilgiu veiksmingesnius sprendimus, nepakenkiant teisėms į privatumą;

| (46) | siekiant tvirtai ir nuosekliai sudaryti palankesnes sąlygas patikimam keitimuisi informacija apie vaistus, vaistų identifikavimas turėtų būti grindžiamas Tarptautinės standartizacijos organizacijos parengtais žmonėms skirtų vaistų identifikavimo standartais; |
| --- | --- |

(46)

siekiant tvirtai ir nuosekliai sudaryti palankesnes sąlygas patikimam keitimuisi informacija apie vaistus, vaistų identifikavimas turėtų būti grindžiamas Tarptautinės standartizacijos organizacijos parengtais žmonėms skirtų vaistų identifikavimo standartais;

| (47) | tvarkant neskelbtinus duomenis, kurie yra itin svarbūs reaguojant į galimas ekstremaliąsias visuomenės sveikatos situacijas, reikia aukšto lygio apsaugos nuo kibernetinių išpuolių. COVID-19 pandemijos metu sveikatos priežiūros organizacijos susiduria ir su didesnėmis kibernetinio saugumo grėsmėmis. Pati Agentūra tapo kibernetinio išpuolio taikiniu ir dėl to kai kurie dokumentai, susiję su trečiosioms šalims priklausančiais COVID-19 vaistais ir vakcinomis, buvo neteisėtai gauti, o kai kurie jų po to buvo nutekinti internete. Todėl reikia, kad Agentūra būtų aprūpinta aukšto lygio apsaugos nuo kibernetinių išpuolių kontrolės priemonėmis ir procesais, siekiant užtikrinti, kad Agentūra veiktų normaliai visada, o ypač – ekstremaliųjų visuomenės sveikatos situacijų ir didelio masto nelaimių metu. Tuo tikslu Agentūra turėtų parengti kibernetinių išpuolių prevencijos, nustatymo, švelninimo ir reagavimo į juos planą, kad jos veikla būtų visada apsaugota, kartu užkertant kelią bet kokiai neteisėtai prieigai prie Agentūros turimų dokumentų; |
| --- | --- |

(47)

tvarkant neskelbtinus duomenis, kurie yra itin svarbūs reaguojant į galimas ekstremaliąsias visuomenės sveikatos situacijas, reikia aukšto lygio apsaugos nuo kibernetinių išpuolių. COVID-19 pandemijos metu sveikatos priežiūros organizacijos susiduria ir su didesnėmis kibernetinio saugumo grėsmėmis. Pati Agentūra tapo kibernetinio išpuolio taikiniu ir dėl to kai kurie dokumentai, susiję su trečiosioms šalims priklausančiais COVID-19 vaistais ir vakcinomis, buvo neteisėtai gauti, o kai kurie jų po to buvo nutekinti internete. Todėl reikia, kad Agentūra būtų aprūpinta aukšto lygio apsaugos nuo kibernetinių išpuolių kontrolės priemonėmis ir procesais, siekiant užtikrinti, kad Agentūra veiktų normaliai visada, o ypač – ekstremaliųjų visuomenės sveikatos situacijų ir didelio masto nelaimių metu. Tuo tikslu Agentūra turėtų parengti kibernetinių išpuolių prevencijos, nustatymo, švelninimo ir reagavimo į juos planą, kad jos veikla būtų visada apsaugota, kartu užkertant kelią bet kokiai neteisėtai prieigai prie Agentūros turimų dokumentų;

| (48) | dėl neskelbtino sveikatos duomenų pobūdžio Agentūra turėtų saugoti savo duomenų tvarkymo operacijas ir užtikrinti, kad jos atitiktų duomenų apsaugos principus – teisėtumo, sąžiningumo ir skaidrumo, tikslo apribojimo, duomenų kiekio mažinimo, tikslumo, saugojimo trukmės apribojimo, vientisumo ir konfidencialumo principus. Kai asmens duomenis būtina tvarkyti šio reglamento tikslais, tai turėtų būti daroma laikantis Sąjungos teisės dėl asmens duomenų apsaugos. Bet koks asmens duomenų tvarkymas pagal šį reglamentą turėtų būti vykdomas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentus (ES) 2016/679 (14) ir (ES) 2018/1725 (15); |
| --- | --- |

(48)

dėl neskelbtino sveikatos duomenų pobūdžio Agentūra turėtų saugoti savo duomenų tvarkymo operacijas ir užtikrinti, kad jos atitiktų duomenų apsaugos principus – teisėtumo, sąžiningumo ir skaidrumo, tikslo apribojimo, duomenų kiekio mažinimo, tikslumo, saugojimo trukmės apribojimo, vientisumo ir konfidencialumo principus. Kai asmens duomenis būtina tvarkyti šio reglamento tikslais, tai turėtų būti daroma laikantis Sąjungos teisės dėl asmens duomenų apsaugos. Bet koks asmens duomenų tvarkymas pagal šį reglamentą turėtų būti vykdomas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentus (ES) 2016/679 (14) ir (ES) 2018/1725 (15);

| (49) | Agentūros patikimumas ir visuomenės pasitikėjimas jos sprendimais priklauso nuo aukšto lygio skaidrumo. Todėl reikėtų numatyti proaktyvų tinkamų komunikacijos su plačiąja visuomene priemonių naudojimą. Be to, siekiant įgyti ir išlaikyti visuomenės pasitikėjimą, labai svarbu skubiai sugriežtinti Agentūros darbo organų bei įvertintų klinikinių duomenų skaidrumo standartus ir priemones, susijusius su vaistų ir medicinos priemonių vertinimu ir priežiūra, ir paspartinti jų taikymą. Šiuo reglamentu turėtų būti nustatyta tų sugriežtintų skaidrumo standartų ir priemonių sistema, pagrįsta skaidrumo standartais ir priemonėmis, kurias Agentūra priėmė COVID-19 pandemijos metu; |
| --- | --- |

(49)

Agentūros patikimumas ir visuomenės pasitikėjimas jos sprendimais priklauso nuo aukšto lygio skaidrumo. Todėl reikėtų numatyti proaktyvų tinkamų komunikacijos su plačiąja visuomene priemonių naudojimą. Be to, siekiant įgyti ir išlaikyti visuomenės pasitikėjimą, labai svarbu skubiai sugriežtinti Agentūros darbo organų bei įvertintų klinikinių duomenų skaidrumo standartus ir priemones, susijusius su vaistų ir medicinos priemonių vertinimu ir priežiūra, ir paspartinti jų taikymą. Šiuo reglamentu turėtų būti nustatyta tų sugriežtintų skaidrumo standartų ir priemonių sistema, pagrįsta skaidrumo standartais ir priemonėmis, kurias Agentūra priėmė COVID-19 pandemijos metu;

| (50) | ekstremaliųjų visuomenės sveikatos situacijų metu ar didelio masto nelaimių atveju Agentūra turėtų užtikrinti bendradarbiavimą atitinkamai su Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 851/2004 (16) įsteigtu Europos ligų prevencijos ir kontrolės centru (ECDC) bei kitomis Sąjungos agentūromis. Toks bendradarbiavimas turėtų apimti dalijimąsi duomenimis, įskaitant epidemiologinių prognozių duomenis, reguliarią komunikaciją vykdomuoju lygmeniu ir kvietimus ECDC bei kitų Sąjungos agentūrų atstovams dalyvauti atitinkamai ESDG, VSIG ir MPSIG posėdžiuose. Toks bendradarbiavimas taip pat turėtų apimti strategines diskusijas su atitinkamais Sąjungos subjektais, kurie gali padėti vykdyti tinkamų sprendimų ir technologijų mokslinius tyrimus bei juos kurti siekiant sušvelninti ekstremaliųjų visuomenės sveikatos situacijų ar didelio masto nelaimių padarinius arba užkirsti kelią panašioms ekstremaliosioms visuomenės sveikatos situacijoms ar didelio masto nelaimėms ateityje; |
| --- | --- |

(50)

ekstremaliųjų visuomenės sveikatos situacijų metu ar didelio masto nelaimių atveju Agentūra turėtų užtikrinti bendradarbiavimą atitinkamai su Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 851/2004 (16) įsteigtu Europos ligų prevencijos ir kontrolės centru (ECDC) bei kitomis Sąjungos agentūromis. Toks bendradarbiavimas turėtų apimti dalijimąsi duomenimis, įskaitant epidemiologinių prognozių duomenis, reguliarią komunikaciją vykdomuoju lygmeniu ir kvietimus ECDC bei kitų Sąjungos agentūrų atstovams dalyvauti atitinkamai ESDG, VSIG ir MPSIG posėdžiuose. Toks bendradarbiavimas taip pat turėtų apimti strategines diskusijas su atitinkamais Sąjungos subjektais, kurie gali padėti vykdyti tinkamų sprendimų ir technologijų mokslinius tyrimus bei juos kurti siekiant sušvelninti ekstremaliųjų visuomenės sveikatos situacijų ar didelio masto nelaimių padarinius arba užkirsti kelią panašioms ekstremaliosioms visuomenės sveikatos situacijoms ar didelio masto nelaimėms ateityje;

| (51) | ekstremaliųjų visuomenės sveikatos situacijų ar didelio masto nelaimių Agentūra turėtų turėti galimybę sudaryti sąlygas reguliariai keistis informacija su valstybėmis narėmis, rinkodaros leidimų turėtojais, atitinkamais vaistų tiekimo grandinės dalyviais bei sveikatos priežiūros specialistų, pacientų ir vartotojų atstovais siekiant užtikrinti, kad būtų iš anksto diskutuojama apie galimą vaistų stygių rinkoje ir pasiūlos suvaržymus, kad būtų galima geriau koordinuoti veiksmus ir užtikrinti sinergiją siekiant sušvelninti ekstremaliąją visuomenės sveikatos situaciją ar didelio masto nelaimę ir į jas reaguoti; |
| --- | --- |

(51)

ekstremaliųjų visuomenės sveikatos situacijų ar didelio masto nelaimių Agentūra turėtų turėti galimybę sudaryti sąlygas reguliariai keistis informacija su valstybėmis narėmis, rinkodaros leidimų turėtojais, atitinkamais vaistų tiekimo grandinės dalyviais bei sveikatos priežiūros specialistų, pacientų ir vartotojų atstovais siekiant užtikrinti, kad būtų iš anksto diskutuojama apie galimą vaistų stygių rinkoje ir pasiūlos suvaržymus, kad būtų galima geriau koordinuoti veiksmus ir užtikrinti sinergiją siekiant sušvelninti ekstremaliąją visuomenės sveikatos situaciją ar didelio masto nelaimę ir į jas reaguoti;

| (52) | atsižvelgiant į tai, kad COVID-19 pandemija dar nesibaigė, ir į tai, kad ekstremaliųjų visuomenės sveikatos situacijų, pavyzdžiui, pandemijų, trukmė ir raida nėra žinomos, turėtų būti numatyta atlikti pagal šį reglamentą sukurtų struktūrų ir mechanizmų veikimo veiksmingumo peržiūrą. Atsižvelgiant į tos peržiūros rezultatus, tos struktūros ir mechanizmai, jei tinkama, turėtų būti koreguojami; |
| --- | --- |

(52)

atsižvelgiant į tai, kad COVID-19 pandemija dar nesibaigė, ir į tai, kad ekstremaliųjų visuomenės sveikatos situacijų, pavyzdžiui, pandemijų, trukmė ir raida nėra žinomos, turėtų būti numatyta atlikti pagal šį reglamentą sukurtų struktūrų ir mechanizmų veikimo veiksmingumo peržiūrą. Atsižvelgiant į tos peržiūros rezultatus, tos struktūros ir mechanizmai, jei tinkama, turėtų būti koreguojami;

| (53) | kadangi šio reglamento tikslų valstybės narės vienos negali deramai pasiekti dėl ekstremaliųjų visuomenės sveikatos situacijų ir didelio masto nelaimių tarpvalstybinio aspekto, o dėl veiksmų masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

(53)

kadangi šio reglamento tikslų valstybės narės vienos negali deramai pasiekti dėl ekstremaliųjų visuomenės sveikatos situacijų ir didelio masto nelaimių tarpvalstybinio aspekto, o dėl veiksmų masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;

| (54) | siekiant, kad pagal šį reglamentą numatytoms užduotims atlikti būtų užtikrinti pakankami ištekliai, įskaitant tinkamą aprūpinimą darbuotojais ir pakankamas ekspertines žinias, Agentūros išlaidos turėtų būti padengiamos iš Sąjungos įnašo Agentūros pajamose. Į tas išlaidas turėtų būti įtrauktas atlygis pranešėjams, paskirtiems su ESDG susijusioms mokslinėms paslaugoms teikti, ir laikantis įprastos praktikos – su VSIG, MPSIG ir ESDG bei jų darbo grupių posėdžiais susijusių kelionių, apgyvendinimo ir gyvenimo išlaidų kompensavimas; |
| --- | --- |

(54)

siekiant, kad pagal šį reglamentą numatytoms užduotims atlikti būtų užtikrinti pakankami ištekliai, įskaitant tinkamą aprūpinimą darbuotojais ir pakankamas ekspertines žinias, Agentūros išlaidos turėtų būti padengiamos iš Sąjungos įnašo Agentūros pajamose. Į tas išlaidas turėtų būti įtrauktas atlygis pranešėjams, paskirtiems su ESDG susijusioms mokslinėms paslaugoms teikti, ir laikantis įprastos praktikos – su VSIG, MPSIG ir ESDG bei jų darbo grupių posėdžiais susijusių kelionių, apgyvendinimo ir gyvenimo išlaidų kompensavimas;

| (55) | Reglamentu (ES) 2021/522 įsteigta programa „ES – sveikatos labui“ ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/241 (17) įsteigta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė yra dalis priemonių teikti papildomą paramą nacionalinėms kompetentingoms institucijoms vaistų stygiaus klausimais, be kita ko, įgyvendinant veiksmus, kuriais siekiama sumažinti vaistų stygių ir padidinti tiekimo saugumą. Valstybės narės turėtų galėti prašyti Sąjungos finansinės paramos, visų pirma, kad galėtų įgyvendinti šiame reglamente nustatytas savo pareigas; |
| --- | --- |

(55)

Reglamentu (ES) 2021/522 įsteigta programa „ES – sveikatos labui“ ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/241 (17) įsteigta Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė yra dalis priemonių teikti papildomą paramą nacionalinėms kompetentingoms institucijoms vaistų stygiaus klausimais, be kita ko, įgyvendinant veiksmus, kuriais siekiama sumažinti vaistų stygių ir padidinti tiekimo saugumą. Valstybės narės turėtų galėti prašyti Sąjungos finansinės paramos, visų pirma, kad galėtų įgyvendinti šiame reglamente nustatytas savo pareigas;

| (56) | vadovaujantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/1725 42 straipsnio 1 dalimi buvo konsultuojamasi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu, kuris 2021 m. kovo 4 d. pateikė oficialias pastabas; |
| --- | --- |

(56)

vadovaujantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/1725 42 straipsnio 1 dalimi buvo konsultuojamasi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu, kuris 2021 m. kovo 4 d. pateikė oficialias pastabas;

| (57) | vadovaujantis SESV 168 straipsnio 7 dalimi, šiuo reglamentu visapusiškai atsižvelgiama į valstybių narių pareigas, susijusias su jų sveikatos politikos formavimu bei sveikatos priežiūros paslaugų ir medicininės priežiūros organizavimu ir teikimu, taip pat į pagrindines teises ir principus, pripažintus Chartijoje, įskaitant asmens duomenų apsaugą; |
| --- | --- |

(57)

vadovaujantis SESV 168 straipsnio 7 dalimi, šiuo reglamentu visapusiškai atsižvelgiama į valstybių narių pareigas, susijusias su jų sveikatos politikos formavimu bei sveikatos priežiūros paslaugų ir medicininės priežiūros organizavimu ir teikimu, taip pat į pagrindines teises ir principus, pripažintus Chartijoje, įskaitant asmens duomenų apsaugą;

| (58) | vienas iš šio reglamento tikslų – užtikrinti tvirtesnę pranešimo apie vaistų stygių ir šio stygiaus stebėsenos ekstremaliųjų visuomenės sveikatos situacijų ir didelio masto nelaimių metu sistemą. Kaip paskelbta 2020 m. lapkričio 25 d. Komisijos komunikate „ES vaistų strategija“, Komisija pasiūlys peržiūrėti vaistų teisės aktus, kad taikant konkrečias priemones būtų padidintas tiekimo saugumas ir reaguojama į vaistų stygių. Tie teisės aktai galėtų apimti aktyvesnį Agentūros vaidmenį koordinuojant vaistų stygiaus stebėsenos ir valdymo veiksmus. Jei atlikus šią peržiūrą paaiškėtų, kad reikalingos griežtesnės priemonės, susijusios su ataskaitomis dėl vaistų pasiūlos bei paklausos stebėsenos ir pranešimo apie juos Sąjungos lygmeniu, ESMP turėtų būti laikoma tinkama sistema siekiant sudaryti palankesnes sąlygas naujoms nuostatoms, susijusioms su vaistų stygiaus stebėsena ir pranešimu apie jį. Kaip ataskaitų dėl šio reglamento teikimo dalį Komisija turėtų apsvarstyti poreikį išplėsti šio reglamento taikymo sritį, kad jis būtų taikomas ir veterinariniams vaistams bei asmeninėms apsaugos priemonėms, keisti apibrėžtis ir nustatyti priemones Sąjungos arba nacionaliniu lygmeniu siekiant, kad būtų geriau laikomasi šiame reglamente nustatytų pareigų. Atliekant tą peržiūrą turėtų būti apsvarstyti ir ESMP įgaliojimai ir veikimas. Prireikus turėtų būti svarstomos galimybės išplėsti ESMP veikimą ir poreikis sukurti nacionalines stygiaus stebėsenos sistemas. Kad būtų pasirengta vaistų stygiui ekstremaliųjų visuomenės sveikatos situacijų ir didelio masto nelaimių metu ir siekiant remti tokio stygiaus stebėseną, turėtų būti apsvarstyta galimybė stiprinti gebėjimus, pasinaudojant Sąjungos finansavimo mechanizmų parama, kad būtų stiprinamas valstybių narių bendradarbiavimas. Tai galėtų apimti geriausios praktikos nagrinėjimą ir IT priemonių plėtojimo koordinavimą siekiant stebėti ir valdyti vaistų stygių valstybėse narėse ir prisijungimą prie ESMP. Siekiant užtikrinti, kad būtų išnaudotas visas ESMP potencialas, ir identifikuoti bei prognozuoti vaistų pasiūlos ir paklausos problemas, kai tikslinga, ESMP turėtų palengvinti didžiųjų duomenų metodų ir dirbtinio intelekto naudojimą; |
| --- | --- |

(58)

vienas iš šio reglamento tikslų – užtikrinti tvirtesnę pranešimo apie vaistų stygių ir šio stygiaus stebėsenos ekstremaliųjų visuomenės sveikatos situacijų ir didelio masto nelaimių metu sistemą. Kaip paskelbta 2020 m. lapkričio 25 d. Komisijos komunikate „ES vaistų strategija“, Komisija pasiūlys peržiūrėti vaistų teisės aktus, kad taikant konkrečias priemones būtų padidintas tiekimo saugumas ir reaguojama į vaistų stygių. Tie teisės aktai galėtų apimti aktyvesnį Agentūros vaidmenį koordinuojant vaistų stygiaus stebėsenos ir valdymo veiksmus. Jei atlikus šią peržiūrą paaiškėtų, kad reikalingos griežtesnės priemonės, susijusios su ataskaitomis dėl vaistų pasiūlos bei paklausos stebėsenos ir pranešimo apie juos Sąjungos lygmeniu, ESMP turėtų būti laikoma tinkama sistema siekiant sudaryti palankesnes sąlygas naujoms nuostatoms, susijusioms su vaistų stygiaus stebėsena ir pranešimu apie jį. Kaip ataskaitų dėl šio reglamento teikimo dalį Komisija turėtų apsvarstyti poreikį išplėsti šio reglamento taikymo sritį, kad jis būtų taikomas ir veterinariniams vaistams bei asmeninėms apsaugos priemonėms, keisti apibrėžtis ir nustatyti priemones Sąjungos arba nacionaliniu lygmeniu siekiant, kad būtų geriau laikomasi šiame reglamente nustatytų pareigų. Atliekant tą peržiūrą turėtų būti apsvarstyti ir ESMP įgaliojimai ir veikimas. Prireikus turėtų būti svarstomos galimybės išplėsti ESMP veikimą ir poreikis sukurti nacionalines stygiaus stebėsenos sistemas. Kad būtų pasirengta vaistų stygiui ekstremaliųjų visuomenės sveikatos situacijų ir didelio masto nelaimių metu ir siekiant remti tokio stygiaus stebėseną, turėtų būti apsvarstyta galimybė stiprinti gebėjimus, pasinaudojant Sąjungos finansavimo mechanizmų parama, kad būtų stiprinamas valstybių narių bendradarbiavimas. Tai galėtų apimti geriausios praktikos nagrinėjimą ir IT priemonių plėtojimo koordinavimą siekiant stebėti ir valdyti vaistų stygių valstybėse narėse ir prisijungimą prie ESMP. Siekiant užtikrinti, kad būtų išnaudotas visas ESMP potencialas, ir identifikuoti bei prognozuoti vaistų pasiūlos ir paklausos problemas, kai tikslinga, ESMP turėtų palengvinti didžiųjų duomenų metodų ir dirbtinio intelekto naudojimą;

| (59) | siekiant užtikrinti, kad šiame reglamente numatytos priemonės būtų pradėtos taikyti skubiai, jis turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, |
| --- | --- |

(59)

siekiant užtikrinti, kad šiame reglamente numatytos priemonės būtų pradėtos taikyti skubiai, jis turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Dalykas

Šiuo reglamentu Europos vaistų agentūroje (toliau – Agentūra) numatoma sistema ir priemonės, skirtos:

| a) | pasirengti ekstremaliųjų visuomenės sveikatos situacijų poveikiui vaistams ir medicinos priemonėms ir didelio masto nelaimių poveikiui vaistams ir medicinos priemonėms ir, užkirsti kelią šiam poveikiui, jį koordinuoti ir valdyti Sąjungos lygmeniu; |
| --- | --- |

a)

pasirengti ekstremaliųjų visuomenės sveikatos situacijų poveikiui vaistams ir medicinos priemonėms ir didelio masto nelaimių poveikiui vaistams ir medicinos priemonėms ir, užkirsti kelią šiam poveikiui, jį koordinuoti ir valdyti Sąjungos lygmeniu;

| b) | stebėti vaistų ir medicinos priemonių stygių, užkirsti jam kelią ir apie jį pranešti; |
| --- | --- |

b)

stebėti vaistų ir medicinos priemonių stygių, užkirsti jam kelią ir apie jį pranešti;

| c) | sukurti sąveikią informacinių technologijų (IT) platformą Sąjungos lygmeniu, kad būtų galima stebėti vaistų stygių ir apie jį pranešti; |
| --- | --- |

c)

sukurti sąveikią informacinių technologijų (IT) platformą Sąjungos lygmeniu, kad būtų galima stebėti vaistų stygių ir apie jį pranešti;

| d) | teikti konsultacijas dėl vaistų, galinčių padėti reaguoti į ekstremaliąsias visuomenės sveikatos situacijas; |
| --- | --- |

d)

teikti konsultacijas dėl vaistų, galinčių padėti reaguoti į ekstremaliąsias visuomenės sveikatos situacijas;

| e) | teikti paramą ekspertų komisijoms, numatytoms Reglamento (ES) 2017/745 106 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

e)

teikti paramą ekspertų komisijoms, numatytoms Reglamento (ES) 2017/745 106 straipsnio 1 dalyje.

2 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

| a) | ekstremalioji visuomenės sveikatos situacija – Komisijos pagal Sprendimo Nr. 1082/2013/ES 12 straipsnio 1 dalį pripažinta ekstremalioji visuomenės sveikatos situacija; |
| --- | --- |

a)

ekstremalioji visuomenės sveikatos situacija – Komisijos pagal Sprendimo Nr. 1082/2013/ES 12 straipsnio 1 dalį pripažinta ekstremalioji visuomenės sveikatos situacija;

| b) | didelio masto nelaimė – įvykis, kuris daugiau nei vienoje valstybėje narėje gali sukelti didelį su vaistais susijusį pavojų visuomenės sveikatai, yra susijęs su mirtina grėsme ar kitokia didele biologinio, cheminio, aplinkos ar kitokio pobūdžio grėsme sveikatai arba incidentu, kuris gali turėti poveikį vaistų pasiūlai ar paklausai arba jų kokybei, saugumui ir veiksmingumui, o tai gali lemti vaistų stygių daugiau nei vienoje valstybėje narėje ir todėl reikalauja skubaus veiksmų koordinavimo Sąjungos lygmeniu, kad būtų užtikrinta aukšto lygio žmonių sveikatos apsauga. |
| --- | --- |

b)

didelio masto nelaimė – įvykis, kuris daugiau nei vienoje valstybėje narėje gali sukelti didelį su vaistais susijusį pavojų visuomenės sveikatai, yra susijęs su mirtina grėsme ar kitokia didele biologinio, cheminio, aplinkos ar kitokio pobūdžio grėsme sveikatai arba incidentu, kuris gali turėti poveikį vaistų pasiūlai ar paklausai arba jų kokybei, saugumui ir veiksmingumui, o tai gali lemti vaistų stygių daugiau nei vienoje valstybėje narėje ir todėl reikalauja skubaus veiksmų koordinavimo Sąjungos lygmeniu, kad būtų užtikrinta aukšto lygio žmonių sveikatos apsauga.

| c) | vaistas – vaistas, kaip apibrėžta Direktyvos 2001/83/EB 1 straipsnio 2 punkte; |
| --- | --- |

c)

vaistas – vaistas, kaip apibrėžta Direktyvos 2001/83/EB 1 straipsnio 2 punkte;

| d) | veterinarinis vaistas – veterinarinis vaistas, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/6 (18) 4 straipsnio 1 punkte; |
| --- | --- |

d)

veterinarinis vaistas – veterinarinis vaistas, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/6 (18) 4 straipsnio 1 punkte;

18

| e) | medicinos priemonė – medicinos priemonė, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2017/745 2 straipsnio 1 punkte, arba in vitro diagnostikos medicinos priemonė, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2017/746 2 straipsnio 2 punkte, įskaitant šių priemonių priedus, kaip apibrėžta atitinkamai Reglamento (ES) 2017/745 2 straipsnio 2 punkte ir apibrėžta Reglamento (ES) 2017/746 2 straipsnio 4 punkte; |
| --- | --- |

e)

medicinos priemonė – medicinos priemonė, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2017/745 2 straipsnio 1 punkte, arba in vitro diagnostikos medicinos priemonė, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2017/746 2 straipsnio 2 punkte, įskaitant šių priemonių priedus, kaip apibrėžta atitinkamai Reglamento (ES) 2017/745 2 straipsnio 2 punkte ir apibrėžta Reglamento (ES) 2017/746 2 straipsnio 4 punkte;

in vitro

| f) | pasiūla – bendras konkretaus vaisto ar medicinos priemonės atsargų kiekis, kurį rinkai tiekia rinkodaros leidimo turėtojas arba gamintojas; |
| --- | --- |

f)

pasiūla – bendras konkretaus vaisto ar medicinos priemonės atsargų kiekis, kurį rinkai tiekia rinkodaros leidimo turėtojas arba gamintojas;

| g) | paklausa – sveikatos priežiūros specialisto ar paciento prašymas gauti vaistą ar medicinos priemonę reaguojant į klinikinį poreikį; paklausa patenkinama tada, kai vaistas ar medicinos priemonė įsigyjami tinkamu laiku ir pakankamu kiekiu, kad būtų užtikrintas geriausios pacientų priežiūros tęstinumas; |
| --- | --- |

g)

paklausa – sveikatos priežiūros specialisto ar paciento prašymas gauti vaistą ar medicinos priemonę reaguojant į klinikinį poreikį; paklausa patenkinama tada, kai vaistas ar medicinos priemonė įsigyjami tinkamu laiku ir pakankamu kiekiu, kad būtų užtikrintas geriausios pacientų priežiūros tęstinumas;

| h) | stygius – situacija, kai vaisto, kuriam išduotas leidimas ir kuris pateiktas valstybės narės rinkai, arba CE ženklu pažymėtos medicinos priemonės pasiūla neatitinka to vaisto ar medicinos priemonės paklausos nacionaliniu lygmeniu, neatsižvelgiant į priežastį; |
| --- | --- |

h)

stygius – situacija, kai vaisto, kuriam išduotas leidimas ir kuris pateiktas valstybės narės rinkai, arba CE ženklu pažymėtos medicinos priemonės pasiūla neatitinka to vaisto ar medicinos priemonės paklausos nacionaliniu lygmeniu, neatsižvelgiant į priežastį;

| i) | vaistų kūrėjas – juridinis arba fizinis asmuo, kuris, kurdamas vaistą, siekia parengti mokslinius duomenis, susijusius su vaisto kokybe, saugumu ir veiksmingumu. |
| --- | --- |

i)

vaistų kūrėjas – juridinis arba fizinis asmuo, kuris, kurdamas vaistą, siekia parengti mokslinius duomenis, susijusius su vaisto kokybe, saugumu ir veiksmingumu.

II SKYRIUS

YPATINGOS SVARBOS VAISTŲ STYGIAUS STEBĖSENA BEI MAŽINIMAS IR DIDELIO MASTO NELAIMIŲ VALDYMAS

3 straipsnis

Vykdomoji vaistų stygiaus ir saugumo iniciatyvinė grupė

1.   Šiuo reglamentu Agentūroje įsteigiama Vykdomoji vaistų stygiaus ir saugumo iniciatyvinė grupė (toliau – VSIG).

VSIG atsako už 4 straipsnio 3 ir 4 dalyse ir 5–8 straipsniuose nurodytų užduočių vykdymą.

VSIG posėdžiauja reguliariai, taip pat kai to reikia dėl susidariusios padėties, asmeniškai arba nuotoliniu būdu, rengiantis ekstremaliajai visuomenės sveikatos situacijai ar VSIG iškeliamas susirūpinimą keliantis klausimas arba kai Komisija pagal 4 straipsnio 3 dalį paskelbia didelio masto nelaimę.

VSIG sekretoriato paslaugas teikia Agentūra.

2.   VSIG nariai yra Agentūros atstovas, Komisijos atstovas ir po vieną kiekvienos valstybės narės paskirtą atstovą.

VSIG nariams jos posėdžiuose gali lydėti konkrečių mokslo ar techninių sričių ekspertai.

VSIG narių sąrašas skelbiamas Agentūros interneto svetainėje.

Stebėtojų teisėmis VSIG posėdžiuose taip pat gali dalyvauti Agentūros Ryšių su pacientų ir vartotojų organizacijomis darbo grupės (PCWP) atstovas ir Agentūros Ryšių su sveikatos priežiūros specialistų organizacijomis darbo grupės (HCPWP) atstovas.

3.   VSIG bendrai pirmininkauja Agentūra ir vienas iš valstybių narių atstovų, kurį iš savo tarpo išrenka valstybių narių atstovai VSIG.

VSIG bendrapirmininkiai gali savo iniciatyva arba vieno ar kelių VSIG narių prašymu prireikus pakviesti jų posėdžiuose stebėtojų teisėmis dalyvauti ir ekspertinėms konsultacijoms teikti už veterinarinius vaistus atsakingų nacionalinių kompetentingų institucijų atstovus, kitų atitinkamų kompetentingų institucijų ir trečiųjų šalių atstovus, įskaitant vaistų interesų grupių atstovus, rinkodaros leidimų turėtojus, didmeninius platintojus ir kitus atitinkamus vaistų tiekimo grandinės subjektus ir sveikatos priežiūros specialistų, pacientų ir vartotojų atstovus.

4.   VSIG, koordinuodama veiksmus su nacionalinėmis kompetentingomis vaistų institucijomis, sudaro sąlygas atitinkamai komunikacijai su rinkodaros leidimų turėtojais ar jų atstovais, gamintojais, kitais atitinkamais vaistų tiekimo grandinės dalyviais, sveikatos priežiūros specialistų, pacientų bei vartotojų atstovais, kad gautų atitinkamą informaciją apie faktinį ar galimą vaistų, kurie laikomi ypatingos svarbos vaistais ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos ar didelio masto nelaimės atveju, kaip numatyta 6 straipsnyje, stygių.

5.   VSIG nustato savo darbo tvarkos taisykles, įskaitant procedūras, susijusias su šio straipsnio 6 dalyje nurodyta darbo grupe ir su ypatingos svarbos vaistų sąrašų, 8 straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodytų informacijos rinkinių bei rekomendacijų priėmimu.

Pirmoje pastraipoje nurodytos darbo tvarkos taisyklės įsigalioja VSIG gavus palankią Komisijos ir Agentūros valdančiosios tarybos nuomonę.

6.   VSIG dirbti padeda darbo grupė, sudaryta pagal 9 straipsnio 1 dalies d punktą.

Pirmoje pastraipoje nurodytą darbo grupę sudaro už vaistus atsakingų nacionalinių kompetentingų institucijų, kurios yra bendri kontaktiniai su vaistų stygiumi susiję punktai, atstovai.

7.   VSIG gali konsultuotis su Reglamento (EB) Nr. 726/2004 56 straipsnio 1 dalies b punktu įsteigtu Veterinarinių vaistų komitetu (VVK), kai ji mano, kad tai būtina, visų pirma siekiant reaguoti į ekstremaliąsias visuomenės sveikatos situacijas ir didelio masto nelaimes, susijusias su zoonozėmis ar ligomis, kuriomis serga tik gyvūnai ir kurios daro arba gali daryti didelį poveikį žmonių sveikatai arba kai reaguojant į ekstremaliąją visuomenės sveikatos situaciją ar didelio masto nelaimę gali būti naudinga naudoti veterinarinių vaistų veikliąsias medžiagas.

4 straipsnis

Įvykių stebėsena ir pasirengimas ekstremaliosioms visuomenės sveikatos situacijoms ir didelio masto nelaimėms

1.   Agentūra, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, nuolat stebi visus įvykius, galinčius sukelti ekstremaliąją visuomenės sveikatos situaciją arba didelio masto nelaimę. Reikiamu mastu Agentūra bendradarbiauja su Europos ligų prevencijos ir kontrolės centru (ECDC) ir, kai aktualu, kitomis Sąjungos agentūromis.

2.   Siekiant sudaryti sąlygas 1 dalyje nurodytai stebėsenai, nacionalinės kompetentingos vaistų institucijos, veikdamos per 3 straipsnio 6 dalyje nurodytus bendrus kontaktinius punktus arba 13 straipsnyje nurodytą platformą (toliau – ESMP), kai ji pradės veikti visu pajėgumu, laiku praneša Agentūrai apie visus įvykius, galinčius sukelti ekstremaliąją visuomenės sveikatos situaciją arba didelio masto nelaimę, įskaitant faktinį ar galimą vaisto stygių tam tikroje valstybėje narėje. Pranešama pagal 9 straipsnio 1 dalies b punktą konkrečiai nustatytus pranešimo metodus ir kriterijus.

Informuodama Agentūrą apie vaisto stygių, kaip nurodyta pirmoje pastraipoje, nacionalinė kompetentinga institucija pateikia jai visą informaciją, kurią ji gavo iš rinkodaros leidimo turėtojo pagal Direktyvos 2001/83/EB 23a straipsnį, jei tos informacijos nėra ESMP.

Gavusi nacionalinės kompetentingos vaistų institucijos pranešimą apie įvykį, Agentūra gali prašyti, kad nacionalinės kompetentingos institucijos pateiktų informaciją per 3 straipsnio 6 dalyje nurodytą darbo grupę, siekdama įvertinti įvykio poveikį kitose valstybėse narėse.

3.   Jei Agentūra mano, kad reikia reaguoti į faktinę ar gresiančią didelio masto nelaimę, ji iškelia rūpimą klausimą VSIG.

Gavusi teigiamą VSIG nuomonę, Komisija gali paskelbti didelio masto nelaimę.

Komisija arba bent viena valstybė narė rūpimą klausimą VSIG gali iškelti savo iniciatyva.

4.   VSIG informuoja Komisiją ir Agentūros vykdomąjį direktorių, jeigu ji mano, kad didelio masto nelaimė buvo tinkamai įveikta ir jos pagalba nebėra reikalinga.

Remdamiesi pirmoje pastraipoje nurodyta informacija arba savo iniciatyva, Komisija arba vykdomasis direktorius gali patvirtinti, kad didelio masto nelaimė buvo tinkamai įveikta ir VSIG pagalba nebėra reikalinga.

5.   Paskelbus ekstremaliąją visuomenės sveikatos situaciją arba didelio masto nelaimę pagal šio straipsnio 3 dalį 5–12 straipsniai taikomi taip:

| a) | jei ekstremalioji visuomenės sveikatos situacija arba didelio masto nelaimė gali padaryti poveikį vaistų kokybei, saugumui, ar veiksmingumui, taikomas 5 straipsnis; |
| --- | --- |

a)

jei ekstremalioji visuomenės sveikatos situacija arba didelio masto nelaimė gali padaryti poveikį vaistų kokybei, saugumui, ar veiksmingumui, taikomas 5 straipsnis;

| b) | jei ekstremalioji visuomenės sveikatos situacija arba didelio masto nelaimė gali sukelti vaistų stygių daugiau nei vienoje valstybėje narėje, taikomi 6–12 straipsniai. |
| --- | --- |

b)

jei ekstremalioji visuomenės sveikatos situacija arba didelio masto nelaimė gali sukelti vaistų stygių daugiau nei vienoje valstybėje narėje, taikomi 6–12 straipsniai.

5 straipsnis

Informacijos vertinimas ir rekomendacijų dėl veiksmų, susijusių su vaistų kokybe, saugumu ir veiksmingumu, teikimas, susijęs su ekstremaliosiomis visuomenės sveikatos situacijomis ir didelio masto nelaimėmis

1.   Kai paskelbiama ekstremalioji visuomenės sveikatos situacija arba didelio masto nelaimė pagal 4 straipsnio 3 dalį, VSIG įvertina su ta ekstremaliąja visuomenės sveikatos situacija arba didelio masto nelaime susijusią informaciją ir apsvarsto poreikį skubiai imtis koordinuotų veiksmų dėl atitinkamų vaistų kokybės, saugumo ir veiksmingumo.

2.   VSIG teikia Komisijai ir valstybėms narėms rekomendacijas dėl tinkamų veiksmų, kurių, jos nuomone, reikia imtis Sąjungos lygmeniu dėl atitinkamų vaistų vadovaujantis Direktyva 2001/83/EB arba Reglamentu (EB) Nr. 726/2004.

3.   VSIG gali konsultuotis su VVK visais atvejais, kai ji mano, kad tai būtina, visų pirma siekiant reaguoti į ekstremaliąsias visuomenės sveikatos situacijas ar didelio masto nelaimes, susijusias su zoonozėmis ar ligomis, kuriomis serga tik gyvūnai ir kurios daro arba gali daryti didelį poveikį žmonių sveikatai, arba kai veterinarinių vaistų veikliųjų medžiagų naudojimas gali būti naudingas reaguojant į ekstremaliąją visuomenės sveikatos situaciją ar didelio masto nelaimę.

6 straipsnis

Ypatingos svarbos vaistų sąrašai ir teiktina informacija

1.   Nedarant poveikio 2 daliai, VSIG sudaro skubiajai priežiūrai, chirurgijai ir intensyviajai terapijai užtikrinti būtinų vaistų pagrindinių terapinių grupių sąrašą, kad juo būtų galima remtis rengiant ypatingos svarbos vaistų sąrašus, kaip nurodyta 2 ir 3 dalyse, kurie būtų naudojami reaguojant į ekstremaliąją visuomenės sveikatos situaciją arba didelio masto nelaimę. Šis sąrašas sudaromas ne vėliau kaip 2022 m. rugpjūčio 2 d. ir kasmet bei prireikus atnaujinamas.

2.   Kai tik pagal šio reglamento 4 straipsnio 3 dalį paskelbiama didelio masto nelaimė, VSIG pasikonsultuoja su šio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje nurodyta darbo grupe. Iškart po šio pasikonsultavimo VSIG patvirtina vaistų, kuriais leidžiama prekiauti pagal Direktyvą 2001/83/EB arba Reglamentą (EB) Nr. 726/2004 ir kuriuos ji mano esant ypatingos svarbos didelio masto nelaimės metu, sąrašą (toliau – ypatingos svarbos vaistų didelio masto nelaimės atveju sąrašas).

Ypatingos svarbos vaistų per dideles nelaimes sąrašą VSIG pagal poreikį atnaujina, kol didelio masto nelaimė bus tinkamai įveikta ir bus patvirtinta, kad VSIG pagalba nebereikalinga, pagal šio reglamento 4 straipsnio 4 dalį.

3.   Kai tik paskelbiama ekstremalioji visuomenės sveikatos situacija, VSIG pasikonsultuoja su šio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje nurodyta darbo grupe. Iškart po šio pasikonsultavimo VSIG patvirtina vaistų, kuriais leidžiama prekiauti pagal Direktyvą 2001/83/EB arba Reglamentą (EB) Nr. 726/2004, kuriuos ji mano esant ypatingos svarbos ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos metu, sąrašą (toliau – ypatingos svarbos vaistų ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos atveju sąrašas). Ypatingos svarbos vaistų per ekstremaliąsias visuomenės sveikatos situacijas sąrašą VSIG atnaujina pagal poreikį, kol ekstremalioji visuomenės sveikatos situacija bus atšaukta. Ypatingos svarbos vaistų per ekstremaliąsias visuomenės sveikatos situacijas sąrašas gali būti atnaujinamas ir atsižvelgiant į pagal šio reglamento 18 straipsnį vykdomo peržiūros proceso rezultatus. Tokiais atvejais VSIG palaiko ryšius su šio reglamento 15 straipsnyje nurodyta Ekstremaliųjų situacijų darbo grupe (toliau – ESDG).

4.   9 straipsnio 2 dalies tikslais VSIG patvirtina ir viešai paskelbia 9 straipsnio 2 dalies c ir d punktuose nurodytą informacijos rinkinį, kuris būtinas į šio straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytus sąrašus (toliau – ypatingos svarbos vaistų sąrašai) įtrauktų vaistų pasiūlos ir paklausos stebėsenai vykdyti, ir apie šį informacijos rinkinį informuoja 3 straipsnio 6 dalyje įsteigtą darbo grupę.

5.   Pagal 2 ir 3 dalis patvirtinus ypatingos svarbos vaistų sąrašus Agentūra nedelsdama šiuos sąrašus ir visus jų atnaujinimus paskelbia savo interneto svetainėje, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 726/2004 26 straipsnyje.

6.   Agentūra savo interneto svetainėje sukuria viešai prieinamą tinklalapį, kuriame pateikiama informacija apie faktinį vaistų, įtrauktų į ypatingos svarbos vaistų sąrašus, stygių, tais atvejais, kai Agentūra yra įvertinusi šį stygių ir pateikusi rekomendacijas sveikatos priežiūros specialistams ir pacientams. Tinklalapyje pateikiama bent ši informacija:

| a) | ypatingos svarbos vaistų sąrašuose esančio vaisto pavadinimas ir įprastinis pavadinimas; |
| --- | --- |

a)

ypatingos svarbos vaistų sąrašuose esančio vaisto pavadinimas ir įprastinis pavadinimas;

| b) | ypatingos svarbos vaistų sąrašuose esančio vaisto terapinė indikacija; |
| --- | --- |

b)

ypatingos svarbos vaistų sąrašuose esančio vaisto terapinė indikacija;

| c) | ypatingos svarbos vaistų sąrašuose esančio vaisto stygiaus priežastis; |
| --- | --- |

c)

ypatingos svarbos vaistų sąrašuose esančio vaisto stygiaus priežastis;

| d) | ypatingos svarbos vaistų sąrašuose esančio vaisto stygiaus pradžios ir pabaigos datos; |
| --- | --- |

d)

ypatingos svarbos vaistų sąrašuose esančio vaisto stygiaus pradžios ir pabaigos datos;

| e) | ypatingos svarbos vaistų sąrašuose esančio vaisto stygiaus paveiktos valstybės narės; |
| --- | --- |

e)

ypatingos svarbos vaistų sąrašuose esančio vaisto stygiaus paveiktos valstybės narės;

| f) | kita reikšminga sveikatos priežiūros specialistams ir pacientams skirta informacija, įskaitant informaciją, ar esama alternatyvių vaistų. |
| --- | --- |

f)

kita reikšminga sveikatos priežiūros specialistams ir pacientams skirta informacija, įskaitant informaciją, ar esama alternatyvių vaistų.

Pirmoje pastraipoje nurodytame tinklalapyje taip pat pateikiamos nuorodos į nacionalinius vaistų stygiaus registrus.

7 straipsnis

Į ypatingos svarbos vaistų sąrašus įtrauktų vaistų stygiaus stebėsena

Kai pagal 4 straipsnio 3 dalį paskelbiama ekstremalioji visuomenės sveikatos situacija arba didelė nelaimė, VSIG stebi į tuos ypatingos svarbos vaistų sąrašus įtrauktų vaistų pasiūlą ir paklausą, kad nustatytų faktinį ar galimą tų ypatingos svarbos vaistų stygių. Šią stebėseną VSIG vykdo naudodamasi ypatingos svarbos vaistų sąrašais ir pagal 10 ir 11 straipsnius, taip pat per ESMP, kai ji pradės veikti visu pajėgumu, pateikta informacija bei duomenimis.

Šio straipsnio pirmoje dalyje nurodytos stebėsenos tikslais VSIG, kai aktualu, palaiko ryšius su Sprendimo Nr. 1082/2013/ES 17 straipsniu įsteigtu Sveikatos saugumo komitetu (toliau – SSK), o ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos atveju – su kitais atitinkamais ekstremaliųjų visuomenės sveikatos situacijų patariamaisiais komitetais, įsteigtais pagal Sąjungos teisę arba kartu su ECDC.

8 straipsnis

Pranešimas apie vaistų stygių ir su juo susijusios rekomendacijos

1.   Ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos laikotarpiu ar paskelbus didelę nelaimę, nurodytą 4 straipsnio 3 dalyje, kol pagal 4 straipsnio 4 dalį nepatvirtinta, kad ta didelė nelaimė tinkamai įveikta, VSIG reguliariai praneša apie 7 straipsnyje nurodytos stebėsenos rezultatus Komisijai ir 3 straipsnio 6 dalyje nurodytiems bendriems kontaktiniams punktams, visų pirma nurodo bet kokį faktinį ar galimą į ypatingos svarbos vaistų sąrašus įtrauktų vaistų stygių arba visus įvykius, galinčius sukelti didelio masto nelaimę.

Kai aktualu, pirmoje pastraipoje nurodyti pranešimai laikantis konkurencijos teisės gali būti pateikiami ir kitiems vaistų tiekimo grandinės dalyviams.

2.   Komisijos arba vieno ar daugiau iš 3 straipsnio 6 dalyje nurodytų bendrų kontaktinių punktų prašymu VSIG pateikia apibendrintus duomenis ir poreikio prognozes savo nustatytoms aplinkybėms ir išvadoms pagrįsti. Šiuo atžvilgiu VSIG:

| a) | naudoja duomenis iš ESMP, kai ji pradės veikti visu pajėgumu; |
| --- | --- |

a)

naudoja duomenis iš ESMP, kai ji pradės veikti visu pajėgumu;

| b) | palaiko ryšius su ECDC, kad gautų epidemiologinius duomenis, modelius ir raidos scenarijus ir galėtų padėti parengti vaistų poreikių prognozes; ir |
| --- | --- |

b)

palaiko ryšius su ECDC, kad gautų epidemiologinius duomenis, modelius ir raidos scenarijus ir galėtų padėti parengti vaistų poreikių prognozes; ir

| c) | palaiko ryšius su 21 straipsnyje nurodyta Vykdomąja medicinos priemonių stygiaus iniciatyvine grupe (toliau – VMPSIG), jei į ypatingos svarbos vaistų sąrašus įtraukti vaistai naudojami kartu su medicinos priemone. |
| --- | --- |

c)

palaiko ryšius su 21 straipsnyje nurodyta Vykdomąja medicinos priemonių stygiaus iniciatyvine grupe (toliau – VMPSIG), jei į ypatingos svarbos vaistų sąrašus įtraukti vaistai naudojami kartu su medicinos priemone.

Kai aktualu, vadovaujantis konkurencijos teisės aktais, pirmoje pastraipoje nurodyti apibendrinti duomenys ir poreikio prognozės gali būti pateikiami ir kitiems vaistų tiekimo grandinės dalyviams, siekiant geriau užkirsti kelią faktiniam ar galimam vaistų stygiui arba jį sumažinti.

3.   1 ir 2 dalyse nurodyto pranešimo tikslais VSIG gali teikti rekomendacijas dėl priemonių, kurių gali imtis Komisija, valstybės narės, rinkodaros leidimų turėtojai ir kiti subjektai, įskaitant sveikatos priežiūros specialistų ir pacientų atstovus, kad būtų užkirstas kelias faktiniam ar galimam vaistų stygiui arba jis būtų sumažintas.

Valstybės narės gali prašyti VSIG pateikti rekomendacijas dėl pirmoje pastraipoje nurodytų priemonių.

Antros pastraipos tikslais VSIG pagal poreikį palaiko ryšius su SSK, o ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos atveju – su kitais atitinkamais pagal Sąjungos teisę įsteigtais ekstremaliųjų visuomenės sveikatos situacijų patariamaisiais komitetais.

4.   VSIG savo iniciatyva arba Komisijos ar valstybių narių prašymu gali teikti rekomendacijas dėl priemonių, kurių gali imtis Komisija, valstybės narės, rinkodaros leidimų turėtojai, sveikatos priežiūros specialistų atstovai ir kiti subjektai, kad būtų užtikrintas pasirengimas įveikti faktinį ar galimą vaistų stygių, susidariusį dėl ekstremaliųjų visuomenės sveikatos situacijų arba didelio masto nelaimių.

5.   Komisijos prašymu VSIG, kai aktualu, gali koordinuoti priemones tarp nacionalinių kompetentingų institucijų, rinkodaros leidimų turėtojų ir kitų subjektų, įskaitant sveikatos priežiūros specialistų ir pacientų organizacijų atstovus, kad būtų užkirstas kelias faktiniam ar galimam stygiui arba jis būtų sumažintas susidarius ekstremaliajai visuomenės sveikatos situacijai ar įvykus didelio masto nelaimei.

9 straipsnis

Darbo metodai ir informacijos apie vaistus teikimas

1.   Siekdama pasirengti vykdyti 4–8 straipsniuose nurodytas užduotis, Agentūra:

| a) | konkrečiai nustato ypatingos svarbos vaistų sąrašų sudarymo ir peržiūros procedūras ir kriterijus; |
| --- | --- |

a)

konkrečiai nustato ypatingos svarbos vaistų sąrašų sudarymo ir peržiūros procedūras ir kriterijus;

| b) | konkrečiai nustato 4, 7 ir 8 straipsniuose numatytos stebėsenos, duomenų rinkimo ir pranešimo būdus, kriterijus ir bazinį būtinųjų duomenų rinkinį; |
| --- | --- |

b)

konkrečiai nustato 4, 7 ir 8 straipsniuose numatytos stebėsenos, duomenų rinkimo ir pranešimo būdus, kriterijus ir bazinį būtinųjų duomenų rinkinį;

| c) | koordinuodama veiksmus su atitinkamomis nacionalinėmis kompetentingomis institucijomis, sukuria supaprastintas stebėsenos ir pranešimo IT sistemas, sudarančias palankesnes sąlygas sąveikumui su kitomis esamomis ir kuriamomis IT sistemomis, kol ESMP pradės veikti visu pajėgumu, remiantis visų valstybių narių suderintais duomenų laukais; |
| --- | --- |

c)

koordinuodama veiksmus su atitinkamomis nacionalinėmis kompetentingomis institucijomis, sukuria supaprastintas stebėsenos ir pranešimo IT sistemas, sudarančias palankesnes sąlygas sąveikumui su kitomis esamomis ir kuriamomis IT sistemomis, kol ESMP pradės veikti visu pajėgumu, remiantis visų valstybių narių suderintais duomenų laukais;

| d) | sudaro 3 straipsnio 6 dalyje nurodytos darbo grupės narių sąrašą ir užtikrina, kad darbo grupėje būtų atstovaujama kiekvienai valstybei narei; |
| --- | --- |

d)

sudaro 3 straipsnio 6 dalyje nurodytos darbo grupės narių sąrašą ir užtikrina, kad darbo grupėje būtų atstovaujama kiekvienai valstybei narei;

| e) | sudaro ir palaiko visų vaistų, kuriais leidžiama prekiauti Sąjungoje, rinkodaros leidimų turėtojų bendrų kontaktinių punktų sąrašą, naudodamasi Reglamento (EB) Nr. 726/2004 57 straipsnio 1 dalies l punkte numatyta duomenų baze; |
| --- | --- |

e)

sudaro ir palaiko visų vaistų, kuriais leidžiama prekiauti Sąjungoje, rinkodaros leidimų turėtojų bendrų kontaktinių punktų sąrašą, naudodamasi Reglamento (EB) Nr. 726/2004 57 straipsnio 1 dalies l punkte numatyta duomenų baze;

| f) | konkrečiai nustato 5 straipsnio 2 dalyje ir 8 straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodytų rekomendacijų bei konsultacijų teikimo ir 8 straipsnio 5 dalyje nurodytų priemonių koordinavimo būdus; |
| --- | --- |

f)

konkrečiai nustato 5 straipsnio 2 dalyje ir 8 straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodytų rekomendacijų bei konsultacijų teikimo ir 8 straipsnio 5 dalyje nurodytų priemonių koordinavimo būdus;

| g) | skelbia a, b ir f punktuose nurodytą informaciją specialiame savo interneto svetainės tinklapyje. |
| --- | --- |

g)

skelbia a, b ir f punktuose nurodytą informaciją specialiame savo interneto svetainės tinklapyje.

Pirmos pastraipos a punkto tikslais reikiamu mastu gali būti konsultuojamasi su valstybėmis narėmis, rinkodaros leidimų turėtojais, kitais atitinkamais vaistų tiekimo grandinės dalyviais ir sveikatos priežiūros specialistų atstovais, pacientais ir vartotojais.

2.   Kai paskelbiama ekstremalioji visuomenės sveikatos situacija arba 4 straipsnio 3 dalyje nurodyta didelė nelaimė, Agentūra:

| a) | sudaro į ypatingos svarbos vaistų sąrašus įtrauktų vaistų rinkodaros leidimų turėtojų bendrų kontaktinių punktų sąrašą,; |
| --- | --- |

a)

sudaro į ypatingos svarbos vaistų sąrašus įtrauktų vaistų rinkodaros leidimų turėtojų bendrų kontaktinių punktų sąrašą,;

| b) | palaiko a punkte nurodytą bendrų kontaktinių punktų sąrašą visą ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos ar didelio masto nelaimės laikotarpį; |
| --- | --- |

b)

palaiko a punkte nurodytą bendrų kontaktinių punktų sąrašą visą ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos ar didelio masto nelaimės laikotarpį;

| c) | prašo, kad a punkte nurodyti bendri kontaktiniai punktai pateiktų reikiamą informaciją apie į ypatingos svarbos vaistų sąrašus įtrauktus vaistus, ir nustato jos pateikimo terminą, jei tos informacijos nėra ESMP; |
| --- | --- |

c)

prašo, kad a punkte nurodyti bendri kontaktiniai punktai pateiktų reikiamą informaciją apie į ypatingos svarbos vaistų sąrašus įtrauktus vaistus, ir nustato jos pateikimo terminą, jei tos informacijos nėra ESMP;

| d) | prašo, kad 3 straipsnio 6 dalyje nurodyti bendri kontaktiniai punktai pateiktų informaciją apie į ypatingos svarbos vaistų sąrašus įtrauktus vaistus, vadovaudamiesi VSIG suderintu informacijos rinkiniu, nurodytu 6 straipsnio 4 dalyje, ir nustato jos pateikimo terminą, jei tos informacijos nėra ESMP. |
| --- | --- |

d)

prašo, kad 3 straipsnio 6 dalyje nurodyti bendri kontaktiniai punktai pateiktų informaciją apie į ypatingos svarbos vaistų sąrašus įtrauktus vaistus, vadovaudamiesi VSIG suderintu informacijos rinkiniu, nurodytu 6 straipsnio 4 dalyje, ir nustato jos pateikimo terminą, jei tos informacijos nėra ESMP.

3.   2 dalies c punkte nurodytą informaciją sudaro bent:

| a) | vaisto rinkodaros leidimo turėtojo pavadinimas (vardas ir pavardė); |
| --- | --- |

a)

vaisto rinkodaros leidimo turėtojo pavadinimas (vardas ir pavardė);

| b) | vaisto pavadinimas; |
| --- | --- |

b)

vaisto pavadinimas;

| c) | informacija apie vaisto veikiančius gatavų produktų ir veikliųjų medžiagų gamybos objektus; |
| --- | --- |

c)

informacija apie vaisto veikiančius gatavų produktų ir veikliųjų medžiagų gamybos objektus;

| d) | valstybė narė, kurioje galioja rinkodaros leidimas, ir vaisto rinkodaros statusas kiekvienoje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

d)

valstybė narė, kurioje galioja rinkodaros leidimas, ir vaisto rinkodaros statusas kiekvienoje valstybėje narėje;

| e) | informacija apie faktinį ar galimą vaisto stygių, pavyzdžiui, faktinės arba numatomos pradžios ir pabaigos datos ir numanoma arba žinoma priežastis; |
| --- | --- |

e)

informacija apie faktinį ar galimą vaisto stygių, pavyzdžiui, faktinės arba numatomos pradžios ir pabaigos datos ir numanoma arba žinoma priežastis;

| f) | duomenys apie vaisto pardavimą ir rinkos dalį; |
| --- | --- |

f)

duomenys apie vaisto pardavimą ir rinkos dalį;

| g) | turimos vaisto atsargos; |
| --- | --- |

g)

turimos vaisto atsargos;

| h) | informacija apie vaisto pasiūlos prognozę, įskaitant informaciją apie galimas tiekimo grandinės pažeidžiamas vietas, jau pristatytus kiekius ir numatomus pristatyti kiekius; |
| --- | --- |

h)

informacija apie vaisto pasiūlos prognozę, įskaitant informaciją apie galimas tiekimo grandinės pažeidžiamas vietas, jau pristatytus kiekius ir numatomus pristatyti kiekius;

| i) | informacija apie vaisto paklausos prognozę; |
| --- | --- |

i)

informacija apie vaisto paklausos prognozę;

| j) | informacija apie prieinamus alternatyvius vaistus; |
| --- | --- |

j)

informacija apie prieinamus alternatyvius vaistus;

| k) | stygiaus prevencijos ir mažinimo planai, įskaitant bent informaciją apie gamybos ir tiekimo pajėgumus, gatavų vaistų ir veikliųjų medžiagų aprobuotas gamybos vietas, galimus vaisto alternatyvius gamybos objektus ir minimalius atsargų kiekius. |
| --- | --- |

k)

stygiaus prevencijos ir mažinimo planai, įskaitant bent informaciją apie gamybos ir tiekimo pajėgumus, gatavų vaistų ir veikliųjų medžiagų aprobuotas gamybos vietas, galimus vaisto alternatyvius gamybos objektus ir minimalius atsargų kiekius.

4.   Siekdamos papildyti 3 dalies k punkte nurodytus ypatingos svarbos vaistų stygiaus prevencijos ir mažinimo planus, Agentūra ir nacionalinės vaistų kompetentingos institucijos gali prašyti, kad didmeniniai platintojai ir kiti atitinkami subjektai pateiktų papildomos informacijos apie visus logistikos iššūkius, kylančius didmeninio tiekimo grandinėje.

10 straipsnis

Rinkodaros leidimų turėtojų pareigos

1.   Informaciją šio reglamento 9 straipsnio 1 dalies e punkto tikslais, vaistų, kuriais leidžiama prekiauti Sąjungoje, rinkodaros leidimų turėtojai ne vėliau kaip 2022 m. rugsėjo 2 d. pateikia elektroninėmis priemonėmis duomenų bazei, nurodytai Reglamento (EB) Nr. 726/2004 57 straipsnio 1 dalies l punkte. Prireikus šie rinkodaros leidimų turėtojai pateikia atnaujintą informaciją.

2.   Siekiant sudaryti sąlygas 7 straipsnyje nurodytai stebėsenai, Agentūra gali paprašyti į ypatingos svarbos vaistų sąrašus įtrauktų vaistų rinkodaros leidimų turėtojų pateikti 9 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytą informaciją.

Šios dalies pirmoje pastraipoje nurodyti rinkodaros leidimų turėtojai Agentūros prašomą informaciją pateikia per bendrus kontaktinius punktus, nurodytus 9 straipsnio 2 dalies b punkte, naudodamiesi stebėsenos ir pranešimo būdais ir sistemomis, nustatytais atitinkamai pagal 9 straipsnio 1 dalies b ir c punktus. Prireikus tie rinkodaros leidimų turėtojai teikia atnaujinimus.

3.   1 ir 2 dalyse nurodyti rinkodaros leidimų turėtojai pagrindžia, kodėl nepateikė prašytos informacijos ir kodėl ją delsė pateikti iki Agentūros nustatyto termino.

4.   Jei 2 dalyje nurodyti rinkodaros leidimų turėtojai nurodo, kad vaistų informacija, kurią jie pateikė Agentūros arba nacionalinių vaistų kompetentingų institucijų prašymu, apima komerciniu požiūriu konfidencialią informaciją, jie įvardija atitinkamas tos informacijos dalis, kurios yra tokio pobūdžio, ir paaiškina priežastis, kodėl tokia informacija yra komerciniu požiūriu konfidenciali.

Agentūra įvertina kiekvieno nurodymo laikyti informaciją komerciniu požiūriu konfidencialią pagrįstumą ir apsaugo tokią komerciniu požiūriu konfidencialią informaciją nuo nepagrįsto atskleidimo.

5.   Jei 2 dalyje nurodyti rinkodaros leidimų turėtojai arba kiti atitinkami vaistų tiekimo grandinės dalyviai turi papildomos informacijos, be reikalaujamos pagal 2 dalies antrą pastraipą, įrodančios faktinį ar galimą vaistų stygių, jie nedelsdami pateikia tokią informaciją Agentūrai.

6.   Pagal 8 straipsnio 3 ir 4 dalis pateikus pranešimus apie 7 straipsnyje nurodytos stebėsenos rezultatus ir rekomendacijas dėl prevencinių ar stygiaus mažinimo priemonių, 2 dalyje nurodyti rinkodaros leidimų turėtojai:

| a) | pateikia Agentūrai turimas pastabas; |
| --- | --- |

a)

pateikia Agentūrai turimas pastabas;

| b) | atsižvelgia į 8 straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodytas rekomendacijas bei 12 straipsnio c punkte nurodytas gaires; |
| --- | --- |

b)

atsižvelgia į 8 straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodytas rekomendacijas bei 12 straipsnio c punkte nurodytas gaires;

| c) | laikosi visų priemonių, kurių imtasi Sąjungos arba valstybės narės lygmenimis pagal 11 ir 12 straipsnius; |
| --- | --- |

c)

laikosi visų priemonių, kurių imtasi Sąjungos arba valstybės narės lygmenimis pagal 11 ir 12 straipsnius;

| d) | informuoja VSIG apie priemones, kurių imtasi, ir praneša apie tų priemonių taikymo stebėseną ir rezultatus, įskaitant informacijos, kaip susitvarkyta su faktiniu ar galimu vaistų stygiumi, suteikimą. |
| --- | --- |

d)

informuoja VSIG apie priemones, kurių imtasi, ir praneša apie tų priemonių taikymo stebėseną ir rezultatus, įskaitant informacijos, kaip susitvarkyta su faktiniu ar galimu vaistų stygiumi, suteikimą.

11 straipsnis

Valstybių narių vaidmuo atliekant vaistų stygiaus stebėseną ir jį mažinant

1.   Siekiant sudaryti sąlygas 7 straipsnyje nurodytai stebėsenai, jei atitinkamos informacijos nėra ESMP, Agentūra gali prašyti valstybės narės:

| a) | pateikti 6 straipsnio 4 dalyje nurodytą informacijos rinkinį, įskaitant turimus ir apskaičiuotus paklausos apimties ir prognozuojamos paklausos duomenis, per 3 straipsnio 6 dalyje nurodytą bendrą kontaktinį punktą ir naudojantis pagal 9 straipsnio 1 dalies b ir c punktus nustatytais pranešimo būdais ir sistemomis; |
| --- | --- |

a)

pateikti 6 straipsnio 4 dalyje nurodytą informacijos rinkinį, įskaitant turimus ir apskaičiuotus paklausos apimties ir prognozuojamos paklausos duomenis, per 3 straipsnio 6 dalyje nurodytą bendrą kontaktinį punktą ir naudojantis pagal 9 straipsnio 1 dalies b ir c punktus nustatytais pranešimo būdais ir sistemomis;

| b) | pagal 10 straipsnio 4 dalį nurodyti, kad esama komerciniu požiūriu konfidencialios informacijos, ir paaiškinti, kodėl ta informacija yra komerciniu požiūriu konfidenciali; |
| --- | --- |

b)

pagal 10 straipsnio 4 dalį nurodyti, kad esama komerciniu požiūriu konfidencialios informacijos, ir paaiškinti, kodėl ta informacija yra komerciniu požiūriu konfidenciali;

| c) | nurodyti, jei prašomos pateikti prašytą informacijos pateikti negalima, ir jei delsiama ją pateikti iki pagal 10 straipsnio 3 dalį Agentūros nustatyto termino. |
| --- | --- |

c)

nurodyti, jei prašomos pateikti prašytą informacijos pateikti negalima, ir jei delsiama ją pateikti iki pagal 10 straipsnio 3 dalį Agentūros nustatyto termino.

Valstybės narės Agentūros prašymą įvykdo iki Agentūros nustatyto termino.

2.   1 dalies tikslais didmeniniai platintojai ir kiti asmenys arba teisės subjektai, turintys leidimą arba teisę tiekti visuomenei į ypatingos svarbos vaistų sąrašus įtrauktus vaistus, tai valstybei narei paprašius pateikia jai atitinkamą informaciją ir duomenis apie tų vaistų atsargų kiekius.

3.   Jei be informacijos, pateiktinos pagal šio straipsnio 1 ir 2 dalis, valstybės narės turi informacijos apie vaistų pardavimo apimtis ir receptų kiekius, įrodančius faktinį ar galimą į ypatingos svarbos vaistų sąrašus įtraukto vaisto stygių, įskaitant duomenis, nurodytus Direktyvos 2001/83/EB 23a straipsnio trečioje dalyje, jos nedelsdamos pateikia tokią informaciją VSIG per šio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje nurodytus savo bendrus kontaktinius punktus.

4.   Pateikus pranešimus dėl 7 straipsnyje nurodytos stebėsenos rezultatų ir rekomendacijas dėl prevencinių ar stygiaus mažinimo priemonių, numatytų pagal 8 straipsnio 3 ir 4 dalis, valstybės narės:

| a) | atsižvelgia į 12 straipsnio c punkte nurodytas rekomendacijas bei gaires ir koordinuoja savo veiksmus, susijusius su veiksmais, kurių imtasi Sąjungos lygmeniu pagal 12 straipsnio a punktą; |
| --- | --- |

a)

atsižvelgia į 12 straipsnio c punkte nurodytas rekomendacijas bei gaires ir koordinuoja savo veiksmus, susijusius su veiksmais, kurių imtasi Sąjungos lygmeniu pagal 12 straipsnio a punktą;

| b) | informuoja VSIG apie priemones, kurių imtasi, ir praneša apie a punkte nurodytų veiksmų rezultatus, įskaitant informaciją, kaip susitvarkyta su faktiniu ar galimu vaistų stygiumi. |
| --- | --- |

b)

informuoja VSIG apie priemones, kurių imtasi, ir praneša apie a punkte nurodytų veiksmų rezultatus, įskaitant informaciją, kaip susitvarkyta su faktiniu ar galimu vaistų stygiumi.

Pirmos pastraipos a ir b punktų tikslais, valstybės narės, kurios nacionaliniu lygmeniu ėmėsi alternatyvių veiksmų, laiku praneša šių veiksmų priežastis VSIG.

Pirmos pastraipos a punkte nurodytos rekomendacijos, gairės bei veiksmai ir įgytos patirties apibendrinamoji ataskaita paskelbiami viešai 14 straipsnyje nurodytoje interneto svetainėje.

12 straipsnis

Komisijos vaidmuo atliekant vaistų stygiaus stebėseną ir jį mažinant

Komisija atsižvelgia į VSIG pateiktą informaciją bei rekomendacijas, nurodytas atitinkamai 8 straipsnio 1 ir 2 dalyse bei 8 straipsnio 3 ir 4 dalyse, ir:

| a) | imasi visų būtinų veiksmų neviršydama jai suteiktų įgaliojimų, kad sumažintų faktinį ar galimą į ypatingos svarbos vaistų sąrašus įtrauktų vaistų stygių; |
| --- | --- |

a)

imasi visų būtinų veiksmų neviršydama jai suteiktų įgaliojimų, kad sumažintų faktinį ar galimą į ypatingos svarbos vaistų sąrašus įtrauktų vaistų stygių;

| b) | sudaro sąlygas rinkodaros leidimo turėtojams ir kitų atitinkamų subjektų veiksmų koordinavimui, kad prireikus būtų reaguojama į staiga padidėjusį poreikį; |
| --- | --- |

b)

sudaro sąlygas rinkodaros leidimo turėtojams ir kitų atitinkamų subjektų veiksmų koordinavimui, kad prireikus būtų reaguojama į staiga padidėjusį poreikį;

| c) | įvertina poreikį parengti valstybėms narėms, rinkodaros leidimų turėtojams ir kitiems subjektams, įskaitant atitinkamus vaistų tiekimo grandinės subjektus, skirtas gaires ir rekomendacijas; |
| --- | --- |

c)

įvertina poreikį parengti valstybėms narėms, rinkodaros leidimų turėtojams ir kitiems subjektams, įskaitant atitinkamus vaistų tiekimo grandinės subjektus, skirtas gaires ir rekomendacijas;

| d) | informuoja VSIG apie priemones, kurių ėmėsi, ir praneša apie tų priemonių rezultatus; |
| --- | --- |

d)

informuoja VSIG apie priemones, kurių ėmėsi, ir praneša apie tų priemonių rezultatus;

| e) | paprašo VSIG pateikti rekomendacijas arba koordinuoti priemones, kaip numatyta 8 straipsnio 3, 4 ir 5 dalyse; |
| --- | --- |

e)

paprašo VSIG pateikti rekomendacijas arba koordinuoti priemones, kaip numatyta 8 straipsnio 3, 4 ir 5 dalyse;

| f) | įvertina poreikį imtis medicininių atsako priemonių pagal Sprendimą Nr. 1082/2013/ES ir kitą taikytiną ES teisę; |
| --- | --- |

f)

įvertina poreikį imtis medicininių atsako priemonių pagal Sprendimą Nr. 1082/2013/ES ir kitą taikytiną ES teisę;

| g) | tinkamai palaiko ryšius su trečiosiomis valstybėmis ir atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis, kad sumažintų faktinį ar galimą į ypatingos svarbos vaistų sąrašą įtrauktų vaistų arba jų veikliųjų medžiagų stygių, kai tie vaistai ar veikliosios medžiagos importuojami į Sąjungą ir kai toks faktinis ar galimas stygius gali daryti tarptautinį poveikį, ir, kai aktualu, apie susijusius veiksmus ir jų rezultatus praneša VSIG. |
| --- | --- |

g)

tinkamai palaiko ryšius su trečiosiomis valstybėmis ir atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis, kad sumažintų faktinį ar galimą į ypatingos svarbos vaistų sąrašą įtrauktų vaistų arba jų veikliųjų medžiagų stygių, kai tie vaistai ar veikliosios medžiagos importuojami į Sąjungą ir kai toks faktinis ar galimas stygius gali daryti tarptautinį poveikį, ir, kai aktualu, apie susijusius veiksmus ir jų rezultatus praneša VSIG.

13 straipsnis

Europos vaistų stygiaus stebėsenos platforma

1.   Agentūra sukuria, palaiko ir valdo IT platformą – Europos vaistų stygiaus stebėsenos platformą (ESMP), susietą su Reglamento (EB) Nr. 726/2004 57 straipsnio 1 dalies l punkte nurodyta duomenų baze.

ESMP naudojama tam, kad būtų galima rinkti informaciją apie vaistų stygių, pasiūlą ir paklausą, įskaitant informaciją apie tai, ar vaistas pateikiamas arba nebeteikiamas valstybės narės rinkai.

2.   Per ESMP surinkta informacija naudojamasi siekiant:

| a) | stebėti galimą ar faktinį į ypatingos svarbos vaistų sąrašus įtrauktų vaistų stygių ekstremaliųjų visuomenės sveikatos situacijų ir didelio masto nelaimių metu, užkirsti jam kelią ir jį valdyti; ir |
| --- | --- |

a)

stebėti galimą ar faktinį į ypatingos svarbos vaistų sąrašus įtrauktų vaistų stygių ekstremaliųjų visuomenės sveikatos situacijų ir didelio masto nelaimių metu, užkirsti jam kelią ir jį valdyti; ir

| b) | stebėti galimą ar faktinį vaistų stygių, galintį sukelti ekstremaliąją visuomenės sveikatos situaciją arba didelio masto nelaimę, kaip nurodyta 4 straipsnio 2 dalyje, užkirsti jam kelią ir jį valdyti. |
| --- | --- |

b)

stebėti galimą ar faktinį vaistų stygių, galintį sukelti ekstremaliąją visuomenės sveikatos situaciją arba didelio masto nelaimę, kaip nurodyta 4 straipsnio 2 dalyje, užkirsti jam kelią ir jį valdyti.

3.   2 dalies tikslais ekstremaliųjų visuomenės sveikatos situacijų ir didelio masto nelaimių metu:

| a) | rinkodaros leidimų turėtojai informaciją, susijusią su į ypatingos svarbos vaistų sąrašus įtrauktais vaistais, Agentūrai praneša per bendrus kontaktinius punktus, nurodytus 9 straipsnio 2 dalies a punkte, naudodamiesi ESMP ir laikydamiesi 9 ir 10 straipsnių; |
| --- | --- |

a)

rinkodaros leidimų turėtojai informaciją, susijusią su į ypatingos svarbos vaistų sąrašus įtrauktais vaistais, Agentūrai praneša per bendrus kontaktinius punktus, nurodytus 9 straipsnio 2 dalies a punkte, naudodamiesi ESMP ir laikydamiesi 9 ir 10 straipsnių;

| b) | valstybės narės informaciją, susijusią su į ypatingos svarbos vaistų sąrašus įtrauktais vaistais, Agentūrai praneša per bendrus kontaktinius punktus, nurodytus 9 straipsnio 1 dalies d punkte, laikydamosi 9 ir 11 straipsnių. |
| --- | --- |

b)

valstybės narės informaciją, susijusią su į ypatingos svarbos vaistų sąrašus įtrauktais vaistais, Agentūrai praneša per bendrus kontaktinius punktus, nurodytus 9 straipsnio 1 dalies d punkte, laikydamosi 9 ir 11 straipsnių.

Teikiant pirmos pastraipos b punkte nurodytą informaciją įtraukiama papildoma informacija, be nurodytosios tame punkte, gauta iš rinkodaros leidimų turėtojų ir didmeninių platintojų arba, kai aktualu, kitų fizinių ar juridinių asmenų, turinčių leidimą arba teisę tiekti visuomenei į ypatingos svarbos vaistų sąrašus įtrauktus vaistus.

4.   2 dalies tikslais ir kad būtų užtikrintas pasirengimas ekstremaliosioms visuomenės sveikatos situacijoms ir didelio masto nelaimėms:

| a) | rinkodaros leidimų turėtojai naudoja ESMP, kad praneštų Agentūrai:






  i) | informaciją, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 726/2004 13 straipsnio 4 dalyje, pagal tą reglamentą išduotų leidimų atveju; |
| --- | --- | --- |

a)

rinkodaros leidimų turėtojai naudoja ESMP, kad praneštų Agentūrai:

i)

informaciją, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 726/2004 13 straipsnio 4 dalyje, pagal tą reglamentą išduotų leidimų atveju;

| ii) | papildomą informaciją, grindžiamą 9 straipsnio 3 dalyje nustatytu kategorijų rinkiniu ir susijusią su faktiniu ar galimu vaistų stygiumi, galinčiu sukelti atitinkamai ekstremaliąją visuomenės sveikatos situaciją arba didelio masto nelaimę; |
| --- | --- |

ii)

papildomą informaciją, grindžiamą 9 straipsnio 3 dalyje nustatytu kategorijų rinkiniu ir susijusią su faktiniu ar galimu vaistų stygiumi, galinčiu sukelti atitinkamai ekstremaliąją visuomenės sveikatos situaciją arba didelio masto nelaimę;

| b) | valstybės narės naudoja ESMP, kad veikdamos per bendrus kontaktinius punktus, nurodytus 9 straipsnio 1 dalies e punkte, praneštų Agentūrai apie vaistų stygių, galintį sukelti ekstremaliąją visuomenės sveikatos situaciją arba didelio masto nelaimę, kaip numatyta 4 straipsnio 2 dalyje. |
| --- | --- |

b)

valstybės narės naudoja ESMP, kad veikdamos per bendrus kontaktinius punktus, nurodytus 9 straipsnio 1 dalies e punkte, praneštų Agentūrai apie vaistų stygių, galintį sukelti ekstremaliąją visuomenės sveikatos situaciją arba didelio masto nelaimę, kaip numatyta 4 straipsnio 2 dalyje.

5.   Teikiant 4 dalies b punkte nurodytą informaciją:

| a) | įtraukiama Direktyvos 2001/83/EB 23a straipsnyje nurodyta informacija, pranešama nacionalinėms vaistų kompetentingoms institucijoms pagal tą direktyvą išduotų leidimų atveju; |
| --- | --- |

a)

įtraukiama Direktyvos 2001/83/EB 23a straipsnyje nurodyta informacija, pranešama nacionalinėms vaistų kompetentingoms institucijoms pagal tą direktyvą išduotų leidimų atveju;

| b) | gali būti įtraukiama papildoma informacija, gauta iš rinkodaros leidimų turėtojų, didmeninių platintojų ir kitų fizinių ar juridinių asmenų, turinčių leidimą arba teisę tiekti visuomenei vaistus. |
| --- | --- |

b)

gali būti įtraukiama papildoma informacija, gauta iš rinkodaros leidimų turėtojų, didmeninių platintojų ir kitų fizinių ar juridinių asmenų, turinčių leidimą arba teisę tiekti visuomenei vaistus.

6.   Siekiant užtikrinti optimalų ESMP naudojimą, Agentūra:

| a) | bendradarbiaudama su VSIG, parengia technines ir funkcines ESMP specifikacijas, įskaitant keitimosi duomenimis mechanizmą, kurį taikant būtų keičiamasi duomenimis su esamomis nacionalinėmis sistemomis, ir duomenų teikimo elektroninėmis priemonėmis formatą; |
| --- | --- |

a)

bendradarbiaudama su VSIG, parengia technines ir funkcines ESMP specifikacijas, įskaitant keitimosi duomenimis mechanizmą, kurį taikant būtų keičiamasi duomenimis su esamomis nacionalinėmis sistemomis, ir duomenų teikimo elektroninėmis priemonėmis formatą;

| b) | reikalauja, kad ESMP platformai pateikti duomenys atitiktų Tarptautinės standartizacijos organizacijos parengtus vaistų identifikavimo standartus ir būtų grindžiami pagrindinių duomenų, susijusių su farmacijos reglamentavimo procesais, sritimis: medžiaga, produktu, organizacija ir, kai aktualu, referenciniais duomenimis; |
| --- | --- |

b)

reikalauja, kad ESMP platformai pateikti duomenys atitiktų Tarptautinės standartizacijos organizacijos parengtus vaistų identifikavimo standartus ir būtų grindžiami pagrindinių duomenų, susijusių su farmacijos reglamentavimo procesais, sritimis: medžiaga, produktu, organizacija ir, kai aktualu, referenciniais duomenimis;

| c) | bendradarbiaudama su VSIG, parengia standartizuotą pranešimo terminiją, kurią teikdami pranešimus ESMP vartotų rinkodaros leidimų turėtojai ir valstybės narės; |
| --- | --- |

c)

bendradarbiaudama su VSIG, parengia standartizuotą pranešimo terminiją, kurią teikdami pranešimus ESMP vartotų rinkodaros leidimų turėtojai ir valstybės narės;

| d) | bendradarbiaudama su VSIG, parengia atitinkamas pranešimo per ESMP gaires; |
| --- | --- |

d)

bendradarbiaudama su VSIG, parengia atitinkamas pranešimo per ESMP gaires;

| e) | užtikrina ESMP, valstybių narių IT sistemų ir kitų atitinkamų IT sistemų bei duomenų bazių duomenų sąveikumą, nedubliuojant pranešimų; |
| --- | --- |

e)

užtikrina ESMP, valstybių narių IT sistemų ir kitų atitinkamų IT sistemų bei duomenų bazių duomenų sąveikumą, nedubliuojant pranešimų;

| f) | užtikrina, kad Komisija, Agentūra, nacionalinės kompetentingos institucijos ir VSIG turėtų tinkamo lygio prieigą prie ESMP laikomos informacijos; |
| --- | --- |

f)

užtikrina, kad Komisija, Agentūra, nacionalinės kompetentingos institucijos ir VSIG turėtų tinkamo lygio prieigą prie ESMP laikomos informacijos;

| g) | užtikrina, kad sistemai pateikta komerciniu požiūriu konfidenciali informacija būtų apsaugota nuo nepagrįsto atskleidimo; |
| --- | --- |

g)

užtikrina, kad sistemai pateikta komerciniu požiūriu konfidenciali informacija būtų apsaugota nuo nepagrįsto atskleidimo;

| h) | užtikrina, kad ESMP pradėtų veikti visu pajėgumu ne vėliau kaip 2025 m. vasario 2 d., ir parengia ESMP įgyvendinimo planą. |
| --- | --- |

h)

užtikrina, kad ESMP pradėtų veikti visu pajėgumu ne vėliau kaip 2025 m. vasario 2 d., ir parengia ESMP įgyvendinimo planą.

14 straipsnis

Komunikacija apie VSIG

1.   Agentūra laiku informuoja visuomenę ir interesų grupes apie VSIG darbą ir reaguoja į dezinformaciją apie VSIG darbą atitinkamai per specialų savo interneto svetainės skyrelį ir kitomis tinkamomis priemonėmis, bendradarbiaudama su nacionalinėmis kompetentingomis institucijomis.

2.   VSIG taikomos procedūros turi būti skaidrios.

VSIG posėdžių darbotvarkių ir protokolų santraukos, taip pat 3 straipsnio 5 dalyje nurodytos jos darbo tvarkos taisyklės ir 8 straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodytos rekomendacijos įforminamos dokumentais ir viešai paskelbiamos specialiame Agentūros interneto svetainės tinklapyje.

Kai 3 straipsnio 5 dalyje nurodytomis darbo tvarkos taisyklėmis sudaromos sąlygos užfiksuoti skirtingas VSIG narių nuomonės, Vaistų stygiaus iniciatyvinė grupė nacionalinių vaistų kompetentingų institucijų prašymu suteikia joms galimybę susipažinti su tokiomis skirtingomis nuomonėmis ir motyvais, kuriais jos grindžiamos.

III SKYRIUS

VAISTAI, KURIE GALI PADĖTI ĮVEIKTI EKSTREMALIĄSIAS VISUOMENĖS SVEIKATOS SITUACIJAS

15 straipsnis

Ekstremaliųjų situacijų darbo grupė

1.   Šiuo reglamentu kaip Agentūros dalis įsteigiama Ekstremaliųjų situacijų darbo grupė (ESDG).

ESDG sušaukiama rengiantis ir susidarius ekstremaliosioms visuomenės sveikatos situacijoms, asmeniškai ar nuotoliniu būdu.

ESDG sekretoriato paslaugas teikia Agentūra.

2.   Susidarius ekstremaliosioms visuomenės sveikatos situacijoms ESDG imasi šių užduočių:

| a) | palaikydama ryšius su Agentūros moksliniais komitetais, darbo grupėmis ir mokslinėmis patariamosiomis grupėmis, teikia mokslines konsultacijas ir peržiūri turimus mokslinius duomenis apie vaistus, kurie gali padėti įveikti ekstremaliąją visuomenės sveikatos situaciją, be kita ko, prašo vaistų kūrėjų pateikti duomenis ir įtraukia juos į preliminarias diskusijas; |
| --- | --- |

a)

palaikydama ryšius su Agentūros moksliniais komitetais, darbo grupėmis ir mokslinėmis patariamosiomis grupėmis, teikia mokslines konsultacijas ir peržiūri turimus mokslinius duomenis apie vaistus, kurie gali padėti įveikti ekstremaliąją visuomenės sveikatos situaciją, be kita ko, prašo vaistų kūrėjų pateikti duomenis ir įtraukia juos į preliminarias diskusijas;

| b) | teikia konsultacijas dėl klinikinių tyrimų protokolų pagrindinių aspektų, taip pat pagal šio reglamento 16 straipsnį teikia konsultacijas vaistų kūrėjams dėl vaistų, skirtų išgydyti ekstremaliąją visuomenės sveikatos situaciją sukeliančią ligą, užkirsti jai kelią ar padėti ją diagnozuoti, klinikinių tyrimų, nedarant poveikio valstybių narių užduotims, susijusioms su pateiktų paraiškų dėl jų teritorijose vykdytinų klinikinių tyrimų vertinimu pagal Reglamentą (ES) Nr. 536/2014; |
| --- | --- |

b)

teikia konsultacijas dėl klinikinių tyrimų protokolų pagrindinių aspektų, taip pat pagal šio reglamento 16 straipsnį teikia konsultacijas vaistų kūrėjams dėl vaistų, skirtų išgydyti ekstremaliąją visuomenės sveikatos situaciją sukeliančią ligą, užkirsti jai kelią ar padėti ją diagnozuoti, klinikinių tyrimų, nedarant poveikio valstybių narių užduotims, susijusioms su pateiktų paraiškų dėl jų teritorijose vykdytinų klinikinių tyrimų vertinimu pagal Reglamentą (ES) Nr. 536/2014;

| c) | teikia mokslinę pagalbą, kad sudarytų palankesnes sąlygas vaistų, skirtų išgydyti ekstremaliąją visuomenės sveikatos situaciją sukeliančią ligą, užkirsti jai kelią ar padėti ją diagnozuoti, klinikiniams tyrimams; |
| --- | --- |

c)

teikia mokslinę pagalbą, kad sudarytų palankesnes sąlygas vaistų, skirtų išgydyti ekstremaliąją visuomenės sveikatos situaciją sukeliančią ligą, užkirsti jai kelią ar padėti ją diagnozuoti, klinikiniams tyrimams;

| d) | prisideda prie Agentūros mokslinių komitetų, darbo grupių ir mokslinių patariamųjų grupių darbo; |
| --- | --- |

d)

prisideda prie Agentūros mokslinių komitetų, darbo grupių ir mokslinių patariamųjų grupių darbo;

| e) | palaikydama ryšius su Agentūros moksliniais komitetais, darbo grupėmis ir mokslinėmis patariamosiomis grupėmis, pagal 18 straipsnį teikia mokslines rekomendacijas dėl bet kurio vaisto, kuris gali padėti įveikti ekstremaliąsias visuomenės sveikatos situacijas, naudojimo; |
| --- | --- |

e)

palaikydama ryšius su Agentūros moksliniais komitetais, darbo grupėmis ir mokslinėmis patariamosiomis grupėmis, pagal 18 straipsnį teikia mokslines rekomendacijas dėl bet kurio vaisto, kuris gali padėti įveikti ekstremaliąsias visuomenės sveikatos situacijas, naudojimo;

| f) | reikiamu mastu bendradarbiauja su nacionalinėmis kompetentingomis institucijomis, Sąjungos įstaigomis ir agentūromis, Pasaulio sveikatos organizacija, trečiosiomis valstybėmis ir tarptautinėmis mokslo organizacijomis moksliniais ir techniniais klausimais, susijusiais su ekstremaliąja visuomenės sveikatos situacija ir vaistais, kurie gali padėti įveikti ekstremaliąsias visuomenės sveikatos situacijas. |
| --- | --- |

f)

reikiamu mastu bendradarbiauja su nacionalinėmis kompetentingomis institucijomis, Sąjungos įstaigomis ir agentūromis, Pasaulio sveikatos organizacija, trečiosiomis valstybėmis ir tarptautinėmis mokslo organizacijomis moksliniais ir techniniais klausimais, susijusiais su ekstremaliąja visuomenės sveikatos situacija ir vaistais, kurie gali padėti įveikti ekstremaliąsias visuomenės sveikatos situacijas.

Pirmos pastraipos c punkte nurodyta pagalba, be kita ko, apima konsultacijas panašių ar susijusių planuojamų klinikinių tyrimų užsakovams dėl bendrų klinikinių tyrimų vykdymo vietoj jų ir gali apimti konsultacijas dėl susitarimų imtis užsakovo ar vieno iš užsakovų vaidmens sudarymo pagal Reglamento (ES) Nr. 536/2014 2 straipsnio 2 dalies 14 punktą ir 72 straipsnį;

3.   ESDG sudaro:

| a) | Agentūros mokslinių komitetų pirmininkai bei jų pavaduotojai arba ir vieni, ir kiti, ir kiti tų komitetų atstovai; |
| --- | --- |

a)

Agentūros mokslinių komitetų pirmininkai bei jų pavaduotojai arba ir vieni, ir kiti, ir kiti tų komitetų atstovai;

| b) | Agentūros darbo grupių, įskaitant PCWP ir HCPWP, atstovai; |
| --- | --- |

b)

Agentūros darbo grupių, įskaitant PCWP ir HCPWP, atstovai;

| c) | Agentūros darbuotojai; |
| --- | --- |

c)

Agentūros darbuotojai;

| d) | pagal Direktyvos 2001/83/EB 27 straipsnį įsteigtos koordinavimo grupės atstovai ir |
| --- | --- |

d)

pagal Direktyvos 2001/83/EB 27 straipsnį įsteigtos koordinavimo grupės atstovai ir

| e) | pagal Reglamento (ES) Nr. 536/2014 85 straipsnį įsteigtos Klinikinių tyrimų koordinavimo ir patariamosios grupės atstovai; ir |
| --- | --- |

e)

pagal Reglamento (ES) Nr. 536/2014 85 straipsnį įsteigtos Klinikinių tyrimų koordinavimo ir patariamosios grupės atstovai; ir

| f) | kiti klinikinių tyrimų ekspertai, atstovaujantys nacionalinėms vaistų kompetentingoms institucijoms. |
| --- | --- |

f)

kiti klinikinių tyrimų ekspertai, atstovaujantys nacionalinėms vaistų kompetentingoms institucijoms.

ESDG narius skiria subjektai, kuriems jie atstovauja.

Į ESDG reikiamu mastu ad hoc pagrindu gali būti skiriami išorės ekspertai, ypač 5 straipsnio 3 dalyje nurodytais atvejais.

Kitų Sąjungos įstaigų ir agentūrų atstovai dalyvauti ESDG darbe kviečiami reikiamu mastu ad hoc pagrindu, ypač 5 straipsnio 3 dalyje nurodytais atvejais.

ESDG pirmininkauja Agentūros atstovas ir bendrai pirmininkauja ŽSVK pirmininkas arba pirmininko pavaduotojas.

4.   ESDG sudėtį tvirtina Agentūros valdančioji taryba, atsižvelgdama į konkrečias ekspertines žinias, susijusias su terapinio pobūdžio atsaku į ekstremaliąją visuomenės sveikatos situaciją.

Visuose ESDG posėdžiuose turi teisę dalyvauti Agentūros vykdomasis direktorius arba jo atstovas, taip pat Komisijos bei Agentūros valdančiosios tarybos atstovai.

ESDG sudėtis skelbiama viešai.

5.   ESDG bendrapirmininkiai gali pakviesti kitus valstybių narių atstovus, Agentūros mokslinių komitetų ir darbo grupių narius bei trečiuosius asmenis, įskaitant vaistų interesų grupių atstovus, rinkodaros leidimų turėtojus, kūrėjus, klinikinių tyrimų užsakovus, klinikinių tyrimų tinklų atstovus, nepriklausomus klinikinių tyrimų ekspertus ir tyrėjus, taip pat sveikatos priežiūros specialistų ir pacientų atstovus dalyvauti jos posėdžiuose.

6.   ESDG nustato savo darbo tvarkos taisykles, be kita ko, rekomendacijų tvirtinimo taisykles.

Pirmoje pastraipoje nurodytos darbo tvarkos taisyklės įsigalioja ESDG gavus palankią Komisijos ir Agentūros valdančiosios tarybos nuomonę.

7.   ESDG savo užduotis vykdo kaip atskira nuo Agentūros patariamoji ir paramos įstaiga, nedarydama poveikio Agentūros mokslinių komitetų užduotims, susijusioms su atitinkamų vaistų registravimu, priežiūra ir farmakologiniu budrumu jų atžvilgiu, taip pat susijusiais reguliavimo veiksmais, kad būtų užtikrinta tų vaistų kokybė, saugumas ir veiksmingumas.

ŽSVK ir kiti atitinkami Agentūros moksliniai komitetai, priimdami savo nuomones, atsižvelgia į ESDG rekomendacijas.

ESDG, vadovaudamasi Reglamentu (EB) Nr. 726/2004 ir Direktyva 2001/83/EB, atsižvelgia į šios dalies antroje pastraipoje nurodytų komitetų pateiktas mokslines nuomones.

8.   ESDG taikomas Reglamento (EB) Nr. 726/2004 63 straipsnis, kiek tai susiję su skaidrumu ir jos narių nepriklausomumu.

9.   Agentūra savo interneto svetainėje skelbia informaciją apie vaistus, kurie, ESDG nuomone, gali padėti įveikti ekstremaliąsias visuomenės sveikatos situacijas, ir atnaujina šią informaciją. Agentūra be nepagrįsto delsimo ir bet kuriuo atveju prieš paskelbdama tokią informaciją informuoja atitinkamai valstybes nares ir SSK.

16 straipsnis

Konsultacijos dėl klinikinių tyrimų

1.   Susidarius ekstremaliajai visuomenės sveikatos situacijai, ESDG teikia konsultacijas dėl klinikinių tyrimų ir klinikinių tyrimų protokolų, kuriuos kartu su klinikinio tyrimo paraiška pagreitinto mokslinių konsultacijų proceso metu, pateikė ar ketino pateikti vaistų kūrėjai, pagrindinių aspektų, nedarydama poveikio atitinkamos (-ų) valstybės (-ių) narės (-ių) atsakomybei pagal Reglamentą (ES) Nr. 536/2014.

2.   Jei vaistų kūrėjas dalyvauja pagreitintame mokslinių konsultacijų procese, ESDG suteikia 1 dalyje nurodytas konsultacijas nemokamai ne vėliau kaip per 20 dienų nuo tos dienos, kurią vaistų kūrėjas pateikia Agentūrai visą prašomos informacijos ir duomenų rinkinį. Konsultacijas tvirtina ŽSVK.

3.   ESDG nustato prašymo ir reikalingos informacijos bei duomenų rinkinio, įskaitant informaciją apie valstybę narę ar valstybes nares, kurioje pateikiama paraiška leisti atlikti klinikinį tyrimą arba ketinama ją pateikti, pateikimo tvarką bei gaires.

4.   Rengdamasi mokslinei konsultacijai, ESDG pasitelkia valstybių narių atstovus, turinčius klinikinių tyrimų ekspertinių žinių, visų pirma tais atvejais, kuomet pateikiama paraiška leisti atlikti klinikinį tyrimą arba ketinama ją pateikti.

5.   Suteikdamos leidimą atlikti klinikinį tyrimą, dėl kurio buvo suteikta mokslinė konsultacija, valstybės narės atsižvelgia į tą konsultaciją. ESDG suteiktos mokslinės konsultacijos nedaro poveikio Reglamente (ES) Nr. 536/2014 numatytam etikos aspektų vertinimui.

6.   Jei vaistų kūrėjui suteikiama šio straipsnio 5 dalyje nurodyta mokslinė konsultacija, jis vėliau pateikia Agentūrai klinikinių tyrimų duomenis, gavęs atitinkamą Agentūros prašymą pagal 18 straipsnį.

7.   Nedarant poveikio šio straipsnio 1–6 dalims, kitais atvejais šio straipsnio 5 dalyje nurodytos mokslinės konsultacijos teikiamos laikantis pagal Reglamento (EB) Nr. 726/2004 57 straipsnį nustatytos tvarkos.

17 straipsnis

Vieša informacija apie klinikinius tyrimus ir sprendimus dėl rinkodaros leidimų

1.   Ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos laikotarpiu Sąjungoje atliekamų klinikinių tyrimų užsakovai, visų pirma viešai paskelbia ES svetainėje ir ES duomenų bazėje, įsteigtuose atitinkamai Reglamento (ES) Nr. 536/2014 80 ir 81 straipsniais:

| a) | visų tyrimų, kuriems suteiktas leidimas pagal Reglamentą (ES) Nr. 536/2014 ir kurių metu tiriami vaistai, kurie potencialiai gali padėti įveikti ekstremaliąją visuomenės sveikatos situaciją, kiekvieno tyrimo pradžioje – klinikinių tyrimų protokolą; |
| --- | --- |

a)

visų tyrimų, kuriems suteiktas leidimas pagal Reglamentą (ES) Nr. 536/2014 ir kurių metu tiriami vaistai, kurie potencialiai gali padėti įveikti ekstremaliąją visuomenės sveikatos situaciją, kiekvieno tyrimo pradžioje – klinikinių tyrimų protokolą;

| b) | rezultatų santrauką per Agentūros nustatytą terminą, kuris yra trumpesnis už Reglamento (ES) Nr. 536/2014 37 straipsnyje nustatytą terminą. |
| --- | --- |

b)

rezultatų santrauką per Agentūros nustatytą terminą, kuris yra trumpesnis už Reglamento (ES) Nr. 536/2014 37 straipsnyje nustatytą terminą.

2.   Jeigu ekstremaliajai visuomenės sveikatos situacijai reikšmingam vaistui suteikiamas rinkodaros leidimas, Agentūra paskelbia visų pirma:

| a) | rinkodaros leidimo suteikimo metu – informaciją apie vaistą, kartu su išsamiomis jo naudojimo sąlygomis; |
| --- | --- |

a)

rinkodaros leidimo suteikimo metu – informaciją apie vaistą, kartu su išsamiomis jo naudojimo sąlygomis;

| b) | kuo greičiau, o kai įmanoma – per septynias dienas nuo rinkodaros leidimo išdavimo, – Europos viešus vertinimo protokolus; |
| --- | --- |

b)

kuo greičiau, o kai įmanoma – per septynias dienas nuo rinkodaros leidimo išdavimo, – Europos viešus vertinimo protokolus;

| c) | kai įmanoma, per du mėnesius nuo Komisijos rinkodaros leidimo suteikimo – Agentūrai kartu su paraiška pateiktus klinikinius duomenis; |
| --- | --- |

c)

kai įmanoma, per du mėnesius nuo Komisijos rinkodaros leidimo suteikimo – Agentūrai kartu su paraiška pateiktus klinikinius duomenis;

| d) | visą Direktyvos 2001/83/EB 1 straipsnio 28c punkte nurodytą rizikos valdymo planą ir galimas atnaujintas jo versijas. |
| --- | --- |

d)

visą Direktyvos 2001/83/EB 1 straipsnio 28c punkte nurodytą rizikos valdymo planą ir galimas atnaujintas jo versijas.

Pirmos pastraipos c punkto tikslais Agentūra anonimizuoja visus asmens duomenis ir pašalina komerciniu požiūriu konfidencialią informaciją.

18 straipsnis

Vaistų peržiūra ir rekomendacijos dėl jų naudojimo

1.   Paskelbus ekstremaliąją visuomenės sveikatos situaciją, ESDG pradeda turimų mokslinių duomenų apie vaistus, kurie potencialiai gali būti naudojami ekstremaliajai visuomenės sveikatos situacijai įveikti, peržiūrą. Ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos laikotarpiu ši peržiūra prireikus atnaujinama, įskaitant atvejus, kai ESDG ir ŽSVK susitaria dėl prašymo išduoti rinkodaros leidimą vertinimo parengimo.

2.   Rengdamasi 1 dalyje nurodytai peržiūrai, ESDG gali paprašyti, kad rinkodaros leidimų turėtojai ir vaistų kūrėjai pateiktų informaciją ir duomenis, ir įtraukti juos į preliminarias diskusijas. ESDG taip pat gali naudotis sveikatos duomenimis, gautais ne klinikinių tyrimų metu, jeigu jų yra, atsižvelgdama į jų patikimumą.

ESDG gali palaikyti ryšius su trečiųjų valstybių vaistų agentūromis, kad gautų papildomos informacijos ir keistųsi duomenimis.

3.   Remdamasi vienos ar daugiau valstybių narių arba Komisijos prašymu, ESDG teikia rekomendacijas ŽVSK, kad jis parengtų nuomonę pagal 4 dalį dėl:

| a) | vilties vaistų naudojimo, kuriam taikoma Direktyva 2001/83/EB arba Reglamentas (EB) Nr. 726/2004, arba |
| --- | --- |

a)

vilties vaistų naudojimo, kuriam taikoma Direktyva 2001/83/EB arba Reglamentas (EB) Nr. 726/2004, arba

| b) | vaisto, kuriam neišduotas leidimas, naudojimo ir platinimo pagal Direktyvos 2001/83/EB 5 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

b)

vaisto, kuriam neišduotas leidimas, naudojimo ir platinimo pagal Direktyvos 2001/83/EB 5 straipsnio 2 dalį.

4.   Gavęs pagal 3 dalį suteiktas rekomendacijas, ŽSVK priima nuomonę dėl taikytinų atitinkamo vaisto naudojimo sąlygų, platinimo sąlygų ir tikslinių pacientų. Prireikus nuomonė atnaujinama.

5.   Valstybės narės atsižvelgia į šio straipsnio 4 dalyje nurodytas nuomones. Tokios nuomonės naudojimui taikomos Direktyvos 2001/83/EB 5 straipsnio 3 ir 4 dalys.

6.   Rengdama pagal 3 dalį teikiamas rekomendacijas, ESDG gali konsultuotis su atitinkama valstybe nare ir prašyti, kad ji pateiktų turimą informaciją ar duomenis, kuriais valstybės narė naudojosi priimdama sprendimą pateikti vaistą vilties vaistų naudojimui. Gavusi tokį prašymą, valstybė narė pateikia visą prašomą informaciją ir duomenis.

19 straipsnis

Komunikacija apie ESDG

Agentūra laiku informuoja visuomenę ir atitinkamas interesų grupes apie ESDG darbą ir prireikus reaguoja į dezinformaciją apie ESDG darbą per specialų savo interneto svetainės skyrelį ir kitomis tinkamomis priemonėmis, bendradarbiaudama su nacionalinėmis kompetentingomis institucijomis.

Agentūra savo interneto svetainėje reguliariai skelbia ESDG narių sąrašą, 15 straipsnio 6 dalyje nurodytas darbo tvarkos taisykles ir vaistų, kurių peržiūra atliekama, sąrašą, taip pat pagal 18 straipsnio 4 dalį priimtas nuomones.

20 straipsnis

IT priemonės ir duomenys

Siekdama pasirengti ekstremaliosioms visuomenės sveikatos situacijoms ir jų metu paremtų ESDG veiklą, Agentūra:

| a) | sukuria ir prižiūri informacijos ir duomenų, įskaitant elektroninius sveikatos duomenis, gautus ne klinikinių tyrimų metu, pateikimo IT priemones, įskaitant sąveikią IT platformą, kuriomis sudaromos palankesnės sąlygos sąveikumui su kitomis esamomis IT priemonėmis ir kuriamomis IT priemonėmis ir užtikrinama tinkama parama nacionalinėms kompetentingoms institucijoms; |
| --- | --- |

a)

sukuria ir prižiūri informacijos ir duomenų, įskaitant elektroninius sveikatos duomenis, gautus ne klinikinių tyrimų metu, pateikimo IT priemones, įskaitant sąveikią IT platformą, kuriomis sudaromos palankesnės sąlygos sąveikumui su kitomis esamomis IT priemonėmis ir kuriamomis IT priemonėmis ir užtikrinama tinkama parama nacionalinėms kompetentingoms institucijoms;

| b) | koordinuoja vaistų, skirtų išgydyti ekstremaliąją visuomenės sveikatos situaciją sukeliančią ligą, užkirsti jai kelią ar padėti ją diagnozuoti, naudojimo, veiksmingumo ir saugumo stebėsenos nepriklausomus tyrimus naudodama atitinkamus duomenis, įskaitant, kai aktualu, valdžios institucijų turimus duomenis; |
| --- | --- |

b)

koordinuoja vaistų, skirtų išgydyti ekstremaliąją visuomenės sveikatos situaciją sukeliančią ligą, užkirsti jai kelią ar padėti ją diagnozuoti, naudojimo, veiksmingumo ir saugumo stebėsenos nepriklausomus tyrimus naudodama atitinkamus duomenis, įskaitant, kai aktualu, valdžios institucijų turimus duomenis;

| c) | vykdydama savo reguliavimo užduotis, naudojasi skaitmenine infrastruktūra ar IT priemonėmis, kad sudarytų sąlygas greitai prieigai prie turimų elektroninių sveikatos duomenų, gautų ne klinikinių tyrimų metu, arba jų analizei, taip pat keitimuisi tokiais duomenimis tarp valstybių narių, Agentūros ir kitų Sąjungos įstaigų; |
| --- | --- |

c)

vykdydama savo reguliavimo užduotis, naudojasi skaitmenine infrastruktūra ar IT priemonėmis, kad sudarytų sąlygas greitai prieigai prie turimų elektroninių sveikatos duomenų, gautų ne klinikinių tyrimų metu, arba jų analizei, taip pat keitimuisi tokiais duomenimis tarp valstybių narių, Agentūros ir kitų Sąjungos įstaigų;

| d) | suteikia ESDG prieigą prie elektroninių sveikatos duomenų, įskaitant sveikatos duomenis, gautus ne klinikinių tyrimų metu, išorės šaltinių, kuriais Agentūra gali naudotis. |
| --- | --- |

d)

suteikia ESDG prieigą prie elektroninių sveikatos duomenų, įskaitant sveikatos duomenis, gautus ne klinikinių tyrimų metu, išorės šaltinių, kuriais Agentūra gali naudotis.

Pirmos dalies b punkto tikslais vakcinų atveju koordinavimo veikla vykdoma kartu su ECDC, visų pirma naujoje vakcinų stebėsenos IT platformoje.

IV SKYRIUS

YPATINGOS SVARBOS MEDICINOS PRIEMONIŲ STYGIAUS STEBĖSENA BEI MAŽINIMAS IR PARAMA EKSPERTŲ KOMISIJOMS

21 straipsnis

Vykdomoji medicinos priemonių stygiaus iniciatyvinė grupė

1.   Šiuo reglamentu Agentūroje įsteigiama Vykdomoji medicinos priemonių stygiaus iniciatyvinė grupė (toliau – Medicinos priemonių stygiaus iniciatyvinė grupė (MPSIG)).

MPSIG atsakinga už 22, 23 ir 24 straipsniuose nurodytų užduočių vykdymą.

MPSIG posėdžiauja reguliariai, taip pat kai to reikia papildomai dėl susidariusios padėties, asmeniškai arba nuotoliniu būdu, rengiantis ekstremaliajai visuomenės sveikatos situacijai arba jai susidarius.

MPSIG sekretoriato paslaugas teikia Agentūra.

2.   MPSIG sudaro Agentūros atstovas, Komisijos atstovas ir po vieną kiekvienos valstybės narės paskirtą atstovą.

Valstybių narių atstovai turi turėti medicinos priemonių srities, priklausomai nuo to, kas aktualu, ekspertinių žinių. Kai tikslinga, šie atstovai gali būti tie patys atstovai, kurie paskirti į Reglamento (ES) 2017/745 103 straipsniu įsteigtą Medicinos priemonių koordinacinę grupę (toliau – MPKG).

MPSIG posėdžiuose narius gali lydėti konkrečių mokslo ar techninių sričių ekspertai.

MPSIG narių sąrašas skelbiamas Agentūros interneto svetainėje.

MPSIG posėdžiuose stebėtojų teisėmis gali dalyvauti PCWP atstovas ir HCPWP atstovas.

3.   MPSIG bendrai pirmininkauja Agentūros atstovas ir vienas iš valstybių narių atstovų, kurį iš savo tarpo išrenka valstybių narių atstovai.

MPSIG bendrapirmininkiai gali savo iniciatyva arba vieno ar kelių MPSIG narių prašymu prireikus pakviesti jų posėdžiuose stebėtojų teisėmis dalyvauti ir ekspertines konsultacijas teikti trečiuosius asmenis, įskaitant medicinos priemonių interesų grupių atstovus, pavyzdžiui, gamintojų ir notifikuotųjų įstaigų arba bet kurio kito susijusio medicinos priemonių tiekimo grandinės dalyvio atstovus ir sveikatos priežiūros specialistų, pacientų ir vartotojų atstovus.

4.   MPSIG nustato savo darbo tvarkos taisykles, įskaitant procedūras, susijusias su šio straipsnio 5 dalyje nurodyta darbo grupe, ir procedūrų, susijusių su 22 straipsnyje nurodytais sąrašais bei 24 straipsnio 3 ir 4 dalyje nurodytais informacijos rinkiniais bei rekomendacijomis, priėmimu.

Pirmoje pastraipoje nurodytos darbo tvarkos taisyklės įsigalioja MPSIG gavus palankią Komisijos ir Agentūros valdančiosios tarybos nuomonę.

5.   MPSIG talkina darbo grupė, sudaryta pagal 25 straipsnio 1 dalį.

Pirmoje pastraipoje nurodytą darbo grupę sudaro už medicinos priemonių ir in vitro diagnostikos medicinos priemonių stygiaus stebėseną ir valdymą atsakingų nacionalinių kompetentingų institucijų, kurios veikia kaip medicinos priemonių stygiaus bendri kontaktiniai punktai.

22 straipsnis

Ypatingos svarbos medicinos priemonių sąrašai ir teiktina informacija

1.   Nedelsiant po to, kai paskelbiama ekstremalioji visuomenės sveikatos situacija, MPSIG pasikonsultuoja su 21 straipsnio 5 dalyje nurodyta darbo grupe. Iškart po šio pasikonsultavimo MPSIG patvirtina ypatingos svarbos medicinos priemonių, kurias ji laiko ypatingos svarbos ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos atveju, kategorijų sąrašą (toliau – ypatingos svarbos medicinos priemonių ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos atveju sąrašas).

Atitinkama informacija apie ypatingos svarbos medicinos priemones bei susijusius gamintojus, kiek įmanoma, gaunama iš duomenų bazės „Eudamed“, kai ji pradės veikti visu pajėgumu. Tinkamais atvejais informacija taip pat renkama iš importuotojų ir platintojų. Kol „Eudamed“ pradės veikti visu pajėgumu, turima informacija gali būti gaunama ir iš nacionalinių duomenų bazių ar kitų prieinamų šaltinių.

MPSIG prireikus ypatingos svarbos medicinos priemonių sąrašą atnaujina, kol bus atšaukta ekstremalioji visuomenės sveikatos situacija.

2.   25 straipsnio 2 dalies tikslais MPSIG patvirtina ir viešai paskelbia 25 straipsnio 2 dalies b ir c punktuose nurodytą informacijos rinkinį, reikalingą į ypatingos svarbos medicinos priemonių ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos atveju sąrašą įtrauktų medicinos priemonių pasiūlos ir poreikio stebėsenai vykdyti, ir apie tai informuoja 21 straipsnio 5 dalyje nurodytą darbo grupę.

3.   Agentūra specialiame savo interneto svetainės tinklapyje paskelbia:

| a) | ypatingos svarbos medicinos priemonių ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos atveju sąrašą ir jo atnaujinimus; ir |
| --- | --- |

a)

ypatingos svarbos medicinos priemonių ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos atveju sąrašą ir jo atnaujinimus; ir

| b) | informaciją apie faktinį į ypatingos svarbos medicinos priemonių ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos atveju sąrašą įtrauktų ypatingos svarbos medicinos priemonių stygių. |
| --- | --- |

b)

informaciją apie faktinį į ypatingos svarbos medicinos priemonių ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos atveju sąrašą įtrauktų ypatingos svarbos medicinos priemonių stygių.

23 straipsnis

Į ypatingos svarbos medicinos priemonių ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos atveju sąrašą įtrauktų medicinos priemonių stygiaus stebėsena

1.   Ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos laikotarpiu MPSIG stebi į ypatingos svarbos medicinos priemonių ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos atveju sąrašą įtrauktų medicinos priemonių pasiūlą ir paklausą, kad nustatytų faktinį ar galimą tų medicinos priemonių stygių. Šią stebėseną MPSIG vykdo remdamasi ypatingos svarbos medicinos priemonių ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos atveju sąrašu ir pagal 26 ir 27 straipsnius pateikta informacija bei duomenimis.

Šios dalies pirmoje pastraipoje nurodytos stebėsenos tikslais, MPSIG, kai aktualu, palaiko ryšius su MPKG, SSK ir kitais atitinkamais pagal Sąjungos teisę įsteigtais ekstremaliųjų visuomenės sveikatos situacijų patariamaisiais komitetais.

2.   Šio straipsnio 1 dalyje nurodytos stebėsenos tikslais MPSIG gali naudotis priemonių registrų ir duomenų bankų duomenimis, jei tokie duomenys yra prieinami Agentūrai. Tokiu atveju MPSIG gali atsižvelgti į duomenis, gautus pagal Reglamento (ES) 2017/745 108 straipsnį ir Reglamento (ES) 2017/746 101 straipsnį.

24 straipsnis

Ataskaitos ir rekomendacijos dėl medicinos priemonių stygiaus

1.   Ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos laikotarpiu MPSIG reguliariai praneša apie 23 straipsnyje nurodytos stebėsenos rezultatus Komisijai ir 25 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytiems bendriems kontaktiniams punktams, visų pirma informuoja apie į ypatingos svarbos medicinos priemonių ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos atveju sąrašą įtrauktų medicinos priemonių faktinį ar galimą stygių.

2.   Komisijos, valstybių narių arba 25 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytų vieno ar daugiau bendrų kontaktinių punktų prašymu MPSIG savo nustatytiems faktams ir išvadoms pagrįsti teikia apibendrintus duomenis ir paklausos prognozes.

Pirmos pastraipos tikslu MPSIG palaiko ryšius su ECDC, kad gautų epidemiologinius duomenis, kurie padėtų parengti medicinos priemonių poreikių prognozes, ir su VSIG, jei į ypatingos svarbos medicinos priemonių ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos atveju sąrašą įtrauktos medicinos priemonės naudojamos kartu su vaistu.

Pirmoje pastraipoje nurodyti MPSIG nustatyti faktai ir padarytos išvados, kai aktualu, gali būti pateikiami kitiems medicinos priemonių sektorių subjektams, laikantis konkurencijos teisės, kad būtų geriau užkertamas kelias arba sprendžiamas faktinis ar potencialus stygius.

3.   Vykdydama 1 ir 2 dalyse nurodytą stebėseną, MPSIG gali teikti rekomendacijas dėl priemonių, kurių gali imtis Komisija, valstybės narės, medicinos priemonių gamintojai, notifikuotosios įstaigos ir kiti subjektai, kad būtų užkirstas kelias faktiniam ar galimam medicinos priemonių stygiui arba jis būtų sumažintas.

Pirmos pastraipos tikslais MPSIG, kai aktualu, palaiko ryšius su MPKG, SSK ir kitais atitinkamais pagal Sąjungos teisę įsteigtais ekstremaliųjų visuomenės sveikatos situacijų patariamaisiais komitetais.

4.   MPSIG savo iniciatyva arba Komisijos prašymu gali teikti rekomendacijas dėl priemonių, kurių gali imtis Komisija, valstybės narės, medicinos priemonių gamintojai, notifikuotosios įstaigos ir kiti subjektai, kad būtų užtikrintas pasirengimas įveikti faktinį ar galimą medicinos priemonių stygių, susidariusį dėl ekstremaliųjų visuomenės sveikatos situacijų.

5.   Komisijos prašymu MPSIG gali, kai aktualu, koordinuoti nacionalinių medicinos priemonių kompetentingų institucijų, medicinos priemonių gamintojų, notifikuotųjų įstaigų ir kitų subjektų priemones, kad esant ekstremaliajai visuomenės sveikatos situacijai ar didelio masto nelaimei būtų užkirstas kelias faktiniam ar galimam medicinos priemonių stygiui arba jis būtų sumažintas.

25 straipsnis

Darbo metodai ir informacijos apie medicinos priemones teikimas

1.   Siekdama pasirengti vykdyti 22, 23 ir 24 straipsniuose nurodytas užduotis, Agentūra:

| a) | konkrečiai nustato ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos ypatingos svarbos medicinos priemonių sąrašo sudarymo ir peržiūros tvarką bei kriterijus; |
| --- | --- |

a)

konkrečiai nustato ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos ypatingos svarbos medicinos priemonių sąrašo sudarymo ir peržiūros tvarką bei kriterijus;

| b) | koordinuodama veiklą su atitinkamomis nacionalinėmis kompetentingomis institucijomis, parengia supaprastintas IT stebėsenos ir pranešimo sistemas, sudaro palankesnes sąlygas sąveikumui su esamomis elektroninėmis priemonėmis, konkrečiai – „Eudamed“, ir teikia tinkamą paramą valstybių narių nacionalinėms kompetentingoms institucijoms stebėsenos ir pranešimo tikslais; |
| --- | --- |

b)

koordinuodama veiklą su atitinkamomis nacionalinėmis kompetentingomis institucijomis, parengia supaprastintas IT stebėsenos ir pranešimo sistemas, sudaro palankesnes sąlygas sąveikumui su esamomis elektroninėmis priemonėmis, konkrečiai – „Eudamed“, ir teikia tinkamą paramą valstybių narių nacionalinėms kompetentingoms institucijoms stebėsenos ir pranešimo tikslais;

| c) | sudaro 21 straipsnio 5 dalyje nurodytą darbo grupę ir užtikrina, kad joje būtų atstovaujama kiekvienai valstybei narei; |
| --- | --- |

c)

sudaro 21 straipsnio 5 dalyje nurodytą darbo grupę ir užtikrina, kad joje būtų atstovaujama kiekvienai valstybei narei;

| d) | nustato konkrečius 24 straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodytų rekomendacijų teikimo ir 24 straipsnyje nurodytų priemonių koordinavimo būdus. |
| --- | --- |

d)

nustato konkrečius 24 straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodytų rekomendacijų teikimo ir 24 straipsnyje nurodytų priemonių koordinavimo būdus.

Pirmos pastraipos a punkto tikslais reikiamu mastu gali būti konsultuojamasi su MPKG, gamintojų atstovais, kitais atitinkamų medicinos priemonių sektorių tiekimo grandinės dalyviais ir sveikatos priežiūros specialistų, pacientų ir vartotojų atstovais.

2.   Paskelbus ekstremaliąją visuomenės sveikatos situaciją, Agentūra:

| a) | nustato į ypatingos svarbos medicinos priemonių ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos atveju sąrašą įtrauktų medicinos priemonių gamintojų ar jų įgaliotųjų atstovų, importuotojų ir notifikuotųjų įstaigų bendrų kontaktinių punktų sąrašą; |
| --- | --- |

a)

nustato į ypatingos svarbos medicinos priemonių ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos atveju sąrašą įtrauktų medicinos priemonių gamintojų ar jų įgaliotųjų atstovų, importuotojų ir notifikuotųjų įstaigų bendrų kontaktinių punktų sąrašą;

| b) | ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos laikotarpiu tvarko a punkte nurodytą bendrų kontaktinių punktų sąrašą; |
| --- | --- |

b)

ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos laikotarpiu tvarko a punkte nurodytą bendrų kontaktinių punktų sąrašą;

| c) | prašo, kad a punkte nurodyti bendri kontaktiniai punktai pateiktų atitinkamą informaciją apie į ypatingos svarbos medicinos priemonių ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos atveju sąrašą įtrauktas medicinos priemones, vadovaudamiesi MPSIG patvirtintu informacijos rinkiniu, ir nustato jos pateikimo terminą; |
| --- | --- |

c)

prašo, kad a punkte nurodyti bendri kontaktiniai punktai pateiktų atitinkamą informaciją apie į ypatingos svarbos medicinos priemonių ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos atveju sąrašą įtrauktas medicinos priemones, vadovaudamiesi MPSIG patvirtintu informacijos rinkiniu, ir nustato jos pateikimo terminą;

| d) | prašo, kad 21 straipsnio 5 dalies antroje pastraipoje nurodyti bendri kontaktiniai punktai pateiktų atitinkamą informaciją apie į ypatingos svarbos medicinos priemonių ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos atveju sąrašą įtrauktas medicinos priemones, vadovaudamiesi MPSIG pagal 22 straipsnio 2 dalį patvirtintu informacijos rinkiniu, ir nustato jos pateikimo terminą; |
| --- | --- |

d)

prašo, kad 21 straipsnio 5 dalies antroje pastraipoje nurodyti bendri kontaktiniai punktai pateiktų atitinkamą informaciją apie į ypatingos svarbos medicinos priemonių ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos atveju sąrašą įtrauktas medicinos priemones, vadovaudamiesi MPSIG pagal 22 straipsnio 2 dalį patvirtintu informacijos rinkiniu, ir nustato jos pateikimo terminą;

Rinkdama dalį pagal 3 dalį reikalaujamos informacijos, Agentūra gali naudotis ir kitais šaltiniais nei nurodytieji pirmoje pastraipoje, įskaitant esamas duomenų bazes ir kuriamas duomenų bazes.

Pirmos pastraipos a punkto tikslais, kai manoma, kad aktualu, informacija gali būti gaunama iš nacionalinių ar Sąjungos duomenų bazių, įskaitant „Eudamed“, kai ji pradės veikti visu pajėgumu, arba iš medicinos priemonių asociacijų.

3.   2 dalies c punkte nurodytą informaciją sudaro bent:

| a) | medicinos priemonės gamintojo ir, jei taikytina, jo įgaliotojo atstovo pavadinimas (vardas ir pavardė); |
| --- | --- |

a)

medicinos priemonės gamintojo ir, jei taikytina, jo įgaliotojo atstovo pavadinimas (vardas ir pavardė);

| b) | medicinos priemonės identifikavimo informacija, numatyta paskirtis ir prireikus konkrečios medicinos priemonės charakteristikos; |
| --- | --- |

b)

medicinos priemonės identifikavimo informacija, numatyta paskirtis ir prireikus konkrečios medicinos priemonės charakteristikos;

| c) | jei taikytina, notifikuotosios įstaigos pavadinimas bei kodas ir informacija apie atitinkamą sertifikatą ar sertifikatus; |
| --- | --- |

c)

jei taikytina, notifikuotosios įstaigos pavadinimas bei kodas ir informacija apie atitinkamą sertifikatą ar sertifikatus;

| d) | informacija apie faktinį ar galimą medicinos priemonės stygių, pvz., faktinės ar numatomos pradžios ir pabaigos datos, ir įtariama arba žinoma medicinos priemonės stygiaus priežastis; |
| --- | --- |

d)

informacija apie faktinį ar galimą medicinos priemonės stygių, pvz., faktinės ar numatomos pradžios ir pabaigos datos, ir įtariama arba žinoma medicinos priemonės stygiaus priežastis;

| e) | duomenys apie medicinos priemonės pardavimą ir rinkos dalį; |
| --- | --- |

e)

duomenys apie medicinos priemonės pardavimą ir rinkos dalį;

| f) | turimos medicinos priemonės atsargos; |
| --- | --- |

f)

turimos medicinos priemonės atsargos;

| g) | medicinos priemonės tiekimo prognozė, įskaitant informaciją apie galimas tiekimo grandinės pažeidžiamas vietas; |
| --- | --- |

g)

medicinos priemonės tiekimo prognozė, įskaitant informaciją apie galimas tiekimo grandinės pažeidžiamas vietas;

| h) | jau pristatytus medicinos priemonės kiekius ir numatomus pristatyti kiekius; |
| --- | --- |

h)

jau pristatytus medicinos priemonės kiekius ir numatomus pristatyti kiekius;

| i) | medicinos priemonės paklausos prognozė; |
| --- | --- |

i)

medicinos priemonės paklausos prognozė;

| j) | stygiaus prevencijos ir mažinimo planai, įskaitant bent informaciją apie gamybos ir tiekimo pajėgumus; |
| --- | --- |

j)

stygiaus prevencijos ir mažinimo planai, įskaitant bent informaciją apie gamybos ir tiekimo pajėgumus;

| k) | atitinkamų notifikuotųjų įstaigų informacija apie jų išteklių pajėgumą per atitinkamą laikotarpį atsižvelgiant į ekstremaliąją situaciją nagrinėti paraiškas ir atlikti bei užbaigti į ypatingos svarbos medicinos priemonių ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos atveju sąrašą įtrauktų medicinos priemonių atitikties vertinimus; |
| --- | --- |

k)

atitinkamų notifikuotųjų įstaigų informacija apie jų išteklių pajėgumą per atitinkamą laikotarpį atsižvelgiant į ekstremaliąją situaciją nagrinėti paraiškas ir atlikti bei užbaigti į ypatingos svarbos medicinos priemonių ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos atveju sąrašą įtrauktų medicinos priemonių atitikties vertinimus;

| l) | informacija apie atitinkamų notifikuotųjų įstaigų gautų paraiškų, susijusių su medicinos priemonėmis, įtrauktomis į ypatingos svarbos medicinos priemonių ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos atveju sąrašą, ir atitinkamomis atitikties vertinimo procedūromis, skaičių; |
| --- | --- |

l)

informacija apie atitinkamų notifikuotųjų įstaigų gautų paraiškų, susijusių su medicinos priemonėmis, įtrauktomis į ypatingos svarbos medicinos priemonių ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos atveju sąrašą, ir atitinkamomis atitikties vertinimo procedūromis, skaičių;

| m) | jei atitikties vertinimai jau vyksta, atitinkamų notifikuotųjų įstaigų atliekamų į ypatingos svarbos medicinos priemonių ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos atveju sąrašą įtrauktų medicinos priemonių atitikties vertinimų statusas ir galimi itin svarbūs klausimai, galutiniam vertinimo rezultatui ir kuriuos reikia svarstyti, kad būtų baigtas atitikties vertinimo procesas. |
| --- | --- |

m)

jei atitikties vertinimai jau vyksta, atitinkamų notifikuotųjų įstaigų atliekamų į ypatingos svarbos medicinos priemonių ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos atveju sąrašą įtrauktų medicinos priemonių atitikties vertinimų statusas ir galimi itin svarbūs klausimai, galutiniam vertinimo rezultatui ir kuriuos reikia svarstyti, kad būtų baigtas atitikties vertinimo procesas.

Pirmos pastraipos k punkto tikslais atitinkamos notifikuotosios įstaigos praneša datą, iki kurios tikimasi baigti įvertinimą. Tuo atžvilgiu notifikuotosios įstaigos pirmenybę teikia į ypatingos svarbos medicinos priemonių ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos atveju sąrašą įtrauktų medicinos priemonių atitikties vertinimui.

26 straipsnis

Medicinos priemonių gamintojų, įgaliotųjų atstovų, importuotojų, platintojų ir notifikuotųjų įstaigų pareigos

1.   Siekiant sudaryti sąlygas 23 straipsnyje nurodytai stebėsenai vykdyti, Agentūra gali prašyti medicinos priemonių gamintojų arba atitinkamai jų įgaliotųjų atstovų, ir, jei tinkama, į ypatingos svarbos medicinos priemonių ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos atveju sąrašą įtrauktų importuotojų ir platintojų, taip pat prireikus atitinkamų notifikuotųjų įstaigų pateikti prašomą informaciją iki Agentūros nustatyto termino.

Pirmoje pastraipoje nurodyti medicinos priemonių gamintojai arba atitinkamai jų įgaliotieji atstovai, ir, jei tinkama, į ypatingos svarbos medicinos priemonių ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos atveju sąrašą įtrauktų medicinos priemonių importuotojai ir platintojai prašomą informaciją pateikia per bendrus kontaktinius punktus, nurodytus 25 straipsnio 2 dalies a punkte, naudodami ataskaitų teikimo sistemas, nustatytas pagal 25 straipsnio 1 dalies b punktą. Prireikus jie teikia atnaujintą informaciją.

2.   Medicinos priemonių gamintojai arba atitinkamai jų įgaliotieji atstovai, notifikuotosios įstaigos ir, jei tinkama, medicinos priemonių importuotojai ar platintojai pagrindžia, jei prašoma informacija nepateikta ar jei ją buvo delsiama pateikti iki Agentūros nustatyto termino.

3.   Jei medicinos priemonių gamintojai arba jų įgaliotieji atstovai, atitinkamos notifikuotosios įstaigos ir, jei tinkama, importuotojai ar platintojai ir nurodo, kad jų pateikta informacija apima komerciniu požiūriu konfidencialią informaciją, jie įvardija konkrečias tos informacijos dalis, kurios yra tokio pobūdžio, ir patikslina, kodėl ta informacija yra komerciniu požiūriu konfidenciali.

Agentūra įvertina kiekvieno nurodymo, kad informacija yra komerciniu požiūriu konfidenciali, pagrįstumą, ir apsaugo tokią komerciniu požiūriu konfidencialią informaciją nuo nepagrįsto atskleidimo.

4.   Jei medicinos priemonių gamintojai arba jų įgaliotieji atstovai, notifikuotosios įstaigos ir, jei tinkama, importuotojai bei platintojai turi papildomos informacijos nei reikalaujama pagal 1 dalį, įrodančios faktinį ar galimą medicinos priemonių stygių, jie nedelsiant pateikia tokią informaciją Agentūrai.

5.   23 straipsnyje nurodytas ataskaitas apie stebėsenos rezultatus ir rekomendacijas dėl prevencinių ar mažinimo priemonių, numatytų pagal 24 straipsnį, 1 dalyje nurodyti gamintojai arba jų įgaliotieji atstovai ir, jei tinkama, importuotojai bei platintojai ir atitinkamos notifikuotosios įstaigos:

| a) | pateikia Agentūrai turimas pastabas; |
| --- | --- |

a)

pateikia Agentūrai turimas pastabas;

| b) | atsižvelgia į 24 straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodytas rekomendacijas bei 28 straipsnio b punkte nurodytas gaires; |
| --- | --- |

b)

atsižvelgia į 24 straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodytas rekomendacijas bei 28 straipsnio b punkte nurodytas gaires;

| c) | laikosi priemonių, kurių imtasi Sąjungos ar valstybės narės lygmenimis pagal 27 ar 28 straipsnius; |
| --- | --- |

c)

laikosi priemonių, kurių imtasi Sąjungos ar valstybės narės lygmenimis pagal 27 ar 28 straipsnius;

| d) | informuoja MPSIG apie priemones, kurių imtasi, ir praneša apie tų priemonių taikymo rezultatus, įskaitant informacijos, kaip susitvarkyta su faktiniu ar galimu medicinos priemonių stygiumi, pateikimą. |
| --- | --- |

d)

informuoja MPSIG apie priemones, kurių imtasi, ir praneša apie tų priemonių taikymo rezultatus, įskaitant informacijos, kaip susitvarkyta su faktiniu ar galimu medicinos priemonių stygiumi, pateikimą.

6.   Jei 1 dalyje nurodytų medicinos priemonių gamintojai yra įsisteigę ne Sąjungoje, pagal šį straipsnį prašomą informaciją pateikia įgaliotieji atstovai arba, jei tinkama, importuotojai ar platintojai.

27 straipsnis

Valstybių narių vaidmuo atliekant medicinos priemonių stygiaus stebėseną ir jį mažinant

1.   Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas 23 straipsnyje nurodytai stebėsenai vykdyti, Agentūra gali prašyti valstybės narės:

| a) | pateikti 22 straipsnio 2 dalyje nurodytą informacijos rinkinį, įskaitant turimą informaciją apie su medicinos priemonėmis, įtrauktomis į ypatingos svarbos medicinos priemonių ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos atveju sąrašą, susijusius poreikius ir paklausos dydžio turimus ir apskaičiuotus duomenis bei prognozuojamą tų medicinos priemonių paklausą, per 25 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytą atitinkamą bendrą kontaktinį punktą, naudodamos stebėsenos ir ataskaitų teikimo būdus ir sistemą, nustatytą pagal 25 straipsnio 1 dalies b punktą; |
| --- | --- |

a)

pateikti 22 straipsnio 2 dalyje nurodytą informacijos rinkinį, įskaitant turimą informaciją apie su medicinos priemonėmis, įtrauktomis į ypatingos svarbos medicinos priemonių ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos atveju sąrašą, susijusius poreikius ir paklausos dydžio turimus ir apskaičiuotus duomenis bei prognozuojamą tų medicinos priemonių paklausą, per 25 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytą atitinkamą bendrą kontaktinį punktą, naudodamos stebėsenos ir ataskaitų teikimo būdus ir sistemą, nustatytą pagal 25 straipsnio 1 dalies b punktą;

| b) | pagal 26 straipsnio 3 dalį nurodyti, ar esama komerciniu požiūriu konfidencialios informacijos, ir paaiškinti, kodėl ta informacija yra komerciniu požiūriu konfidenciali; |
| --- | --- |

b)

pagal 26 straipsnio 3 dalį nurodyti, ar esama komerciniu požiūriu konfidencialios informacijos, ir paaiškinti, kodėl ta informacija yra komerciniu požiūriu konfidenciali;

| c) | nurodyti, jei ta informacija negali būti pateikta ir jei ją delsiama pateikti iki Agentūros pagal 26 straipsnio 2 dalį nustatyto termino. |
| --- | --- |

c)

nurodyti, jei ta informacija negali būti pateikta ir jei ją delsiama pateikti iki Agentūros pagal 26 straipsnio 2 dalį nustatyto termino.

Valstybės narės Agentūros prašymą įvykdo iki Agentūros nustatyto termino.

2.   1 dalies tikslais valstybės narės renka iš medicinos priemonių gamintojų ir jų įgaliotųjų atstovų, sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų, importuotojų, platintojų, jei taikytina, ir notifikuotųjų įstaigų informaciją apie medicinos priemones, įtrauktas į ypatingos svarbos medicinos priemonių ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos atveju sąrašą.

3.   Jei valstybės narės turi papildomos informacijos, be pateiktinos pagal šio straipsnio 1 ir 2 dalis, įrodančios faktinį ar galimą medicinos priemonių stygių, jos nedelsdamos per 25 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytą savo bendrą kontaktinį punktą pateikia tokią informaciją MPSIG.

4.   Pateikus ataskaitas apie 23 straipsnyje nurodytos stebėsenos rezultatus ir rekomendacijas dėl prevencinių ar mažinimo priemonių, numatytų pagal 24 straipsnį, valstybės narės:

| a) | įvertina poreikį valstybės narės lygmeniu taikyti laikinas išimtis pagal Reglamento (ES) 2017/745 59 straipsnio 1 dalį arba Reglamento (ES) 2017/746 54 straipsnio 1 dalį, kad sumažintų į ypatingos svarbos medicinos priemonių ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos atveju sąrašą įtrauktų medicinos priemonių faktinį ar galimą stygių; siekiant užtikrinti aukštą tiek pacientų, tiek produktų saugumo lygį; |
| --- | --- |

a)

įvertina poreikį valstybės narės lygmeniu taikyti laikinas išimtis pagal Reglamento (ES) 2017/745 59 straipsnio 1 dalį arba Reglamento (ES) 2017/746 54 straipsnio 1 dalį, kad sumažintų į ypatingos svarbos medicinos priemonių ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos atveju sąrašą įtrauktų medicinos priemonių faktinį ar galimą stygių; siekiant užtikrinti aukštą tiek pacientų, tiek produktų saugumo lygį;

| b) | atsižvelgia į 24 straipsnio 3 dalyje nurodytas rekomendacijas bei 28 straipsnio b punkte nurodytas gaires ir koordinuoja savo veiksmus, susijusius su veiksmais, kurių imtasi Sąjungos lygmeniu pagal 12 straipsnio a punktą; |
| --- | --- |

b)

atsižvelgia į 24 straipsnio 3 dalyje nurodytas rekomendacijas bei 28 straipsnio b punkte nurodytas gaires ir koordinuoja savo veiksmus, susijusius su veiksmais, kurių imtasi Sąjungos lygmeniu pagal 12 straipsnio a punktą;

| c) | informuoja MPSIG apie priemones, kurių imtasi, ir praneša apie veiksmų, nurodytų b punkte, taikymo rezultatus, įskaitant informacijos, kaip susitvarkyta su faktiniu ar galimu atitinkamų medicinos priemonių stygiumi, pateikimą. |
| --- | --- |

c)

informuoja MPSIG apie priemones, kurių imtasi, ir praneša apie veiksmų, nurodytų b punkte, taikymo rezultatus, įskaitant informacijos, kaip susitvarkyta su faktiniu ar galimu atitinkamų medicinos priemonių stygiumi, pateikimą.

Pirmos pastraipos b ir c punktų tikslais valstybės narės, kurios nacionaliniu lygmeniu ėmėsi alternatyvių veiksmų, praneša šių veiksmų priežastis MPSIG.

Šios dalies pirmos pastraipos b punkte nurodytos rekomendacijos, gairės bei veiksmai ir įgytos patirties apibendrinamoji ataskaita paskelbiami viešai 29 straipsnyje nurodytoje interneto svetainėje.

28 straipsnis

Komisijos vaidmuo atliekant medicinos priemonių stygiaus stebėseną ir jį mažinant

Komisija atsižvelgia į MPSIG pateiktą informaciją bei rekomendacijas ir:

| a) | imasi visų būtinų veiksmų neviršydama jai suteiktų įgaliojimų, kad sumažintų į ypatingos svarbos medicinos priemonių ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos atveju sąrašą įtrauktų medicinos priemonių faktinį ar galimą stygių, įskaitant, kai reikia, laikinų išimčių taikymą Sąjungos lygmeniu pagal Reglamento (ES) 2017/745 59 straipsnio 3 dalį arba Reglamento (ES) 2017/746 54 straipsnio 3 dalį, kartu laikydamasi tuose straipsniuose išdėstytų sąlygų ir siekdama užtikrinti aukštą tiek pacientų, tiek produktų saugumo lygį; |
| --- | --- |

a)

imasi visų būtinų veiksmų neviršydama jai suteiktų įgaliojimų, kad sumažintų į ypatingos svarbos medicinos priemonių ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos atveju sąrašą įtrauktų medicinos priemonių faktinį ar galimą stygių, įskaitant, kai reikia, laikinų išimčių taikymą Sąjungos lygmeniu pagal Reglamento (ES) 2017/745 59 straipsnio 3 dalį arba Reglamento (ES) 2017/746 54 straipsnio 3 dalį, kartu laikydamasi tuose straipsniuose išdėstytų sąlygų ir siekdama užtikrinti aukštą tiek pacientų, tiek produktų saugumo lygį;

| b) | kai aktualu, įvertina poreikį parengti valstybėms narėms, medicinos priemonių gamintojams, notifikuotosioms įstaigoms ir kitiems subjektams skirtas gaires ir rekomendacijas; |
| --- | --- |

b)

kai aktualu, įvertina poreikį parengti valstybėms narėms, medicinos priemonių gamintojams, notifikuotosioms įstaigoms ir kitiems subjektams skirtas gaires ir rekomendacijas;

| c) | paprašo, kad MPSIG pateiktų rekomendacijas arba koordinuotų priemones pagal 24 straipsnio 3, 4 ir 5 dalį; |
| --- | --- |

c)

paprašo, kad MPSIG pateiktų rekomendacijas arba koordinuotų priemones pagal 24 straipsnio 3, 4 ir 5 dalį;

| d) | įvertina poreikį imtis medicininių atsako priemonių pagal Sprendimą Nr. 1082/2013/ES ir kitą taikytiną Sąjungos teisę; |
| --- | --- |

d)

įvertina poreikį imtis medicininių atsako priemonių pagal Sprendimą Nr. 1082/2013/ES ir kitą taikytiną Sąjungos teisę;

| e) | tinkamai palaiko ryšius su trečiosiomis valstybėmis ir atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis, kad sumažintų faktinį ar galimą į ypatingos svarbos ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos medicinos priemonių sąrašą įtrauktų medicinos priemonių ar jų sudedamųjų dalių stygių, kai tos medicinos priemonės ar jų dalys importuojamos į Sąjungą ir kai toks faktinis ar galimas stygius turi tarptautinio poveikio, ir, kai aktualu, teikia ataskaitas MPSIG apie tuos susijusius veiksmus ir gautus rezultatus. |
| --- | --- |

e)

tinkamai palaiko ryšius su trečiosiomis valstybėmis ir atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis, kad sumažintų faktinį ar galimą į ypatingos svarbos ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos medicinos priemonių sąrašą įtrauktų medicinos priemonių ar jų sudedamųjų dalių stygių, kai tos medicinos priemonės ar jų dalys importuojamos į Sąjungą ir kai toks faktinis ar galimas stygius turi tarptautinio poveikio, ir, kai aktualu, teikia ataskaitas MPSIG apie tuos susijusius veiksmus ir gautus rezultatus.

29 straipsnis

Komunikacija apie MPSIG

1.   Agentūra laiku informuoja visuomenę ir atitinkamas interesų grupes apie MPSIG ir prireikus reaguoja į dezinformaciją apie MPSIG darbą per specialų savo interneto svetainės tinklapį ir kitomis tinkamomis priemonėmis, bendradarbiaudama su nacionalinėmis kompetentingomis institucijomis.

2.   MPSIG darbas turi būti skaidrus.

MPSIG posėdžių darbotvarkių ir protokolų santraukos, taip pat 21 straipsnio 4 dalyje nurodytos jos darbo tvarkos taisyklės ir 24 straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodytos rekomendacijos įforminamos dokumentais ir viešai paskelbiamos specialiame Agentūros interneto svetainės skyrelyje.

Kai 21 straipsnio 4 dalyje nurodytomis darbo tvarkos taisyklėmis sudaromos sąlygos užfiksuoti skirtingas MPSIG narių nuomones, MPSIG nacionalinių kompetentingų institucijų prašymu suteikia joms galimybę susipažinti su tokiomis skirtingomis nuomonėmis ir motyvais, kuriais jos grindžiamos.

30 straipsnis

Parama medicinos priemonių ekspertų komisijoms

Nuo 2022 m. kovo 1 d. Agentūra Komisijos vardu teikia sekretoriato paslaugas ekspertų komisijoms, paskirtoms pagal Reglamento (ES) 2017/745 106 straipsnio 1 dalį (toliau – ekspertų komisijos), ir teikia paramą, kurios reikia norint užtikrinti, kad tos ekspertų komisijos galėtų veiksmingai atlikti savo užduotis, nustatytas to reglamento 106 straipsnio 9 ir 10 dalyse.

Agentūra:

| a) | teikia administracinę ir techninę paramą ekspertų komisijoms, kad jos parengtų mokslines nuomones, išreikštų savo požiūrį ir suteiktų konsultacijas; |
| --- | --- |

a)

teikia administracinę ir techninę paramą ekspertų komisijoms, kad jos parengtų mokslines nuomones, išreikštų savo požiūrį ir suteiktų konsultacijas;

| b) | sudaro palankias sąlygas nuotoliniams ir fiziniams ekspertų komisijų posėdžiams vykti ir juos valdo; |
| --- | --- |

b)

sudaro palankias sąlygas nuotoliniams ir fiziniams ekspertų komisijų posėdžiams vykti ir juos valdo;

| c) | užtikrina, kad ekspertų komisijų darbas vyktų nepriklausomai, vadovaujantis Reglamento (ES) 2017/745 106 straipsnio 3 dalies antra pastraipa ir 107 straipsniu ir laikantis Komisijos pagal tą reglamentą nustatytų sistemų ir procedūrų, kad aktyviai valdytų galimus interesų konfliktus ir užkirstų jiems kelią vadovaujantis to reglamento 106 straipsnio 3 dalies trečia pastraipa; |
| --- | --- |

c)

užtikrina, kad ekspertų komisijų darbas vyktų nepriklausomai, vadovaujantis Reglamento (ES) 2017/745 106 straipsnio 3 dalies antra pastraipa ir 107 straipsniu ir laikantis Komisijos pagal tą reglamentą nustatytų sistemų ir procedūrų, kad aktyviai valdytų galimus interesų konfliktus ir užkirstų jiems kelią vadovaujantis to reglamento 106 straipsnio 3 dalies trečia pastraipa;

| d) | tvarko ir reguliariai atnaujina ekspertų komisijų tinklalapį ir tinklalapyje viešai skelbia visą reikalingą informaciją, kuri dar nėra viešai paskelbta „Eudamed“, kad užtikrintų ekspertų komisijų veiklos skaidrumą, įskaitant notifikuotųjų įstaigų pagrindimus, kai jos nesivadovavo pagal Reglamento (ES) 2017/745 106 straipsnio 9 dalį suteiktomis ekspertų komisijų konsultacijomis; |
| --- | --- |

d)

tvarko ir reguliariai atnaujina ekspertų komisijų tinklalapį ir tinklalapyje viešai skelbia visą reikalingą informaciją, kuri dar nėra viešai paskelbta „Eudamed“, kad užtikrintų ekspertų komisijų veiklos skaidrumą, įskaitant notifikuotųjų įstaigų pagrindimus, kai jos nesivadovavo pagal Reglamento (ES) 2017/745 106 straipsnio 9 dalį suteiktomis ekspertų komisijų konsultacijomis;

| e) | skelbia ekspertų komisijų mokslines nuomones, požiūrį ir konsultacijas, užtikrindama konfidencialumą pagal Reglamento (ES) 2017/745 106 straipsnio 12 dalies antrą pastraipą ir 109 straipsnį; |
| --- | --- |

e)

skelbia ekspertų komisijų mokslines nuomones, požiūrį ir konsultacijas, užtikrindama konfidencialumą pagal Reglamento (ES) 2017/745 106 straipsnio 12 dalies antrą pastraipą ir 109 straipsnį;

| f) | užtikrina, kad būtų numatytas atlygis ir išlaidų kompensavimas ekspertams pagal įgyvendinimo aktus, kuriuos Komisija priima pagal Reglamento (ES) 2017/745 106 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

f)

užtikrina, kad būtų numatytas atlygis ir išlaidų kompensavimas ekspertams pagal įgyvendinimo aktus, kuriuos Komisija priima pagal Reglamento (ES) 2017/745 106 straipsnio 1 dalį;

| g) | stebi, kaip laikomasi ekspertų komisijų bendrų darbo tvarkos taisyklių, taip pat parengtų gairių ir metodikų, susijusių su tų ekspertų komisijų veikla; |
| --- | --- |

g)

stebi, kaip laikomasi ekspertų komisijų bendrų darbo tvarkos taisyklių, taip pat parengtų gairių ir metodikų, susijusių su tų ekspertų komisijų veikla;

| h) | teikia metines ataskaitas Komisijai ir MPKG dėl ekspertų komisijų atlikto darbo, įskaitant informaciją apie ekspertų komisijų pateiktų nuomonių, išreikštų požiūrių ir suteiktų konsultacijų skaičių. |
| --- | --- |

h)

teikia metines ataskaitas Komisijai ir MPKG dėl ekspertų komisijų atlikto darbo, įskaitant informaciją apie ekspertų komisijų pateiktų nuomonių, išreikštų požiūrių ir suteiktų konsultacijų skaičių.

V SKYRIUS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

31 straipsnis

VSIG, MPSIG, ESDG ir ekspertų komisijų bendradarbiavimas

1.   Agentūra užtikrina VSIG ir MPSIG bendradarbiavimą, susijusį su priemonėmis, skirtomis reaguoti į ekstremaliąsias visuomenės sveikatos situacijas ir didelio masto nelaimes.

2.   VSIG ir MPSIG nariai ir atitinkamai 3 straipsnio 6 dalyje ir 25 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytų darbo grupių nariai gali dalyvauti viena kitos ir jų darbo grupių posėdžiuose, ir, kai tinkama, bendradarbiauti stebėsenos, pranešimo ir nuomonių rengimo klausimais.

3.   Sutikus atitinkamiems pirmininkams ar bendrapirmininkiams gali būti rengiami bendri VSIG ir MPSIG posėdžiai.

4.   Kai aktualu, Agentūra užtikrina ESDG ir ekspertų komisijų bendradarbiavimą pasirengimo ekstremaliosioms visuomenės sveikatos situacijoms ir jų valdymo klausimais.

32 straipsnis

Skaidrumas ir interesų konfliktai

1.   VSIG ir MPSIG vykdo savo veiklą nepriklausomai, nešališkai ir skaidriai.

2.   VSIG ir MPSIG nariai ir, kai aktualu, stebėtojai negali turėti jokių finansinių ar kitokių interesų vaistų ar medicinos priemonių versle, kurie galėtų turėti įtakos jų nepriklausomumui ar nešališkumui.

3.   Į VSIG ir MPSIG paskirti nariai ir, kai aktualu, stebėtojai pateikia savo finansinių ir kitų interesų deklaraciją ir atnaujina jas kasmet ir kai to prireikia.

Pirmoje pastraipoje nurodyta interesų deklaracija paskelbiama Agentūros interneto svetainėje.

4.   VSIG ir MPSIG nariai ir atitinkamais atvejais, stebėtojai turi atskleisti visus kitus savo sužinotus faktus, kurie, kaip veikiant gera valia pagrįstai galima manyti, gali būti susiję su interesų konfliktu arba dėl kurių gali kilti interesų konfliktas.

5.   Prieš kiekvieną posėdį VSIG ir MPSIG nariai ir, kai aktualu, stebėtojai, dalyvaujantys VSIG ir MPSIG posėdžiuose, deklaruoja bet kokius interesus, kurie galėtų būti laikomi pažeidžiančiais jų nepriklausomumą ar nešališkumą, atsižvelgiant į darbotvarkės klausimus.

6.   Jei Agentūra nusprendžia, kad dėl deklaruoto intereso pagal 5 dalį kyla interesų konfliktas, tas narys ar stebėtojas nedalyvauja diskusijose ar priimant sprendimus ir negauna informacijos, susijusios su tuo darbotvarkės klausimu.

7.   Narių ar stebėtojų deklaracijos ir atitinkamai 5 ir 6 dalyse nurodyti Agentūros sprendimai fiksuojami posėdžio protokolo santraukoje.

8.   VSIG ir MPSIG paskirtiems nariams ir, kai aktualu, stebėtojams taikomas profesinės paslapties reikalavimas, net ir nustojus eiti šias pareigas.

9.   ESDG nariai atnaujina savo finansinių ir kitų interesų deklaraciją, nurodytą Reglamento (EB) Nr. 726/2004 63 straipsnyje, kai įvyksta reikšmingų deklaracijos pasikeitimų.

33 straipsnis

Apsauga nuo kibernetinių išpuolių

Agentūra apsirūpina aukšto lygio apsaugos nuo kibernetinių išpuolių, kibernetinio šnipinėjimo ir kitų duomenų saugumo pažeidimų priemonėmis ir procesais, siekiant užtikrinti sveikatos duomenų apsaugą ir normalų Agentūros veikimą visą laiką, ypač Sąjungos lygmens ekstremaliųjų visuomenės sveikatos situacijų ar didelio masto nelaimių laikotarpiu.

Pirmos dalies tikslais Agentūra aktyviai identifikuoja ir įgyvendina geriausią kibernetinio saugumo praktiką, naudojamą Sąjungos institucijose, įstaigose, tarnybose ir agentūrose, siekdama užkirsti kelią kibernetiniams išpuoliams, juos nustatyti, sumažinti jų poveikį ir į juos reaguoti.

34 straipsnis

Konfidencialumas

1.   Jeigu šiame reglamente nenumatyta kitaip ir nedarant poveikio Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (EB) Nr. 1049/2001 (19), Europos Parlamento ir Tarybos direktyvai (ES) 2019/1937 (20) ir esamoms valstybių narių nacionalinėms nuostatoms dėl konfidencialumo ir atitinkamai praktikai, visos šalys, dalyvaujančios taikant šį reglamentą, užtikrina informacijos ir duomenų, kuriuos jos gauna atlikdamos savo užduotis, konfidencialumą, kad pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/943 (21) būtų apsaugota fizinių arba juridinių asmenų komerciniu požiūriu konfidenciali informacija ir komercinės paslaptys, įskaitant intelektinės nuosavybės teises.

2.   Nedarant poveikio 1 daliai, visos šalys, dalyvaujančios taikant šį reglamentą, užtikrina, kad komerciniu požiūriu konfidencialia informacija nebūtų dalijamasi taip, kad įmonėms būtų sudarytos sąlygos riboti arba iškraipyti konkurenciją, kaip apibrėžta SESV 101 straipsnyje.

3.   Nedarant poveikio 1 daliai, informacija, kuria nacionalinės kompetentingos institucijos konfidencialiai keičiasi tarpusavyje, su Komisija ir Agentūra, neatskleidžiama prieš tai negavus informaciją pateikusios institucijos sutikimo.

4.   1, 2 ir 3 dalimis nedaromas poveikis šiame reglamente nurodytoms Komisijos, Agentūros, valstybių narių ir kitų subjektų teisėms ir pareigoms keistis informacija bei platinti įspėjimus, taip pat atitinkamų asmenų pareigoms teikti informaciją pagal baudžiamąją teisę.

5.   Komisija, Agentūra ir valstybės narės gali keistis komerciniu požiūriu konfidencialia informacija su trečiųjų valstybių, su kuriomis jos yra sudariusios dvišalius arba daugiašalius konfidencialumo susitarimus, reguliavimo institucijomis.

35 straipsnis

Asmens duomenų apsauga

1.   Asmens duomenų perdavimui pagal šį reglamentą taikomi atitinkamai Reglamentas (ES) 2016/679 ir Reglamentas (ES) 2018/1725.

2.   Asmens duomenų perdavimo trečiajai valstybei atveju, jeigu nėra sprendimo dėl tinkamumo ar atitinkamų apsaugos priemonių, kaip nurodyta atitinkamai Reglamento (ES) 2016/679 46 straipsnyje ir Reglamento (ES) 2018/1725 48 straipsnyje, Komisija, Agentūra ir valstybės narės gali atlikti tam tikrus asmens duomenų perdavimus trečiųjų valstybių, su kuriomis jos yra sudariusios konfidencialumo susitarimus, reguliavimo institucijoms, kai toks perdavimas būtinas dėl svarbių viešojo intereso priežasčių, pvz., siekiant apsaugoti visuomenės sveikatą. Toks perdavimas vykdomas laikantis Reglamento (ES) 2016/679 49 straipsnyje ir Reglamento (ES) 2018/1725 50 straipsnyje išdėstytų sąlygų.

36 straipsnis

Ataskaitų teikimas ir peržiūra

1.   Ne vėliau kaip 2026 m. gruodžio 31 d. ir kas ketverius metus po to Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia šio reglamento taikymo ataskaitą. Be kita ko, ataskaitoje peržiūrima:

| a) | pasirengimo krizėms ir vaistų bei medicinos priemonių valdymo sistema, įskaitant testavimo nepalankiausiomis sąlygomis naudojimo rezultatus; |
| --- | --- |

a)

pasirengimo krizėms ir vaistų bei medicinos priemonių valdymo sistema, įskaitant testavimo nepalankiausiomis sąlygomis naudojimo rezultatus;

| b) | 10 ir 26 straipsniuose nustatytų rinkodaros leidimų turėtojų ir medicinos priemonių gamintojų, įgaliotųjų atstovų, importuotojų, platintojų ir notifikuotųjų įstaigų pareigų nevykdymo atvejai; |
| --- | --- |

b)

10 ir 26 straipsniuose nustatytų rinkodaros leidimų turėtojų ir medicinos priemonių gamintojų, įgaliotųjų atstovų, importuotojų, platintojų ir notifikuotųjų įstaigų pareigų nevykdymo atvejai;

| c) | ESMP įgaliojimais ir veikimas. |
| --- | --- |

c)

ESMP įgaliojimais ir veikimas.

2.   Nepaisant 1 dalies, ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos arba didelio masto nelaimės atveju Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai laiku pateikia ataskaitą apie 1 dalies b punkte nurodytus atvejus.

3.   Remdamasi 1 dalyje nurodyta ataskaita, Komisija, kai tinkama, pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto siekiant iš dalies pakeisti šį reglamentą. Visų pirma Komisija apsvarsto poreikį:

| a) | išplėsti šio reglamento taikymo sritį įtraukiant veterinarinius vaistus ir medicinos srityje naudojamas asmenines apsaugos priemones; |
| --- | --- |

a)

išplėsti šio reglamento taikymo sritį įtraukiant veterinarinius vaistus ir medicinos srityje naudojamas asmenines apsaugos priemones;

| b) | iš dalies pakeisti 2 straipsnį; |
| --- | --- |

b)

iš dalies pakeisti 2 straipsnį;

| c) | nustatyti papildomų priemonių, kad Sąjungos arba nacionaliniu lygmeniu būtų stiprinamas 10 ir 26 straipsniuose nustatytų pareigų laikymasis, ir |
| --- | --- |

c)

nustatyti papildomų priemonių, kad Sąjungos arba nacionaliniu lygmeniu būtų stiprinamas 10 ir 26 straipsniuose nustatytų pareigų laikymasis, ir

| d) | išplėsti ESMP įgaliojimus, poreikį sudaryti dar palankesnes sąlygas ESMP sąveikumui su nacionalinėmis ir Sąjungos IT sistemomis, poreikį sukurti nacionalines vaistų stygiaus stebėsenos platformas ir poreikį įvykdyti bet kokius papildomus reikalavimus, kad būtų pašalintas struktūrinis vaistų stygius – šie aspektai gali būti įtraukti atliekant Direktyvos 2001/83/EB ir Reglamento (EB) Nr. 726/2004 peržiūrą. |
| --- | --- |

d)

išplėsti ESMP įgaliojimus, poreikį sudaryti dar palankesnes sąlygas ESMP sąveikumui su nacionalinėmis ir Sąjungos IT sistemomis, poreikį sukurti nacionalines vaistų stygiaus stebėsenos platformas ir poreikį įvykdyti bet kokius papildomus reikalavimus, kad būtų pašalintas struktūrinis vaistų stygius – šie aspektai gali būti įtraukti atliekant Direktyvos 2001/83/EB ir Reglamento (EB) Nr. 726/2004 peržiūrą.

37 straipsnis

Finansavimas Sąjungos lėšomis

1.   Sąjunga teikia Agentūros veiklos, kuria remiamas VSIG ir MPSIG, ESDG, darbo grupių, nurodytų 3 straipsnio 6 dalyje ir 25 straipsnio 1 dalies c punkte, ir ekspertų komisijų darbas, ir kurią vykdydama ji bendradarbiauja su Komisija ir ECDC, finansavimą.

Sąjungos finansinė parama veiklai pagal šį reglamentą finansuoti įgyvendinama pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046 (22).

2.   Agentūra pagal Valdančiosios tarybos nustatytą finansinę tvarką atlygina už pranešėjų pagal šį reglamentą vykdomą su ESDG susijusią vertinimo veiklą ir kompensuoja valstybių narių atstovų ir ekspertų išlaidas, susijusias su VSIG, MPSIG, ESDG ir jų darbo grupių, nurodytų 3 straipsnio 6 dalyje ir 21 straipsnio 5 dalyje, posėdžiais. Toks atlygis mokamas atitinkamoms nacionalinėms kompetentingoms institucijoms.

3.   Reglamento (EB) Nr. 726/2004 67 straipsnyje numatytas Sąjungos įnašas skirtas pagal šį reglamentą numatytoms Agentūros užduotims ir apima visą atlygį, mokamą nacionalinėms vaistų kompetentingoms institucijoms tais atvejais, kai pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 297/95 (23) taikomas atleidimas nuo mokesčių.

38 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymo pradžios data

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Jis taikomas nuo 2022 m. kovo 1 d.

Tačiau, išskyrus 30 straipsnį, IV skyrius taikomas nuo 2023 m. vasario 2 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. sausio 25 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkė

R. METSOLA

Tarybos vardu

Pirmininkas

C. BEAUNE

---

(1)  
  OL C 286, 2021 7 16, p. 109.

1

(2)  
  OL C 300, 2021 7 27, p. 87.

2

(3)  
  2022 m. sausio 20 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir 2022 m. sausio 25 d. Tarybos sprendimas.

3

(4)  
  2021 m. kovo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/522, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. laikotarpio Sąjungos veiksmų sveikatos srityje programa (programa „ES – sveikatos labui“) ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 282/2014 (OL L 107, 2021 3 26, p. 1).

4

(5)  
  OL C 385, 2021 9 22, p. 83.

5

(6)  
  2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 726/2004, nustatantis Sąjungos leidimų dėl žmonėms skirtų ir veterinarinių vaistų išdavimo ir priežiūros tvarką ir įsteigiantis Europos vaistų agentūrą (OL L 136, 2004 4 30, p. 1).

6

(7)  
  2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 536/2014 dėl žmonėms skirtų vaistų klinikinių tyrimų, kuriuo panaikinama Direktyva 2001/20/EB, (OL L 158, 2014 5 27, p. 1).

7

(8)  
  OL C 393 I, 2021 9 29, p. 3.

8

(9)  
  2001 m. lapkričio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/83/EB dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio žmonėms skirtus vaistus (OL L 311, 2001 11 28, p. 67).

9

(10)  
  2017 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/745 dėl medicinos priemonių, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2001/83/EB, Reglamentas (EB) Nr. 178/2002 ir Reglamentas (EB) Nr. 1223/2009, ir kuriuo panaikinamos Tarybos direktyvos 90/385/EEB ir 93/42/EEB (OL L 117, 2017 5 5, p. 1).

10

(11)  
  2013 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1082/2013/ES dėl didelių tarpvalstybinio pobūdžio grėsmių sveikatai, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 2119/98/EB (OL L 293, 2013 11 5, p. 1).

11

(12)  
  2017 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/746 dėl in vitro diagnostikos medicinos priemonių, kuriuo panaikinama Direktyva 98/79/EB ir Komisijos sprendimas 2010/227/ES (OL L 117, 2017 5 5, p. 176).

12

(13)  
  2021 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/696, kuriuo sudaroma Sąjungos kosmoso programa, įsteigiama Europos Sąjungos kosmoso programos agentūra ir panaikinami reglamentai (ES) Nr. 912/2010, (ES) Nr. 1285/2013 bei (ES) Nr. 377/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES (OL L 170, 2021 5 12, p. 69).

13

(14)  
  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

14

(15)  
  2018 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/1725 dėl fizinių asmenų apsaugos Sąjungos institucijoms, organams, tarnyboms ir agentūroms tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001 ir Sprendimas Nr. 1247/2002/EB (OL L 295, 2018 11 21, p. 39).

15

(16)  
  2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 851/2004, įsteigiantis Europos ligų prevencijos ir kontrolės centrą (OL L 142, 2004 4 30, p. 1).

16

(17)  
  2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (OL L 57, 2021 2 18, p. 17).

17

(18)  
  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/6 dėl veterinarinių vaistų, kuriuo panaikinama Direktyva 2001/82/EB (OL L 4, 2019 1 7, p. 43).

18

(19)  
  2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (OL L 145, 2001 5 31, p. 43).

19

(20)  
  2019 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/1937 dėl asmenų, pranešančių apie Sąjungos teisės pažeidimus, apsaugos (OL L 305, 2019 11 26, p. 17).

20

(21)  
  2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/943 dėl neatskleistos praktinės patirties ir verslo informacijos (komercinių paslapčių) apsaugos nuo neteisėto jų gavimo, naudojimo ir atskleidimo (OL L 157, 2016 6 15, p. 1).

21

(22)  
  2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).

22

(23)  
  1995 m. vasario 10 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 297/95 dėl mokesčių, mokėtinų Europos vaistų vertinimo agentūrai (OL L 35, 1995 2 15, p. 1).

23

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

| 2022 1 31 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 20/38 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 1 31

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 20/38

---

TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2022/124

2022 m. sausio 25 d.

dėl Protokolo, kuriuo iš dalies keičiamas Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų oro susisiekimo susitarimas, sudarymo Europos Sąjungos vardu

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 100 straipsnio 2 dalį kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punktu,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą (1),

kadangi:

| (1) | remiantis Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių Europos Sąjungos valstybių narių Vyriausybių atstovų sprendimu 2010/465/ES (2)2010 m. birželio 24 d. buvo pasirašytas Protokolas, kuriuo iš dalies keičiamas 2007 m. balandžio 25 ir 30 d. pasirašytas Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų oro susisiekimo susitarimas, (toliau – Protokolas) su sąlyga, kad jis bus sudarytas vėliau; |
| --- | --- |

(1)

remiantis Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių Europos Sąjungos valstybių narių Vyriausybių atstovų sprendimu 2010/465/ES (2)2010 m. birželio 24 d. buvo pasirašytas Protokolas, kuriuo iš dalies keičiamas 2007 m. balandžio 25 ir 30 d. pasirašytas Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų oro susisiekimo susitarimas, (toliau – Protokolas) su sąlyga, kad jis bus sudarytas vėliau;

| (2) | Protokolą ratifikavo visos valstybės narės, išskyrus Kroatijos Respubliką. Kroatijos Respublika turi prisijungti prie Protokolo pagal 2012 m. Stojimo akto 6 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

(2)

Protokolą ratifikavo visos valstybės narės, išskyrus Kroatijos Respubliką. Kroatijos Respublika turi prisijungti prie Protokolo pagal 2012 m. Stojimo akto 6 straipsnio 2 dalį;

| (3) | Protokolas turėtų būti patvirtintas; |
| --- | --- |

(3)

Protokolas turėtų būti patvirtintas;

| (4) | Sprendimo 2010/465/ES 5 straipsnis dėl informacijos, kurią teikia valstybės narės, turėtų būti nebetaikomas nuo šio sprendimo įsigaliojimo dienos, nes tas straipsnis nebėra būtinas, |
| --- | --- |

(4)

Sprendimo 2010/465/ES 5 straipsnis dėl informacijos, kurią teikia valstybės narės, turėtų būti nebetaikomas nuo šio sprendimo įsigaliojimo dienos, nes tas straipsnis nebėra būtinas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Europos Sąjungos vardu patvirtinamas Protokolas, kuriuo iš dalies keičiamas 2007 m. balandžio 25 ir 30 d. pasirašytas Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų oro susisiekimo susitarimas, (3) (toliau – Protokolas).

2 straipsnis

Tarybos pirmininkas Sąjungos vardu pasikeičia Protokolo 10 straipsnyje numatytomis diplomatinėmis notomis.

3 straipsnis

Sprendimo 2010/465/ES 5 straipsnis nebetaikomas nuo šio sprendimo įsigaliojimo dienos.

4 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2022 m. sausio 25 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

C. BEAUNE

---

(1)  
  2021 m. gruodžio 14 d. pritarimas (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

(2)  
  2010 m. birželio 24 d. Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių Europos Sąjungos valstybių narių Vyriausybių atstovų sprendimas 2010/465/ES dėl protokolo, kuriuo iš dalies keičiamas Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Jungtinių Amerikos Valstijų oro susisiekimo susitarimas, pasirašymo ir laikino taikymo (OL L 223, 2010 8 25, p. 1).

2

(3)  Protokolo tekstas paskelbtas OL L 223, 2010 8 25, p. 3 kartu su sprendimu dėl jo pasirašymo.

3

---

REGLAMENTAI

| 2022 1 31 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 20/40 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 1 31

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 20/40

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) 2022/125

2021 m. lapkričio 19 d.

kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 691/2011 dėl Europos aplinkos ekonominių sąskaitų I–V priedai

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2011 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 691/2011 dėl Europos aplinkos ekonominių sąskaitų (1), ypač į jo 3 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | tam, kad Komisija galėtų atlikti Sutartyse numatytas savo užduotis, ypač susijusias su aplinka, tvarumu ir klimato kaita, jai reikia naujausios išsamios ir patikimos informacijos. Reglamentu (ES) Nr. 691/2011 nustatyta bendra Europos aplinkos ekonominių sąskaitų sistema, įskaitant rodiklių, kuriems parengti reikalingi duomenys turi būti rengiami ir perduodami, sąrašus ir sąskaitų parengimo dažnumo ir perdavimo terminų taisykles; |
| --- | --- |

(1)

tam, kad Komisija galėtų atlikti Sutartyse numatytas savo užduotis, ypač susijusias su aplinka, tvarumu ir klimato kaita, jai reikia naujausios išsamios ir patikimos informacijos. Reglamentu (ES) Nr. 691/2011 nustatyta bendra Europos aplinkos ekonominių sąskaitų sistema, įskaitant rodiklių, kuriems parengti reikalingi duomenys turi būti rengiami ir perduodami, sąrašus ir sąskaitų parengimo dažnumo ir perdavimo terminų taisykles;

| (2) | aplinkos sąskaitų rodiklių sąrašai yra būtini, kad valstybių narių statistinius duomenis būtų galima lyginti. Juos reikia atnaujinti, kad jie derėtų su atnaujintais sąskaitoms naudojamų duomenų šaltiniais ir būtų toliau aktualūs naudotojams; |
| --- | --- |

(2)

aplinkos sąskaitų rodiklių sąrašai yra būtini, kad valstybių narių statistinius duomenis būtų galima lyginti. Juos reikia atnaujinti, kad jie derėtų su atnaujintais sąskaitoms naudojamų duomenų šaltiniais ir būtų toliau aktualūs naudotojams;

| (3) | siekiant geriau stebėti, kaip siekiama žaliosios, konkurencingos ir atsparios žiedinės ekonomikos (2) tikslų bei ES svarbių darnaus vystymosi tikslų, reikia papildomų naujausių duomenų apie aplinkos ir ekonomikos sąsajas; |
| --- | --- |

(3)

siekiant geriau stebėti, kaip siekiama žaliosios, konkurencingos ir atsparios žiedinės ekonomikos (2) tikslų bei ES svarbių darnaus vystymosi tikslų, reikia papildomų naujausių duomenų apie aplinkos ir ekonomikos sąsajas;

| (4) | aplinkos sąskaitų rodiklių sąrašai yra būtini, kad valstybių narių statistinius duomenis būtų galima lyginti; |
| --- | --- |

(4)

aplinkos sąskaitų rodiklių sąrašai yra būtini, kad valstybių narių statistinius duomenis būtų galima lyginti;

| (5) | Reglamento (ES) Nr. 691/2011 I priede pateiktas į orą išmetamų teršalų sąrašas turėtų būti atnaujintas, kad derėtų su šiltnamio efektą sukeliančių dujų, kurių duomenys turi būti teikiami pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCCC), sąrašu, patikslintu po Kioto protokolo antrojo įsipareigojimų laikotarpio, ir gairėmis dėl į orą išmetamų teršalų inventorių pagal Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvenciją (CLRTAP) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2016/2284 dėl tam tikrų valstybėse narėse į atmosferą išmetamų teršalų kiekio mažinimo (Teršalų išmetimo nacionalinių ribų direktyva) (3) pateikiamomis apibrėžtimis; |
| --- | --- |

(5)

Reglamento (ES) Nr. 691/2011 I priede pateiktas į orą išmetamų teršalų sąrašas turėtų būti atnaujintas, kad derėtų su šiltnamio efektą sukeliančių dujų, kurių duomenys turi būti teikiami pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCCC), sąrašu, patikslintu po Kioto protokolo antrojo įsipareigojimų laikotarpio, ir gairėmis dėl į orą išmetamų teršalų inventorių pagal Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvenciją (CLRTAP) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2016/2284 dėl tam tikrų valstybėse narėse į atmosferą išmetamų teršalų kiekio mažinimo (Teršalų išmetimo nacionalinių ribų direktyva) (3) pateikiamomis apibrėžtimis;

| (6) | tam, kad duomenys būtų naudingesni klimato politikai, valstybėms narėms turėtų būti nustatytas reikalavimas teikti suskirstytus mokesčių, įtrauktų į valdžios sektoriaus pajamas ir gautų iš ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos (ES ATLPS), duomenis bei kitų CO2 mokesčių duomenis. Todėl tie mokesčiai turėtų būti įtraukti į Reglamento (ES) Nr. 691/2011 II priede pateikiamą rodiklių sąrašą; |
| --- | --- |

(6)

tam, kad duomenys būtų naudingesni klimato politikai, valstybėms narėms turėtų būti nustatytas reikalavimas teikti suskirstytus mokesčių, įtrauktų į valdžios sektoriaus pajamas ir gautų iš ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos (ES ATLPS), duomenis bei kitų CO2 mokesčių duomenis. Todėl tie mokesčiai turėtų būti įtraukti į Reglamento (ES) Nr. 691/2011 II priede pateikiamą rodiklių sąrašą;

| (7) | Reglamento (ES) Nr. 691/2011 III priedo C ir E lentelėse pateikiamos informacijos nebereikia Sąjungos suvestiniams rodikliams rengti, nes Eurostatas sukūrė naują, kitais lengvai prieinamais duomenimis pagrįstą metodą. Todėl šios lentelės turėtų būti išbrauktos; |
| --- | --- |

(7)

Reglamento (ES) Nr. 691/2011 III priedo C ir E lentelėse pateikiamos informacijos nebereikia Sąjungos suvestiniams rodikliams rengti, nes Eurostatas sukūrė naują, kitais lengvai prieinamais duomenimis pagrįstą metodą. Todėl šios lentelės turėtų būti išbrauktos;

| (8) | tam, kad duomenys būtų naudingesni Europos žaliojo kurso teminėms aplinkos politikos sritims, aplinkos apsaugos išlaidų sąskaitose visų sektorių atžvilgiu turi būti išskiriami aplinkos oro ir klimato apsaugos (Aplinkos apsaugos veiklos ir išlaidų klasifikatoriaus (CEPA) 1 kategorija (CEPA 1)), nuotekų tvarkymo (CEPA 2), atliekų tvarkymo (CEPA 3), dirvožemio, požeminių ir paviršinių vandenų apsaugos ir atkūrimo (CEPA 4), triukšmo ir vibracijos sumažinimo (CEPA 5), biologinės įvairovės ir kraštovaizdžio apsaugos (CEPA 6), taip pat radiacinės saugos, mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos ir kitų aplinkos apsaugos veiklos rūšių (CEPA 7–9) su aplinka susiję tikslai. Todėl atsižvelgiant į šiuos pakeitimus Reglamento (ES) Nr. 691/2011 IV priedas turėtų būti atnaujintas; |
| --- | --- |

(8)

tam, kad duomenys būtų naudingesni Europos žaliojo kurso teminėms aplinkos politikos sritims, aplinkos apsaugos išlaidų sąskaitose visų sektorių atžvilgiu turi būti išskiriami aplinkos oro ir klimato apsaugos (Aplinkos apsaugos veiklos ir išlaidų klasifikatoriaus (CEPA) 1 kategorija (CEPA 1)), nuotekų tvarkymo (CEPA 2), atliekų tvarkymo (CEPA 3), dirvožemio, požeminių ir paviršinių vandenų apsaugos ir atkūrimo (CEPA 4), triukšmo ir vibracijos sumažinimo (CEPA 5), biologinės įvairovės ir kraštovaizdžio apsaugos (CEPA 6), taip pat radiacinės saugos, mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos ir kitų aplinkos apsaugos veiklos rūšių (CEPA 7–9) su aplinka susiję tikslai. Todėl atsižvelgiant į šiuos pakeitimus Reglamento (ES) Nr. 691/2011 IV priedas turėtų būti atnaujintas;

| (9) | informacijos apie aplinkosauginių ir aplinkai palankių prekių ir paslaugų sektoriaus rinkos veiklos dalį nepakanka, norint tinkamai įgyvendinti aplinkos politiką. Todėl Reglamento (ES) Nr. 691/2011 V priedas turėtų būti atnaujintas, nustatant reikalavimą valstybėms narėms teikti informaciją apie visą sektorių; |
| --- | --- |

(9)

informacijos apie aplinkosauginių ir aplinkai palankių prekių ir paslaugų sektoriaus rinkos veiklos dalį nepakanka, norint tinkamai įgyvendinti aplinkos politiką. Todėl Reglamento (ES) Nr. 691/2011 V priedas turėtų būti atnaujintas, nustatant reikalavimą valstybėms narėms teikti informaciją apie visą sektorių;

| (10) | tam, kad naudotojams būtų lengviau aiškinti duomenis, o valstybės narės galėtų užtikrinti kokybę rinkdamos duomenis, valstybės narės turėtų teikti informaciją apie visus nacionalinių išlaidų aplinkos apsaugai komponentus. Ši informacija turėtų apimti aplinkos apsaugos paslaugų tarpinio vartojimo įverčius ir informaciją. Remiantis Eurostato patirtimi tvirtinant valstybių narių duomenis nustatyta, kad dėl kitų privalomų teikti duomenų kategorijų apskaitymo ryšių Eurostatas negali gauti pakankamai kokybiškų visų valstybių narių išvestinių aplinkos apsaugos paslaugų tarpinio vartojimo duomenų, pvz., apie bendrovių patiriamas atliekų šalinimo ar nuotekų valymo paslaugų išlaidas. Todėl Reglamento (ES) Nr. 691/2011 IV priedas turėtų būti atnaujintas, kad valstybės narės rengtų ir teiktų šiuos duomenis, taikydamos visas reikiamas kokybės užtikrinimo priemones; |
| --- | --- |

(10)

tam, kad naudotojams būtų lengviau aiškinti duomenis, o valstybės narės galėtų užtikrinti kokybę rinkdamos duomenis, valstybės narės turėtų teikti informaciją apie visus nacionalinių išlaidų aplinkos apsaugai komponentus. Ši informacija turėtų apimti aplinkos apsaugos paslaugų tarpinio vartojimo įverčius ir informaciją. Remiantis Eurostato patirtimi tvirtinant valstybių narių duomenis nustatyta, kad dėl kitų privalomų teikti duomenų kategorijų apskaitymo ryšių Eurostatas negali gauti pakankamai kokybiškų visų valstybių narių išvestinių aplinkos apsaugos paslaugų tarpinio vartojimo duomenų, pvz., apie bendrovių patiriamas atliekų šalinimo ar nuotekų valymo paslaugų išlaidas. Todėl Reglamento (ES) Nr. 691/2011 IV priedas turėtų būti atnaujintas, kad valstybės narės rengtų ir teiktų šiuos duomenis, taikydamos visas reikiamas kokybės užtikrinimo priemones;

| (11) | norint tiksliai apskaičiuoti visas nacionalines išlaidas aplinkos apsaugai, reikia nustatyti visas išlaidas aplinkos apsaugos paslaugoms, patirtas kitoms aplinkos apsaugos paslaugoms teikti ir atitinkamai įtrauktas į susijusių galutinių produktų vertę. Todėl labai svarbu, kad valstybės narės teiktų informaciją apie visą aplinkos apsaugos paslaugų tarpinį vartojimą aplinkos apsaugos paslaugoms teikti, nepriklausomai nuo to, ar jas teikia specialios paskirties paslaugų teikėjai, ar ne; |
| --- | --- |

(11)

norint tiksliai apskaičiuoti visas nacionalines išlaidas aplinkos apsaugai, reikia nustatyti visas išlaidas aplinkos apsaugos paslaugoms, patirtas kitoms aplinkos apsaugos paslaugoms teikti ir atitinkamai įtrauktas į susijusių galutinių produktų vertę. Todėl labai svarbu, kad valstybės narės teiktų informaciją apie visą aplinkos apsaugos paslaugų tarpinį vartojimą aplinkos apsaugos paslaugoms teikti, nepriklausomai nuo to, ar jas teikia specialios paskirties paslaugų teikėjai, ar ne;

| (12) | Europos aplinkos ekonominės sąskaitų duomenų teikimo terminai turėtų būti sutrumpinti, kad sąskaitos būtų naudingesnės formuojant politiką; |
| --- | --- |

(12)

Europos aplinkos ekonominės sąskaitų duomenų teikimo terminai turėtų būti sutrumpinti, kad sąskaitos būtų naudingesnės formuojant politiką;

| (13) | siekiant palengvinti valstybėms narėms tenkančią duomenų teikimo naštą, aplinkosauginių ir aplinkai palankių prekių ir paslaugų sektoriaus sąskaitų duomenų ir NACE kategorijos „Apdirbamoji gamyba“ aplinkos apsaugos išlaidų sąskaitų duomenų išsamumo lygis pagal NACE klasifikatorių turėtų būti sumažintas. Šia ekonomiškai efektyvia priemone taip pat užtikrinama, kad duomenys būtų prieinamesni naudotojams, nes mažinama konfidencialumo žymų ir duomenų atskleidimo apribojimų. Todėl Reglamento (ES) Nr. 691/2011 IV ir V priedai turėtų būti atnaujinti; |
| --- | --- |

(13)

siekiant palengvinti valstybėms narėms tenkančią duomenų teikimo naštą, aplinkosauginių ir aplinkai palankių prekių ir paslaugų sektoriaus sąskaitų duomenų ir NACE kategorijos „Apdirbamoji gamyba“ aplinkos apsaugos išlaidų sąskaitų duomenų išsamumo lygis pagal NACE klasifikatorių turėtų būti sumažintas. Šia ekonomiškai efektyvia priemone taip pat užtikrinama, kad duomenys būtų prieinamesni naudotojams, nes mažinama konfidencialumo žymų ir duomenų atskleidimo apribojimų. Todėl Reglamento (ES) Nr. 691/2011 IV ir V priedai turėtų būti atnaujinti;

| (14) | dėl trumpesnių duomenų teikimo terminų ir atnaujintų rodiklių sąrašų kylančiai papildomai naštai atsverti turėtų būti nustatyta 1 % riba, taikoma skirstant aplinkos apsaugos išlaidų sąskaitų duomenis pagal ekonominės veiklos rūšis; |
| --- | --- |

(14)

dėl trumpesnių duomenų teikimo terminų ir atnaujintų rodiklių sąrašų kylančiai papildomai naštai atsverti turėtų būti nustatyta 1 % riba, taikoma skirstant aplinkos apsaugos išlaidų sąskaitų duomenis pagal ekonominės veiklos rūšis;

| (15) | turi būti nustatyti pirmieji atnaujintų duomenų ataskaitiniai metai; |
| --- | --- |

(15)

turi būti nustatyti pirmieji atnaujintų duomenų ataskaitiniai metai;

| (16) | todėl Reglamentas (ES) Nr. 691/2011 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, |
| --- | --- |

(16)

todėl Reglamentas (ES) Nr. 691/2011 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (ES) Nr. 691/2011 I–V priedai iš dalies keičiami pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2021 m. lapkričio 19 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 192, 2011 7 22, p. 1.

1

(2)  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Naujas žiedinės ekonomikos veiksmų planas, kuriuo siekiama švaresnės ir konkurencingesnės Europos“ (COM(2020) 98 final).

2

final

(3)  
  2016 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/2284 dėl tam tikrų valstybėse narėse į atmosferą išmetamų teršalų kiekio mažinimo, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/35/EB ir panaikinama Direktyva 2001/81/EB (OL L 344, 2016 12 17, p. 1).

3

---

PRIEDAS

Reglamento (ES) Nr. 691/2011 I–V priedai iš dalies keičiami taip:

| 1) | I priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | 3 skirsnis pakeičiamas taip:

  „3 skirsnis
  RODIKLIŲ SĄRAŠAS
  Valstybės narės rengia statistinius duomenis apie šiuos į orą išmetamus teršalus:








  Pavadinimas | Simbolis | Apskaitos vienetas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Anglies dioksidas, išskyrus išsiskiriantį iš biomasės | CO2 | 1 000 tonų (Gg) |
| Anglies dioksidas iš biomasės | Biomasės CO2 | 1 000 tonų (Gg) |
| Azoto suboksidas | N2O | tonos (Mg) |
| Metanas | CH4 | tonos (Mg) |
| Perfluorangliavandeniliai | PFC | tonos (Mg), CO2 ekvivalentai |
| Hidrofluorangliavandeniliai | HFC | tonos (Mg), CO2 ekvivalentai |
| Sieros heksafluoridas ir azoto trifluoridas | SF6; NF3 | tonos (Mg), CO2 ekvivalentai |
| Azoto oksidai | NOX | tonos (Mg), NO2 ekvivalentai |
| Nemetaniniai lakieji organiniai junginiai | NMVOC | tonos (Mg) |
| Anglies monoksidas | CO | tonos (Mg) |
| Kietosios dalelės < 10 μm | PM10 | tonos (Mg) |
| Kietosios dalelės < 2,5 μm | PM2,5 | tonos (Mg) |
| Sieros oksidai | SOX | tonos (Mg), SO2 ekvivalentai |
| Amoniakas | NH3 | tonos (Mg) |

1)

I priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

3 skirsnis pakeičiamas taip:

„3 skirsnis

RODIKLIŲ SĄRAŠAS

Valstybės narės rengia statistinius duomenis apie šiuos į orą išmetamus teršalus:

Pavadinimas

Simbolis

Apskaitos vienetas

Anglies dioksidas, išskyrus išsiskiriantį iš biomasės

CO2

1 000 tonų (Gg)

Anglies dioksidas iš biomasės

Biomasės CO2

1 000 tonų (Gg)

Azoto suboksidas

N2O

tonos (Mg)

Metanas

CH4

tonos (Mg)

Perfluorangliavandeniliai

PFC

tonos (Mg), CO2 ekvivalentai

Hidrofluorangliavandeniliai

HFC

tonos (Mg), CO2 ekvivalentai

Sieros heksafluoridas ir azoto trifluoridas

SF6; NF3

tonos (Mg), CO2 ekvivalentai

Azoto oksidai

NOX

tonos (Mg), NO2 ekvivalentai

Nemetaniniai lakieji organiniai junginiai

NMVOC

tonos (Mg)

Anglies monoksidas

CO

tonos (Mg)

Kietosios dalelės < 10 μm

PM10

tonos (Mg)

Kietosios dalelės < 2,5 μm

PM2,5

tonos (Mg)

Sieros oksidai

SOX

tonos (Mg), SO2 ekvivalentai

Amoniakas

NH3

tonos (Mg)

Visi duomenys nurodomi dešimtųjų tikslumu.“;

| b) | 5 skirsnis pakeičiamas taip:

  „5 skirsnis
  ATASKAITOS LENTELĖS








  1. | Kiekvieno 3 skirsnyje nurodyto rodiklio duomenys rengiami pagal hierarchinį ekonominės veiklos rūšių klasifikatorių NACE 2 red. (A*64 suvestinių duomenų lygis), kuris visiškai atitinka ESS 95. Be to, rengiami šie duomenys:






  — | apie namų ūkių į orą išmetamus teršalus, |
| --- | --- | --- | --- |

b)

5 skirsnis pakeičiamas taip:

„5 skirsnis

ATASKAITOS LENTELĖS

1.

—

apie namų ūkių į orą išmetamus teršalus,

| — | jungiamieji duomenys, t. y. ataskaitos duomenys, kuriais aiškiai suderinami pagal šį reglamentą pateikiamų į orą išmetamų teršalų sąskaitų ir oficialiuose nacionaliniuose į orą išmetamų teršalų inventoriuose pateiktų duomenų skirtumai. |
| --- | --- |

—

jungiamieji duomenys, t. y. ataskaitos duomenys, kuriais aiškiai suderinami pagal šį reglamentą pateikiamų į orą išmetamų teršalų sąskaitų ir oficialiuose nacionaliniuose į orą išmetamų teršalų inventoriuose pateiktų duomenų skirtumai.

| 2. | Šio straipsnio 1 dalyje nurodytas hierarchinis klasifikatorius:
  Į orą išmetami teršalai pagal veiklos rūšis – NACE 2 red. (A*64)
  Namų ūkių į orą išmetami teršalai






  — | Transportas |
| --- | --- | --- |

2.

Į orą išmetami teršalai pagal veiklos rūšis – NACE 2 red. (A*64)

Namų ūkių į orą išmetami teršalai

—

Transportas

| — | Šildymas ir vėsinimas |
| --- | --- |

—

Šildymas ir vėsinimas

| — | Kita |
| --- | --- |

—

Kita

Jungiamieji duomenys

Kiekvieno 3 skirsnyje nurodyto rodiklio atžvilgiu – bendros į orą išmetamų teršalų sąskaitos (gamybos veikla + namų ūkiai)

Išskyrus nacionalinius rezidentus užsienyje:

| — | nacionaliniai žvejybos laivai, plaukiojantys užsienyje; |
| --- | --- |

—

nacionaliniai žvejybos laivai, plaukiojantys užsienyje;

| — | sausumos transportas; |
| --- | --- |

—

sausumos transportas;

| — | vandens transportas; |
| --- | --- |

—

vandens transportas;

| — | oro transportas. |
| --- | --- |

—

oro transportas.

Įskaitant nerezidentus šalies teritorijoje:

| + | sausumos transportas; |
| --- | --- |

+

sausumos transportas;

| + | vandens transportas; |
| --- | --- |

+

vandens transportas;

| + | oro transportas. |
| --- | --- |

+

oro transportas.

| (+ arba –) | Kiti pakeitimai ir statistinis neatitikimas. |
| --- | --- |

(+ arba –)

Kiti pakeitimai ir statistinis neatitikimas.

| = | Bendras X išmetamųjų teršalų kiekis, kaip nurodyta UNFCCC (1) ir (arba) CLRTAP (2)“; |
| --- | --- |

=

Bendras X išmetamųjų teršalų kiekis, kaip nurodyta UNFCCC (1) ir (arba) CLRTAP (2)“;

| 2) | II priedo 3 ir 4 skirsniai pakeičiami taip:

  „3 skirsnis
  RODIKLIŲ SĄRAŠAS
  Valstybės narės rengia su aplinka susijusių mokesčių statistiką pagal šiuos rodiklius:






  — | energijos mokesčiai, |
| --- | --- | --- |

2)

II priedo 3 ir 4 skirsniai pakeičiami taip:

„3 skirsnis

RODIKLIŲ SĄRAŠAS

Valstybės narės rengia su aplinka susijusių mokesčių statistiką pagal šiuos rodiklius:

—

energijos mokesčiai,

| — | transporto mokesčiai, |
| --- | --- |

—

transporto mokesčiai,

| — | taršos mokesčiai, |
| --- | --- |

—

taršos mokesčiai,

| — | išteklių mokesčiai. |
| --- | --- |

—

išteklių mokesčiai.

Be to, valstybės narės kaip atskirą rodiklį turi pateikti valdžios sektoriaus mokestinių pajamų, įtraukiamų į Europos sąskaitų sistemos sąskaitas dėl dalyvavimo ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemoje, duomenis.

Valstybės narės kaip atskirą rodiklį taip pat turi pateikti kitų su aplinka susijusių mokesčių, įtraukiamų į energijos, transporto, taršos ar išteklių mokesčių visumą ir taikomų degalų išmetamo anglies dioksido kiekiui (kiti CO2 mokesčiai), duomenis.

Visi duomenys pateikiami milijonais nacionalinės valiutos vienetų.

4 skirsnis

PIRMIEJI ATASKAITINIAI METAI, DAŽNUMAS IR DUOMENŲ PERDAVIMO TERMINAI

| 1. | Statistiniai duomenys rengiami ir perduodami kasmet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Statistiniai duomenys perduodami per 16 mėnesių nuo ataskaitinių metų pabaigos. Ši nuostata taikoma nuo 2020 ataskaitinių metų. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Siekiant patenkinti naudotojų poreikius laiku gauti išsamius duomenų rinkinius, Komisija (Eurostatas), gavusi pakankamus šalių duomenis, nedelsdama parengia šio modulio pagrindinių suvestinių rodiklių bendrus ES 27 įverčius. Jeigu įmanoma, Komisija (Eurostatas) parengia ir paskelbia duomenų, kurių valstybės narės neperdavė iki 2 punkte nurodyto termino, įverčius. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pirmieji ataskaitiniai metai yra 2020 m. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kiekvieną kartą perduodamos duomenis Komisijai, valstybės narės teikia metinius n – 4, n – 3, n – 2, n – 1 ir n metų duomenis (n yra ataskaitiniai metai). Valstybės narės gali pateikti bet kokius turimus duomenis už ankstesnius metus nei 2016 m.“; |
| --- | --- |

5.

| 3) | III priedo 4 ir 5 skirsniai pakeičiami taip:

  „4 skirsnis
  PIRMIEJI ATASKAITINIAI METAI, DAŽNUMAS IR DUOMENŲ PERDAVIMO TERMINAI








  1. | Statistiniai duomenys rengiami ir perduodami kasmet. |
| --- | --- | --- |

3)

III priedo 4 ir 5 skirsniai pakeičiami taip:

„4 skirsnis

PIRMIEJI ATASKAITINIAI METAI, DAŽNUMAS IR DUOMENŲ PERDAVIMO TERMINAI

1.

| 2. | Statistiniai duomenys perduodami per 16 mėnesių nuo ataskaitinių metų pabaigos. Ši nuostata taikoma nuo 2021 ataskaitinių metų. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Siekiant patenkinti naudotojų poreikius laiku gauti išsamius duomenų rinkinius, Komisija (Eurostatas), gavusi pakankamus šalių duomenis, nedelsdama parengia šio modulio pagrindinių suvestinių rodiklių bendrus ES 27 įverčius. Jeigu įmanoma, Komisija (Eurostatas) parengia ir paskelbia duomenų, kurių valstybės narės neperdavė iki 2 punkte nurodyto termino, įverčius. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pirmieji ataskaitiniai metai yra 2021 m. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kiekvieną kartą perduodamos duomenis Komisijai, valstybės narės teikia metinius n – 4, n – 3, n – 2, n – 1 ir n metų duomenis (n yra ataskaitiniai metai). Valstybės narės gali pateikti bet kokius turimus duomenis už ankstesnius metus nei 2017 m. |
| --- | --- |

5.

5 skirsnis

ATASKAITOS LENTELĖS

Rengiami toliau pateiktose lentelėse nurodytų rodiklių duomenys, išreikšti masės vienetais.

A lentelė. Vidaus gavyba

| MF.1 | Biomasė |
| --- | --- |

MF.1

Biomasė

| MF.1.1 | Augalai (išskyrus pašarinius augalus) |
| --- | --- |

MF.1.1

Augalai (išskyrus pašarinius augalus)

| MF.1.1.1 | Javai |
| --- | --- |

MF.1.1.1

Javai

| MF.1.1.2 | Šakniavaisiai, gumbavaisiai |
| --- | --- |

MF.1.1.2

Šakniavaisiai, gumbavaisiai

| MF.1.1.3 | Cukriniai runkeliai |
| --- | --- |

MF.1.1.3

Cukriniai runkeliai

| MF.1.1.4 | Ankštiniai augalai |
| --- | --- |

MF.1.1.4

Ankštiniai augalai

| MF.1.1.5 | Riešutai |
| --- | --- |

MF.1.1.5

Riešutai

| MF.1.1.6 | Aliejiniai augalai |
| --- | --- |

MF.1.1.6

Aliejiniai augalai

| MF.1.1.7 | Daržovės |
| --- | --- |

MF.1.1.7

Daržovės

| MF.1.1.8 | Vaisiai |
| --- | --- |

MF.1.1.8

Vaisiai

| MF.1.1.9 | Pluoštiniai augalai |
| --- | --- |

MF.1.1.9

Pluoštiniai augalai

| MF.1.1.A | Kiti, nepriskirti pirmiau išvardytiems, augalai |
| --- | --- |

MF.1.1.A

Kiti, nepriskirti pirmiau išvardytiems, augalai

| MF.1.2 | Augalų liekanos (naudojamos), pašariniai augalai ir ganyklų biomasė |
| --- | --- |

MF.1.2

Augalų liekanos (naudojamos), pašariniai augalai ir ganyklų biomasė

| MF.1.2.1 | Augalų liekanos (naudojamos) |
| --- | --- |

MF.1.2.1

Augalų liekanos (naudojamos)

| MF.1.2.1.1 | Šiaudai |
| --- | --- |

MF.1.2.1.1

Šiaudai

| MF.1.2.1.2 | Kitos augalų liekanos (cukrinių runkelių ir pašarinių runkelių lapai ir kt.) |
| --- | --- |

MF.1.2.1.2

Kitos augalų liekanos (cukrinių runkelių ir pašarinių runkelių lapai ir kt.)

| MF.1.2.2 | Pašariniai augalai ir ganyklų biomasė |
| --- | --- |

MF.1.2.2

Pašariniai augalai ir ganyklų biomasė

| MF.1.2.2.1 | Pašariniai augalai (įskaitant nušienavus gautą biomasę) |
| --- | --- |

MF.1.2.2.1

Pašariniai augalai (įskaitant nušienavus gautą biomasę)

| MF.1.2.2.2 | Nuganymo biomasė |
| --- | --- |

MF.1.2.2.2

Nuganymo biomasė

| MF.1.3 | Mediena |
| --- | --- |

MF.1.3

Mediena

| MF.1.3.1 | Mediena (pramoninė apvalioji mediena) |
| --- | --- |

MF.1.3.1

Mediena (pramoninė apvalioji mediena)

| MF.1.3.2 | Medienos kuras ir kita gavyba |
| --- | --- |

MF.1.3.2

Medienos kuras ir kita gavyba

| MF.1.4 | Laukinių žuvų žvejyba, vandens augalai ir gyvūnai, medžioklė ir rinkimas |
| --- | --- |

MF.1.4

Laukinių žuvų žvejyba, vandens augalai ir gyvūnai, medžioklė ir rinkimas

| MF.1.4.1 | Laukinių žuvų žvejyba |
| --- | --- |

MF.1.4.1

Laukinių žuvų žvejyba

| MF.1.4.2 | Visi kiti vandens gyvūnai ir augalai |
| --- | --- |

MF.1.4.2

Visi kiti vandens gyvūnai ir augalai

| MF.1.4.3 | Medžioklė ir rinkimas |
| --- | --- |

MF.1.4.3

Medžioklė ir rinkimas

| MF.2 | Metalų rūdos (pagrindinės rūdos) |
| --- | --- |

MF.2

Metalų rūdos (pagrindinės rūdos)

| MF.2.1 | Geležies |
| --- | --- |

MF.2.1

Geležies

| MF.2.2 | Spalvotųjų metalų |
| --- | --- |

MF.2.2

Spalvotųjų metalų

| MF.2.2.1 | Vario |
| --- | --- |

MF.2.2.1

Vario

| MF.2.2.2 | Nikelio |
| --- | --- |

MF.2.2.2

Nikelio

| MF.2.2.3 | Švino |
| --- | --- |

MF.2.2.3

Švino

| MF.2.2.4 | Cinko |
| --- | --- |

MF.2.2.4

Cinko

| MF.2.2.5 | Alavo |
| --- | --- |

MF.2.2.5

Alavo

| MF.2.2.6 | Aukso, sidabro, platinos ir kitų tauriųjų metalų |
| --- | --- |

MF.2.2.6

Aukso, sidabro, platinos ir kitų tauriųjų metalų

| MF.2.2.7 | Boksito ir kitų rūšių aliuminio |
| --- | --- |

MF.2.2.7

Boksito ir kitų rūšių aliuminio

| MF.2.2.8 | Urano ir torio |
| --- | --- |

MF.2.2.8

Urano ir torio

| MF.2.2.9 | Kitų spalvotųjų metalų |
| --- | --- |

MF.2.2.9

Kitų spalvotųjų metalų

| MF.3 | Nemetalinės naudingosios iškasenos |
| --- | --- |

MF.3

Nemetalinės naudingosios iškasenos

| MF.3.1 | Marmuras, granitas, smiltainis, porfyras, bazaltas, kiti dekoratyviniai ar statybiniai akmenys (išskyrus skalūną) |
| --- | --- |

MF.3.1

Marmuras, granitas, smiltainis, porfyras, bazaltas, kiti dekoratyviniai ar statybiniai akmenys (išskyrus skalūną)

| MF.3.2 | Kreida ir dolomitas |
| --- | --- |

MF.3.2

Kreida ir dolomitas

| MF.3.3 | Skalūnai |
| --- | --- |

MF.3.3

Skalūnai

| MF.3.4 | Mineralinės iškasenos chemijos pramonei ir trąšoms gaminti |
| --- | --- |

MF.3.4

Mineralinės iškasenos chemijos pramonei ir trąšoms gaminti

| MF.3.5 | Druska |
| --- | --- |

MF.3.5

Druska

| MF.3.6 | Klintis ir gipsas |
| --- | --- |

MF.3.6

Klintis ir gipsas

| MF.3.7 | Molis ir kaolinas |
| --- | --- |

MF.3.7

Molis ir kaolinas

| MF.3.8 | Smėlis ir žvyras |
| --- | --- |

MF.3.8

Smėlis ir žvyras

| MF.3.9 | Kitos, nepriskirtos pirmiau išvardytoms, nemetalinės naudingosios iškasenos |
| --- | --- |

MF.3.9

Kitos, nepriskirtos pirmiau išvardytoms, nemetalinės naudingosios iškasenos

| MF.3.A | Iš žemės išgaunamos medžiagos (įskaitant gruntą), jei jos naudojamos (neprivaloma) |
| --- | --- |

MF.3.A

Iš žemės išgaunamos medžiagos (įskaitant gruntą), jei jos naudojamos (neprivaloma)

| MF.4 | Iškastiniai energijos ištekliai |
| --- | --- |

MF.4

Iškastiniai energijos ištekliai

| MF.4.1 | Anglis ir kitos kietosios energijos žaliavos |
| --- | --- |

MF.4.1

Anglis ir kitos kietosios energijos žaliavos

| MF.4.1.1 | Lignitas (rusvosios anglys) |
| --- | --- |

MF.4.1.1

Lignitas (rusvosios anglys)

| MF.4.1.2 | Akmens anglis |
| --- | --- |

MF.4.1.2

Akmens anglis

| MF.4.1.3 | Naftos skalūnai ir bituminis smėlis |
| --- | --- |

MF.4.1.3

Naftos skalūnai ir bituminis smėlis

| MF.4.1.4 | Durpės |
| --- | --- |

MF.4.1.4

Durpės

| MF.4.2 | Skystos ir dujinės energijos žaliavos |
| --- | --- |

MF.4.2

Skystos ir dujinės energijos žaliavos

| MF.4.2.1 | Žalia nafta, kondensatas ir gamtinių dujų kondensatai (GDK) |
| --- | --- |

MF.4.2.1

Žalia nafta, kondensatas ir gamtinių dujų kondensatai (GDK)

| MF.4.2.2 | Gamtinės dujos |
| --- | --- |

MF.4.2.2

Gamtinės dujos

B lentelė (importas – bendra prekybos apimtis) ir D lentelė (eksportas – bendra prekybos apimtis)

| MF.1 | Biomasė |
| --- | --- |

MF.1

Biomasė

| MF.1.1 | Augalai (išskyrus pašarinius augalus) |
| --- | --- |

MF.1.1

Augalai (išskyrus pašarinius augalus)

| MF.1.1.1 | Javai |
| --- | --- |

MF.1.1.1

Javai

| MF.1.1.2 | Šakniavaisiai, gumbavaisiai |
| --- | --- |

MF.1.1.2

Šakniavaisiai, gumbavaisiai

| MF.1.1.3 | Cukriniai runkeliai |
| --- | --- |

MF.1.1.3

Cukriniai runkeliai

| MF.1.1.4 | Ankštiniai augalai |
| --- | --- |

MF.1.1.4

Ankštiniai augalai

| MF.1.1.5 | Riešutai |
| --- | --- |

MF.1.1.5

Riešutai

| MF.1.1.6 | Aliejiniai augalai |
| --- | --- |

MF.1.1.6

Aliejiniai augalai

| MF.1.1.7 | Daržovės |
| --- | --- |

MF.1.1.7

Daržovės

| MF.1.1.8 | Vaisiai |
| --- | --- |

MF.1.1.8

Vaisiai

| MF.1.1.9 | Pluoštiniai augalai |
| --- | --- |

MF.1.1.9

Pluoštiniai augalai

| MF.1.1.A | Kiti, nepriskirti pirmiau išvardytiems, augalai |
| --- | --- |

MF.1.1.A

Kiti, nepriskirti pirmiau išvardytiems, augalai

| MF.1.2 | Augalų liekanos (naudojamos), pašariniai augalai ir ganyklų biomasė |
| --- | --- |

MF.1.2

Augalų liekanos (naudojamos), pašariniai augalai ir ganyklų biomasė

| MF.1.2.1 | Augalų liekanos (naudojamos) |
| --- | --- |

MF.1.2.1

Augalų liekanos (naudojamos)

| MF.1.2.1.1 | Šiaudai |
| --- | --- |

MF.1.2.1.1

Šiaudai

| MF.1.2.1.2 | Kitos augalų liekanos (cukrinių runkelių ir pašarinių runkelių lapai ir kt.) |
| --- | --- |

MF.1.2.1.2

Kitos augalų liekanos (cukrinių runkelių ir pašarinių runkelių lapai ir kt.)

| MF.1.2.2 | Pašariniai augalai ir ganyklų biomasė |
| --- | --- |

MF.1.2.2

Pašariniai augalai ir ganyklų biomasė

| MF.1.2.2.1 | Pašariniai augalai (įskaitant nušienavus gautą biomasę) |
| --- | --- |

MF.1.2.2.1

Pašariniai augalai (įskaitant nušienavus gautą biomasę)

| MF.1.3 | Mediena |
| --- | --- |

MF.1.3

Mediena

| MF.1.3.1 | Mediena (pramoninė apvalioji mediena) |
| --- | --- |

MF.1.3.1

Mediena (pramoninė apvalioji mediena)

| MF.1.3.2 | Medienos kuras ir kita gavyba |
| --- | --- |

MF.1.3.2

Medienos kuras ir kita gavyba

| MF.1.4 | Laukinių žuvų žvejyba, vandens augalai ir gyvūnai, medžioklė ir rinkimas |
| --- | --- |

MF.1.4

Laukinių žuvų žvejyba, vandens augalai ir gyvūnai, medžioklė ir rinkimas

| MF.1.4.1 | Laukinių žuvų žvejyba |
| --- | --- |

MF.1.4.1

Laukinių žuvų žvejyba

| MF.1.4.2 | Visi kiti vandens gyvūnai ir augalai |
| --- | --- |

MF.1.4.2

Visi kiti vandens gyvūnai ir augalai

| MF.1.5 | Gyvi gyvūnai ir gyvūniniai produktai (išskyrus laukines žuvis, vandens augalus ir gyvūnus, medžiojamus ir renkamus gyvūnus) |
| --- | --- |

MF.1.5

Gyvi gyvūnai ir gyvūniniai produktai (išskyrus laukines žuvis, vandens augalus ir gyvūnus, medžiojamus ir renkamus gyvūnus)

| MF.1.5.1 | Gyvi gyvūnai (išskyrus laukines žuvis, vandens augalus ir gyvūnus, medžiojamus ir renkamus gyvūnus) |
| --- | --- |

MF.1.5.1

Gyvi gyvūnai (išskyrus laukines žuvis, vandens augalus ir gyvūnus, medžiojamus ir renkamus gyvūnus)

| MF.1.5.2 | Mėsa ir mėsos produktai |
| --- | --- |

MF.1.5.2

Mėsa ir mėsos produktai

| MF.1.5.3 | Pieno produktai, paukščių kiaušiniai ir medus |
| --- | --- |

MF.1.5.3

Pieno produktai, paukščių kiaušiniai ir medus

| MF.1.5.4 | Kiti gyvūniniai produktai (gyvūniniai pluoštai, oda, kailis, išdirbta oda ir kt.) |
| --- | --- |

MF.1.5.4

Kiti gyvūniniai produktai (gyvūniniai pluoštai, oda, kailis, išdirbta oda ir kt.)

| MF.1.6 | Produktai, daugiausia pagaminti iš biomasės |
| --- | --- |

MF.1.6

Produktai, daugiausia pagaminti iš biomasės

| MF.2 | Metalų rūdos (pagrindinės rūdos) |
| --- | --- |

MF.2

Metalų rūdos (pagrindinės rūdos)

| MF.2.1 | Geležies |
| --- | --- |

MF.2.1

Geležies

| MF.2.2 | Spalvotųjų metalų |
| --- | --- |

MF.2.2

Spalvotųjų metalų

| MF.2.2.1 | Vario |
| --- | --- |

MF.2.2.1

Vario

| MF.2.2.2 | Nikelio |
| --- | --- |

MF.2.2.2

Nikelio

| MF.2.2.3 | Švino |
| --- | --- |

MF.2.2.3

Švino

| MF.2.2.4 | Cinko |
| --- | --- |

MF.2.2.4

Cinko

| MF.2.2.5 | Alavo |
| --- | --- |

MF.2.2.5

Alavo

| MF.2.2.6 | Aukso, sidabro, platinos ir kitų tauriųjų metalų |
| --- | --- |

MF.2.2.6

Aukso, sidabro, platinos ir kitų tauriųjų metalų

| MF.2.2.7 | Boksito ir kitų rūšių aliuminio |
| --- | --- |

MF.2.2.7

Boksito ir kitų rūšių aliuminio

| MF.2.2.8 | Urano ir torio |
| --- | --- |

MF.2.2.8

Urano ir torio

| MF.2.2.9 | Kitų spalvotųjų metalų |
| --- | --- |

MF.2.2.9

Kitų spalvotųjų metalų

| MF.2.3 | Produktai, daugiausia pagaminti iš metalo |
| --- | --- |

MF.2.3

Produktai, daugiausia pagaminti iš metalo

| MF.3 | Nemetalinės naudingosios iškasenos |
| --- | --- |

MF.3

Nemetalinės naudingosios iškasenos

| MF.3.1 | Marmuras, granitas, smiltainis, porfyras, bazaltas, kiti dekoratyviniai ar statybiniai akmenys (išskyrus skalūną) |
| --- | --- |

MF.3.1

Marmuras, granitas, smiltainis, porfyras, bazaltas, kiti dekoratyviniai ar statybiniai akmenys (išskyrus skalūną)

| MF.3.2 | Kreida ir dolomitas |
| --- | --- |

MF.3.2

Kreida ir dolomitas

| MF.3.3 | Skalūnai |
| --- | --- |

MF.3.3

Skalūnai

| MF.3.4 | Mineralinės iškasenos chemijos pramonei ir trąšoms gaminti |
| --- | --- |

MF.3.4

Mineralinės iškasenos chemijos pramonei ir trąšoms gaminti

| MF.3.5 | Druska |
| --- | --- |

MF.3.5

Druska

| MF.3.6 | Klintis ir gipsas |
| --- | --- |

MF.3.6

Klintis ir gipsas

| MF.3.7 | Molis ir kaolinas |
| --- | --- |

MF.3.7

Molis ir kaolinas

| MF.3.8 | Smėlis ir žvyras |
| --- | --- |

MF.3.8

Smėlis ir žvyras

| MF.3.9 | Kitos, nepriskirtos pirmiau išvardytoms, nemetalinės naudingosios iškasenos |
| --- | --- |

MF.3.9

Kitos, nepriskirtos pirmiau išvardytoms, nemetalinės naudingosios iškasenos

| MF.3.B | Produktai, daugiausia pagaminti iš nemetalinių naudingųjų iškasenų |
| --- | --- |

MF.3.B

Produktai, daugiausia pagaminti iš nemetalinių naudingųjų iškasenų

| MF.4 | Iškastiniai energijos ištekliai |
| --- | --- |

MF.4

Iškastiniai energijos ištekliai

| MF.4.1 | Anglis ir kitos kietosios energijos žaliavos |
| --- | --- |

MF.4.1

Anglis ir kitos kietosios energijos žaliavos

| MF.4.1.1 | Lignitas (rusvosios anglys) |
| --- | --- |

MF.4.1.1

Lignitas (rusvosios anglys)

| MF.4.1.2 | Akmens anglis |
| --- | --- |

MF.4.1.2

Akmens anglis

| MF.4.1.3 | Naftos skalūnai ir bituminis smėlis |
| --- | --- |

MF.4.1.3

Naftos skalūnai ir bituminis smėlis

| MF.4.1.4 | Durpės |
| --- | --- |

MF.4.1.4

Durpės

| MF.4.2 | Skystos ir dujinės energijos žaliavos |
| --- | --- |

MF.4.2

Skystos ir dujinės energijos žaliavos

| MF.4.2.1 | Žalia nafta, kondensatas ir gamtinių dujų kondensatai (GDK) |
| --- | --- |

MF.4.2.1

Žalia nafta, kondensatas ir gamtinių dujų kondensatai (GDK)

| MF.4.2.2 | Gamtinės dujos |
| --- | --- |

MF.4.2.2

Gamtinės dujos

| MF.4.2.3 | Pakrautas (arba įsipiltas) kuras (importas: vienetų rezidentų užsienyje; eksportas: vienetų nerezidentų šalies teritorijoje) |
| --- | --- |

MF.4.2.3

Pakrautas (arba įsipiltas) kuras (importas: vienetų rezidentų užsienyje; eksportas: vienetų nerezidentų šalies teritorijoje)

| MF.4.2.3.1 | Kuras sausumos transportui |
| --- | --- |

MF.4.2.3.1

Kuras sausumos transportui

| MF.4.2.3.2 | Kuras vandens transportui |
| --- | --- |

MF.4.2.3.2

Kuras vandens transportui

| MF.4.2.3.3 | Kuras oro transportui |
| --- | --- |

MF.4.2.3.3

Kuras oro transportui

| MF.4.3 | Produktai, daugiausia pagaminti iš iškastinio kuro |
| --- | --- |

MF.4.3

Produktai, daugiausia pagaminti iš iškastinio kuro

| MF.5 | Kiti produktai |
| --- | --- |

MF.5

Kiti produktai

| MF.6 | Galutiniam apdorojimui ir šalinimui skirtos atliekos“; |
| --- | --- |

MF.6

Galutiniam apdorojimui ir šalinimui skirtos atliekos“;

| 4) | IV priedo 3, 4 ir 5 skirsniai pakeičiami taip:

  „3 skirsnis
  RODIKLIŲ SĄRAŠAS
  Valstybės narės rengia aplinkos apsaugos išlaidų sąskaitas, remdamosi šiais pagal ESS apibrėžtais rodikliais:






  — | aplinkos apsaugos paslaugų produkcija. Skirstoma į rinkos produkciją, ne rinkos produkciją ir pagalbinės veiklos produkciją; |
| --- | --- | --- |

4)

IV priedo 3, 4 ir 5 skirsniai pakeičiami taip:

„3 skirsnis

RODIKLIŲ SĄRAŠAS

Valstybės narės rengia aplinkos apsaugos išlaidų sąskaitas, remdamosi šiais pagal ESS apibrėžtais rodikliais:

—

aplinkos apsaugos paslaugų produkcija. Skirstoma į rinkos produkciją, ne rinkos produkciją ir pagalbinės veiklos produkciją;

| — | aplinkos apsaugos paslaugų tarpinis vartojimas; |
| --- | --- |

—

aplinkos apsaugos paslaugų tarpinis vartojimas;

| — | aplinkos apsaugos paslaugų tarpinis vartojimas aplinkos apsaugos paslaugoms teikti; |
| --- | --- |

—

aplinkos apsaugos paslaugų tarpinis vartojimas aplinkos apsaugos paslaugoms teikti;

| — | aplinkos apsaugos paslaugų importas ir eksportas; |
| --- | --- |

—

aplinkos apsaugos paslaugų importas ir eksportas;

| — | aplinkos apsaugos paslaugų pridėtinės vertės mokestis (PVM) ir kiti mokesčiai produktams atėmus subsidijas; |
| --- | --- |

—

aplinkos apsaugos paslaugų pridėtinės vertės mokestis (PVM) ir kiti mokesčiai produktams atėmus subsidijas;

| — | bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas ir nesukurto nefinansinio turto aplinkos apsaugos paslaugoms teikti įsigijimai atėmus pardavimus ir perleidimus; |
| --- | --- |

—

bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas ir nesukurto nefinansinio turto aplinkos apsaugos paslaugoms teikti įsigijimai atėmus pardavimus ir perleidimus;

| — | aplinkos apsaugos paslaugų galutinis vartojimas; |
| --- | --- |

—

aplinkos apsaugos paslaugų galutinis vartojimas;

| — | pervedimai aplinkos apsaugai (gauti ir (arba) sumokėti). |
| --- | --- |

—

pervedimai aplinkos apsaugai (gauti ir (arba) sumokėti).

Visi duomenys pateikiami milijonais nacionalinės valiutos vienetų.

4 skirsnis

PIRMIEJI ATASKAITINIAI METAI, DAŽNUMAS IR DUOMENŲ PERDAVIMO TERMINAI

| 1. | Statistiniai duomenys rengiami ir perduodami kasmet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Statistiniai duomenys perduodami per 24 mėnesius nuo ataskaitinių metų pabaigos. Ši nuostata taikoma nuo 2020 ataskaitinių metų. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Siekiant patenkinti naudotojų poreikius laiku gauti išsamius duomenų rinkinius, Komisija (Eurostatas), gavusi pakankamus šalių duomenis, nedelsdama parengia šio modulio pagrindinių suvestinių rodiklių bendrus ES 28 įverčius. Jeigu įmanoma, Komisija (Eurostatas) parengia ir paskelbia duomenų, kurių valstybės narės neperdavė iki 2 punkte nurodyto termino, įverčius. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pirmieji ataskaitiniai metai yra 2020 m. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kiekvieną kartą perduodamos duomenis Komisijai, valstybės narės teikia metinius n–2, n–1 ir n metų duomenis (n yra ataskaitiniai metai). Valstybės narės gali pateikti bet kokius turimus duomenis už ankstesnius metus nei 2018 m. |
| --- | --- |

5.

5 skirsnis

ATASKAITOS LENTELĖS

| 1. | 3 skirsnyje nurodytų rodiklių duomenys suskirstomi pagal:






  — | aplinkos apsaugos paslaugų teikėjų ir (arba) vartotojų tipus, kaip apibrėžta 2 skirsnyje, |
| --- | --- | --- |

1.

—

aplinkos apsaugos paslaugų teikėjų ir (arba) vartotojų tipus, kaip apibrėžta 2 skirsnyje,

| — | aplinkos apsaugos veiklos klasifikatoriaus (CEPA) kategorijas, kurios sugrupuojamos taip:






  — | CEPA 1, |
| --- | --- | --- |

—

aplinkos apsaugos veiklos klasifikatoriaus (CEPA) kategorijas, kurios sugrupuojamos taip:

—

CEPA 1,

| — | CEPA 2, |
| --- | --- |

—

CEPA 2,

| — | CEPA 3, |
| --- | --- |

—

CEPA 3,

| — | CEPA 4, |
| --- | --- |

—

CEPA 4,

| — | CEPA 5, |
| --- | --- |

—

CEPA 5,

| — | CEPA 6, |
| --- | --- |

—

CEPA 6,

| — | CEPA 7, CEPA 8 ir CEPA 9 suma, |
| --- | --- |

—

CEPA 7, CEPA 8 ir CEPA 9 suma,

| — | šias pagalbinės aplinkos apsaugos paslaugų produkcijos NACE kategorijas: NACE 2 red. B, C, D sekcijas, 36 skyrių. C sekcijos duomenys pateikiami taip:






  — | NACE C10–C12 – maisto produktų, gėrimų ir tabako gaminių gamyba; |
| --- | --- | --- |

—

šias pagalbinės aplinkos apsaugos paslaugų produkcijos NACE kategorijas: NACE 2 red. B, C, D sekcijas, 36 skyrių. C sekcijos duomenys pateikiami taip:

—

NACE C10–C12 – maisto produktų, gėrimų ir tabako gaminių gamyba;

| — | NACE C17 – popieriaus ir popieriaus gaminių gamyba; |
| --- | --- |

—

NACE C17 – popieriaus ir popieriaus gaminių gamyba;

| — | NACE C19–20 – kokso ir rafinuotų naftos produktų ir chemijos produktų gamyba; |
| --- | --- |

—

NACE C19–20 – kokso ir rafinuotų naftos produktų ir chemijos produktų gamyba;

| — | NACE C 21–23 – vaistų, guminių, plastikinių ir kitų nemetalo produktų gamyba; |
| --- | --- |

—

NACE C 21–23 – vaistų, guminių, plastikinių ir kitų nemetalo produktų gamyba;

| — | NACE C24 – pagrindinių metalų gamyba; |
| --- | --- |

—

NACE C24 – pagrindinių metalų gamyba;

| — | NACE C 25–30 – metalo gaminių, įskaitant mašinas ir įrenginius, gamyba; |
| --- | --- |

—

NACE C 25–30 – metalo gaminių, įskaitant mašinas ir įrenginius, gamyba;

| — | NACE C13–16, 18, 31–33 – kita gamybos veikla. |
| --- | --- |

—

NACE C13–16, 18, 31–33 – kita gamybos veikla.

Valstybės narės, kurių vienos ar kelių iš šių pagal NACE suskirstytų veiklos rūšių visa apyvartos suma arba įdarbintų asmenų skaičius yra mažesnis nei 1 % bendrojo Sąjungos rodiklio, neprivalo teikti pagal tas NACE veiklos rūšis suskirstytų duomenų.

| 2. | 1 punkte nurodytos CEPA kategorijos: | CEPA 1 – aplinkos oro ir klimato apsauga, |
| --- | --- | --- |

2.

CEPA 1 – aplinkos oro ir klimato apsauga,

| | CEPA 2 – nuotekų tvarkymas, |
| --- | --- |

CEPA 2 – nuotekų tvarkymas,

| | CEPA 3 – atliekų tvarkymas, |
| --- | --- |

CEPA 3 – atliekų tvarkymas,

| | CEPA 4 – dirvožemio, požeminių ir paviršinių vandenų apsauga ir atkūrimas, |
| --- | --- |

CEPA 4 – dirvožemio, požeminių ir paviršinių vandenų apsauga ir atkūrimas,

| | CEPA 5 – triukšmo ir vibracijos sumažinimas, |
| --- | --- |

CEPA 5 – triukšmo ir vibracijos sumažinimas,

| | CEPA 6 – biologinės įvairovės ir kraštovaizdžio apsauga, |
| --- | --- |

CEPA 6 – biologinės įvairovės ir kraštovaizdžio apsauga,

| | CEPA 7 – radiacinė sauga, |
| --- | --- |

CEPA 7 – radiacinė sauga,

| | CEPA 8 – moksliniai tyrimai ir taikomoji veikla, |
| --- | --- |

CEPA 8 – moksliniai tyrimai ir taikomoji veikla,

| | CEPA 9 – kitos aplinkos apsaugos veiklos rūšys.“; |
| --- | --- |

CEPA 9 – kitos aplinkos apsaugos veiklos rūšys.“;

| 5) | V priedo 3, 4 ir 5 skirsniai pakeičiami taip:

  „3 skirsnis
  RODIKLIŲ SĄRAŠAS
  Valstybės narės rengia aplinkosauginių ir aplinkai palankių prekių ir paslaugų sektoriaus statistiką pagal šiuos rodiklius:






  — | viso aplinkosauginių ir aplinkai palankių prekių ir paslaugų sektoriaus produkcija ir rinkos veiklos produkcija; |
| --- | --- | --- |

5)

V priedo 3, 4 ir 5 skirsniai pakeičiami taip:

„3 skirsnis

RODIKLIŲ SĄRAŠAS

Valstybės narės rengia aplinkosauginių ir aplinkai palankių prekių ir paslaugų sektoriaus statistiką pagal šiuos rodiklius:

—

viso aplinkosauginių ir aplinkai palankių prekių ir paslaugų sektoriaus produkcija ir rinkos veiklos produkcija;

| — | viso aplinkosauginių ir aplinkai palankių prekių ir paslaugų sektoriaus eksportas; |
| --- | --- |

—

viso aplinkosauginių ir aplinkai palankių prekių ir paslaugų sektoriaus eksportas;

| — | viso aplinkosauginių ir aplinkai palankių prekių ir paslaugų sektoriaus pridėtinė vertė ir rinkos veiklos pridėtinė vertė; |
| --- | --- |

—

viso aplinkosauginių ir aplinkai palankių prekių ir paslaugų sektoriaus pridėtinė vertė ir rinkos veiklos pridėtinė vertė;

| — | viso aplinkosauginių ir aplinkai palankių prekių ir paslaugų sektoriaus užimtumas ir rinkos veiklos užimtumas. |
| --- | --- |

—

viso aplinkosauginių ir aplinkai palankių prekių ir paslaugų sektoriaus užimtumas ir rinkos veiklos užimtumas.

Visi duomenys pateikiami milijonais nacionalinės valiutos vienetų, išskyrus užimtumo rodiklio duomenis, kurie nurodomi „visos darbo dienos ekvivalentais“.

4 skirsnis

PIRMIEJI ATASKAITINIAI METAI, DAŽNUMAS IR DUOMENŲ PERDAVIMO TERMINAI

| 1. | Statistiniai duomenys rengiami ir perduodami kasmet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Statistiniai duomenys perduodami per 22 mėnesius nuo ataskaitinių metų pabaigos. Ši nuostata taikoma nuo 2020 ataskaitinių metų. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Siekiant patenkinti naudotojų poreikius laiku gauti išsamius duomenų rinkinius, Komisija (Eurostatas), gavusi pakankamus šalių duomenis, nedelsdama parengia šio modulio pagrindinių suvestinių rodiklių bendrus ES 28 įverčius. Jeigu įmanoma, Komisija (Eurostatas) parengia ir paskelbia duomenų, kurių valstybės narės neperdavė iki 2 punkte nurodyto termino, įverčius. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pirmieji ataskaitiniai metai yra 2020 m. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kiekvieną kartą perduodamos duomenis Komisijai, valstybės narės teikia metinius n–2, n–1 ir n metų duomenis (n yra ataskaitiniai metai). Valstybės narės gali pateikti bet kokius turimus duomenis už ankstesnius metus nei 2018 m. |
| --- | --- |

5.

5 skirsnis

ATASKAITOS LENTELĖS

| 1. | 3 skirsnyje nurodytų rodiklių duomenys teikiami kryžmiškai suskirstyti pagal:






  — | Ekonominės veiklos rūšių klasifikatorių NACE 2 red., sugrupuojant taip:






  — | NACE A, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

—

Ekonominės veiklos rūšių klasifikatorių NACE 2 red., sugrupuojant taip:

—

NACE A,

| — | NACE B, |
| --- | --- |

—

NACE B,

| — | NACE C, |
| --- | --- |

—

NACE C,

| — | NACE D, |
| --- | --- |

—

NACE D,

| — | NACE E, |
| --- | --- |

—

NACE E,

| — | NACE F, |
| --- | --- |

—

NACE F,

| — | NACE J, |
| --- | --- |

—

NACE J,

| — | NACE M, |
| --- | --- |

—

NACE M,

| — | NACE O, |
| --- | --- |

—

NACE O,

| — | NACE P, |
| --- | --- |

—

NACE P,

| — | NACE G + NACE H + NACE I + NACE K + NACE L + NACE N + NACE Q + NACE R + NACE S + NACE T + NACE U suma, |
| --- | --- |

—

NACE G + NACE H + NACE I + NACE K + NACE L + NACE N + NACE Q + NACE R + NACE S + NACE T + NACE U suma,

| — | aplinkos apsaugos veiklos klasifikatoriaus (CEPA) klases ir išteklių valdymo veiklos klasifikatoriaus (CReMA) kategorijas, sugrupuojant taip:






  — | CEPA 1, |
| --- | --- | --- |

—

aplinkos apsaugos veiklos klasifikatoriaus (CEPA) klases ir išteklių valdymo veiklos klasifikatoriaus (CReMA) kategorijas, sugrupuojant taip:

—

CEPA 1,

| — | CEPA 2, |
| --- | --- |

—

CEPA 2,

| — | CEPA 3, |
| --- | --- |

—

CEPA 3,

| — | CEPA 4, |
| --- | --- |

—

CEPA 4,

| — | CEPA 5, |
| --- | --- |

—

CEPA 5,

| — | CEPA 6, |
| --- | --- |

—

CEPA 6,

| — | CEPA 7, CEPA 8 ir CEPA 9 suma, |
| --- | --- |

—

CEPA 7, CEPA 8 ir CEPA 9 suma,

| — | CReMA 10, |
| --- | --- |

—

CReMA 10,

| — | CReMA 11, |
| --- | --- |

—

CReMA 11,

| — | CReMA 13,






  — | CReMA 13A, |
| --- | --- | --- |

—

CReMA 13,

—

CReMA 13A,

| — | CReMA 13B, |
| --- | --- |

—

CReMA 13B,

| — | CReMA 13C, |
| --- | --- |

—

CReMA 13C,

| — | CReMA 14, |
| --- | --- |

—

CReMA 14,

| — | CReMA 12, CReMA 15 ir CReMA 16 suma. |
| --- | --- |

—

CReMA 12, CReMA 15 ir CReMA 16 suma.

| 2. | 1 punkte nurodytos CEPA kategorijos atitinka IV priede nurodytas kategorijas. 1 punkte nurodytos CReMA kategorijos yra šios: | CReMA 10 – vandens tvarkymas, |
| --- | --- | --- |

2.

CReMA 10 – vandens tvarkymas,

| | CReMA 11 – miškų išteklių tvarkymas, |
| --- | --- |

CReMA 11 – miškų išteklių tvarkymas,

| | CReMA 12 – laukinės floros ir faunos tvarkymas, |
| --- | --- |

CReMA 12 – laukinės floros ir faunos tvarkymas,

| | CReMA 13 – energijos išteklių tvarkymas: | CReMA 13A – energijos gamyba iš atsinaujinančiųjų išteklių, |
| --- | --- | --- |

CReMA 13 – energijos išteklių tvarkymas:

CReMA 13A – energijos gamyba iš atsinaujinančiųjų išteklių,

| | CReMA 13B – šilumos ir (arba) energijos taupymas ir tvarkymas, |
| --- | --- |

CReMA 13B – šilumos ir (arba) energijos taupymas ir tvarkymas,

| | CReMA 13C – iškastinių energijos išteklių kaip žaliavos naudojimo mažinimas, |
| --- | --- |

CReMA 13C – iškastinių energijos išteklių kaip žaliavos naudojimo mažinimas,

| | CReMA 14 – mineralų tvarkymas, |
| --- | --- |

CReMA 14 – mineralų tvarkymas,

| | CReMA 15 – su išteklių valdymu susiję moksliniai tyrimai ir plėtra, |
| --- | --- |

CReMA 15 – su išteklių valdymu susiję moksliniai tyrimai ir plėtra,

| | CReMA 16 – kita išteklių valdymo veikla.“ |
| --- | --- |

CReMA 16 – kita išteklių valdymo veikla.“

---

(1)  Jungtinių Tautų bendroji klimato kaitos konvencija

(2)  Tolimų tarpvalstybinių oro teršalų pernašų konvencija

---

| 2022 1 31 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 20/52 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 1 31

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 20/52

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) 2022/126

2021 m. gruodžio 7 d.

kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/2115 papildomas tam tikroms intervencinių priemonių rūšims, kurias valstybės narės nurodė pagal tą reglamentą parengtuose 2023–2027 m. BŽŪP strateginiuose planuose, taikomais papildomais reikalavimais ir taisyklėmis dėl santykio, susijusio su 1-uoju geros agrarinės ir aplinkosaugos būklės (GAAB) standartu

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2021 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/2115, kuriuo nustatomos valstybių narių pagal bendrą žemės ūkio politiką rengtinų strateginių planų (BŽŪP strateginių planų), finansuotinų iš Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) ir iš Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP), rėmimo taisyklės ir panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1305/2013 ir (ES) Nr. 1307/2013 (1), ypač į jo 4 straipsnio 8 dalį, 13 straipsnio 3 dalį, 37 straipsnio 5 dalį, 38 straipsnio 5 dalį bei 39 straipsnio 3 dalį ir 45 straipsnio a–i punktus, 56 straipsnio a, b ir c punktus ir 84 straipsnio a ir b punktus,

kadangi:

| (1) | Reglamente (ES) 2021/2115 nustatoma nauja bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) teisinė sistema, kuria siekiama geriau įgyvendinti Sąjungos tikslus, nustatytus Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo. Tame reglamente išsamiau apibūdinami šie Sąjungos tikslai, kuriuos reikia pasiekti įgyvendinant BŽŪP, ir apibrėžiamos intervencinių priemonių rūšys, taip pat bendri Sąjungos reikalavimai, taikytini valstybėms narėms, kartu paliekant valstybėms narėms galimybę lanksčiai rengti intervencines priemones, kurios turi būti numatytos jų BŽŪP strateginiuose planuose; |
| --- | --- |

(1)

Reglamente (ES) 2021/2115 nustatoma nauja bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) teisinė sistema, kuria siekiama geriau įgyvendinti Sąjungos tikslus, nustatytus Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo. Tame reglamente išsamiau apibūdinami šie Sąjungos tikslai, kuriuos reikia pasiekti įgyvendinant BŽŪP, ir apibrėžiamos intervencinių priemonių rūšys, taip pat bendri Sąjungos reikalavimai, taikytini valstybėms narėms, kartu paliekant valstybėms narėms galimybę lanksčiai rengti intervencines priemones, kurios turi būti numatytos jų BŽŪP strateginiuose planuose;

| (2) | siekiant užtikrinti bendrą BŽŪP ir vidaus rinkos pobūdį, Reglamentu (ES) 2021/2115 Komisija įgaliojama priimti papildomus reikalavimus dėl intervencinių priemonių, kurios turi būti nurodytos BŽŪP strateginiuose planuose, rengimo tiesioginių išmokų srityje tam tikriems žemės ūkio sektoriams, nurodytiems Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1308/2013 (2), ir kaimo plėtros srityje, taip pat bendrąsias taisykles šioms sritims, kiek tai susiję su santykiu, susijusiu su 1-uoju geros agrarinės ir aplinkosaugos būklės (GAAB) standartu. Valstybės narės rengdamos savo BŽŪP strateginius planus, apimančius visas atitinkamas sritis, turi atsižvelgti į visus tuos papildomus reikalavimus, ir todėl jie visi turėtų būti nustatyti šiame reglamente; |
| --- | --- |

(2)

siekiant užtikrinti bendrą BŽŪP ir vidaus rinkos pobūdį, Reglamentu (ES) 2021/2115 Komisija įgaliojama priimti papildomus reikalavimus dėl intervencinių priemonių, kurios turi būti nurodytos BŽŪP strateginiuose planuose, rengimo tiesioginių išmokų srityje tam tikriems žemės ūkio sektoriams, nurodytiems Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1308/2013 (2), ir kaimo plėtros srityje, taip pat bendrąsias taisykles šioms sritims, kiek tai susiję su santykiu, susijusiu su 1-uoju geros agrarinės ir aplinkosaugos būklės (GAAB) standartu. Valstybės narės rengdamos savo BŽŪP strateginius planus, apimančius visas atitinkamas sritis, turi atsižvelgti į visus tuos papildomus reikalavimus, ir todėl jie visi turėtų būti nustatyti šiame reglamente;

| (3) | kalbant apie intervencines priemones, kurias savo BŽŪP strateginiuose planuose tiesioginių išmokų srityje turi nurodyti valstybės narės, turėtų būti nustatyti kanapėms ir medvilnei skirtoms intervencinėms priemonėms taikomi papildomi reikalavimai. Išmokos turėtų būti skiriamos su sąlyga, kad naudojamos tam tikrų kanapių veislių sertifikuotos sėklos; |
| --- | --- |

(3)

kalbant apie intervencines priemones, kurias savo BŽŪP strateginiuose planuose tiesioginių išmokų srityje turi nurodyti valstybės narės, turėtų būti nustatyti kanapėms ir medvilnei skirtoms intervencinėms priemonėms taikomi papildomi reikalavimai. Išmokos turėtų būti skiriamos su sąlyga, kad naudojamos tam tikrų kanapių veislių sertifikuotos sėklos;

| (4) | be to, turėtų būti nustatyta Reglamento (ES) 2021/2115 4 straipsnio 4 dalies antroje pastraipoje nurodyta kanapių veislių nustatymo bei jose esančio tetrahidrokanabinolio kiekio (toliau – THC kiekis) tikrinimo tvarka. Tikrinti THC kiekį yra būtina, kad būtų apsaugoti Sąjungos finansiniai interesai, bet taip pat tai strategiškai svarbu siekiant apsaugoti visuomenės sveikatą ir užtikrinti suderinamumą su kitomis teisinėmis sistemomis, būtent su baudžiamąja teise neteisėtos prekybos narkotikais srityje, ir laikantis tarptautinių įsipareigojimų, tokių kaip Bendroji narkotinių medžiagų konvencija (3). Todėl, siekiant užtikrinti palyginamus rezultatus, tikslinga nustatyti taisykles, kuriomis suderinami valstybių narių taikomi kanapių veislių tikrinimo ir THC kiekio kanapėse kiekybinio nustatymo metodai ir procedūros; |
| --- | --- |

(4)

be to, turėtų būti nustatyta Reglamento (ES) 2021/2115 4 straipsnio 4 dalies antroje pastraipoje nurodyta kanapių veislių nustatymo bei jose esančio tetrahidrokanabinolio kiekio (toliau – THC kiekis) tikrinimo tvarka. Tikrinti THC kiekį yra būtina, kad būtų apsaugoti Sąjungos finansiniai interesai, bet taip pat tai strategiškai svarbu siekiant apsaugoti visuomenės sveikatą ir užtikrinti suderinamumą su kitomis teisinėmis sistemomis, būtent su baudžiamąja teise neteisėtos prekybos narkotikais srityje, ir laikantis tarptautinių įsipareigojimų, tokių kaip Bendroji narkotinių medžiagų konvencija (3). Todėl, siekiant užtikrinti palyginamus rezultatus, tikslinga nustatyti taisykles, kuriomis suderinami valstybių narių taikomi kanapių veislių tikrinimo ir THC kiekio kanapėse kiekybinio nustatymo metodai ir procedūros;

| (5) | būtina numatyti, kiek laiko po žydėjimo negali būti imamas pluoštinių kanapių derlius, kad būtų veiksmingai ir patikimai nustatytas THC kiekis kanapėse; |
| --- | --- |

(5)

būtina numatyti, kiek laiko po žydėjimo negali būti imamas pluoštinių kanapių derlius, kad būtų veiksmingai ir patikimai nustatytas THC kiekis kanapėse;

| (6) | siekiant aiškumo ir teisinio tikrumo, kai veislės mėginiuose THC kiekis 2 metus iš eilės viršija Reglamento (ES) 2021/2115 4 straipsnio 4 dalies antroje pastraipoje nustatytą kiekį, valstybės narės turėtų imtis reikiamų priemonių, kad laiku informuotų veiklos vykdytojus, kad auginat tos veislės kanapes nebus suteikiama teisė į tiesiogines išmokas; |
| --- | --- |

(6)

siekiant aiškumo ir teisinio tikrumo, kai veislės mėginiuose THC kiekis 2 metus iš eilės viršija Reglamento (ES) 2021/2115 4 straipsnio 4 dalies antroje pastraipoje nustatytą kiekį, valstybės narės turėtų imtis reikiamų priemonių, kad laiku informuotų veiklos vykdytojus, kad auginat tos veislės kanapes nebus suteikiama teisė į tiesiogines išmokas;

| (7) | kanapių veislių tikrinimo ir THC kiekio kiekybinio nustatymo taisyklėse turėtų būti atsižvelgiama į tai, kad kanapės gali būti auginamos kaip pagrindiniai arba kaip tarpiniai pasėliai. Šiuo tikslu tikslinga nustatyti kanapių, auginamų kaip tarpiniai pasėliai, apibrėžtį; |
| --- | --- |

(7)

kanapių veislių tikrinimo ir THC kiekio kiekybinio nustatymo taisyklėse turėtų būti atsižvelgiama į tai, kad kanapės gali būti auginamos kaip pagrindiniai arba kaip tarpiniai pasėliai. Šiuo tikslu tikslinga nustatyti kanapių, auginamų kaip tarpiniai pasėliai, apibrėžtį;

| (8) | Reglamento (ES) 2021/2115 III antraštinės dalies II skyriaus 3 skirsnio 2 poskirsnyje numatyta specialioji išmoka už medvilnę. Tikslinga nustatyti leidimo dėl žemės ūkio paskirties žemės ir veislių suteikimo taisykles ir sąlygas, kad būtų galima taikyti šią išmoką. Be to, turėtų būti nustatytos papildomos sąlygos, kad būtų užtikrinta minimali veikla, atitinkanti paramos tikslą; |
| --- | --- |

(8)

Reglamento (ES) 2021/2115 III antraštinės dalies II skyriaus 3 skirsnio 2 poskirsnyje numatyta specialioji išmoka už medvilnę. Tikslinga nustatyti leidimo dėl žemės ūkio paskirties žemės ir veislių suteikimo taisykles ir sąlygas, kad būtų galima taikyti šią išmoką. Be to, turėtų būti nustatytos papildomos sąlygos, kad būtų užtikrinta minimali veikla, atitinkanti paramos tikslą;

| (9) | Reglamento (ES) 2021/2115 36 straipsnyje nurodytos valstybės narės turėtų patvirtinti tarpšakines medvilnės auginimo organizacijas remdamosi objektyviais kriterijais, susijusiais su jų dydžiu ir vidaus organizacine struktūra. Tarpšakinės organizacijos dydis turėtų būti nustatomas atsižvelgiant į reikalavimą, pagal kurį organizacijai priklausanti medvilnės valymo įmonė turi būti pajėgi priimti pakankamą pristatomos nevalytos medvilnės kiekį; |
| --- | --- |

(9)

Reglamento (ES) 2021/2115 36 straipsnyje nurodytos valstybės narės turėtų patvirtinti tarpšakines medvilnės auginimo organizacijas remdamosi objektyviais kriterijais, susijusiais su jų dydžiu ir vidaus organizacine struktūra. Tarpšakinės organizacijos dydis turėtų būti nustatomas atsižvelgiant į reikalavimą, pagal kurį organizacijai priklausanti medvilnės valymo įmonė turi būti pajėgi priimti pakankamą pristatomos nevalytos medvilnės kiekį;

| (10) | ūkininkams, kaip tarpšakinių organizacijų nariams, turėtų būti nustatyti specialūs įpareigojimai. Jais siekiama palengvinti ūkininkų narystės administravimą ir kontrolę, taip pat padidinti galimą organizacijų efektyvumą, kurį lemia narių skaičius ir atsidavimas; |
| --- | --- |

(10)

ūkininkams, kaip tarpšakinių organizacijų nariams, turėtų būti nustatyti specialūs įpareigojimai. Jais siekiama palengvinti ūkininkų narystės administravimą ir kontrolę, taip pat padidinti galimą organizacijų efektyvumą, kurį lemia narių skaičius ir atsidavimas;

| (11) | reikėtų nustatyti papildomus reikalavimus, susijusius su investicijomis, agrarinės aplinkosaugos ir klimato srities intervencinėmis priemonėmis, konsultuojamuoju ugdymu, populiarinimu, komunikacija ir rinkodara, savitarpio pagalbos fondais, sodų, alyvmedžių giraičių ar vynuogynų atsodinimu po privalomo išnaikinimo, neprinokusių vaisių ir daržovių derliaus nuėmimu ir derliaus nenuėmimu, derliaus ir produkcijos draudimu, produktų pašalinimu iš rinkos kitais nei nemokamas paskirstymas tikslais ir bendru saugojimu, taikomus bitininkystės, vyno, apynių, alyvuogių aliejaus bei valgomųjų alyvuogių sektorių, taip pat kitų sektorių, nurodytų Reglamento (ES) 2021/2115 42 straipsnio f punkte, intervencinėms priemonėms, kurias valstybės narės turi nurodyti savo BŽŪP strateginiuose planuose. Be to, reikėtų nustatyti nuostatas dėl paramos formų ir išlaidų rūšių, be kita ko, dėl fiksuotųjų normų, fiksuotųjų vieneto įkainių ar fiksuotųjų sumų ir administracinių bei personalo išlaidų. Siekiant patikimo finansų valdymo ir teisinio tikrumo, reikėtų sudaryti išlaidų, kurios negali būti įtrauktos į BŽŪP strateginius planus, sąrašą ir nebaigtinį išlaidų, kurios gali būti įtrauktos vaisių ir daržovių, bitininkystės, vyno, apynių, alyvuogių aliejaus bei valgomųjų alyvuogių sektoriuose, taip pat kitus sektoriuose, sąrašą; |
| --- | --- |

(11)

reikėtų nustatyti papildomus reikalavimus, susijusius su investicijomis, agrarinės aplinkosaugos ir klimato srities intervencinėmis priemonėmis, konsultuojamuoju ugdymu, populiarinimu, komunikacija ir rinkodara, savitarpio pagalbos fondais, sodų, alyvmedžių giraičių ar vynuogynų atsodinimu po privalomo išnaikinimo, neprinokusių vaisių ir daržovių derliaus nuėmimu ir derliaus nenuėmimu, derliaus ir produkcijos draudimu, produktų pašalinimu iš rinkos kitais nei nemokamas paskirstymas tikslais ir bendru saugojimu, taikomus bitininkystės, vyno, apynių, alyvuogių aliejaus bei valgomųjų alyvuogių sektorių, taip pat kitų sektorių, nurodytų Reglamento (ES) 2021/2115 42 straipsnio f punkte, intervencinėms priemonėms, kurias valstybės narės turi nurodyti savo BŽŪP strateginiuose planuose. Be to, reikėtų nustatyti nuostatas dėl paramos formų ir išlaidų rūšių, be kita ko, dėl fiksuotųjų normų, fiksuotųjų vieneto įkainių ar fiksuotųjų sumų ir administracinių bei personalo išlaidų. Siekiant patikimo finansų valdymo ir teisinio tikrumo, reikėtų sudaryti išlaidų, kurios negali būti įtrauktos į BŽŪP strateginius planus, sąrašą ir nebaigtinį išlaidų, kurios gali būti įtrauktos vaisių ir daržovių, bitininkystės, vyno, apynių, alyvuogių aliejaus bei valgomųjų alyvuogių sektoriuose, taip pat kitus sektoriuose, sąrašą;

| (12) | be to, siekiant atsižvelgti į tam tikrus šių sektorių ypatumus, reikėtų nustatyti specialiąsias taisykles dėl intervencinių priemonių tam tikruose sektoriuose, būtent, vaisių ir daržovių, bitininkystės, vyno, apynių ir gyvulininkystės sektoriuose, rūšių; |
| --- | --- |

(12)

be to, siekiant atsižvelgti į tam tikrus šių sektorių ypatumus, reikėtų nustatyti specialiąsias taisykles dėl intervencinių priemonių tam tikruose sektoriuose, būtent, vaisių ir daržovių, bitininkystės, vyno, apynių ir gyvulininkystės sektoriuose, rūšių;

| (13) | kalbant apie intervencinių priemonių tam tikruose sektoriuose, kurias gamintojų organizacijos, gamintojų organizacijų asociacijos, tarpvalstybinės gamintojų organizacijos, tarpvalstybinės gamintojų organizacijų asociacijos arba gamintojų grupės valdo pagal veiksmų programas vaisių ir daržovių, alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių sektoriuose ir kituose sektoriuose, rūšis, turėtų būti nustatytos specialiosios taisyklės, susijusios su produktais, patenkančiais į taikymo sritį, ir pašalinimu iš rinkos nemokamo paskirstymo tikslais, būtent, taisyklės dėl transportavimo ir rūšiavimo bei pakavimo išlaidų, atsižvelgiant į galimą tų intervencinių priemonių svarbą. Visų pirma reikėtų nustatyti didžiausius paramos už pašalinimą iš rinkos dydžius, siekiant užtikrinti, kad pašalinimas iš rinkos netaptų nuolatiniu pateikimui rinkai alternatyviu produktų realizavimo būdu. Visais atvejais dėl panašių priežasčių reikėtų nustatyti kiekvieno iš rinkos pašalinamo gamintojų organizacijos produkto kiekybinę ribą. Be to, turėtų būti nustatytos specialiosios taisyklės dėl produktų pašalinimo iš rinkos tikslų, sąlygų, taikomų iš rinkos pašalintų produktų gavėjams, ir atitinkamų standartų, kuriuos turi atitikti pašalinti produktai; |
| --- | --- |

(13)

kalbant apie intervencinių priemonių tam tikruose sektoriuose, kurias gamintojų organizacijos, gamintojų organizacijų asociacijos, tarpvalstybinės gamintojų organizacijos, tarpvalstybinės gamintojų organizacijų asociacijos arba gamintojų grupės valdo pagal veiksmų programas vaisių ir daržovių, alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių sektoriuose ir kituose sektoriuose, rūšis, turėtų būti nustatytos specialiosios taisyklės, susijusios su produktais, patenkančiais į taikymo sritį, ir pašalinimu iš rinkos nemokamo paskirstymo tikslais, būtent, taisyklės dėl transportavimo ir rūšiavimo bei pakavimo išlaidų, atsižvelgiant į galimą tų intervencinių priemonių svarbą. Visų pirma reikėtų nustatyti didžiausius paramos už pašalinimą iš rinkos dydžius, siekiant užtikrinti, kad pašalinimas iš rinkos netaptų nuolatiniu pateikimui rinkai alternatyviu produktų realizavimo būdu. Visais atvejais dėl panašių priežasčių reikėtų nustatyti kiekvieno iš rinkos pašalinamo gamintojų organizacijos produkto kiekybinę ribą. Be to, turėtų būti nustatytos specialiosios taisyklės dėl produktų pašalinimo iš rinkos tikslų, sąlygų, taikomų iš rinkos pašalintų produktų gavėjams, ir atitinkamų standartų, kuriuos turi atitikti pašalinti produktai;

| (14) | siekiant palengvinti sektorinių intervencinių priemonių taikymą įgyvendinant veiksmų programas, turėtų būti nustatytas gamintojų organizacijų parduodamos produkcijos vertės apskaičiavimo metodas, be kita ko, fiksuotosios normos taikymas apskaičiuojant perdirbti skirtų vaisių ir daržovių vertę. Parduodamos produkcijos vertės apskaičiavimo metodas turėtų sušvelninti metinių svyravimų arba duomenų nepakankamumo poveikį naujai pripažintoms organizacijoms ar grupėms. Siekiant užkirsti kelią netinkamam sistemos taikymui, gamintojų organizacijoms programos įgyvendinimo laikotarpiu paprastai neturėtų būti leidžiama keisti referencinio laikotarpio nustatymo metodikos; |
| --- | --- |

(14)

siekiant palengvinti sektorinių intervencinių priemonių taikymą įgyvendinant veiksmų programas, turėtų būti nustatytas gamintojų organizacijų parduodamos produkcijos vertės apskaičiavimo metodas, be kita ko, fiksuotosios normos taikymas apskaičiuojant perdirbti skirtų vaisių ir daržovių vertę. Parduodamos produkcijos vertės apskaičiavimo metodas turėtų sušvelninti metinių svyravimų arba duomenų nepakankamumo poveikį naujai pripažintoms organizacijoms ar grupėms. Siekiant užkirsti kelią netinkamam sistemos taikymui, gamintojų organizacijoms programos įgyvendinimo laikotarpiu paprastai neturėtų būti leidžiama keisti referencinio laikotarpio nustatymo metodikos;

| (15) | siekiant užtikrinti gerą vaisių ir daržovių sektoriuje taikomų rūšių intervencinių priemonių veikimą, būtų tikslinga nustatyti konkrečius agrarinės aplinkosaugos ir klimato srities intervencinių priemonių tikslus; |
| --- | --- |

(15)

siekiant užtikrinti gerą vaisių ir daržovių sektoriuje taikomų rūšių intervencinių priemonių veikimą, būtų tikslinga nustatyti konkrečius agrarinės aplinkosaugos ir klimato srities intervencinių priemonių tikslus;

| (16) | reikėtų nustatyti taisykles, susijusias su nacionaline finansine parama, kurią valstybės narės gali suteikti regionuose, kuriuose vaisių ir daržovių sektoriaus gamintojų organizacijų steigimosi lygis ypač žemas, ir nustatyti organizacijų steigimosi lygio apskaičiavimo ir žemo organizacijų steigimosi lygio patvirtinimo taisykles; |
| --- | --- |

(16)

reikėtų nustatyti taisykles, susijusias su nacionaline finansine parama, kurią valstybės narės gali suteikti regionuose, kuriuose vaisių ir daržovių sektoriaus gamintojų organizacijų steigimosi lygis ypač žemas, ir nustatyti organizacijų steigimosi lygio apskaičiavimo ir žemo organizacijų steigimosi lygio patvirtinimo taisykles;

| (17) | siekiant užtikrinti gerą bitininkystės sektoriuje taikomų rūšių intervencinių priemonių veikimą, reikėtų nustatyti su aviliais susijusias taisykles; |
| --- | --- |

(17)

siekiant užtikrinti gerą bitininkystės sektoriuje taikomų rūšių intervencinių priemonių veikimą, reikėtų nustatyti su aviliais susijusias taisykles;

| (18) | siekiant užtikrinti gerą vyno sektoriuje taikomų rūšių intervencinių priemonių veikimą, tikslinga sudaryti nebaigtinį veiklos vykdytojų, kurie gali būti paramos, teikiamos pagal skirtingas vyno sektoriuje taikomas intervencinių priemonių rūšis, gavėjai, sąrašą. Taip pat būtina numatyti tam tikrus konkrečius tinkamumo finansuoti reikalavimus, taikomus pagal tokias intervencinių priemonių rūšis kaip „vynuogynų restruktūrizavimas ir konversija“, „neprinokusių vaisių ir daržovių derliaus nuėmimas“ ir „derliaus draudimas“ teikiamos paramos gavėjams, įstaigoms, kurių veiklą reglamentuoja viešoji teisė, ir privačioms įmonėms. Be to, tikslinga neskirti Sąjungos paramos gamintojams, ūkininkaujantiems neteisėtai apsodintuose plotuose arba be leidimo apsodintuose plotuose; |
| --- | --- |

(18)

siekiant užtikrinti gerą vyno sektoriuje taikomų rūšių intervencinių priemonių veikimą, tikslinga sudaryti nebaigtinį veiklos vykdytojų, kurie gali būti paramos, teikiamos pagal skirtingas vyno sektoriuje taikomas intervencinių priemonių rūšis, gavėjai, sąrašą. Taip pat būtina numatyti tam tikrus konkrečius tinkamumo finansuoti reikalavimus, taikomus pagal tokias intervencinių priemonių rūšis kaip „vynuogynų restruktūrizavimas ir konversija“, „neprinokusių vaisių ir daržovių derliaus nuėmimas“ ir „derliaus draudimas“ teikiamos paramos gavėjams, įstaigoms, kurių veiklą reglamentuoja viešoji teisė, ir privačioms įmonėms. Be to, tikslinga neskirti Sąjungos paramos gamintojams, ūkininkaujantiems neteisėtai apsodintuose plotuose arba be leidimo apsodintuose plotuose;

| (19) | siekiant užtikrinti, kad Sąjungos lėšos būtų naudojamos tinkamai, būtina nustatyti „vynuogynų atsodinimo dėl sveikatos apsaugos arba fitosanitarinių priežasčių“ išlaidų vyno sektoriuje taisykles. Visų pirma tikslinga nustatyti, kad tokios išlaidos negali viršyti tam tikros bendros metinių išlaidų, susijusių su vynuogynų restruktūrizavimu ir konversija, sumos, kurią moka atitinkama valstybė narė bet kuriais konkrečiais finansiniais metais. Taip pat turėtų būti išaiškinta, kad išnaikinimo ir prarastų pajamų kompensavimo išlaidos neturėtų būti tinkamos finansuoti pagal šią intervencinę priemonę, kuria siekiama tik padengti atsodinimo išlaidas po privalomų fitosanitarinių priemonių; |
| --- | --- |

(19)

siekiant užtikrinti, kad Sąjungos lėšos būtų naudojamos tinkamai, būtina nustatyti „vynuogynų atsodinimo dėl sveikatos apsaugos arba fitosanitarinių priežasčių“ išlaidų vyno sektoriuje taisykles. Visų pirma tikslinga nustatyti, kad tokios išlaidos negali viršyti tam tikros bendros metinių išlaidų, susijusių su vynuogynų restruktūrizavimu ir konversija, sumos, kurią moka atitinkama valstybė narė bet kuriais konkrečiais finansiniais metais. Taip pat turėtų būti išaiškinta, kad išnaikinimo ir prarastų pajamų kompensavimo išlaidos neturėtų būti tinkamos finansuoti pagal šią intervencinę priemonę, kuria siekiama tik padengti atsodinimo išlaidas po privalomų fitosanitarinių priemonių;

| (20) | tokių intervencinių priemonių kaip „vynuogynų restruktūrizavimas ir konversija“ bei „neprinokusių vaisių ir daržovių derliaus nuėmimas“ taikymo tikslais tikslinga nustatyti plotų matavimo taisykles, visų pirma siekiant apibrėžti, kas atitinka vynmedžiais apsodintą plotą, o tai ypač svarbu, kai parama mokama pagal plotu grindžiamus standartinius fiksuotuosius vieneto įkainius; |
| --- | --- |

(20)

tokių intervencinių priemonių kaip „vynuogynų restruktūrizavimas ir konversija“ bei „neprinokusių vaisių ir daržovių derliaus nuėmimas“ taikymo tikslais tikslinga nustatyti plotų matavimo taisykles, visų pirma siekiant apibrėžti, kas atitinka vynmedžiais apsodintą plotą, o tai ypač svarbu, kai parama mokama pagal plotu grindžiamus standartinius fiksuotuosius vieneto įkainius;

| (21) | siekiant užtikrinti gerą apynių sektoriuje taikomų rūšių intervencinių priemonių veikimą, tikslinga nustatyti Sąjungos finansinės paramos apskaičiavimo taisykles; |
| --- | --- |

(21)

siekiant užtikrinti gerą apynių sektoriuje taikomų rūšių intervencinių priemonių veikimą, tikslinga nustatyti Sąjungos finansinės paramos apskaičiavimo taisykles;

| (22) | siekiant užtikrinti gerą gyvulininkystės sektoriuje taikomų rūšių intervencinių priemonių veikimą, tikslinga nustatyti gyvulių išteklių atkūrimo po priverstinio gyvulių skerdimo ar dėl gaivalinių nelaimių sukeltų nuostolių taisykles; |
| --- | --- |

(22)

siekiant užtikrinti gerą gyvulininkystės sektoriuje taikomų rūšių intervencinių priemonių veikimą, tikslinga nustatyti gyvulių išteklių atkūrimo po priverstinio gyvulių skerdimo ar dėl gaivalinių nelaimių sukeltų nuostolių taisykles;

| (23) | sąlygomis, taikomomis įsipareigojimams išsaugoti ūkiuose nykstančias veisles ir augalų veisles, kurioms gresia genetinė erozija, ir genetinių išteklių išsaugojimo veiklai, tausiam naudojimui ir plėtojimui žemės ūkio ir miškininkystės srityje, turėtų būti prisidedama prie konkrečių BŽŪP su aplinka ir klimatu susijusių tikslų, nustatytų Reglamento (ES) 2021/2115 6 straipsnio 1 dalies d, e ir f punktuose. Visų pirma, jomis turėtų būti atsižvelgta į poreikį užtikrinti genetinės įvairovės apsaugą, išsaugojimą ir skatinimą; |
| --- | --- |

(23)

sąlygomis, taikomomis įsipareigojimams išsaugoti ūkiuose nykstančias veisles ir augalų veisles, kurioms gresia genetinė erozija, ir genetinių išteklių išsaugojimo veiklai, tausiam naudojimui ir plėtojimui žemės ūkio ir miškininkystės srityje, turėtų būti prisidedama prie konkrečių BŽŪP su aplinka ir klimatu susijusių tikslų, nustatytų Reglamento (ES) 2021/2115 6 straipsnio 1 dalies d, e ir f punktuose. Visų pirma, jomis turėtų būti atsižvelgta į poreikį užtikrinti genetinės įvairovės apsaugą, išsaugojimą ir skatinimą;

| (24) | gyvūnų gerovės lygis turėtų būti gerinamas teikiant paramą ūkininkams, kurie įsipareigoja taikyti aukštesnius gyvulininkystės standartus, viršijančius atitinkamus privalomus reikalavimus. Kai prisiimami gyvūnų gerovės įsipareigojimai, kad būtų užtikrinti patobulinti auginimo metodų standartai, reikėtų apibrėžti sritis. Tai atliekant reikėtų užtikrinti, kad tie gyvūnų gerovės įsipareigojimai nesutaptų su įprastine ūkininkavimo praktika, visų pirma skiepijimo siekiant išvengti patologijų veikla; |
| --- | --- |

(24)

gyvūnų gerovės lygis turėtų būti gerinamas teikiant paramą ūkininkams, kurie įsipareigoja taikyti aukštesnius gyvulininkystės standartus, viršijančius atitinkamus privalomus reikalavimus. Kai prisiimami gyvūnų gerovės įsipareigojimai, kad būtų užtikrinti patobulinti auginimo metodų standartai, reikėtų apibrėžti sritis. Tai atliekant reikėtų užtikrinti, kad tie gyvūnų gerovės įsipareigojimai nesutaptų su įprastine ūkininkavimo praktika, visų pirma skiepijimo siekiant išvengti patologijų veikla;

| (25) | pripažintomis nacionalinėmis kokybės sistemomis vartotojams galima suteikti garantijų dėl produkto ar gamybos proceso kokybės ir savybių. Turėtų būti nustatyti galutinio produkto specifiškumo, galimybės naudotis sistema, privalomų produkto specifikacijų tikrinimo, sistemos skaidrumo ir produktų atsekamumo kriterijai, siekiant optimizuoti paramą jiems pagal kaimo plėtrai skirtas intervencines priemones. Atsižvelgiant į specifines medvilnės kaip žemės ūkio produkto savybes, turėtų būti įtrauktos ir nacionalinės medvilnės kokybės sistemos; |
| --- | --- |

(25)

pripažintomis nacionalinėmis kokybės sistemomis vartotojams galima suteikti garantijų dėl produkto ar gamybos proceso kokybės ir savybių. Turėtų būti nustatyti galutinio produkto specifiškumo, galimybės naudotis sistema, privalomų produkto specifikacijų tikrinimo, sistemos skaidrumo ir produktų atsekamumo kriterijai, siekiant optimizuoti paramą jiems pagal kaimo plėtrai skirtas intervencines priemones. Atsižvelgiant į specifines medvilnės kaip žemės ūkio produkto savybes, turėtų būti įtrauktos ir nacionalinės medvilnės kokybės sistemos;

| (26) | siekiant paremti savanoriškas žemės ūkio produktų sertifikavimo sistemas, kurias pripažįsta valstybės narės, pagal kaimo plėtros intervencines priemones ir suderinti sektorines intervencines priemones, reikėtų nustatyti tam tikrus objektyvius kriterijus; |
| --- | --- |

(26)

siekiant paremti savanoriškas žemės ūkio produktų sertifikavimo sistemas, kurias pripažįsta valstybės narės, pagal kaimo plėtros intervencines priemones ir suderinti sektorines intervencines priemones, reikėtų nustatyti tam tikrus objektyvius kriterijus;

| (27) | siekiant užtikrinti vienodas sąlygas, kiek tai susiję su santykiu, susijusiu su 1-uoju geros agrarinės ir aplinkosaugos būklės (GAAB) standartu, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2021/2115 III priede, turėtų būti nustatytos taisyklės dėl daugiamečių žolynų referencinio santykio ir metinio santykio nustatymo metodo, taip pat lygis, kuriuo jie gali būti nustatyti; |
| --- | --- |

(27)

siekiant užtikrinti vienodas sąlygas, kiek tai susiję su santykiu, susijusiu su 1-uoju geros agrarinės ir aplinkosaugos būklės (GAAB) standartu, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2021/2115 III priede, turėtų būti nustatytos taisyklės dėl daugiamečių žolynų referencinio santykio ir metinio santykio nustatymo metodo, taip pat lygis, kuriuo jie gali būti nustatyti;

| (28) | siekiant užtikrinti daugiamečių žolynų dalies apsaugą, taip pat tikslinga nustatyti, kad valstybės narės turėtų imtis veiksmų, kad būtų užtikrintas plotų pertvarkymas tuo atveju, jei daugiamečių žolynų dalis sumažėjo žemiau 5 % ribos. Tačiau turėtų būti numatytos nukrypti leidžiančios nuostatos, taikytinos tais atvejais, kai absoliutus daugiamečių žolynų plotas išlieka santykinai stabilus arba kai jo dalis sumažėja žemiau nustatytos ribos dėl ploto konversijos siekiant aplinkai ir klimatui palankių tikslų, ypač įveisiant miškus ir atkuriant plotų drėgnumą; |
| --- | --- |

(28)

siekiant užtikrinti daugiamečių žolynų dalies apsaugą, taip pat tikslinga nustatyti, kad valstybės narės turėtų imtis veiksmų, kad būtų užtikrintas plotų pertvarkymas tuo atveju, jei daugiamečių žolynų dalis sumažėjo žemiau 5 % ribos. Tačiau turėtų būti numatytos nukrypti leidžiančios nuostatos, taikytinos tais atvejais, kai absoliutus daugiamečių žolynų plotas išlieka santykinai stabilus arba kai jo dalis sumažėja žemiau nustatytos ribos dėl ploto konversijos siekiant aplinkai ir klimatui palankių tikslų, ypač įveisiant miškus ir atkuriant plotų drėgnumą;

| (29) | valstybės narės, rengdamos savo BŽŪP strateginius planus, turi atsižvelgti į šiame reglamente nustatytas taisykles, todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, |
| --- | --- |

(29)

valstybės narės, rengdamos savo BŽŪP strateginius planus, turi atsižvelgti į šiame reglamente nustatytas taisykles, todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I ANTRAŠTINĖ DALIS

DALYKAS

1 straipsnis

Dalykas

Šiuo reglamentu Reglamentas (ES) 2021/2115 papildomas:

| a) | papildomais reikalavimais, taikomais tam tikroms intervencinių priemonių rūšims, kurias valstybės narės nurodė savo BŽŪP strateginiuose planuose, apimančiuose laikotarpį nuo 2023 m. sausio 1 d. iki 2027 m. gruodžio 31 d.:






  i) | tiesioginių išmokų už kanapių ir medvilnės auginimą forma; |
| --- | --- | --- |

a)

papildomais reikalavimais, taikomais tam tikroms intervencinių priemonių rūšims, kurias valstybės narės nurodė savo BŽŪP strateginiuose planuose, apimančiuose laikotarpį nuo 2023 m. sausio 1 d. iki 2027 m. gruodžio 31 d.:

i)

tiesioginių išmokų už kanapių ir medvilnės auginimą forma;

| ii) | Reglamento (ES) 2021/2115 42 straipsnyje nurodytuose žemės ūkio sektoriuose; |
| --- | --- |

ii)

Reglamento (ES) 2021/2115 42 straipsnyje nurodytuose žemės ūkio sektoriuose;

| iii) | skirtoms genetiniams ištekliams ir gyvūnų gerovei pagal aplinkos, klimato ir kitus valdymo įsipareigojimus ir kokybės sistemoms kaimo plėtros srityje; |
| --- | --- |

iii)

skirtoms genetiniams ištekliams ir gyvūnų gerovei pagal aplinkos, klimato ir kitus valdymo įsipareigojimus ir kokybės sistemoms kaimo plėtros srityje;

| b) | taisyklėmis dėl santykio, susijusio su 1-uoju geros agrarinės ir aplinkosaugos būklės (GAAB) standartu. |
| --- | --- |

b)

taisyklėmis dėl santykio, susijusio su 1-uoju geros agrarinės ir aplinkosaugos būklės (GAAB) standartu.

II ANTRAŠTINĖ DALIS

PAPILDOMI REIKALAVIMAI, TAIKOMI TAM TIKROMS INTERVENCINIŲ PRIEMONIŲ RŪŠIMS TIESIOGINIŲ IŠMOKŲ FORMA

I SKYRIUS

Kanapės

2 straipsnis

Papildomi tinkamumo finansuoti reikalavimai

Savo BŽŪP strateginiuose planuose pateikdamos Reglamento (ES) 2021/2115 4 straipsnio 1 dalyje numatytas apibrėžtis valstybės narės nustato, kad išmokos už kanapių auginimą būtų skiriamos su sąlyga, kad naudojamos kanapių veislių sėklos, atitinkančios šiuos reikalavimus:

| a) | jos nurodytos Bendrajame žemės ūkio augalų veislių kataloge tų metų, už kuriuos skiriama išmoka, kovo 15 d. ir paskelbtos pagal Tarybos direktyvos 2002/53/EB (4) 17 straipsnį; |
| --- | --- |

a)

jos nurodytos Bendrajame žemės ūkio augalų veislių kataloge tų metų, už kuriuos skiriama išmoka, kovo 15 d. ir paskelbtos pagal Tarybos direktyvos 2002/53/EB (4) 17 straipsnį;

4

| b) | jų veislės mėginiuose Δ9-tetrahidrokanabinolio kiekis (toliau – THC kiekis) 2 metus iš eilės neviršijo Reglamento (ES) 2021/2115 4 straipsnio 4 dalies antroje pastraipoje nustatytos ribos; |
| --- | --- |

b)

jų veislės mėginiuose Δ9-tetrahidrokanabinolio kiekis (toliau – THC kiekis) 2 metus iš eilės neviršijo Reglamento (ES) 2021/2115 4 straipsnio 4 dalies antroje pastraipoje nustatytos ribos;

| c) | saugotinų veislių sėklos yra sertifikuotos pagal Tarybos direktyvą 2002/57/EB (5) arba pagal Komisijos direktyvos 2008/62/EB (6) 10 straipsnį. |
| --- | --- |

c)

saugotinų veislių sėklos yra sertifikuotos pagal Tarybos direktyvą 2002/57/EB (5) arba pagal Komisijos direktyvos 2008/62/EB (6) 10 straipsnį.

5

6

3 straipsnis

Kanapių veislių tikrinimas ir THC kiekio kiekybinis nustatymas

1.   Valstybės narės nustato THC kiekio nustatymo kanapių veislėse tikrinimo sistemą, pagal kurią jos gali taikyti I priede nustatytą kanapių veislių tikrinimo ir THC kiekio kiekybinio nustatymo kanapių veislėse metodą.

2.   Valstybės narės kompetentinga institucija registruoja su THC kiekio nustatymo rezultatais susijusią informaciją. Tokią informaciją kiekvienos veislės atveju sudaro bent kiekviename mėginyje nustatytas procentine dalimi šimtųjų tikslumu išreikštas THC kiekis, taikyta procedūra, atliktų tyrimų skaičius, vietos, kurioje paimtas mėginys, nuoroda ir priemonės, kurių imtasi nacionaliniu lygmeniu.

3.   Jei THC kiekio visuose konkrečios veislės mėginiuose vidurkis viršija Reglamento (ES) 2021/2115 4 straipsnio 4 dalies antroje pastraipoje nustatytą kiekį, kitais paraiškų teikimo metais valstybės narės atitinkamos veislės atžvilgiu taiko šio reglamento I priede nustatytą B procedūrą. Ta procedūra taikoma ir vėlesniais paraiškų teikimo metais, nebent visi konkrečios veislės patikrinimo rezultatai neviršija Reglamento (ES) 2021/2115 4 straipsnio 4 dalies antroje pastraipoje nustatyto THC kiekio.

4.   Jei antraisiais metais THC kiekio visuose konkrečios veislės mėginiuose vidurkis viršija Reglamento (ES) 2021/2115 4 straipsnio 4 dalies antroje pastraipoje nustatytą kiekį, atitinkama valstybė narė ne vėliau kaip iki kitų paraiškų teikimo metų sausio 15 d. praneša Komisijai atitinkamos veislės pavadinimą. Nuo tų paraiškų teikimo metų auginat tą veislę nesuteikiama teisė gauti tiesiogines išmokas atitinkamoje valstybėje narėje.

5.   Valstybės narės užtikrina, kad kanapių augintojai po pranešimo pagal šio straipsnio 4 dalį būtų laiku informuojami apie kanapių veislių, kurios neatitinka reikalavimų tiesioginėms išmokoms gauti pagal Reglamento (ES) 2021/2115 4 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą, pavadinimus, paskelbdamos praneštą informaciją ne vėliau kaip iki dienos, iki kurios galima teikti bendrąsias paraiškas.

4 straipsnis

Tarpiniai pasėliai

Šiame skyriuje kanapėmis, auginamomis kaip tarpiniai pasėliai, laikomi po konkrečių metų birželio 30 d. pasėti kanapių pasėliai.

5 straipsnis

Auginimo reikalavimai

Kanapės įprastomis sąlygomis pagal vietos praktiką toliau auginamos ne trumpiau kaip 10 dienų nuo žydėjimo pabaigos, kad būtų galima atlikti taikant šį straipsnį reikalingus patikrinimus.

Kanapės, auginamos kaip tarpiniai pasėliai, įprastomis sąlygomis pagal vietos praktiką toliau auginamos ne trumpiau kaip iki vegetacijos laikotarpio pabaigos.

Valstybės narės gali leisti nuimti kanapių derlių nepraėjus 10 dienų nuo žydėjimo pabaigos, jei derlius nuimamas žydėjimui prasidėjus ir jeigu inspektoriai nurodo, kuriose reprezentatyviose kiekvieno sklypo dalyse kanapės turi būti toliau auginamos ne trumpiau kaip 10 dienų nuo žydėjimo pabaigos, kad būtų galima atlikti patikrinimą taikant I priede nustatytą metodą.

II SKYRIUS

Medvilnė

6 straipsnis

Leidimas žemės ūkio paskirties žemėje auginti medvilnę

Reglamento (ES) 2021/2115 36 straipsnyje nurodytos valstybės narės savo BŽŪP strateginiuose planuose nustato objektyvius leidimo dėl žemės ūkio paskirties žemės suteikimo pagal to reglamento 37 straipsnio 3 dalį kriterijus.

Tie kriterijai grindžiami vienu ar keliais iš šių elementų:

| a) | regionų, kuriuose medvilnė yra viena iš svarbiausių auginamų kultūrų, žemės ūkio ekonomika; |
| --- | --- |

a)

regionų, kuriuose medvilnė yra viena iš svarbiausių auginamų kultūrų, žemės ūkio ekonomika;

| b) | konkrečių plotų dirvožemio ir klimato sąlygomis; |
| --- | --- |

b)

konkrečių plotų dirvožemio ir klimato sąlygomis;

| c) | drėkinimo vandens tvarkymu; |
| --- | --- |

c)

drėkinimo vandens tvarkymu;

| d) | aplinkai nežalingomis sėjomainos sistemomis ir auginimo būdais. |
| --- | --- |

d)

aplinkai nežalingomis sėjomainos sistemomis ir auginimo būdais.

7 straipsnis

Sėjai skirtų veislių patvirtinimas

Reglamento (ES) 2021/2115 36 straipsnyje nurodytos valstybės narės savo BŽŪP strateginiuose planuose nustato, kurios veislės, įregistruotos Bendrajame žemės ūkio augalų veislių kataloge, numatytame Direktyvoje 2002/53/EB, ir pritaikytos jų rinkos poreikiams, yra skirtos sėjai.

8 straipsnis

Papildomos sąlygos gauti specialiąją išmoką už medvilnę

Reglamento (ES) 2021/2115 37 straipsnio 1 dalyje nurodytų specialiųjų išmokų už medvilnę tikslais to reglamento 36 straipsnyje nurodytos valstybės narės savo BŽŪP strateginiuose planuose nustato mažiausią augalų tankumą apsėtame plote, kuris nustatomas atsižvelgiant į dirvožemio ir klimato sąlygas, o prireikus – ir į regioninius ypatumus.

9 straipsnis

Tarpšakinių organizacijų patvirtinimas

1.   Valstybė narė, kurioje yra įsikūrusios medvilnės valymo įmonės, patvirtina tarpšakinę organizaciją pagal Reglamento (ES) 2021/2115 39 straipsnio 1 dalį vienų metų laikotarpiui, kuris prasideda likus pakankamai laiko iki tų metų sėjos sezono, jei organizacija atitinka šiuos kriterijus:

| a) | ji veikia ne mažesniame nei 4 000 ha plote, atitinkančiame šio reglamento 6 straipsnyje nurodytus leidimo reikalavimus; |
| --- | --- |

a)

ji veikia ne mažesniame nei 4 000 ha plote, atitinkančiame šio reglamento 6 straipsnyje nurodytus leidimo reikalavimus;

| b) | pagal Sąjungos ir nacionalines taisykles yra priėmusi vidaus darbo tvarkos taisykles, visų pirma susijusias su narystės sąlygomis ir mokesčiais. |
| --- | --- |

b)

pagal Sąjungos ir nacionalines taisykles yra priėmusi vidaus darbo tvarkos taisykles, visų pirma susijusias su narystės sąlygomis ir mokesčiais.

2.   Jei nustatoma, kad patvirtinta tarpšakinė organizacija nebeatitinka 1 dalyje numatytų patvirtinimo kriterijų, patvirtinimą suteikusi valstybė narė jį panaikina, nebent per valstybės narės sprendime dėl panaikinimo nustatytą terminą neatitiktis kriterijams pašalinama. Atsakingos valstybės narės kompetentinga institucija iš anksto praneša apie ketinimą panaikinti patvirtinimą tarpšakinei organizacijai ir pateikia patvirtinimo panaikinimo priežastis. Ji suteikia galimybę tarpšakinei organizacijai per pranešime apie numatomą panaikinimą nurodytą laikotarpį pateikti savo pastabas.

Ūkininkai, kurie yra patvirtintos tarpšakinės organizacijos, kuriai suteiktas patvirtinimas panaikinamas pagal šios dalies pirmą pastraipą, nariai, nelaikomi atitinkančiais reikalavimus gauti padidintą specialiąją išmoką už medvilnę pagal Reglamento (ES) 2021/2115 40 straipsnio 2 dalį.

10 straipsnis

Medvilnę auginančių ūkininkų pareigos

1.   Ūkininkas negali priklausyti daugiau kaip vienai patvirtintai tarpšakinei organizacijai, nurodytai Reglamento (ES) 2021/2115 39 straipsnio 1 dalyje.

2.   Patvirtintai tarpšakinei organizacijai priklausantis ūkininkas medvilnę tiekia tik tai pačiai organizacijai priklausančiai medvilnės valymo įmonei.

3.   Patvirtintos tarpšakinės organizacijos nariais ūkininkai tampa savanoriškai.

III ANTRAŠTINĖ DALIS

PAPILDOMI REIKALAVIMAI, TAIKOMI TAM TIKROMS INTERVENCINIŲ PRIEMONIŲ RŪŠIMS SEKTORIUOSE, NURODYTUOSE REGLAMENTO (ES) 2021/2115 42 STRAIPSNYJE

I SKYRIUS

Bendrosios taisyklės, taikomos intervencinėms priemonėms vaisių ir daržovių sektoriuje, bitininkystės sektoriuje, vyno sektoriuje, apynių sektoriuje, alyvuogių aliejaus bei valgomųjų alyvuogių sektoriuje ir kituose sektoriuose, nurodytuose Reglamento (ES) 2021/2115 III antraštinės dalies III skyriuje

1 skirsnis

Bendrosios taisyklės dėl investicijų, su agrarine aplinkosauga ir klimatu susijusių intervencinių priemonių rūšių, konsultuojamojo ugdymo, populiarinimo ir komunikacijos, savitarpio pagalbos fondų, atsodinimo, neprinokusių vaisių ir daržovių derliaus nuėmimo ir derliaus nenuėmimo, derliaus draudimo, pašalinimo iš rinkos ir bendro saugojimo

11 straipsnis

Investicijos į materialųjį ir nematerialųjį turtą

1.   Kai valstybės narės į savo BŽŪP strateginius planus įtraukia investicijas į materialųjį ir nematerialųjį turtą, numatomas vykdyti vaisių ir daržovių sektoriuje, bitininkystės sektoriuje, vyno sektoriuje, apynių sektoriuje, alyvuogių aliejaus bei valgomųjų alyvuogių sektoriuje ir kituose sektoriuose, nurodytuose Reglamento (ES) 2021/2115 42 straipsnio f punkte, jos numato, kad:

| a) | įgytas materialusis ir nematerialusis turtas būtų paramos gavėjo naudojamas pagal pobūdį, tikslus ir numatytą paskirtį, kaip aprašyta susijusiose BŽŪP strateginio plano intervencinėse priemonėse ir, kai tinkama, patvirtintoje veiksmų programoje; |
| --- | --- |

a)

įgytas materialusis ir nematerialusis turtas būtų paramos gavėjo naudojamas pagal pobūdį, tikslus ir numatytą paskirtį, kaip aprašyta susijusiose BŽŪP strateginio plano intervencinėse priemonėse ir, kai tinkama, patvirtintoje veiksmų programoje;

| b) | nedarant poveikio 10 daliai, įgytas materialusis ir nematerialusis turtas lieka paramos gavėjo nuosavybė ir turtas iki mokestinio nusidėvėjimo laikotarpio pabaigos arba ne trumpesnį nei 5 metų laikotarpį, kurį nustato valstybės narės, atsižvelgdamos į turto pobūdį. Kiekvienas iš šių laikotarpių skaičiuojamas nuo turto įsigijimo datos arba nuo tos dienos, kurią paramos gavėjas pradeda disponuoti turtu.
  Tačiau valstybės narės gali nustatyti trumpesnį laikotarpį, per kurį turtas lieka paramos gavėjo nuosavybė ir turtas, tačiau šis laikotarpis negali būti trumpesnis nei 3 metai, siekiant išlaikyti labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių, apibrėžtų Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB (7), investicijas arba sukurtas darbo vietas. |
| --- | --- |

b)

nedarant poveikio 10 daliai, įgytas materialusis ir nematerialusis turtas lieka paramos gavėjo nuosavybė ir turtas iki mokestinio nusidėvėjimo laikotarpio pabaigos arba ne trumpesnį nei 5 metų laikotarpį, kurį nustato valstybės narės, atsižvelgdamos į turto pobūdį. Kiekvienas iš šių laikotarpių skaičiuojamas nuo turto įsigijimo datos arba nuo tos dienos, kurią paramos gavėjas pradeda disponuoti turtu.

Tačiau valstybės narės gali nustatyti trumpesnį laikotarpį, per kurį turtas lieka paramos gavėjo nuosavybė ir turtas, tačiau šis laikotarpis negali būti trumpesnis nei 3 metai, siekiant išlaikyti labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių, apibrėžtų Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB (7), investicijas arba sukurtas darbo vietas.

Pirmoje pastraipoje nurodytos investicijos į materialųjį turtą vykdomos paramos gavėjo arba, kai tinkama, jo narių gamintojų ar patronuojamųjų įmonių patalpose, atitinkančiose šio reglamento 31 straipsnio 7 dalyje nurodytą 90 % reikalavimą. Tačiau valstybės narės savo BŽŪP strateginiuose planuose taip pat gali numatyti investicijas į bitininkystės sektoriaus materialųjį turtą, vykdomas ne paramos gavėjo patalpose.

Kai investicija įvykdyta žemėje, išnuomotoje pagal konkrečias nacionalines nuosavybės taisykles, reikalavimas, kad žemė būtų paramos gavėjo nuosavybė, gali būti netaikomas, jei turtas priklausė paramos gavėjui bent laikotarpį, kurio reikalaujama pirmos pastraipos b punkte.

2.   Valstybės narės savo BŽŪP strateginiuose planuose gali numatyti, kad parama investicijoms į materialųjį ir nematerialųjį turtą, įskaitant turtą pagal išperkamosios nuomos sutartis, gali būti finansuojama vienintele suma arba dalimis, kurios buvo patvirtintos, kai tinkama, veiksmų programoje arba valstybių narių nurodytos atitinkamose intervencinėse priemonėse.

Jei 1 dalies pirmos pastraipos b punkte nurodytas laikotarpis, susijęs su tam tikra investicija, yra ilgesnis už veiksmų programos trukmę, valstybės narės užtikrina, kad ją būtų galima perkelti į kitą veiksmų programą.

Kai valstybės narės savo BŽŪP strateginiuose planuose numato paramą investicijoms į materialųjį ir nematerialųjį turtą, siekdamos su agrarine aplinkosauga ir klimatu susijusių tikslų, nurodytų Reglamento (ES) 2021/2115 46 straipsnio e ir f punktuose ir 57 straipsnio b punkte, tokiomis investicijomis turi būti siekiama vieno ar kelių iš šio reglamento 12 straipsnio 1 dalyje išvardytų tikslų.

3.   Valstybės narės savo BŽŪP strateginiuose planuose gali numatyti paramą investicijoms į materialųjį turtą, susidedantį iš sistemų, kuriomis gaminama energija, jei pagamintos energijos kiekis neviršija energijos kiekio, kuris kasmet gali būti suvartojamas įprastai paramos gavėjo veiklai.

4.   Valstybės narės savo BŽŪP strateginiuose planuose gali numatyti paramą investicijoms į drėkinimą, jei:

| a) | yra nustatytos minimalaus vandens sutaupymo tikslų procentinės vertės, atsižvelgiant į potencialų ir faktinį vandens sunaudojimo sumažinimą, kurias turi pasiekti paramos gavėjas, ir su sąlyga, kad BŽŪP strateginiame plane įrodyta, kad tokie vandens sutaupymo tikslai buvo nustatyti atsižvelgiant į poreikius, nustatytus upių baseinų valdymo planuose, nurodytuose Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2000/60/EB (8); |
| --- | --- |

a)

yra nustatytos minimalaus vandens sutaupymo tikslų procentinės vertės, atsižvelgiant į potencialų ir faktinį vandens sunaudojimo sumažinimą, kurias turi pasiekti paramos gavėjas, ir su sąlyga, kad BŽŪP strateginiame plane įrodyta, kad tokie vandens sutaupymo tikslai buvo nustatyti atsižvelgiant į poreikius, nustatytus upių baseinų valdymo planuose, nurodytuose Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2000/60/EB (8);

| b) | yra įdiegta vandens apskaitos sistema, leidžianti apskaičiuoti vandens sunaudojimą valdos ar atitinkamo gamybos vieneto lygmeniu, arba ji įdiegiama kaip investicijos dalis; |
| --- | --- |

b)

yra įdiegta vandens apskaitos sistema, leidžianti apskaičiuoti vandens sunaudojimą valdos ar atitinkamo gamybos vieneto lygmeniu, arba ji įdiegiama kaip investicijos dalis;

| c) | specialiųjų investicijų į drėkinimą, nurodytų 5–8 dalyse, atveju laikomasi tose dalyse nustatytų sąlygų. |
| --- | --- |

c)

specialiųjų investicijų į drėkinimą, nurodytų 5–8 dalyse, atveju laikomasi tose dalyse nustatytų sąlygų.

5.   Parama investicijoms į esamų drėkinimo įrenginių arba drėkinimo infrastruktūros elementų gerinimą gali būti teikiama šiomis sąlygomis:

| a) | investicijos paramos gavėjo įvertinamos ex ante kaip galinčios potencialiai padėti sutaupyti vandens, atsižvelgiant į esamų įrenginių arba infrastruktūros techninius parametrus; |
| --- | --- |

a)

investicijos paramos gavėjo įvertinamos ex ante kaip galinčios potencialiai padėti sutaupyti vandens, atsižvelgiant į esamų įrenginių arba infrastruktūros techninius parametrus;

| b) | investicijos daro poveikį požeminio ar paviršinio vandens telkiniams, kurių būklė, kaip nustatyta atitinkamame upės baseino valdymo plane, numatytame Direktyvoje 2000/60/EB, yra prastesnė nei gera dėl su vandens kiekiu susijusių priežasčių, ir bus pasiektas faktinis vandens sunaudojimo sumažinimas, taip padedant pasiekti gerą šių vandens telkinių būklę, kaip nustatyta tos direktyvos 4 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

b)

investicijos daro poveikį požeminio ar paviršinio vandens telkiniams, kurių būklė, kaip nustatyta atitinkamame upės baseino valdymo plane, numatytame Direktyvoje 2000/60/EB, yra prastesnė nei gera dėl su vandens kiekiu susijusių priežasčių, ir bus pasiektas faktinis vandens sunaudojimo sumažinimas, taip padedant pasiekti gerą šių vandens telkinių būklę, kaip nustatyta tos direktyvos 4 straipsnio 1 dalyje.

Pirmos pastraipos a ir b punktuose išdėstytos sąlygos netaikomos investicijoms, kuriomis remiamas esamų drėkinimo įrenginių arba drėkinimo infrastruktūros elementų gerinimas, susijusioms su tvenkinio įrengimu arba regeneruoto vandens panaudojimu, kuriais nedaromas poveikis požeminio ar paviršinio vandens telkiniui.

6.   Parama investicijoms į drėkinimą, kurių rezultatas yra grynasis drėkinamo ploto padidėjimas, darantis poveikį tam tikram požeminio ar paviršinio vandens telkiniui, gali būti teikiama šiomis sąlygomis:

| a) | atitinkamame upės baseino valdymo plane nėra nustatyta, kad vandens telkinio būklė yra prastesnė nei gera dėl su vandens kiekiu susijusių priežasčių; |
| --- | --- |

a)

atitinkamame upės baseino valdymo plane nėra nustatyta, kad vandens telkinio būklė yra prastesnė nei gera dėl su vandens kiekiu susijusių priežasčių;

| b) | iš poveikio aplinkai analizės matyti, kad investicija nebus padaryta didelio neigiamo poveikio aplinkai; poveikio aplinkai analizę atlieka arba patvirtina kompetentinga institucija. |
| --- | --- |

b)

iš poveikio aplinkai analizės matyti, kad investicija nebus padaryta didelio neigiamo poveikio aplinkai; poveikio aplinkai analizę atlieka arba patvirtina kompetentinga institucija.

7.   Parama investicijoms į regeneruoto vandens, kaip vandens tiekimo alternatyvos, naudojimą gali būti teikiama su sąlyga, kad tokio vandens naudojimas atitinka Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2020/741 (9).

8.   Parama investicijoms į tvenkinio įrengimą ar išplėtimą drėkinimo tikslais gali būti teikiama su sąlyga, kad tai nepadarys didelio neigiamo poveikio aplinkai.

9.   Valstybės narės užtikrina, kad iš paramos gavėjo būtų susigrąžinta Sąjungos finansinė parama, jei per 1 dalies pirmos pastraipos b punkte nurodytą laikotarpį susiklosto viena iš šių situacijų:

| a) | paramos gavėjas nutraukia veiklą ar perduoda ją kitam subjektui; |
| --- | --- |

a)

paramos gavėjas nutraukia veiklą ar perduoda ją kitam subjektui;

| b) | paramos gavėjas arba, kai tinkama, jo nariai perkelia gamybinę veiklą už geografinės dirbamos vietovės ribų; |
| --- | --- |

b)

paramos gavėjas arba, kai tinkama, jo nariai perkelia gamybinę veiklą už geografinės dirbamos vietovės ribų;

| c) | pasikeičia nuosavybė, ypač kai tai suteikia įmonei ar viešajai įstaigai nederamo pranašumo, arba |
| --- | --- |

c)

pasikeičia nuosavybė, ypač kai tai suteikia įmonei ar viešajai įstaigai nederamo pranašumo, arba

| d) | kitaip reikšmingai pasikeičia atitinkamos intervencinės priemonės pobūdis, tikslai arba įgyvendinimo sąlygos ir dėl to nukenčia pradiniai jos tikslai. |
| --- | --- |

d)

kitaip reikšmingai pasikeičia atitinkamos intervencinės priemonės pobūdis, tikslai arba įgyvendinimo sąlygos ir dėl to nukenčia pradiniai jos tikslai.

Jei paramos gavėjas nesilaiko sąlygų, kurias valstybės narės numatė savo BŽŪP strateginiuose planuose pagal 1–8 dalis ir šios dalies pirmą pastraipą, valstybės narės užtikrina, kad iš jo proporcingai nesilaikymo laikotarpiui būtų susigrąžinta Sąjungos finansinė parama.

Valstybės narės gali nuspręsti nesusigrąžinti Sąjungos finansinės paramos, kai pagalbos gavėjas nutraukia gamybinę veiklą dėl netyčinio bankroto.

Jei narys gamintojas palieka savo organizaciją arba išstoja iš gamintojų grupės, valstybės narės užtikrina, kad paramos gavėjas susigrąžintų investiciją arba jos likutinę vertę ir kad jos likutinė vertė būtų įtraukta į veiklos fondą.

Deramai pagrįstomis aplinkybėmis valstybės narės gali numatyti, kad iš paramos gavėjo nebūtų reikalaujama susigrąžinti investiciją arba jos likutinę vertę.

10.   Jei turtas, į kurį investuoti buvo skiriama parama, pakeičiamas, pakeistų investicijų likutinė vertė:

| a) | pridedama prie gamintojų organizacijos veiklos fondo arba |
| --- | --- |

a)

pridedama prie gamintojų organizacijos veiklos fondo arba

| b) | atimama iš pakeitimo išlaidų. |
| --- | --- |

b)

atimama iš pakeitimo išlaidų.

Nepaisant pirmos pastraipos, valstybės narės savo BŽŪP strateginiuose planuose negali numatyti vien investicijų pakeitimo tokiu pačiu turtu.

11.   Valstybės narės neteikia paramos investicijoms, kurios jų BŽŪP strateginiuose planuose nurodytos kaip intervencinės priemonės, jei toms intervencinėms priemonėms įgyvendinti teikiama parama pagal to reglamento 58 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos h–k punktus.

12 straipsnis

Intervencinės priemonės, susijusios su agrarinės aplinkosaugos ir klimato tikslais

1.   Kai valstybės narės į savo BŽŪP strateginius planus įtraukia intervencines priemones, kuriomis siekiama agrarinės aplinkosaugos ir klimato tikslų vaisių ir daržovių sektoriuje, bitininkystės sektoriuje, vyno sektoriuje, apynių sektoriuje, alyvuogių aliejaus bei valgomųjų alyvuogių sektoriuje ar kituose sektoriuose, nurodytuose Reglamento (ES) 2021/2115 42 straipsnio f punkte, jos savo BŽŪP strateginiuose planuose numato, kad atitinkamomis intervencinėmis priemonėmis turi būti siekiama vieno iš šių tikslų:

| a) | sumažinti dabartinių gamybos išteklių naudojimą, išmetamųjų teršalų ar gamybos procesų atliekų kiekį; |
| --- | --- |

a)

sumažinti dabartinių gamybos išteklių naudojimą, išmetamųjų teršalų ar gamybos procesų atliekų kiekį;

| b) | pakeisti iškastinius energijos išteklius atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais; |
| --- | --- |

b)

pakeisti iškastinius energijos išteklius atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais;

| c) | sumažinti pavojų aplinkai, susijusį su tam tikrų gamybos išteklių naudojimu arba tam tikrų liekanų, įskaitant augalų apsaugos produktus, trąšas, mėšlą ar kitas gyvūnų išmatas, gamyba; |
| --- | --- |

c)

sumažinti pavojų aplinkai, susijusį su tam tikrų gamybos išteklių naudojimu arba tam tikrų liekanų, įskaitant augalų apsaugos produktus, trąšas, mėšlą ar kitas gyvūnų išmatas, gamyba;

| d) | sumažinti sunaudojamo vandens kiekį; |
| --- | --- |

d)

sumažinti sunaudojamo vandens kiekį;

| e) | užtikrinti sąsają su ne pelno investicijomis, reikalingomis siekiant su agrarine aplinkosauga bei klimatu susijusių tikslų, visų pirma, kai tie tikslai susiję su buveinių ir biologinės įvairovės apsauga; |
| --- | --- |

e)

užtikrinti sąsają su ne pelno investicijomis, reikalingomis siekiant su agrarine aplinkosauga bei klimatu susijusių tikslų, visų pirma, kai tie tikslai susiję su buveinių ir biologinės įvairovės apsauga;

| f) | faktiškai ir išmatuojamai sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį arba užtikrinti ilgalaikę anglies dioksido sekvestraciją; |
| --- | --- |

f)

faktiškai ir išmatuojamai sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį arba užtikrinti ilgalaikę anglies dioksido sekvestraciją;

| g) | padidinti gamybos atsparumą su klimato kaita susijusiems pavojams, pavyzdžiui, dirvožemio erozijai; |
| --- | --- |

g)

padidinti gamybos atsparumą su klimato kaita susijusiems pavojams, pavyzdžiui, dirvožemio erozijai;

| h) | išsaugoti genetinius išteklius, užtikrinti tausų jų naudojimą ir plėtojimą arba |
| --- | --- |

h)

išsaugoti genetinius išteklius, užtikrinti tausų jų naudojimą ir plėtojimą arba

| i) | apsaugoti aplinką ar pagerinti jos būklę. |
| --- | --- |

i)

apsaugoti aplinką ar pagerinti jos būklę.

Valstybės narės užtikrina, kad teikdami tvirtinti siūlomą veiksmų programą ar intervencinę priemonę arba tokios veiksmų programos ar intervencinės priemonės pakeitimus paramos gavėjai pateiktų įrodymų tikėtino teigiamo indėlio siekiant vieno ar daugiau aplinkosaugos tikslų įrodymų.

2.   1 dalyje nurodytos intervencinės priemonės įgyvendinamos paramos gavėjo patalpose arba, kai tinkama, jo narių gamintojų patalpose ar patronuojamųjų įmonių, atitinkančių šio reglamento 31 straipsnio 7 dalyje nurodytą 90 % reikalavimą, patalpose. Tačiau valstybės narės savo BŽŪP strateginiuose planuose taip pat gali numatyti, kad bitininkystės sektoriuje taikomos tokios intervencinės priemonės būtų įgyvendinamos ne paramos gavėjo patalpose. Tikėtina intervencinės priemonės, susijusios su agrarinės aplinkosaugos ir klimato tikslais, nauda ir papildomas poveikis turi būti ex ante įrodyti projekto specifikacijomis ar kitais techniniais dokumentais, kuriuos paramos gavėjas turi pateikti teikdamas tvirtinti veiksmus, veiksmų programą arba tokios programos ar veiksmų pakeitimą, nurodant rezultatus, kuriuos būtų galima pasiekti įgyvendinus intervencinę priemonę.

3.   Nustatydamos išlaidas, kurias reikia padengti, valstybės narės atsižvelgia į dėl įgyvendintų intervencinių priemonių, susijusių su agrarinės aplinkosaugos ir klimato tikslais, patirtas papildomas išlaidas ir prarastas pajamas ir į nustatytas siektinas reikšmes.

4.   Valstybės narės užtikrina, kad intervencines priemones, susijusias su agrarinės aplinkosaugos ir klimato tikslais, įgyvendinantys paramos gavėjai galėtų gauti atitinkamų toms intervencinėms priemonėms įgyvendinti reikalingų žinių ir informacijos, ir kad tie, kuriems to reikia, galėtų gauti tinkamą mokymą ir galėtų pasinaudoti ekspertinėmis žiniomis, kad ūkininkams, įsipareigojusiems pakeisti savo gamybos sistemas, tai padaryti būtų lengviau.

5.   Valstybės narės užtikrina, kad veiksmų programose būtų numatyta nuostata dėl veiksmų, įgyvendinamų pagal intervencines priemones, susijusias su agrarinės aplinkosaugos ir klimato tikslais vaisių ir daržovių sektoriuje, apynių sektoriuje, alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių sektoriuje bei kituose sektoriuose, nurodytuose Reglamento (ES) 2021/2115 42 straipsnio f punkte, siekiant užtikrinti jų koregavimą tuo atveju, jei būtų iš dalies pakeisti bet kokie atitinkami privalomi standartai, reikalavimai ar pareigos.

13 straipsnis

Konsultuojamasis ugdymas

1.   Kai valstybės narės į savo BŽŪP strateginius planus įtraukia konsultuojamojo ugdymo intervencines priemones, taikomas vaisių ir daržovių sektoriuje, apynių sektoriuje, alyvuogių aliejaus bei valgomųjų alyvuogių sektoriuje ar kituose sektoriuose, nurodytuose Reglamento (ES) 2021/2115 42 straipsnio f punkte, jos savo BŽŪP strateginiuose planuose numato, kad atitinkamomis intervencinėmis priemonėmis turi būti siekiama vieno iš šių tikslų:

| a) | keistis gerąja patirtimi, susijusia su krizių prevencijos ir valdymo intervencinėmis priemonėmis, padedant paramos gavėjui pasinaudoti patirtimi įgyvendinant krizių prevencijos ir rizikos valdymo intervencines priemones; |
| --- | --- |

a)

keistis gerąja patirtimi, susijusia su krizių prevencijos ir valdymo intervencinėmis priemonėmis, padedant paramos gavėjui pasinaudoti patirtimi įgyvendinant krizių prevencijos ir rizikos valdymo intervencines priemones;

| b) | skatinti naujų gamintojų organizacijų steigimąsi ir esamų organizacijų jungimąsi arba suteikti galimybę atskiriems gamintojams prisijungti prie esamos gamintojų organizacijos, taip pat konsultuoti gamintojų grupes, kurios siekia būti pripažintos gamintojų organizacijomis pagal Reglamentą (ES) Nr. 1308/2013; |
| --- | --- |

b)

skatinti naujų gamintojų organizacijų steigimąsi ir esamų organizacijų jungimąsi arba suteikti galimybę atskiriems gamintojams prisijungti prie esamos gamintojų organizacijos, taip pat konsultuoti gamintojų grupes, kurios siekia būti pripažintos gamintojų organizacijomis pagal Reglamentą (ES) Nr. 1308/2013;

| c) | suteikti tinklaveikos galimybių konsultuojamojo ugdymo vykdytojams ir užsakovams, visų pirma siekiant kaip krizių prevencijos ir valdymo priemonę sustiprinti prekybos kanalus. |
| --- | --- |

c)

suteikti tinklaveikos galimybių konsultuojamojo ugdymo vykdytojams ir užsakovams, visų pirma siekiant kaip krizių prevencijos ir valdymo priemonę sustiprinti prekybos kanalus.

2.   Konsultuojamojo ugdymo teikėjas yra gamintojų organizacija, gamintojų organizacijų asociacija, tarpvalstybinė gamintojų organizacija, tarpvalstybinė gamintojų organizacijų asociacija arba gamintojų grupė. Konsultuojamojo ugdymo teikėjas naudojasi parama konsultuojamojo ugdymo intervencinei priemonei įgyvendinti.

3.   Konsultuojamojo ugdymo užsakovas yra gamintojų organizacija, gamintojų organizacijų asociacija, tarpvalstybinė gamintojų organizacija, tarpvalstybinė gamintojų organizacijų asociacija ar gamintojų grupė arba atskiri gamintojai, kurie yra arba nėra gamintojų organizacijų, jų asociacijų ar gamintojų grupės nariai.

4.   Visos tinkamos finansuoti išlaidos, susijusios su konsultuojamojo ugdymo veikla, apmokamos konsultuojamojo ugdymo paslaugų teikėjui, kuris įtraukė šią intervencinę priemonę į savo veiksmų programą.

5.   Konsultuojamojo ugdymo intervencinės priemonės negali būti įgyvendinamos naudojantis užsakomosiomis paslaugomis.

14 straipsnis

Populiarinimas, komunikacija ir rinkodara

Kai valstybės narės į savo BŽŪP strateginius planus įtraukia populiarinimo, komunikacijos ir rinkodaros intervencines priemones, taikomas vaisių ir daržovių sektoriuje, vyno sektoriuje, apynių sektoriuje, alyvuogių aliejaus bei valgomųjų alyvuogių sektoriuje ar kituose sektoriuose, nurodytuose Reglamento (ES) 2021/2115 42 straipsnio f punkte, jos savo BŽŪP strateginiuose planuose nustato, kad atitinkamomis intervencinėmis priemonėmis turi būti siekiama vieno iš šių tikslų:

| a) | didinti informuotumą apie Sąjungos žemės ūkio produktų privalumus ir Sąjungoje jų gamybos būdams taikomus aukštus standartus; |
| --- | --- |

a)

didinti informuotumą apie Sąjungos žemės ūkio produktų privalumus ir Sąjungoje jų gamybos būdams taikomus aukštus standartus;

| b) | didinti Sąjungos žemės ūkio produktų ir tam tikrų Sąjungoje pagamintų perdirbtųjų produktų konkurencingumą ir vartojimą bei didinti jų žinomumą Sąjungoje ir už jos ribų kituose nei vyno sektoriuose; |
| --- | --- |

b)

didinti Sąjungos žemės ūkio produktų ir tam tikrų Sąjungoje pagamintų perdirbtųjų produktų konkurencingumą ir vartojimą bei didinti jų žinomumą Sąjungoje ir už jos ribų kituose nei vyno sektoriuose;

| c) | didinti informuotumą apie Sąjungos kokybės sistemas Sąjungoje ir už jos ribų; |
| --- | --- |

c)

didinti informuotumą apie Sąjungos kokybės sistemas Sąjungoje ir už jos ribų;

| d) | didinti Sąjungos žemės ūkio produktų ir tam tikrų Sąjungoje pagamintų perdirbtųjų produktų rinkos dalį, ypač daug dėmesio skiriant trečiųjų valstybių rinkoms, kurios turi didžiausią augimo potencialą; |
| --- | --- |

d)

didinti Sąjungos žemės ūkio produktų ir tam tikrų Sąjungoje pagamintų perdirbtųjų produktų rinkos dalį, ypač daug dėmesio skiriant trečiųjų valstybių rinkoms, kurios turi didžiausią augimo potencialą;

| e) | kai tinkama, padėti Sąjungos rinkoje atkurti įprastas rinkos sąlygas smarkiai sutrikus rinkos veikimui, praradus vartotojų pasitikėjimą ar kilus kitoms konkrečioms problemoms; |
| --- | --- |

e)

kai tinkama, padėti Sąjungos rinkoje atkurti įprastas rinkos sąlygas smarkiai sutrikus rinkos veikimui, praradus vartotojų pasitikėjimą ar kilus kitoms konkrečioms problemoms;

| f) | didinti informuotumą apie tvarią gamybą; |
| --- | --- |

f)

didinti informuotumą apie tvarią gamybą;

| g) | didinti vartotojų informuotumą apie vaisių ir daržovių sektoriaus gamintojų organizacijų, gamintojų organizacijų asociacijų, tarpvalstybinių gamintojų organizacijų, tarpvalstybinių gamintojų organizacijų asociacijų prekių ženklus; |
| --- | --- |

g)

didinti vartotojų informuotumą apie vaisių ir daržovių sektoriaus gamintojų organizacijų, gamintojų organizacijų asociacijų, tarpvalstybinių gamintojų organizacijų, tarpvalstybinių gamintojų organizacijų asociacijų prekių ženklus;

| h) | įvairinti, atverti ir konsoliduoti Sąjungos vynų rinkas trečiosiose valstybėse ir didinti informuotumą apie būdingąsias Sąjungos vynų ypatybes tose rinkose. Nuoroda į vyno kilmę ir prekių ženklus gali būti naudojama tik tada, kai ji papildo Sąjungos vynų populiarinimą, komunikaciją ir rinkodarą trečiosiose valstybėse; |
| --- | --- |

h)

įvairinti, atverti ir konsoliduoti Sąjungos vynų rinkas trečiosiose valstybėse ir didinti informuotumą apie būdingąsias Sąjungos vynų ypatybes tose rinkose. Nuoroda į vyno kilmę ir prekių ženklus gali būti naudojama tik tada, kai ji papildo Sąjungos vynų populiarinimą, komunikaciją ir rinkodarą trečiosiose valstybėse;

| i) | informuoti vartotojus apie atsakingą vyno vartojimą. Valstybės narės užtikrina, kad bendrajai reklamai ir kokybės ženklų reklamai naudojamoje reklaminėje medžiagoje būtų Sąjungos ženklas ir teiginys „Finansuoja Europos Sąjunga“. Emblema ir teiginys apie finansavimą pateikiami laikantis techninių charakteristikų, nustatytų Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 821/2014 (10). |
| --- | --- |

i)

informuoti vartotojus apie atsakingą vyno vartojimą. Valstybės narės užtikrina, kad bendrajai reklamai ir kokybės ženklų reklamai naudojamoje reklaminėje medžiagoje būtų Sąjungos ženklas ir teiginys „Finansuoja Europos Sąjunga“. Emblema ir teiginys apie finansavimą pateikiami laikantis techninių charakteristikų, nustatytų Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 821/2014 (10).

10

15 straipsnis

Savitarpio pagalbos fondai

1.   Kai valstybės narės į savo BŽŪP strateginius planus įtraukia savitarpio pagalbos fondų intervencines priemones, taikomas vaisių ir daržovių sektoriuje, apynių sektoriuje, alyvuogių aliejaus bei valgomųjų alyvuogių sektoriuje ar kituose sektoriuose, nurodytuose Reglamento (ES) 2021/2115 42 straipsnio f punkte, jos nustato įgyvendinimo sąlygas savitarpio pagalbos fondų steigimo administracinėms išlaidoms padengti, tiems fondams pildyti ir, kai tinkama, papildyti.

2.   Tinkamos finansuoti išlaidos, skirtos savitarpio pagalbos fondų steigimo vaisių ir daržovių sektoriuje, apynių sektoriuje, alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių sektoriuje ir kituose sektoriuose, nurodytuose Reglamento (ES) 2021/2115 42 straipsnio f punkte, administracinėms išlaidoms padengti, apima Sąjungos finansinę paramą ir paramos gavėjo įnašą. Tų tinkamų finansuoti išlaidų suma turi neviršyti 20 %, 16 % arba 8 % paramos gavėjo įnašo į savitarpio pagalbos fondo kapitalą atitinkamai pirmaisiais, antraisiais ir trečiaisiais jo veiklos metais.

3.   Paramos gavėjas gali gauti paramą savitarpio pagalbos fondų steigimo vaisių ir daržovių sektoriuje, apynių sektoriuje, alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių sektoriuje ir kituose sektoriuose, nurodytuose Reglamento (ES) 2021/2115 42 straipsnio f punkte, padengti tik vieną kartą ir tik per pirmuosius 3 savitarpio pagalbos fondo veiklos metus.

Kai paramos gavėjas kreipiasi dėl tos paramos tik antraisiais arba trečiaisiais savitarpio pagalbos fondo veiklos metais, parama sudaro 16 % arba 8 % paramos gavėjo įnašo į savitarpio pagalbos fondo kapitalą atitinkamai antraisiais ir trečiaisiais jo veiklos metais.

4.   Kai valstybės narės į savo BŽŪP strateginius planus įtraukia vyno sektoriuje taikomas savitarpio pagalbos fondų intervencines priemones, nurodytas Reglamento (ES) 2021/2115 58 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos l punkte, jos apriboja Sąjungos paramos, skirtos savitarpio pagalbos fondų steigimo vyno sektoriuje administracinėms išlaidoms padengti, dalį iki:

| a) | 20 % gamintojų įnašo į savitarpio pagalbos fondą pirmaisiais metais; |
| --- | --- |

a)

20 % gamintojų įnašo į savitarpio pagalbos fondą pirmaisiais metais;

| b) | 16 % gamintojų įnašo į savitarpio pagalbos fondą antraisiais metais; |
| --- | --- |

b)

16 % gamintojų įnašo į savitarpio pagalbos fondą antraisiais metais;

| c) | 8 % gamintojų įnašo į savitarpio pagalbos fondą trečiaisiais metais. |
| --- | --- |

c)

8 % gamintojų įnašo į savitarpio pagalbos fondą trečiaisiais metais.

Paramos teikimo laikotarpis turi neviršyti 3 metų.

16 straipsnis

Sodų, alyvmedžių giraičių ar vynuogynų atsodinimas po privalomo išnaikinimo

1.   Kai valstybės narės į savo BŽŪP strateginius planus įtraukia intervencines priemones, taikomas vaisių ir daržovių sektoriuje, alyvuogių aliejaus bei valgomųjų alyvuogių sektoriuje, vyno sektoriuje ar kituose sektoriuose, nurodytuose Reglamento (ES) 2021/2115 42 straipsnio f punkte, tokias kaip sodų, alyvmedžių giraičių ar vynuogynų atsodinimas po privalomo išnaikinimo dėl sveikatos apsaugos ar fitosanitarinių priežasčių arba tokias, kuriomis sodus ir alyvmedžių giraites siekiama pritaikyti prie klimato kaitos, jos užtikrina, kad paramos gavėjai, įgyvendindami šias intervencines priemones, laikytųsi Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/2031 (11).

2.   Sodų ar alyvmedžių giraičių atsodinimo išlaidos turi neviršyti 20 % visų pagal kiekvieną veiksmų programą arba atitinkamą intervencinę priemonę patiriamų išlaidų.

17 straipsnis

Neprinokusių vaisių ir daržovių derliaus nuėmimas ir derliaus nenuėmimas

1.   Kai valstybės narės į savo BŽŪP strateginius planus įtraukia tokias intervencines priemones, taikomas vaisių ir daržovių sektoriuje, vyno sektoriuje, apynių sektoriuje, alyvuogių aliejaus bei valgomųjų alyvuogių sektoriuje ar kituose sektoriuose, nurodytuose Reglamento (ES) 2021/2115 42 straipsnio f punkte, kaip „vaisių ir daržovių derliaus nuėmimas“ šiuose sektoriuose ir „derliaus nenuėmimas“ šiuose sektoriuose, išskyrus vyno sektorių, valstybės narės užtikrina, kad šios intervencinės priemonės papildytų įprastus auginimo metodus ir nuo jų skirtųsi ir kad jos apimtų 100 % numatomos atitinkamo produkto produkcijos konkrečiame žemės sklype.

Neprinokusių vaisių ir daržovių derliaus nuėmimas – neprinokusių netinkamos prekinės kokybės produktų, kurie iki tokio nuėmimo nebuvo pažeisti, viso derliaus nuėmimas tam tikrame plote. Derliaus nenuėmimas – einamojo auginimo ciklo atitinkamame plote nutraukimas, kai produktai yra gerai subrendę ir yra geros bei tinkamos prekinės kokybės.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad neprinokusių vaisių ir daržovių derliaus nuėmimo intervencinės priemonės būtų įgyvendinamos per auginimo sezoną, prieš produktui pasiekiant etapą, kai jį galima parduoti, ir nebūtų taikomos produktams, kurių įprastinis derliaus nuėmimas jau prasidėjo.

3.   Valstybės narės savo BŽŪP strateginiuose planuose kiekvienam produktui, kuriam taikomos tokios intervencinės priemonės, nustato ilgiausius neprinokusių vaisių ir daržovių derliaus nuėmimo intervencinių priemonių taikymo terminus auginimo sezono metu, taip pat kitas neprinokusių vaisių ir daržovių derliaus nuėmimo ir derliaus nenuėmimo tinkamumo finansuoti sąlygas, įskaitant veisles ir produktų kategorijas, kai tinkama.

4.   Valstybės narės neskiria finansinės kompensacijos už derliaus nenuėmimo intervencines priemones tuo atveju, kai parduoti skirta produkcija atitinkamame plote yra surinkta per įprastą auginimo ciklą.

5.   Parama už neprinokusių vaisių ir daržovių derliaus nuėmimą skiriama tik už produktus, kurie fiziškai yra laukuose ir kurių derlius iš tikrųjų nuimamas, kol jie neprinoko. Kituose sektoriuose nei vyno sektorius, kompensacijos už neprinokusių vaisių ir daržovių derliaus nuėmimą ir derliaus nenuėmimą, sumos, apimančios Sąjungos finansinę paramą ir gamintojų organizacijos, gamintojų organizacijų asociacijos, tarpvalstybinės gamintojų organizacijos, tarpvalstybinės gamintojų organizacijų asociacijos arba gamintojų grupės įnašą, yra valstybės narės nustatomos išmokos už hektarą, kurių dydis neviršija 90 % tam pačiam produktui taikomos didžiausios paramos už pašalinimą iš rinkos kitais nei nemokamas paskirstymas tikslais.

6.   Valstybės narės nustato, kad paramos gavėjas turi raštu ar elektroninėmis priemonėmis valstybės narės kompetentingoms institucijoms iš anksto pranešti apie ketinimą nuimti neprinokusių vaisių ir daržovių derlių arba derliaus nenuimti.

7.   Valstybės narės savo BŽŪP strateginiuose planuose nustato:

| a) | išsamias šių intervencinių priemonių įgyvendinimo nuostatas, įskaitant nuostatas dėl jų turinio ir terminų, mokėtinos kompensacijos sumos ir intervencinių priemonių taikymo, taip pat produktų, kurie atitinka paramos skyrimo pagal tokias intervencines priemones reikalavimus, sąrašą; |
| --- | --- |

a)

išsamias šių intervencinių priemonių įgyvendinimo nuostatas, įskaitant nuostatas dėl jų turinio ir terminų, mokėtinos kompensacijos sumos ir intervencinių priemonių taikymo, taip pat produktų, kurie atitinka paramos skyrimo pagal tokias intervencines priemones reikalavimus, sąrašą;

| b) | nuostatas, kuriomis užtikrinama, kad dėl įgyvendinamų intervencinių priemonių nebūtų padarytas neigiamas poveikis aplinkai ir nekiltų neigiamų fitosanitarinių pasekmių; |
| --- | --- |

b)

nuostatas, kuriomis užtikrinama, kad dėl įgyvendinamų intervencinių priemonių nebūtų padarytas neigiamas poveikis aplinkai ir nekiltų neigiamų fitosanitarinių pasekmių;

| c) | draudimą teikti paramą vaisių ir daržovių sektoriuje neprinokusių vaisių ir daržovių derliaus nuėmimo atveju, jeigu atlikta reikšminga dalis įprastinio derliaus nuėmimo veiksmų, o derliaus nenuėmimo atveju jau surinkta reikšminga dalis parduoti skirtos produkcijos. |
| --- | --- |

c)

draudimą teikti paramą vaisių ir daržovių sektoriuje neprinokusių vaisių ir daržovių derliaus nuėmimo atveju, jeigu atlikta reikšminga dalis įprastinio derliaus nuėmimo veiksmų, o derliaus nenuėmimo atveju jau surinkta reikšminga dalis parduoti skirtos produkcijos.

8.   Valstybės narės užtikrina, kad:

| a) | atitinkamas plotas būtų gerai prižiūrimas, kad derlius dar nebūtų nuimtas, kad produktas būtų subrendęs, nepažeistas ir kad jis iš esmės būtų geros ir tinkamos prekinės kokybės; |
| --- | --- |

a)

atitinkamas plotas būtų gerai prižiūrimas, kad derlius dar nebūtų nuimtas, kad produktas būtų subrendęs, nepažeistas ir kad jis iš esmės būtų geros ir tinkamos prekinės kokybės;

| b) | surinkti produktai nebūtų denatūruoti; |
| --- | --- |

b)

surinkti produktai nebūtų denatūruoti;

| c) | intervencinė priemonė, už kurią atsakinga gamintojų organizacija, nedarytų aplinkai neigiamo poveikio arba dėl jos nekiltų neigiamų fitosanitarinių pasekmių; |
| --- | --- |

c)

intervencinė priemonė, už kurią atsakinga gamintojų organizacija, nedarytų aplinkai neigiamo poveikio arba dėl jos nekiltų neigiamų fitosanitarinių pasekmių;

| d) | jokio vynmedžiais apsodinto sklypo plotas, kuriame derlius buvo nuimtas neprinokęs, nebūtų įtraukiamas apskaičiuojant derliaus ribas, nustatytas vynų, žymimų saugoma kilmės vietos nuoroda arba saugoma geografine nuoroda, techninėse specifikacijose; |
| --- | --- |

d)

jokio vynmedžiais apsodinto sklypo plotas, kuriame derlius buvo nuimtas neprinokęs, nebūtų įtraukiamas apskaičiuojant derliaus ribas, nustatytas vynų, žymimų saugoma kilmės vietos nuoroda arba saugoma geografine nuoroda, techninėse specifikacijose;

| e) | nukrypstant nuo 2 ir 4 dalių, vaisių ir daržovių sektoriuje, kai vaisių ir daržovių augalų derliaus nuėmimo laikotarpis viršija vieną mėnesį, neprinokusių vaisių ir daržovių derliaus nuėmimo priemonės gali būti taikomos jau prasidėjus įprastiniam derliaus nuėmimui, o derliaus nenuėmimo priemonės gali būti taikomos net jei parduoti skirta produkcija atitinkamame plote surinkta per įprastą auginimo ciklą. Tokiais atvejais finansinė kompensacija skiriama tik už produktus, kurių derlius būtų nuimtas per šešias savaites po neprinokusių vaisių ir daržovių derliaus nuėmimo ir derliaus nenuėmimo operacijos ir kurie nėra parduodami dėl tokių operacijų. Tą patį auginimo sezoną tie vaisių ir daržovių augalai tolesnės gamybos tikslams nenaudojami; |
| --- | --- |

e)

nukrypstant nuo 2 ir 4 dalių, vaisių ir daržovių sektoriuje, kai vaisių ir daržovių augalų derliaus nuėmimo laikotarpis viršija vieną mėnesį, neprinokusių vaisių ir daržovių derliaus nuėmimo priemonės gali būti taikomos jau prasidėjus įprastiniam derliaus nuėmimui, o derliaus nenuėmimo priemonės gali būti taikomos net jei parduoti skirta produkcija atitinkamame plote surinkta per įprastą auginimo ciklą. Tokiais atvejais finansinė kompensacija skiriama tik už produktus, kurių derlius būtų nuimtas per šešias savaites po neprinokusių vaisių ir daržovių derliaus nuėmimo ir derliaus nenuėmimo operacijos ir kurie nėra parduodami dėl tokių operacijų. Tą patį auginimo sezoną tie vaisių ir daržovių augalai tolesnės gamybos tikslams nenaudojami;

| f) | vaisių ir daržovių sektoriuje tam pačiam produktui tame pačiame plote bet kuriais konkrečiais metais negalima vienu metu taikyti ir neprinokusių vaisių ir daržovių derliaus nuėmimo, ir derliaus nenuėmimo intervencinių priemonių, išskyrus e punkte nurodytą atvejį. |
| --- | --- |

f)

vaisių ir daržovių sektoriuje tam pačiam produktui tame pačiame plote bet kuriais konkrečiais metais negalima vienu metu taikyti ir neprinokusių vaisių ir daržovių derliaus nuėmimo, ir derliaus nenuėmimo intervencinių priemonių, išskyrus e punkte nurodytą atvejį.

18 straipsnis

Derliaus ir produkcijos draudimas

Kai valstybės narės į savo BŽŪP strateginius planus kaip intervencines priemones, taikomas vaisių ir daržovių sektoriuje, apynių sektoriuje, alyvuogių aliejaus bei valgomųjų alyvuogių sektoriuje ar kituose sektoriuose, nurodytuose Reglamento (ES) 2021/2115 42 straipsnio f punkte, įtraukia derliaus ir produkcijos draudimą, jos gali skirti papildomą nacionalinį finansavimą, kad paremtų derliaus ir produkcijos draudimo veiksmus, kurie finansuojami iš veiksmų fondo. Bendra viešoji parama turi neviršyti 80 % draudimo įmokų, kurias gamintojai moka už draudimą nuo patirtų nuostolių, sumos.

Derliaus ir produkcijos draudimo intervencinės priemonės neapima draudimo išmokų, kuriomis gamintojams kompensuojama daugiau kaip 100 % prarastų pajamų, atsižvelgiant į bet kokią kompensaciją, kurią gamintojai gauna pagal kitas paramos ar draudimo sistemas, susijusias su draudžiama rizika.

19 straipsnis

Produktų pašalinimas iš rinkos kitais nei nemokamas paskirstymas tikslais

Kai valstybės narės į savo BŽŪP strateginius planus įtraukia tokias intervencines priemones kaip „produktų pašalinimas iš rinkos kitais nei nemokamas paskirstymas tikslais“, jos užtikrina, kad tam tikras produktas būtų galutinai pašalintas iš rinkos tokiu būdu, kad jo nebūtų galima grąžinti į rinką maisto reikmėms.

Valstybės narės savo BŽŪP strateginiuose planuose gali numatyti tokias intervencines priemones kaip „produktų pašalinimas iš rinkos kitais nei nemokamas paskirstymas tikslais“, kurios taikomos tik vaisių ir daržovių sektoriuje ir kituose sektoriuose, atitinkamai nurodytuose Reglamento (ES) 2021/2115 42 straipsnio f punkte, ir tik greitai gendantiems produktams, kurių neatšaldžius negalima ilgai laikyti įprastu prekybos etapu.

Valstybės narės savo BŽŪP strateginiuose planuose nenumato tokių intervencinių priemonių kaip „produktų pašalinimas iš rinkos kitais nei nemokamas paskirstymas tikslais“, kurios taikomos gyvūniniams produktams ir cukraus sektoriaus produktams, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 1 straipsnio 2 dalyje.

20 straipsnis

Bendras saugojimas

1.   Kai valstybės narės į savo BŽŪP strateginius planus įtraukia bendro saugojimo intervencines priemones, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2021/2115 47 straipsnio 2 dalies c punkte, jos numato laikiną produkto pašalinimą iš rinkos tam tikro rinkos spaudimo laikotarpiu ir priima taisykles, kuriomis užtikrinama, kad už produkto saugojimą būtų atsakingas paramos gavėjas ir jis būtų saugomas tokiomis sąlygomis, kuriomis išsaugoma jo įprasta komercinė vertė, bei laikantis taikomų sanitarinių taisyklių. Valstybės narės nustato, kad produktai, kurių laikymo trukmė, kai jie yra švieži, yra trumpa, būtų saugomi užšaldyti arba perdirbti. Produktai, kurių įprastame gamybos procese reikalingas tam tikras brandinimo laikotarpis arba kai toks brandinimo procesas padidina produkto vertę, gali būti bendrai saugomi tik visiškai pasibaigus tam brandinimo laikotarpiui.

2.   Valstybės narės nustato kiekvieno produkto, kuriam šią intervencinę priemonę numatyta taikyti jų BŽŪP strateginiuose planuose, minimalią saugojimo trukmę ir didžiausią kompensacijos už produkto vienetą ir vieną saugojimo dieną, sumą, taip pat atitinkamas saugojimo sąlygas. Didžiausia suma, kuri gali būti finansuojama iš veiklos fondo, negali būti didesnė už fizinio atitinkamais atvejais užšaldytų arba perdirbtų produktų saugojimo išlaidų ir finansinių išlaidų, patirtų dėl produkto vertės imobilizavimo dabartinėmis rinkos kainomis, sumą. Į šią didžiausią sumą neįtraukiamos galimos užšaldymo ar perdirbimo išlaidos arba galimas produkto nuvertėjimas. Valstybės narės taip pat nustato kontrolės procedūras, įskaitant patikras vietoje, siekdamos užtikrinti, kad produktai nebūtų pakeisti ir kad būtų paisoma saugojimo sąlygų ir saugojimo laikotarpio.

2 skirsnis

Paramos formos ir išlaidų rūšys

21 straipsnis

Paramos formos

1.   Sektoriuose, nurodytuose Reglamento (ES) 2021/2115 42 straipsnyje, valstybės narės numato paramos išmokas remdamosi paramos gavėjo patirtomis faktinėmis išlaidomis, patvirtintomis dokumentais, pavyzdžiui, sąskaitomis faktūromis, kurias paramos gavėjai pateikė savo BŽŪP strateginiame plane nurodytos intervencinės priemonės įgyvendinimui pagrįsti.

Tačiau valstybės narės gali nuspręsti numatyti paramos išmokas, grindžiamas standartinėmis fiksuotosiomis normomis, fiksuotaisiais vieneto įkainiais arba fiksuotosiomis sumomis. Nustatydamos tas fiksuotąsias normas, fiksuotuosius vieneto įkainius ir fiksuotąsias sumas, valstybės narės atsižvelgia į regioninius ar vietos ypatumus ir savo skaičiavimus grindžia dokumentiniais įrodymais, kuriais įrodoma, kad skaičiavimai atspindi veiksmų arba veiklos, kuriems taikoma atitinkama intervencinė priemonė, rinkos kainą.

2.   Vaisių ir daržovių sektoriuje valstybės narės laikosi didžiausių išlaidų sumų ir rūšiavimo bei pakavimo išlaidų sumų, kurios gali būti apmokėtos pagal atitinkamas intervencines priemones, nurodytas jų BŽŪP strateginiuose planuose, nustatytų V ir VII prieduose.

3.   Jeigu valstybės narės savo BŽŪP strateginiuose planuose numato paramos išmokas standartinių fiksuotųjų normų, fiksuotųjų vieneto įkainių arba fiksuotųjų sumų forma, jos periodiškai peržiūrimos, siekiant atsižvelgti į indeksavimą arba ekonominius pokyčius.

4.   Kai valstybės narės taiko sąžiningą, teisingą ir patikrinamą skaičiavimo metodą, nustatytą pagal Reglamento (ES) 2021/2115 44 straipsnio 2 dalies a punktą, jos saugo visus su standartinių fiksuotųjų normų, fiksuotųjų vieneto įkainių arba fiksuotųjų sumų nustatymu ir peržiūra susijusius dokumentinius įrodymus, kaip nurodyta šio straipsnio 3 dalyje.

5.   Kai valstybės narės į savo BŽŪP strateginius planus įtraukia vyno sektoriuje taikomas intervencines priemones, susijusias su vynuogynų restruktūrizavimu ir konversija bei investicijomis į materialųjį ir nematerialųjį turtą, taikomos šios taisyklės:

| a) | jei valstybės narės nusprendžia paramos sumą apskaičiuoti remdamosi standartiniais fiksuotaisiais vieneto įkainiais, grindžiamais paviršiaus matavimo vienetu, ta suma turi atitikti faktinį paviršių, išmatuotą remiantis šio reglamento 42 straipsniu; |
| --- | --- |

a)

jei valstybės narės nusprendžia paramos sumą apskaičiuoti remdamosi standartiniais fiksuotaisiais vieneto įkainiais, grindžiamais paviršiaus matavimo vienetu, ta suma turi atitikti faktinį paviršių, išmatuotą remiantis šio reglamento 42 straipsniu;

| b) | jei valstybės narės nusprendžia paramos sumą apskaičiuoti remdamosi standartiniais fiksuotaisiais vieneto įkainiais, grindžiamais kitais matavimo vienetais, ar remdamosi paramos gavėjų pateiktinuose patvirtinamuosiuose dokumentuose nurodytomis faktinėmis išlaidomis, jos nustato tinkamus kontrolės metodus, kuriuos taikant būtų galima nustatyti faktinį veiksmų įgyvendinimo mastą. |
| --- | --- |

b)

jei valstybės narės nusprendžia paramos sumą apskaičiuoti remdamosi standartiniais fiksuotaisiais vieneto įkainiais, grindžiamais kitais matavimo vienetais, ar remdamosi paramos gavėjų pateiktinuose patvirtinamuosiuose dokumentuose nurodytomis faktinėmis išlaidomis, jos nustato tinkamus kontrolės metodus, kuriuos taikant būtų galima nustatyti faktinį veiksmų įgyvendinimo mastą.

6.   Šis straipsnis netaikomas Sąjungos finansinei paramai, skirtai vyno gamybos šalutiniams produktams distiliuoti laikantis Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 VIII priedo II dalies D skirsnyje nustatytų apribojimų.

22 straipsnis

Išlaidų rūšys

1.   Išlaidų rūšys, kurias apima Reglamento (ES) 2021/2115 III antraštinės dalies III skyriuje nurodytų rūšių intervencinės priemonės, nekompensuoja paramos gavėjo patirtų tinkamų finansuoti išlaidų pridėtinės vertės mokesčio, išskyrus tuos atvejus, kai jo negalima susigrąžinti pagal nacionalinius PVM teisės aktus.

2.   1 dalyje nurodytos išlaidų rūšys neapima II priede išvardytų išlaidų rūšių.

3.   III priede išvardytų rūšių išlaidas valstybės narės laiko tinkamomis finansuoti, apibrėždamos atitinkamas intervencines priemones, ir jos gali būti padengtos pagal veiksmų programas arba taip, kaip nurodė valstybės narės atitinkamose intervencinėse priemonėse. Valstybės narės savo BŽŪP strateginiuose planuose kitų rūšių išlaidas gali laikyti tinkamomis finansuoti, jei jos nėra išvardytos II priede.

4.   Valstybės narės savo BŽŪP strateginiuose planuose nustato sąlygas, kuriomis gali būti laikoma, kad išlaidomis, susijusiomis su 11 ir 12 straipsniuose nurodytomis intervencinėmis priemonėmis, prisidedama prie 15 % ir 2 % išlaidų pagal veiksmų programas tikslų, kaip atitinkamai nurodyta Reglamento (ES) 2021/2115 50 straipsnio 7 dalies a ir c punktuose, ir prie 5 % išlaidų pagal intervencines priemones tikslo, kaip nurodyta šio reglamento 60 straipsnio 4 dalyje. Tokiomis sąlygomis užtikrinama, kad šiomis intervencinėmis priemonėmis būtų veiksmingai siekiama atitinkamų tikslų, nustatytų atitinkamai šio reglamento 46 ir 57 straipsniuose, vaisių ir daržovių bei vyno sektoriuose.

23 straipsnis

Administracinės ir personalo išlaidos

1.   Personalo išlaidos, kurias patiria paramos gavėjas, patronuojamosios įmonės, kaip apibrėžta 31 straipsnio 7 dalyje, arba, jei valstybė narė sutinka, kooperatyvas, kuris yra gamintojų organizacijos narys, yra laikomos tinkamomis paramai gauti, jei jos patiriamos rengiant ar įgyvendinant tam tikrą remiamą intervencinę priemonę arba vykdant tolesnius su ja susijusius veiksmus.

Tokios personalo išlaidos apima, inter alia, išlaidas personalui, su kuriuo paramos gavėjas sudaro sutartį, ir išlaidas, atitinkančias darbo valandų dalį, kurią jo nuolatiniai darbuotojai paskyrė intervencinei priemonei įgyvendinti.

Valstybės narės užtikrina, kad paramos gavėjas pateiktų patvirtinamuosius dokumentus, kuriuose būtų išsami informacija apie faktiškai atliktą darbą, susijusį su konkrečia intervencine priemone, ir kad susijusių personalo išlaidų vertę būtų galima nepriklausomai įvertinti ir patikrinti. Personalo išlaidų, susijusių su konkrečia intervencine priemone, vertė turi neviršyti atitinkamoje rinkoje visuotinai priimtų išlaidų, susijusių su tos pačios rūšies paslaugomis.

Siekiant nustatyti su intervencinių priemonių įgyvendinimu susijusias personalo išlaidas, patiriamas, kai intervencinę priemonę įgyvendina paramos gavėjo nuolatiniai darbuotojai, taikytiną valandos įkainį galima apskaičiuoti vėliausiai apskaitytas metines bendrąsias darbo sąnaudas, susijusias su įgyvendinant veiksmą dirbusiais konkrečiais darbuotojais, padalijus iš 1 720 valandų, arba pro rata, jei dirbama ne visą darbo dieną.

Reglamento (ES) 2021/2115 47 straipsnio 1 dalies f punkte ir 2 dalies l punkte nurodytų intervencinių priemonių „populiarinimas, komunikacija ir rinkodara“ ir „komunikacijos veiksmai“ bei tarpšakinių organizacijų veiksmų ir trečiosiose valstybėse vykdomų populiarinimo ir komunikacijos veiksmų, kaip nurodyta to reglamento 58 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos i, j ir k punktuose, administracinės ir personalo išlaidos, kurias tiesiogiai patiria paramos gavėjai, turi neviršyti 50 % bendrų intervencinės priemonės išlaidų.

2.   Administracinės išlaidos, kurias patiria paramos gavėjas, patronuojamosios įmonės, kaip apibrėžta 31 straipsnio 7 dalyje, arba, jei valstybė narė sutinka, kooperatyvas, kuris yra gamintojų organizacijos narys, yra laikomos tinkamomis paramai gauti, jei jos patiriamos rengiant ar įgyvendinant tam tikrą remiamą intervencinę priemonę arba vykdant tolesnius su ja susijusius veiksmus.

Administracinės išlaidos laikomos tinkamomis finansuoti, jei jos neviršija 4 % visų tinkamų finansuoti įgyvendintos intervencinės priemonės išlaidų.

Išorės audito išlaidos laikomos tinkamomis paramai gauti, jei tokius auditus atlieka nepriklausoma ir kvalifikuota išorės įstaiga.

3.   Valstybės narės savo BŽŪP strateginiuose planuose vaisių ir daržovių sektoriuje, apynių sektoriuje, alyvuogių aliejaus bei valgomųjų alyvuogių sektoriuje ar kituose sektoriuose, nurodytuose Reglamento (ES) 2021/2115 42 straipsnio f punkte, gali numatyti standartines fiksuotąsias personalo ir administracinių išlaidų, susijusių su veiklos fondo valdymu ar veiksmų programos rengimu, įgyvendinimu ir tolesnių su ja susijusių veiksmų vykdymu, normas, neviršijančias 2 % patvirtinto veiklos fondo, apimančias Sąjungos finansinę paramą ir gamintojų organizacijos, gamintojų organizacijų asociacijos, tarpvalstybinės gamintojų organizacijos, tarpvalstybinės gamintojų organizacijų asociacijos arba gamintojų grupės įnašą.

II SKYRIUS

Specialiosios taisyklės, taikomos vaisių ir daržovių sektoriuje, alyvuogių aliejaus bei valgomųjų alyvuogių sektoriuje ir kituose sektoriuose, nurodytuose Reglamento (ES) 2021/2115 42 straipsnio f punkte

1 skirsnis

Atitinkami produktai ir transportavimo išlaidos

24 straipsnis

Atitinkami produktai

Intervencinė priemonės rūšis taikoma tik tiems produktams, su kuriais susijęs gamintojų organizacijai, gamintojų organizacijų asociacijai, tarpvalstybinei gamintojų organizacijai, tarpvalstybinei gamintojų organizacijų asociacijai arba gamintojų grupei suteiktas pripažinimas, jei produktų, kuriems taikoma veiksmų programa, vertė sudaro daugiau kaip 50 % visų tos organizacijos parduodamų produktų vertės sektoriuje, kuriam taikoma ta veiksmų programa. Be to, atitinkami produktai turi būti pagaminti gamintojų organizacijos narių arba kitos gamintojų organizacijos ar gamintojų organizacijų asociacijos narių gamintojų.

25 straipsnis

Nemokamai paskirstyti skirtų produktų transportavimo išlaidos ir rūšiavimo bei pakavimo reikalavimas

1.   Kai valstybės narės į savo BŽŪP strateginius planus įtraukia tokias intervencines priemones kaip „produktų pašalinimas iš rinkos nemokamo paskirstymo arba kitais tikslais“, nurodytas Reglamento (ES) 2021/2115 47 straipsnio 2 dalies f punkte, jos nustato transportavimo išlaidas, susijusias su visų pagal veiksmų programas pašalintų produktų nemokamu paskirstymu, remdamosi fiksuotaisiais vieneto įkainiais, nustatytais atsižvelgiant į atstumą nuo pašalinimo iš rinkos vietos iki pristatymo nemokamai paskirstyti vietos. Transportavimo išlaidos kompensuojamos tik iki 750 km.

2.   Transportavimo išlaidos padengiamos tai šaliai, kuri faktiškai patyrė atitinkamos transporto operacijos finansines išlaidas. Išlaidos padengiamos pateikus patvirtinamuosius dokumentus, kuriais visų pirma patvirtinama ši informacija:

| a) | gamintojų organizacijos, gamintojų organizacijų asociacijos, tarpvalstybinės gamintojų organizacijos, tarpvalstybinės gamintojų organizacijų asociacijos ar gamintojų grupės pavadinimai; |
| --- | --- |

a)

gamintojų organizacijos, gamintojų organizacijų asociacijos, tarpvalstybinės gamintojų organizacijos, tarpvalstybinės gamintojų organizacijų asociacijos ar gamintojų grupės pavadinimai;

| b) | atitinkamų produktų kiekis; |
| --- | --- |

b)

atitinkamų produktų kiekis;

| c) | gavėjų sutikimas, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2021/2115 52 straipsnio 6 dalies a punkte, bei naudotos transporto priemonės; |
| --- | --- |

c)

gavėjų sutikimas, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2021/2115 52 straipsnio 6 dalies a punkte, bei naudotos transporto priemonės;

| d) | atstumas nuo produktų pašalinimo iš rinkos vietos iki pristatymo vietos. |
| --- | --- |

d)

atstumas nuo produktų pašalinimo iš rinkos vietos iki pristatymo vietos.

3.   Iš rinkos pašalintų produktų, skirtų nemokamai paskirstyti pagal veiksmų programas, rūšiavimui ir pakavimui taikomi šie reikalavimai:

| a) | ant nemokamai paskirstyti skirtų produktų pakuočių turi būti Sąjungos ženklas, nurodytas 15 straipsnio 2 dalyje, ir vienas arba keli IV priede nustatyti teiginiai; išlaidos padengiamos pateikus patvirtinamuosius dokumentus, kuriais patvirtinama ši informacija:






  i) | gamintojų organizacijos, gamintojų organizacijų asociacijos, tarpvalstybinės gamintojų organizacijos, tarpvalstybinės gamintojų organizacijų asociacijos pavadinimai; |
| --- | --- | --- |

a)

ant nemokamai paskirstyti skirtų produktų pakuočių turi būti Sąjungos ženklas, nurodytas 15 straipsnio 2 dalyje, ir vienas arba keli IV priede nustatyti teiginiai; išlaidos padengiamos pateikus patvirtinamuosius dokumentus, kuriais patvirtinama ši informacija:

i)

gamintojų organizacijos, gamintojų organizacijų asociacijos, tarpvalstybinės gamintojų organizacijos, tarpvalstybinės gamintojų organizacijų asociacijos pavadinimai;

| ii) | atitinkamų produktų kiekis; |
| --- | --- |

ii)

atitinkamų produktų kiekis;

| b) | gavėjo sutikimas, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2021/2115 52 straipsnio 6 dalies a punkte, nurodant pateikimą. |
| --- | --- |

b)

gavėjo sutikimas, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2021/2115 52 straipsnio 6 dalies a punkte, nurodant pateikimą.

2 skirsnis

Didžiausias Sąjungos finansinės paramos už produktų pašalinimą iš rinkos lygis

26 straipsnis

Parama

1.   Reglamento (ES) 2021/2115 47 straipsnio 2 dalies f punkte nurodytos intervencinės priemonės rūšies „produktų pašalinimas iš rinkos nemokamo paskirstymo arba kitais tikslais“, susijusios su V priede išvardytais produktais, atveju šio reglamento 33 straipsnyje nurodytų nemokamo paskirstymo tikslais iš rinkos pašalintų produktų transportavimo ir rūšiavimo bei pakavimo išlaidų suma, pridėta prie paramos už pašalinimą iš rinkos sumos, turi neviršyti vidutinės atitinkamo produkto paėmimo iš gamintojų organizacijos kainos per pastaruosius 3 metus, įskaitant, kai tinkama, po perdirbimo.

2.   Reglamento (ES) 2021/2115 47 straipsnio 2 dalies f punkte nurodytos intervencinės priemonės rūšies „produktų pašalinimas iš rinkos nemokamo paskirstymo arba kitais tikslais“, taikytinos produktams, kurie nėra išvardyti šio reglamento V priede, atveju valstybės narės nustato didžiausias Sąjungos finansinę paramą, nacionalinį įnašą, kai taikoma, ir gamintojų organizacijos, gamintojų organizacijų asociacijos, tarpvalstybinės gamintojų organizacijos, tarpvalstybinės gamintojų organizacijų asociacijos ar gamintojų grupės įnašą apimančias paramos sumas, kurių dydis neviršija 40 % vidutinių paėmimo iš gamintojų organizacijos rinkos kainų per pastaruosius 5 metus nemokamo paskirstymo atveju ir 30 % vidutinių paėmimo iš gamintojų organizacijos rinkos kainų per praėjusius 5 metus kitais nei nemokamo paskirstymo tikslais.

3.   Jeigu gamintojų organizacija, gamintojų organizacijų asociacija, tarpvalstybinė gamintojų organizacija, tarpvalstybinė gamintojų organizacijų asociacija ar gamintojų grupė už produktus, pašalintus iš rinkos, gavo kompensaciją iš trečiųjų valstybių, pirmoje pastraipoje nurodyta parama sumažinama gautą kompensaciją atitinkančia suma. Kad atitiktų paramos skyrimo reikalavimus, atitinkami produktai negali vėl patekti į komercinę rinką.

4.   Bet kurios konkrečios gamintojų organizacijos, gamintojų organizacijų asociacijos, tarpvalstybinės gamintojų organizacijos, tarpvalstybinės gamintojų organizacijų asociacijos ar gamintojų grupės konkrečiais metais kitais nei nemokamo paskirstymo tikslais iš rinkos pašalintų konkrečių produktų dalis turi būti tokia:

| a) | ji turi neviršyti 10 % vidutinio tos gamintojų organizacijos, gamintojų organizacijų asociacijos, tarpvalstybinės gamintojų organizacijos, tarpvalstybinės gamintojų organizacijų asociacijos ar gamintojų grupės parduotos produkcijos kiekio per praėjusius 3 metus |
| --- | --- |

a)

ji turi neviršyti 10 % vidutinio tos gamintojų organizacijos, gamintojų organizacijų asociacijos, tarpvalstybinės gamintojų organizacijos, tarpvalstybinės gamintojų organizacijų asociacijos ar gamintojų grupės parduotos produkcijos kiekio per praėjusius 3 metus

| b) | ir iš viso vaisių ir daržovių procentinių dydžių suma per 3 iš eilės einančius metus turi neviršyti 15, kai pridedama pagal a punktą apskaičiuota einamųjų metų dalis ir 2 ankstesnių metų iš rinkos pašalintų produktų dalys, apskaičiuotos remiantis atitinkamu tos gamintojų organizacijos per tuos 2 ankstesnius metus parduotos produkcijos kiekiu. |
| --- | --- |

b)

ir iš viso vaisių ir daržovių procentinių dydžių suma per 3 iš eilės einančius metus turi neviršyti 15, kai pridedama pagal a punktą apskaičiuota einamųjų metų dalis ir 2 ankstesnių metų iš rinkos pašalintų produktų dalys, apskaičiuotos remiantis atitinkamu tos gamintojų organizacijos per tuos 2 ankstesnius metus parduotos produkcijos kiekiu.

Jei informacijos apie vienų ar visų praėjusių metų parduotos produkcijos kiekį nėra, naudojamas parduodamos produkcijos, su kuria susijęs gamintojų organizacijai, gamintojų organizacijų asociacijai, tarpvalstybinei gamintojų organizacijai, tarpvalstybinei gamintojų organizacijų asociacijai ar gamintojų grupei suteiktas pripažinimas, kiekis.

Tačiau į šią iš rinkos pašalintų produktų dalį neįtraukiamas produktų, kurie nemokamo paskirstymo tikslais iš rinkos pašalinami vienu iš būdų, nurodytų Reglamento (ES) 2021/2115 52 straipsnio 6 dalyje, arba bet kuriuo lygiaverčiu valstybių narių patvirtintu tikslu, kaip nurodyta šio reglamento 27 straipsnio 2 dalyje.

5.   V priede išvardytų produktų atveju parama už pašalinamus iš rinkos produktus, apimanti Sąjungos finansinę paramą ir gamintojų organizacijos įnašą, turi neviršyti tame priede nustatytų sumų.

Iš Sąjungos finansinės paramos, kuri teikiama tais atvejais, kai vaisiai ir daržovės iš rinkos pašalinami tam, kad būtų realizuojami nemokamai paskirstant juos labdaros organizacijoms, fondams ir įstaigoms, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2021/2115 52 straipsnio 6 dalyje, finansuojama tik pagal šio straipsnio 1 ar 2 dalį skiriama išmoka už pašalintus produktus, kai rūšiavimo ir pakavimo išlaidos yra tokios, kokios nurodytos šio reglamento 33 straipsnyje.

27 straipsnis

Produktų pašalinimo iš rinkos tikslai

1.   Kai valstybės narės į savo BŽŪP strateginius planus įtraukia tokias intervencines priemones kaip „produktų pašalinimas iš rinkos nemokamo paskirstymo arba kitais tikslais“, taikomas vaisių ir daržovių sektoriuje, alyvuogių aliejaus bei valgomųjų alyvuogių sektoriuje ir kituose sektoriuose, nurodytuose Reglamento (ES) 2021/2115 42 straipsnio f punkte, jos nustato leistinus produktų pašalinimo iš rinkos tikslus ir užtikrina, kad dėl produktų pašalinimo iš rinkos ar jo tikslo nebūtų padarytas neigiamas poveikis aplinkai ir nekiltų neigiamų fitosanitarinių pasekmių.

2.   Gavusios prašymą iš labdaros organizacijų, fondų ar įstaigų, nurodytų Reglamento (ES) 2021/2115 52 straipsnio 6 dalies a punkte, valstybės narės gali leisti labdaros organizacijoms, fondams ar įstaigoms prašyti, kad galutiniai iš rinkos pašalintų produktų gavėjai sumokėtų įnašą.

Gavusios tokį leidimą, atitinkamos labdaros organizacijos, fondai ar įstaigos, nurodyti Reglamento (ES) 2021/2115 52 straipsnio 6 dalies a punkte, tvarko su atitinkama operacija susijusias finansines sąskaitas.

Valstybės narės nemokamai skirstomų produktų gavėjams gali leisti sumokėti produktų perdirbėjams natūra, jeigu tokiu mokėjimu kompensuojamos tik perdirbimo išlaidos ir jei valstybė narė, kurioje mokėjimas atliekamas, nustatė taisykles, kuriomis užtikrinama, kad perdirbtieji produktai būtų skirti antroje pastraipoje nurodytiems galutiniams gavėjams vartoti.

Valstybės narės imasi visų reikiamų veiksmų, kad palengvintų Reglamento (ES) 2021/2115 52 straipsnio 6 dalies a punkte nurodytų gamintojų organizacijų ir labdaros organizacijų, fondų ar įstaigų ryšius ir bendradarbiavimą.

3.   Turi būti suteikta galimybė pašalintus produktus realizuoti pramonės reikmėms juos perdirbant į ne maisto produktus. Valstybės narės priima išsamias nuostatas, kuriomis užtikrina, kad nebūtų iškraipyta atitinkamų sektorių konkurencija Sąjungoje arba importuojamų produktų konkurencija ir kad pašalinti produktai vėl nepatektų į komercinę maisto rinką. Distiliuojant gautas alkoholis naudojamas tik pramonės ar energijos gamybos reikmėms.

28 straipsnis

Iš rinkos pašalintų produktų gavėjams taikomos sąlygos

1.   Reglamento (ES) 2021/2115 42 straipsnio a, e ir f punktuose nurodytų sektorių produktų, pašalintų iš rinkos nemokamo paskirstymo tikslais, gavėjai įsipareigoja:

| a) | laikytis Reglamente (ES) Nr. 1308/2013 nustatytų taisyklių dėl prekybos standartų; |
| --- | --- |

a)

laikytis Reglamente (ES) Nr. 1308/2013 nustatytų taisyklių dėl prekybos standartų;

| b) | atskirai tvarkyti su atitinkamomis pašalinimo iš rinkos operacijomis susijusių atsargų apskaitą; |
| --- | --- |

b)

atskirai tvarkyti su atitinkamomis pašalinimo iš rinkos operacijomis susijusių atsargų apskaitą;

| c) | sutikti, kad būtų atliekamos Sąjungos ir nacionalinėje teisėje numatytos patikros; |
| --- | --- |

c)

sutikti, kad būtų atliekamos Sąjungos ir nacionalinėje teisėje numatytos patikros;

| d) | pateikti galutinės kiekvieno atitinkamo produkto paskirties vietos patvirtinamuosius dokumentus, t. y. perėmimo pažymą ar lygiavertį dokumentą, kuriuo patvirtinama, kad trečioji šalis perėmė iš rinkos pašalintus produktus, kad juos nemokamai paskirstytų. |
| --- | --- |

d)

pateikti galutinės kiekvieno atitinkamo produkto paskirties vietos patvirtinamuosius dokumentus, t. y. perėmimo pažymą ar lygiavertį dokumentą, kuriuo patvirtinama, kad trečioji šalis perėmė iš rinkos pašalintus produktus, kad juos nemokamai paskirstytų.

Valstybės narės gali nuspręsti, kad gavėjai neprivalo tvarkyti apskaitos, nurodytos pirmos pastraipos b punkte, jei jie gauna kiekius, mažesnius už didžiausią kiekį, kurį jos turi nustatyti, remdamosi dokumentais pagrįsta rizikos analize.

2.   Produktų, pašalintų iš rinkos kitais nei nemokamas paskirstymas tikslais, gavėjai įsipareigoja:

| a) | laikytis Reglamente (ES) Nr. 1308/2013 nustatytų taisyklių dėl prekybos standartų; |
| --- | --- |

a)

laikytis Reglamente (ES) Nr. 1308/2013 nustatytų taisyklių dėl prekybos standartų;

| b) | atskirai tvarkyti su atitinkamomis operacijomis susijusių atsargų apskaitą ir su tomis operacijomis susijusias finansines sąskaitas, jei, valstybės narės manymu, tai reikalinga, nors produktas iki pristatymo ir buvo denatūruotas; |
| --- | --- |

b)

atskirai tvarkyti su atitinkamomis operacijomis susijusių atsargų apskaitą ir su tomis operacijomis susijusias finansines sąskaitas, jei, valstybės narės manymu, tai reikalinga, nors produktas iki pristatymo ir buvo denatūruotas;

| c) | sutikti, kad būtų atliekamos Sąjungos ir nacionalinėje teisėje numatytos patikros; |
| --- | --- |

c)

sutikti, kad būtų atliekamos Sąjungos ir nacionalinėje teisėje numatytos patikros;

| d) | neprašyti papildomos pagalbos už alkoholį, pagamintą iš atitinkamų iš rinkos pašalintų distiliuoti skirtų produktų. |
| --- | --- |

d)

neprašyti papildomos pagalbos už alkoholį, pagamintą iš atitinkamų iš rinkos pašalintų distiliuoti skirtų produktų.

29 straipsnis

Iš rinkos pašalintų produktų prekybos standartai

1.   Reglamento (ES) 2021/2115 42 straipsnio a, e ir f punktuose nurodytų sektorių produktai, pašalinti iš rinkos kitais nei nemokamas paskirstymas tikslais, turi atitikti Reglamente (ES) Nr. 1308/2013 nurodytus tam produktui taikomus prekybos standartus ir taisykles, išskyrus produktų pateikimo ir žymėjimo taisykles.

Jei vaisiai ir daržovės pašalinami nesupakuoti, turi būti laikomasi II klasei taikomų būtiniausių reikalavimų, kaip apibrėžta Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 543/2011 (12).

Tačiau smulkiavaisiai vaisių ir daržovių sektoriaus produktai, kaip apibrėžta atitinkamame standarte, turi atitikti taikomą prekybos standartą, įskaitant produktų pateikimo ir žymėjimo nuostatas.

2.   Jei konkrečiam vaisiui ar daržovei nenustatytas konkretus prekybos standartas, turi būti laikomasi VI priede nustatytų būtiniausių reikalavimų. Valstybės narės gali nustatyti papildomas taisykles, kuriomis papildomi tie būtiniausi reikalavimai.

3 skirsnis

Sąjungos finansinės paramos apskaičiavimo pagrindas

30 straipsnis

Naujai pripažintų organizacijų ar grupių parduodamos produkcijos vertė

Jei per 3 metus nuo Reglamento (ES) 2021/2115 42 straipsnio a, e ir f punktuose nurodytų sektorių gamintojų organizacijos, gamintojų organizacijų asociacijos, tarpvalstybinės gamintojų organizacijos, tarpvalstybinės gamintojų organizacijų asociacijos ar gamintojų grupės pripažinimo neturima ankstesnių jos parduodamos produkcijos duomenų už 3 praėjusius metus, valstybės narės per 12 iš eilės einančių mėnesių pripažįsta parduodamos arba tinkamos parduoti produkcijos vertę, apie kurią pranešė gamintojų organizacija, gamintojų organizacijų asociacija, tarpvalstybinė gamintojų organizacija, tarpvalstybinė gamintojų organizacijų asociacija ar gamintojų grupė, jei atitinkama organizacija ar gamintojų grupė gali valstybei narei priimtinu būdu įrodyti, jog ji turi faktinių pajėgumų produkciją parduoti savo narių gamintojų vardu.

Tačiau jei gamintojų organizacija, gamintojų organizacijų asociacija, tarpvalstybinė gamintojų organizacija, tarpvalstybinė gamintojų organizacijų asociacija arba gamintojų grupė apie parduodamos produkcijos vertę pranešė tam, kad būtų pripažinta, valstybė narė pripažįsta tik šią vertę.

31 straipsnis

Parduodamos produkcijos vertės apskaičiavimo pagrindas

1.   Reglamento (ES) 2021/2115 42 straipsnio a, e ir f punktuose nurodytų sektorių gamintojų organizacijos, tarpvalstybinės gamintojų organizacijos ar gamintojų grupės parduodamos produkcijos vertė apskaičiuojama remiantis pačios gamintojų organizacijos, tarpvalstybinės gamintojų organizacijos ar gamintojų grupės arba jos narių gamintojų produkcija, kurią ši organizacija ar grupė pateikė rinkai ir kurią sudaro tik produktų, su kuriais susijęs gamintojų organizacijai, tarpvalstybinei gamintojų organizacijai ar gamintojų grupei suteiktas pripažinimas, produkcija. Parduodamos produkcijos vertė gali apimti produktų, kurių atitikties prekybos standartams nereikalaujama, vertę, jei tie standartai netaikomi.

Gamintojų organizacijų asociacijos ar tarpvalstybinės gamintojų organizacijų asociacijos parduodamos produkcijos vertė apskaičiuojama remiantis pačios gamintojų organizacijų asociacijos ar tarpvalstybinės gamintojų organizacijų asociacijos ir jos narių gamintojų organizacijų parduodama produkcija, kurią sudaro tik produktų, su kuriais susijęs gamintojų organizacijų asociacijai ar tarpvalstybinei gamintojų organizacijų asociacijai suteiktas pripažinimas, produkcija. Tačiau kai veiksmų programos patvirtinamos gamintojų organizacijų asociacijai arba tarpvalstybinei gamintojų organizacijų asociacijai ir atskirai narių gamintojų organizacijoms, apskaičiuojant asociacijos parduotos produkcijos vertę neatsižvelgiama į parduotos produkcijos vertę, skaičiuojamą pagal narių veiksmų programas.

Be to, parduodamos Reglamento (ES) 2021/2115 42 straipsnio e ir f punktuose išvardytų sektorių produkcijos vertė taip pat gali apimti produkcijos, dėl kurios sudarytos sutartys, dėl kurių gamintojų organizacija, tarpvalstybinė gamintojų organizacija, gamintojų organizacijų asociacija, tarpvalstybinė gamintojų organizacijų asociacija arba gamintojų grupė derasi savo narių vardu, vertę.

2.   Parduodamos produkcijos vertė apskaičiuojama tuo metu, kai ji yra šviežia, arba pirmajame perdirbimo etape, kuriame produktas paprastai parduodamas, nesupakuotos, kai produktus leidžiama parduoti nesupakuotus, ir į ją neįskaičiuojamos tolesnio perdirbimo ar tolesnio rūšiavimo ir pakavimo išlaidos arba galutinių perdirbtųjų produktų vertė. Valstybės narės savo BŽŪP strateginiuose planuose nurodo, kaip kiekviename sektoriuje apskaičiuojama parduodamos produkcijos vertė.

Parduodamos perdirbti skirtų vaisių ir daržovių produkcijos, kurią gamintojų organizacija, gamintojų organizacijų asociacija ar jų nariai gamintojai arba patronuojamosios įmonės, atitinkančios šio straipsnio 7 dalį, patys arba naudodamiesi užsakomosiomis paslaugomis perdirbo į vieną iš Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 I priedo X dalyje išvardytų perdirbtų vaisių ir daržovių produktų arba į bet kurį kitą šioje dalyje nurodytą perdirbtąjį produktą, vertė apskaičiuojama kaip procentinė fiksuotoji norma, taikoma sąskaitoje faktūroje nurodytai tų perdirbtųjų produktų vertei. Ta fiksuotoji norma yra:

| a) | 53 % – vaisių sultims; |
| --- | --- |

a)

53 % – vaisių sultims;

| b) | 73 % – koncentruotoms sultims; |
| --- | --- |

b)

73 % – koncentruotoms sultims;

| c) | 77 % – pomidorų koncentratui; |
| --- | --- |

c)

77 % – pomidorų koncentratui;

| d) | 62 % – užšaldytiems vaisiams ir daržovėms; |
| --- | --- |

d)

62 % – užšaldytiems vaisiams ir daržovėms;

| e) | 48 % – konservuotiems vaisiams ir daržovėms; |
| --- | --- |

e)

48 % – konservuotiems vaisiams ir daržovėms;

| f) | 70 % – konservuotiems pievagrybiams Agaricus bisporus ir kitiems auginamiems pievagrybiams, konservuotiems sūrymu; |
| --- | --- |

f)

70 % – konservuotiems pievagrybiams Agaricus bisporus ir kitiems auginamiems pievagrybiams, konservuotiems sūrymu;

| g) | 81 % – ilgai laikyti netinkamiems sūrymu konservuotiems vaisiams; |
| --- | --- |

g)

81 % – ilgai laikyti netinkamiems sūrymu konservuotiems vaisiams;

| h) | 81 % – džiovintiems vaisiams; |
| --- | --- |

h)

81 % – džiovintiems vaisiams;

| i) | 27 % – perdirbtiems vaisiams ir daržovėms, kitiems nei nurodytieji a–h punktuose; |
| --- | --- |

i)

27 % – perdirbtiems vaisiams ir daržovėms, kitiems nei nurodytieji a–h punktuose;

| j) | 12 % – perdirbtoms aromatinėms žolėms; |
| --- | --- |

j)

12 % – perdirbtoms aromatinėms žolėms;

| k) | 41 % – maltai paprikai. |
| --- | --- |

k)

41 % – maltai paprikai.

3.   Valstybės narės gali leisti paramos gavėjams į parduodamos produkcijos vertę įskaičiuoti šalutinių produktų vertę.

4.   Parduodamos produkcijos vertė turi apimti produktų, pašalintų iš rinkos nemokamo paskirstymo tikslais, vertę. Produktų, pašalintų iš rinkos nemokamo paskirstymo tikslais, vertė apskaičiuojama remiantis vidutine tos gamintojų organizacijos, gamintojų organizacijų asociacijos, tarpvalstybinės gamintojų organizacijos, tarpvalstybinės gamintojų organizacijų asociacijos ar gamintojų grupės parduodamų produktų kaina per atitinkamą laikotarpį.

5.   Į parduodamos produkcijos vertę įskaičiuojama tik gamintojų organizacijos, gamintojų organizacijų asociacijos, tarpvalstybinės gamintojų organizacijos, tarpvalstybinės gamintojų organizacijų asociacijos, gamintojų grupės ar jų narių gamintojų produkcija, kurią parduoda ta gamintojų organizacija, gamintojų organizacijų asociacija, tarpvalstybinė gamintojų organizacija, tarpvalstybinė gamintojų organizacijų asociacija ar gamintojų grupė.

Gamintojų organizacijos, gamintojų organizacijų asociacijos, tarpvalstybinės gamintojų organizacijos, tarpvalstybinės gamintojų organizacijų asociacijos arba gamintojų grupės narių gamintojų produkcijos, kurią parduoda kita gamintojų organizacija, gamintojų organizacijų asociacija, tarpvalstybinė gamintojų organizacija, tarpvalstybinė gamintojų organizacijų asociacija arba gamintojų grupė, paskirta jos pačios organizacijos, vertė bus įskaičiuojama į produkciją parduodančios organizacijos, asociacijos arba grupės parduodamos produkcijos vertę. Dvigubas skaičiavimas draudžiamas.

6.   Išskyrus atvejus, kai taikoma 7 dalis, gamintojų organizacijos, gamintojų organizacijų asociacijos, tarpvalstybinės gamintojų organizacijos, tarpvalstybinės gamintojų organizacijų asociacijos arba gamintojų grupės parduodamos produkcijos sąskaitos faktūros išrašomos parduoti paruoštos produkcijos paėmimo iš gamintojų organizacijos, gamintojų organizacijų asociacijos, tarpvalstybinės gamintojų organizacijos, tarpvalstybinės gamintojų organizacijų asociacijos ar gamintojų grupės etape, neįskaičiuojant:

| a) | PVM; |
| --- | --- |

a)

PVM;

| b) | gamintojų organizacijos, gamintojų organizacijų asociacijos, tarpvalstybinės gamintojų organizacijos, tarpvalstybinės gamintojų organizacijų asociacijos ar gamintojų grupės vidaus transportavimo išlaidų. |
| --- | --- |

b)

gamintojų organizacijos, gamintojų organizacijų asociacijos, tarpvalstybinės gamintojų organizacijos, tarpvalstybinės gamintojų organizacijų asociacijos ar gamintojų grupės vidaus transportavimo išlaidų.

7.   Tačiau parduodamos produkcijos vertė taip pat gali būti apskaičiuojama jos paėmimo iš patronuojamosios įmonės etape, remiantis 6 dalyje nustatytu pagrindu, jei bent 90 % patronuojamosios įmonės akcijų ar kapitalo priklauso:

| a) | vienai gamintojų organizacijai arba gamintojų organizacijų asociacijai, tarpvalstybinei gamintojų organizacijai, tarpvalstybinei gamintojų organizacijų asociacijai ar gamintojų grupei; arba |
| --- | --- |

a)

vienai gamintojų organizacijai arba gamintojų organizacijų asociacijai, tarpvalstybinei gamintojų organizacijai, tarpvalstybinei gamintojų organizacijų asociacijai ar gamintojų grupei; arba

| b) | jei valstybė narė sutinka – gamintojų organizacijų, gamintojų organizacijų asociacijų, tarpvalstybinių gamintojų organizacijų, tarpvalstybinių gamintojų organizacijų asociacijų ar gamintojų grupės nariams, jei tai padeda siekti Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 152 straipsnio 1 dalies c punkte išvardytų tikslų. |
| --- | --- |

b)

jei valstybė narė sutinka – gamintojų organizacijų, gamintojų organizacijų asociacijų, tarpvalstybinių gamintojų organizacijų, tarpvalstybinių gamintojų organizacijų asociacijų ar gamintojų grupės nariams, jei tai padeda siekti Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 152 straipsnio 1 dalies c punkte išvardytų tikslų.

8.   Kai naudojamasi užsakomosiomis paslaugomis, parduodamos produkcijos vertė apskaičiuojama paėmimo iš gamintojų organizacijos, gamintojų organizacijų asociacijos, tarpvalstybinės gamintojų organizacijos, tarpvalstybinės gamintojų organizacijų asociacijos ar gamintojų grupės etape ir į ją įskaičiuojama veiklos, kurią gamintojų organizacija, gamintojų organizacijų asociacija, tarpvalstybinė gamintojų organizacija, tarpvalstybinė gamintojų organizacijų asociacija ar gamintojų grupė užsakė įvykdyti savo nariams, trečiosioms šalims arba kitai patronuojamajai įmonei nei nurodytoji 7 dalyje, pridėtinė ekonominė vertė.

9.   Jei produkcija sumažėja dėl gaivalinės nelaimės, oro sąlygų, augalų ar gyvūnų ligų arba kenkėjų antplūdžių, bet kokia draudimo išmoka, gauta pagal 18 straipsnyje numatytus derliaus arba produkcijos draudimo veiksmus arba lygiaverčius gamintojų organizacijos, gamintojų organizacijų asociacijos, tarpvalstybinės gamintojų organizacijos, tarpvalstybinės gamintojų organizacijų asociacijos ar gamintojų grupės arba jų narių gamintojų valdomus veiksmus, dėl tų priežasčių gali būti įskaičiuota į parduodamos produkcijos vertę per 12-os mėnesių ataskaitinį laikotarpį, per kurį ji faktiškai išmokama.

32 straipsnis

Referencinis laikotarpis ir Sąjungos finansinės paramos viršutinė riba

1.   Kiekvienai gamintojų organizacijai, gamintojų organizacijų asociacijai, tarpvalstybinei gamintojų organizacijai, tarpvalstybinei gamintojų organizacijų asociacijai arba gamintojų grupei valstybės narės nustato 12-os mėnesių referencinį laikotarpį, prasidedantį ne anksčiau kaip sausio 1 d. metais, po kurių yra 3 metai iki metų, kuriems prašoma suteikti pagalbą, ir pasibaigiantį ne vėliau kaip gruodžio 31 d. metais, einančiais prieš metus, kuriems prašoma suteikti pagalbą.

12-os mėnesių referencinis laikotarpis laikomas atitinkamos gamintojų organizacijos, gamintojų organizacijų asociacijos, tarpvalstybinės gamintojų organizacijos, tarpvalstybinės gamintojų organizacijų asociacijos ar gamintojų grupės ataskaitiniu laikotarpiu.

Įgyvendinant programą referencinio laikotarpio nustatymo metodika nekeičiama, išskyrus tinkamai pagrįstomis aplinkybėmis.

2.   Valstybės narės nusprendžia, kaip veiksmų fondui skiriamos Sąjungos finansinės paramos viršutinė riba apskaičiuojama kiekvienais metais:

| a) | remiantis per referencinį laikotarpį gamintojų, kurie sausio 1 d. metais, kuriems prašoma suteikti pagalbą, yra gamintojų organizacijos, gamintojų organizacijų asociacijos, tarpvalstybinės gamintojų organizacijos, tarpvalstybinės gamintojų organizacijų asociacijos ar gamintojų grupės nariai, parduodamos produkcijos verte arba |
| --- | --- |

a)

remiantis per referencinį laikotarpį gamintojų, kurie sausio 1 d. metais, kuriems prašoma suteikti pagalbą, yra gamintojų organizacijos, gamintojų organizacijų asociacijos, tarpvalstybinės gamintojų organizacijos, tarpvalstybinės gamintojų organizacijų asociacijos ar gamintojų grupės nariai, parduodamos produkcijos verte arba

| b) | remiantis atitinkamos gamintojų organizacijos, gamintojų organizacijų asociacijos, tarpvalstybinės gamintojų organizacijos, tarpvalstybinės gamintojų organizacijų asociacijos ar gamintojų grupės parduodamos produkcijos tikrąja verte atitinkamu referenciniu laikotarpiu. Tokiu atveju taisyklė taikoma visiems tos valstybės narės paramos gavėjams, kurie nėra tarpvalstybiniai. |
| --- | --- |

b)

remiantis atitinkamos gamintojų organizacijos, gamintojų organizacijų asociacijos, tarpvalstybinės gamintojų organizacijos, tarpvalstybinės gamintojų organizacijų asociacijos ar gamintojų grupės parduodamos produkcijos tikrąja verte atitinkamu referenciniu laikotarpiu. Tokiu atveju taisyklė taikoma visiems tos valstybės narės paramos gavėjams, kurie nėra tarpvalstybiniai.

3.   Jei produkto produkcijos vertė konkrečiais metais sumažėjo ne mažiau kaip 35 % parduotos produkcijos vertės, palyginti su trijų ankstesnių 12 mėnesių ataskaitinių laikotarpių vidurkiu, taikomos šios nuostatos:

| a) | jei sumažėjimas įvyko dėl priežasčių, už kurias gamintojų organizacija, gamintojų organizacijų asociacija, tarpvalstybinė gamintojų organizacija, tarpvalstybinė gamintojų organizacijų asociacija ar gamintojų grupė nėra atsakinga ir kurių ji nekontroliuoja, laikoma, kad to produkto parduodamos produkcijos vertė sudaro 65 % vidutinės vertės per tris ankstesnius 12 mėnesių referencinius laikotarpius; |
| --- | --- |

a)

jei sumažėjimas įvyko dėl priežasčių, už kurias gamintojų organizacija, gamintojų organizacijų asociacija, tarpvalstybinė gamintojų organizacija, tarpvalstybinė gamintojų organizacijų asociacija ar gamintojų grupė nėra atsakinga ir kurių ji nekontroliuoja, laikoma, kad to produkto parduodamos produkcijos vertė sudaro 65 % vidutinės vertės per tris ankstesnius 12 mėnesių referencinius laikotarpius;

| b) | jei sumažėjimas įvyko dėl gaivalinių nelaimių, klimato reiškinių, augalų ligų ar kenkėjų antplūdžio, už kuriuos gamintojų organizacija, gamintojų organizacijų asociacija, tarpvalstybinė gamintojų organizacija, tarpvalstybinė gamintojų organizacijų asociacija ar gamintojų grupė nėra atsakinga ir kurių ji nekontroliuoja, laikoma, kad to produkto parduodamos produkcijos vertė sudaro 85 % vidutinės vertės per tris ankstesnius 12 mėnesių referencinius laikotarpius. |
| --- | --- |

b)

jei sumažėjimas įvyko dėl gaivalinių nelaimių, klimato reiškinių, augalų ligų ar kenkėjų antplūdžio, už kuriuos gamintojų organizacija, gamintojų organizacijų asociacija, tarpvalstybinė gamintojų organizacija, tarpvalstybinė gamintojų organizacijų asociacija ar gamintojų grupė nėra atsakinga ir kurių ji nekontroliuoja, laikoma, kad to produkto parduodamos produkcijos vertė sudaro 85 % vidutinės vertės per tris ankstesnius 12 mėnesių referencinius laikotarpius.

Abiem atvejais gamintojų organizacija, gamintojų organizacijų asociacija, tarpvalstybinė gamintojų organizacija, tarpvalstybinė gamintojų organizacijų asociacija arba gamintojų grupė atitinkamos valstybės narės kompetentingai institucijai įrodo, kad ji nebuvo atsakinga už tas priežastis ir jų nekontroliavo.

Jei gamintojų organizacija, gamintojų organizacijų asociacija, tarpvalstybinė gamintojų organizacija, tarpvalstybinė gamintojų organizacijų asociacija arba gamintojų grupė atitinkamai valstybei narei įrodo, kad už tas priežastis ji nebuvo atsakinga ir jų nekontroliavo ir kad ji ėmėsi būtinų prevencinių priemonių, laikoma, kad to produkto parduodamos produkcijos vertė sudaro 100 % jo vidutinės vertės per tris ankstesnius 12 mėnesių referencinius laikotarpius.

III SKYRIUS

Vaisių ir daržovių sektorius

33 straipsnis

Nemokamai paskirstyti skirtų produktų rūšiavimo ir pakavimo išlaidos

Išmokos, kuriomis padengiamos gamintojų organizacijos, gamintojų organizacijų asociacijos, tarpvalstybinės gamintojų organizacijos, tarpvalstybinės gamintojų organizacijų asociacijos išlaidos, susijusios su iš rinkos pašalintų vaisių ir daržovių, skirtų nemokamai paskirstyti pagal veiksmų programas, rūšiavimo ir pakavimo išlaidomis, yra nustatytos VII priede.

34 straipsnis

Gamintojų organizacijų steigimosi lygio apskaičiavimas nacionalinės finansinės paramos tikslais

1.   Nustatant nacionalinės finansinės paramos vaisių ir daržovių sektoriuje lygį pagal Reglamento (ES) 2021/2115 53 straipsnį, organizacijų steigimosi lygis valstybės narės regione apskaičiuojamas remiantis atitinkamame regione užaugintų vaisių ir daržovių, kuriuos parduoda organizacijos, verte ir apima tik tuos produktus, su kuriais susijęs toms organizacijoms suteiktas pripažinimas. Šio reglamento 31 straipsnis taikomas mutatis mutandis.

2.   Taikant šį straipsnį atsižvelgiama tik į vaisius ir daržoves, užaugintus 3 dalyje nurodytame regione.

3.   Valstybės narės regionus apibrėžia kaip atskirą savo nacionalinės teritorijos dalį, kurios duomenys, reikalingi 1 dalyje nurodytam organizacijų steigimosi lygiui apskaičiuoti, yra žinomi, naudodamosi objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais, tokiais kaip jų agronominės bei ekonominės ypatybės ir jų regioninis žemės ūkio arba vaisių ir daržovių auginimo potencialas arba jų institucinės ar administracinės struktūros.

Valstybės narės sudarytas regionų sąrašas negali būti keičiamas bent 5 metus, išskyrus atvejus, kai toks pakeitimas objektyviai pagrindžiamas, visų pirma remiantis priežastimis, nesusijusiomis su gamintojų organizacijų steigimosi lygio atitinkamame (-uose) regione (-uose) apskaičiavimu.

4.   Iki kiekvienų metų sausio 31 d. valstybės narės Komisijai praneša regionų, kurie atitinka Reglamento (ES) 2021/2115 53 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytus kriterijus, sąrašą, ir tų regionų gamintojų organizacijoms suteiktos nacionalinės finansinės paramos sumą.

Valstybės narės praneša Komisijai apie visus regionų sąrašo pakeitimus.

5.   Gamintojų organizacija, norinti teikti paraišką gauti nacionalinę finansinę paramą, jei reikia, iš dalies pakeičia savo veiksmų programą.

35 straipsnis

Produktų, pašalintų iš rinkos nemokamo paskirstymo tikslais, atveju taikomas 3 metų vidurkis

1.   Reglamento (ES) 2021/2115 52 straipsnio 6 dalies a punkte nurodytas 5 % didžiausias parduodamos produkcijos kiekis apskaičiuojamas remiantis produktų, su kuriais susijęs gamintojų organizacijai suteiktas pripažinimas ir kurie per gamintojų organizaciją buvo parduoti per praėjusius 3 metus, bendrų kiekių vidurkiu.

2.   Naujai pripažintų gamintojų organizacijų prekybos metų duomenys iki pripažinimo yra:

| a) | jei organizacija buvo gamintojų grupė – atitinkami tos gamintojų grupės duomenys; arba |
| --- | --- |

a)

jei organizacija buvo gamintojų grupė – atitinkami tos gamintojų grupės duomenys; arba

| b) | pripažinimo paraiškoje nurodytas kiekis. |
| --- | --- |

b)

pripažinimo paraiškoje nurodytas kiekis.

IV SKYRIUS

Bitininkystės sektorius

36 straipsnis

Avilio apibrėžtis

Šiame skyriuje avilys – tai konstrukcija, skirta bičių šeimai, kuri neša medų, teikia kitus bitininkystės produktus arba veislinę medžiagą, laikyti, ir visi elementai, būtini bičių šeimai išlikti.

37 straipsnis

Avilių skaičiaus apskaičiavimo metodas

Kiekvienais metais nuo rugsėjo 1 d. iki gruodžio 31 d. valstybių narių teritorijoje žiemoti paruoštų avilių skaičius apskaičiuojamas pagal BŽŪP strateginiuose planuose nustatytą patikimą metodą.

38 straipsnis

Pranešimas apie avilių skaičių

Reglamento (ES) 2021/2115 55 straipsnio 7 dalyje nurodytas metinis pranešimas apie avilių skaičių, apskaičiuotą pagal šio reglamento 37 straipsnį, pateikiamas kasmet iki birželio 15 d., pradedant nuo 2023 m.

39 straipsnis

Mažiausias Sąjungos įnašas

Mažiausias Sąjungos įnašas, skirtas Reglamento (ES) 2021/2115 55 straipsnyje ir valstybių narių BŽŪP strateginiuose planuose nurodytų rūšių intervencinių priemonių, taikomų bitininkystės sektoriuje, įgyvendinimo išlaidoms padengti, yra 30 %.

V SKYRIUS

Vyno sektorius

40 straipsnis

Paramos gavėjai

1.   Valstybės narės nustato, kurie veiklos vykdytojai gali pasinaudoti jų BŽŪP strateginiuose planuose nurodytomis vyno sektoriuje taikomomis intervencinėmis priemonėmis. Šie veiklos vykdytojai apima 2, 3 ir 4 dalyje nurodytus paramos gavėjus, taip pat taip pat profesines organizacijas, vyno gamintojų organizacijas, vyno gamintojų organizacijų asociacijas, laikinas ar nuolatines dviejų ar daugiau vyno gamintojų asociacijas ir tarpšakines organizacijas.

2.   Valstybės narės nustato, kad vyno augintojai būtų vieninteliai paramos pagal intervencinių priemonių rūšis „vynuogynų restruktūrizavimas ir konversijas“, „neprinokusių vynuogių derliaus nuėmimas“ ir „derliaus draudimas“, nurodytas atitinkamai Reglamento (ES) 2021/2115 58 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos a, c ir d punktuose, gavėjai.

3.   Viešosios teisės reglamentuojama įstaiga negali gauti paramos pagal vyno sektoriuje taikomų rūšių intervencines priemones. Tačiau valstybės narės gali leisti viešosios teisės reglamentuojamai įstaigai gauti paramą:

| a) | veiksmams, kuriuos įgyvendina tarpšakinės organizacijos, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2021/2115 58 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos i ir j punktuose, vykdyti; |
| --- | --- |

a)

veiksmams, kuriuos įgyvendina tarpšakinės organizacijos, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2021/2115 58 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos i ir j punktuose, vykdyti;

| b) | trečiosiose valstybėse vykdomiems informavimo veiksmams, populiarinimui ir komunikacijai, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2021/2115 58 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos h ir k punktuose, jei įstaiga nėra vienintelė paramos pagal šias intervencines priemones gavėja. |
| --- | --- |

b)

trečiosiose valstybėse vykdomiems informavimo veiksmams, populiarinimui ir komunikacijai, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2021/2115 58 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos h ir k punktuose, jei įstaiga nėra vienintelė paramos pagal šias intervencines priemones gavėja.

4.   Paramos, skirtos trečiosiose valstybėse vykdomam populiarinimui ir komunikacijai, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2021/2115 58 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos k punkte, gavėjos gali būti privačios įmonės.

5.   Pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 71 straipsnį parama nėra skiriama gamintojams, ūkininkaujantiems neteisėtai apsodintuose plotuose ir be leidimo vynmedžiais apsodintuose plotuose.

41 straipsnis

Vynuogynų atsodinimas dėl sveikatos apsaugos arba fitosanitarinių priežasčių

Valstybių narių padengiamos metinės išlaidos, kuriomis remiamos jų BŽŪP strateginiuose planuose nurodytos intervencinės priemonės, susijusios su vynuogynų atsodinimu po privalomo vynmedžių išnaikinimo, turi neviršyti 15 % visų metinių vynuogynų restruktūrizavimo ir konversijos, vykdomų pagal Reglamento (ES) 2021/2115 58 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos a punktą, išlaidų, kurias atitinkama valstybė narė padengia konkrečiais finansiniais metais.

Išnaikinimo išlaidos ir kompensacija už prarastas pajamas nėra laikomomis pagal šios rūšies intervencinę priemonę tinkamomis finansuoti išlaidomis.

42 straipsnis

Apsodintas plotas

1.   Taikant Reglamento (ES) 2021/2115 58 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos a ir c punktus, vynmedžiais apsodinto ploto ribos nustatomos pagal vynmedžių užimamo sklypo išorinį perimetrą, įskaitant apsauginę juostą, kurios plotis lygus pusei atstumo tarp vynmedžių eilių.

2.   Jeigu valstybė narė nusprendžia patikrinti tinkamas finansuoti vynuogynų restruktūrizavimo ir konversijos bei neprinokusių vynuogių derliaus nuėmimo veiksmų išlaidas remdamasi tik standartiniais fiksuotaisiais vieneto įkainiais, pagrįstais kitais nei paviršiaus matavimo vienetais, arba patvirtinamaisiais dokumentais, kuriuos turi pateikti paramos gavėjai, kompetentingos institucijos gali nuspręsti nematuoti apsodinto ploto pagal 1 dalį.

VI SKYRIUS

Apynių sektorius

43 straipsnis

Sąjungos finansinė parama

Didžiausia Sąjungos finansinė parama, skirtina kiekvienai gamintojų organizacijai ar asociacijai, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2021/2115 62 straipsnio 1 dalyje, apskaičiuojama pro rata pagal reikalavimus atitinkančius jos narių gamintojų apynių plotus. Kad atitiktų reikalavimus, apynių plotai apsodinami vienodu tankumu – ne mažiau kaip 1 500 augalų viename hektare taikant dvigubą apynių tvirtinimo/pririšimo būdą arba ne mažiau kaip 2 000 apynių viename hektare taikant viengubą apynių tvirtinimo/pririšimo būdą.

pro rata

Tie plotai apima tik sklypus, apjuostus linija, jungiančia išorines stulpelių atramas. Jei ant tos linijos yra apynių, iš visų pusių pridedama papildoma juosta, kurios plotis atitinka vidutinį sklype esančio tako plotį. Papildoma juosta negali būti ant viešojo kelio. Plote gali būti dvi apsauginės juostos, esančios apynių eilių galuose, kurių reikia žemės ūkio technikai manevruoti, su sąlyga, kad nė viena juosta nėra ilgesnė kaip aštuoni metrai, jos yra skaičiuojamos tik vieną kartą ir neturi būti ant viešojo kelio.

Tie plotai neapima plotų, apsodintų jaunais apyniais, daugiausia auginamais kaip daigynų produktai.

VII SKYRIUS

Gyvulininkystės sektorius

44 straipsnis

Gyvulių išteklių atkūrimas po priverstinio gyvulių skerdimo dėl sveikatos priežasčių arba jų atkūrimas dėl gaivalinių nelaimių sukeltų nuostolių

1.   Valstybės narės užtikrina, kad Reglamento (ES) 2021/2115 47 straipsnio 2 dalies e punkte nurodytos rūšies „gyvulių išteklių papildymas po priverstinio skerdimo dėl sveikatos priežasčių arba jų atkūrimas dėl gaivalinių nelaimių sukeltų nuostolių“ intervencinės priemonės būtų įgyvendinamos tik tada, kai buvo imtasi ligų kontrolės priemonių pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/429 (13).

2.   Išlaidos gyvulių ištekliams atkurti turi neviršyti 20 % visų išlaidų pagal veiksmų programas.

IV ANTRAŠTINĖ DALIS

PAPILDOMI REIKALAVIMAI, TAIKOMI INTERVENCINIŲ PRIEMONIŲ KAIMO PLĖTROS SRITYJE RŪŠIMS

45 straipsnis

Žemės ūkio ir miškininkystės genetinių išteklių išsaugojimas, tausus naudojimas ir plėtojimas

1.   Valstybės narės, kurios į savo BŽŪP strateginius planus įtraukia intervencines priemones, susijusias su žemės ūkio ir miškininkystės genetinių išteklių išsaugojimu, tausiu naudojimu ir plėtojimu, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2021/2115 70 straipsnyje, gali teikti tik tokią paramą:

| a) | agrarinės aplinkosaugos ir klimato srities įsipareigojimus išsaugoti ūkiuose nykstančias veisles ir augalų veisles, kurioms gresia genetinė erozija; arba |
| --- | --- |

a)

agrarinės aplinkosaugos ir klimato srities įsipareigojimus išsaugoti ūkiuose nykstančias veisles ir augalų veisles, kurioms gresia genetinė erozija; arba

| b) | paramą veiklai, susijusiai su žemės ūkio ir miškininkystės genetinių išteklių išsaugojimu, tausiu naudojimu ir plėtojimu, vykdyti. |
| --- | --- |

b)

paramą veiklai, susijusiai su žemės ūkio ir miškininkystės genetinių išteklių išsaugojimu, tausiu naudojimu ir plėtojimu, vykdyti.

Veikla, kuriai taikomi agrarinės aplinkosaugos ir klimato srities įsipareigojimai, nurodyti pirmos pastraipos a punkte, neatitinka reikalavimų paramai gauti pagal tos pastraipos b punktą.

2.   Valstybės narės užtikrina, kad pagal 1 dalies pirmos pastraipos a punkte nurodytuose agrarinės aplinkosaugos ir klimato srities įsipareigojimus išsaugoti ūkyje nykstančias veisles ir augalų veisles, kurioms gresia genetinė erozija, būtų reikalaujama:

| a) | auginti ūkinius gyvūnus tokių vietinių veislių, kurios valstybės narės pripažintos nykstančiomis vietos veislėmis ir kurios genetiškai pritaikytos prie vienos ar daugiau tradicinių gamybos sistemų ar aplinkų toje valstybėje narėje ir kurių nykstančios veislės statusą moksliškai nustatė įstaiga, turinti reikalingų gebėjimų ir žinių nykstančių veislių srityje, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1012 (14) 2 straipsnio 24 punkte, arba |
| --- | --- |

a)

auginti ūkinius gyvūnus tokių vietinių veislių, kurios valstybės narės pripažintos nykstančiomis vietos veislėmis ir kurios genetiškai pritaikytos prie vienos ar daugiau tradicinių gamybos sistemų ar aplinkų toje valstybėje narėje ir kurių nykstančios veislės statusą moksliškai nustatė įstaiga, turinti reikalingų gebėjimų ir žinių nykstančių veislių srityje, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1012 (14) 2 straipsnio 24 punkte, arba

| b) | saugoti augalų, kurie yra natūraliai prisitaikę prie vietos ir regiono sąlygų, genetinius išteklius, kuriems gresia genetinė erozija. |
| --- | --- |

b)

saugoti augalų, kurie yra natūraliai prisitaikę prie vietos ir regiono sąlygų, genetinius išteklius, kuriems gresia genetinė erozija.

3.   Paramos skyrimo reikalavimus gali atitikti šios 2 dalies a punkte nurodytų vietinių veislių ūkinių gyvūnų rūšys:

| a) | galvijai; |
| --- | --- |

a)

galvijai;

| b) | avys; |
| --- | --- |

b)

avys;

| c) | ožkos; |
| --- | --- |

c)

ožkos;

| d) | arklinių šeimos gyvūnai (Equus caballus ir Equus asinus); |
| --- | --- |

d)

arklinių šeimos gyvūnai (Equus caballus ir Equus asinus);

| e) | kiaulės; |
| --- | --- |

e)

kiaulės;

| f) | paukščiai; |
| --- | --- |

f)

paukščiai;

| g) | triušiai; |
| --- | --- |

g)

triušiai;

| h) | bitės. |
| --- | --- |

h)

bitės.

4.   Valstybės narės 2 dalies a punkte nurodytas vietines veisles laiko atitinkančiomis paramos skyrimo reikalavimus tik tuo atveju, jei laikomasi šių reikalavimų:

| a) | nurodomas atitinkamų veislinių patelių skaičius (nacionaliniu lygiu); |
| --- | --- |

a)

nurodomas atitinkamų veislinių patelių skaičius (nacionaliniu lygiu);

| b) | tinkamai pripažinta atitinkama gyvūnų veisimo organizacija yra sudariusi ir nuolat atnaujina tos veislės gyvūnų bandos arba paukščių pulko registracijos knygą. |
| --- | --- |

b)

tinkamai pripažinta atitinkama gyvūnų veisimo organizacija yra sudariusi ir nuolat atnaujina tos veislės gyvūnų bandos arba paukščių pulko registracijos knygą.

5.   Valstybės narės laiko, kad 2 dalies b punkte nurodytiems augalų genetiniams ištekliams gresia genetinė erozija, jei yra pateikiama pakankamai genetinę eroziją patvirtinančių įrodymų, pagrįstų mokslinių tyrimų rezultatais ar rodikliais, rodančiais, kad mažėja vietinių veislių ar pagrindinių vietinių rūšių, menksta jų populiacijos įvairovė ir atitinkamais atvejais kinta toje vietoje vyraujanti žemės ūkio praktika.

6.   Valstybės narės užtikrina, kad 1 dalies pirmos pastraipos b punkte nurodyti žemės ūkio ir miškininkystės genetinių išteklių išsaugojimo, tausaus naudojimo ir plėtojimo veiksmai apimtų:

| a) | tikslinius veiksmus, kuriais skatinamas žemės ūkio ir miškininkystės genetinių išteklių išsaugojimas in situ ir ex situ, jų apibūdinimas, rinkimas ir naudojimas, įskaitant šiuo metu in situ, taip pat ūkyje ar miško valdoje išsaugotų genetinių išteklių bei ex situ rinkinių ir duomenų bazių internetinių aprašų sudarymą; |
| --- | --- |

a)

tikslinius veiksmus, kuriais skatinamas žemės ūkio ir miškininkystės genetinių išteklių išsaugojimas in situ ir ex situ, jų apibūdinimas, rinkimas ir naudojimas, įskaitant šiuo metu in situ, taip pat ūkyje ar miško valdoje išsaugotų genetinių išteklių bei ex situ rinkinių ir duomenų bazių internetinių aprašų sudarymą;

| b) | suderintus veiksmus, kuriais valstybių narių kompetentingos organizacijos skatinamos keistis informacija siekiant išsaugoti, apibūdinti, rinkti ir naudoti Sąjungos žemės ūkio ir miškininkystės genetinius išteklius; |
| --- | --- |

b)

suderintus veiksmus, kuriais valstybių narių kompetentingos organizacijos skatinamos keistis informacija siekiant išsaugoti, apibūdinti, rinkti ir naudoti Sąjungos žemės ūkio ir miškininkystės genetinius išteklius;

| c) | papildomus veiksmus: informaciją, sklaidą, konsultavimą, mokymą ir techninių ataskaitų rengimą, įtraukiant nevyriausybines organizacijas ir kitus suinteresuotuosius subjektus. |
| --- | --- |

c)

papildomus veiksmus: informaciją, sklaidą, konsultavimą, mokymą ir techninių ataskaitų rengimą, įtraukiant nevyriausybines organizacijas ir kitus suinteresuotuosius subjektus.

7.   1 dalies pirmos pastraipos b punkte vartojamų terminų apibrėžtys:

| a) | žemės ūkio genetinės medžiagos išsaugojimas in situ – genetinės medžiagos išsaugojimas ekosistemose bei natūraliose buveinėse ir rūšių ar laukinių veislių gyvybingų populiacijų išlaikymas ir atkūrimas jų natūralioje aplinkoje, o naminių gyvūnų veislių ar auginamų augalų rūšių atveju – jų gyvybingų populiacijų išlaikymas ir atkūrimas žemės ūkio aplinkoje, kurioje susidarė jų skiriamieji bruožai; |
| --- | --- |

a)

žemės ūkio genetinės medžiagos išsaugojimas in situ – genetinės medžiagos išsaugojimas ekosistemose bei natūraliose buveinėse ir rūšių ar laukinių veislių gyvybingų populiacijų išlaikymas ir atkūrimas jų natūralioje aplinkoje, o naminių gyvūnų veislių ar auginamų augalų rūšių atveju – jų gyvybingų populiacijų išlaikymas ir atkūrimas žemės ūkio aplinkoje, kurioje susidarė jų skiriamieji bruožai;

| b) | miškininkystės genetinės medžiagos išsaugojimas in situ – genetinės medžiagos išsaugojimas ekosistemose bei natūraliose buveinėse ir rūšių gyvybingų populiacijų išlaikymas ir atkūrimas jų natūralioje aplinkoje; |
| --- | --- |

b)

miškininkystės genetinės medžiagos išsaugojimas in situ – genetinės medžiagos išsaugojimas ekosistemose bei natūraliose buveinėse ir rūšių gyvybingų populiacijų išlaikymas ir atkūrimas jų natūralioje aplinkoje;

| c) | išsaugojimas ūkyje ar miško valdoje – ūkio ar miško valdos lygmeniu vykdomas išsaugojimas ir plėtojimas in situ; |
| --- | --- |

c)

išsaugojimas ūkyje ar miško valdoje – ūkio ar miško valdos lygmeniu vykdomas išsaugojimas ir plėtojimas in situ;

| d) | išsaugojimas ex situ – žemės ūkio ar miškininkystės genetinės medžiagos išsaugojimas už jos natūralios buveinės ribų; |
| --- | --- |

d)

išsaugojimas ex situ – žemės ūkio ar miškininkystės genetinės medžiagos išsaugojimas už jos natūralios buveinės ribų;

| e) | rinkimas ex situ – žemės ūkio ar miškininkystės genetinės medžiagos rinkimas už jos natūralios buveinės ribų. |
| --- | --- |

e)

rinkimas ex situ – žemės ūkio ar miškininkystės genetinės medžiagos rinkimas už jos natūralios buveinės ribų.

46 straipsnis

Gyvūnų gerovė

Valstybės narės, kurios į savo BŽŪP strateginius planus įtraukia intervencines priemones, susijusias su Reglamento (ES) 2021/2115 70 straipsnyje nurodytais gyvūnų gerovės įsipareigojimais, užtikrina, kad gyvūnų gerovės įsipareigojimais būtų numatyti atnaujinti gamybos metodų standartai bent vienoje iš šių sričių:

| a) | vandens, pašarų ir gyvūnų priežiūros, atsižvelgiant į natūralius gyvūnų poreikius; |
| --- | --- |

a)

vandens, pašarų ir gyvūnų priežiūros, atsižvelgiant į natūralius gyvūnų poreikius;

| b) | laikymo sąlygų, didinančių gyvūnų komfortą ir jų judėjimo laisvę, tokių kaip didesnės ploto normos, grindų dangos, natūrali šviesa, mikroklimato kontrolė, taip pat tokių laikymo sąlygų, kaip laisvo paršiavimosi ar laikymo didelėmis grupėmis, atsižvelgiant į natūralius gyvūnų poreikius; |
| --- | --- |

b)

laikymo sąlygų, didinančių gyvūnų komfortą ir jų judėjimo laisvę, tokių kaip didesnės ploto normos, grindų dangos, natūrali šviesa, mikroklimato kontrolė, taip pat tokių laikymo sąlygų, kaip laisvo paršiavimosi ar laikymo didelėmis grupėmis, atsižvelgiant į natūralius gyvūnų poreikius;

| c) | sąlygų, kuriomis gyvūnai gali elgtis natūraliai, pavyzdžiui, gyvenamosios aplinkos praturtinimo arba vėlyvo nujunkymo; |
| --- | --- |

c)

sąlygų, kuriomis gyvūnai gali elgtis natūraliai, pavyzdžiui, gyvenamosios aplinkos praturtinimo arba vėlyvo nujunkymo;

| d) | patekimo į lauką ir ganymo; |
| --- | --- |

d)

patekimo į lauką ir ganymo;

| e) | praktikos, kuria didinamas gyvūnų atsparumas ir ilgaamžiškumas, įskaitant lėčiau augančių gyvūnų veisles; |
| --- | --- |

e)

praktikos, kuria didinamas gyvūnų atsparumas ir ilgaamžiškumas, įskaitant lėčiau augančių gyvūnų veisles;

| f) | praktikos, kuria siekiama išvengti gyvūnų žalojimo ar kastravimo. Tam tikrais atvejais, kai gyvūnų žalojimas arba kastravimas laikomas būtinu, naudojami anestetikai, analgetikai ir vaistai nuo uždegimo arba atliekama imuninė kastracija; |
| --- | --- |

f)

praktikos, kuria siekiama išvengti gyvūnų žalojimo ar kastravimo. Tam tikrais atvejais, kai gyvūnų žalojimas arba kastravimas laikomas būtinu, naudojami anestetikai, analgetikai ir vaistai nuo uždegimo arba atliekama imuninė kastracija;

| g) | sanitarinių priemonių, kuriomis užkertamas kelias neužkrečiamosioms ligoms, dėl kurių nereikia naudoti medicininių medžiagų, tokių kaip vakcinos, insekticidai ar antiparazitinės veikliosios medžiagos. |
| --- | --- |

g)

sanitarinių priemonių, kuriomis užkertamas kelias neužkrečiamosioms ligoms, dėl kurių nereikia naudoti medicininių medžiagų, tokių kaip vakcinos, insekticidai ar antiparazitinės veikliosios medžiagos.

47 straipsnis

Kokybės sistemos

Valstybės narės, kurios į savo BŽŪP strateginius planus įtraukia su kokybės sistemomis susijusias intervencines priemones, nurodytas Reglamento (ES) 2021/2115 77 straipsnio 1 dalies c punkte, užtikrina, kad nacionalinės pripažintos kokybės sistemos apimtų:

| a) | žemės ūkio produktų, medvilnės arba maisto produktų kokybės sistemas, įskaitant ūkių sertifikavimo sistemas, kurias valstybės narės pripažino atitinkančiomis šiuos kriterijus:






  i) | galutinio produkto, kuriam taikoma tokia sistema, specifiškumą lemia aiškūs įpareigojimai, kuriais užtikrinamas bet kuris iš toliau nurodytų aspektų:






  — | specifinės produkto savybės, |
| --- | --- | --- | --- |

a)

žemės ūkio produktų, medvilnės arba maisto produktų kokybės sistemas, įskaitant ūkių sertifikavimo sistemas, kurias valstybės narės pripažino atitinkančiomis šiuos kriterijus:

i)

galutinio produkto, kuriam taikoma tokia sistema, specifiškumą lemia aiškūs įpareigojimai, kuriais užtikrinamas bet kuris iš toliau nurodytų aspektų:

—

specifinės produkto savybės,

| — | specifiniai ūkininkavimo ar gamybos metodai arba |
| --- | --- |

—

specifiniai ūkininkavimo ar gamybos metodai arba

| — | galutinio produkto kokybė, kuri gerokai viršija komercinių prekių standartus, susijusius su visuomenės, gyvūnų ir augalų sveikata, gyvūnų gerove ar aplinkos apsauga; |
| --- | --- |

—

galutinio produkto kokybė, kuri gerokai viršija komercinių prekių standartus, susijusius su visuomenės, gyvūnų ir augalų sveikata, gyvūnų gerove ar aplinkos apsauga;

| ii) | sistemoje gali dalyvauti visi gamintojai; |
| --- | --- |

ii)

sistemoje gali dalyvauti visi gamintojai;

| iii) | pagal sistemą yra numatytos privalomos produkto specifikacijos, o atitiktį toms specifikacijoms tikrina valdžios institucijos arba nepriklausoma kontrolės įstaiga; |
| --- | --- |

iii)

pagal sistemą yra numatytos privalomos produkto specifikacijos, o atitiktį toms specifikacijoms tikrina valdžios institucijos arba nepriklausoma kontrolės įstaiga;

| iv) | sistema yra skaidri ir ja užtikrinamas visiškas produktų atsekamumas; |
| --- | --- |

iv)

sistema yra skaidri ir ja užtikrinamas visiškas produktų atsekamumas;

| b) | savanoriškos žemės ūkio produktų sertifikavimo sistemos, kurias valstybės narės pripažįsta atitinkančiomis Sąjungos savanoriško sertifikavimo sistemų taikymo geriausios patirties gaires, nurodytas 2010 m. gruodžio 16 d. Komisijos komunikate „ES žemės ūkio ir maisto produktais savanoriško sertifikavimo sistemų geriausios patirties gairės“ (15), susijusias su žemės ūkio ir maisto produktais. |
| --- | --- |

b)

savanoriškos žemės ūkio produktų sertifikavimo sistemos, kurias valstybės narės pripažįsta atitinkančiomis Sąjungos savanoriško sertifikavimo sistemų taikymo geriausios patirties gaires, nurodytas 2010 m. gruodžio 16 d. Komisijos komunikate „ES žemės ūkio ir maisto produktais savanoriško sertifikavimo sistemų geriausios patirties gairės“ (15), susijusias su žemės ūkio ir maisto produktais.

15

V ANTRAŠTINĖ DALIS

TAISYKLĖS, KURIOMIS REGLAMENTUOJAMAS SU 1 GAAB STANDARTU SUSIJĘS SANTYKIS

48 straipsnis

Taisyklės, kuriomis reglamentuojamas su 1 GAAB standartu susijęs santykis

1.   Daugiamečių žolynų išlaikymo pagal 1 GAAB standartą, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2021/2115 III priede, atveju valstybės narės užtikrina, kad daugiamečių žolynų ir žemės ūkio paskirties žemės santykis nesumažėtų daugiau kaip 5 %, palyginti su referenciniu santykiu, kurį kiekviena valstybės narė turi nustatyti savo BŽŪP strateginiame plane ir kuris nustatomas daugiamečių žolynų plotus dalijant iš bendro žemės ūkio paskirties žemės ploto.

Nustatant pirmoje pastraipoje nurodytą referencinį santykį:

| a) | daugiamečių žolynų plotais laikomi daugiamečiai žolynai, kuriuos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1306/2013 72 (16) straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos a punktą 2018 m. deklaravo tiesiogines išmokas gaunantys ūkininkai ir kurie yra remiami plotai, kaip nurodyta Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 640/2014 (17) 2 straipsnio 1 dalies antros pastraipos 23 punkte, prireikus valstybių narių pakoreguoti, visų pirma siekiant atsižvelgti į galimo daugiamečių žolynų apibrėžties, kurią valstybės narės turi nustatyti pagal Reglamento (ES) 2021/2115 4 straipsnio 3 dalies c punktą, pakeitimo poveikį; |
| --- | --- |

a)

daugiamečių žolynų plotais laikomi daugiamečiai žolynai, kuriuos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1306/2013 72 (16) straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos a punktą 2018 m. deklaravo tiesiogines išmokas gaunantys ūkininkai ir kurie yra remiami plotai, kaip nurodyta Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 640/2014 (17) 2 straipsnio 1 dalies antros pastraipos 23 punkte, prireikus valstybių narių pakoreguoti, visų pirma siekiant atsižvelgti į galimo daugiamečių žolynų apibrėžties, kurią valstybės narės turi nustatyti pagal Reglamento (ES) 2021/2115 4 straipsnio 3 dalies c punktą, pakeitimo poveikį;

| b) | bendru žemės ūkio paskirties žemės plotu laikomas 2018 m. pagal Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 72 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos a punktą ūkininkų, gaunančių tiesiogines išmokas, deklaruotas žemės ūkio paskirties žemės plotas, kuris yra remiamas plotas, kaip nurodyta Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 640/2014 2 straipsnio 1 dalies antros pastraipos 23 punkte, prireikus valstybių narių pakoreguotas, visų pirma siekiant atsižvelgti į galimo žemės ūkio paskirties žemės apibrėžties, kurią valstybės narės turi nustatyti pagal Reglamento (ES) 2021/2115 4 straipsnio 3 dalį, pakeitimo poveikį. |
| --- | --- |

b)

bendru žemės ūkio paskirties žemės plotu laikomas 2018 m. pagal Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 72 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos a punktą ūkininkų, gaunančių tiesiogines išmokas, deklaruotas žemės ūkio paskirties žemės plotas, kuris yra remiamas plotas, kaip nurodyta Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 640/2014 2 straipsnio 1 dalies antros pastraipos 23 punkte, prireikus valstybių narių pakoreguotas, visų pirma siekiant atsižvelgti į galimo žemės ūkio paskirties žemės apibrėžties, kurią valstybės narės turi nustatyti pagal Reglamento (ES) 2021/2115 4 straipsnio 3 dalį, pakeitimo poveikį.

2.   Daugiamečių žolynų santykinė dalis nustatoma kiekvienais metais remiantis tais metais paramos gavėjų, gaunančių tiesiogines išmokas pagal Reglamento (ES) 2021/2115 III antraštinės dalies II skyrių arba metines išmokas pagal to reglamento 70, 71 ir 72 straipsnius, deklaruotais plotais pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/2116 67 straipsnio 1 dalį (18).

Valstybės narės gali nustatyti santykinę daugiamečių žolynų dalį ir referencinį santykį nacionaliniu, regioniniu, subregioniniu, valdų grupės ar valdos lygmeniu.

3.   Jei nustatoma, kad 2 dalyje nurodytas santykis sumažėjo daugiau kaip 5 % tokiu lygmeniu, kuriuo įgyvendinamas 1 GAAB standartas, atitinkama valstybė narė valdos lygmeniu nustato įpareigojimus kai kuriems arba visiems ūkininkams, turintiems žemės, kuri tam tikru laikotarpiu praeityje iš daugiamečių žolynų buvo paversta kitiems tikslams skirta žeme, pertvarkyti žemę į daugiamečius žolynus arba daugiamečiams žolynams skirti tam tikrą plotą.

Tačiau jei konkrečiais metais daugiamečių žolynų plotas išlaikomas absoliučiąja verte 0,5 % daugiamečių žolynų plotų, nustatytų pagal 1 dalies antros pastraipos a punktą, laikoma, kad 1 dalies pirmoje pastraipoje nustatytas įpareigojimas įvykdytas.

4.   3 dalies pirma pastraipa netaikoma, kai 5 % ribos nesiekiantis sumažėjimas yra susijęs su prisiimtais įsipareigojimais ar pareigomis, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2021/2115 4 straipsnio 4 dalies b ir c punktuose, dėl kurių atitinkamuose plotuose nebevykdoma žemės ūkio veikla ir kuriuose nevykdoma kalėdinių eglučių sodinių arba energijai gaminti skirtų kultūrų ar medžių auginimo veikla.

5.   Apskaičiuojant 2 dalyje nurodytą santykį, pagal 3 dalį į daugiamečius žolynus pertvarkyti ar jiems paskirti plotai arba valstybėms narėms įgyvendinant 1 GAAB standartą daugiamečiams žolynams paskirti plotai laikomi daugiamečiais žolynais nuo pirmos pertvarkymo arba paskyrimo dienos. Pagal Reglamento (ES) 2021/2115 4 straipsnio 3 dalies c punkte pateiktą apibrėžtį tie plotai nuo pertvarkymo ar paskyrimo bent 5 metus iš eilės naudojami žolei ar kitiems žoliniams pašarams auginti, arba, jei plotai jau buvo naudojami žolei ar kitiems žoliniams pašarams auginti, – tiek metų, kiek jų lieka, kad susidarytų 5 metai iš eilės.

VI ANTRAŠTINĖ DALIS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

49 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2021 m. gruodžio 7 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 435, 2021 12 6, p. 1.

1

(2)  
  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (OL L 347, 2013 12 20, p. 671).

2

(3)  https://www.unodc.org/unodc/en/treaties/single-convention.html

3

(4)  
  2002 m. birželio 13 d. Tarybos direktyva 2002/53/EB dėl bendrojo žemės ūkio augalų veislių katalogo (OL L 193, 2002 7 20, p. 1).

4

(5)  
  2002 m. birželio 13 d. Tarybos direktyva 2002/57/EB dėl prekybos aliejinių ir pluoštinių augalų sėkla (OL L 193, 2002 7 20, p. 74).

5

(6)  
  2008 m. birželio 20 d. Komisijos direktyva 2008/62/EB, numatanti tam tikras leidžiančias nukrypti nuostatas, taikomas žemės ūkio vietinių populiacijų ir veislių, kurios natūraliai prisitaikiusios prie vietos ir regiono sąlygų ir kurioms gresia genetinė erozija, patvirtinimui ir prekybai tų vietinių populiacijų bei veislių sėkla ir sėklinėmis bulvėmis (OL L 162, 2008 6 21, p. 13).

6

(7)  
  2003 m. gegužės 6 d. Komisijos rekomendacija 2003/361/EB dėl labai mažų, mažųjų ir vidutinio dydžio įmonių apibrėžties (OL L 124, 2003 5 20, p. 36).

7

(8)  
  2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (OL L 327, 2000 12 22, p. 1).

8

(9)  
  2020 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/741 dėl pakartotinio vandens naudojimo minimaliųjų reikalavimų (OL L 177, 2020 6 5, p. 32).

9

(10)  
  2014 m. liepos 28 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 821/2014, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 nuostatų dėl išsamios programų įnašų pervedimo ir valdymo tvarkos, finansinių priemonių ataskaitų teikimo, veiksmams skirtų informavimo ir komunikacijos priemonių techninių charakteristikų ir duomenų įrašymo ir saugojimo sistemos taikymo taisyklės (OL L 223, 2014 7 29, p. 7).

10

(11)  
  2016 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/2031 dėl apsaugos priemonių nuo augalų kenkėjų, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 228/2013, (ES) Nr. 652/2014 ir (ES) Nr. 1143/2014 ir panaikinamos Tarybos direktyvos 69/464/EEB, 74/647/EEB, 93/85/EEB, 98/57/EB, 2000/29/EB, 2006/91/EB ir 2007/33/EB (OL L 317, 2016 11 23, p. 4).

11

(12)  
  2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (OL L 157, 2011 6 15, p. 1).

12

(13)  
  2016 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/429 dėl užkrečiamųjų gyvūnų ligų, kuriuo iš dalies keičiami ir panaikinami tam tikri gyvūnų sveikatos srities aktai („Gyvūnų sveikatos teisės aktas“) (OL L 84, 2016 3 31, p. 1).

13

(14)  
  2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/1012 dėl zootechninių ir genealoginių reikalavimų, taikomų grynaveislių veislinių gyvūnų ir hibridinių veislinių kiaulių veisimui, prekybai jais bei jų genetinės medžiagos produktais ir jų įvežimui į Sąjungą, kuriuo iš dalies keičiami Reglamentas (ES) Nr. 652/2014, Tarybos direktyvos 89/608/EEB ir 90/425/EEB bei panaikinami tam tikri gyvūnų veisimo srities aktai („Gyvūnų veisimo reglamentas“) (OL L 171, 2016 6 29, p. 66).

14

(15)  
  OL C 341, 2010 12 16, p. 5.

15

(16)  
  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1306/2013 dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos, kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 352/78, (EB) Nr. 165/94, (EB) Nr. 2799/98, (EB) Nr. 814/2000, (EB) Nr. 1290/2005 ir (EB) Nr. 485/2008 (OL L 347, 2013 12 20, p. 549).

16

(17)  
  2014 m. kovo 11 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 640/2014, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1306/2013 nuostatos dėl integruotos administravimo ir kontrolės sistemos ir dėl išmokų neskyrimo arba atšaukimo sąlygų bei administracinių nuobaudų, taikomų tiesioginėms išmokoms, paramai kaimo plėtrai ir kompleksinei paramai (OL L 181, 2014 6 20, p. 48).

17

(18)  
  2021 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/2116 dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos, kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1306/2013 (OL L 435, 2021 12 6, p. 187).

18

---

I PRIEDAS

3 straipsnyje nurodytas Sąjungoje taikomas kanapių veislių tikrinimo ir Δ9-tetrahidrokanabinolio kiekio kanapių veislėse nustatymo metodas

1.   Taikymo sritis

Šiame priede išdėstytu metodu siekiama nustatyti Δ9-tetrahidrokanabinolio kiekį (toliau – THC kiekis) kanapių veislėse (Canabis sativa L.). Priklausomai nuo atvejo, metodas taikomas pagal šiame priede aprašytą A arba B procedūrą.

Metodo pagrindas yra kiekybinis THC nustatymas taikant dujų chromatografiją po ekstrahavimo tinkamu tirpikliu.

1.1.   A procedūra

A procedūra taikoma kanapių auginimo patikroms, kai kasmet atliekamų patikrų vietoje kontrolinė imtis apima ne mažiau kaip 30 % plotų, deklaruotų kanapėms auginti pagal Reglamento (ES) 2021/2115 4 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą.

1.2.   B procedūra

B procedūra taikoma, kai valstybė narė įdiegia išankstinio kanapių auginimo patvirtinimo sistemą, o mažiausias patikrų vietoje lygis apima bent 20 % plotų, deklaruotų kanapėms auginti pagal Reglamento (ES) 2021/2115 4 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą.

2.   Mėginių ėmimas

2.1.   Mėginių ėmimo sąlygos

Mėginiai imami dienos metu, sistemingai ir užtikrinant, kad mėginys būtų būdingas tam laukui, mėginių neimant iš pasėlių kraštų.

2.1.1.   A procedūra

Iš augančių konkrečios veislės kanapių paimama kiekvieno pasirinkto augalo 30 cm dalis, kurioje yra bent vienas moteriškas žiedynas. Mėginiai imami laikotarpiu nuo 20-os dienos po žydėjimo pradžios iki 10-os dienos po žydėjimo pabaigos.

Valstybė narė gali leisti imti mėginį nuo žydėjimo pradžios iki 20-os dienos po žydėjimo pradžios, jei kiti kiekvienos auginamos veislės tipiniai mėginiai bus imami taip, kaip nurodyta pirmoje pastraipoje – nuo 20-os dienos po žydėjimo pradžios iki 10-os dienos po žydėjimo pabaigos.

Jei kanapės auginamos kaip tarpiniai pasėliai, nesant moteriškų žiedynų, imama 30 cm ilgio viršutinė augalo stiebo dalis. Tokiu atveju mėginys imamas prieš pat vegetacijos periodo pabaigą, kai lapai pradeda gelsti, tačiau ne vėliau kaip iki numatyto šalnų laikotarpio pradžios.

2.1.2.   B procedūra

Iš augančių konkrečios veislės kanapių paimamas kiekvieno pasirinkto augalo viršutinis trečdalis. Mėginys imamas 10 dienų laikotarpiu po žydėjimo pabaigos, arba, jei kanapės auginamos kaip tarpiniai pasėliai, nesant moteriškų žiedynų, prieš pat vegetacijos periodo pabaigą, kai lapai pradeda gelsti, tačiau ne vėliau kaip iki numatyto šalnų laikotarpio pradžios. Dvinamių veislių turi būti imami tik moteriški augalai.

2.2.   Mėginio dydis

A procedūra. Mėginį sudaro 50-ies augalų iš kiekvieno lauko dalys.

B procedūra. Mėginį sudaro 200-ų augalų iš kiekvieno lauko dalys.

Kiekvienas mėginys dedamas į medžiaginį arba popierinį maišelį stengiantis jo nesutrinti ir siunčiamas į laboratoriją ištirti.

Prireikus valstybės narės gali nurodyti paimti antrą mėginį, skirtą pakartotinei analizei; jį saugo augintojas arba už analizę atsakinga įstaiga.

2.3.   Mėginio džiovinimas ir laikymas

Mėginiai pradedami džiovinti kuo skubiau žemesnėje nei 70 °C temperatūroje, ne vėliau kaip per 48 valandas, taikant bet kurį džiovinimo metodą.

Mėginiai džiovinami, kol užtikrinamas pastovus svoris ir 8–13 % drėgnumas.

Išdžiovinti mėginiai nesutrinti laikomi tamsioje vietoje žemesnėje nei 25 °C temperatūroje.

3.   THC kiekio nustatymas

3.1.   Bandinio paruošimas

Pašalinami didesni nei 2 mm išdžiovintų mėginių stiebeliai ir sėklos.

Išdžiovinti mėginiai sugrūdami iki vidutiniškai smulkių miltelių, kurie išbyra pro 1 mm skersmens sietelio skylutes.

Milteliai 10 savaičių gali būti laikomi tamsioje vietoje žemesnėje nei 25 °C temperatūroje.

3.2.   Reagentai ir ekstrahavimo tirpalas

Reagentai

| — | Δ9-tetrahidrokanabinolis, grynas, skirtas chromatografijai atlikti, |
| --- | --- |

—

Δ9-tetrahidrokanabinolis, grynas, skirtas chromatografijai atlikti,

| — | skvalanas, grynas, kaip vidinis etaloninis tirpalas, skirtas chromatografijai atlikti. |
| --- | --- |

—

skvalanas, grynas, kaip vidinis etaloninis tirpalas, skirtas chromatografijai atlikti.

Ekstrahavimo tirpalas

| — | 35 mg skvalano 100 ml heksano. |
| --- | --- |

—

35 mg skvalano 100 ml heksano.

3.3.   THC ekstrahavimas

Atsveriama 100 mg bandinio miltelių, dedama į centrifugavimo mėgintuvėlį, įpilama 5 ml ekstrahento, kuriame yra vidinio etaloninio tirpalo.

Mėginys dedamas į ultragarsinę vonelę ir paliekamas 20 minučių. Centrifuguojama 5 minutes 3 000 apsisukimų per minutę greičiu, tada paviršinis THC tirpalas nupilamas. Tirpalas įšvirkščiamas į chromatografą, ir atliekama kiekybinė analizė.

3.4.   Dujų chromatografija

| a) | Prietaisas






  — | dujų chromatografas su liepsnos jonizacijos detektoriumi ir vientisas/išsišakojęs purkštuvas, |
| --- | --- | --- |

a)

Prietaisas

—

dujų chromatografas su liepsnos jonizacijos detektoriumi ir vientisas/išsišakojęs purkštuvas,

| — | kanabinoidus gerai atskirianti kolonėlė, pvz., stiklinė kapiliarinė 25 m ilgio ir 0,22 mm diametro kolonėlė, impregnuota 5 % bepole fenilmetilsiloksano faze. |
| --- | --- |

—

kanabinoidus gerai atskirianti kolonėlė, pvz., stiklinė kapiliarinė 25 m ilgio ir 0,22 mm diametro kolonėlė, impregnuota 5 % bepole fenilmetilsiloksano faze.

| b) | Kalibravimo ribos
  A procedūrai – ne mažiau kaip trys taškai, B procedūrai – penki taškai, įskaitant matavimus su 0,04 mg/ml ir 0,50 mg/ml THC ekstrahavimo tirpalais. |
| --- | --- |

b)

Kalibravimo ribos

A procedūrai – ne mažiau kaip trys taškai, B procedūrai – penki taškai, įskaitant matavimus su 0,04 mg/ml ir 0,50 mg/ml THC ekstrahavimo tirpalais.

| c) | Bandymo sąlygos
  Kaip pavyzdys pateikiamos šios a punkte nurodytai kolonėlei taikomos sąlygos:






  — | džiovinimo spintos temperatūra – 260 °C, |
| --- | --- | --- |

c)

Bandymo sąlygos

Kaip pavyzdys pateikiamos šios a punkte nurodytai kolonėlei taikomos sąlygos:

—

džiovinimo spintos temperatūra – 260 °C,

| — | purkštuvo temperatūra – 300 °C, |
| --- | --- |

—

purkštuvo temperatūra – 300 °C,

| — | detektoriaus temperatūra – 300 °C. |
| --- | --- |

—

detektoriaus temperatūra – 300 °C.

| d) | Įšvirkščiamas tūris – 1 μl. |
| --- | --- |

d)

Įšvirkščiamas tūris – 1 μl.

4.   Rezultatai

Išvados išreiškiamos dviejų dešimtainių ženklų tikslumu gramais THC 100 gramų analizės mėginio, išdžiovinto iki pastovaus svorio. Leidžiamoji nuokrypa – 0,03 g/100 g.

| — | A procedūra. Kiekvienas bandinys tiriamas vieną kartą.
  Tačiau, jei gautas rezultatas viršija Reglamento (ES) 2021/2115 4 straipsnio 4 dalies antroje pastraipoje nustatytą ribą, kiekvienas mėginys tiriamas antrą kartą, o abiejų nustatymų vidutinė vertė laikoma galutiniu rezultatu. |
| --- | --- |

—

A procedūra. Kiekvienas bandinys tiriamas vieną kartą.

Tačiau, jei gautas rezultatas viršija Reglamento (ES) 2021/2115 4 straipsnio 4 dalies antroje pastraipoje nustatytą ribą, kiekvienas mėginys tiriamas antrą kartą, o abiejų nustatymų vidutinė vertė laikoma galutiniu rezultatu.

| — | B procedūra. Rezultatas atitinka kiekvieno bandinio dviejų nustatymų vidutinę vertę. |
| --- | --- |

—

B procedūra. Rezultatas atitinka kiekvieno bandinio dviejų nustatymų vidutinę vertę.

---

II PRIEDAS

Finansuoti netinkamų išlaidų rūšių, nurodytų 22 straipsnio 2 dalyje, sąrašas

I DALIS

Vaisių ir daržovių sektoriuje, bitininkystės sektoriuje, apynių sektoriuje, alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių sektoriuje ir kituose sektoriuose, nurodytuose Reglamento (ES) 2021/2115 42 straipsnio f punkte

| 1. | Bendros gamybos išlaidos, visų pirma su grybiena, sėklomis ir nedaugiamečiais augalais (taip pat ir sertifikuotais) susijusios išlaidos; augalų apsaugos produktai (įskaitant integruotos kontrolės medžiagas); trąšos ir kitos gamybos žaliavos; surinkimo ar transportavimo (vidaus arba išorės transportu) išlaidos; saugojimo išlaidos; pakavimo išlaidos (įskaitant pakuočių naudojimą ir tvarkymą), net jei jos susijusios su naujais procesais; veiklos sąnaudos (ypač elektra, degalai ir priežiūra). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Paskolų, paimtų intervencinėms priemonėms įgyvendinti, kompensavimas. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Neapstatytos žemės pirkimas, kai žemės kaina sudaro daugiau kaip 10 % visų finansuoti tinkamų atitinkamo veiksmo išlaidų. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Investicijos į transporto priemonę, kurią naudos paramos gavėjas bitininkystės sektoriuje arba gamintojų organizacija, vykdydama prekybos arba paskirstymo veiklą. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Nuomojamų daiktų eksploatavimo išlaidos. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Išlaidos, susijusios su išperkamosios nuomos sutartimis (mokesčiai, palūkanos, draudimo išlaidos ir kt.) ir veiklos sąnaudomis. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Subrangos sutarčių arba užsakomųjų paslaugų sutarčių, susijusių su šiame sąraše minimais finansuoti netinkamais veiksmais ar išlaidomis, sudarymas. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Bet kokie nacionaliniai ar regioniniai mokesčiai ar mokestinės rinkliavos. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Palūkanos už skolas, išskyrus atvejus, kai įnašas sumokėtas ne kaip negrąžinama tiesioginė parama. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Investicijos į bendrovių akcijas ar kapitalą, jei tai finansinė investicija. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Išlaidos, kurias patyrė kitos šalys nei gavėjas, gamintojų organizacija arba jos nariai, gamintojų organizacijų asociacijos ar jų nariai gamintojai arba patronuojamosios įmonės ar patronuojamųjų įmonių grandinėje esantis subjektas, kurie atitinka 31 straipsnio 7 dalyje nurodytą apibrėžtį, arba, jei valstybė narė sutinka, kooperatinė bendrovė, kuri yra gamintojų organizacijos narė. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Intervencinės priemonės, kurios vykdomos už gamintojų organizacijos, gamintojų organizacijų asociacijos ar jų narių gamintojų arba patronuojamosios įmonės ar patronuojamųjų įmonių grandinėje esančio subjekto, kurie atitinka 31 straipsnio 7 dalyje nurodytą apibrėžtį, arba, jei valstybė narė sutinka, kooperatinės bendrovės, kuri yra gamintojų organizacijos narė, valdų ir (arba) patalpų ribų. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Intervencinės priemonės, kurias užsakė arba įgyvendino paramos gavėjas arba gamintojų organizacija už Sąjungos ribų, išskyrus Reglamento (ES) 2021/2115 47 straipsnio 1 dalies f punkte nurodytas populiarinimo, komunikacijos ir rinkodaros intervencines priemones. |
| --- | --- |

13.

II DALIS

Vyno sektoriuje

| 1. | Vynuogyno kasdienė priežiūra |
| --- | --- |

1.

| 2. | Apsauga nuo laukinės gyvūnijos, paukščių arba krušos daromos žalos. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Užuovėjų ir apsaugos nuo vėjo konstrukcijų statyba. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Važiuojamosios dalies ir keltuvų įrengimas. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Traktorių arba bet kokios rūšies transporto priemonių pirkimas. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Užkrėstų vynuogynų išnaikinimas ir pajamų praradimas dėl privalomo išnaikinimo dėl sveikatos ar fitosanitarinių priežasčių. |
| --- | --- |

6.

---

III PRIEDAS

22 straipsnio 3 dalyje nurodytų tinkamų finansuoti išlaidų rūšių sąrašas

| 1. | Specialios išlaidos, susijusios su:






  — | kokybės gerinimo priemonėmis; |
| --- | --- | --- |

1.

Specialios išlaidos, susijusios su:

—

kokybės gerinimo priemonėmis;

| — | biologinėmis augalų apsaugos medžiagomis (tokiomis kaip feromonai ir plėšrūnai), naudojamomis ekologinėje, integruotoje arba tradicinėje gamyboje; |
| --- | --- |

—

biologinėmis augalų apsaugos medžiagomis (tokiomis kaip feromonai ir plėšrūnai), naudojamomis ekologinėje, integruotoje arba tradicinėje gamyboje;

| — | 12 straipsnyje nurodytomis agrarinės aplinkosaugos ir klimato srities intervencinėmis priemonėmis; |
| --- | --- |

—

12 straipsnyje nurodytomis agrarinės aplinkosaugos ir klimato srities intervencinėmis priemonėmis;

| — | ekologine, integruota ar eksperimentine gamyba, įskaitant su ekologiškomis sėklomis ir ekologiškais sodinukais susijusias specialias išlaidas; |
| --- | --- |

—

ekologine, integruota ar eksperimentine gamyba, įskaitant su ekologiškomis sėklomis ir ekologiškais sodinukais susijusias specialias išlaidas;

| — | Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 II antraštinėje dalyje nurodytų standartų, augalų sveikatos taisyklių ir didžiausio leidžiamo liekanų kiekio laikymosi stebėsenos užtikrinimu. |
| --- | --- |

—

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 II antraštinėje dalyje nurodytų standartų, augalų sveikatos taisyklių ir didžiausio leidžiamo liekanų kiekio laikymosi stebėsenos užtikrinimu.

Specialios išlaidos – papildomos išlaidos, apskaičiuojamos kaip įprastinių gamybos išlaidų ir faktiškai patirtų išlaidų skirtumas, ir dėl veiksmo prarastos pajamos, neįskaitant papildomų pajamų ir sutaupytų išlaidų.

| 2. | Veterinariniai vaistai, skirti apsaugoti nuo avilių kenkėjų ir bičių ligoms gydyti. |
| --- | --- |

2.

Veterinariniai vaistai, skirti apsaugoti nuo avilių kenkėjų ir bičių ligoms gydyti.

| 3. | Išlaidos, susijusios su aviliuose laikomų bičių išteklių atkūrimu ir bičių veisimu. |
| --- | --- |

3.

Išlaidos, susijusios su aviliuose laikomų bičių išteklių atkūrimu ir bičių veisimu.

| 4. | Mašinų ir įrangos, skirtos medaus gamybai ir surinkimui gerinti, pirkimas. |
| --- | --- |

4.

Mašinų ir įrangos, skirtos medaus gamybai ir surinkimui gerinti, pirkimas.

| 5. | Administracinės ir personalo išlaidos, susijusios su veiksmų programų įgyvendinimu arba atitinkamomis intervencinėmis priemonėmis, įskaitant ataskaitas, tyrimus, apskaitos tvarkymo ir sąskaitų tvarkymo išlaidas, privalomuosius mokesčius, susijusius su darbo užmokesčiu, jei juos tiesiogiai moka paramos gavėjas, patronuojamosios įmonės arba patronuojamųjų įmonių grandinėje esantis subjektas, kurie atitinka 31 straipsnio 7 dalyje nurodytą apibrėžtį, arba, jei valstybė narė sutinka, kooperatinė bendrovė, kuri yra gamintojų organizacijos narė. |
| --- | --- |

5.

Administracinės ir personalo išlaidos, susijusios su veiksmų programų įgyvendinimu arba atitinkamomis intervencinėmis priemonėmis, įskaitant ataskaitas, tyrimus, apskaitos tvarkymo ir sąskaitų tvarkymo išlaidas, privalomuosius mokesčius, susijusius su darbo užmokesčiu, jei juos tiesiogiai moka paramos gavėjas, patronuojamosios įmonės arba patronuojamųjų įmonių grandinėje esantis subjektas, kurie atitinka 31 straipsnio 7 dalyje nurodytą apibrėžtį, arba, jei valstybė narė sutinka, kooperatinė bendrovė, kuri yra gamintojų organizacijos narė.

| 6. | Neapstatytos žemės pirkimas, kai pirkti žemę būtina, kad būtų galima atlikti veiksmų programoje numatytą investiciją, jei žemės kaina sudaro mažiau nei 10 % visų finansuoti tinkamų atitinkamo veiksmo išlaidų; Išimtiniais ir tinkamai pagrįstais atvejais, kai įgyvendinami su aplinkos apsauga susiję veiksmai, gali būti nustatyta didesnė procentinė dalis. |
| --- | --- |

6.

Neapstatytos žemės pirkimas, kai pirkti žemę būtina, kad būtų galima atlikti veiksmų programoje numatytą investiciją, jei žemės kaina sudaro mažiau nei 10 % visų finansuoti tinkamų atitinkamo veiksmo išlaidų; Išimtiniais ir tinkamai pagrįstais atvejais, kai įgyvendinami su aplinkos apsauga susiję veiksmai, gali būti nustatyta didesnė procentinė dalis.

| 7. | Materialiojo turto, įskaitant naudotą materialųjį turtą, pirkimas arba išperkamoji nuoma, jei jis nebuvo įsigytas su Sąjungos arba nacionaline parama per 5 metus iki pirkimo ar išperkamosios nuomos, neviršijant materialiojo turto grynosios rinkos vertės. |
| --- | --- |

7.

Materialiojo turto, įskaitant naudotą materialųjį turtą, pirkimas arba išperkamoji nuoma, jei jis nebuvo įsigytas su Sąjungos arba nacionaline parama per 5 metus iki pirkimo ar išperkamosios nuomos, neviršijant materialiojo turto grynosios rinkos vertės.

| 8. | Materialiojo turto nuoma, kai ji ekonomiškai pateisinama kaip pirkimo alternatyva, valstybei narei pritarus. |
| --- | --- |

8.

Materialiojo turto nuoma, kai ji ekonomiškai pateisinama kaip pirkimo alternatyva, valstybei narei pritarus.

| 9. | Reglamento (ES) 2021/2115 42 straipsnio a, d, e ir f punktuose nurodytų sektorių atveju – investicijos į transporto priemones, kai gamintojų organizacija atitinkamai valstybei narei tinkamai pagrindžia, kad transporto priemonė naudojama vidaus transportavimui į gamintojų organizacijos patalpas; ir investicijos į papildomą sunkvežimių įrangą, skirtą transporto priemonėms su šaldymo patalpa arba transporto priemonėms, kuriose yra kontroliuojama atmosfera. |
| --- | --- |

9.

Reglamento (ES) 2021/2115 42 straipsnio a, d, e ir f punktuose nurodytų sektorių atveju – investicijos į transporto priemones, kai gamintojų organizacija atitinkamai valstybei narei tinkamai pagrindžia, kad transporto priemonė naudojama vidaus transportavimui į gamintojų organizacijos patalpas; ir investicijos į papildomą sunkvežimių įrangą, skirtą transporto priemonėms su šaldymo patalpa arba transporto priemonėms, kuriose yra kontroliuojama atmosfera.

| 10. | Investicijos į bendrovių akcijas ar kapitalą, jei jos tiesiogiai padeda siekti veiksmų programos tikslų. |
| --- | --- |

10.

Investicijos į bendrovių akcijas ar kapitalą, jei jos tiesiogiai padeda siekti veiksmų programos tikslų.

---

IV PRIEDAS

25 straipsnio 3 dalies a punkte nurodytas ant produktų pakuočių pateiktinas užrašas

| — | Продукт, предназначен за безвъзмездно разпределяне (Делегиран регламент (ЕС) 2022/126) |
| --- | --- |

—

Продукт, предназначен за безвъзмездно разпределяне (Делегиран регламент (ЕС) 2022/126)

| — | Producto destinado a su distribución gratuita [Reglamento Delegado (UE) 2022/126] |
| --- | --- |

—

Producto destinado a su distribución gratuita [Reglamento Delegado (UE) 2022/126]

| — | Produkt určený k bezplatné distribuci (nařízení v přenesené pravomoci (ES) 2022/126) |
| --- | --- |

—

Produkt určený k bezplatné distribuci (nařízení v přenesené pravomoci (ES) 2022/126)

| — | Produkt til gratis uddeling (delegeret forordning (ES) 2022/126) |
| --- | --- |

—

Produkt til gratis uddeling (delegeret forordning (ES) 2022/126)

| — | Zur kostenlosen Verteilung bestimmtes Erzeugnis (delegierte Verordnung (ES) 2022/126) |
| --- | --- |

—

Zur kostenlosen Verteilung bestimmtes Erzeugnis (delegierte Verordnung (ES) 2022/126)

| — | Tasuta jagamiseks mõeldud tooted [delegeeritud määrus (EL) 2022/126] |
| --- | --- |

—

Tasuta jagamiseks mõeldud tooted [delegeeritud määrus (EL) 2022/126]

| — | Προϊόν προοριζόμενο για δωρεάν διανομή [κατ’εξουσιοδότηση κανονισμός (ΕΕ) 2022/126] |
| --- | --- |

—

Προϊόν προοριζόμενο για δωρεάν διανομή [κατ’εξουσιοδότηση κανονισμός (ΕΕ) 2022/126]

| — | Product for free distribution (Delegated Regulation (ES) 2022/126) |
| --- | --- |

—

Product for free distribution (Delegated Regulation (ES) 2022/126)

| — | Produit destiné à la distribution gratuite [règlement délégué (UE) 2022/126] |
| --- | --- |

—

Produit destiné à la distribution gratuite [règlement délégué (UE) 2022/126]

| — | Proizvod za besplatnu distribuciju (Delegirana uredba (ES) 2022/126) |
| --- | --- |

—

Proizvod za besplatnu distribuciju (Delegirana uredba (ES) 2022/126)

| — | Prodotto destinato alla distribuzione gratuita [regolamento delegato (UE) 2022/126] |
| --- | --- |

—

Prodotto destinato alla distribuzione gratuita [regolamento delegato (UE) 2022/126]

| — | Produkts paredzēts bezmaksas izplatīšanai [Deleģētā regula (ES) 2022/126] |
| --- | --- |

—

Produkts paredzēts bezmaksas izplatīšanai [Deleģētā regula (ES) 2022/126]

| — | Nemokamai platinamas produktas (Deleguotasis reglamentas (ES) 2022/126) |
| --- | --- |

—

Nemokamai platinamas produktas (Deleguotasis reglamentas (ES) 2022/126)

| — | Ingyenes szétosztásra szánt termék ((ES) 2022/126 felhatalmazáson alapuló rendelet) |
| --- | --- |

—

Ingyenes szétosztásra szánt termék ((ES) 2022/126 felhatalmazáson alapuló rendelet)

| — | Prodott għad-distribuzzjoni bla ħlas (Ir-Regolament Delegat (UE) 2022/126) |
| --- | --- |

—

Prodott għad-distribuzzjoni bla ħlas (Ir-Regolament Delegat (UE) 2022/126)

| — | Voor gratis uitreiking bestemd product (Gedelegeerde Verordening (ES) 2022/126) |
| --- | --- |

—

Voor gratis uitreiking bestemd product (Gedelegeerde Verordening (ES) 2022/126)

| — | Produkt przeznaczony do bezpłatnej dystrybucji [Rozporządzenie delegowane (UE) 2022/126] |
| --- | --- |

—

Produkt przeznaczony do bezpłatnej dystrybucji [Rozporządzenie delegowane (UE) 2022/126]

| — | Produto destinado a distribuição gratuita [Regulamento Delegado (UE) 2022/126] |
| --- | --- |

—

Produto destinado a distribuição gratuita [Regulamento Delegado (UE) 2022/126]

| — | Produs destinat distribuirii gratuite [Regulamentul delegat (UE) 2022/126] |
| --- | --- |

—

Produs destinat distribuirii gratuite [Regulamentul delegat (UE) 2022/126]

| — | Výrobok určený na bezplatnú distribúciu [delegované nariadenie (EÚ) 2022/126] |
| --- | --- |

—

Výrobok určený na bezplatnú distribúciu [delegované nariadenie (EÚ) 2022/126]

| — | Proizvod, namenjen za prosto razdelitev (Delegirana uredba (ES) 2022/126) |
| --- | --- |

—

Proizvod, namenjen za prosto razdelitev (Delegirana uredba (ES) 2022/126)

| — | Ilmaisjakeluun tarkoitettu tuote (delegoitu asetus (ES) 2022/126) |
| --- | --- |

—

Ilmaisjakeluun tarkoitettu tuote (delegoitu asetus (ES) 2022/126)

| — | Produkt för gratisutdelning (delegerad förordning (ES) 2022/126) |
| --- | --- |

—

Produkt för gratisutdelning (delegerad förordning (ES) 2022/126)

| — | Táirge lena dháileadh saor in aisce (Rialachán Tarmligthe (AE) 2022/126) |
| --- | --- |

—

Táirge lena dháileadh saor in aisce (Rialachán Tarmligthe (AE) 2022/126)

---

V PRIEDAS

Didžiausios paramos už pašalinimą iš rinkos, nurodytos 26 straipsnio 1 dalyje ir 4 dalies pirmoje pastraipoje, sumos

| Produktai | Didžiausia parama (EUR/100 kg) |
| --- | --- |
| Nemokamas paskirstymas | Kiti tikslai |
| Žiediniai kopūstai | 21,05 | 15,79 |
| Pomidorai (pašalinti birželio 1 d. – spalio 31 d.) | 7,25 | 7,25 |
| Pomidorai (pašalinti lapkričio 1 d. – gegužės 31 d.) | 33,96 | 25,48 |
| Obuoliai | 24,16 | 18,11 |
| Vynuogės | 53,52 | 40,14 |
| Abrikosai | 64,18 | 48,14 |
| Nektarinai | 37,82 | 28,37 |
| Persikai | 37,32 | 27,99 |
| Kriaušės | 33,96 | 25,47 |
| Baklažanai | 31,2 | 23,41 |
| Melionai | 48,1 | 36,07 |
| Arbūzai | 9,76 | 7,31 |
| Apelsinai | 21,00 | 21,00 |
| Mandarinai | 25,82 | 19,50 |
| Klementinai | 32,38 | 24,28 |
| Likeriniai mandarinai | 25,56 | 19,50 |
| Citrinos | 29,98 | 22,48 |

Produktai

Didžiausia parama (EUR/100 kg)

Nemokamas paskirstymas

Kiti tikslai

Žiediniai kopūstai

21,05

15,79

Pomidorai (pašalinti birželio 1 d. – spalio 31 d.)

7,25

7,25

Pomidorai (pašalinti lapkričio 1 d. – gegužės 31 d.)

33,96

25,48

Obuoliai

24,16

18,11

Vynuogės

53,52

40,14

Abrikosai

64,18

48,14

Nektarinai

37,82

28,37

Persikai

37,32

27,99

Kriaušės

33,96

25,47

Baklažanai

31,2

23,41

Melionai

48,1

36,07

Arbūzai

9,76

7,31

Apelsinai

21,00

21,00

Mandarinai

25,82

19,50

Klementinai

32,38

24,28

Likeriniai mandarinai

25,56

19,50

Citrinos

29,98

22,48

---

VI PRIEDAS

Iš rinkos pašalintiems produktams taikomi būtiniausi reikalavimai, nurodyti 29 straipsnio 2 dalyje

1.

| — | neišdarinėti, kai taikoma šviežiems žaliaviniams produktams, |
| --- | --- |

—

neišdarinėti, kai taikoma šviežiems žaliaviniams produktams,

| — | nesugedę; produktai, kurie yra puvinio pažeisti arba kurių kokybė suprastėjusi tiek, kad jie yra netinkami vartoti, neleidžiami, |
| --- | --- |

—

nesugedę; produktai, kurie yra puvinio pažeisti arba kurių kokybė suprastėjusi tiek, kad jie yra netinkami vartoti, neleidžiami,

| — | švarūs, iš esmės be jokių matomų pašalinių medžiagų, |
| --- | --- |

—

švarūs, iš esmės be jokių matomų pašalinių medžiagų,

| — | kai taikytina, iš esmės be kenkėjų ir iš esmės nepažeisti kenkėjų, |
| --- | --- |

—

kai taikytina, iš esmės be kenkėjų ir iš esmės nepažeisti kenkėjų,

| — | be perteklinės drėgmės, |
| --- | --- |

—

be perteklinės drėgmės,

| — | be pašalinio skonio arba kvapo. |
| --- | --- |

—

be pašalinio skonio arba kvapo.

2.

Produktai turi būti tinkami prekybai ir vartoti, pakankamai subrendę ir prinokę, kai taikoma, atsižvelgiant į jų įprastas savybes.

3.

Jei taikoma, produktai turi turėti tai veislei ar prekinei rūšiai arba kokybės klasei būdingas savybes.

---

VII PRIEDAS

33 straipsnyje nurodytos rūšiavimo ir pakavimo išlaidos

| Produktas | Rūšiavimo ir pakavimo išlaidos (EUR/t) |
| --- | --- |
| Obuoliai | 187,70 |
| Kriaušės | 159,60 |
| Apelsinai | 240,80 |
| Klementinai | 296,60 |
| Persikai | 175,10 |
| Nektarinai | 205,80 |
| Arbūzai | 167,00 |
| Žiediniai kopūstai | 169,10 |
| Kiti produktai | 201,10 |

Produktas

Rūšiavimo ir pakavimo išlaidos (EUR/t)

Obuoliai

187,70

Kriaušės

159,60

Apelsinai

240,80

Klementinai

296,60

Persikai

175,10

Nektarinai

205,80

Arbūzai

167,00

Žiediniai kopūstai

169,10

Kiti produktai

201,10

---

| 2022 1 31 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 20/95 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 1 31

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 20/95

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) 2022/127

2021 m. gruodžio 7 d.

kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/2116 papildomas mokėjimo agentūrų ir kitų įstaigų, finansų valdymo, sąskaitų patvirtinimo, užstatų ir euro naudojimo taisyklėmis

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2021 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/2116 dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos, kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1306/2013 (1), ypač į jo 11 straipsnio 1 dalį, 23 straipsnio 2 dalį, 38 straipsnio 2 dalį, 40 straipsnio 3 dalį, 41 straipsnio 3 dalį, 47 straipsnio 1 dalį, 52 straipsnio 1 dalį, 54 straipsnio 4 dalį, 55 straipsnio 6 dalį, 64 straipsnio 3 dalį, 76 straipsnio 2 dalį, 94 straipsnio 5 ir 6 dalis,

kadangi:

| (1) | Reglamente (ES) 2021/2116 numatytos pagrindinės nuostatos dėl, inter alia, mokėjimo agentūrų ir koordinavimo įstaigų akreditavimo, mokėjimo agentūrų įpareigojimų, susijusių su valstybės intervencija, finansų valdymo ir sąskaitų patvirtinimo, užstatų ir dėl euro naudojimo; Siekiant užtikrinti sklandų naujosios teisinės sistemos veikimą, turi būti priimtos tam tikros taisyklės, kuriomis papildomos tame reglamente numatytos tam tikrų sričių nuostatos. Naujosiomis taisyklėmis turėtų būti pakeistos atitinkamos Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 907/2014 (2) nuostatos; |
| --- | --- |

(1)

Reglamente (ES) 2021/2116 numatytos pagrindinės nuostatos dėl, inter alia, mokėjimo agentūrų ir koordinavimo įstaigų akreditavimo, mokėjimo agentūrų įpareigojimų, susijusių su valstybės intervencija, finansų valdymo ir sąskaitų patvirtinimo, užstatų ir dėl euro naudojimo; Siekiant užtikrinti sklandų naujosios teisinės sistemos veikimą, turi būti priimtos tam tikros taisyklės, kuriomis papildomos tame reglamente numatytos tam tikrų sričių nuostatos. Naujosiomis taisyklėmis turėtų būti pakeistos atitinkamos Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 907/2014 (2) nuostatos;

| (2) | pagal Reglamento (ES) 2021/2116 9 straipsnio 2 dalį valstybės narės gali akredituoti mokėjimo agentūras tik tuo atveju, jei jos atitinka tam tikrus Sąjungos lygmeniu nustatytus minimalius kriterijus; Tie kriterijai turi apimti keturias pagrindines sritis: vidaus aplinką, kontrolės veiklą, informaciją bei ryšius ir stebėseną. Valstybėms narėms turėtų būti suteikta teisė laisvai nustatyti papildomus akreditavimo kriterijus atsižvelgiant į konkrečias mokėjimo agentūros ypatybes; |
| --- | --- |

(2)

pagal Reglamento (ES) 2021/2116 9 straipsnio 2 dalį valstybės narės gali akredituoti mokėjimo agentūras tik tuo atveju, jei jos atitinka tam tikrus Sąjungos lygmeniu nustatytus minimalius kriterijus; Tie kriterijai turi apimti keturias pagrindines sritis: vidaus aplinką, kontrolės veiklą, informaciją bei ryšius ir stebėseną. Valstybėms narėms turėtų būti suteikta teisė laisvai nustatyti papildomus akreditavimo kriterijus atsižvelgiant į konkrečias mokėjimo agentūros ypatybes;

| (3) | pagal Reglamento (ES) 2021/2116 8 straipsnio 1 dalies b punktą ministerijos lygmens kompetentinga institucija turi būti atsakinga už to reglamento 10 straipsnyje nurodytos akreditacijos koordinavimo įstaigoms suteikimą, peržiūrą ir panaikinimą. Valstybės narės turėtų akredituoti koordinavimo įstaigas tik tuo atveju, jei jos atitinka tam tikrus Sąjungos lygmeniu ir kompetentingos institucijos nustatytus minimalius kriterijus. Tie kriterijai turėtų apimti konkrečias koordinavimo įstaigos užduotis, susijusias su finansinio pobūdžio informacijos tvarkymu, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2021/2116 10 straipsnio 1 dalies a punkte ir 2 dalyje; |
| --- | --- |

(3)

pagal Reglamento (ES) 2021/2116 8 straipsnio 1 dalies b punktą ministerijos lygmens kompetentinga institucija turi būti atsakinga už to reglamento 10 straipsnyje nurodytos akreditacijos koordinavimo įstaigoms suteikimą, peržiūrą ir panaikinimą. Valstybės narės turėtų akredituoti koordinavimo įstaigas tik tuo atveju, jei jos atitinka tam tikrus Sąjungos lygmeniu ir kompetentingos institucijos nustatytus minimalius kriterijus. Tie kriterijai turėtų apimti konkrečias koordinavimo įstaigos užduotis, susijusias su finansinio pobūdžio informacijos tvarkymu, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2021/2116 10 straipsnio 1 dalies a punkte ir 2 dalyje;

| (4) | valstybės intervencijos priemonės gali būti finansuojamos tik tuo atveju, jei atitinkamas išlaidas patyrė mokėjimo agentūros, valstybių narių paskirtos atsakingomis už tam tikrų su valstybės intervencija susijusių pareigų vykdymą Tačiau užduočių, visų pirma susijusių su intervencijos priemonių administravimu ir tikrinimu, išskyrus pagalbos lėšų išmokėjimą, vykdymas gali būti deleguojamas, kaip numatyta Reglamento (ES) 2021/2116 9 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje. Šias užduotis turėtų galėti atlikti kelios mokėjimo agentūros. Taip pat reikėtų nustatyti, kad tam tikrų viešojo saugojimo priemonių valdymą būtų galima patikėti trečiosioms šalims (valstybinėms ar privačioms įstaigoms), už kurias būtų atsakinga mokėjimo agentūra. Todėl tokiais atvejais reikėtų patikslinti mokėjimo agentūrų atsakomybės mastą, jų pareigas ir nustatyti, kokiomis sąlygomis ir pagal kokias taisykles tam tikrų viešojo saugojimo priemonių valdymą galima patikėti trečiosioms šalims (valstybinėms ar privačioms įstaigoms). Tokiu atveju reikėtų numatyti, kad atitinkamos įstaigos turi veikti pagal sutartis, laikydamosi bendrų pareigų ir principų, kuriuos reikėtų nustatyti; |
| --- | --- |

(4)

valstybės intervencijos priemonės gali būti finansuojamos tik tuo atveju, jei atitinkamas išlaidas patyrė mokėjimo agentūros, valstybių narių paskirtos atsakingomis už tam tikrų su valstybės intervencija susijusių pareigų vykdymą Tačiau užduočių, visų pirma susijusių su intervencijos priemonių administravimu ir tikrinimu, išskyrus pagalbos lėšų išmokėjimą, vykdymas gali būti deleguojamas, kaip numatyta Reglamento (ES) 2021/2116 9 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje. Šias užduotis turėtų galėti atlikti kelios mokėjimo agentūros. Taip pat reikėtų nustatyti, kad tam tikrų viešojo saugojimo priemonių valdymą būtų galima patikėti trečiosioms šalims (valstybinėms ar privačioms įstaigoms), už kurias būtų atsakinga mokėjimo agentūra. Todėl tokiais atvejais reikėtų patikslinti mokėjimo agentūrų atsakomybės mastą, jų pareigas ir nustatyti, kokiomis sąlygomis ir pagal kokias taisykles tam tikrų viešojo saugojimo priemonių valdymą galima patikėti trečiosioms šalims (valstybinėms ar privačioms įstaigoms). Tokiu atveju reikėtų numatyti, kad atitinkamos įstaigos turi veikti pagal sutartis, laikydamosi bendrų pareigų ir principų, kuriuos reikėtų nustatyti;

| (5) | su Europos žemės ūkio garantijų fondu (EŽŪGF) ir intervencinėmis priemonėmis, finansuojamomis iš Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir valdomomis pagal integruotą administravimo ir kontrolės sistemą (IAKS), susijusiuose Sąjungos žemės ūkio teisės aktuose yra numatyti pagalbos lėšų išmokėjimo gavėjams laikotarpiai, kurių turi laikytis valstybės narės. Išmokos, atliktos ne šiais laikotarpiais, laikomos netinkamomis finansuoti Sąjungos lėšomis. Tačiau analizės rezultatai rodo, kad kai kuriais atvejais valstybės narės vėluoja išmokėti pagalbą dėl valstybių narių atliekamų papildomų patikrų, susijusių su ginčytinais prašymais, apeliacijomis ir kitais nacionaliniais teisiniais ginčais. Todėl, vadovaujantis proporcingumo principu, turėtų būti nustatyta fiksuota su išlaidomis susijusi riba, kurios neviršijant tokiais atvejais neturėtų būti mažinamos mėnesinės išmokos. Be to, siekiant, kad tais atvejais, kai ši riba viršijama, finansinės pasekmės būtų proporcingos išmokos vėlavimui, reikėtų numatyti, kad Komisija Sąjungos išmokas mažintų proporcingai, atsižvelgdama į nustatyto išmokos vėlavimo trukmę; |
| --- | --- |

(5)

su Europos žemės ūkio garantijų fondu (EŽŪGF) ir intervencinėmis priemonėmis, finansuojamomis iš Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir valdomomis pagal integruotą administravimo ir kontrolės sistemą (IAKS), susijusiuose Sąjungos žemės ūkio teisės aktuose yra numatyti pagalbos lėšų išmokėjimo gavėjams laikotarpiai, kurių turi laikytis valstybės narės. Išmokos, atliktos ne šiais laikotarpiais, laikomos netinkamomis finansuoti Sąjungos lėšomis. Tačiau analizės rezultatai rodo, kad kai kuriais atvejais valstybės narės vėluoja išmokėti pagalbą dėl valstybių narių atliekamų papildomų patikrų, susijusių su ginčytinais prašymais, apeliacijomis ir kitais nacionaliniais teisiniais ginčais. Todėl, vadovaujantis proporcingumo principu, turėtų būti nustatyta fiksuota su išlaidomis susijusi riba, kurios neviršijant tokiais atvejais neturėtų būti mažinamos mėnesinės išmokos. Be to, siekiant, kad tais atvejais, kai ši riba viršijama, finansinės pasekmės būtų proporcingos išmokos vėlavimui, reikėtų numatyti, kad Komisija Sąjungos išmokas mažintų proporcingai, atsižvelgdama į nustatyto išmokos vėlavimo trukmę;

| (6) | pagalbos lėšų mokėjimai, atlikti iki Sąjungos teisėje numatytos anksčiausios galimos mokėjimo datos, negali būti pateisinami tomis pačiomis priežastimis kaip pagalbos lėšų mokėjimai, atlikti po vėliausios galimos mokėjimo datos. Todėl neturėtų būti numatyta proporcingai mažinti šias pirmalaikes išmokas. Tačiau reikėtų numatyti išimtį, taikomą tais atvejais, kai Sąjungos žemės ūkio teisės aktuose numatyta mokėti tam tikros didžiausios sumos neviršijančią išankstinę išmoką; |
| --- | --- |

(6)

pagalbos lėšų mokėjimai, atlikti iki Sąjungos teisėje numatytos anksčiausios galimos mokėjimo datos, negali būti pateisinami tomis pačiomis priežastimis kaip pagalbos lėšų mokėjimai, atlikti po vėliausios galimos mokėjimo datos. Todėl neturėtų būti numatyta proporcingai mažinti šias pirmalaikes išmokas. Tačiau reikėtų numatyti išimtį, taikomą tais atvejais, kai Sąjungos žemės ūkio teisės aktuose numatyta mokėti tam tikros didžiausios sumos neviršijančią išankstinę išmoką;

| (7) | Komisija turi mokėti išmokas valstybėms narėms remdamasi valstybių narių atsiųstomis išlaidų deklaracijomis pagal Reglamento (ES) 2021/2116 21 ir 32 straipsnius. Tačiau Komisija turėtų atsižvelgti į mokėjimo agentūrų Sąjungos biudžeto vardu gautas pajamas. Todėl turėtų būti nustatytos sąlygos, kuriomis būtų atliekama EŽŪGF ir EŽŪFKP tam tikrų rūšių išlaidų ir pajamų tarpusavio užskaita; |
| --- | --- |

(7)

Komisija turi mokėti išmokas valstybėms narėms remdamasi valstybių narių atsiųstomis išlaidų deklaracijomis pagal Reglamento (ES) 2021/2116 21 ir 32 straipsnius. Tačiau Komisija turėtų atsižvelgti į mokėjimo agentūrų Sąjungos biudžeto vardu gautas pajamas. Todėl turėtų būti nustatytos sąlygos, kuriomis būtų atliekama EŽŪGF ir EŽŪFKP tam tikrų rūšių išlaidų ir pajamų tarpusavio užskaita;

| (8) | jei iki finansinių metų pradžios Sąjungos biudžetas dar nėra galutinai priimtas, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 (3) 16 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą išmokas galima mokėti kas mėnesį pagal kiekvieną skyrių, neviršijant ankstesniais finansiniais metais pagal atitinkamą biudžeto skyrių skirtų asignavimų vienos dvyliktosios dalies. Siekiant teisingai paskirstyti esamus asignavimus valstybėms narėms, reikėtų numatyti, kad tokiu atveju mėnesinės EŽŪGF ir tarpinės EŽŪFKP išmokos būtų skiriamos kaip procentinė kiekvienos valstybės narės deklaruotų išlaidų dalis, o nesumokėtas atitinkamo mėnesio likutis būtų perskirstomas vėlesnėms mėnesinėms ar tarpinėms išmokoms; |
| --- | --- |

(8)

jei iki finansinių metų pradžios Sąjungos biudžetas dar nėra galutinai priimtas, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 (3) 16 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą išmokas galima mokėti kas mėnesį pagal kiekvieną skyrių, neviršijant ankstesniais finansiniais metais pagal atitinkamą biudžeto skyrių skirtų asignavimų vienos dvyliktosios dalies. Siekiant teisingai paskirstyti esamus asignavimus valstybėms narėms, reikėtų numatyti, kad tokiu atveju mėnesinės EŽŪGF ir tarpinės EŽŪFKP išmokos būtų skiriamos kaip procentinė kiekvienos valstybės narės deklaruotų išlaidų dalis, o nesumokėtas atitinkamo mėnesio likutis būtų perskirstomas vėlesnėms mėnesinėms ar tarpinėms išmokoms;

| (9) | turėtų būti numatyta, kad Komisija, informavusi atitinkamas valstybes nares, gali atidėti išlaidų ir asignuotųjų pajamų kompensavimą kitoms mėnesinėms išmokoms, jei prašoma informacija pateikiama pavėluotai arba yra neatitikimų, kuriuos reikia išsamiau išsiaiškinti su valstybe nare; |
| --- | --- |

(9)

turėtų būti numatyta, kad Komisija, informavusi atitinkamas valstybes nares, gali atidėti išlaidų ir asignuotųjų pajamų kompensavimą kitoms mėnesinėms išmokoms, jei prašoma informacija pateikiama pavėluotai arba yra neatitikimų, kuriuos reikia išsamiau išsiaiškinti su valstybe nare;

| (10) | siekiant, kad euro neįsivedusios valstybės narės į apskaitą įrašydamos gautas pajamas ir paramos gavėjams ne eurais išmokėtas sumas, registruojamas mokėjimo agentūrų sąskaitose, o mokėjimo agentūros arba akredituotos koordinavimo įstaigos, rengdamos išlaidų deklaracijas, netaikytų skirtingų valiutos kursų, reikia nustatyti papildomus reikalavimus; |
| --- | --- |

(10)

siekiant, kad euro neįsivedusios valstybės narės į apskaitą įrašydamos gautas pajamas ir paramos gavėjams ne eurais išmokėtas sumas, registruojamas mokėjimo agentūrų sąskaitose, o mokėjimo agentūros arba akredituotos koordinavimo įstaigos, rengdamos išlaidų deklaracijas, netaikytų skirtingų valiutos kursų, reikia nustatyti papildomus reikalavimus;

| (11) | tais atvejais, kai operacinio įvykio valiutos kursas nenustatytas Sąjungos teisėje, reikia nustatyti valiutos kurso reikalavimus, kurių euro neįsivedusios valstybės narės turi laikytis savo išlaidų deklaracijoje, taip pat su asignuotosiomis pajamomis, atsirandančiomis dėl lėšų nesusigrąžinimo finansinių padarinių, susijusio finansinio ir veiklos rezultatų patvirtinimo tikslais; |
| --- | --- |

(11)

tais atvejais, kai operacinio įvykio valiutos kursas nenustatytas Sąjungos teisėje, reikia nustatyti valiutos kurso reikalavimus, kurių euro neįsivedusios valstybės narės turi laikytis savo išlaidų deklaracijoje, taip pat su asignuotosiomis pajamomis, atsirandančiomis dėl lėšų nesusigrąžinimo finansinių padarinių, susijusio finansinio ir veiklos rezultatų patvirtinimo tikslais;

| (12) | atliekant veiklos rezultatų patvirtinimą tikslinga nustatyti taisykles dėl pagrindimo kriterijų, kuriuos turi pateikti atitinkama valstybė narė, ir dėl mažinimų taikymo metodikos ir kriterijų; |
| --- | --- |

(12)

atliekant veiklos rezultatų patvirtinimą tikslinga nustatyti taisykles dėl pagrindimo kriterijų, kuriuos turi pateikti atitinkama valstybė narė, ir dėl mažinimų taikymo metodikos ir kriterijų;

| (13) | kad Komisija galėtų patikrinti, ar valstybės narės laikosi įpareigojimo apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, ir užtikrinti veiksmingą Reglamento (ES) 2021/2116 55 straipsnyje numatytos atitikties patvirtinimo procedūros taikymą, reikėtų numatyti nuostatas dėl pataisų taikymo kriterijų ir metodikos. Reikėtų apibrėžti tame 55 straipsnyje nurodytus įvairius pataisų tipus ir nustatyti principus, pagal kuriuos, nustatant pataisų sumas, bus atsižvelgiama į kiekvieno atvejo aplinkybes. Be to, reikėtų nustatyti valstybių narių iš paramos gavėjų susigrąžintų sumų įrašymo į EŽŪGF ir EŽŪFKP sąskaitas taisykles; |
| --- | --- |

(13)

kad Komisija galėtų patikrinti, ar valstybės narės laikosi įpareigojimo apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, ir užtikrinti veiksmingą Reglamento (ES) 2021/2116 55 straipsnyje numatytos atitikties patvirtinimo procedūros taikymą, reikėtų numatyti nuostatas dėl pataisų taikymo kriterijų ir metodikos. Reikėtų apibrėžti tame 55 straipsnyje nurodytus įvairius pataisų tipus ir nustatyti principus, pagal kuriuos, nustatant pataisų sumas, bus atsižvelgiama į kiekvieno atvejo aplinkybes. Be to, reikėtų nustatyti valstybių narių iš paramos gavėjų susigrąžintų sumų įrašymo į EŽŪGF ir EŽŪFKP sąskaitas taisykles;

| (14) | konkrečių specialiosios išmokos už medvilnę tinkamumo finansuoti taisyklių, nustatytų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/2115 III antraštinės dalies II skyriaus 3 skirsnio 2 poskirsnyje (4), ir ankstyvo išėjimo į pensiją paramos, kaip nurodyta to reglamento 155 straipsnio 2 dalyje, atžvilgiu taisyklių nesilaikymo atvejai turi būti vertinami taikant atitikties patvirtinimo procedūrą, pagal kurią būtų vertinama atitiktis teisėtumui ir tvarkingumui paramos gavėjų lygmeniu; |
| --- | --- |

(14)

konkrečių specialiosios išmokos už medvilnę tinkamumo finansuoti taisyklių, nustatytų Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/2115 III antraštinės dalies II skyriaus 3 skirsnio 2 poskirsnyje (4), ir ankstyvo išėjimo į pensiją paramos, kaip nurodyta to reglamento 155 straipsnio 2 dalyje, atžvilgiu taisyklių nesilaikymo atvejai turi būti vertinami taikant atitikties patvirtinimo procedūrą, pagal kurią būtų vertinama atitiktis teisėtumui ir tvarkingumui paramos gavėjų lygmeniu;

| (15) | pagal naują įgyvendinimo modelį bus vertinama, ar valstybių narių sistemos atitinka Sąjungos taisykles, o nustačius didelių valdymo sistemos trūkumų, Komisija, taikydama atitikties patvirtinimo procedūrą, pasiūlys nefinansuoti tam tikrų išlaidų iš Sąjungos lėšų. Vertinimas neturėtų būti taikomas atvejais, kai pavieniai paramos gavėjai nesilaiko nacionaliniuose BŽŪP strateginiuose planuose ir nacionalinėse taisyklėse nustatytų tinkamumo finansuoti sąlygų. Kadangi vertinimas atliekamas sistemų lygmeniu, pasiūlymas dėl nefinansavimo Sąjungos lėšomis turėtų būti grindžiamas fiksuoto dydžio pataisomis. Tačiau, kai tai leidžia konkrečios aplinkybės, valstybės narės galėtų pateikti išsamų EŽŪGF arba EŽŪFKP kylančios rizikos apskaičiavimą arba ekstrapoliuotą apskaičiavimą, kurį Komisija turėtų įvertinti atitikties patvirtinimo procedūroje; |
| --- | --- |

(15)

pagal naują įgyvendinimo modelį bus vertinama, ar valstybių narių sistemos atitinka Sąjungos taisykles, o nustačius didelių valdymo sistemos trūkumų, Komisija, taikydama atitikties patvirtinimo procedūrą, pasiūlys nefinansuoti tam tikrų išlaidų iš Sąjungos lėšų. Vertinimas neturėtų būti taikomas atvejais, kai pavieniai paramos gavėjai nesilaiko nacionaliniuose BŽŪP strateginiuose planuose ir nacionalinėse taisyklėse nustatytų tinkamumo finansuoti sąlygų. Kadangi vertinimas atliekamas sistemų lygmeniu, pasiūlymas dėl nefinansavimo Sąjungos lėšomis turėtų būti grindžiamas fiksuoto dydžio pataisomis. Tačiau, kai tai leidžia konkrečios aplinkybės, valstybės narės galėtų pateikti išsamų EŽŪGF arba EŽŪFKP kylančios rizikos apskaičiavimą arba ekstrapoliuotą apskaičiavimą, kurį Komisija turėtų įvertinti atitikties patvirtinimo procedūroje;

| (16) | daugeliu Sąjungos žemės ūkio reglamentų nuostatų reikalaujama pateikti užstatą, kuriuo užtikrinama, kad įsipareigojimo nevykdymo atveju bus išmokėta nustatyta suma. Todėl, siekiant išvengti nevienodų konkurencijos sąlygų, turėtų būti nustatytos tam reikalavimui taikomos sąlygos; |
| --- | --- |

(16)

daugeliu Sąjungos žemės ūkio reglamentų nuostatų reikalaujama pateikti užstatą, kuriuo užtikrinama, kad įsipareigojimo nevykdymo atveju bus išmokėta nustatyta suma. Todėl, siekiant išvengti nevienodų konkurencijos sąlygų, turėtų būti nustatytos tam reikalavimui taikomos sąlygos;

| (17) | siekiant aiškumo ir teisinio tikrumo, Deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 907/2014 turėtų būti panaikintas. tačiau to reglamento 5a straipsnis, 7 straipsnio 3 ir 4 dalys, 11 straipsnio 1 dalies antra pastraipa ir 2 dalis bei 13 straipsnis turėtų būti toliau taikomi kaimo plėtros programų įgyvendinimui pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1305/2013 (5) ir veiksmų programoms, patvirtintoms pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013 (6), o to reglamento 13 straipsnis turėtų būti toliau taikomas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1306/2013 (7) 54 straipsnį pradėtiems lėšų susigrąžinimams; |
| --- | --- |

(17)

siekiant aiškumo ir teisinio tikrumo, Deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 907/2014 turėtų būti panaikintas. tačiau to reglamento 5a straipsnis, 7 straipsnio 3 ir 4 dalys, 11 straipsnio 1 dalies antra pastraipa ir 2 dalis bei 13 straipsnis turėtų būti toliau taikomi kaimo plėtros programų įgyvendinimui pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1305/2013 (5) ir veiksmų programoms, patvirtintoms pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013 (6), o to reglamento 13 straipsnis turėtų būti toliau taikomas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1306/2013 (7) 54 straipsnį pradėtiems lėšų susigrąžinimams;

| (18) | siekiant tinkamai įgyvendinti Reglamentą (ES) 2021/2116, tikslinga nurodyti, kad, jeigu pagal Reglamentą (ES) Nr. 1306/2013 akredituota mokėjimo agentūra prisiima atsakomybę už išlaidas, už kurias ji anksčiau nebuvo atsakinga, su naująja atsakomybe susijusi akreditacija turėtų būti suteikiama iki 2023 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

(18)

siekiant tinkamai įgyvendinti Reglamentą (ES) 2021/2116, tikslinga nurodyti, kad, jeigu pagal Reglamentą (ES) Nr. 1306/2013 akredituota mokėjimo agentūra prisiima atsakomybę už išlaidas, už kurias ji anksčiau nebuvo atsakinga, su naująja atsakomybe susijusi akreditacija turėtų būti suteikiama iki 2023 m. sausio 1 d.;

| (19) | galiausiai, atsižvelgdama į 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros 31 punktą, Komisija mano, kad Reglamente (ES) 2021/2116 nustatyti įgaliojimai, susiję su mokėjimo agentūrų akreditavimo, finansų valdymo, sąskaitų patvirtinimo ir užstatų taisyklėmis, yra iš esmės susiję ir yra jų tarpusavio ryšys kasdienio BŽŪP išlaidų valdymo srityje. Todėl tikslinga tame pačiame deleguotajame akte nustatyti tas taisykles, |
| --- | --- |

(19)

galiausiai, atsižvelgdama į 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros 31 punktą, Komisija mano, kad Reglamente (ES) 2021/2116 nustatyti įgaliojimai, susiję su mokėjimo agentūrų akreditavimo, finansų valdymo, sąskaitų patvirtinimo ir užstatų taisyklėmis, yra iš esmės susiję ir yra jų tarpusavio ryšys kasdienio BŽŪP išlaidų valdymo srityje. Todėl tikslinga tame pačiame deleguotajame akte nustatyti tas taisykles,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I SKYRIUS

Mokėjimo agentūros ir kitos įstaigos

1 straipsnis

Mokėjimo agentūrų akreditavimo sąlygos

1.   Valstybės narės mokėjimo agentūromis akredituoja departamentus ar įstaigas, kurios atitinka šioje dalyje nustatytas sąlygas bei 2 ir 3 dalyse nurodytus kriterijus. Mokėjimo agentūros, valdančios išlaidas ir vykdančios jų kontrolę, kaip numatyta Reglamento (ES) 2021/2116 9 straipsnio 1 dalyje, savo atliekamų mokėjimų ir informacijos teikimo bei saugojimo atžvilgiu teikia pakankamas garantijas, kad:

| a) | Reglamente (ES) 2021/2115 nurodytų rūšių intervencinių priemonių atveju išlaidos atitiktų atitinkamą produktą, apie kurį pranešta, ir tai, kad jis buvo gautas pagal taikomas valdymo sistemas; |
| --- | --- |

a)

Reglamente (ES) 2021/2115 nurodytų rūšių intervencinių priemonių atveju išlaidos atitiktų atitinkamą produktą, apie kurį pranešta, ir tai, kad jis buvo gautas pagal taikomas valdymo sistemas;

| b) | išmokos būtų teisėtos ir reguliarios, kiek tai susiję su Europos Parlamento ir Tarybos reglamentuose (ES) Nr. 228/2013 (8), (ES) Nr. 229/2013 (9), (ES) Nr. 1308/2013 ir (ES) Nr. 1144/2014 (10) nustatytomis priemonėmis; |
| --- | --- |

b)

išmokos būtų teisėtos ir reguliarios, kiek tai susiję su Europos Parlamento ir Tarybos reglamentuose (ES) Nr. 228/2013 (8), (ES) Nr. 229/2013 (9), (ES) Nr. 1308/2013 ir (ES) Nr. 1144/2014 (10) nustatytomis priemonėmis;

| c) | atlikti mokėjimai būtų tiksliai ir išsamiai užregistruoti sąskaitose; |
| --- | --- |

c)

atlikti mokėjimai būtų tiksliai ir išsamiai užregistruoti sąskaitose;

| d) | būtų atliktos Sąjungos teisės aktuose nustatytos patikros; |
| --- | --- |

d)

būtų atliktos Sąjungos teisės aktuose nustatytos patikros;

| e) | reikiami dokumentai būtų pateikti per Sąjungos taisyklėse nustatytą laiką ir jose nustatyta forma; |
| --- | --- |

e)

reikiami dokumentai būtų pateikti per Sąjungos taisyklėse nustatytą laiką ir jose nustatyta forma;

| f) | dokumentai, įskaitant elektroninius dokumentus, kaip apibrėžta Sąjungos taisyklėse, būtų prieinami ir saugomi taip, kad būtų užtikrintas jų išsamumas, galiojimas ir įskaitomumas per ilgesnį laiką. |
| --- | --- |

f)

dokumentai, įskaitant elektroninius dokumentus, kaip apibrėžta Sąjungos taisyklėse, būtų prieinami ir saugomi taip, kad būtų užtikrintas jų išsamumas, galiojimas ir įskaitomumas per ilgesnį laiką.

2.   Kad būtų akredituota, mokėjimo agentūra turi turėti administracinę organizacinę struktūrą ir vidaus kontrolės sistemą, atitinkančias I priede nustatytus kriterijus, susijusius su:

| a) | vidaus aplinka; |
| --- | --- |

a)

vidaus aplinka;

| b) | kontrolės veikla; |
| --- | --- |

b)

kontrolės veikla;

| c) | informacija ir ryšiais; |
| --- | --- |

c)

informacija ir ryšiais;

| d) | stebėsena. |
| --- | --- |

d)

stebėsena.

3.   Valstybės narės gali nustatyti daugiau akreditavimo kriterijų, kuriuos taikant būtų atsižvelgta į mokėjimo agentūros dydį, atsakomybę ir kitas konkrečias ypatybes.

2 straipsnis

Koordinavimo įstaigų akreditavimo sąlygos

1.   Vadovaujantis Reglamento (ES) 2021/2116 10 straipsnio 1 dalimi, jei akredituojama daugiau kaip viena mokėjimo agentūra, atitinkama valstybė narė koordinavimo įstaigomis akredituoja departamentus ar įstaigas, kurie atitinka 2 dalyje nustatytas sąlygas bei 3 ir 4 dalyse nurodytus kriterijus. Ta valstybė narė oficialiu ministerijos lygmens aktu priima sprendimą dėl koordinavimo įstaigos akreditavimo, įsitikinusi, kad tos įstaigos administracinė tvarka užtikrina, kad ji yra pajėgi atlikti tame straipsnyje nurodytas užduotis.

2.   Kad būtų akredituota, koordinavimo įstaiga užtikrina, kad:

| a) | Komisijai skirtos deklaracijos būtų pagrįstos informacija, gauta iš tinkamai patvirtintų šaltinių; |
| --- | --- |

a)

Komisijai skirtos deklaracijos būtų pagrįstos informacija, gauta iš tinkamai patvirtintų šaltinių;

| b) | Reglamento (ES) 2021/2116 54 straipsnio 1 dalyje ir Reglamento (ES) 2021/2115 134 straipsnyje nurodyta metinė veiklos rezultatų ataskaita patektų į Reglamento (ES) 2021/2116 12 straipsnio 2 dalyje nurodytos nuomonės taikymo sritį, o ją perduodant prie jos pridedama valdymo deklaracija, kurioje pateikiamas visas ataskaitos dokumentų rinkinys; |
| --- | --- |

b)

Reglamento (ES) 2021/2116 54 straipsnio 1 dalyje ir Reglamento (ES) 2021/2115 134 straipsnyje nurodyta metinė veiklos rezultatų ataskaita patektų į Reglamento (ES) 2021/2116 12 straipsnio 2 dalyje nurodytos nuomonės taikymo sritį, o ją perduodant prie jos pridedama valdymo deklaracija, kurioje pateikiamas visas ataskaitos dokumentų rinkinys;

| c) | Komisijai skirtos deklaracijos būtų tinkamai patvirtintos prieš perdavimą; |
| --- | --- |

c)

Komisijai skirtos deklaracijos būtų tinkamai patvirtintos prieš perdavimą;

| d) | egzistuotų tinkama audito seka, kad būtų galima pagrįsti Komisijai perduodamą informaciją; |
| --- | --- |

d)

egzistuotų tinkama audito seka, kad būtų galima pagrįsti Komisijai perduodamą informaciją;

| e) | gautos ir perduotos informacijos įrašas būtų saugiai laikomas kompiuterinėje rinkmenoje. |
| --- | --- |

e)

gautos ir perduotos informacijos įrašas būtų saugiai laikomas kompiuterinėje rinkmenoje.

3.   Kad būtų akredituota, koordinavimo įstaiga turi turėti administracinę organizacinę struktūrą ir vidaus kontrolės sistemą, susijusią su metinės veiklos rezultatų ataskaitos rengimu, kuri atitiktų kompetentingos institucijos nustatytus reikalavimus dėl taikomų procedūrų, ypač II priede nustatytų informavimo ir komunikacijos kriterijų.

4.   Valstybės narės gali nustatyti daugiau akreditavimo kriterijų, kuriuos taikant būtų atsižvelgta į koordinavimo įstaigos dydį, atsakomybę ir kitas konkrečias ypatybes.

3 straipsnis

Su valstybės intervencija susijusios mokėjimo agentūros pareigos

1.   Reglamento (ES) 2021/2116 9 straipsnio 1 dalyje nurodytos mokėjimo agentūros, laikydamosi šio reglamento III priede ir, atitinkamais atvejais, žemės ūkio sektorių teisės aktuose nustatytų sąlygų, visų pirma minėtame priede nustatytų minimalių tikrinimo dažnių, valdo su jų atsakomybei tenkančiomis viešojo saugojimo intervencijos priemonėmis susijusias operacijas ir užtikrina jų kontrolę.

Mokėjimo agentūros gali deleguoti įgaliojimus, susijusius su valstybės intervencinėmis priemonėmis, intervencinėms agentūroms, atitinkančioms šio reglamento I priedo 1.D punkte nustatytas patvirtinimo sąlygas, arba veikti per kitas mokėjimo agentūras.

2.   Mokėjimo agentūros arba intervencinės agentūros, nepažeisdamos savo bendros su viešuoju saugojimu susijusios atsakomybės, gali:

| a) | patikėti tam tikrų viešojo saugojimo priemonių valdymą fiziniams arba juridiniams asmenims, saugantiems supirktus žemės ūkio produktus (toliau – saugotojai); |
| --- | --- |

a)

patikėti tam tikrų viešojo saugojimo priemonių valdymą fiziniams arba juridiniams asmenims, saugantiems supirktus žemės ūkio produktus (toliau – saugotojai);

| b) | įgalioti fizinius arba juridinius asmenis atlikti tam tikras konkrečias užduotis, numatytas žemės ūkio sektorių teisės aktuose. |
| --- | --- |

b)

įgalioti fizinius arba juridinius asmenis atlikti tam tikras konkrečias užduotis, numatytas žemės ūkio sektorių teisės aktuose.

Jei mokėjimo agentūros patiki minėtą valdymą pirmos pastraipos a punkte nurodytiems saugotojams, tas valdymas vykdomas pagal saugojimo sutartis, remiantis IV priede nustatytomis pareigomis ir bendraisiais principais.

3.   Su viešuoju saugojimu susijusios mokėjimo agentūrų pareigos visų pirma yra šios:

| a) | vesti kiekvieno produkto, kuriam taikoma viešojo saugojimo intervencijos priemonė, atsargų apskaitą ir tvarkyti finansines sąskaitas, atsižvelgiant į operacijas, atliekamas laikotarpiu nuo atitinkamų metų spalio 1 d. iki kitų metų rugsėjo 30 d. (toliau – ataskaitiniai metai); |
| --- | --- |

a)

vesti kiekvieno produkto, kuriam taikoma viešojo saugojimo intervencijos priemonė, atsargų apskaitą ir tvarkyti finansines sąskaitas, atsižvelgiant į operacijas, atliekamas laikotarpiu nuo atitinkamų metų spalio 1 d. iki kitų metų rugsėjo 30 d. (toliau – ataskaitiniai metai);

| b) | nuolat atnaujinti saugotojų, su kuriais sudarytos viešojo saugojimo sutartys, sąrašą. Šiame sąraše pateikiamos nuorodos, pagal kurias galima tiksliai nustatyti visas saugojimo vietas, jų pajėgumą, sandėlių, šaldytuvų ir silosinių skaičių, jų planus ir schemas; |
| --- | --- |

b)

nuolat atnaujinti saugotojų, su kuriais sudarytos viešojo saugojimo sutartys, sąrašą. Šiame sąraše pateikiamos nuorodos, pagal kurias galima tiksliai nustatyti visas saugojimo vietas, jų pajėgumą, sandėlių, šaldytuvų ir silosinių skaičių, jų planus ir schemas;

| c) | Komisijai pateikti tipines viešojo saugojimo sutartis, produktų perėmimo, saugojimo ir išvežimo iš saugotojų sandėlių taisykles bei saugotojų atsakomybę reglamentuojančias taisykles; |
| --- | --- |

c)

Komisijai pateikti tipines viešojo saugojimo sutartis, produktų perėmimo, saugojimo ir išvežimo iš saugotojų sandėlių taisykles bei saugotojų atsakomybę reglamentuojančias taisykles;

| d) | centralizuotai elektroniniu būdu tvarkyti visų atsargų apskaitą, pateikiant duomenis apie visas saugojimo vietas, visus produktus ir visus skirtingų produktų kiekius ir savybes, kiekvienu atveju nurodant svorį (prireikus grynąjį ir bendrąjį) arba tūrį; |
| --- | --- |

d)

centralizuotai elektroniniu būdu tvarkyti visų atsargų apskaitą, pateikiant duomenis apie visas saugojimo vietas, visus produktus ir visus skirtingų produktų kiekius ir savybes, kiekvienu atveju nurodant svorį (prireikus grynąjį ir bendrąjį) arba tūrį;

| e) | pagal Sąjungos ir nacionalinės teisės aktus atlikti visas su intervencinių produktų saugojimu, laikymu, vežimu ar perdavimu susijusias operacijas, nepažeidžiant pirkėjų, kitų operacijoje dalyvaujančių mokėjimo agentūrų ir visų kitų šiuo tikslu pagal nurodymą veikiančių asmenų atsakomybės; |
| --- | --- |

e)

pagal Sąjungos ir nacionalinės teisės aktus atlikti visas su intervencinių produktų saugojimu, laikymu, vežimu ar perdavimu susijusias operacijas, nepažeidžiant pirkėjų, kitų operacijoje dalyvaujančių mokėjimo agentūrų ir visų kitų šiuo tikslu pagal nurodymą veikiančių asmenų atsakomybės;

| f) | visus metus nereguliariais intervalais ir be išankstinio įspėjimo atlikti patikras intervencinių atsargų laikymo vietose. Tačiau, jei nekeliamas pavojus kontrolės tikslui, iš anksto įspėti galima, bet pranešama turi būti griežtai prieš trumpiausią būtiną laikotarpį. Pranešama ne anksčiau kaip prieš 24 valandas, išskyrus tinkamai pagrįstus atvejus; |
| --- | --- |

f)

visus metus nereguliariais intervalais ir be išankstinio įspėjimo atlikti patikras intervencinių atsargų laikymo vietose. Tačiau, jei nekeliamas pavojus kontrolės tikslui, iš anksto įspėti galima, bet pranešama turi būti griežtai prieš trumpiausią būtiną laikotarpį. Pranešama ne anksčiau kaip prieš 24 valandas, išskyrus tinkamai pagrįstus atvejus;

| g) | pagal 4 straipsnį atlikti metinę inventorizaciją. |
| --- | --- |

g)

pagal 4 straipsnį atlikti metinę inventorizaciją.

Kai valstybėje narėje vieno ar kelių produktų viešojo saugojimo sąskaitas tvarko kelios mokėjimo agentūros, prieš pateikiant atitinkamus duomenis Komisijai, pirmos pastraipos a ir d punktuose nurodytos atsargų apskaita ir finansinės sąskaitos valstybėje narėje konsoliduojamos.

4.   Mokėjimo agentūros užtikrina:

| a) | kad produktai, kuriems taikomos Sąjungos intervencijos priemonės, būtų tinkamai laikomi, – bent kartą per metus tikrindamos saugomų produktų kokybę; |
| --- | --- |

a)

kad produktai, kuriems taikomos Sąjungos intervencijos priemonės, būtų tinkamai laikomi, – bent kartą per metus tikrindamos saugomų produktų kokybę;

| b) | intervencinių atsargų nepažeistumą. |
| --- | --- |

b)

intervencinių atsargų nepažeistumą.

5.   Mokėjimo agentūros nedelsdamos informuoja Komisiją apie:

| a) | atvejus, kai pratęsus produkto saugojimo laiką gali kilti pavojus jo kokybei; |
| --- | --- |

a)

atvejus, kai pratęsus produkto saugojimo laiką gali kilti pavojus jo kokybei;

| b) | gaivalinių nelaimių nulemtus kiekybinius produkto nuostolius arba jo kokybės pablogėjimą. |
| --- | --- |

b)

gaivalinių nelaimių nulemtus kiekybinius produkto nuostolius arba jo kokybės pablogėjimą.

Pirmoje pastraipoje nurodytais atvejais Komisija priima atitinkamą sprendimą:

| a) | dėl pirmos pastraipos a punkte nurodytų atvejų – laikydamasi Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 229 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros; |
| --- | --- |

a)

dėl pirmos pastraipos a punkte nurodytų atvejų – laikydamasi Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 229 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros;

| b) | dėl pirmos pastraipos b punkte nurodytų atvejų – laikydamasi Reglamento (ES) 2021/2116 102 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros; |
| --- | --- |

b)

dėl pirmos pastraipos b punkte nurodytų atvejų – laikydamasi Reglamento (ES) 2021/2116 102 straipsnio 3 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros;

6.   Mokėjimo agentūros atsako už finansinius netinkamo produktų, kuriems taikomos Sąjungos intervencijos priemonės, laikymo padarinius, visų pirma tuos, kurių priežastis – netinkami saugojimo metodai. Nepažeidžiant teisės apskųsti saugotojus, mokėjimo agentūros finansiškai atsako už savo prievolių arba pareigų nevykdymą.

7.   Mokėjimo agentūros užtikrina, kad Komisijos pareigūnai ar jos įgalioti asmenys visada turėtų galimybę susipažinti (elektroniniu būdu arba mokėjimo agentūrų patalpose) su viešojo saugojimo apskaita ir visais dokumentais, sutartimis ir bylomis, kurie parengti arba gauti atliekant intervencijos operacijas.

4 straipsnis

Inventorizacija

1.   Kiekvienais ataskaitiniais metais mokėjimo agentūros atlieka kiekvieno produkto, kuriam taikytos Sąjungos intervencijos priemonės, inventorizaciją.

Jos palygina šios inventorizacijos rezultatus su apskaitos duomenimis. Nustatyti kiekių skirtumai ir sumos, susidariusios dėl kokybės skirtumų, nustatytų per patikras, įtraukiami į apskaitą vadovaujantis pagal Reglamento (ES) 2021/2116 47 straipsnio 3 dalies a punktą nustatytomis taisyklėmis.

2.   Taikant 1 dalį, trūkstami kiekiai, susidarę dėl įprastinių saugojimo operacijų, turi atitikti skirtumą tarp teorinių atsargų pagal apskaitos aprašą ir tikrųjų fizinių atsargų, kurios nustatomos vykdant 1 dalyje numatytą inventorizaciją, arba į apskaitą įtrauktų atsargų, kurių fizinės atsargos sandėlyje yra pasibaigusios, ir jiems taikomi V priede nustatyti leistini nuokrypiai.

II SKYRIUS

Finansų valdymas

5 straipsnis

Vėliausio mokėjimo termino nesilaikymas

1.   Po vėliausio mokėjimo termino gavėjui atliktos išmokos gali būti laikomos tinkamomis finansuoti pagal 2–6 dalyse nustatytas aplinkybes ir sąlygas.

2.   Jeigu Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) išlaidos pagal 5 straipsnio 2 dalį arba Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) išlaidos pagal 6 straipsnį, skirtos Reglamento (ES) 2021/2116 65 straipsnio 2 dalyje nurodytoms intervencinėms priemonėms, patirtos pasibaigus Sąjungos teisėje nustatytam terminui, sudaro 5 % ar mažiau visų laikantis EŽŪGF ir EŽŪFKP terminų patirtų išlaidų, mėnesinės arba tarpinės išmokos nemažinamos.

Jeigu EŽŪGF ar EŽŪFKP išlaidos, patirtos pasibaigus Sąjungos teisėje nustatytiems terminams, viršija atitinkamai EŽŪGF ir EŽŪFKP 5 % ribą, visos kitos pavėluotai patirtos išlaidos mažinamos laikantis šių taisyklių:

| a) | dėl EŽŪGF išlaidų:






  i) | išlaidos, patirtos pirmą mėnesį po mokėjimo termino pabaigos mėnesio, sumažinamos 10 %, |
| --- | --- | --- |

a)

dėl EŽŪGF išlaidų:

i)

išlaidos, patirtos pirmą mėnesį po mokėjimo termino pabaigos mėnesio, sumažinamos 10 %,

| ii) | išlaidos, patirtos antrą mėnesį po mokėjimo termino pabaigos mėnesio, sumažinamos 25 %, |
| --- | --- |

ii)

išlaidos, patirtos antrą mėnesį po mokėjimo termino pabaigos mėnesio, sumažinamos 25 %,

| iii) | išlaidos, patirtos trečią mėnesį po mokėjimo termino pabaigos mėnesio, sumažinamos 45 %, |
| --- | --- |

iii)

išlaidos, patirtos trečią mėnesį po mokėjimo termino pabaigos mėnesio, sumažinamos 45 %,

| iv) | išlaidos, patirtos ketvirtą mėnesį po mokėjimo termino pabaigos mėnesio, sumažinamos 70 %, |
| --- | --- |

iv)

išlaidos, patirtos ketvirtą mėnesį po mokėjimo termino pabaigos mėnesio, sumažinamos 70 %,

| v) | išlaidos, patirtos vėliau nei ketvirtą mėnesį po mokėjimo termino pabaigos mėnesio, sumažinamos 100 %; |
| --- | --- |

v)

išlaidos, patirtos vėliau nei ketvirtą mėnesį po mokėjimo termino pabaigos mėnesio, sumažinamos 100 %;

| b) | dėl EŽŪFKP išlaidų:






  i) | išlaidos, patirtos tų metų, kuriais mokėjimo terminas pasibaigė, liepos 1 d.–spalio 15 d., mažinamos 25 %; |
| --- | --- | --- |

b)

dėl EŽŪFKP išlaidų:

i)

išlaidos, patirtos tų metų, kuriais mokėjimo terminas pasibaigė, liepos 1 d.–spalio 15 d., mažinamos 25 %;

| ii) | išlaidos, patirtos tų metų, kuriais mokėjimo terminas pasibaigė, spalio 16 d.–gruodžio 31 d., mažinamos 60 %; |
| --- | --- |

ii)

išlaidos, patirtos tų metų, kuriais mokėjimo terminas pasibaigė, spalio 16 d.–gruodžio 31 d., mažinamos 60 %;

| iii) | išlaidos, patirtos po tų metų, kuriais mokėjimo terminas pasibaigė, gruodžio 31 d., mažinamos 100 %. |
| --- | --- |

iii)

išlaidos, patirtos po tų metų, kuriais mokėjimo terminas pasibaigė, gruodžio 31 d., mažinamos 100 %.

3.   Nukrypstant nuo 2 dalies, taikomos šios sąlygos:

| a) | jei ne vėliau kaip N + 1 metų spalio 15 d. EŽŪGF atveju ir ne vėliau kaip iki N + 1 metų gruodžio 31 d. EŽŪFKP atveju už N kalendorinius metus sumokėtų intervencinių priemonių tiesioginių išmokų forma arba EŽŪFKP išlaidų atveju nebuvo išnaudota visa 2 dalies pirmoje pastraipoje numatyta ribinė suma ir jei tos ribinės sumos likutis viršija 2 %, jis sumažinamas iki 2 %; |
| --- | --- |

a)

jei ne vėliau kaip N + 1 metų spalio 15 d. EŽŪGF atveju ir ne vėliau kaip iki N + 1 metų gruodžio 31 d. EŽŪFKP atveju už N kalendorinius metus sumokėtų intervencinių priemonių tiesioginių išmokų forma arba EŽŪFKP išlaidų atveju nebuvo išnaudota visa 2 dalies pirmoje pastraipoje numatyta ribinė suma ir jei tos ribinės sumos likutis viršija 2 %, jis sumažinamas iki 2 %;

| b) | N + 1 finansiniais metais intervencinėms priemonėms tiesioginių išmokų forma skirtos išmokos (išskyrus išmokas, numatytas Reglamentuose (ES) Nr. 228/2013 ir (ES) Nr. 229/2013) už N - 1 arba ankstesnius kalendorinius metus, sumokėtos pasibaigus mokėjimo terminui, galės būti finansuojamos EŽŪGF lėšomis tik tuo atveju, jei visa N + 1 finansiniais metais sumokėtų intervencinių priemonių tiesioginių išmokų forma suma, prireikus pakoreguota iki sumų, kurioms dar nepritaikytas Reglamento (ES) 2021/2116 17 straipsnyje numatytas koregavimo koeficientas, neviršija viršutinės ribos, nustatytos Reglamento (ES) 2021/2115 V priede N kalendoriniams metams, vadovaujantis to reglamento 87 straipsnio 1 dalimi; |
| --- | --- |

b)

N + 1 finansiniais metais intervencinėms priemonėms tiesioginių išmokų forma skirtos išmokos (išskyrus išmokas, numatytas Reglamentuose (ES) Nr. 228/2013 ir (ES) Nr. 229/2013) už N - 1 arba ankstesnius kalendorinius metus, sumokėtos pasibaigus mokėjimo terminui, galės būti finansuojamos EŽŪGF lėšomis tik tuo atveju, jei visa N + 1 finansiniais metais sumokėtų intervencinių priemonių tiesioginių išmokų forma suma, prireikus pakoreguota iki sumų, kurioms dar nepritaikytas Reglamento (ES) 2021/2116 17 straipsnyje numatytas koregavimo koeficientas, neviršija viršutinės ribos, nustatytos Reglamento (ES) 2021/2115 V priede N kalendoriniams metams, vadovaujantis to reglamento 87 straipsnio 1 dalimi;

| c) | a arba b punkte nurodytas ribas viršijančios išlaidos sumažinamos 100 %. |
| --- | --- |

c)

a arba b punkte nurodytas ribas viršijančios išlaidos sumažinamos 100 %.

Kai tikrinama, ar įvykdyta šios dalies pirmos pastraipos b punkte nustatyta sąlyga, į Reglamento (ES) 2021/2116 17 straipsnio 3 dalyje nurodytų kompensacijų sumas neatsižvelgiama.

4.   Komisija taiko kitokią nei nurodyta 2 ir 3 dalyse laiko skalę ir (arba) mažesnį sumažinimą arba visiškai jo netaiko, jei taikant tam tikras intervencijas ar priemones susidarė išimtinės valdymo sąlygos arba jei valstybės narės pateikia pagrįstas priežastis.

Tačiau pirma pastraipa netaikoma 3 dalies pirmos pastraipos b punkte nurodytą ribą viršijančioms išlaidoms.

5.   Kiekvienais finansiniais metais tikrinama, ar laikomasi mokėjimo termino, susijusio su išlaidomis, patirtomis iki spalio 15 d.

Į visus mokėjimo termino praleidimus atsižvelgiama ne vėliau kaip priimant Reglamento (ES) 2021/2116 53 straipsnyje nurodytą sprendimą dėl sąskaitų patvirtinimo.

6.   Šiame straipsnyje nurodyti sumažinimai taikomi nedarant poveikio vėlesniam sprendimui dėl metinio veiklos rezultatų patvirtinimo, nurodyto Reglamento (ES) 2021/2116 54 straipsnyje, ir atitikties patvirtinimo procedūrai, nurodytai to reglamento 55 straipsnyje.

6 straipsnis

Anksčiausios mokėjimo datos nesilaikymas

EŽŪGF išlaidų atveju, jeigu valstybėms narėms leidžiama mokėti išankstines išmokas, neviršijant tam tikros didžiausios sumos, iki Sąjungos teisėje nustatytos anksčiausios mokėjimo datos, šios išlaidos laikomos išlaidomis, tinkamomis finansuoti Sąjungos lėšomis. Visos šią didžiausią sumą viršijančios išlaidos laikomos netinkamomis finansuoti Sąjungos lėšomis, išskyrus tinkamai pagrįstus atvejus, kai tam tikroms intervencijoms ar priemonėms taikomos išskirtinės valdymo sąlygos arba kai valstybės narės nurodo pagrįstas priežastis. Tokiais atvejais didžiausią sumą viršijančios išlaidos yra tinkamos finansuoti Sąjungos lėšomis, pritaikius 10 % sumažinimą.

Į atitinkamą sumažinimą atsižvelgiama ne vėliau kaip priimant Reglamento (ES) 2021/2116 53 straipsnyje nurodytą sprendimą dėl sąskaitų patvirtinimo.

7 straipsnis

Mokėjimo agentūrų skiriamos kompensacijos

1.   Komisija pagal sprendimą dėl mėnesinių išmokų, kuris turi būti priimamas pagal Reglamento (ES) 2021/2116 21 straipsnio 3 dalį, nustato likutį, iš kiekvienos valstybės narės mėnesinėse deklaracijose deklaruotų išlaidų atėmusi asignuotųjų įplaukų sumą, kurią ta valstybė narė nurodė savo išlaidų deklaracijose. Šis kompensavimas prilygsta atitinkamų pajamų surinkimui.

Dėl asignuotųjų įplaukų susidariusiais įsipareigojimų asignavimais ir mokėjimų asignavimais galima pradėti naudotis, kai tos pajamos priskiriamos biudžeto eilutėms.

2.   Jei, prieš išmokant pagalbą, su kuria yra susiję pažeidimų ar aplaidumo atvejai, Reglamento (ES) 2021/2116 45 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytos sumos buvo išlaikytos, jos atimamos iš atitinkamų išlaidų sumos.

3.   Atitinkamo laikotarpio išlaidų deklaracijoje EŽŪFKP mokėtina suma sumažinama iš paramos gavėjų kiekvienu ataskaitiniu laikotarpiu pagal valstybės narės BŽŪP strateginį planą susigrąžintų EŽŪFKP įnašo sumų dydžiu.

4.   Didesnės arba mažesnės sumos, kurios nustatomos, kai taikytina, atliekant metinį finansinį patvirtinimą, gali būti pakartotinai panaudotos finansavimui iš EŽŪFKP ir pridedamos prie EŽŪFKP įnašo sumos (arba iš jos atimamos) tuomet, kai po sprendimo dėl sąskaitų patvirtinimo rengiama pirmoji deklaracija.

5.   EŽŪGF teikiamas finansavimas turi atitikti išlaidas, apskaičiuojamas remiantis mokėjimo agentūros pateikta informacija (atėmus visas pajamas, gautas taikant intervencijos priemones), patvirtintas naudojant Komisijos įdiegtą kompiuterinę sistemą ir mokėjimo agentūros įrašytas į jos išlaidų deklaraciją.

8 straipsnis

Vėlyvas Sąjungos biudžeto priėmimas

1.   Jei Sąjungos biudžetas nepriimamas iki biudžetinių metų pradžios, mėnesinės išmokos, nurodytos Reglamento (ES) 2021/2116 21 straipsnyje, ir tarpiniai mokėjimai, nurodyti to reglamento 32 straipsnyje, atliekami proporcingai patvirtintiems asignavimams pagal skyrius, kaip kiekvienos valstybės narės deklaruotų išlaidų procentinė dalis, atitinkamai EŽŪGF ir EŽŪFKP, neviršijant Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 16 straipsnyje nustatytų ribų.

Sprendimuose dėl vėlesnių mokėjimų Komisija atsižvelgia į valstybėms narėms nesumokėtų sumų likutį.

2.   EŽŪFKP atveju, jei Sąjungos biudžetas nepriimamas iki biudžetinių metų pradžios, Reglamento (ES) 2021/2116 29 straipsnyje nurodytų biudžetinių įsipareigojimų atveju pirmosios metinės dalinės išmokos priėmus valstybių narių BŽŪP strateginius planus mokamos laikantis tų planų priėmimo eiliškumo. Su vėlesnėmis metinėmis dalinėmis išmokomis susiję biudžetiniai įsipareigojimai vykdomi laikantis valstybių narių BŽŪP strateginių planų, su kuriais susiję atitinkami įsipareigojimai įvykdyti, eiliškumo. Komisija gali prisiimti su valstybių narių BŽŪP strateginiais planais susijusius dalinius metinius įsipareigojimus, jei turimų įsipareigojimų asignavimų kiekis yra ribotas. Kai atsiranda papildomų asignavimų įsipareigojimų, pirmiausia įvykdomi likę su tais planais susiję įsipareigojimai.

9 straipsnis

Mėnesinių išmokų atidėjimas

Reglamento (ES) 2021/2116 21 straipsnyje nurodytos mėnesines išmokos valstybėms narėms, kurios to reglamento 90 straipsnio 1 dalies c punkto i ir ii papunkčiuose nurodytą informaciją pateikia per vėlai arba joje yra neatitikimų, kuriuos reikia papildomai patikrinti, gali būti atidedamos. Komisija laiku informuoja atitinkamas valstybes nares apie savo ketinimą atidėti mokėjimus.

10 straipsnis

Išmokų mokėjimo sustabdymas atsižvelgiant į metinį sąskaitų patvirtinimą

1.   Jeigu Komisija sustabdo Reglamento (ES) 2021/2116 21 straipsnio 3 dalyje nurodytų mėnesinių išmokų mokėjimą pagal to reglamento 40 straipsnio 1 dalies pirmą pastraipą, taikomos šie išmokų mokėjimų sustabdymo lygiai:

| a) | jei valstybė narė iki kovo 1 d. nepateikia Reglamento (ES) 2021/2116 9 straipsnio 3 dalyje ir 12 straipsnio 2 dalyje nurodytų dokumentų – 1 % bendros mėnesinių išmokų sumos, nurodytos to Reglamento 21 straipsnio 3 dalyje; |
| --- | --- |

a)

jei valstybė narė iki kovo 1 d. nepateikia Reglamento (ES) 2021/2116 9 straipsnio 3 dalyje ir 12 straipsnio 2 dalyje nurodytų dokumentų – 1 % bendros mėnesinių išmokų sumos, nurodytos to Reglamento 21 straipsnio 3 dalyje;

| b) | jei valstybė narė iki balandžio 1 d. nepateikia Reglamento (ES) 2021/2116 9 straipsnio 3 dalyje ir 12 straipsnio 2 dalyje nurodytų dokumentų – 1,5 % bendros mėnesinių išmokų sumos, nurodytos to Reglamento 21 straipsnio 3 dalyje. |
| --- | --- |

b)

jei valstybė narė iki balandžio 1 d. nepateikia Reglamento (ES) 2021/2116 9 straipsnio 3 dalyje ir 12 straipsnio 2 dalyje nurodytų dokumentų – 1,5 % bendros mėnesinių išmokų sumos, nurodytos to Reglamento 21 straipsnio 3 dalyje.

2.   Sustabdymas panaikinamas pateikus visus atitinkamus dokumentus, nurodytus Reglamento (ES) 2021/2116 9 straipsnio 3 dalyje ir 12 straipsnio 2 dalyje.

11 straipsnis

Išmokų mokėjimo sustabdymas atsižvelgiant į veiklos rezultatų patvirtinimą

1.   Jeigu Komisija sustabdo Reglamento (ES) 2021/2116 21 straipsnio 3 dalyje nurodytų mėnesinių išmokų arba to reglamento 32 straipsnyje nurodytų tarpinių išmokų mokėjimą pagal to reglamento 40 straipsnio 2 dalį po Reglamento (ES) 2021/2116 54 straipsnyje nurodyto veiklos rezultatų patvirtinimo, sustabdymo norma turi atitikti sumažinimo normos, taikomos pagal Reglamento (ES) 2021/2116 54 straipsnio 1 dalį, ir 50 procentinių punktų skirtumą, padaugintą iš 2. Taikomas ne mažesnis kaip 10 % sustabdymo lygis.

2.   1 dalyje nurodyti sustabdymai nedaro poveikio Reglamento (ES) 2021/2116 53 ir 55 straipsniams.

12 straipsnis

Rengiant išlaidų deklaracijas taikomas valiutos kursas

1.   Remiantis Reglamento (ES) 2021/2116 94 straipsnio 4 dalimi, euro neįsivedusios valstybės narės EŽŪGF skirtose išlaidų deklaracijose taiko tą patį valiutos kursą, kuris buvo taikomas atliekant mokėjimus paramos gavėjams arba gaunant įplaukas, laikantis šio reglamento V skyriaus ir žemės ūkio sektorių teisės aktų.

2.   EŽŪFKP atveju euro zonai nepriklausančios valstybės narės, rengdamos savo išlaidų deklaracijas, kiekvienai mokėjimo ar susigrąžinimo operacijai taiko Europos Centrinio Banko nustatytą priešpaskutinį mėnesio, einančio prieš operacijų įrašymą į mokėjimo agentūros sąskaitas, valiutos kursą.

3.   Sprendimuose dėl sąskaitų patvirtinimo, nurodytuose Reglamento (ES) 2021/2116 53 ir 54 straipsniuose, ir atitikties patvirtinimo procedūroje, nurodytoje to reglamento 55 straipsnyje, taikomas pirmas valiutos kursas, kurį Europos Centrinis Bankas nustato po sąskaitų patvirtinimo įgyvendinimo aktų priėmimo dienos.

4.   Kitais nei 1, 2 ir 3 dalyse nurodytais atvejais, taip pat operacijų, kurių operacinis įvykis nenustatytas ES teisėje, atveju euro neįsivedusioms valstybėms narėms taikytinas valiutos kursas yra Europos Centrinio Banko nustatytas priešpaskutinis mėnesio, einančio prieš mėnesį, kurio išlaidų arba asignuotųjų pajamų deklaracija buvo pateikta, valiutos kursas.

III SKYRIUS

Sąskaitų patvirtinimas ir kitos patikros

13 straipsnis

Sumažinimų taikymo atliekant veiklos rezultatų patvirtinimą kriterijai ir metodika

1.   Siekdama priimti sprendimą pagal Reglamento (ES) 2021/2116 54 straipsnio 1 dalį dėl iš Sąjungos lėšų gaunamų sumų sumažinimo, Komisija vertina valstybės narės deklaruotas intervencinei priemonei skirtas metines išlaidas palygindama su atitinkamais rezultatais, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2021/2116 54 straipsnio 1 dalyje nurodytoje metinėje veiklos rezultatų ataskaitoje, pateiktoje pagal to reglamento 9 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos b punktą, 10 straipsnio 1 dalies b punktą bei Reglamento (ES) 2021/2115 134 straipsnį.

2.   Jei deklaruojamomis išlaidomis nepasiekiamas tam tikras rezultatas atitinkamais finansiniais metais ir jeigu valstybė narė anksčiau nepaaiškino tokių nuokrypių, susijusių su produkcija ir realizuotomis vienetų sumomis, pagal Reglamento (ES) 2021/2115 134 straipsnio 5–9 dalis arba jeigu pagrindimo dėl nuokrypių nepakanka, valstybė narė per Komisijos nustatytus laikotarpius pateikia papildomus pagrindimus. Pagrindimai apima deklaruotas išlaidas, kai atitinkamais biudžetiniais metais negaunamas atitinkamas produktas.

3.   Valstybės narės pateikiamame pagrindime turi būti atitinkama informacija, kuria paaiškinamas nuokrypis, susijęs su vieneto sumos lygmeniu ir atitinkamu laikotarpiu. Pagrindime pateikiama kiekybinė informacija ir, jei reikia, kokybiniai paaiškinimai.

Valstybė narė taip pat pateikia paaiškinimus dėl taisomųjų veiksmų, kurių jau imtasi siekiant ištaisyti nuokrypį ir užkirsti kelią jo pasikartojimui, masto ir poveikio.

Jeigu valstybė narė negali pagrįsti nuokrypių pagal 2 dalį, ji gali pagrįsti jų dalį.

4.   Jei valstybė narė nepateikia tinkamai pagrįstų nuokrypių priežasčių arba jei Komisija mano, kad pagrindimo pagal 2 ir 3 dalis nepakanka arba kad pagrindimas apima tik dalį nuokrypių, Komisija sumažina atitinkamas sumas, gaunamas iš Sąjungos lėšų. Apie savo nuomonę Komisija atskiru pranešimu praneša valstybei narei.

5.   Šiame straipsnyje nurodyti sumažinimai taikomi nedarant poveikio vėlesniam sprendimui dėl atitikties patvirtinimo, nurodyto Reglamento (ES) 2021/2116 55 straipsnyje.

14 straipsnis

Pataisų taikymo atliekant atitikties patvirtinimą dėl išlaidų, kurioms netaikomas Reglamentas (ES) 2021/2115, arba dėl specialiųjų išmokų už medvilnę ir ankstyvo išėjimo į pensiją paramos kriterijai ir metodika

1.   Siekdama priimti sprendimą dėl Sąjungos lėšomis nefinansuotinų sumų pagal Reglamento (ES) 2021/2116 55 straipsnio 1 dalį, Komisija atskiria sumas arba jų dalis, kurios, kaip nustatyta, buvo neteisėtai išleistos, nuo sumų, nustatytų taikant ekstrapoliuotojo arba fiksuoto dydžio pataisas.

Kad būtų nustatytos sumos, kurios gali nebūti finansuojamos Sąjungos lėšomis tuo atveju, kai nustatoma, kad patirtos išlaidos, kurioms netaikomas Reglamentas (ES) 2021/2115 ir kurios buvo patirtos dėl specialiosios išmokos už medvilnę ar ankstyvo išėjimo į pensiją paramos pagal to reglamento III antraštinės dalies II skyriaus 3 skirsnio 2 poskirsnį ir 155 straipsnio 2 dalį, neatitinka Sąjungos teisės, Komisija remiasi savo išvadomis ir atsižvelgia į informaciją, kurią valstybės narės pateikė vykstant atitikties patvirtinimo procedūrai pagal Reglamento (ES) 2021/2116 55 straipsnį.

2.   Komisija sprendimą nefinansuoti Sąjungos lėšomis grindžia neteisėtai išleistų sumų nustatymu, tik jei tos sumos gali būti nustatytos proporcingomis pastangomis. Jei Komisija negali proporcingomis pastangomis nustatyti neteisėtai išleistų sumų, valstybės narės gali, laikydamosi atliekant atitikties patvirtinimo procedūrą Komisijos nustatytų terminų, pateikti duomenis apie tų sumų patikrinimą, atliktą nagrinėjant visus atskirus atvejus, kuriems galėjo padaryti poveikį neatitiktis. Turi būti patikrintos visos išlaidos, patirtos pažeidžiant taikytiną teisę ir finansuotos iš Sąjungos biudžeto. Pateikiant duomenis nurodomos visos atskiros sumos, kurios dėl tos neatitikties nėra tinkamos finansuoti.

3.   Kai pagal 2 dalį nėra įmanoma nustatyti neteisėtai išleistų sumų, Komisija gali nustatyti sumas, kurios nėra finansuotinos Sąjungos lėšomis, taikydama ekstrapoliuotąsias pataisas. Kad Komisija galėtų nustatyti atitinkamas sumas, valstybės narės, laikydamosi atliekant atitikties patvirtinimo procedūrą Komisijos nustatytų terminų, gali nurodyti Sąjungos lėšomis nefinansuotinos sumos skaičiavimą, atliktą statistinėmis priemonėmis ekstrapoliuojant reprezentatyvios tokių atvejų imties patikrų rezultatus. Imtis sudaroma iš tiriamosios visumos, kuriai, kaip būtų galima pagrįstai manyti, galėjo padaryti poveikį nustatyta neatitiktis.

4.   Kad galėtų atsižvelgti į valstybių narių pagal 2 ir 3 dalis pateiktus rezultatus, Komisija turi turėti galimybę:

| a) | įvertinti metodus, kurie taikomi nustatant sumą arba ekstrapoliuojant ir kuriuos valstybės narės turi aiškiai aprašyti; |
| --- | --- |

a)

įvertinti metodus, kurie taikomi nustatant sumą arba ekstrapoliuojant ir kuriuos valstybės narės turi aiškiai aprašyti;

| b) | patikrinti 3 dalyje nurodytos imties reprezentatyvumą; |
| --- | --- |

b)

patikrinti 3 dalyje nurodytos imties reprezentatyvumą;

| c) | patikrinti jai pateiktus nustatymo arba ekstrapoliacijos turinį ir rezultatus; |
| --- | --- |

c)

patikrinti jai pateiktus nustatymo arba ekstrapoliacijos turinį ir rezultatus;

| d) | gauti pakankamų ir tinkamų audito įrodymų, susijusių su pagrindiniais duomenimis. |
| --- | --- |

d)

gauti pakankamų ir tinkamų audito įrodymų, susijusių su pagrindiniais duomenimis.

5.   Taikydamos ekstrapoliuotojo dydžio pataisas, kaip nustatyta 3 dalyje, valstybės narės gali naudoti tvirtinančiosios įstaigos patvirtintus mokėjimo agentūrų kontrolės statistinius duomenis arba klaidų lygio vertinimą, kurį ta įstaiga parengė atlikdama Reglamento (ES) 2021/2116 12 straipsnyje nurodytą auditą, jei:

| a) | Komisiją tenkina tvirtinančiųjų įstaigų darbas – audito strategija ir jo turinys, apimtis bei atlikto audito kokybė; |
| --- | --- |

a)

Komisiją tenkina tvirtinančiųjų įstaigų darbas – audito strategija ir jo turinys, apimtis bei atlikto audito kokybė;

| b) | tvirtinančiųjų įstaigų darbo apimtis atitinka aptariamą atitikties patvirtinimo tyrimą, visų pirma kalbant apie priemones arba sistemas; |
| --- | --- |

b)

tvirtinančiųjų įstaigų darbo apimtis atitinka aptariamą atitikties patvirtinimo tyrimą, visų pirma kalbant apie priemones arba sistemas;

| c) | atliekant vertinimus buvo atsižvelgta į nuobaudų, kurios turėjo būti pritaikytos, sumą. |
| --- | --- |

c)

atliekant vertinimus buvo atsižvelgta į nuobaudų, kurios turėjo būti pritaikytos, sumą.

6.   Jei nesilaikoma 2 ir 3 dalyse nurodytų sąlygų, kuriomis remiantis nustatomos Sąjungos lėšomis nefinansuotinos sumos, arba jei nefinansuotinų sumų remiantis tomis dalimis nustatyti neįmanoma, Komisija taiko atitinkamas fiksuoto dydžio pataisas, atsižvelgdama į pažeidimo pobūdį bei dydį ir į jos atliktą Sąjungos biudžeto patiriamos finansinės žalos rizikos vertinimą.

Fiksuoto dydžio pataisa nustatoma visų pirma atsižvelgiant į nustatytą neatitikties tipą. Šiuo tikslu kontrolės trūkumai skirstomi į trūkumus, susijusius su pagrindinėmis arba su papildomomis kontrolės priemonėmis:

| a) | pagrindines kontrolės priemones sudaro administracinės patikros ir patikros vietoje, reikalingos norint nustatyti, ar pagalba atitinka reikalavimus ir ar taikomas atitinkamas sumažinimas ir nuobaudos; |
| --- | --- |

a)

pagrindines kontrolės priemones sudaro administracinės patikros ir patikros vietoje, reikalingos norint nustatyti, ar pagalba atitinka reikalavimus ir ar taikomas atitinkamas sumažinimas ir nuobaudos;

| b) | papildomas kontrolės priemones sudaro visa kita administracinė veikla, reikalinga norint tinkamai išnagrinėti mokėjimo prašymus. |
| --- | --- |

b)

papildomas kontrolės priemones sudaro visa kita administracinė veikla, reikalinga norint tinkamai išnagrinėti mokėjimo prašymus.

Jei atliekant tą pačią atitikties patvirtinimo procedūrą nustatomi keli neatitikties atvejai, iš kurių kiekvienu reikėtų taikyti skirtingas fiksuoto dydžio pataisas, pritaikoma tik didžiausia fiksuoto dydžio pataisa.

7.   Nustatydama fiksuoto dydžio pataisų lygį Komisija visų pirma atsižvelgia į vieną ar kelias toliau nurodytas aplinkybes, kuriomis įrodomas didesnis trūkumų mastas, keliantis didesnę grėsmę prarasti Sąjungos biudžeto lėšas:

| a) | netaikoma viena ar kelios pagrindinės kontrolės priemonės arba jos taikomos taip prastai ar taip retai, kad jomis negalima veiksmingai nustatyti mokėjimo prašymo tinkamumo arba užkirsti kelią pažeidimams; |
| --- | --- |

a)

netaikoma viena ar kelios pagrindinės kontrolės priemonės arba jos taikomos taip prastai ar taip retai, kad jomis negalima veiksmingai nustatyti mokėjimo prašymo tinkamumo arba užkirsti kelią pažeidimams;

| b) | nustatomi trys arba daugiau tos pačios kontrolės sistemos trūkumai, |
| --- | --- |

b)

nustatomi trys arba daugiau tos pačios kontrolės sistemos trūkumai,

| c) | nustatoma, kad valstybės narės kontrolės sistema netaikoma arba turi didelių trūkumų, ir esama įrodymų apie plataus masto pažeidimus ir aplaidumą kovojant su neteisėta veikla ar sukčiavimu; |
| --- | --- |

c)

nustatoma, kad valstybės narės kontrolės sistema netaikoma arba turi didelių trūkumų, ir esama įrodymų apie plataus masto pažeidimus ir aplaidumą kovojant su neteisėta veikla ar sukčiavimu;

| d) | nustatomi panašūs trūkumai tame pačiame valstybės narės sektoriuje per tyrimą, atliekamą po tyrimo, per kurį jie buvo pirmą kartą nustatyti ir apie juos pranešta valstybei narei, tačiau atsižvelgiant į taisomąsias arba kompensacines priemones, kurių valstybė narė jau ėmėsi. |
| --- | --- |

d)

nustatomi panašūs trūkumai tame pačiame valstybės narės sektoriuje per tyrimą, atliekamą po tyrimo, per kurį jie buvo pirmą kartą nustatyti ir apie juos pranešta valstybei narei, tačiau atsižvelgiant į taisomąsias arba kompensacines priemones, kurių valstybė narė jau ėmėsi.

8.   Jei valstybė narė pateikia tam tikros objektyvios informacijos, kuri neatitinka šio straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytų reikalavimų, tačiau kuria įrodoma, kad didžiausia galima prarasti EŽŪGF ir EŽŪFKP lėšų suma neviršytų sumos, mažesnės nei suma, gauta taikant siūlomą fiksuotą dydį, tuomet Komisija, priimdama sprendimą dėl sumų, kurios neatitinka finansavimo Sąjungos lėšomis reikalavimų pagal Reglamento (ES) 2021/2116 55 straipsnį, taiko mažesnį fiksuotą dydį.

9.   Iš sumos, kurią Komisija savo sprendimu patvirtina kaip neatitinkančią finansavimo Sąjungos lėšomis reikalavimų pagal Reglamento (ES) 2021/2116 55 straipsnį, atimamos iki atitinkamos datos, kurią Komisija nustato atlikdama atitikties patvirtinimo procedūrą, iš paramos gavėjų susigrąžintos bei į EŽŪGF ir EŽŪFKP sąskaitas įrašytos sumos.

15 straipsnis

Pataisų taikymo atliekant išlaidų, kurioms taikomas Reglamentas (ES) 2021/2115, atitikties patvirtinimo procedūrą kriterijai ir metodika

1.   Siekdama priimti sprendimą dėl Sąjungos lėšomis nefinansuotinų sumų pagal Reglamento (ES) 2021/2116 55 straipsnio 1 dalį, Komisija remiasi savo išvadomis ir atsižvelgia į informaciją, kurią valstybės narės pateikė vykstant atitikties patvirtinimo procedūrai pagal to reglamento 55 straipsnio 3 dalį. Sąjungos lėšomis nefinansuotina suma turi kuo labiau atitikti faktinius finansinius nuostolius arba riziką Sąjungos biudžetui.

2.   Jei Komisija nustato, kad patirtos išlaidos neatitiko Sąjungos teisės, Komisija gali nustatyti nefinansuotinas sumas taikydama fiksuoto dydžio pataisas, atsižvelgdama į pažeidimo pobūdį bei dydį ir į jos atliktą Sąjungos patiriamos finansinės žalos rizikos vertinimą.

Fiksuoto dydžio pataisa nustatoma visų pirma atsižvelgiant į nustatytą didelio trūkumo tipą. Šiuo tikslu atsižvelgiama į valdymo sistemų elementus, kuriuos paveikė dideli trūkumai.

Jei atliekant tą pačią atitikties patvirtinimo procedūrą nustatomi keli dideli trūkumai, dėl kurių kiekvienu atveju reikėtų taikyti skirtingas fiksuoto dydžio pataisas, pritaikoma tik didžiausia fiksuoto dydžio pataisa.

3.   Nustatydama fiksuoto dydžio pataisų lygį Komisija visų pirma atsižvelgia į vieną ar kelias toliau nurodytas aplinkybes, kuriomis įrodomas didesnis trūkumų mastas, keliantis didesnę grėsmę prarasti Sąjungos biudžeto lėšas:

| a) | nustatomi didelis vieno arba kelių valdymo sistemų elementų trūkumai; |
| --- | --- |

a)

nustatomi didelis vieno arba kelių valdymo sistemų elementų trūkumai;

| b) | nustatoma, kad valstybės narės valdymo sistemos elementas netaikomas ir esama įrodymų apie plataus masto pažeidimus ir aplaidumą kovojant su neteisėta veikla ar sukčiavimu, |
| --- | --- |

b)

nustatoma, kad valstybės narės valdymo sistemos elementas netaikomas ir esama įrodymų apie plataus masto pažeidimus ir aplaidumą kovojant su neteisėta veikla ar sukčiavimu,

| c) | nustatomi panašūs trūkumai tame pačiame valstybės narės sektoriuje per tyrimą, atliekamą po tyrimo, per kurį jie buvo pirmą kartą nustatyti ir apie juos pranešta valstybei narei, tačiau atsižvelgiant į taisomąsias arba kompensacines priemones, kurių valstybė narė jau ėmėsi. |
| --- | --- |

c)

nustatomi panašūs trūkumai tame pačiame valstybės narės sektoriuje per tyrimą, atliekamą po tyrimo, per kurį jie buvo pirmą kartą nustatyti ir apie juos pranešta valstybei narei, tačiau atsižvelgiant į taisomąsias arba kompensacines priemones, kurių valstybė narė jau ėmėsi.

4.   Jei valstybė narė įrodo, kad didžiausia galima prarasti EŽŪGF ir EŽŪFKP lėšų suma neviršytų sumos, mažesnės nei suma, gauta taikant siūlomą fiksuotą dydį, tuomet Komisija gali taikyti mažesnį fiksuotą dydį arba tvirtinančiosios įstaigos atliktą valdymo sistemų vertinimą atlikdama Reglamento (ES) 2021/2116 12 straipsnyje nurodytą auditą, kad to reglamento 55 straipsnyje nurodytos atitikties procedūros metu nustatytų sumas, kurios nėra tinkamos finansuoti Sąjungos lėšomis.

5.   Prireikus valstybės narės gali, laikydamosi atliekant atitikties patvirtinimo procedūrą Komisijos nustatytų terminų, pateikti duomenis apie tų sumų patikrinimą, atliktą nagrinėjant visus atskirus atvejus, kuriems galėjo padaryti poveikį trūkumas. Turi būti patikrintos visos išlaidos, patirtos pažeidžiant Sąjungos teisę ir finansuotos iš Sąjungos biudžeto. Pateikiant duomenis nurodomos visos sumos, kurios dėl tos neatitikties Sąjungos teisei nėra tinkamos finansuoti. Kitu atveju valstybės narės gali pateikti rizikos vertinimą, paremtą statistiškai pagrįsta ir reprezentatyvia tiriamosios visumos, kurią paveikė trūkumas, imtimi, jeigu valstybės narės negali proporcingai apskaičiuoti nepagrįstai išleistų sumų. Tvirtinančioji įstaiga patvirtina valstybės narės atliktą trūkumo vertinimą.

6.   Kad galėtų atsižvelgti į valstybių narių pateiktus rezultatus, nurodytus 5 dalyje, Komisija įvertina pateiktą tikrinimo metodą, turinį ir rezultatus arba ekstrapoliaciją. Jei Komisijai priimtinas pateikto tikrinimo arba ekstrapoliavimo metodas, turinys ir rezultatai, ji naudoja valstybių narių pagal 5 dalį pateiktus rezultatus, kad nustatytų sumas, kurios nėra tinkamos finansuoti Sąjungos lėšomis pagal Reglamento (ES) 2021/2116 55 straipsnį.

7.   Iš sumos, kurią Komisija savo sprendimu patvirtina kaip netinkamą finansuoti Sąjungos lėšomis pagal Reglamento (ES) 2021/2116 55 straipsnį, gali būti atimamos iki atitinkamos datos, kurią Komisija nustato atlikdama atitikties patvirtinimo procedūrą, iš paramos gavėjų susigrąžintos bei į EŽŪGF ir EŽŪFKP sąskaitas įrašytos sumos.

IV SKYRIUS

Užstatai

1 Skirsnis

Taikymo sritis ir vartojami terminai

16 straipsnis

Taikymo sritis

Šis skyrius taikomas visais atvejais, kai žemės ūkio sektorių teisės aktuose numatomas užstatas, nepriklausomai nuo to, ar vartojamas konkretus terminas „užstatas“.

Šis skyrius netaikomas užstatams, teikiamiems siekiant užtikrinti, kad būtų mokami importo ir eksporto muitai, nurodyti Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 952/2013 (11).

11

17 straipsnis

Šiame skyriuje vartojami terminai

Šiame skyriuje:

| a) | kompetentinga institucija – šalis, įgaliota priimti užstatą, arba šalis, įgaliota pagal atitinkamą reglamentą nuspręsti, ar užstatas turi būti grąžintas; |
| --- | --- |

a)

kompetentinga institucija – šalis, įgaliota priimti užstatą, arba šalis, įgaliota pagal atitinkamą reglamentą nuspręsti, ar užstatas turi būti grąžintas;

| b) | kompleksinis užstatas – kompetentingai institucijai teikiamas užstatas, kuriuo užtikrinama, kad bus įvykdytas daugiau kaip vienas įsipareigojimas; |
| --- | --- |

b)

kompleksinis užstatas – kompetentingai institucijai teikiamas užstatas, kuriuo užtikrinama, kad bus įvykdytas daugiau kaip vienas įsipareigojimas;

| c) | atitinkama užstatu užtikrinamos sumos dalis – užstatu užtikrinamos sumos dalis, atitinkanti dydį, su kuriuo susijusio reikalavimo nesilaikoma. |
| --- | --- |

c)

atitinkama užstatu užtikrinamos sumos dalis – užstatu užtikrinamos sumos dalis, atitinkanti dydį, su kuriuo susijusio reikalavimo nesilaikoma.

2 Skirsnis

Reikalavimas pateikti užstatą

18 straipsnis

Atsakinga šalis

Užstatą teikia šalis, atsakinga už tai, kad būtų sumokėta mokėtina pinigų suma, jeigu įpareigojimas neįvykdomas, arba užstatas teikiamas tokios šalies vardu.

19 straipsnis

Reikalavimo pateikti užstatą netaikymas

1.   Kompetentinga institucija gali netaikyti reikalavimo pateikti užstatą, jeigu šalis, atsakinga už įsipareigojimo vykdymą, yra:

| a) | valstybinė įstaiga, atsakinga už valdžios institucijos funkcijų vykdymą, arba |
| --- | --- |

a)

valstybinė įstaiga, atsakinga už valdžios institucijos funkcijų vykdymą, arba

| b) | privati įstaiga, kuri, prižiūrima valstybės, vykdo a punkte nurodytas funkcijas. |
| --- | --- |

b)

privati įstaiga, kuri, prižiūrima valstybės, vykdo a punkte nurodytas funkcijas.

2.   Kompetentinga institucija gali netaikyti reikalavimo pateikti užstatą, jeigu užstatu užtikrinamos sumos vertė yra mažesnė nei 500 EUR. Tokiu atveju atitinkama šalis raštu įsipareigoja sumokėti netaikyto užstato dydžio sumą, jei atitinkamas įsipareigojimas neįvykdomas.

Taikant pirmą pastraipą, apskaičiuojama visus su ta pačia operacija susijusius įsipareigojimus atitinkanti užstato vertė.

20 straipsnis

Užstatams taikomos sąlygos

1.   Kompetentinga institucija atsisako priimti arba gali reikalauti pakeisti užstatą, kurį ji laiko netinkamu ar nepakankamu arba kuris pateiktas nepakankamam laikotarpiui.

2.   Jeigu grynieji pinigai įmokami atliekant pervedimą, jie nelaikomi užstatu tol, kol kompetentinga institucija įsitikina, jog gali disponuoti ta suma.

3.   Čekis nurodytai sumai, kurios mokėjimą garantuoja finansinė institucija, tuo tikslu pripažinta atitinkamos valstybės narės kompetentingos institucijos, yra laikomas piniginiu užstatu. Kompetentinga institucija neprivalo pateikti čekio apmokėti, kol užtikrinamas laikotarpis nepriartės prie pabaigos.

Kitas nei pirmoje pastraipoje nurodytas čekis yra laikomas užstatu tik tuo atveju, kai kompetentinga institucija įsitikina, jog gali disponuoti ta suma.

4.   Visus finansų įstaigos taikomus mokesčius padengia užstatą teikianti šalis.

5.   Piniginį užstatą teikiančiai šaliai palūkanos nemokamos.

21 straipsnis

euro naudojimas

1.   Užstatai įforminami eurais.

2.   Jei užstatas priimamas euro neįsivedusioje valstybėje narėje, užstato vertė eurais konvertuojama į galiojančią nacionalinę valiutą vadovaujantis V skyriumi. Užstatą atitinkanti įmoka ir pažeidimų ar reikalavimų nesilaikymo atveju išskaičiuotina suma ir toliau nustatomos eurais.

22 straipsnis

Laiduotojas

1.   Nuolatinė oficialiai įregistruota laiduotojo gyvenamoji vieta arba buveinė turi būti Sąjungoje ir, pagal Sutarties nuostatas dėl laisvės teikti paslaugas, jis pripažįstamas valstybės narės, kurioje pateikiamas užstatas, kompetentingos institucijos. Laiduotojas įsipareigoja pateikdamas rašytinę garantiją.

2.   Rašytinėje garantijoje nurodoma bent ši informacija:

| a) | įsipareigojimas arba, jei pateikiamas kompleksinis užstatas, įsipareigojimų, kurių įvykdymas užtikrinamas sumokant tam tikrą pinigų sumą, grupė (-ės); |
| --- | --- |

a)

įsipareigojimas arba, jei pateikiamas kompleksinis užstatas, įsipareigojimų, kurių įvykdymas užtikrinamas sumokant tam tikrą pinigų sumą, grupė (-ės);

| b) | didžiausias finansinis įsipareigojimas, kurį prisiima laiduotojas; |
| --- | --- |

b)

didžiausias finansinis įsipareigojimas, kurį prisiima laiduotojas;

| c) | patvirtinimas, kad laiduotojas solidariai su šalimi, atsakinga už įsipareigojimo įvykdymą, įsipareigoja kompetentingai institucijai pareikalavus per 30 dienų sumokėti bet kokią sumą, kuri neviršija garantijoje nurodytos sumos, kai tik paskelbiama, kad užstatas negrąžinamas. |
| --- | --- |

c)

patvirtinimas, kad laiduotojas solidariai su šalimi, atsakinga už įsipareigojimo įvykdymą, įsipareigoja kompetentingai institucijai pareikalavus per 30 dienų sumokėti bet kokią sumą, kuri neviršija garantijoje nurodytos sumos, kai tik paskelbiama, kad užstatas negrąžinamas.

3.   Jeigu rašytinis kompleksinis užstatas jau buvo pateiktas, kompetentinga institucija nustato procedūrą, kuri turi būti taikoma priskiriant visą kompleksinį užstatą ar jo dalį konkrečiam įsipareigojimui.

23 straipsnis

Force majeure sąlygos taikymas

Už užstatu užtikrinto įsipareigojimo vykdymą atsakingas asmuo, teigiantis, kad įsipareigojimas neįvykdytas dėl force majeure aplinkybių, kompetentingoms institucijoms priimtinu būdu įrodo, kad taikytina force majeure sąlyga. Jeigu kompetentinga institucija pripažįsta force majeure atvejį, įsipareigojimas panaikinamas tik užstato grąžinimo tikslais.

force majeure

force majeure

force majeure

3 Skirsnis

Kitų 4 skirsnyje nenurodytų užstatų grąžinimas ir negrąžinimas

24 straipsnis

Užstatų negrąžinimas

1.   Reglamento (ES) 2021/2116 64 straipsnio 1 dalyje nurodytas įpareigojimas yra pagrindinis reglamento, kuriuo jis nustatomas, reikalavimas atlikti veiksmą arba susilaikyti nuo jo.

2.   Jeigu įsipareigojimas nevykdomas ir nėra nustatytas jo įvykdymo terminas, užstatas negrąžinamas, kai kompetentinga institucija nustato, kad įsipareigojimas neįvykdytas.

3.   Jeigu nustatytas tam tikras terminas, iki kurio įsipareigojimas turi būti įvykdytas, o jis įvykdytas tik pasibaigus tam terminui, užstatas negrąžinamas.

Tokiu atveju iš karto negrąžinama 10 % užstato, o likusiai sumai taikomas papildomas procentinis dydis:

| a) | 2 % už kiekvieną kalendorinę dieną pasibaigus terminui, jei įsipareigojimas susijęs su produktų importavimu į trečiąją šalį; |
| --- | --- |

a)

2 % už kiekvieną kalendorinę dieną pasibaigus terminui, jei įsipareigojimas susijęs su produktų importavimu į trečiąją šalį;

| b) | 5 % už kiekvieną kalendorinę dieną pasibaigus terminui, jei įsipareigojimas susijęs su produktų išvežimu iš Sąjungos muitų teritorijos. |
| --- | --- |

b)

5 % už kiekvieną kalendorinę dieną pasibaigus terminui, jei įsipareigojimas susijęs su produktų išvežimu iš Sąjungos muitų teritorijos.

4.   Jei įsipareigojimas įvykdomas laiku, o jo įvykdymo įrodymus reikia pateikti iki nustatyto termino, pasibaigus tam terminui iš užstato kuriuo užtikrinamas to įsipareigojimo vykdymas, sumos už kiekvieną kalendorinę dieną išskaičiuojama suma taikant formulę 0,2/nustatytas terminas dienomis ir vadovaujantis 27 straipsniu.

Jeigu pirmoje pastraipoje nurodytas įrodymas yra panaudota arba nebegaliojanti importo ar eksporto licencija, negrąžinama užstato dalis yra 15 %, jei tas įrodymas pateikiamas pasibaigus pirmoje pastraipoje nurodytam nustatytam terminui, bet ne vėliau kaip 730-ą kalendorinę dieną po licencijos galiojimo pabaigos datos. Po tų 730 kalendorinių dienų negrąžinama visa likusi užstato dalis.

5.   Negrąžintino užstato suma suapvalinama iki pirmosios mažesnės sumos sveiko skaičiaus eurais arba galiojančia nacionaline valiuta.

25 straipsnis

Užstatų grąžinimas

1.   Kai, remiantis pagal konkrečias Sąjungos taisykles pateiktais įrodymais, nustatoma, kad įpareigojimas įvykdytas arba kad dalis užstato negrąžinta pagal Reglamento (ES) 2021/2116 64 straipsnio 2 dalį ir šio reglamento 24 straipsnį, užstatas arba, kai taikytina, likusi užstato dalis nedelsiant grąžinama.

2.   Paprašius dalis užstato grąžinama, jei pateikti atitinkami su produkto kiekio dalimi susiję įrodymai, su sąlyga, kad ta dalis nėra mažesnė už mažiausią reglamente, kuriuo reikalaujama užstato, nurodytą kiekį, arba, jei jis nenurodytas, už valstybės narės nustatytą kiekį.

3.   Jeigu laikotarpis, per kurį reikia pateikti įrodymus, reikalingus tam, kad būtų grąžinta užstatu užtikrinama suma, nenustatytas, toks laikotarpis yra 365 kalendorinės dienos nuo nurodyto termino, iki kurio turi būti įvykdytas užstatu užtikrintas įsipareigojimas. Jeigu įsipareigojimo, dėl kurio buvo pateiktas užstatas, įvykdymo terminas nenurodytas, įrodymų, reikalingų tam, kad būtų grąžinta užstatu užtikrinama suma, pateikimo laikotarpis yra 365 kalendorinės dienos nuo visų įsipareigojimų įvykdymo dienos.

Pirmoje pastraipoje nustatytas laikotarpis neviršija 1 095 kalendorinių dienų nuo užstato priskyrimo tam tikram įsipareigojimui.

26 straipsnis

Ribiniai dydžiai

1.   Visa negrąžinama suma neturi viršyti 100 % atitinkamos užstatu užtikrinamos sumos dalies.

2.   Kompetentinga institucija gali nesinaudoti teise negrąžinti mažesnės kaip 100 EUR sumos, jeigu įstatymais ir kitais teisės aktais panašiems atvejams yra nustatytos panašios nacionalinės nuostatos.

4 Skirsnis

Su išankstinėmis išmokomis susiję užstatai

27 straipsnis

Taikymo sritis

Šis skirsnis taikomas visais atvejais, kai specialiose Sąjungos taisyklėse, išskyrus sektorinių intervencinių priemonių taisykles, numatyta, kad tam tikra suma gali būti išmokėta iš anksto iki pagalbai ar naudai gauti nustatyto įsipareigojimo įvykdymo.

28 straipsnis

Užstatų grąžinimas

1.   Užstatas grąžinamas:

| a) | arba tuo atveju, kai nustatoma galutinė teisė į sumą, skirtą kaip išankstinė išmoka; |
| --- | --- |

a)

arba tuo atveju, kai nustatoma galutinė teisė į sumą, skirtą kaip išankstinė išmoka;

| b) | arba tuo atveju, kai grąžinama skirta suma, pridėjus specialiose Sąjungos taisyklėse numatytus priedus. |
| --- | --- |

b)

arba tuo atveju, kai grąžinama skirta suma, pridėjus specialiose Sąjungos taisyklėse numatytus priedus.

2.   Jeigu pasibaigus galutiniam terminui, iki kurio reikia įrodyti galutinę teisę į skirtą sumą, nepateikiami tokios teisės įrodymai, kompetentinga institucija nedelsdama taiko užstato negrąžinimo procedūrą.

Tačiau, jeigu tai numatyta specialiose Sąjungos taisyklėse, įrodymus dar galima pateikti praėjus šiam terminui, ir tokiu atveju grąžinama dalis užstato.

V SKYRIUS

euro naudojimas

29 straipsnis

Prekyba su trečiosiomis šalimis

1.   Su importu susijusių sumų ir eksporto mokesčių, nustatytų eurais su bendra žemės ūkio politika susijusiame Sąjungos teisės akte ir valstybėse narėse taikomų nacionaline valiuta, perskaičiavimo kursas lygus pagal Reglamento (ES) Nr. 952/2013 53 straipsnio 1 dalį taikomam kursui.

2.   Su prekyba su trečiosiomis šalimis susijusiuose Sąjungos žemės ūkio teisės aktuose kainoms bei sumoms taikomą valiutos kursą lemiančiu operaciniu įvykiu laikomas muitinės deklaracijos priėmimas.

3.   Kai apskaičiuojama standartinė vaisių ir daržovių importo vertė, siekiant nustatyti įvežimo kainą, valiutos kursą, taikomą reprezentacinėms kainoms, naudojamoms minėtai standartinei vertei ir sumažinimo sumai apskaičiuoti, lemiantis operacinis įvykis yra diena, su kuria siejamos reprezentacinės kainos.

30 straipsnis

Specialios pagalbos rūšys

1.   Kai skiriama pagalba už parduodamų produktų kiekius arba už specialios paskirties produktus, nepažeidžiant 32–33 straipsnių, valiutos kursą lemiantis operacinis įvykis yra pirmasis veiksmas, kuriuo, atitinkamam veiklos vykdytojui perėmus produktus, užtikrinamas tinkamas tų produktų panaudojimas ir kuris yra privalomas siekiant gauti pagalbą.

2.   Skiriant privataus saugojimo pagalbą, valiutos kursą lemiantis operacinis įvykis yra pirmoji laikotarpio, už kurį skiriama toje pačioje sutartyje numatyta pagalba, diena.

3.   Skiriant šio straipsnio 1 bei 2 dalyse ir 32 bei 33 straipsniuose nenurodytą pagalbą valiutos kursą lemiantis operacinis įvykis yra galutinis paraiškų pateikimo terminas.

31 straipsnis

Vyno sektorius

1.   Valiutos kursą lemiantis operacinis įvykis yra pirmoji finansinių metų, kuriais skirta toliau nurodyta parama, diena:

| a) | Reglamento (ES) 2021/2115 58 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos a punkte nurodyta vynuogynų restruktūrizavimo ir konversijos parama; |
| --- | --- |

a)

Reglamento (ES) 2021/2115 58 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos a punkte nurodyta vynuogynų restruktūrizavimo ir konversijos parama;

| b) | laikina ir proporcingai mažėjanti parama, skirta Reglamento (ES) 2021/2115 58 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos l punkte nurodytų savitarpio pagalbos fondų steigimo administracinėms išlaidoms padengti; |
| --- | --- |

b)

laikina ir proporcingai mažėjanti parama, skirta Reglamento (ES) 2021/2115 58 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos l punkte nurodytų savitarpio pagalbos fondų steigimo administracinėms išlaidoms padengti;

| c) | derliaus draudimas nuo pajamų praradimo dėl Reglamento (ES) 2021/2115 58 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos d punkte nurodytų nepalankių klimato reiškinių, prilyginamų gaivalinėms nelaimėms, ir nepalankių klimato reiškinių bei dėl gyvūnų, augalų ligų ar kenkėjų antplūdžių padarytos žalos. |
| --- | --- |

c)

derliaus draudimas nuo pajamų praradimo dėl Reglamento (ES) 2021/2115 58 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos d punkte nurodytų nepalankių klimato reiškinių, prilyginamų gaivalinėms nelaimėms, ir nepalankių klimato reiškinių bei dėl gyvūnų, augalų ligų ar kenkėjų antplūdžių padarytos žalos.

2.   Reglamento (ES) 2021/2115 58 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos c punkte nurodytų neprinokusio derliaus nuėmimo operacijų atveju valiutos kursą lemiantis operacinis įvykis yra diena, kurią įvykdoma neprinokusio derliaus nuėmimo operacija.

3.   Kai vyno gamybos šalutiniai produktai distiliuojami laikantis Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 VIII priedo II dalies D skirsnyje ir Reglamento (ES) 2021/2115 58 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos g punkte nustatytų apribojimų, valiutos kursą lemiantis operacinis įvykis yra pirmoji finansinių metų, kuriais pristatomas šalutinis produktas, diena.

4.   Reglamento (ES) 2021/2115 58 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos b, e ir m punktuose nurodytų investicijų atveju valiutos kursą lemiantis operacinis įvykis yra metų, kuriais priimamas sprendimas skirti pagalbą, sausio 1 d.

5.   Reglamento (ES) 2021/2115 58 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos f, h, i, j ir k punktuose nurodytų rūšių intervencinių priemonių atveju valiutos kursą lemiantis operacinis įvykis yra Europos Centrinio Banko nustatytas priešpaskutinis mėnesio, einančio prieš mėnesį, kurio išlaidų arba asignuotųjų įplaukų deklaracija buvo pateikta, valiutos kursas.

32 straipsnis

Pagalbos sumos ir išmokos, susijusios su mokykloms skirtos programos įgyvendinimu

Pagalbos, skiriamos įgyvendinant mokykloms skirtą programą, nurodytą Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 II dalies I antraštinės dalies II skyriaus I skirsnyje, atveju valiutos kursą lemiantis operacinis įvykis yra sausio 1 d. prieš atitinkamus mokslo metus.

33 straipsnis

Struktūrinio arba aplinkosauginio pobūdžio parama

Kaimo plėtros paramos, mokamos pagal Reglamento 2021/2115 III antraštinės dalies IV skyrių, ir išmokų, susijusių su priemonėmis, patvirtintomis pagal Reglamentą (ES) Nr. 1305/2013, atveju valiutos kursą lemiantis operacinis įvykis yra tų metų, kuriais priimamas sprendimas skirti pagalbą, sausio 1 d.

Tačiau tais atvejais, kai pagal Sąjungos taisykles pirmoje pastraipoje nurodytos sumos išmokamos per kelerius metus, kiekvienai metinei sumos daliai taikomą valiutos kursą lemiantis operacinis įvykis yra tų metų, kuriais išmokama atitinkama sumos dalis, sausio 1 d.

34 straipsnis

Kitos sumos ir kainos

30–33 straipsniuose nenurodytoms kainoms ar sumoms arba su tomis kainomis susijusioms sumoms, Sąjungos teisės aktuose arba rengiant konkursą išreikštoms eurais, taikomą valiutos kursą lemiantis operacinis įvykis yra diena, kurią vykdomas vienas iš šių teisinių veiksmų:

| a) | pirkimo atveju – kai gaunama galiojanti paraiška; |
| --- | --- |

a)

pirkimo atveju – kai gaunama galiojanti paraiška;

| b) | pardavimo atveju – kai gaunama galiojanti paraiška; |
| --- | --- |

b)

pardavimo atveju – kai gaunama galiojanti paraiška;

| c) | produktų pašalinimo iš rinkos atveju – pašalinimo diena; |
| --- | --- |

c)

produktų pašalinimo iš rinkos atveju – pašalinimo diena;

| d) | derliaus nenuėmimo ir neprinokusio vynuogių derliaus nuėmimo atveju – diena, kurią derlius nenuimamas arba nuimamas neprinokęs derlius; |
| --- | --- |

d)

derliaus nenuėmimo ir neprinokusio vynuogių derliaus nuėmimo atveju – diena, kurią derlius nenuimamas arba nuimamas neprinokęs derlius;

| e) | transporto, perdirbimo arba viešojo saugojimo išlaidų bei lėšų, skirtų tyrimams pagal konkursą, atveju – galutinis pasiūlymų pateikimo terminas; |
| --- | --- |

e)

transporto, perdirbimo arba viešojo saugojimo išlaidų bei lėšų, skirtų tyrimams pagal konkursą, atveju – galutinis pasiūlymų pateikimo terminas;

| f) | kainų, sumų ir pasiūlymų registravimo rinkoje atveju – diena, su kuria susijusi užregistruota kaina, suma arba pasiūlymas; |
| --- | --- |

f)

kainų, sumų ir pasiūlymų registravimo rinkoje atveju – diena, su kuria susijusi užregistruota kaina, suma arba pasiūlymas;

| g) | nuobaudų už žemės ūkio teisės aktų nesilaikymą atveju – akto, kuriuo kompetentinga institucija konstatuoja pažeidimus, data. |
| --- | --- |

g)

nuobaudų už žemės ūkio teisės aktų nesilaikymą atveju – akto, kuriuo kompetentinga institucija konstatuoja pažeidimus, data.

35 straipsnis

Išankstinių išmokų mokėjimas

Išankstinių išmokų mokėjimo atveju galioja tas pats valiutos kursą lemiantis operacinis įvykis, kaip ir su tomis išankstinėmis išmokomis susijusių kainų arba sumų atveju, jei išankstinių išmokų mokėjimo metu tas įvykis jau yra įvykęs; kitais atvejais operacinis įvykis yra išankstinės išmokos nustatymo eurais diena, o jei tai nepadaryta – jos išmokėjimo diena. Valiutos kursą lemiantis operacinis įvykis išankstinių išmokų atveju galioja nepažeidžiant atitinkamų kainų arba sumų valiutos kursą lemiančio operacinio įvykio taikymo tų kainų arba sumų visumai.

36 straipsnis

Užstatai

Užstatams taikomą valiutos kursą lemiantis operacinis įvykis yra užstato pateikimo diena.

Tačiau taikomos šios išimtys:

| a) | teikiant su išankstinėmis išmokomis susijusius užstatus galioja toks pat valiutos kursą lemiantis operacinis įvykis, kaip nustatant išankstinės išmokos sumą, jei tas įvykis įvyksta iki užstato sumokėjimo; |
| --- | --- |

a)

teikiant su išankstinėmis išmokomis susijusius užstatus galioja toks pat valiutos kursą lemiantis operacinis įvykis, kaip nustatant išankstinės išmokos sumą, jei tas įvykis įvyksta iki užstato sumokėjimo;

| b) | teikiant su pasiūlymais konkursams susijusius užstatus valiutos kursą lemiantis operacinis įvykis yra pasiūlymo pateikimo diena; |
| --- | --- |

b)

teikiant su pasiūlymais konkursams susijusius užstatus valiutos kursą lemiantis operacinis įvykis yra pasiūlymo pateikimo diena;

| c) | teikiant su pasiūlymų įgyvendinimu susijusius užstatus valiutos kursą lemiantis operacinis įvykis yra galutinis pasiūlymų pateikimo terminas. |
| --- | --- |

c)

teikiant su pasiūlymų įgyvendinimu susijusius užstatus valiutos kursą lemiantis operacinis įvykis yra galutinis pasiūlymų pateikimo terminas.

37 straipsnis

Valiutos kurso nustatymas

Kai valiutos kursą lemiantis operacinis įvykis nustatomas pagal Sąjungos teisės aktus, taikomas vėliausias valiutos kursas, Europos Centrinio Banko nustatytas prieš mėnesio, kurį įvyko operacinis įvykis, pirmą dieną.

Tačiau taikomas toks valiutos kursas:

| a) | šio reglamento 29 straipsnio 2 dalyje nurodytais atvejais, kai valiutos kursą lemiantis operacinis įvykis yra muitinės deklaracijos priėmimas, taikomas Reglamento (ES) Nr. 952/2013 53 straipsnio 1 dalyje nurodytas valiutos kursas; |
| --- | --- |

a)

šio reglamento 29 straipsnio 2 dalyje nurodytais atvejais, kai valiutos kursą lemiantis operacinis įvykis yra muitinės deklaracijos priėmimas, taikomas Reglamento (ES) Nr. 952/2013 53 straipsnio 1 dalyje nurodytas valiutos kursas;

| b) | intervencinių išlaidų, patirtų dėl viešojo saugojimo operacijų, atveju taikomas valiutos kursas, nustatytas taikant Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 906/2014 3 straipsnio 2 dalį (12); |
| --- | --- |

b)

intervencinių išlaidų, patirtų dėl viešojo saugojimo operacijų, atveju taikomas valiutos kursas, nustatytas taikant Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 906/2014 3 straipsnio 2 dalį (12);

12

38 straipsnis

Operacijų tikrinimas

Reglamento (ES) 2021/2116 IV antraštinės dalies III skyriuje nurodytos sumos eurais atitinkamais atvejais konvertuojamos į nacionalinę valiutą taikant pirmąją metų, kuriais prasideda tikrinimo laikotarpis, darbo dieną galiojantį valiutos kursą, paskelbtą Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje.

Europos Sąjungos oficialiojo leidinio

VI SKYRIUS.

Pereinamojo laikotarpio ir baigiamosios nuostatos

39 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostatos

Jeigu pagal Reglamentą (ES) Nr. 1306/2013 akredituota mokėjimo agentūra prisiima atsakomybę už išlaidas, už kurias ji anksčiau nebuvo atsakinga, su naująja atsakomybe susijusi akreditacija suteikiama iki 2023 m. sausio 1 d.

40 straipsnis

Panaikinimas

Deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 907/2014 panaikinamas nuo 2023 m. sausio 1 d.

Tačiau:

| a) | To reglamento 5a straipsnis, 7 straipsnio 3 ir 4 dalys, 11 straipsnio 1 dalies antra pastraipa ir 2 dalis bei 13 straipsnis toliau taikomi EŽŪFKP išlaidoms, kurias paramos gavėjai patyrė, ir išmokoms, kurias mokėjimo agentūra sumokėjo įgyvendindama kaimo plėtros programas pagal Reglamentą (ES) Nr. 1305/2013, o EŽŪGF atveju – veiklos programoms, patvirtintoms pagal Reglamentą (ES) Nr. 1308/2013. |
| --- | --- |

a)

To reglamento 5a straipsnis, 7 straipsnio 3 ir 4 dalys, 11 straipsnio 1 dalies antra pastraipa ir 2 dalis bei 13 straipsnis toliau taikomi EŽŪFKP išlaidoms, kurias paramos gavėjai patyrė, ir išmokoms, kurias mokėjimo agentūra sumokėjo įgyvendindama kaimo plėtros programas pagal Reglamentą (ES) Nr. 1305/2013, o EŽŪGF atveju – veiklos programoms, patvirtintoms pagal Reglamentą (ES) Nr. 1308/2013.

| b) | To reglamento 13 straipsnis toliau taikomas pagal Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 54 straipsnį vykdomiems lėšų susigrąžinimams. |
| --- | --- |

b)

To reglamento 13 straipsnis toliau taikomas pagal Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 54 straipsnį vykdomiems lėšų susigrąžinimams.

41 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymas

Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Jis taikomas nuo 2023 m. sausio 1 d.

Tačiau 39 straipsnis taikomas nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2021 m. gruodžio 7 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 435, 2021 12 6, p. 187.

1

(2)  
  2014 m. kovo 11 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 907/2014, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1306/2013 nuostatos dėl mokėjimo agentūrų ir kitų įstaigų, finansų valdymo, sąskaitų patvirtinimo, užstatų ir dėl euro naudojimo (OL L 255, 2014 8 28, p. 18).

2

(3)  
  2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).

3

(4)  
  2021 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/2115, kuriuo nustatomos valstybių narių pagal bendrą žemės ūkio politiką rengtinų strateginių planų (BŽŪP strateginių planų), finansuotinų iš Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) ir iš Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP), rėmimo taisyklės ir panaikinami Reglamentai (ES) Nr. 1305/2013 ir (ES) Nr. 1307/2013 (OL L 435, 2021 12 6, p. 1).

4

(5)  
  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1305/2013 dėl paramos kaimo plėtrai, teikiamos Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) lėšomis, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1698/2005 (OL L 347, 2013 12 20, p. 487).

5

(6)  
  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (OL L 347, 2013 12 20, p. 671).

6

(7)  
  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1306/2013 dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos, kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 352/78, (EB) Nr. 165/94, (EB) Nr. 2799/98, (EB) Nr. 814/2000, (EB) Nr. 1290/2005 ir (EB) Nr. 485/2008 (OL L 347, 2013 12 20, p. 549).

7

(8)  
  2013 m. kovo 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 228/2013, kuriuo nustatomos specialios žemės ūkio priemonės atokiausiems Sąjungos regionams ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 247/2006 (OL L 78, 2013 3 20, p. 23).

8

(9)  
  2013 m. kovo 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 229/2013, kuriuo nustatomos specialios žemės ūkio priemonės mažosioms Egėjo jūros saloms ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1405/2006 (OL L 78, 2013 3 20, p. 41).

9

(10)  
  2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1144/2014 dėl informacijos apie žemės ūkio produktus tiekimo ir jų pardavimo skatinimo priemonių, įgyvendinamų vidaus rinkoje ir trečiosiose šalyse, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 3/2008 (OL L 317, 2014 11 4, p. 56).

10

(11)  
  2013 m. spalio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas (OL L 269, 2013 10 10, p. 1).

11

(12)  
  2014 m. kovo 11 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 906/2014, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1306/2013 nuostatos dėl valstybės intervencijos išlaidų (OL L 255, 2014 8 28, p. 1).

12

---

I PRIEDAS

1 straipsnio 2 dalyje nurodyti mokėjimo agentūrų akreditavimo kriterijai

1.   VIDAUS APLINKA

A)   Organizacinė struktūra

Mokėjimo agentūros organizacinė struktūra turi būti tokia, kad būtų galima vykdyti šias pagrindines su EŽŪGF ir EŽŪFKP išlaidomis susijusias funkcijas:

| i) | leisti atlikti mokėjimus ir juos kontroliuoti, siekiant nustatyti, kad paramos gavėjui mokėtina suma atitiktų Sąjungos taisykles, visų pirma vykdant administracinę kontrolę ir patikras vietoje; |
| --- | --- |

i)

leisti atlikti mokėjimus ir juos kontroliuoti, siekiant nustatyti, kad paramos gavėjui mokėtina suma atitiktų Sąjungos taisykles, visų pirma vykdant administracinę kontrolę ir patikras vietoje;

| ii) | išmokėti paramos gavėjams (arba jų teisių perėmėjams) patvirtintą sumą arba, kaimo plėtros atveju, Sąjungos bendrai finansuojamą dalį; |
| --- | --- |

ii)

išmokėti paramos gavėjams (arba jų teisių perėmėjams) patvirtintą sumą arba, kaimo plėtros atveju, Sąjungos bendrai finansuojamą dalį;

| iii) | tvarkyti apskaitą, kad visi mokėjimai būtų, naudojant informacinę sistemą, įregistruoti atskirose EŽŪGF ir EŽŪFKP išlaidoms skirtose mokėjimo agentūros sąskaitose, ir rengti Komisijai skirtas periodines išlaidų suvestines, įskaitant mėnesio (EŽŪGF atveju), ketvirčio (EŽŪFKP atveju) ir metines deklaracijas. Mokėjimo agentūros sąskaitose taip pat registruojamas fondų lėšomis finansuojamas turtas, visų pirma susijęs su intervencinėmis atsargomis, nepatvirtintomis išankstinėmis išmokomis, užstatais ir skolininkais; |
| --- | --- |

iii)

tvarkyti apskaitą, kad visi mokėjimai būtų, naudojant informacinę sistemą, įregistruoti atskirose EŽŪGF ir EŽŪFKP išlaidoms skirtose mokėjimo agentūros sąskaitose, ir rengti Komisijai skirtas periodines išlaidų suvestines, įskaitant mėnesio (EŽŪGF atveju), ketvirčio (EŽŪFKP atveju) ir metines deklaracijas. Mokėjimo agentūros sąskaitose taip pat registruojamas fondų lėšomis finansuojamas turtas, visų pirma susijęs su intervencinėmis atsargomis, nepatvirtintomis išankstinėmis išmokomis, užstatais ir skolininkais;

| iv) | Reglamente (ES) 2021/2115 nurodytų intervencinių priemonių rūšių atveju, mokėjimo agentūros organizacine struktūra taip pat užtikrinama, kad Reglamento (ES) 2021/2116 54 straipsnyje nurodyto metinio veiklos rezultatų patvirtinimo ir Reglamento (ES) 2021/2115 134 straipsnyje nurodytos daugiametės veiklos rezultatų stebėsenos rezultatų rodiklių ataskaitos būtų teikiamos siekiant įrodyti, kad laikomasi Reglamento (ES) 2021/2116 37 straipsnio. |
| --- | --- |

iv)

Reglamente (ES) 2021/2115 nurodytų intervencinių priemonių rūšių atveju, mokėjimo agentūros organizacine struktūra taip pat užtikrinama, kad Reglamento (ES) 2021/2116 54 straipsnyje nurodyto metinio veiklos rezultatų patvirtinimo ir Reglamento (ES) 2021/2115 134 straipsnyje nurodytos daugiametės veiklos rezultatų stebėsenos rezultatų rodiklių ataskaitos būtų teikiamos siekiant įrodyti, kad laikomasi Reglamento (ES) 2021/2116 37 straipsnio.

Mokėjimo agentūros organizacinėje struktūroje numatoma aiškiai paskirstyti įgaliojimus ir atsakomybę visais veiklos lygmenimis ir atskirti pirmos pastraipos i, ii ir iii punktuose nurodytas funkcijas, kurias vykdančių darbuotojų pareigos nurodomos organizacinėje schemoje. Į ją įtraukiamos techninės tarnybos ir 4 punkte nurodyta vidaus audito tarnyba.

B)   Žmogiškųjų išteklių standartas

Mokėjimo agentūra turi įrodyti, kad yra įsipareigojusi laikytis sąžiningumo ir etinių vertybių. Visų lygių vadovybės nurodymai, veiksmai ir elgesys turi būti pagrįsti sąžiningumu ir etinėmis vertybėmis. Sąžiningumas ir etinės vertybės nustatomos elgesio standartuose ir suprantamos visais organizacijos lygmenimis, taip pat suprantamos užsakomųjų paslaugų teikėjams ir naudos gavėjams. Turi būti nustatyti procesai, skirti įvertinti, ar asmenys ir subjektai laikosi elgesio standartų, ir laiku šalinti nukrypimus. Mokėjimo agentūra taip pat turi įrodyti, kad yra įsipareigojusi pritraukti, ugdyti ir išlaikyti kompetentingus asmenis, atsižvelgdama į savo tikslus.

Visų pirma agentūra užtikrina, kad:

| i) | vykdyti veiklą būtų skiriami atitinkami žmogiškieji ištekliai, o skirtingų lygmenų veiklai vykdyti pakaktų reikiamų techninių įgūdžių; |
| --- | --- |

i)

vykdyti veiklą būtų skiriami atitinkami žmogiškieji ištekliai, o skirtingų lygmenų veiklai vykdyti pakaktų reikiamų techninių įgūdžių;

| ii) | pareigos būtų paskirstytos taip, kad vienas pareigūnas būtų atsakingas tik už vienos funkcijos – leidimo atlikti mokėjimą išdavimo, mokėjimo atlikimo arba atsiskaitymo už sumas, įrašytas į EŽŪGF arba EŽŪFKP sąskaitas – vykdymą, ir kad pareigūnas vykdytų bet kurią iš šių funkcijų su priežiūra; |
| --- | --- |

ii)

pareigos būtų paskirstytos taip, kad vienas pareigūnas būtų atsakingas tik už vienos funkcijos – leidimo atlikti mokėjimą išdavimo, mokėjimo atlikimo arba atsiskaitymo už sumas, įrašytas į EŽŪGF arba EŽŪFKP sąskaitas – vykdymą, ir kad pareigūnas vykdytų bet kurią iš šių funkcijų su priežiūra;

| iii) | kiekvieno pareigūno pareigos, įskaitant jo finansinių įgaliojimų ribas, būtų nurodytos jo darbo aprašyme; Pastarosios gali būti apibrėžtos sistemoje; |
| --- | --- |

iii)

kiekvieno pareigūno pareigos, įskaitant jo finansinių įgaliojimų ribas, būtų nurodytos jo darbo aprašyme; Pastarosios gali būti apibrėžtos sistemoje;

| iv) | visų veiklos lygių darbuotojai būtų tinkamai mokomi, įskaitant informuotumo apie sukčiavimą gerinimą, ir su finansine atsakomybe susijusias pareigas užimantiems darbuotojams būtų taikomas rotacijos principas arba sustiprinta jų kontrolė; |
| --- | --- |

iv)

visų veiklos lygių darbuotojai būtų tinkamai mokomi, įskaitant informuotumo apie sukčiavimą gerinimą, ir su finansine atsakomybe susijusias pareigas užimantiems darbuotojams būtų taikomas rotacijos principas arba sustiprinta jų kontrolė;

| v) | asmenų, turinčių įtakos ir užimančių su finansine atsakomybe pareigas mokėjimo agentūroje ir už jos ribų, atžvilgiu būtų imamasi tinkamų priemonių siekiant išvengti ir nustatyti galimą interesų konflikto, kaip apibrėžta Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 61 straipsnyje, riziką, susijusią su mokėjimo agentūros funkcijų vykdymu. Kilus interesų konflikto rizikai, taikomos priemonės, užtikrinančios, kad tas straipsnis būtų taikomas. |
| --- | --- |

v)

asmenų, turinčių įtakos ir užimančių su finansine atsakomybe pareigas mokėjimo agentūroje ir už jos ribų, atžvilgiu būtų imamasi tinkamų priemonių siekiant išvengti ir nustatyti galimą interesų konflikto, kaip apibrėžta Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 61 straipsnyje, riziką, susijusią su mokėjimo agentūros funkcijų vykdymu. Kilus interesų konflikto rizikai, taikomos priemonės, užtikrinančios, kad tas straipsnis būtų taikomas.

C)   Rizikos vertinimas

Mokėjimo agentūra užtikrina, kad:

| i) | būtų nustatyti mokėjimo agentūros tikslai, kad būtų galima nustatyti ir įvertinti su tais tikslais susijusią riziką; |
| --- | --- |

i)

būtų nustatyti mokėjimo agentūros tikslai, kad būtų galima nustatyti ir įvertinti su tais tikslais susijusią riziką;

| ii) | būtų nustatyta su jos tikslų įgyvendinimu susijusi rizika, įskaitant galimus pažeidimus ar sukčiavimą, ir atlikta tos rizikos analizė, kuria remiantis nustatoma, kaip rizika turėtų būti valdoma; |
| --- | --- |

ii)

būtų nustatyta su jos tikslų įgyvendinimu susijusi rizika, įskaitant galimus pažeidimus ar sukčiavimą, ir atlikta tos rizikos analizė, kuria remiantis nustatoma, kaip rizika turėtų būti valdoma;

| iii) | kalbant apie galimo sukčiavimo riziką, būtų parengta kovos su sukčiavimu strategija, kuri apima kovos su sukčiavimu ir bet kokia neteisėta veikla, kenkiančia Sąjungos finansiniams interesams, priemones. Šios priemonės apima sukčiavimo prevenciją, nustatymą ir tyrimo sąlygas, taip pat žalos atlyginimo ir atgrasymo priemones, taikant proporcingas ir atgrasančias sankcijas; |
| --- | --- |

iii)

kalbant apie galimo sukčiavimo riziką, būtų parengta kovos su sukčiavimu strategija, kuri apima kovos su sukčiavimu ir bet kokia neteisėta veikla, kenkiančia Sąjungos finansiniams interesams, priemones. Šios priemonės apima sukčiavimo prevenciją, nustatymą ir tyrimo sąlygas, taip pat žalos atlyginimo ir atgrasymo priemones, taikant proporcingas ir atgrasančias sankcijas;

| iv) | būtų įgyvendintos rizikos prevencijos ir mažinimo priemonės; |
| --- | --- |

iv)

būtų įgyvendintos rizikos prevencijos ir mažinimo priemonės;

| v) | būtų nustatyti ir įvertinti pokyčiai, kurie galėtų turėti didelį poveikį vidaus kontrolės sistemai; |
| --- | --- |

v)

būtų nustatyti ir įvertinti pokyčiai, kurie galėtų turėti didelį poveikį vidaus kontrolės sistemai;

| vi) | būtų reguliariai peržiūrimos rizikos vertinimo ir nustatytos rizikos prevencijos arba mažinimo priemonės. |
| --- | --- |

vi)

būtų reguliariai peržiūrimos rizikos vertinimo ir nustatytos rizikos prevencijos arba mažinimo priemonės.

D)   Delegavimas

| D.1) | Jeigu mokėjimo agentūra perduoda kurią nors iš savo užduočių kitai įstaigai pagal Reglamento (ES) 2021/2116 9 straipsnio 1 dalį, laikomasi tokių reikalavimų:






  i) | mokėjimo agentūra ir įstaiga turi raštu sudaryti susitarimą, kuriame, be perduotų užduočių, nurodomas informacijos ir patvirtinamųjų dokumentų, kuriuos reikia pateikti mokėjimo agentūrai, pobūdis bei galutinė pateikimo data. Susitarimas turi būti toks, kad mokėjimo agentūra galėtų atitikti akreditavimo kriterijus; |
| --- | --- | --- |

D.1)

i)

mokėjimo agentūra ir įstaiga turi raštu sudaryti susitarimą, kuriame, be perduotų užduočių, nurodomas informacijos ir patvirtinamųjų dokumentų, kuriuos reikia pateikti mokėjimo agentūrai, pobūdis bei galutinė pateikimo data. Susitarimas turi būti toks, kad mokėjimo agentūra galėtų atitikti akreditavimo kriterijus;

| ii) | mokėjimo agentūra visais atvejais išlieka atsakinga už veiksmingą atitinkamų fondų valdymą. Ji yra visiškai atsakinga už pagrindinių sandorių teisėtumą ir tvarkingumą, įskaitant Sąjungos finansinių interesų apsaugą, taip pat už atitinkamų išlaidų deklaravimą Komisijai ir atitinkamų ataskaitų rengimą; |
| --- | --- |

ii)

mokėjimo agentūra visais atvejais išlieka atsakinga už veiksmingą atitinkamų fondų valdymą. Ji yra visiškai atsakinga už pagrindinių sandorių teisėtumą ir tvarkingumą, įskaitant Sąjungos finansinių interesų apsaugą, taip pat už atitinkamų išlaidų deklaravimą Komisijai ir atitinkamų ataskaitų rengimą;

| iii) | aiškiai apibrėžta kitos įstaigos atsakomybė ir pareigos, ypač susijusios su kontrole ir atitikties Sąjungos taisyklėms tikrinimu; |
| --- | --- |

iii)

aiškiai apibrėžta kitos įstaigos atsakomybė ir pareigos, ypač susijusios su kontrole ir atitikties Sąjungos taisyklėms tikrinimu;

| iv) | mokėjimo agentūra užtikrina, kad kita įstaiga turėtų veiksmingas sistemas, kurias taikydama užtikrintų tinkamą savo užduočių vykdymą; |
| --- | --- |

iv)

mokėjimo agentūra užtikrina, kad kita įstaiga turėtų veiksmingas sistemas, kurias taikydama užtikrintų tinkamą savo užduočių vykdymą;

| v) | kita įstaiga mokėjimo agentūrai aiškiai patvirtina, kad ji atlieka savo užduotis, ir apibūdina taikomas priemones; |
| --- | --- |

v)

kita įstaiga mokėjimo agentūrai aiškiai patvirtina, kad ji atlieka savo užduotis, ir apibūdina taikomas priemones;

| vi) | mokėjimo agentūra reguliariai persvarsto perduotas užduotis, siekdama įsitikinti, kad darbas atliekamas tinkamai ir kad laikomasi Sąjungos taisyklių. |
| --- | --- |

vi)

mokėjimo agentūra reguliariai persvarsto perduotas užduotis, siekdama įsitikinti, kad darbas atliekamas tinkamai ir kad laikomasi Sąjungos taisyklių.

| D.2) | D.1 punkto i, ii, iii ir v papunkčiuose nustatytos sąlygos mutatis mutandis taikomos tais atvejais, kai kita įstaiga vykdo mokėjimo agentūros funkcijas kaip dalį savo įprastų užduočių pagal nacionalinės teisės aktus. |
| --- | --- |

D.2)

2.   KONTROLĖ

A)   Leidimo išmokėti prašomą mokėjimą išdavimo procedūros

Mokėjimo agentūra patvirtina procedūras, užtikrinančias, kad būtų laikomasi šių taisyklių:

| i) | mokėjimo agentūra nustato išsamias mokėjimo prašymų priėmimo, įregistravimo ir tvarkymo procedūras, įskaitant visų naudotinų dokumentų ir informacinės sistemos aprašą; |
| --- | --- |

i)

mokėjimo agentūra nustato išsamias mokėjimo prašymų priėmimo, įregistravimo ir tvarkymo procedūras, įskaitant visų naudotinų dokumentų ir informacinės sistemos aprašą;

| ii) | kiekvienas už leidimų išdavimą atsakingas pareigūnas turi turėti išsamų kontrolinį atliktinų tikrinimų sąrašą ir prie mokėjimo prašymų pridedamuose patvirtinamuosiuose dokumentuose patvirtinti, kad tokie tikrinimai buvo atlikti. Patvirtinimas gali būti elektroninis. Pateikiamas įrodymas, kad darbą sistemingai, remdamasis, pvz., imtimi, sistema arba planu, peržiūri aukštesnio rango pareigūnas; |
| --- | --- |

ii)

kiekvienas už leidimų išdavimą atsakingas pareigūnas turi turėti išsamų kontrolinį atliktinų tikrinimų sąrašą ir prie mokėjimo prašymų pridedamuose patvirtinamuosiuose dokumentuose patvirtinti, kad tokie tikrinimai buvo atlikti. Patvirtinimas gali būti elektroninis. Pateikiamas įrodymas, kad darbą sistemingai, remdamasis, pvz., imtimi, sistema arba planu, peržiūri aukštesnio rango pareigūnas;

| iii) | išmokėti prašomą sumą leidžiama tik pakankamai patikrinus, ar laikomasi Sąjungos taisyklių; |
| --- | --- |

iii)

išmokėti prašomą sumą leidžiama tik pakankamai patikrinus, ar laikomasi Sąjungos taisyklių;

| iv) | šios patikros – remiantis atitinkamu reglamentu dėl konkrečios priemonės, pagal kurią prašoma išmokėti pagalbą, būtinos patikros, taip pat Reglamento (ES) 2021/2116 59 straipsnyje nustatytos patikros, būtinos siekiant užkirsti kelią sukčiavimui ir pažeidimams arba nustatyti tokius atvejus, ypač atsižvelgiant į galimą riziką. EŽŪFKP atveju nustatomos papildomos procedūros, skirtos patikrinti, ar laikytasi pagalbos skyrimo sąlygų, įskaitant sutarčių sudarymą, ir ar laikytasi visų Sąjungos taisyklių, įskaitant nustatytąsias BŽŪP strateginiame plane; |
| --- | --- |

iv)

šios patikros – remiantis atitinkamu reglamentu dėl konkrečios priemonės, pagal kurią prašoma išmokėti pagalbą, būtinos patikros, taip pat Reglamento (ES) 2021/2116 59 straipsnyje nustatytos patikros, būtinos siekiant užkirsti kelią sukčiavimui ir pažeidimams arba nustatyti tokius atvejus, ypač atsižvelgiant į galimą riziką. EŽŪFKP atveju nustatomos papildomos procedūros, skirtos patikrinti, ar laikytasi pagalbos skyrimo sąlygų, įskaitant sutarčių sudarymą, ir ar laikytasi visų Sąjungos taisyklių, įskaitant nustatytąsias BŽŪP strateginiame plane;

| v) | mokėjimo agentūros vadovai atitinkamu lygmeniu reguliariai ir laiku informuojami apie atliktų administracinių patikrų ir patikrų vietoje rezultatus, kad, prieš išmokant prašomą mokėjimą būtų galima atsižvelgti į tokių patikrų pakankamumą; |
| --- | --- |

v)

mokėjimo agentūros vadovai atitinkamu lygmeniu reguliariai ir laiku informuojami apie atliktų administracinių patikrų ir patikrų vietoje rezultatus, kad, prieš išmokant prašomą mokėjimą būtų galima atsižvelgti į tokių patikrų pakankamumą;

| vi) | atliktas darbas išsamiai aprašomas ataskaitoje, pridedamoje prie kiekvieno mokėjimo prašymo arba mokėjimo prašymų rinkinio, arba, atitinkamais atvejais, vienų prekybos metų ataskaitoje. Prie šios ataskaitos pridedamas patvirtintų mokėjimo prašymų tinkamumo ir atlikto darbo pobūdžio, apimties ir ribų patvirtinimas. Tai gali būti daroma elektroninėmis priemonėmis. EŽŪFKP atveju taip pat pridedamas patvirtinimas, kad laikytasi pagalbos skyrimo kriterijų, įskaitant sutarčių sudarymą, ir kad laikytasi visų Sąjungos taisyklių, ypač nustatytųjų BŽŪP strateginiame plane. Tuo atveju, kai fizinės ar administracinės patikros nėra išsamios, bet atliekamos atrinkus kai kuriuos mokėjimo prašymus, nurodomi atrinkti mokėjimo prašymai, apibūdinamas atrankos metodas, informuojama apie visų patikrinimų ir priemonių, kurių buvo imtasi dėl neatitikimų ir pažeidimų, rezultatus. Patvirtinamųjų popierinių arba elektroninių dokumentų turi pakakti užtikrinti, kad buvo atliktos visos reikiamos patvirtintų mokėjimo prašymų tinkamumo patikros; |
| --- | --- |

vi)

atliktas darbas išsamiai aprašomas ataskaitoje, pridedamoje prie kiekvieno mokėjimo prašymo arba mokėjimo prašymų rinkinio, arba, atitinkamais atvejais, vienų prekybos metų ataskaitoje. Prie šios ataskaitos pridedamas patvirtintų mokėjimo prašymų tinkamumo ir atlikto darbo pobūdžio, apimties ir ribų patvirtinimas. Tai gali būti daroma elektroninėmis priemonėmis. EŽŪFKP atveju taip pat pridedamas patvirtinimas, kad laikytasi pagalbos skyrimo kriterijų, įskaitant sutarčių sudarymą, ir kad laikytasi visų Sąjungos taisyklių, ypač nustatytųjų BŽŪP strateginiame plane. Tuo atveju, kai fizinės ar administracinės patikros nėra išsamios, bet atliekamos atrinkus kai kuriuos mokėjimo prašymus, nurodomi atrinkti mokėjimo prašymai, apibūdinamas atrankos metodas, informuojama apie visų patikrinimų ir priemonių, kurių buvo imtasi dėl neatitikimų ir pažeidimų, rezultatus. Patvirtinamųjų popierinių arba elektroninių dokumentų turi pakakti užtikrinti, kad buvo atliktos visos reikiamos patvirtintų mokėjimo prašymų tinkamumo patikros;

| vii) | jei popierinius arba elektroninius dokumentus, susijusius su leidimais išmokėti prašomą mokėjimą ir atlikta kontrole, pasilieka kitos įstaigos, tos įstaigos ir mokėjimo agentūra nustato procedūras, kuriomis užtikrinama, kad šie dokumentai arba elektroniniai duomenų registrai būtų saugomi ir mokėjimo agentūra galėtų juos gauti. |
| --- | --- |

vii)

jei popierinius arba elektroninius dokumentus, susijusius su leidimais išmokėti prašomą mokėjimą ir atlikta kontrole, pasilieka kitos įstaigos, tos įstaigos ir mokėjimo agentūra nustato procedūras, kuriomis užtikrinama, kad šie dokumentai arba elektroniniai duomenų registrai būtų saugomi ir mokėjimo agentūra galėtų juos gauti.

B)   Mokėjimo procedūros

Mokėjimo agentūra patvirtina procedūras, reikalingas užtikrinti, kad mokėjimai būtų atliekami tik į paramos gavėjų arba į jų teisių perėmėjų banko sąskaitas. Mokėjimas atliekamas per mokėjimo agentūros banką arba, atitinkamais atvejais, valstybinę mokėjimo įstaigą per penkias darbo dienas nuo išlaidų įrašymo į EŽŪGF arba EŽŪFKP sąskaitas. Patvirtinamos procedūros, kuriomis siekiama užtikrinti, kad nepervesti mokėjimai nebūtų deklaruojami EŽŪGF arba EŽŪFKP kaip kompensuotini. Jeigu tokie mokėjimai jau buvo deklaruoti EŽŪGF arba EŽŪFKP, jie turi būti grąžinti tiems fondams teikiant kito mėnesio arba ketvirčio deklaracijas arba ne vėliau kaip teikiant metines ataskaitas. Grynais pinigais nemokama. Leidimą išduodantis pareigūnas ir (arba) jo vadovas leidimo išdavimą gali patvirtinti elektroninėmis priemonėmis, jeigu užtikrinamas tinkamas šių priemonių saugumo lygis, o pasirašančiojo tapatybė įtraukiama į elektroninį registrą.

C)   Apskaitos procedūros

Mokėjimo agentūra patvirtina tokias procedūras:

| i) | apskaitos procedūras, kuriomis užtikrinama, kad mėnesio (EŽŪGF), ketvirčio (EŽŪFKP) ir metinės deklaracijos būtų išsamios, tikslios ir parengtos laiku ir kad bet kokios klaidos ar praleidimai būtų pastebėti ir ištaisyti, visų pirma, reguliariai tikrinant ir suderinant; |
| --- | --- |

i)

apskaitos procedūras, kuriomis užtikrinama, kad mėnesio (EŽŪGF), ketvirčio (EŽŪFKP) ir metinės deklaracijos būtų išsamios, tikslios ir parengtos laiku ir kad bet kokios klaidos ar praleidimai būtų pastebėti ir ištaisyti, visų pirma, reguliariai tikrinant ir suderinant;

| ii) | intervencinio saugojimo apskaitą, kuria užtikrinama, kad kiekviename etape nuo pasiūlymo priėmimo iki gaminio fizinio realizavimo būtų tiksliai ir neatidėliojant įforminami kiekiai ir susijusios išlaidos, kad jie būtų įregistruoti priskiriant kiekvienai konkrečiai partijai ir teisingai sąskaitai ir laikantis taisyklių, ir užtikrinama, kad bet kuriuo metu bet kurioje laikymo vietoje būtų galima nustatyti atsargų kiekį ir pobūdį. |
| --- | --- |

ii)

intervencinio saugojimo apskaitą, kuria užtikrinama, kad kiekviename etape nuo pasiūlymo priėmimo iki gaminio fizinio realizavimo būtų tiksliai ir neatidėliojant įforminami kiekiai ir susijusios išlaidos, kad jie būtų įregistruoti priskiriant kiekvienai konkrečiai partijai ir teisingai sąskaitai ir laikantis taisyklių, ir užtikrinama, kad bet kuriuo metu bet kurioje laikymo vietoje būtų galima nustatyti atsargų kiekį ir pobūdį.

D)   Veiklos rezultatų ataskaitų teikimo procedūros

Reglamente (ES) 2021/2115 nurodytų intervencinių priemonių rūšių atveju, mokėjimo agentūra užtikrina, kad veiktų skaitmeninių duomenų apie kiekvieną mokėjimo prašymą ir veiksmą rinkimo, registravimo ir saugojimo informacinė sistema. Be to, sistemoje pateikiami duomenys apie visus atitinkamus kiekvienos intervencinės priemonės produkto rodiklius, siekiant užtikrinti, kad metinėse veiklos rezultatų ataskaitose būtų nurodyta, jog išlaidos patirtos pagal Reglamento (ES) 2021/2116 37 straipsnį, taip pat rezultatų rodiklių duomenys, įskaitant siektinas ir tarpines reikšmes.

E)   Išankstinių išmokų ir užstatų procedūros

Patvirtinamos procedūros, kuriomis siekiama užtikrinti, kad:

| i) | išankstinių išmokų mokėjimai apskaitos arba papildomuose dokumentuose būtų nurodomi atskirai; |
| --- | --- |

i)

išankstinių išmokų mokėjimai apskaitos arba papildomuose dokumentuose būtų nurodomi atskirai;

| ii) | garantijos būtų priimamos tik iš šio reglamento IV skyriaus reikalavimų besilaikančių ir atitinkamų valdžios institucijų patvirtintų finansų įstaigų, jos galiotų iki patvirtinimo arba kol jų pareikalaujama paprastu mokėjimo agentūros prašymu; |
| --- | --- |

ii)

garantijos būtų priimamos tik iš šio reglamento IV skyriaus reikalavimų besilaikančių ir atitinkamų valdžios institucijų patvirtintų finansų įstaigų, jos galiotų iki patvirtinimo arba kol jų pareikalaujama paprastu mokėjimo agentūros prašymu;

| iii) | išankstinės išmokos būtų patvirtinamos per nustatytus terminus, o tos, kurios dar nepatvirtintos, būtų nedelsiant nustatomos ir nedelsiant būtų pareikalaujama garantijų. |
| --- | --- |

iii)

išankstinės išmokos būtų patvirtinamos per nustatytus terminus, o tos, kurios dar nepatvirtintos, būtų nedelsiant nustatomos ir nedelsiant būtų pareikalaujama garantijų.

F)   Skolų procedūros

Visi A–E skirsniuose numatyti kriterijai mutatis mutandis taikomi mokesčiams, negrąžintiems užstatams, kompensuotiems mokėjimams, asignuotosioms įplaukoms ir kt., kuriuos mokėjimo agentūra turi surinkti EŽŪGF ir EŽŪFKP vardu.

Mokėjimo agentūra sukuria visų mokėtinų sumų pripažinimo ir tokių skolų įrašymo į vieną skolininkų apskaitos knygą sistemą. Skolininkų knyga reguliariai tikrinama ir imamasi veiksmų negrąžintoms skoloms susigrąžinti.

G)   Audito seka

Mokėjimo agentūra gali naudotis informacija, susijusia su leidimų išmokėti prašomą mokėjimą išdavimo, jų apskaitos ir mokėjimo, veiklos rezultatų ataskaitų, išankstinių išmokų tvarkymo, užstatų ir skolų patvirtinamaisiais dokumentais, kad visuomet užtikrintų pakankamai išsamią audito seką.

3.   INFORMACIJA IR RYŠIAI

A)   Komunikacija

Mokėjimo agentūra patvirtina būtinas procedūras, siekdama užtikrinti, kad kiekvienas Sąjungos taisyklių, o ypač galiojančios pagalbos normų, pasikeitimas būtų užregistruojamas, o nurodymai, duomenų bazės ir kontroliniai sąrašai laiku atnaujinami.

B)   Informacinių sistemų saugumas

Informacinių sistemų saugumas sertifikuojamas pagal Tarptautinės standartizacijos organizacijos (ISO) standarto 27001 reikalavimus: „Informacijos saugumo valdymo sistemos. Reikalavimai“ (angl. Information Security management systems – Requirements).

Jei Komisija leidžia, valstybės narės gali sertifikuoti savo informacinių sistemų saugumą pagal kitus pripažintus standartus, jeigu tais standartais užtikrinamas ne žemesnis saugumo lygis nei nustatytasis standartu ISO 27001.

Pirma ir antra pastraipos netaikomos mokėjimo agentūroms, atsakingoms už ne didesnės nei 400 mln. EUR metinės išlaidų sumos valdymą ir kontrolę, jei atitinkama valstybė narė pranešė Komisijai apie savo sprendimą vietoj to taikyti vieną iš šių standartų:

| — | Tarptautinės standartizacijos organizacijos standartą 27002 „Informacijos saugumo kontrolės priemonių praktikos nuostatai“ (angl. Code of practice for Information Security controls); |
| --- | --- |

—

Tarptautinės standartizacijos organizacijos standartą 27002 „Informacijos saugumo kontrolės priemonių praktikos nuostatai“ (angl. Code of practice for Information Security controls);

| — | Federalinės Informacinių technologijų saugumo tarnybos (vok. Bundesamt für Sicherheit in der Informationstechnik) standartą „IT apsaugos pagrindų vadovas“ (vok. IT-Grundschutzhandbuch, angl. IT Baseline Protection Manual (BSI)); |
| --- | --- |

—

Federalinės Informacinių technologijų saugumo tarnybos (vok. Bundesamt für Sicherheit in der Informationstechnik) standartą „IT apsaugos pagrindų vadovas“ (vok. IT-Grundschutzhandbuch, angl. IT Baseline Protection Manual (BSI));

| — | Informacinių sistemų audito ir kontrolės asociacijos standartą „Informacinių ir susijusių technologijų kontrolės tikslai“ (angl. Control objectives for Information and related Technology (COBIT)). |
| --- | --- |

—

Informacinių sistemų audito ir kontrolės asociacijos standartą „Informacinių ir susijusių technologijų kontrolės tikslai“ (angl. Control objectives for Information and related Technology (COBIT)).

4.   STEBĖSENA

A)   Nuolatinė stebėsena vykdant vidaus kontrolės

Vidaus kontrolė apima bent šias sritis:

| i) | techninių tarnybų ir įstaigų, įgaliotų vykdyti kontrolę ir kitas funkcijas, kuriomis užtikrinamas tinkamas taisyklių, gairių ir procedūrų įgyvendinimas, stebėseną; |
| --- | --- |

i)

techninių tarnybų ir įstaigų, įgaliotų vykdyti kontrolę ir kitas funkcijas, kuriomis užtikrinamas tinkamas taisyklių, gairių ir procedūrų įgyvendinimas, stebėseną;

| ii) | sistemos pokyčių inicijavimą, siekiant pagerinti bendrą kontrolės sistemą; |
| --- | --- |

ii)

sistemos pokyčių inicijavimą, siekiant pagerinti bendrą kontrolės sistemą;

| iii) | mokėjimo prašymų ir mokėjimo agentūrai pateiktų prašymų peržiūrą, taip pat kitą informaciją apie įtariamus pažeidimus; |
| --- | --- |

iii)

mokėjimo prašymų ir mokėjimo agentūrai pateiktų prašymų peržiūrą, taip pat kitą informaciją apie įtariamus pažeidimus;

| iv) | stebėsenos procedūras, kurių tikslas – užkirsti kelią sukčiavimui ir pažeidimams arba nustatyti tokius atvejus, visų pirma mokėjimo agentūros kompetencijai priklausančiose BŽŪP išlaidų srityse, kurioms būdinga didelė sukčiavimo arba kitų sunkių pažeidimų rizika. |
| --- | --- |

iv)

stebėsenos procedūras, kurių tikslas – užkirsti kelią sukčiavimui ir pažeidimams arba nustatyti tokius atvejus, visų pirma mokėjimo agentūros kompetencijai priklausančiose BŽŪP išlaidų srityse, kurioms būdinga didelė sukčiavimo arba kitų sunkių pažeidimų rizika.

Nuolatinė stebėsena įtraukiama į įprastą ir nuolatinę mokėjimo agentūros veiklą. Agentūros kasdienė veikla ir vykdoma kontrolė nuolatos stebima visais lygmenimis, siekiant užtikrinti pakankamai išsamią audito seką.

B)   Atskiri vertinimai, kuriuos atlieka vidaus audito tarnyba

Mokėjimo agentūra patvirtina procedūras, užtikrinančias, kad būtų laikomasi šių taisyklių:

| i) | vidaus auditą atliekanti tarnyba yra nepriklausoma nuo kitų mokėjimo agentūros departamentų ir yra tiesiogiai atskaitinga mokėjimo agentūros direktoriui; |
| --- | --- |

i)

vidaus auditą atliekanti tarnyba yra nepriklausoma nuo kitų mokėjimo agentūros departamentų ir yra tiesiogiai atskaitinga mokėjimo agentūros direktoriui;

| ii) | vidaus audito tarnyba tikrina, ar agentūros patvirtintomis procedūromis tinkamai užtikrinama, kad būtų patikrinta, ar laikomasi Sąjungos taisyklių, ir kad sąskaitos būtų tikslios, išsamios ir pateiktos laiku. Patikrinimai gali apsiriboti atrinktomis priemonėmis ir sandorių imtimis, jeigu audito plane užtikrinama, jog visos svarbios sritys, įskaitant ir už leidimų išdavimą atsakingus departamentus, būtų patikrintos per ne ilgesnį kaip penkerių metų laikotarpį; |
| --- | --- |

ii)

vidaus audito tarnyba tikrina, ar agentūros patvirtintomis procedūromis tinkamai užtikrinama, kad būtų patikrinta, ar laikomasi Sąjungos taisyklių, ir kad sąskaitos būtų tikslios, išsamios ir pateiktos laiku. Patikrinimai gali apsiriboti atrinktomis priemonėmis ir sandorių imtimis, jeigu audito plane užtikrinama, jog visos svarbios sritys, įskaitant ir už leidimų išdavimą atsakingus departamentus, būtų patikrintos per ne ilgesnį kaip penkerių metų laikotarpį;

| iii) | vidaus audito tarnyba savo darbą atlieka pagal tarptautinius audito standartus, fiksuoja tai audito dokumentuose ir pateikia išvadas mokėjimo agentūros vadovybei ataskaitų bei rekomendacijų pavidalu. |
| --- | --- |

iii)

vidaus audito tarnyba savo darbą atlieka pagal tarptautinius audito standartus, fiksuoja tai audito dokumentuose ir pateikia išvadas mokėjimo agentūros vadovybei ataskaitų bei rekomendacijų pavidalu.

---

II PRIEDAS

2 straipsnio 3 dalyje nurodytų koordinavimo įstaigų akreditavimo kriterijai, susiję su metinės veiklos rezultatų ataskaitos rengimu

1.   INFORMACIJA IR RYŠIAI

A)   Komunikacija

Koordinavimo įstaiga patvirtina būtinas procedūras, siekdama užtikrinti, kad kiekvienas Sąjungos teisės aktų pakeitimas būtų registruojamas ir kad instrukcijos bei duomenų bazės būtų laiku atnaujinamos.

B)   Informacinių sistemų saugumas

Informacinių sistemų saugumas sertifikuojamas pagal Tarptautinės standartizacijos organizacijos (ISO) standarto 27001 reikalavimus: „Informacijos saugumo valdymo sistemos. Reikalavimai“ (angl. Information Security management systems – Requirements).

Jei Komisija leidžia, valstybės narės gali sertifikuoti savo informacinių sistemų saugumą pagal kitus pripažintus standartus, jeigu tais standartais užtikrinamas ne žemesnis saugumo lygis nei nustatytasis standartu ISO 27001. Kai mokėjimo agentūra veikia kaip koordinavimo įstaiga, jos sertifikavimas atitinka šią sąlygą.

---

III PRIEDAS

Mokėjimo agentūrų pareigos, nurodytos 3 straipsnio 1 dalyje

I.   MOKĖJIMO AGENTŪRŲ PAREIGOS

A.   Patikros

1.   Periodiškumas ir reprezentatyvumas

Kiekvienas saugojimo punktas tikrinamas ne rečiau kaip kartą per metus, laikantis II dalyje nustatytų taisyklių, visų pirma siekiant išsiaiškinti šiuos aspektus:

| a) | informacijos apie viešąjį saugojimą rinkimo procedūrą; |
| --- | --- |

a)

informacijos apie viešąjį saugojimą rinkimo procedūrą;

| b) | ar vietoje saugomi saugotojo apskaitos duomenys sutampa su mokėjimo agentūrai perduotais duomenimis; |
| --- | --- |

b)

ar vietoje saugomi saugotojo apskaitos duomenys sutampa su mokėjimo agentūrai perduotais duomenimis;

| c) | fizinis buvimas nustatomas atliekant pakankamai reprezentatyvų fizinį patikrinimą, per kurį tikrinamos bent II dalyje nurodytos procentinės dalys ir iš kurio rezultatų galima daryti išvadą, kad visi atsargų apskaitoje nurodyti kiekiai faktiškai yra sandėlyje; |
| --- | --- |

c)

fizinis buvimas nustatomas atliekant pakankamai reprezentatyvų fizinį patikrinimą, per kurį tikrinamos bent II dalyje nurodytos procentinės dalys ir iš kurio rezultatų galima daryti išvadą, kad visi atsargų apskaitoje nurodyti kiekiai faktiškai yra sandėlyje;

| d) | kokybės patikros atliekamos vizualiai, uostant ir (arba) atliekant organoleptines patikras, o iškilus abejonėms, atliekant išsamią analizę. |
| --- | --- |

d)

kokybės patikros atliekamos vizualiai, uostant ir (arba) atliekant organoleptines patikras, o iškilus abejonėms, atliekant išsamią analizę.

2.   Papildomos patikros

Jeigu fizinio patikrinimo metu nustatomas nukrypimas, pagal tą patį metodą reikia patikrinti intervenciniame sandėlyje saugomo kiekio papildomą procentinę dalį. Prireikus per patikrinimą gali būti pasverti visi tikrinamoje partijoje arba saugykloje esantys produktai.

B.   Patikrinimo ataskaitos

| 1. | Mokėjimo agentūros vidaus patikrinimų įstaiga arba mokėjimo agentūros įgaliota įstaiga parengia kiekvienos atliktos patikros arba fizinio patikrinimo ataskaitą. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ataskaitoje nurodomi bent šie duomenys:






  a) | saugotojo pavadinimas, patikrintos saugyklos adresas ir patikrintų partijų apibūdinimas; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

saugotojo pavadinimas, patikrintos saugyklos adresas ir patikrintų partijų apibūdinimas;

| b) | patikrinimo pradžios ir pabaigos diena bei laikas; |
| --- | --- |

b)

patikrinimo pradžios ir pabaigos diena bei laikas;

| c) | patikrinimo vieta bei saugojimo, pakavimo ir prieigos sąlygų aprašas; |
| --- | --- |

c)

patikrinimo vieta bei saugojimo, pakavimo ir prieigos sąlygų aprašas;

| d) | išsamūs patikrinimą atliekančių asmenų tapatybės duomenys, jų profesinė kvalifikacija bei įgaliojimai; |
| --- | --- |

d)

išsamūs patikrinimą atliekančių asmenų tapatybės duomenys, jų profesinė kvalifikacija bei įgaliojimai;

| e) | taikytos tikrinimo priemonės ir tūrio nustatymo procedūros, pavyzdžiui, matavimo metodai, skaičiavimai, tarpiniai ir galutiniai rezultatai bei išvados; |
| --- | --- |

e)

taikytos tikrinimo priemonės ir tūrio nustatymo procedūros, pavyzdžiui, matavimo metodai, skaičiavimai, tarpiniai ir galutiniai rezultatai bei išvados;

| f) | kiekvienos saugomos partijos arba produktų rūšies kiekis, nurodytas mokėjimo agentūros apskaitos knygoje, bei kiekis, nurodytas saugyklos apskaitos knygoje, ir nustatyti šių dviejų knygų skirtumai; |
| --- | --- |

f)

kiekvienos saugomos partijos arba produktų rūšies kiekis, nurodytas mokėjimo agentūros apskaitos knygoje, bei kiekis, nurodytas saugyklos apskaitos knygoje, ir nustatyti šių dviejų knygų skirtumai;

| g) | kiekvienos fiziškai patikrintos partijos ar produktų rūšies atveju – f punkte nurodyta informacija ir vietoje patikrintas kiekis, galimi neatitikimai, partijos arba produktų rūšies numeris, paletės, dėžės, silosinės, cisternos ar kitos saugojimo talpyklos, svoris (jei taikoma, grynasis ir bendrasis svoris) arba tūris; |
| --- | --- |

g)

kiekvienos fiziškai patikrintos partijos ar produktų rūšies atveju – f punkte nurodyta informacija ir vietoje patikrintas kiekis, galimi neatitikimai, partijos arba produktų rūšies numeris, paletės, dėžės, silosinės, cisternos ar kitos saugojimo talpyklos, svoris (jei taikoma, grynasis ir bendrasis svoris) arba tūris;

| h) | saugotojo pareiškimas, jei aptinkama neatitikimų ar skirtumų; |
| --- | --- |

h)

saugotojo pareiškimas, jei aptinkama neatitikimų ar skirtumų;

| i) | ataskaitos parengimo vieta ir data bei ataskaitą parengusio asmens, saugotojo arba jo atstovo parašai; |
| --- | --- |

i)

ataskaitos parengimo vieta ir data bei ataskaitą parengusio asmens, saugotojo arba jo atstovo parašai;

| j) | informacija apie išsamesnį patikrinimą, atliekamą nustačius nukrypimų; nurodoma šio išsamesnio patikrinimo metu tikrinto saugomų atsargų kiekio procentinė dalis, nustatyti neatitikimai ir pateikti paaiškinimai. |
| --- | --- |

j)

informacija apie išsamesnį patikrinimą, atliekamą nustačius nukrypimų; nurodoma šio išsamesnio patikrinimo metu tikrinto saugomų atsargų kiekio procentinė dalis, nustatyti neatitikimai ir pateikti paaiškinimai.

| 3. | Ataskaitos nedelsiant siunčiamos už mokėjimo agentūros sąskaitų tvarkymą atsakingos tarnybos vadovui.
  Iš karto po to, kai gaunama ataskaita, mokėjimo agentūros sąskaitos pataisomos atsižvelgiant į nustatytus neatitikimus ir skirtumus. |
| --- | --- |

3.

Iš karto po to, kai gaunama ataskaita, mokėjimo agentūros sąskaitos pataisomos atsižvelgiant į nustatytus neatitikimus ir skirtumus.

| 4. | Su ataskaitomis gali susipažinti Komisijos darbuotojai ir jos įgalioti asmenys. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Mokėjimo agentūra parengia apibendrinamąjį dokumentą, kuriame nurodo:






  a) | atliktas patikras, atskirai nurodydama fizinius patikrinimus (inventorizaciją), |
| --- | --- | --- |

5.

a)

atliktas patikras, atskirai nurodydama fizinius patikrinimus (inventorizaciją),

| b) | patikrintą kiekį, |
| --- | --- |

b)

patikrintą kiekį,

| c) | nustatytus su mėnesinėmis ir metinėmis ataskaitomis susijusius nukrypimus ir jų priežastis.
  Patikrintas kiekvieno atitinkamo produkto kiekis ir su juo susiję nukrypimai nurodomi svorio arba tūrio vienetais ir procentine viso saugomo kiekio dalimi.
  Šiame apibendrinamajame dokumente atskirai nurodomos patikros, atliktos saugomų produktų kokybei įvertinti. Dokumentas Komisijai perduodamas kartu su Reglamento (ES) 2021/2116 9 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos a punkte nurodytomis metinėmis ataskaitomis. |
| --- | --- |

c)

nustatytus su mėnesinėmis ir metinėmis ataskaitomis susijusius nukrypimus ir jų priežastis.

Patikrintas kiekvieno atitinkamo produkto kiekis ir su juo susiję nukrypimai nurodomi svorio arba tūrio vienetais ir procentine viso saugomo kiekio dalimi.

Šiame apibendrinamajame dokumente atskirai nurodomos patikros, atliktos saugomų produktų kokybei įvertinti. Dokumentas Komisijai perduodamas kartu su Reglamento (ES) 2021/2116 9 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos a punkte nurodytomis metinėmis ataskaitomis.

II.   FIZINIO PATIKRINIMO PROCEDŪRA, TAIKOMA ATSKIRUOSE BŽŪP SEKTORIUOSE ATLIEKANT I DALYJE NURODYTAS PATIKRAS

A.   Sviestas

| 1. | Atrinkta ketinamų tikrinti partijų imtis turi sudaryti ne mažiau kaip 5 % viso viešai saugomo kiekio. Tikrintinos partijos atrenkamos pagal mokėjimo agentūros apskaitos duomenis prieš vykstant į saugyklą, tačiau saugotojas apie tai nėra informuojamas. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Atrinktų partijų buvimas ir sudėtis tikrinami vietoje:






  a) | pagal pirkimo arba įvežimo kvitus identifikuojant partijų ir dėžių kontrolinius numerius, |
| --- | --- | --- |

2.

a)

pagal pirkimo arba įvežimo kvitus identifikuojant partijų ir dėžių kontrolinius numerius,

| b) | sveriant paletes (vieną iš dešimties) ir dėžes (vieną dėžę iš paletės), |
| --- | --- |

b)

sveriant paletes (vieną iš dešimties) ir dėžes (vieną dėžę iš paletės),

| c) | vizualiai tikrinant dėžės turinį (vienoje paletėje iš penkių), |
| --- | --- |

c)

vizualiai tikrinant dėžės turinį (vienoje paletėje iš penkių),

| d) | tikrinant pakuotės būklę. |
| --- | --- |

d)

tikrinant pakuotės būklę.

| 3. | Fiziškai patikrintų partijų ir nustatytų trūkumų aprašas pateikiamas patikrinimo ataskaitoje. |
| --- | --- |

3.

B.   Nugriebto pieno milteliai

| 1. | Atrinktas ketinamų tikrinti partijų kiekis turi atitikti ne mažiau kaip 5 % viso viešai saugomo kiekio. Tikrintinos partijos atrenkamos pagal mokėjimo agentūros apskaitos duomenis prieš vykstant į saugyklą, tačiau saugotojas apie tai nėra informuojamas. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Atrinktų partijų buvimas ir sudėtis tikrinami vietoje:






  a) | pagal pirkimo arba įvežimo kvitus identifikuojant partijų ir maišų kontrolinius numerius, |
| --- | --- | --- |

2.

a)

pagal pirkimo arba įvežimo kvitus identifikuojant partijų ir maišų kontrolinius numerius,

| b) | sveriant paletes (vieną iš dešimties) ir maišus (vieną iš dešimties), |
| --- | --- |

b)

sveriant paletes (vieną iš dešimties) ir maišus (vieną iš dešimties),

| c) | vizualiai tikrinant maišo turinį (vienoje paletėje iš penkių), |
| --- | --- |

c)

vizualiai tikrinant maišo turinį (vienoje paletėje iš penkių),

| d) | tikrinant pakuotės būklę. |
| --- | --- |

d)

tikrinant pakuotės būklę.

| 3. | Fiziškai patikrintų partijų ir nustatytų trūkumų aprašas pateikiamas patikros ataskaitoje. |
| --- | --- |

3.

C.   Javai ir ryžiai

1.   Fizinio patikrinimo procedūra

Patikrinimas atliekamas taip:

| a) | Tikrintinuose aruoduose ar saugojimo patalpose saugomų grūdų arba ryžių kiekis turi sudaryti ne mažiau kaip 5 % viso viešai saugomų grūdų arba ryžių kiekio.
  Atranka atliekama pagal mokėjimo agentūros atsargų apskaitos duomenis, tačiau saugotojas apie tai nėra informuojamas. |
| --- | --- |

a)

Tikrintinuose aruoduose ar saugojimo patalpose saugomų grūdų arba ryžių kiekis turi sudaryti ne mažiau kaip 5 % viso viešai saugomų grūdų arba ryžių kiekio.

Atranka atliekama pagal mokėjimo agentūros atsargų apskaitos duomenis, tačiau saugotojas apie tai nėra informuojamas.

| b) | Fizinis patikrinimas:






  i) | grūdų arba ryžių buvimo atrinktuose aruoduose arba saugojimo patalpose tikrinimas, |
| --- | --- | --- |

b)

Fizinis patikrinimas:

i)

grūdų arba ryžių buvimo atrinktuose aruoduose arba saugojimo patalpose tikrinimas,

| ii) | grūdų arba ryžių identifikaciniai duomenys, |
| --- | --- |

ii)

grūdų arba ryžių identifikaciniai duomenys,

| iii) | saugojimo sąlygų patikrinimas ir produktų, saugomų Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2016/1238 (1) numatytomis sąlygomis, kokybės patikra, |
| --- | --- |

iii)

saugojimo sąlygų patikrinimas ir produktų, saugomų Komisijos deleguotajame reglamente (ES) 2016/1238 (1) numatytomis sąlygomis, kokybės patikra,

| iv) | grūdų arba ryžių saugojimo vietos ir identifikacinių duomenų palyginimas su saugyklos dokumentais, |
| --- | --- |

iv)

grūdų arba ryžių saugojimo vietos ir identifikacinių duomenų palyginimas su saugyklos dokumentais,

| v) | saugomų atsargų kiekių įvertinimas pagal mokėjimo agentūros iš anksto patvirtintą metodą, kurio aprašas pateikiamas agentūros pagrindinėje buveinėje. |
| --- | --- |

v)

saugomų atsargų kiekių įvertinimas pagal mokėjimo agentūros iš anksto patvirtintą metodą, kurio aprašas pateikiamas agentūros pagrindinėje buveinėje.

2.   Procedūra aptikus neatitikimus

Tikrinant tūrį leidžiamas tam tikras nuokrypis.

Jeigu atliekant fizinį grūdų ir ryžių patikrinimą buvo nustatyta, kad silosinėje arba sandėlyje ant plokščio pagrindo saugomų produktų svoris nuo apskaitoje nurodyto svorio skiriasi 5 % arba daugiau, taikomos IV priedo II skirsnyje nustatytos taisyklės.

Jeigu grūdai arba ryžiai saugomi sandėlyje, užuot įrašius kiekį, nustatytą įvertinus tūrį, gali būti įrašomas kiekis, nustatytas pasvėrus produktus tuomet, kai jie buvo atvežti saugoti, jei apskaičiuoto tūrio tikslumo laipsnis nėra pakankamas, o skirtumas tarp šių dviejų verčių nėra labai didelis.

Mokėjimo agentūra tokia galimybe gali pasinaudoti tuomet, kai tai pateisinama dėl susiklosčiusių aplinkybių; ji atsižvelgia į konkretų atvejį ir prisiima visą atsakomybę. Tai ji nurodo patikrinimo ataskaitoje, naudodamasi tokiu orientaciniu pavyzdžiu:

GRŪDAI. ATSARGŲ PATIKRA

| Produktas: | Saugotojas: Saugykla, silosinė:
  Talpyklos numeris: | Data: |
| --- | --- | --- |
| Partija | Kiekis, nurodytas atsargų apskaitoje |

Produktas:

Saugotojas: Saugykla, silosinė:

Talpyklos numeris:

Data:

Partija

Kiekis, nurodytas atsargų apskaitoje

a)   Atsargos silosinėje

| Kameros Nr. | Specifikacijoje nurodytas tūris m3 (A) | Užregistruotas laisvasis tūris m3 (B) | Saugomų grūdų tūris m3 (A-B) | Užregistruotas savitasis svoris kg/hl = 100 | Grūdų arba ryžių svoris |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | |

Kameros Nr.

Specifikacijoje nurodytas tūris m3 (A)

Užregistruotas laisvasis tūris m3 (B)

Saugomų grūdų tūris m3 (A-B)

Užregistruotas savitasis svoris kg/hl = 100

Grūdų arba ryžių svoris

Iš viso (a): ...

b)   Atsargos sandėlyje ant plokščio pagrindo

| | Saugojimo patalpos Nr. | Saugojimo patalpos Nr. | Saugojimo patalpos Nr. |
| --- | --- | --- | --- |
| Užimamas plotas ...
  Aukštis ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| m2 | ... | m2 | ... | m2 | ... |
| ... | m3 | ... | m3 | ... | m3 |
| ... | ... | ... | ... | ... | |
| ... m | | ... m | | ... m | |
| Pataisos ... | ... m3 | ... m3 | ... m3 |
| Tūris ... | ... m3 | ... m3 | ... m3 |
| Savitasis svoris ... | ... kg/hl | ... kg/hl | ... kg/hl |
| Bendras svoris | ... tonos | ... tonos | ... tonos |

Saugojimo patalpos Nr.

Saugojimo patalpos Nr.

Saugojimo patalpos Nr.

Užimamas plotas ...

Aukštis ...

...

...

...

...

...

...

m2

...

m2

...

m2

...

...

m3

...

m3

...

m3

...

...

...

...

...

... m

... m

... m

Pataisos ...

... m3

... m3

... m3

Tūris ...

... m3

... m3

... m3

Savitasis svoris ...

... kg/hl

... kg/hl

... kg/hl

Bendras svoris

... tonos

... tonos

... tonos

Iš viso (b): ...

Bendras svoris saugykloje: ...

Skirtumas nuo apskaitoje nurodyto svorio: ...

Procentais: ...

..., [data]

... (Spaudas ir parašas)

Mokėjimo agentūros tikrintojas:

D.   Jautiena ir veršiena

| 1. | Atrinkta ketinamų tikrinti partijų imtis turi sudaryti ne mažiau kaip 5 % viso viešai saugomo kiekio. Tikrintinos partijos atrenkamos pagal mokėjimo agentūros apskaitos duomenis prieš vykstant į saugyklą, tačiau saugotojas apie tai nėra informuojamas. |
| --- | --- |

1.

Atrinkta ketinamų tikrinti partijų imtis turi sudaryti ne mažiau kaip 5 % viso viešai saugomo kiekio. Tikrintinos partijos atrenkamos pagal mokėjimo agentūros apskaitos duomenis prieš vykstant į saugyklą, tačiau saugotojas apie tai nėra informuojamas.

| 2. | Atrinktų partijų buvimo ir jų sudėties tikrinimas vietoje. Tikrinimas apima:






  a) | mėsos su kaulais:






  i) | partijų identifikavimą ir gabalų skaičiaus tikrinimą; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Atrinktų partijų buvimo ir jų sudėties tikrinimas vietoje. Tikrinimas apima:

a)

mėsos su kaulais:

i)

partijų identifikavimą ir gabalų skaičiaus tikrinimą;

| ii) | 20 % įvairių sukapotos mėsos gabalų ir (arba) rūšies svorio tikrinimą; |
| --- | --- |

ii)

20 % įvairių sukapotos mėsos gabalų ir (arba) rūšies svorio tikrinimą;

| iii) | vizualų įpakavimo būklės patikrinimą; |
| --- | --- |

iii)

vizualų įpakavimo būklės patikrinimą;

| b) | mėsos be kaulų:






  i) | partijų ir palečių identifikavimą bei dėžių skaičių patikrinimą; |
| --- | --- | --- |

b)

mėsos be kaulų:

i)

partijų ir palečių identifikavimą bei dėžių skaičių patikrinimą;

| ii) | 10 % palečių arba talpyklų svorio patikrinimą; |
| --- | --- |

ii)

10 % palečių arba talpyklų svorio patikrinimą;

| iii) | kiekvienos pasvertos paletės 10 % dėžių svorio patikrinimą; |
| --- | --- |

iii)

kiekvienos pasvertos paletės 10 % dėžių svorio patikrinimą;

| iv) | vizualų dėžių turinio bei kiekvienoje dėžėje esančių pakuočių būklės patikrinimą.
  Atrenkant paletes atsižvelgiama į skirtingas saugomos pjaustytos mėsos rūšis. |
| --- | --- |

iv)

vizualų dėžių turinio bei kiekvienoje dėžėje esančių pakuočių būklės patikrinimą.

Atrenkant paletes atsižvelgiama į skirtingas saugomos pjaustytos mėsos rūšis.

| 3. | Fiziškai patikrintų partijų ir nustatytų trūkumų aprašas pateikiamas patikrinimo ataskaitoje. |
| --- | --- |

3.

Fiziškai patikrintų partijų ir nustatytų trūkumų aprašas pateikiamas patikrinimo ataskaitoje.

---

(1)  
  2016 m. gegužės 18 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2016/1238, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 nuostatos dėl valstybės intervencijos ir paramos privačiajam sandėliavimui,(OL L 206, 2016 7 30, p. 15).

---

IV PRIEDAS

Pareigos ir bendrieji principai, susiję su saugotojų atsakomybe, įtrauktini į 3 straipsnio 2 dalyje nurodytų mokėjimo agentūrų ir saugotojų saugojimo sutartis

I.   BENDROSIOS SAUGOTOJŲ PAREIGOS

Saugotojai yra atsakingi už produktų, kuriems taikomos Sąjungos intervencinės priemonės, tinkamą laikymą. Jie atsako už finansinius tokio reikalavimo nesilaikymo padarinius.

Jie pasirūpina, kad kiekvienoje saugojimo vietoje būtų prieinamas sandėlio planas bei duomenys apie kiekvienos silosinės ar saugojimo patalpos matmenis.

Grūdai ir ryžiai turi būti saugomi taip, kad būtų įmanoma patikrinti jų tūrį.

II.   PRODUKTŲ KOKYBĖ

Jeigu dėl prastų arba netinkamų saugojimo sąlygų pablogėjo saugomų intervencinių produktų kokybė, nuostolius padengia saugotojas; šios išlaidos įtraukiamos į viešojo saugojimo sąskaitas kaip nuostoliai, kuriuos lėmė produkto kokybės pablogėjimas dėl saugojimo sąlygų.

III.   TRŪKSTAMAS KIEKIS

| 1. | Saugotojas yra atsakingas už visus saugomo kiekio ir mokėjimo agentūrai teikiamose atsargų ataskaitose nurodytų duomenų neatitikimus. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Jeigu trūkstamas kiekis yra didesnis už tą, kuris atitinka leistiną (-us) nuokrypį (-ius), kaip nurodyta 4 straipsnyje, III priedo II dalies C skirsnio 2 punkte ir V priede arba žemės ūkio sektorių teisės aktuose, tai visą šį kiekį kaip neidentifikuotus nuostolius padengia saugotojas. Jeigu saugotojai nesutinka dėl trūkstamo kiekio, jie gali reikalauti produktą pasverti arba išmatuoti, tačiau šios operacijos išlaidas padengia patys, nebent būtų nustatyta, kad deklaruotas kiekis iš tikrųjų yra sandėlyje arba kad skirtumas neviršija leistino (-ų) nuokrypio (-ių); tokiu atveju svėrimo arba matavimo išlaidas padengia mokėjimo agentūra.
  III priedo II dalies C skirsnio 2 punkte nustatyti leistini nuokrypiai taikomi nepažeidžiant kitų šio punkto pirmoje pastraipoje nurodytų leistinų nuokrypių. |
| --- | --- |

2.

III priedo II dalies C skirsnio 2 punkte nustatyti leistini nuokrypiai taikomi nepažeidžiant kitų šio punkto pirmoje pastraipoje nurodytų leistinų nuokrypių.

IV.   PATVIRTINAMIEJI DOKUMENTAI IR MĖNESINĖ BEI METINĖ DEKLARACIJOS

1.   Patvirtinamieji dokumentai ir mėnesinės deklaracijos

| a) | Saugotojas privalo turėti su produktų atvežimu, saugojimu ir išvežimu susijusius dokumentus, pagal kuriuos rengiamos metinės ataskaitos; dokumentuose nurodoma bent ši informacija:






  i) | saugojimo vieta (prireikus – aruodo arba cisternos identifikaciniai duomenys), |
| --- | --- | --- |

a)

Saugotojas privalo turėti su produktų atvežimu, saugojimu ir išvežimu susijusius dokumentus, pagal kuriuos rengiamos metinės ataskaitos; dokumentuose nurodoma bent ši informacija:

i)

saugojimo vieta (prireikus – aruodo arba cisternos identifikaciniai duomenys),

| ii) | iš ankstesnio mėnesio perkeltas kiekis, |
| --- | --- |

ii)

iš ankstesnio mėnesio perkeltas kiekis,

| iii) | atvežtos ir išvežtos partijos, |
| --- | --- |

iii)

atvežtos ir išvežtos partijos,

| iv) | atsargos laikotarpio pabaigoje. |
| --- | --- |

iv)

atsargos laikotarpio pabaigoje.

Pagal šiuos dokumentus turi būti įmanoma tiksliai nustatyti bet kuriuo metu saugomą kiekį, ypač atsižvelgiant į pirkimo ir pardavimo sutartis, kurios buvo sudarytos, tačiau kuriose nurodytos atsargos dar nebuvo atvežtos arba išvežtos.

| b) | Dokumentus, susijusius su produktų atvežimu, saugojimu ir išvežimu, saugotojas ne rečiau kaip kartą per mėnesį perduoda mokėjimo agentūrai kartu su mėnesine atsargų ataskaita. Mokėjimo agentūrą šie dokumentai turi pasiekti anksčiau nei dešimtą mėnesio, einančio po mėnesio, kurio atsargų ataskaita teikiama, dieną. |
| --- | --- |

b)

Dokumentus, susijusius su produktų atvežimu, saugojimu ir išvežimu, saugotojas ne rečiau kaip kartą per mėnesį perduoda mokėjimo agentūrai kartu su mėnesine atsargų ataskaita. Mokėjimo agentūrą šie dokumentai turi pasiekti anksčiau nei dešimtą mėnesio, einančio po mėnesio, kurio atsargų ataskaita teikiama, dieną.

| c) | Mėnesinės atsargų ataskaitos pavyzdys (orientacinis pavyzdys) pateikiamas toliau. Šį pavyzdį mokėjimo agentūros saugotojams perduoda elektroninėmis priemonėmis.

  Mėnesinė atsargų ataskaita











  Produktai: | Saugotojas:
  Saugykla: Nr.:
  Adresas: | Mėnuo: |
| --- | --- | --- | --- |
| Partija | Aprašas | Kiekis (kg, tonomis, dėžėmis, vienetais, ir pan.) | Data | Pastabos |
| Įvežimas | Išvežimas |
| | Perkeltas kiekis | | | | |
| | Perkeltinas kiekis | | | |

c)

Mėnesinės atsargų ataskaitos pavyzdys (orientacinis pavyzdys) pateikiamas toliau. Šį pavyzdį mokėjimo agentūros saugotojams perduoda elektroninėmis priemonėmis.

Mėnesinė atsargų ataskaita

Produktai:

Saugotojas:

Saugykla: Nr.:

Adresas:

Mėnuo:

Partija

Aprašas

Kiekis (kg, tonomis, dėžėmis, vienetais, ir pan.)

Data

Pastabos

Įvežimas

Išvežimas

Perkeltas kiekis

Perkeltinas kiekis

(Spaudas ir parašas)

Vieta ir data:

Vardas, pavardė:

2.   Metinė deklaracija

| a) | Metinę atsargų deklaraciją saugotojas parengia remdamasis 1 punkte apibūdintomis mėnesinėmis ataskaitomis. Ji mokėjimo agentūrai atsiunčiama ne vėliau kaip spalio 15 d., pasibaigus ataskaitiniams metams. |
| --- | --- |

a)

Metinę atsargų deklaraciją saugotojas parengia remdamasis 1 punkte apibūdintomis mėnesinėmis ataskaitomis. Ji mokėjimo agentūrai atsiunčiama ne vėliau kaip spalio 15 d., pasibaigus ataskaitiniams metams.

| b) | Metinėje atsargų deklaracijoje pateikiama kiekvieno produkto ir kiekvienoje saugojimo vietoje saugomo kiekio suvestinė nurodant kiekvieno produkto kiekį, partijų numerius (išskyrus grūdų), atvežimo į sandėlį metus bei nustatytų nukrypimų paaiškinimas. |
| --- | --- |

b)

Metinėje atsargų deklaracijoje pateikiama kiekvieno produkto ir kiekvienoje saugojimo vietoje saugomo kiekio suvestinė nurodant kiekvieno produkto kiekį, partijų numerius (išskyrus grūdų), atvežimo į sandėlį metus bei nustatytų nukrypimų paaiškinimas.

| c) | Metinės atsargų deklaracijos pavyzdys (orientacinis pavyzdys) pateiktas toliau. |
| --- | --- |

c)

Metinės atsargų deklaracijos pavyzdys (orientacinis pavyzdys) pateiktas toliau.

Šį pavyzdį mokėjimo agentūros saugotojams perduoda elektroninėmis priemonėmis.

Metinė atsargų ataskaita

| Produktai: | Saugotojas:
  Saugykla: Nr.:
  Adresas: | Metai: |
| --- | --- | --- |
| Partija | Aprašas | Apskaitoje nurodytas kiekis ir (arba) svoris | Pastabos |
| | | | |

Produktai:

Saugotojas:

Saugykla: Nr.:

Adresas:

Metai:

Partija

Aprašas

Apskaitoje nurodytas kiekis ir (arba) svoris

Pastabos

(Spaudas ir parašas)

Vieta ir data:

Vardas, pavardė:

V.   KOMPIUTERIZUOTA ATSARGŲ APSKAITA IR DUOMENŲ TEIKIMAS

Viešojo saugojimo sutartyse, kurias sudaro mokėjimo agentūra ir saugotojas, turi būti nuostatų, kuriomis galima užtikrinti Sąjungos teisės aktų laikymąsi.

Sutartyse nustatomi tokie reikalavimai:

| a) | turi būti tvarkoma kompiuterizuota intervencinių atsargų apskaita, |
| --- | --- |

a)

turi būti tvarkoma kompiuterizuota intervencinių atsargų apskaita,

| b) | nuolatines prekes turi būti įmanoma paimti tiesiogiai ir nedelsiant, |
| --- | --- |

b)

nuolatines prekes turi būti įmanoma paimti tiesiogiai ir nedelsiant,

| c) | bet kuriuo momentu turi būti įmanoma gauti visus dokumentus, susijusius su atsargų atvežimu, saugojimu ir išvežimu, bei saugotojo turimus apskaitos dokumentus ir įrašus, parengtus pagal šį reglamentą, |
| --- | --- |

c)

bet kuriuo momentu turi būti įmanoma gauti visus dokumentus, susijusius su atsargų atvežimu, saugojimu ir išvežimu, bei saugotojo turimus apskaitos dokumentus ir įrašus, parengtus pagal šį reglamentą,

| d) | mokėjimo agentūros bei Komisijos pareigūnams ir jų deramai įgaliotiems asmenims turi būti suteikta nuolatinė prieiga prie tų dokumentų. |
| --- | --- |

d)

mokėjimo agentūros bei Komisijos pareigūnams ir jų deramai įgaliotiems asmenims turi būti suteikta nuolatinė prieiga prie tų dokumentų.

VI.   MOKĖJIMO AGENTŪRAI PATEIKIAMŲ DOKUMENTŲ FORMA IR TURINYS

IV skirsnyje nurodytų dokumentų forma ir turinys nustatomi pagal Reglamento (ES) 2021/2116 92 straipsnį.

VII.   DOKUMENTŲ SAUGOJIMAS

Su visomis viešojo saugojimo operacijomis susijusius patvirtinamuosius dokumentus saugotojas, nepažeisdamas atitinkamų nacionalinių nuostatų, saugo visą laikotarpį, kuriuo pagal taisykles, priimtas remiantis Reglamento (ES) 2021/2116 92 straipsniu, reikalaujama atlikti sąskaitų patvirtinimo procedūras.

---

V PRIEDAS

4 straipsnio 2 dalyje nurodytos leistino nuokrypio ribos

| 1. | Kiekio nuostolių, patiriamų dėl įprastinių pagal taisykles atliekamų saugojimo operacijų, atveju, kiekvienam žemės ūkio produktui, kuriam taikoma viešojo saugojimo priemonė, leistini šie nuokrypiai:






  a) | grūdams 0,2 %; |
| --- | --- | --- |

1.

Kiekio nuostolių, patiriamų dėl įprastinių pagal taisykles atliekamų saugojimo operacijų, atveju, kiekvienam žemės ūkio produktui, kuriam taikoma viešojo saugojimo priemonė, leistini šie nuokrypiai:

a)

grūdams 0,2 %;

| b) | žaliaviniams ryžiams, kukurūzams 0,4 %; |
| --- | --- |

b)

žaliaviniams ryžiams, kukurūzams 0,4 %;

| c) | nugriebto pieno milteliams 0,0 %; |
| --- | --- |

c)

nugriebto pieno milteliams 0,0 %;

| d) | sviestui 0,0 % |
| --- | --- |

d)

sviestui 0,0 %

| e) | galvijienai 0,6 %. |
| --- | --- |

e)

galvijienai 0,6 %.

| 2. | Leistinų galvijienos iškaulinėjimo nuostolių procentinis dydis yra 32. Toks procentinis dydis taikomas visiems per ataskaitinius metus iškaulinėtų produktų kiekiams. |
| --- | --- |

2.

Leistinų galvijienos iškaulinėjimo nuostolių procentinis dydis yra 32. Toks procentinis dydis taikomas visiems per ataskaitinius metus iškaulinėtų produktų kiekiams.

| 3. | 1 punkte nurodyti leistini nuokrypiai apskaičiuojami kaip procentinė per atitinkamus ataskaitinius metus atvežtų saugoti ir perimtų kiekių (pridėjus tų metų pradžioje saugomus kiekius) faktinio svorio (be pakuotės) dalis.
  Šie leistini nuokrypiai taikomi atliekant fizinius atsargų patikrinimus. Leisti nuokrypiai kiekvienam produktui apskaičiuojami remiantis mokėjimo agentūros saugomų kiekių visuma.
  Faktinis svoris atvežant ir išvežant apskaičiuojamas iš užregistruoto svorio atimant standartinį pakuotės svorį, nurodytą įvežimo sąlygose, o jei tokios sąlygos nenustatytos, atimant mokėjimo agentūros naudojamą vidutinį pakuotės svorį. |
| --- | --- |

3.

1 punkte nurodyti leistini nuokrypiai apskaičiuojami kaip procentinė per atitinkamus ataskaitinius metus atvežtų saugoti ir perimtų kiekių (pridėjus tų metų pradžioje saugomus kiekius) faktinio svorio (be pakuotės) dalis.

Šie leistini nuokrypiai taikomi atliekant fizinius atsargų patikrinimus. Leisti nuokrypiai kiekvienam produktui apskaičiuojami remiantis mokėjimo agentūros saugomų kiekių visuma.

Faktinis svoris atvežant ir išvežant apskaičiuojamas iš užregistruoto svorio atimant standartinį pakuotės svorį, nurodytą įvežimo sąlygose, o jei tokios sąlygos nenustatytos, atimant mokėjimo agentūros naudojamą vidutinį pakuotės svorį.

| 4. | Leistinas nuokrypis neapima nuostolių, išreikštų pakuočių arba užregistruotų vienetų skaičiumi. |
| --- | --- |

4.

Leistinas nuokrypis neapima nuostolių, išreikštų pakuočių arba užregistruotų vienetų skaičiumi.

| 5. | Apskaičiuojant 1 ir 2 punktuose numatytus leistinus nuokrypius, neatsižvelgiama į dėl vagysčių ar kitų įmanomų nustatyti priežasčių patirtus nuostolius. |
| --- | --- |

5.

Apskaičiuojant 1 ir 2 punktuose numatytus leistinus nuokrypius, neatsižvelgiama į dėl vagysčių ar kitų įmanomų nustatyti priežasčių patirtus nuostolius.

---

| 2022 1 31 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 20/131 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 1 31

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 20/131

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2022/128

2021 m. gruodžio 21 d.

kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 2021/2116 taikymo taisyklės dėl mokėjimo agentūrų ir kitų įstaigų, finansų valdymo, sąskaitų patvirtinimo, patikrų, užstatų ir skaidrumo

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2021 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 2021/2116 dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos, kuriuo panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 1306/2013 (1), ypač į jo 11 straipsnio 2 dalį, 12 straipsnio 4 dalį, 32 straipsnio 9 dalį, 39 straipsnio 4 dalį, 41 straipsnio 1 dalies ketvirtą pastraipą, 42 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą, 43 straipsnio 2 dalį, 47 straipsnio 2 dalį, 51 straipsnio 3 dalį, 53 straipsnio 2 dalį, 54 straipsnio 5 dalį, 55 straipsnio 7 dalį, 58 straipsnį, 59 straipsnio 9 dalį, 64 straipsnio 4 dalį, 82 ir 92 straipsnius, 95 straipsnio 1 dalį ir 100 straipsnį,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (2), ypač į jo 223 straipsnio 3 punktą,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (ES) Nr. 2021/2116 nustatomos pagrindinės bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos taisyklės, įskaitant mokėjimo agentūrų ir koordinavimo įstaigų akreditavimo, finansų valdymo ir sąskaitų patvirtinimo procedūrų, be kita ko, sandorių tikrinimo, užstatų ir skaidrumo taisykles. Siekiant užtikrinti, kad tuo reglamentu nustatyta nauja teisinė sistema veiktų sklandžiai ir būtų vienodai taikoma, Komisijai suteikti įgaliojimai įgyvendinimo aktais priimti tam tikras tų sričių taisykles. Naujosios taisyklės turėtų pakeisti atitinkamas Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 908/2014 nuostatas (3); |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (ES) Nr. 2021/2116 nustatomos pagrindinės bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos taisyklės, įskaitant mokėjimo agentūrų ir koordinavimo įstaigų akreditavimo, finansų valdymo ir sąskaitų patvirtinimo procedūrų, be kita ko, sandorių tikrinimo, užstatų ir skaidrumo taisykles. Siekiant užtikrinti, kad tuo reglamentu nustatyta nauja teisinė sistema veiktų sklandžiai ir būtų vienodai taikoma, Komisijai suteikti įgaliojimai įgyvendinimo aktais priimti tam tikras tų sričių taisykles. Naujosios taisyklės turėtų pakeisti atitinkamas Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 908/2014 nuostatas (3);

| (2) | valstybės narės turėtų akredituoti mokėjimo agentūras tik tuo atveju, jeigu jos atitinka tam tikrus minimalius akreditavimo kriterijus, nustatytus Sąjungos mastu, kaip nurodyta Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 2022/127 (4) 1 straipsnio 2 dalyje ir to reglamento I priede. Turėtų būti nustatytos akreditacijos mokėjimo agentūroms ir koordinavimo įstaigoms suteikimo, peržiūrėjimo ir atšaukimo procedūros; |
| --- | --- |

(2)

valstybės narės turėtų akredituoti mokėjimo agentūras tik tuo atveju, jeigu jos atitinka tam tikrus minimalius akreditavimo kriterijus, nustatytus Sąjungos mastu, kaip nurodyta Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 2022/127 (4) 1 straipsnio 2 dalyje ir to reglamento I priede. Turėtų būti nustatytos akreditacijos mokėjimo agentūroms ir koordinavimo įstaigoms suteikimo, peržiūrėjimo ir atšaukimo procedūros;

| (3) | valstybės narės turėtų nuolat prižiūrėti savo mokėjimo agentūras. Jos turėtų sukurti keitimosi informacija sistemą, kad kompetentingoms institucijoms būtų pranešama ir jos būtų informuojamos apie įtariamus reikalavimų nesilaikymo atvejus. Tokiems atvejams nagrinėti valstybės narės turėtų nustatyti procedūrą, į kurią būtų įtrauktas įpareigojimas parengti visų nustatytų trūkumų ištaisymo per tam tikrą laikotarpį planą. Mokėjimo agentūrų, kurioms valstybės narės suteikia akreditaciją, net jeigu jos neįvykdė tokio plano per nustatytą laikotarpį, išlaidų atveju Komisija turėtų turėti galimybę nustatyti trūkumus per atitikties patvirtinimo procedūrą, nustatytą Reglamento (ES) 2021/2116 55 straipsnyje; |
| --- | --- |

(3)

valstybės narės turėtų nuolat prižiūrėti savo mokėjimo agentūras. Jos turėtų sukurti keitimosi informacija sistemą, kad kompetentingoms institucijoms būtų pranešama ir jos būtų informuojamos apie įtariamus reikalavimų nesilaikymo atvejus. Tokiems atvejams nagrinėti valstybės narės turėtų nustatyti procedūrą, į kurią būtų įtrauktas įpareigojimas parengti visų nustatytų trūkumų ištaisymo per tam tikrą laikotarpį planą. Mokėjimo agentūrų, kurioms valstybės narės suteikia akreditaciją, net jeigu jos neįvykdė tokio plano per nustatytą laikotarpį, išlaidų atveju Komisija turėtų turėti galimybę nustatyti trūkumus per atitikties patvirtinimo procedūrą, nustatytą Reglamento (ES) 2021/2116 55 straipsnyje;

| (4) | pagal Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 9 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos d punktą už akredituotas mokėjimo agentūras atsakingi asmenys turi parengti valdymo pareiškimus dėl pateiktos informacijos išsamumo ir tikslumo, tinkamo įdiegtų valdymo sistemų veikimo ir dėl to, kad išlaidos buvo patirtos pagal Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 37 straipsnį. Turėtų būti nustatytos taisyklės, taikytinos tokių valdymo pareiškimų turiniui ir formatui; |
| --- | --- |

(4)

pagal Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 9 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos d punktą už akredituotas mokėjimo agentūras atsakingi asmenys turi parengti valdymo pareiškimus dėl pateiktos informacijos išsamumo ir tikslumo, tinkamo įdiegtų valdymo sistemų veikimo ir dėl to, kad išlaidos buvo patirtos pagal Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 37 straipsnį. Turėtų būti nustatytos taisyklės, taikytinos tokių valdymo pareiškimų turiniui ir formatui;

| (5) | turėtų būti nustatytos Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 10 straipsnyje nurodytų koordinavimo įstaigų veiklos taisyklės ir to reglamento 12 straipsnyje nurodytų tvirtinančiųjų įstaigų užduotys. Be to, turėtų būti tiksliai apibrėžtas sertifikatų ir ataskaitų, kuriuos rengia tvirtinančiosios įstaigos, turinys, siekiant užtikrinti, kad jie būtų naudingi Komisijai atliekant sąskaitų patvirtinimo procedūrą; |
| --- | --- |

(5)

turėtų būti nustatytos Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 10 straipsnyje nurodytų koordinavimo įstaigų veiklos taisyklės ir to reglamento 12 straipsnyje nurodytų tvirtinančiųjų įstaigų užduotys. Be to, turėtų būti tiksliai apibrėžtas sertifikatų ir ataskaitų, kuriuos rengia tvirtinančiosios įstaigos, turinys, siekiant užtikrinti, kad jie būtų naudingi Komisijai atliekant sąskaitų patvirtinimo procedūrą;

| (6) | siekiant užtikrinti tinkamą į Sąjungos biudžetą įtrauktų Europos žemės ūkio garantijų fondui (EŽŪGF) ir Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai (EŽŪFKP) (toliau abu – fondai) skirtų asignavimų valdymą, mokėjimo agentūros turėtų atskirai tvarkyti išmokų iš kiekvieno fondo ir kiekvieno fondo asignuotųjų pajamų sąskaitas. Tam mokėjimo agentūrų vedamoje apskaitoje turėtų būti aiškiai atskirtos kiekvieno fondo patirtos išlaidos ir asignuotos pajamos pagal Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 5 straipsnio 2 dalį ir 6 bei 45 straipsnius, ir sudarytos sąlygos tas išlaidas ir pajamas susieti su Sąjungos biudžete mokėjimo agentūroms skirtais finansiniais ištekliais; |
| --- | --- |

(6)

siekiant užtikrinti tinkamą į Sąjungos biudžetą įtrauktų Europos žemės ūkio garantijų fondui (EŽŪGF) ir Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai (EŽŪFKP) (toliau abu – fondai) skirtų asignavimų valdymą, mokėjimo agentūros turėtų atskirai tvarkyti išmokų iš kiekvieno fondo ir kiekvieno fondo asignuotųjų pajamų sąskaitas. Tam mokėjimo agentūrų vedamoje apskaitoje turėtų būti aiškiai atskirtos kiekvieno fondo patirtos išlaidos ir asignuotos pajamos pagal Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 5 straipsnio 2 dalį ir 6 bei 45 straipsnius, ir sudarytos sąlygos tas išlaidas ir pajamas susieti su Sąjungos biudžete mokėjimo agentūroms skirtais finansiniais ištekliais;

| (7) | bendra žemės ūkio politika yra finansuojama eurais, o euro zonai nepriklausančioms valstybėms narėms suteikiama galimybė išmokas paramos gavėjams mokėti nacionaline valiuta. Kad būtų galima konsoliduoti visas išlaidas ir pajamas, reikėtų nustatyti, kad mokėjimo agentūros galėtų pateikti išlaidų ir pajamų duomenis ir eurais, ir valiuta, kuria patirtos išlaidos ir gautos pajamos; |
| --- | --- |

(7)

bendra žemės ūkio politika yra finansuojama eurais, o euro zonai nepriklausančioms valstybėms narėms suteikiama galimybė išmokas paramos gavėjams mokėti nacionaline valiuta. Kad būtų galima konsoliduoti visas išlaidas ir pajamas, reikėtų nustatyti, kad mokėjimo agentūros galėtų pateikti išlaidų ir pajamų duomenis ir eurais, ir valiuta, kuria patirtos išlaidos ir gautos pajamos;

| (8) | išlaidos EŽŪFKP pagalbos kaimo plėtros priemonėms, kurios bendrai finansuojamos iš Sąjungos biudžeto ir nacionalinių biudžetų, yra nustatomos remiantis BŽŪP strateginiais planais, kuriuose nurodomos įvairios intervencinių priemonių rūšys ir konkrečios įnašų normos. Laikantis patikimo finansų valdymo principo, šios išlaidos turėtų būti stebimos ir į sąskaitas įtraukiamos taip, kad visas operacijas būtų galima susieti su BŽŪP strateginiu planu, intervencinių priemonių rūšimis ir konkrečiomis įnašo normomis. Taip bus užtikrinta, kad būtų galima patikrinti, ar patirtos išlaidos atitinka skirtus finansinius išteklius. Tokiomis aplinkybėmis reikėtų nurodyti elementus, į kuriuos turėtų atsižvelgti mokėjimo agentūros. Visų pirma, atlikdamos išmokų apskaitą mokėjimo agentūros sąskaitose turėtų aiškiai nurodyti viešųjų ir Sąjungos lėšų kilmę. Be to, turėtų būti nustatytos ir nurodytos su pradinėmis operacijomis susietos iš paramos gavėjų susigrąžintinos ir susigrąžintos sumos; |
| --- | --- |

(8)

išlaidos EŽŪFKP pagalbos kaimo plėtros priemonėms, kurios bendrai finansuojamos iš Sąjungos biudžeto ir nacionalinių biudžetų, yra nustatomos remiantis BŽŪP strateginiais planais, kuriuose nurodomos įvairios intervencinių priemonių rūšys ir konkrečios įnašų normos. Laikantis patikimo finansų valdymo principo, šios išlaidos turėtų būti stebimos ir į sąskaitas įtraukiamos taip, kad visas operacijas būtų galima susieti su BŽŪP strateginiu planu, intervencinių priemonių rūšimis ir konkrečiomis įnašo normomis. Taip bus užtikrinta, kad būtų galima patikrinti, ar patirtos išlaidos atitinka skirtus finansinius išteklius. Tokiomis aplinkybėmis reikėtų nurodyti elementus, į kuriuos turėtų atsižvelgti mokėjimo agentūros. Visų pirma, atlikdamos išmokų apskaitą mokėjimo agentūros sąskaitose turėtų aiškiai nurodyti viešųjų ir Sąjungos lėšų kilmę. Be to, turėtų būti nustatytos ir nurodytos su pradinėmis operacijomis susietos iš paramos gavėjų susigrąžintinos ir susigrąžintos sumos;

| (9) | valstybės narės sutelkia finansinius išteklius Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 5 straipsnyje nurodytoms EŽŪGF išlaidoms finansuoti anksčiau nei Komisija padengia šias išlaidas, kas mėnesį kompensuodama patirtas išlaidas. Kartu valstybėms narėms išmokama išankstinė išmoka, susijusi su EŽŪFKP išlaidomis, kurios vėliau bus patvirtintos atliekant metinį finansinį patvirtinimą pagal Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 53 straipsnį. Siekdamos tinkamai valdyti finansinius srautus, valstybės narės turėtų kaupti patirtų išlaidų, su kuriomis susijusios šios mėnesinės ir tarpinės išmokos, išsamumą, tikslumą ir teisingumą patvirtinančią informaciją ir ją pateikti Komisijai patirdamos išlaidas ir gaudamos pajamas arba Komisijai ją perduoti periodiškai. Valstybės narės turėtų Komisijai teikti informaciją kiekvieno fondo valdymo pobūdį atitinkančiu dažnumu. Informacijos teikimas tokiu dažnumu neturėtų daryti poveikio valstybių narių pareigai saugoti visą informaciją, sukauptą siekiant tinkamai stebėti išlaidas, ir prireikus ją pateikti Komisijai patikrinti; |
| --- | --- |

(9)

valstybės narės sutelkia finansinius išteklius Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 5 straipsnyje nurodytoms EŽŪGF išlaidoms finansuoti anksčiau nei Komisija padengia šias išlaidas, kas mėnesį kompensuodama patirtas išlaidas. Kartu valstybėms narėms išmokama išankstinė išmoka, susijusi su EŽŪFKP išlaidomis, kurios vėliau bus patvirtintos atliekant metinį finansinį patvirtinimą pagal Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 53 straipsnį. Siekdamos tinkamai valdyti finansinius srautus, valstybės narės turėtų kaupti patirtų išlaidų, su kuriomis susijusios šios mėnesinės ir tarpinės išmokos, išsamumą, tikslumą ir teisingumą patvirtinančią informaciją ir ją pateikti Komisijai patirdamos išlaidas ir gaudamos pajamas arba Komisijai ją perduoti periodiškai. Valstybės narės turėtų Komisijai teikti informaciją kiekvieno fondo valdymo pobūdį atitinkančiu dažnumu. Informacijos teikimas tokiu dažnumu neturėtų daryti poveikio valstybių narių pareigai saugoti visą informaciją, sukauptą siekiant tinkamai stebėti išlaidas, ir prireikus ją pateikti Komisijai patikrinti;

| (10) | bendros mokėjimo agentūrų pareigos, susijusios su sąskaitų tvarkymu, apima Sąjungos fondams valdyti ir kontroliuoti reikalingus duomenis. Tačiau tos pareigos neapima reikalavimų, susijusių su išlaidų kompensavimu, ir duomenų, kurie turi būti pateikti Komisijai siekiant gauti tokią kompensaciją. Todėl reikėtų patikslinti, kokią informaciją ir duomenis apie fondų finansuotinas išlaidas Komisijai reikia teikti periodiškai. Valstybių narių Komisijai teikiama informacija turi pastarajai sudaryti sąlygas tiesiogiai ir kuo veiksmingiau panaudoti perduotą informaciją apie fondų sąskaitų tvarkymą ir susijusius mokėjimus. Siekiant šio tikslo visa informacija, kurią perduoda valstybės narės arba kuria valstybės narės keičiasi su Komisija, turėtų būti siunčiama elektroniniu būdu; |
| --- | --- |

(10)

bendros mokėjimo agentūrų pareigos, susijusios su sąskaitų tvarkymu, apima Sąjungos fondams valdyti ir kontroliuoti reikalingus duomenis. Tačiau tos pareigos neapima reikalavimų, susijusių su išlaidų kompensavimu, ir duomenų, kurie turi būti pateikti Komisijai siekiant gauti tokią kompensaciją. Todėl reikėtų patikslinti, kokią informaciją ir duomenis apie fondų finansuotinas išlaidas Komisijai reikia teikti periodiškai. Valstybių narių Komisijai teikiama informacija turi pastarajai sudaryti sąlygas tiesiogiai ir kuo veiksmingiau panaudoti perduotą informaciją apie fondų sąskaitų tvarkymą ir susijusius mokėjimus. Siekiant šio tikslo visa informacija, kurią perduoda valstybės narės arba kuria valstybės narės keičiasi su Komisija, turėtų būti siunčiama elektroniniu būdu;

| (11) | pagal Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 90 straipsnio 1 dalies c punktą intervencinių priemonių ir priemonių, susijusių su fondų finansuojamais veiksmais, išlaidų deklaracijos, kurios taip pat yra laikomos mokėjimo prašymais, taip pat turi būti siunčiamos Komisijai kartu su reikiama informacija laikantis nustatytų terminų. Siekiant valstybėms narėms, akredituotoms koordinavimo įstaigoms ir mokėjimo agentūroms suteikti galimybę parengti išlaidų deklaracijas pagal suderintas taisykles, o Komisijai – atsižvelgti į mokėjimo prašymus, reikėtų nustatyti, kokiomis sąlygomis tos išlaidos gali būti įtraukiamos į atitinkamus EŽŪGF ir EŽŪFKP biudžetus. Tose sąlygose turėtų būti nurodytos išlaidų ir pajamų įtraukimo į apskaitą, visų pirma, asignuotųjų pajamų ir atliktinų pataisų bei faktinio jų deklaravimo taisyklės; |
| --- | --- |

(11)

pagal Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 90 straipsnio 1 dalies c punktą intervencinių priemonių ir priemonių, susijusių su fondų finansuojamais veiksmais, išlaidų deklaracijos, kurios taip pat yra laikomos mokėjimo prašymais, taip pat turi būti siunčiamos Komisijai kartu su reikiama informacija laikantis nustatytų terminų. Siekiant valstybėms narėms, akredituotoms koordinavimo įstaigoms ir mokėjimo agentūroms suteikti galimybę parengti išlaidų deklaracijas pagal suderintas taisykles, o Komisijai – atsižvelgti į mokėjimo prašymus, reikėtų nustatyti, kokiomis sąlygomis tos išlaidos gali būti įtraukiamos į atitinkamus EŽŪGF ir EŽŪFKP biudžetus. Tose sąlygose turėtų būti nurodytos išlaidų ir pajamų įtraukimo į apskaitą, visų pirma, asignuotųjų pajamų ir atliktinų pataisų bei faktinio jų deklaravimo taisyklės;

| (12) | kai, remiantis iš valstybių narių pagal EŽŪGF gautomis išlaidų deklaracijomis, išankstinių įsipareigojimų asignavimų, kurie gali būti leidžiami pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (5) (ES, Euratomas) Nr. 2018/1046 11 straipsnio 2 dalies b punktą, bendra suma viršija 75 % einamųjų biudžetinių metų asignavimų, Komisija šiuos asignavimus privalo sumažinti. Laikantis patikimo finansų valdymo principo, toks sumažinimas turi būti proporcingai paskirstytas visoms valstybėms narėms, remiantis jų pateiktomis išlaidų deklaracijomis. Siekiant turimus asignavimus teisingai paskirstyti valstybėms narėms, reikėtų numatyti, kad mėnesinės išmokos iš EŽŪGF būtų mažinamos valstybių narių pateiktose išlaidų deklaracijose nustatytu procentiniu dydžiu, ir kad nesumokėtas atitinkamo mėnesio likutis būtų perskirstomas Komisijos sprendimais dėl vėlesnių mėnesinių išmokų; |
| --- | --- |

(12)

kai, remiantis iš valstybių narių pagal EŽŪGF gautomis išlaidų deklaracijomis, išankstinių įsipareigojimų asignavimų, kurie gali būti leidžiami pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (5) (ES, Euratomas) Nr. 2018/1046 11 straipsnio 2 dalies b punktą, bendra suma viršija 75 % einamųjų biudžetinių metų asignavimų, Komisija šiuos asignavimus privalo sumažinti. Laikantis patikimo finansų valdymo principo, toks sumažinimas turi būti proporcingai paskirstytas visoms valstybėms narėms, remiantis jų pateiktomis išlaidų deklaracijomis. Siekiant turimus asignavimus teisingai paskirstyti valstybėms narėms, reikėtų numatyti, kad mėnesinės išmokos iš EŽŪGF būtų mažinamos valstybių narių pateiktose išlaidų deklaracijose nustatytu procentiniu dydžiu, ir kad nesumokėtas atitinkamo mėnesio likutis būtų perskirstomas Komisijos sprendimais dėl vėlesnių mėnesinių išmokų;

| (13) | patvirtinusi mėnesines išmokas, Komisija turėtų valstybėms narėms skirti išteklius, reikalingus fondų finansuojamoms išlaidoms padengti, laikydamasi praktinių taisyklių ir sąlygų, kurios turi būti nustatytos remiantis valstybių narių Komisijai pateikta informacija ir Komisijos įdiegtomis informacinėmis sistemomis; |
| --- | --- |

(13)

patvirtinusi mėnesines išmokas, Komisija turėtų valstybėms narėms skirti išteklius, reikalingus fondų finansuojamoms išlaidoms padengti, laikydamasi praktinių taisyklių ir sąlygų, kurios turi būti nustatytos remiantis valstybių narių Komisijai pateikta informacija ir Komisijos įdiegtomis informacinėmis sistemomis;

| (14) | mokėjimo agentūrų patirtos viešojo saugojimo išlaidos kompensuojamos tuomet, jei jos savo išlaidų deklaracijose nurodo vertes ir sumas, įtrauktas į apskaitą kitą mėnesį po mėnesio, kada buvo atliktos viešojo saugojimo operacijos. Siekiant užtikrinti sėkmingą kompensavimo procedūros eigą, reikėtų nustatyti sąlygas, kuriomis remiantis Komisijai perduodama sąnaudoms ir išlaidoms apskaičiuoti reikalinga informacija; |
| --- | --- |

(14)

mokėjimo agentūrų patirtos viešojo saugojimo išlaidos kompensuojamos tuomet, jei jos savo išlaidų deklaracijose nurodo vertes ir sumas, įtrauktas į apskaitą kitą mėnesį po mėnesio, kada buvo atliktos viešojo saugojimo operacijos. Siekiant užtikrinti sėkmingą kompensavimo procedūros eigą, reikėtų nustatyti sąlygas, kuriomis remiantis Komisijai perduodama sąnaudoms ir išlaidoms apskaičiuoti reikalinga informacija;

| (15) | pagal Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 2022/127 3 straipsnio 3 dalį iš viešosios intervencijos atsargų apskaitos turi būti įmanoma nustatyti Sąjungos suteikto finansavimo sumą ir intervencinių atsargų būklę. Tuo tikslu reikėtų numatyti, kad mokėjimo agentūros atskirai pildytų atsargų apskaitą ir finansines sąskaitas, įtraukdamos į jas duomenis, reikalingus atsargoms stebėti ir viešosios intervencijos priemonių išlaidų bei pajamų finansavimo valdymui užtikrinti; |
| --- | --- |

(15)

pagal Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 2022/127 3 straipsnio 3 dalį iš viešosios intervencijos atsargų apskaitos turi būti įmanoma nustatyti Sąjungos suteikto finansavimo sumą ir intervencinių atsargų būklę. Tuo tikslu reikėtų numatyti, kad mokėjimo agentūros atskirai pildytų atsargų apskaitą ir finansines sąskaitas, įtraukdamos į jas duomenis, reikalingus atsargoms stebėti ir viešosios intervencijos priemonių išlaidų bei pajamų finansavimo valdymui užtikrinti;

| (16) | mokėjimo agentūros savo sąskaitose privalo pateikti su kiekiais, vertėmis ir tam tikrais vidurkiais susijusią informaciją apie viešojo saugojimo intervencines priemones. Tačiau esama aplinkybių, kuriomis tam tikros operacijos arba išlaidos neturėtų būti įrašomos į sąskaitas arba įrašomos taikant konkrečias taisykles. Siekiant užtikrinti vienodą požiūrį ir apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, tokias aplinkybes reikėtų nurodyti, įskaitant, jei taikoma, operacijų ir išlaidų įtraukimo į sąskaitas tvarką; |
| --- | --- |

(16)

mokėjimo agentūros savo sąskaitose privalo pateikti su kiekiais, vertėmis ir tam tikrais vidurkiais susijusią informaciją apie viešojo saugojimo intervencines priemones. Tačiau esama aplinkybių, kuriomis tam tikros operacijos arba išlaidos neturėtų būti įrašomos į sąskaitas arba įrašomos taikant konkrečias taisykles. Siekiant užtikrinti vienodą požiūrį ir apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, tokias aplinkybes reikėtų nurodyti, įskaitant, jei taikoma, operacijų ir išlaidų įtraukimo į sąskaitas tvarką;

| (17) | įvairių su viešojo saugojimo intervencinėmis priemonėmis susijusių išlaidų ir pajamų elementų įrašymo į sąskaitas data priklauso nuo su jomis susijusių operacijų pobūdžio ir gali būti nustatyta galiojančiais žemės ūkio sektorių teisės aktais. Tokiomis aplinkybėms reikėtų nustatyti bendrą taisyklę, pagal kurią atskirų elementų įtraukimo į sąskaitas data būtų laikoma fizinės operacijos, atliktos dėl intervencinės priemonės, data, taip pat reikėtų apibrėžti ypatingus atvejus, į kuriuos derėtų atsižvelgti; |
| --- | --- |

(17)

įvairių su viešojo saugojimo intervencinėmis priemonėmis susijusių išlaidų ir pajamų elementų įrašymo į sąskaitas data priklauso nuo su jomis susijusių operacijų pobūdžio ir gali būti nustatyta galiojančiais žemės ūkio sektorių teisės aktais. Tokiomis aplinkybėms reikėtų nustatyti bendrą taisyklę, pagal kurią atskirų elementų įtraukimo į sąskaitas data būtų laikoma fizinės operacijos, atliktos dėl intervencinės priemonės, data, taip pat reikėtų apibrėžti ypatingus atvejus, į kuriuos derėtų atsižvelgti;

| (18) | siekiant užtikrinti patikimą finansų valdymą, valstybės narės turėtų Komisijai pateikti sumų, kurios finansiniais metais dar turi būti išmokėtos iš EŽŪFKP, prognozę, ir kitų finansinių metų finansavimo paraiškų skaičiaus prognozę. Tokia informacija Komisijai turėtų būti siunčiama laiku, kad ji galėtų vykdyti savo įsipareigojimus, bet kuriuo atveju, ne rečiau nei du kartus per metus ir ne vėliau kaip kiekvienų metų sausio 31 d. ir rugpjūčio 31 d.; |
| --- | --- |

(18)

siekiant užtikrinti patikimą finansų valdymą, valstybės narės turėtų Komisijai pateikti sumų, kurios finansiniais metais dar turi būti išmokėtos iš EŽŪFKP, prognozę, ir kitų finansinių metų finansavimo paraiškų skaičiaus prognozę. Tokia informacija Komisijai turėtų būti siunčiama laiku, kad ji galėtų vykdyti savo įsipareigojimus, bet kuriuo atveju, ne rečiau nei du kartus per metus ir ne vėliau kaip kiekvienų metų sausio 31 d. ir rugpjūčio 31 d.;

| (19) | remiantis Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 32 straipsnio 9 dalimi, turėtų būti nustatyti EŽŪFKP išlaidų deklaracijų rengimo terminai. Atsižvelgiant į EŽŪFKP apskaitai taikomas specifines taisykles, išankstinio finansavimo naudojimą bei intervencijų, priemonių ir techninės pagalbos finansavimą pagal kalendorinius metus, reikėtų nustatyti, kad tos išlaidos būtų deklaruojamos prie šių specifinių sąlygų priderintu dažnumu; |
| --- | --- |

(19)

remiantis Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 32 straipsnio 9 dalimi, turėtų būti nustatyti EŽŪFKP išlaidų deklaracijų rengimo terminai. Atsižvelgiant į EŽŪFKP apskaitai taikomas specifines taisykles, išankstinio finansavimo naudojimą bei intervencijų, priemonių ir techninės pagalbos finansavimą pagal kalendorinius metus, reikėtų nustatyti, kad tos išlaidos būtų deklaruojamos prie šių specifinių sąlygų priderintu dažnumu;

| (20) | visas EŽŪFKP išlaidas, savo atsakomybe apmokėtas paramos gavėjams prieš patvirtinant BŽŪP strateginį planą, valstybės narės turi deklaruoti pirmoje patvirtinus planą Komisijai teikiamoje išlaidų deklaracijoje. Ta pati taisyklė mutatis mutandis taikoma iš dalies keičiant BŽŪP strateginį planą. Apskaitos tikslais būtina paaiškinti, kad deklaracija, susijusi su mokėjimo agentūrų apmokėtomis išlaidomis prieš patvirtinant BŽŪP strateginį planą arba prieš iš dalies keičiant BŽŪP strateginį planą, turėtų atitikti atitinkamus deklaravimo laikotarpius. Be to, visos išlaidos, kurias mokėjimo agentūros apmokėjo laikotarpiu, kuriuo patvirtinamas BŽŪP strateginis planas arba jo pakeitimas, turėtų būti deklaruotos iki atitinkamam laikotarpiui nustatyto termino. Taip pat būtina paaiškinti, kad tais atvejais, kai iš dalies keičiamas BŽŪP strateginis planas, ta taisyklė neturėtų būti taikoma finansavimo plano koregavimams; |
| --- | --- |

(20)

visas EŽŪFKP išlaidas, savo atsakomybe apmokėtas paramos gavėjams prieš patvirtinant BŽŪP strateginį planą, valstybės narės turi deklaruoti pirmoje patvirtinus planą Komisijai teikiamoje išlaidų deklaracijoje. Ta pati taisyklė mutatis mutandis taikoma iš dalies keičiant BŽŪP strateginį planą. Apskaitos tikslais būtina paaiškinti, kad deklaracija, susijusi su mokėjimo agentūrų apmokėtomis išlaidomis prieš patvirtinant BŽŪP strateginį planą arba prieš iš dalies keičiant BŽŪP strateginį planą, turėtų atitikti atitinkamus deklaravimo laikotarpius. Be to, visos išlaidos, kurias mokėjimo agentūros apmokėjo laikotarpiu, kuriuo patvirtinamas BŽŪP strateginis planas arba jo pakeitimas, turėtų būti deklaruotos iki atitinkamam laikotarpiui nustatyto termino. Taip pat būtina paaiškinti, kad tais atvejais, kai iš dalies keičiamas BŽŪP strateginis planas, ta taisyklė neturėtų būti taikoma finansavimo plano koregavimams;

| (21) | pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 2021/2115 80 straipsnį (6) parama finansinių priemonių forma, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 2021/1060 58 straipsnyje (7), gali būti teikiama taikant Reglamento (ES) Nr. 2021/2115 73–78 straipsniuose nurodytas intervencinių priemonių rūšis. Todėl tikslinga nustatyti, kad išlaidos turi būti deklaruotos tais finansiniais metais, kuriais įvykdytos Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 32 straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodytos sąlygos, ir mokėjimo agentūra jas įvykdė iki finansinių metų pabaigos; |
| --- | --- |

(21)

pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 2021/2115 80 straipsnį (6) parama finansinių priemonių forma, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 2021/1060 58 straipsnyje (7), gali būti teikiama taikant Reglamento (ES) Nr. 2021/2115 73–78 straipsniuose nurodytas intervencinių priemonių rūšis. Todėl tikslinga nustatyti, kad išlaidos turi būti deklaruotos tais finansiniais metais, kuriais įvykdytos Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 32 straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodytos sąlygos, ir mokėjimo agentūra jas įvykdė iki finansinių metų pabaigos;

| (22) | šiame reglamente turėtų būti nustatyta, kaip apskaičiuoti Sąjungos įnašą, mokėtiną už deklaruotas išlaidas, remiantis įnašo norma arba fiksuotąja norma. Turėtų būti paaiškinta, kad atitinkama nuostata taikoma išmokoms, susijusioms su EŽŪFKP, pagal BŽŪP strateginį planą ir nurodytoms finansavimo plane, visų pirma EŽŪFKP išlaidoms, nurodytoms Reglamento (ES) 2021/2116 6 straipsnyje, ir tam tikroms tinkamoms finansuoti išlaidų rūšims, nurodytoms Reglamento (ES) 2021/2115 155 ir 157 straipsniuose, remiantis EŽŪFKP įnašo norma ir technine parama, kaip fiksuotąja norma; |
| --- | --- |

(22)

šiame reglamente turėtų būti nustatyta, kaip apskaičiuoti Sąjungos įnašą, mokėtiną už deklaruotas išlaidas, remiantis įnašo norma arba fiksuotąja norma. Turėtų būti paaiškinta, kad atitinkama nuostata taikoma išmokoms, susijusioms su EŽŪFKP, pagal BŽŪP strateginį planą ir nurodytoms finansavimo plane, visų pirma EŽŪFKP išlaidoms, nurodytoms Reglamento (ES) 2021/2116 6 straipsnyje, ir tam tikroms tinkamoms finansuoti išlaidų rūšims, nurodytoms Reglamento (ES) 2021/2115 155 ir 157 straipsniuose, remiantis EŽŪFKP įnašo norma ir technine parama, kaip fiksuotąja norma;

| (23) | paprastai valstybės narės ir Komisija informacija bei dokumentais keičiasi, o valstybės narės Komisijai informaciją teikia elektroniniu būdu. Siekiant patobulinti tokį keitimąsi informacija apie fondus ir plėsti jos naudojimą, buvo sukurtos informacinės sistemos. Tokios sistemos turėtų būti ir toliau naudojamos bei diegiamos, apie tai pranešus valstybėms narėms per Žemės ūkio fondų komitetą; |
| --- | --- |

(23)

paprastai valstybės narės ir Komisija informacija bei dokumentais keičiasi, o valstybės narės Komisijai informaciją teikia elektroniniu būdu. Siekiant patobulinti tokį keitimąsi informacija apie fondus ir plėsti jos naudojimą, buvo sukurtos informacinės sistemos. Tokios sistemos turėtų būti ir toliau naudojamos bei diegiamos, apie tai pranešus valstybėms narėms per Žemės ūkio fondų komitetą;

| (24) | dėl taikytinų taisyklių arba valdymo reikalavimų kaitos dažnai reikia pritaikyti sąlygas, kuriomis šiomis informacinėmis sistemomis tvarkoma informacija, ir dokumentų, kurie turi būti teikiami pagal Reglamentą (ES) Nr. 2021/2116 turinį. Siekiant šių tikslų, taip pat siekiant supaprastinti procedūras ir sudaryti sąlygas atitinkamas informacines sistemas pradėti naudoti greitai, remiantis standartizuotais modeliais ir protokolais reikėtų nustatyti dokumentų formą ir turinį bei numatyti, kad Komisija tuos pavyzdžius pritaikytų ir atnaujintų, prieš tai informavusi Žemės ūkio fondų komitetą; |
| --- | --- |

(24)

dėl taikytinų taisyklių arba valdymo reikalavimų kaitos dažnai reikia pritaikyti sąlygas, kuriomis šiomis informacinėmis sistemomis tvarkoma informacija, ir dokumentų, kurie turi būti teikiami pagal Reglamentą (ES) Nr. 2021/2116 turinį. Siekiant šių tikslų, taip pat siekiant supaprastinti procedūras ir sudaryti sąlygas atitinkamas informacines sistemas pradėti naudoti greitai, remiantis standartizuotais modeliais ir protokolais reikėtų nustatyti dokumentų formą ir turinį bei numatyti, kad Komisija tuos pavyzdžius pritaikytų ir atnaujintų, prieš tai informavusi Žemės ūkio fondų komitetą;

| (25) | remiantis Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 59 straipsniu, valstybės narės per mokėjimo agentūras yra atsakingos už fondų išlaidų valdymą ir kontrolę. Todėl už duomenų apie finansines operacijas perdavimą arba suvedimą į informacines sistemas ir atnaujinimą turėtų būti atsakingos mokėjimo agentūros; tą veiklą vykdyti galėtų jos pačios arba įstaigos, kurioms tokios funkcijos yra perduotos, prireikus, per akredituotą koordinavimo įstaigą; Kiekviena valstybė narė turėtų Komisijai pranešti sąskaitos (-ų) pavadinimą (-us) ir numerį (-ius), naudodamasi Komisijos joms pateikta forma; |
| --- | --- |

(25)

remiantis Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 59 straipsniu, valstybės narės per mokėjimo agentūras yra atsakingos už fondų išlaidų valdymą ir kontrolę. Todėl už duomenų apie finansines operacijas perdavimą arba suvedimą į informacines sistemas ir atnaujinimą turėtų būti atsakingos mokėjimo agentūros; tą veiklą vykdyti galėtų jos pačios arba įstaigos, kurioms tokios funkcijos yra perduotos, prireikus, per akredituotą koordinavimo įstaigą; Kiekviena valstybė narė turėtų Komisijai pranešti sąskaitos (-ų) pavadinimą (-us) ir numerį (-ius), naudodamasi Komisijos joms pateikta forma;

| (26) | išlaidų deklaravimo ir valdymo pareiškimo procedūroje naudojami elektroniniai parašai arba patvirtinimai turi atitikti Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 910/2014 (8) nustatytus reikalavimus. Todėl būtina nuostata dėl šių reikalavimų įgyvendinimo; |
| --- | --- |

(26)

išlaidų deklaravimo ir valdymo pareiškimo procedūroje naudojami elektroniniai parašai arba patvirtinimai turi atitikti Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 910/2014 (8) nustatytus reikalavimus. Todėl būtina nuostata dėl šių reikalavimų įgyvendinimo;

| (27) | turėtų būti nustatytos išsamios Reglamento (ES) 2021/2116 42 straipsnyje nurodytų veiksmų planų struktūros taisyklės, nes būtina užtikrinti, kad valstybės narės aiškiai nurodytų taisomuosius veiksmus ir jų įgyvendinimo tvarkaraštį. Komisija turėtų pateikti šabloną, kuriuo valstybės narės galėtų vadovautis rengdamos veiksmų planų pagal numatytą struktūrą. Siekiant palengvinti Komisijos ir atitinkamų valstybių narių bendravimą, šis šablonas turėtų būti naudojamas keičiantis informacija elektroniniu būdu. Konkrečiu atveju, kai veiksmų planai rengiami dėl trūkumų, nustatytų taikant to reglamento 68, 69 ir 70 straipsniuose nurodytus taisomuosius veiksmus, reikėtų atsižvelgti į pastangas, kurių jau imtasi trūkumams pašalinti; |
| --- | --- |

(27)

turėtų būti nustatytos išsamios Reglamento (ES) 2021/2116 42 straipsnyje nurodytų veiksmų planų struktūros taisyklės, nes būtina užtikrinti, kad valstybės narės aiškiai nurodytų taisomuosius veiksmus ir jų įgyvendinimo tvarkaraštį. Komisija turėtų pateikti šabloną, kuriuo valstybės narės galėtų vadovautis rengdamos veiksmų planų pagal numatytą struktūrą. Siekiant palengvinti Komisijos ir atitinkamų valstybių narių bendravimą, šis šablonas turėtų būti naudojamas keičiantis informacija elektroniniu būdu. Konkrečiu atveju, kai veiksmų planai rengiami dėl trūkumų, nustatytų taikant to reglamento 68, 69 ir 70 straipsniuose nurodytus taisomuosius veiksmus, reikėtų atsižvelgti į pastangas, kurių jau imtasi trūkumams pašalinti;

| (28) | remiantis Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 59 straipsnio 1 dalies e punktu, valstybės narės per savo mokėjimo agentūras yra atsakingos už nepagrįstai išmokėtų sumų susigrąžinimą su palūkanomis. Siekiant užtikrinti veiksmingą ir tinkamą šių nuostatų taikymą, reikėtų nustatyti įskaitymo taisykles. Nedarant poveikio nacionalinėms de minimis nesusigrąžintinoms sumoms, valstybių narių prievolė susigrąžinti nepagrįstai išmokėtas sumas gali būti vykdoma skirtingais būdais. Veiksmingas ir ekonomiškai efektyvus būdas tai padaryti nepažeidžiant jokių kitų nacionalinėje teisėje numatytų vykdymo užtikrinimo veiksmų – išskaičiuoti visas nesumokėtas sumas iš būsimų išmokų skolininkui, kai remiantis nacionalinės teisės aktais nustatoma skola. Todėl valstybėms narėms turėtų būti privaloma taikyti šį skolų išieškojimo metodą. Turėtų būti nustatytos bendrosios jo taikymo sąlygos; |
| --- | --- |

(28)

remiantis Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 59 straipsnio 1 dalies e punktu, valstybės narės per savo mokėjimo agentūras yra atsakingos už nepagrįstai išmokėtų sumų susigrąžinimą su palūkanomis. Siekiant užtikrinti veiksmingą ir tinkamą šių nuostatų taikymą, reikėtų nustatyti įskaitymo taisykles. Nedarant poveikio nacionalinėms de minimis nesusigrąžintinoms sumoms, valstybių narių prievolė susigrąžinti nepagrįstai išmokėtas sumas gali būti vykdoma skirtingais būdais. Veiksmingas ir ekonomiškai efektyvus būdas tai padaryti nepažeidžiant jokių kitų nacionalinėje teisėje numatytų vykdymo užtikrinimo veiksmų – išskaičiuoti visas nesumokėtas sumas iš būsimų išmokų skolininkui, kai remiantis nacionalinės teisės aktais nustatoma skola. Todėl valstybėms narėms turėtų būti privaloma taikyti šį skolų išieškojimo metodą. Turėtų būti nustatytos bendrosios jo taikymo sąlygos;

| (29) | turėtų būti nustatytos išsamios nuostatos, susijusios su sąskaitų patvirtinimu, numatytu Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 53 straipsnyje, veiklos rezultatų patvirtinimu, numatytu šio reglamento 54 straipsnyje ir atitikties patvirtinimu, numatytu šio reglamento 55 straipsnyje, įskaitant mechanizmą, kurį naudojant kiekvienu atskiru atveju sumos būtų atimamos iš vienos iš vėlesnių išmokų arba pridedamos prie vienos iš vėlesnių išmokų, kurias Komisija skirs valstybei narei; |
| --- | --- |

(29)

turėtų būti nustatytos išsamios nuostatos, susijusios su sąskaitų patvirtinimu, numatytu Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 53 straipsnyje, veiklos rezultatų patvirtinimu, numatytu šio reglamento 54 straipsnyje ir atitikties patvirtinimu, numatytu šio reglamento 55 straipsnyje, įskaitant mechanizmą, kurį naudojant kiekvienu atskiru atveju sumos būtų atimamos iš vienos iš vėlesnių išmokų arba pridedamos prie vienos iš vėlesnių išmokų, kurias Komisija skirs valstybei narei;

| (30) | kalbant apie Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 53 straipsnyje nustatytą sąskaitų patvirtinimo tvarką, būtina nurodyti mokėjimo agentūros metinių ataskaitų turinį ir nustatyti datą, kada Komisijai turėtų būti perduotos šios ataskaitos ir kiti susiję dokumentai. Taip pat turėtų būti nurodytas laikotarpis, kurį mokėjimo agentūros privalo saugoti visų išlaidų ir asignuotųjų pajamų patvirtinamuosius dokumentus, kad prireikus galėtų juos pateikti Komisijai; |
| --- | --- |

(30)

kalbant apie Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 53 straipsnyje nustatytą sąskaitų patvirtinimo tvarką, būtina nurodyti mokėjimo agentūros metinių ataskaitų turinį ir nustatyti datą, kada Komisijai turėtų būti perduotos šios ataskaitos ir kiti susiję dokumentai. Taip pat turėtų būti nurodytas laikotarpis, kurį mokėjimo agentūros privalo saugoti visų išlaidų ir asignuotųjų pajamų patvirtinamuosius dokumentus, kad prireikus galėtų juos pateikti Komisijai;

| (31) | siekiant užtikrinti, kad sprendimas dėl veiklos rezultatų patvirtinimo būtų priimtas per Reglamento (ES) 2021/2116 54 straipsnio 1 dalyje nustatytą terminą, tikslinga nustatyti konkrečius keitimosi informacija laikotarpius, kurių turi laikytis Komisija ir valstybės narės; Be to, atliekant veiklos rezultatų patvirtinimo procedūrą valstybės narės turėtų turėti teisę pagrįsti bet kokius nustatytus skirtumus, taip pat turėtų būti tinkamai įvertinta informacija, reikalinga išlaidoms sumažinti; |
| --- | --- |

(31)

siekiant užtikrinti, kad sprendimas dėl veiklos rezultatų patvirtinimo būtų priimtas per Reglamento (ES) 2021/2116 54 straipsnio 1 dalyje nustatytą terminą, tikslinga nustatyti konkrečius keitimosi informacija laikotarpius, kurių turi laikytis Komisija ir valstybės narės; Be to, atliekant veiklos rezultatų patvirtinimo procedūrą valstybės narės turėtų turėti teisę pagrįsti bet kokius nustatytus skirtumus, taip pat turėtų būti tinkamai įvertinta informacija, reikalinga išlaidoms sumažinti;

| (32) | siekiant užtikrinti, kad įprastais atvejais atitikties patvirtinimo procedūra būtų užbaigta per pagrįstą laikotarpį, reikėtų nustatyti konkrečius įvairių procedūros etapų laikotarpius, kurių turėtų laikytis Komisija ir valstybės narės. Tačiau kartu Komisijai turėtų būti suteikta galimybė pratęsti tuos laikotarpius, kai tai būtina atsižvelgiant į nagrinėjamų atvejų sudėtingumą. Vykdant atitikties patvirtinimo procedūrą valstybėms narėms turėtų būti suteikta teisė dalyvauti prieštaringų nuomonių derinimo procedūroje ir tinkamai įvertinti informaciją, reikalingą atliekant fondų rizikos vertinimą; |
| --- | --- |

(32)

siekiant užtikrinti, kad įprastais atvejais atitikties patvirtinimo procedūra būtų užbaigta per pagrįstą laikotarpį, reikėtų nustatyti konkrečius įvairių procedūros etapų laikotarpius, kurių turėtų laikytis Komisija ir valstybės narės. Tačiau kartu Komisijai turėtų būti suteikta galimybė pratęsti tuos laikotarpius, kai tai būtina atsižvelgiant į nagrinėjamų atvejų sudėtingumą. Vykdant atitikties patvirtinimo procedūrą valstybėms narėms turėtų būti suteikta teisė dalyvauti prieštaringų nuomonių derinimo procedūroje ir tinkamai įvertinti informaciją, reikalingą atliekant fondų rizikos vertinimą;

| (33) | siekiant papildyti ir sustiprinti BŽŪP išlaidų patikras, įskaitant grupių nustatymą, turėtų būti numatyta, kad valstybės narės galėtų naudoti vieną Komisijos pateiktą duomenų gavybos priemonę; |
| --- | --- |

(33)

siekiant papildyti ir sustiprinti BŽŪP išlaidų patikras, įskaitant grupių nustatymą, turėtų būti numatyta, kad valstybės narės galėtų naudoti vieną Komisijos pateiktą duomenų gavybos priemonę;

| (34) | reikėtų nustatyti taisykles, susijusias su Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 77 straipsnyje nurodytu valstybių narių vykdomu sandorių tikrinimu, visų pirma – tikrintinų įmonių atranka, tikrinimo mastu ir terminu, tarpusavio pagalbos ir kontrolės planų bei ataskaitų turiniu; |
| --- | --- |

(34)

reikėtų nustatyti taisykles, susijusias su Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 77 straipsnyje nurodytu valstybių narių vykdomu sandorių tikrinimu, visų pirma – tikrintinų įmonių atranka, tikrinimo mastu ir terminu, tarpusavio pagalbos ir kontrolės planų bei ataskaitų turiniu;

| (35) | Deleguotajame reglamente (ES) Nr. 2022/127 nustatytos taisyklės, kuriomis papildoma užstatus reglamentuojanti teisinė sistema, visų pirma, nustatomas reikalavimas pateikti užstatą, užstatams taikomos taisyklės ir užstato teikimo, grąžinimo ir negrąžinimo taisyklės. Siekiant užtikrinti vienodą šių taisyklių taikymą, turėtų būti nustatytos užstatų formos ir užstatų teikimo bei grąžinimo nuostatos, taip pat keitimosi su tuo susijusia informacija ir reikalaujamų pranešimų nuostatos; |
| --- | --- |

(35)

Deleguotajame reglamente (ES) Nr. 2022/127 nustatytos taisyklės, kuriomis papildoma užstatus reglamentuojanti teisinė sistema, visų pirma, nustatomas reikalavimas pateikti užstatą, užstatams taikomos taisyklės ir užstato teikimo, grąžinimo ir negrąžinimo taisyklės. Siekiant užtikrinti vienodą šių taisyklių taikymą, turėtų būti nustatytos užstatų formos ir užstatų teikimo bei grąžinimo nuostatos, taip pat keitimosi su tuo susijusia informacija ir reikalaujamų pranešimų nuostatos;

| (36) | remiantis Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 V antraštinės dalies IV skyriumi dėl skaidrumo, valstybės narės turi kasmet skelbti fondų paramos gavėjus, ir, inter alia, kiekvieno paramos gavėjo pagal kiekvieną iš fondų gautų išmokų sumas. Šiuo tikslu ir pagal šio Reglamento 98 straipsnį reikėtų nustatyti, kokia forma ta informacija skelbtina. Neturėtų būti skelbiama daugiau informacijos nei reikalinga skaidrumo tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

(36)

remiantis Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 V antraštinės dalies IV skyriumi dėl skaidrumo, valstybės narės turi kasmet skelbti fondų paramos gavėjus, ir, inter alia, kiekvieno paramos gavėjo pagal kiekvieną iš fondų gautų išmokų sumas. Šiuo tikslu ir pagal šio Reglamento 98 straipsnį reikėtų nustatyti, kokia forma ta informacija skelbtina. Neturėtų būti skelbiama daugiau informacijos nei reikalinga skaidrumo tikslams pasiekti;

| (37) | remiantis Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 98 straipsnio 2 dalimi, turi būti skelbiamos kiekvieno paramos gavėjo pagal kiekvieną fondų finansuojamą operaciją gautų išmokų sumos. Be to, kad būtų užtikrintas didesnis skaidrumas ir būtų galima nustatyti didesnius Sąjungos paramos gavėjus, valstybės narės turėtų paskelbti bendrą paramos gavėjo gautų mokėjimų sumą; |
| --- | --- |

(37)

remiantis Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 98 straipsnio 2 dalimi, turi būti skelbiamos kiekvieno paramos gavėjo pagal kiekvieną fondų finansuojamą operaciją gautų išmokų sumos. Be to, kad būtų užtikrintas didesnis skaidrumas ir būtų galima nustatyti didesnius Sąjungos paramos gavėjus, valstybės narės turėtų paskelbti bendrą paramos gavėjo gautų mokėjimų sumą;

| (38) | siekiant prisidėti prie didesnio fondų lėšų paskirstymo skaidrumo, valstybės narės turėtų rinkti ir skelbti informaciją, pagal kurią galima nustatyti įmonių grupes, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 59 straipsnio 4 dalyje; |
| --- | --- |

(38)

siekiant prisidėti prie didesnio fondų lėšų paskirstymo skaidrumo, valstybės narės turėtų rinkti ir skelbti informaciją, pagal kurią galima nustatyti įmonių grupes, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 59 straipsnio 4 dalyje;

| (39) | pagal Reglamento (ES) Nr. 2021/1060 49 straipsnio 4 dalį informacija turi būti skelbiama interneto svetainėje atviru, kompiuterio skaitomu formatu. Šie formatai gali būti CVS ir XLXS. Norint pasiekti bendrus standartus ir sudaryti palankesnes sąlygas susipažinti su paskelbta informacija, valstybės narės turėtų naudoti vieningą lentelės formatą, kuriame pateikiami duomenys apie visus paramos gavėjus. Žiniatinklio paieškos priemone turėtų būti užtikrinta, kad plačioji visuomenė galėtų lengvai prieinama forma susipažinti su informacija apie paramos gavėjus; |
| --- | --- |

(39)

pagal Reglamento (ES) Nr. 2021/1060 49 straipsnio 4 dalį informacija turi būti skelbiama interneto svetainėje atviru, kompiuterio skaitomu formatu. Šie formatai gali būti CVS ir XLXS. Norint pasiekti bendrus standartus ir sudaryti palankesnes sąlygas susipažinti su paskelbta informacija, valstybės narės turėtų naudoti vieningą lentelės formatą, kuriame pateikiami duomenys apie visus paramos gavėjus. Žiniatinklio paieškos priemone turėtų būti užtikrinta, kad plačioji visuomenė galėtų lengvai prieinama forma susipažinti su informacija apie paramos gavėjus;

| (40) | Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 98 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad prireikus taikomi Reglamento (ES) Nr. 2021/1060 49 straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodyti skelbimo reikalavimai. Tiesioginių išmokų, kaimo plėtros intervencinių priemonių, taikomų kaip išmokos už gamtines ar kitas vietovei būdingas kliūtis ir dėl tam tikrų privalomų reikalavimų atsirandančias nepalankias vietoves, taip pat Europos Parlamento ir Tarybos reglamentuose (ES) Nr. 228/2013 (9) ir (ES) Nr. 229/2013 (10) nustatytų priemonių, rūšių pradžios ir pabaigos datos laikomos neaktualiomis, nes tos operacijos yra metinės. Todėl turėtų būti numatyta, kad valstybės narės gali nuspręsti tos informacijos neskelbti; |
| --- | --- |

(40)

Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 98 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad prireikus taikomi Reglamento (ES) Nr. 2021/1060 49 straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodyti skelbimo reikalavimai. Tiesioginių išmokų, kaimo plėtros intervencinių priemonių, taikomų kaip išmokos už gamtines ar kitas vietovei būdingas kliūtis ir dėl tam tikrų privalomų reikalavimų atsirandančias nepalankias vietoves, taip pat Europos Parlamento ir Tarybos reglamentuose (ES) Nr. 228/2013 (9) ir (ES) Nr. 229/2013 (10) nustatytų priemonių, rūšių pradžios ir pabaigos datos laikomos neaktualiomis, nes tos operacijos yra metinės. Todėl turėtų būti numatyta, kad valstybės narės gali nuspręsti tos informacijos neskelbti;

| (41) | siekiant apsaugoti asmenis tvarkant jų asmens duomenis, Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 98 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad valstybės narės neskelbia paramos gavėjų, gaunančių 1 250 EUR arba mažesnę sumą, pavadinimo ar vardo, pavardės. Kad pateiktų informaciją apie atitinkamą operaciją, valstybė narė turėtų naudoti kodą. Dėl tos pačios priežasties, kai būtų galima nustatyti mažą paramos gavėją, gyvenantį arba registruotą savivaldybėje, kurioje paramos gavėjų skaičius yra ribotas, valstybė narė turėtų paskelbti kitą didesnį administracinį subjektą, kuriam priklauso ta savivaldybė; |
| --- | --- |

(41)

siekiant apsaugoti asmenis tvarkant jų asmens duomenis, Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 98 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad valstybės narės neskelbia paramos gavėjų, gaunančių 1 250 EUR arba mažesnę sumą, pavadinimo ar vardo, pavardės. Kad pateiktų informaciją apie atitinkamą operaciją, valstybė narė turėtų naudoti kodą. Dėl tos pačios priežasties, kai būtų galima nustatyti mažą paramos gavėją, gyvenantį arba registruotą savivaldybėje, kurioje paramos gavėjų skaičius yra ribotas, valstybė narė turėtų paskelbti kitą didesnį administracinį subjektą, kuriam priklauso ta savivaldybė;

| (42) | kad nebūtų pažeisti duomenų apsaugos reikalavimai, fondų paramos gavėjams apie duomenų, susijusių su jais, skelbimą turėtų būti pranešta prieš paskelbiant informaciją. Informacija paramos gavėjams turėtų būti teikiama ją įtraukiant į pagalbos formas arba tuomet, kai duomenys renkami; |
| --- | --- |

(42)

kad nebūtų pažeisti duomenų apsaugos reikalavimai, fondų paramos gavėjams apie duomenų, susijusių su jais, skelbimą turėtų būti pranešta prieš paskelbiant informaciją. Informacija paramos gavėjams turėtų būti teikiama ją įtraukiant į pagalbos formas arba tuomet, kai duomenys renkami;

| (43) | siekdamos sudaryti palankesnes sąlygas visuomenei susipažinti su paskelbtais duomenimis, valstybės narės pagal Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 98 straipsnio 4 dalį turi sukurti vieną bendrą interneto svetainę. Atsižvelgiant į valstybių narių organizacinių struktūrų skirtumus, nacionaliniu lygmeniu turėtų būti nuspręsta, kuri institucija bus atsakinga už vienos bendros svetainės valstybėje narėje sukūrimą ir priežiūrą bei duomenų skelbimą. Komisija turėtų sukurti interneto svetainę, kurioje būtų pateikiamos nuorodos į valstybių narių interneto svetaines; |
| --- | --- |

(43)

siekdamos sudaryti palankesnes sąlygas visuomenei susipažinti su paskelbtais duomenimis, valstybės narės pagal Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 98 straipsnio 4 dalį turi sukurti vieną bendrą interneto svetainę. Atsižvelgiant į valstybių narių organizacinių struktūrų skirtumus, nacionaliniu lygmeniu turėtų būti nuspręsta, kuri institucija bus atsakinga už vienos bendros svetainės valstybėje narėje sukūrimą ir priežiūrą bei duomenų skelbimą. Komisija turėtų sukurti interneto svetainę, kurioje būtų pateikiamos nuorodos į valstybių narių interneto svetaines;

| (44) | Sąjunga turi pateikti tam tikrus pranešimus Pasaulio prekybos organizacijai (PPO) pagal PPO susitarimo dėl žemės ūkio (11) 18 straipsnio 2 dalį, kaip išsamiau išdėstyta 1995 m. birželio 30 d. PPO dokumento G/AG/2 4 dalyje. Siekdama laikytis šių reikalavimų, Komisija turėtų reikalauti, kad valstybės narės pateiktų tam tikrą informaciją, visų pirma informaciją, susijusią su vidaus parama; |
| --- | --- |

(44)

Sąjunga turi pateikti tam tikrus pranešimus Pasaulio prekybos organizacijai (PPO) pagal PPO susitarimo dėl žemės ūkio (11) 18 straipsnio 2 dalį, kaip išsamiau išdėstyta 1995 m. birželio 30 d. PPO dokumento G/AG/2 4 dalyje. Siekdama laikytis šių reikalavimų, Komisija turėtų reikalauti, kad valstybės narės pateiktų tam tikrą informaciją, visų pirma informaciją, susijusią su vidaus parama;

| (45) | siekiant supaprastinti ir sumažinti valstybėms narėms taikomus pranešimo reikalavimus, susijusius su duomenų, susijusių su Sąjungos įsipareigojimais pranešti apie paramą PPO, perdavimu, tikslinga, kad valstybės narės sumas, susijusias su išlaidomis, sumokėtomis iš nacionalinių šaltinių, pateiktų tuo pačiu metu, kai pateikiamos metinės ataskaitos; |
| --- | --- |

(45)

siekiant supaprastinti ir sumažinti valstybėms narėms taikomus pranešimo reikalavimus, susijusius su duomenų, susijusių su Sąjungos įsipareigojimais pranešti apie paramą PPO, perdavimu, tikslinga, kad valstybės narės sumas, susijusias su išlaidomis, sumokėtomis iš nacionalinių šaltinių, pateiktų tuo pačiu metu, kai pateikiamos metinės ataskaitos;

| (46) | siekiant aiškumo ir teisinio tikrumo, Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 908/2014 turėtų būti panaikintas. Tačiau šio reglamento 21–24 straipsniai ir 27–34 straipsniai turėtų būti toliau taikomi kaimo plėtros programų įgyvendinimui pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1305/2013 (12) ir pagal Reglamentą (ES) Nr. 1308/2013 patvirtintoms veiksmų programoms, o Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 908/2014 59 straipsnis turėtų būti toliau taikomas 2021, 2022 ir 2023 finansiniais metais mokamoms išmokoms. Be to, tam tikriems į metines ataskaitas įtrauktiems duomenims turėtų būti toliau taikomi Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 908/2014 II ir III priedai; |
| --- | --- |

(46)

siekiant aiškumo ir teisinio tikrumo, Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 908/2014 turėtų būti panaikintas. Tačiau šio reglamento 21–24 straipsniai ir 27–34 straipsniai turėtų būti toliau taikomi kaimo plėtros programų įgyvendinimui pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1305/2013 (12) ir pagal Reglamentą (ES) Nr. 1308/2013 patvirtintoms veiksmų programoms, o Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 908/2014 59 straipsnis turėtų būti toliau taikomas 2021, 2022 ir 2023 finansiniais metais mokamoms išmokoms. Be to, tam tikriems į metines ataskaitas įtrauktiems duomenims turėtų būti toliau taikomi Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 908/2014 II ir III priedai;

| (47) | šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo tos pačios dienos kaip ir Reglamentas (ES) 2021/2116. Tačiau siekiant užtikrinti ataskaitų teikimo tęstinumą tais pačiais finansiniais metais, nuo 2022 m. spalio 16 d. valstybių narių patirtoms išlaidoms ir gautoms asignuotosioms pajamoms turėtų būti taikomos atitinkamos šio reglamento nuostatos; |
| --- | --- |

(47)

šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo tos pačios dienos kaip ir Reglamentas (ES) 2021/2116. Tačiau siekiant užtikrinti ataskaitų teikimo tęstinumą tais pačiais finansiniais metais, nuo 2022 m. spalio 16 d. valstybių narių patirtoms išlaidoms ir gautoms asignuotosioms pajamoms turėtų būti taikomos atitinkamos šio reglamento nuostatos;

| (48) | taip pat siekiant užtikrinti vykdomų atitikties patvirtinimo procedūrų nuoseklumą, šio reglamento dalyje numatyti laikotarpiai neturėtų būti taikomi toms procedūroms, dėl kurių pranešimas pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 908/2014 34 straipsnio 1 dalį buvo išsiųstas iki 2024 m. sausio 1 d.; |
| --- | --- |

(48)

taip pat siekiant užtikrinti vykdomų atitikties patvirtinimo procedūrų nuoseklumą, šio reglamento dalyje numatyti laikotarpiai neturėtų būti taikomi toms procedūroms, dėl kurių pranešimas pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 908/2014 34 straipsnio 1 dalį buvo išsiųstas iki 2024 m. sausio 1 d.;

| (49) | galiausiai, Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 VII antraštinės dalies IV skyrius dėl skaidrumo taikomas išmokoms, mokamoms nuo 2024 finansinių metų, todėl toms išmokoms turėtų būti taikomos atitinkamos šio reglamento nuostatos; |
| --- | --- |

(49)

galiausiai, Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 VII antraštinės dalies IV skyrius dėl skaidrumo taikomas išmokoms, mokamoms nuo 2024 finansinių metų, todėl toms išmokoms turėtų būti taikomos atitinkamos šio reglamento nuostatos;

| (50) | šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Žemės ūkio fondų komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(50)

šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Žemės ūkio fondų komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I SKYRIUS

Mokėjimo agentūros ir kitos įstaigos

1 straipsnis

Mokėjimo agentūrų akreditavimo procedūra

1.   Valstybės narės paskiria ministerijos lygmens valdžios instituciją, kuri:

| (a) | suteikia, peržiūri ir atšaukia mokėjimo agentūrų akreditaciją; |
| --- | --- |

(a)

suteikia, peržiūri ir atšaukia mokėjimo agentūrų akreditaciją;

| (b) | vykdo pagal šį skyrių kompetentingai institucijai priskirtas užduotis. |
| --- | --- |

(b)

vykdo pagal šį skyrių kompetentingai institucijai priskirtas užduotis.

2.   Kompetentinga institucija, patikrinusi mokėjimo agentūrą pagal Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 2022/127 1 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytus akreditavimo kriterijus, priima oficialų sprendimą dėl akreditacijos mokėjimo agentūrai suteikimo arba po peržiūros dėl akreditacijos atšaukimo. Kompetentinga institucija nedelsdama Komisijai praneša apie suteiktą akreditaciją ir akreditacijos atšaukimą.

3.   Kompetentinga institucija paskiria audito įstaigą, kuri atlieka patikrinimą prieš suteikiant akreditaciją (pasirengimo akreditavimui tikrinimas). Audito įstaiga yra audito institucija, kita valstybinė arba privati organizacija arba institucijos organizacinis padalinys, turintis reikiamą kvalifikaciją, įgūdžius ir gebėjimus atlikti auditą. Audito įstaiga yra nepriklausoma nuo mokėjimo agentūros, kurią rengiamasi akredituoti.

4.   Audito įstaigos atliekamas patikrinimas (pasirengimo akreditavimui tikrinimas) visų pirma apima:

| (a) | procedūras ir sistemas, taikomas leidimams atlikti mokėjimus ir mokėjimų atlikimui bei metinių veiklos rezultatų ataskaitų teikimui; |
| --- | --- |

(a)

procedūras ir sistemas, taikomas leidimams atlikti mokėjimus ir mokėjimų atlikimui bei metinių veiklos rezultatų ataskaitų teikimui;

| (b) | pareigų pasidalijimą ir tinkamos vidaus bei išorės kontrolės tvarką, susijusią su Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) ir Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) (toliau kartu – fondai) finansuojamomis operacijomis; |
| --- | --- |

(b)

pareigų pasidalijimą ir tinkamos vidaus bei išorės kontrolės tvarką, susijusią su Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) ir Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) (toliau kartu – fondai) finansuojamomis operacijomis;

| (c) | patikrinimą, kaip įdiegtomis procedūromis ir sistemomis apsaugomas Sąjungos biudžetas, įskaitant rizika pagrįstas kovos su sukčiavimu priemones; |
| --- | --- |

(c)

patikrinimą, kaip įdiegtomis procedūromis ir sistemomis apsaugomas Sąjungos biudžetas, įskaitant rizika pagrįstas kovos su sukčiavimu priemones;

| (d) | informacinių sistemų saugumą; |
| --- | --- |

(d)

informacinių sistemų saugumą;

| (e) | apskaitos dokumentų tvarkymą. |
| --- | --- |

(e)

apskaitos dokumentų tvarkymą.

Audito įstaiga parengia ataskaitą, kurioje išsamiai apibūdinamas atliktas audito darbas, to darbo rezultatai ir pateikiamas vertinimas, ar mokėjimo agentūra atitinka akreditavimo kriterijus. Ataskaita pateikiama kompetentingai institucijai, kuri, įsitikinusi, kad mokėjimo agentūra atitinka akreditavimo kriterijus, įvertina rezultatus ir išduoda akreditavimo aktą.

5.   Jeigu kompetentinga institucija mano, kad mokėjimo agentūra neatitinka akreditavimo kriterijų, ji praneša mokėjimo agentūrai apie konkrečius reikalavimus, kuriuos turi įvykdyti agentūra, kad būtų galima suteikti akreditaciją.

Kol įgyvendinami konkretiems reikalavimams įvykdyti reikalingi pakeitimai, akreditacija gali būti išduota laikinai tam tikram laikotarpiui, kuris nustatomas atsižvelgiant į problemų mastą; šis laikotarpis negali būti ilgesnis nei 12 mėnesių. Tinkamai pagrįstais atvejais Komisija, atitinkamai valstybei narei paprašius, gali pratęsti šį laikotarpį.

6.   Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 90 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos a punkte numatyta informacija pateikiama nedelsiant po to, kai mokėjimo agentūra akredituojama pirmą kartą, ir bet kokiu atveju prieš tai, kai tos agentūros išlaidos įrašomos į fondų sąskaitas. Prie šios informacijos reikia pridėti deklaracijas ir dokumentus, kuriuose būtų nurodytos:

| (a) | mokėjimo agentūrai pavestos pareigos; |
| --- | --- |

(a)

mokėjimo agentūrai pavestos pareigos;

| (b) | pareigų paskirstymas mokėjimo agentūros departamentuose; |
| --- | --- |

(b)

pareigų paskirstymas mokėjimo agentūros departamentuose;

| (c) | mokėjimo agentūros ryšiai su kitomis valstybinėmis ar privačiomis įstaigomis, kurios atsakingos už priemonių, kurių išlaidas agentūra įrašo į fondų sąskaitas, įgyvendinimą; |
| --- | --- |

(c)

mokėjimo agentūros ryšiai su kitomis valstybinėmis ar privačiomis įstaigomis, kurios atsakingos už priemonių, kurių išlaidas agentūra įrašo į fondų sąskaitas, įgyvendinimą;

| (d) | procedūros, pagal kurias gaunami, tikrinami ir patvirtinami paramos gavėjų mokėjimo prašymai ir pagal kurias išlaidos patvirtinamos, apmokamos ir už jas atsiskaitoma; |
| --- | --- |

(d)

procedūros, pagal kurias gaunami, tikrinami ir patvirtinami paramos gavėjų mokėjimo prašymai ir pagal kurias išlaidos patvirtinamos, apmokamos ir už jas atsiskaitoma;

| (e) | nuostatos, susijusios su informacinių sistemų saugumu; |
| --- | --- |

(e)

nuostatos, susijusios su informacinių sistemų saugumu;

| (f) | pasirengimo akreditavimui tikrinimo, kurį atliko 3 dalyje nurodyta audito įstaiga, ataskaita. |
| --- | --- |

(f)

pasirengimo akreditavimui tikrinimo, kurį atliko 3 dalyje nurodyta audito įstaiga, ataskaita.

7.   Komisija Žemės ūkio fondų komitetą informuoja apie kiekvienoje valstybėje narėje akredituotas mokėjimo agentūras.

2 straipsnis

Mokėjimo agentūrų akreditavimo peržiūra ir atšaukimas

1.   Kompetentinga institucija nuolat kontroliuoja mokėjimų agentūras, už kurias ji yra atsakinga, visų pirma remdamasi Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 12 straipsnyje nurodytos tvirtinančiosios įstaigos parengtais sertifikatais ir ataskaitomis, ir imasi veiksmų, kai nustatomi bet kokie trūkumai.

Kas trejus metus kompetentinga institucija Komisijai raštu pateikia ataskaitą apie mokėjimo agentūrų priežiūrą ir jų veiklos stebėseną. Ataskaitoje įvertinama, ar mokėjimo agentūros tebeatitinka akreditavimo kriterijus, ir pateikiama veiksmų, kurių imtasi siekiant ištaisyti trūkumus, santrauka. Kompetentinga institucija turi patvirtinti, ar mokėjimo agentūra, už kurią ji yra atsakinga, tebeatitinka akreditavimo kriterijus.

2.   Valstybės narės sukuria sistemą, kuria užtikrinama, kad kompetentingai institucijai nedelsiant būtų pateikta informacija, iš kurios matyti, kad mokėjimo agentūra neatitinka akreditavimo kriterijų.

3.   Jeigu kompetentinga institucija nustato, kad akredituota mokėjimo agentūra nebeatitinka vieno ar daugiau akreditavimo kriterijų ir kad tai gali neigiamai paveikti agentūros gebėjimą atlikti Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 2022/127 1 straipsnio 1 dalyje nustatytas funkcijas, kompetentinga institucija mokėjimo agentūrai nedelsdama nustato bandomąjį laikotarpį. Ji parengia planą, kuriame numatyti veiksmai trūkumams ištaisyti ir jų terminai per tam tikrą laikotarpį, kuris nustatomas atsižvelgiant į problemos mastą, tačiau negali būti ilgesnis nei 12 mėnesių nuo pirmos akreditacijai taikomo bandomojo laikotarpio dienos. Tinkamai pagrįstais atvejais Komisija, atitinkamai valstybei narei paprašius, gali pratęsti šį laikotarpį.

4.   Kompetentinga institucija Komisijai praneša apie savo sprendimą mokėjimo agentūros akreditacijai skirti bandomąjį laikotarpį, apie planą, parengtą remiantis šio straipsnio 3 dalimi, ir tokio plano įgyvendinimo pažangą.

5.   Jeigu akreditacija atšaukiama, kompetentinga institucija nedelsdama akredituoja kitą mokėjimo agentūrą, kuri atitinka Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 9 straipsnio 2 dalyje nustatytas sąlygas, siekdama užtikrinti, kad paramos gavėjams ir toliau būtų skiriamos išmokos.

6.   Nustačiusi, kad kompetentinga institucija nesilaiko įpareigojimo parengti trūkumų ištaisymo planą pagal 3 dalį arba kad mokėjimo agentūra išlieka akredituota, nors per nustatytą laikotarpį nevisiškai įgyvendino tokį planą, Komisija turi prašyti kompetentingos institucijos atšaukti tos mokėjimo agentūros akreditaciją, jei per laikotarpį, kurį Komisija nustato atsižvelgusi į problemos mastą, nepadaromi būtini pakeitimai. Tokiu atveju Komisija gali nuspręsti vykdyti su šiais trūkumais susijusias procedūras, atlikdama atitikties patvirtinimo procedūrą pagal Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 55 straipsnį.

3 straipsnis

Akreditacijos koordinavimo įstaigai suteikimo, peržiūros ir atšaukimo tvarka

1.   Valstybės narės paskiria ministerijos lygmens valdžios instituciją, atsakingą už Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 10 straipsnyje nurodytos koordinavimo įstaigos akreditacijos suteikimą, peržiūrą ir atšaukimą (toliau – kompetentinga institucija).

2.   Kompetentinga institucija, patikrinusi koordinavimo įstaigą pagal Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 2022/127] 2 straipsnyje nurodytus akreditavimo kriterijus, nustato ir priima oficialų sprendimą dėl akreditacijos koordinavimo įstaigai suteikimo arba po peržiūros akreditacijos atšaukimo. Šį atitikties akreditavimo kriterijams patikrinimą atlieka kompetentinga institucija, kuri gali remtis audito įstaigos atliktu patikrinimu. Kompetentinga institucija nedelsdama Komisijai praneša apie koordinavo įstaigai suteiktą akreditaciją ir akreditacijos atšaukimą.

3.   Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 10 straipsnyje nurodyta koordinavimo įstaiga yra vienintelis Komisijos atstovas, į kurį atitinkama valstybė narė kreipiasi visais su fondais susijusiais klausimais dėl užduočių vykdymo.

4.   Mokėjimo agentūra gali vykdyti koordinavimo įstaigos veiklą, jeigu abi funkcijos atskiriamos.

5.   Atlikdama savo funkcijas, koordinavimo įstaiga, atsižvelgdama į nacionalinę tvarką, gali kreiptis į kitas administracines įstaigas arba departamentus, ypač į tuos, kurie kompetentingi apskaitos ar techniniais klausimais.

6.   Visų koordinavimo įstaigos kompiuterinių duomenų konfidencialumas, vientisumas ir prieinamumas užtikrinami prie kiekvienos koordinavimo įstaigos administracinės struktūros, personalo ir technologinės aplinkos priderintomis priemonėmis. Finansinės ir technologinės priemonės turi būti proporcingos faktinei rizikai.

7.   Reglamento Nr. 2021/2116 90 straipsnio pirmos pastraipos a punkte numatyta informacija pateikiama nedelsiant po to, kai koordinavimo įstaiga akredituojama pirmą kartą, ir bet kokiu atveju prieš tai, kai išlaidos, už kurias ji atsakinga, įrašomos į fondų sąskaitas. Prie šios informacijos reikia pridėti deklaracijas ir dokumentus, kuriuose būtų nurodytos:

| (a) | koordinavimo įstaigai pavestos pareigos; |
| --- | --- |

(a)

koordinavimo įstaigai pavestos pareigos;

| (b) | atsakomybės paskirstymas koordinavimo įstaigoje; |
| --- | --- |

(b)

atsakomybės paskirstymas koordinavimo įstaigoje;

| (c) | koordinavimo įstaigos santykiai su kitomis valstybinėmis ar privačiomis įstaigomis, kurios yra atsakingos už bendradarbiavimą su ja vykdant jos užduotis; |
| --- | --- |

(c)

koordinavimo įstaigos santykiai su kitomis valstybinėmis ar privačiomis įstaigomis, kurios yra atsakingos už bendradarbiavimą su ja vykdant jos užduotis;

| (d) | esamos procedūros ir sistemos, kuriomis užtikrinamas jos užduočių vykdymas; |
| --- | --- |

(d)

esamos procedūros ir sistemos, kuriomis užtikrinamas jos užduočių vykdymas;

| (e) | nuostatos, susijusios su informacinių sistemų saugumu; |
| --- | --- |

(e)

nuostatos, susijusios su informacinių sistemų saugumu;

| (f) | 2 dalyje nurodytų akreditavimo kriterijų atitikties patikrinimo rezultatai. |
| --- | --- |

(f)

2 dalyje nurodytų akreditavimo kriterijų atitikties patikrinimo rezultatai.

8.   Jeigu kompetentinga institucija mano, kad koordinavimo įstaiga neatitinka akreditavimo kriterijų, ji praneša koordinavimo įstaigai apie reikalavimus, kurių turi būti laikomasi.

Laukiant, kol bus įgyvendinti visi būtini pakeitimai, kad būtų laikomasi akreditavimo kriterijų, akreditacija gali būti:

| (a) | laikinai suteikta naujai koordinavimo įstaigai; |
| --- | --- |

(a)

laikinai suteikta naujai koordinavimo įstaigai;

| (b) | esamai koordinavimo įstaigai taikomas bandomasis laikotarpis, jei laikomasi veiksmų plano padėčiai ištaisyti. |
| --- | --- |

(b)

esamai koordinavimo įstaigai taikomas bandomasis laikotarpis, jei laikomasi veiksmų plano padėčiai ištaisyti.

Akreditacija atšaukiama, jei akreditavimo kriterijai netenkinami ir kompetentinga institucija mano, kad koordinavimo įstaiga negali atlikti savo užduočių.

4 straipsnis

Valdymo pareiškimai

1.   Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 9 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos d punkte ir 10 straipsnio 3 dalyje nurodyti valdymo pareiškimai turi būti parengti laiku, kad tvirtinančioji įstaiga pateiktų nuomonę, kaip nurodyta to reglamento 12 straipsnio 1 dalyje.

Valdymo pareiškimai turi būti parengti atitinkamai naudojantis šio reglamento I ir II prieduose nustatytomis formomis, juose gali būti išlygų, kuriomis nustatoma galimo finansinio poveikio apimtis. Jei pareiškiama išlygų, į pareiškimą turi būti įtrauktas trūkumų ištaisymo planas ir tikslus jo įgyvendinimo tvarkaraštis.

2.   Valdymo pareiškimai grindžiami veiksminga valdymo ir kontrolės sistemų priežiūra, kuri turi būti vykdoma visus metus.

5 straipsnis

Sertifikavimas

1.   Kompetentinga valdžios institucija paskiria Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 12 straipsnyje numatytą tvirtinančiąją įstaigą.

Jei valstybėje narėje yra daugiau nei viena tvirtinančioji įstaiga, ta valstybė narė gali paskirti nacionalinio lygmens viešąją tvirtinančiąją įstaigą, atsakingą už koordinavimą.

2.   Tvirtinančioji įstaiga savo darbą organizuoja veiksmingai ir efektyviai, o patikras atlieka per tinkamą laikotarpį, atsižvelgdama į atitinkamų finansinių metų sandorių pobūdį ir kalendorių.

3.   Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 12 straipsnio 1 dalyje nustatyta tvirtinančioji įstaiga kasmet parengia nuomonę, kurią turi pateikti..

Nuomonė grindžiama auditu, kuris turi būti atliktas pagal šio reglamento 6 ir 7 straipsnius.

4.   Tvirtinančioji įstaiga parengia nustatytų faktų ataskaitą. Ataskaitoje taip pat nurodomos mokėjimo agentūros perduotos funkcijos pagal Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 2022/127 I priedo 1 skirsnio D punktą. Ataskaitoje nurodoma, ar aptariamu laikotarpiu:

| (a) | mokėjimo agentūra atitiko akreditavimo kriterijus; |
| --- | --- |

(a)

mokėjimo agentūra atitiko akreditavimo kriterijus;

| (b) | mokėjimo agentūros procedūromis buvo galima pagrįstai užtikrinti, kad fondų išlaidos būtų patirtos laikantis Sąjungos taisyklių, taip užtikrinant, kad:






  i) | kiek tai susiję su Reglamente (ES) Nr. 2021/2115 nurodytų intervencinių priemonių rūšimis, išlaidos yra susijusios su atitinkamu produktu, apie kurį pranešta, ir jos buvo padarytos pagal taikomas valdymo sistemas, ir buvo imtasi tolesnių veiksmų, jei buvo pateiktos rekomendacijos dėl patobulinimų; |
| --- | --- | --- |

(b)

mokėjimo agentūros procedūromis buvo galima pagrįstai užtikrinti, kad fondų išlaidos būtų patirtos laikantis Sąjungos taisyklių, taip užtikrinant, kad:

i)

kiek tai susiję su Reglamente (ES) Nr. 2021/2115 nurodytų intervencinių priemonių rūšimis, išlaidos yra susijusios su atitinkamu produktu, apie kurį pranešta, ir jos buvo padarytos pagal taikomas valdymo sistemas, ir buvo imtasi tolesnių veiksmų, jei buvo pateiktos rekomendacijos dėl patobulinimų;

| ii) | pagrindiniai sandoriai buvo teisėti ir tvarkingi, kiek tai susiję su priemonėmis, nustatytomis atitinkamai Europos Parlamento ir Tarybos reglamentuose (ES) Nr. 228/2013, (ES) Nr. 229/2013, (ES) Nr. 1308/2013 ir (ES) Nr. 1144/2014 (13), taip pat su specialiosiomis išmokomis už medvilnę ir ankstyvo išėjimo į pensiją parama pagal Reglamento (ES) Nr. 2021/2115 III antraštinės dalies II skyriaus 3 skirsnio 2 poskirsnį ir 155 straipsnio 2 dalį, taip pat buvo imtasi tolesnių veiksmų, jei buvo pateiktos rekomendacijos dėl patobulinimų; |
| --- | --- |

ii)

pagrindiniai sandoriai buvo teisėti ir tvarkingi, kiek tai susiję su priemonėmis, nustatytomis atitinkamai Europos Parlamento ir Tarybos reglamentuose (ES) Nr. 228/2013, (ES) Nr. 229/2013, (ES) Nr. 1308/2013 ir (ES) Nr. 1144/2014 (13), taip pat su specialiosiomis išmokomis už medvilnę ir ankstyvo išėjimo į pensiją parama pagal Reglamento (ES) Nr. 2021/2115 III antraštinės dalies II skyriaus 3 skirsnio 2 poskirsnį ir 155 straipsnio 2 dalį, taip pat buvo imtasi tolesnių veiksmų, jei buvo pateiktos rekomendacijos dėl patobulinimų;

| (c) | su produkto rodikliais susiję veiklos rezultatai, pranešti Reglamento (EU) Nr. 2021/2116 54 straipsnyje nurodyto metinio veiklos rezultatų patvirtinimo tikslais, ir su rezultatų rodikliais susiję veiklos rezultatai, pranešti Reglamento Nr. 2021/2115 134 straipsnyje nurodytos daugiametės veiklos rezultatų stebėsenos tikslais, kuriais įrodoma, kad laikomasi Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 37 straipsnio, yra teisingi; |
| --- | --- |

(c)

su produkto rodikliais susiję veiklos rezultatai, pranešti Reglamento (EU) Nr. 2021/2116 54 straipsnyje nurodyto metinio veiklos rezultatų patvirtinimo tikslais, ir su rezultatų rodikliais susiję veiklos rezultatai, pranešti Reglamento Nr. 2021/2115 134 straipsnyje nurodytos daugiametės veiklos rezultatų stebėsenos tikslais, kuriais įrodoma, kad laikomasi Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 37 straipsnio, yra teisingi;

| (d) | šio reglamento 33 straipsnyje nurodytos metinės ataskaitos atitiko mokėjimo agentūros apskaitos knygas ir įrašus; |
| --- | --- |

(d)

šio reglamento 33 straipsnyje nurodytos metinės ataskaitos atitiko mokėjimo agentūros apskaitos knygas ir įrašus;

| (e) | išlaidų ataskaitos ir viešosios intervencinės operacijos iš esmės buvo teisingos, galutinai užbaigtos ir tiksliai įregistruotos operacijos, įrašytos į fondų sąskaitas; |
| --- | --- |

(e)

išlaidų ataskaitos ir viešosios intervencinės operacijos iš esmės buvo teisingos, galutinai užbaigtos ir tiksliai įregistruotos operacijos, įrašytos į fondų sąskaitas;

| (f) | buvo tinkamai apsaugoti Sąjungos finansiniai interesai, susiję su išmokėtomis išankstinėmis išmokomis, gautomis garantijomis, intervencinėmis atsargomis ir surinktinomis sumomis. |
| --- | --- |

(f)

buvo tinkamai apsaugoti Sąjungos finansiniai interesai, susiję su išmokėtomis išankstinėmis išmokomis, gautomis garantijomis, intervencinėmis atsargomis ir surinktinomis sumomis.

Ataskaitoje pateikiama informacija apie auditą atliekančių darbuotojų skaičių ir kvalifikaciją, atliktą darbą, patikrintas sistemas, nustatytą reikšmingumo ir pasitikėjimo laipsnį, visus rastus trūkumus ir pateiktas padėties gerinimo rekomendacijas, apie tvirtinančiosios įstaigos ir kitų audito įstaigų, priklausančių ar nepriklausančių mokėjimo agentūroms, darbą, kurio pagrindu tvirtinančioji įstaiga gavo patikimą informaciją visais ar kai kuriais ataskaitoje aptariamais klausimais.

6 straipsnis

Audito principai

1.   Sertifikavimo auditas atliekamas pagal tarptautiniu mastu pripažintus audito standartus.

2.   Tvirtinančioji įstaiga parengia audito strategiją, kurioje nustatyta sertifikavimo audito apimtis, laikas ir kryptis, audito metodai ir atrankos metodika, kartu atskiriant Reglamente (ES) Nr. 2021/2115 nurodytas intervencinių priemonių rūšis nuo reglamentuose (ES) Nr. 228/2013, (ES) Nr. 229/2013, (ES) Nr. 1308/2013 ir (ES) Nr. 1144/2014 nustatytų priemonių. Audito planas rengiamas kiekvienais finansiniais metais ir grindžiamas įvertinta audito rizika. Komisijos paprašyta tvirtinančioji įstaiga jai pateikia audito strategiją ir audito planą.

3.   Audito patikinimo lygis, kuris turi būti pasiektas atlikus auditą, gaunamas dėl tinkamo valdymo sistemų veikimo, veiklos rezultatų ataskaitų teisingumo, tikro ir teisingo metinių ataskaitų vaizdo ir pagrindinių operacijų teisėtumo ir tvarkingumo, susijusių su priemonėmis, nustatytomis atitinkamai reglamentuose (ES) Nr. 228/2013, (ES) Nr. 229/2013, (ES) Nr. 1308/2013 ir (ES) Nr. 1144/2014, taip pat dėl specialiosios išmokos už medvilnę ir ankstyvo išėjimo į pensiją paramos pagal Reglamento (ES) Nr. 2021/2115 III antraštinės dalies II skyriaus 3 skirsnio 2 poskirsnį ir 155 straipsnio 2 dalį, už kurias Komisijos buvo paprašyta kompensuoti išlaidas.

Tai atliekama vykdant sistemos auditą ir atliekant kontrolės priemonių testą, susijusį su valdymo sistemos veikimu, išsamumo ir tikslumo testavimu bei veiklos ataskaitų teikimo sistemos analitinėmis procedūromis.

Atliekant metinių ataskaitų auditą taikomi pagrindiniai išlaidų testai, įskaitant išsamios informacijos apie išlaidas testus. Atliekant operacijų teisėtumo ir tvarkingumo auditą, kaip nurodyta pirmoje pastraipoje, testavimas apima patikrinimą vietoje.

4.   Komisija parengia gaires, kuriose visų pirma pateikiami:

| (a) | papildomi paaiškinimai ir nurodymai, susiję su atliktinu sertifikavimo auditu; |
| --- | --- |

(a)

papildomi paaiškinimai ir nurodymai, susiję su atliktinu sertifikavimo auditu;

| (b) | pagrįsto audito patikinimo, gaunamo atlikus auditą, lygio nustatymas. |
| --- | --- |

(b)

pagrįsto audito patikinimo, gaunamo atlikus auditą, lygio nustatymas.

7 straipsnis

Audito metodai

1.   Sertifikavimo audito metodai apibrėžiami 6 straipsnio 2 dalyje nurodytoje audito strategijoje.

2.   Kad būtų pasiekti audito tikslai ir pateikta Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 12 straipsnio 2 dalyje nurodyta nuomonė, audito veiksmai turi apimti sistemų auditą, pagrindinius testus, jei reikia, ir patikrinimą, ar finansinės deklaracijos ir valdymo pareiškimai yra suderinti.

3.   Kalbant apie valdymo sistemų auditą, tvirtinančioji įstaiga atlieka sistemų auditą, kuris gali apimti kontrolės priemonių testus, taip pat IT bendrųjų kontrolės priemonių ir taikomųjų programų kontrolės testus, siekiant patikrinti sistemos struktūrą ir taikymą.

4.   Išsamus išlaidų patikrinimas apima pagrindinių operacijų teisėtumą ir tvarkingumą, tikrinamą galutinių paramos gavėjų lygmeniu, susijusį su priemonėmis, nustatytomis atitinkamai reglamentuose (ES) Nr. 228/2013, (ES) Nr. 229/2013, (ES) Nr. 1308/2013 ir (ES) Nr. 1144/2014, taip pat specialiosios išmokos už medvilnę ir ankstyvo išėjimo į pensiją paramos pagal Reglamento (ES) Nr. 2021/2115 III antraštinės dalies II skyriaus 3 skirsnio 2 poskirsnį ir 155 straipsnio 2 dalį. Šiuo tikslu tvirtinančioji įstaiga gali dalyvauti mokėjimo agentūros atliekamose antrinio lygio patikrose vietoje. Tvirtinančioji įstaiga negali dalyvauti mokėjimo agentūros atliekamose pirminėse patikrose vietoje, išskyrus tuos atvejus, kai būtų fiziškai neįmanoma dar kartą patikrinti pirminės mokėjimo agentūros atliktos patikros.

5.   Kalbant apie veiklos rezultatų ataskaitų teikimo sistemos auditą, tvirtinančioji įstaiga atlieka įrašų, duomenų bazių testus, kad patikrintų, ar pateikti teisingi veiklos produkto ir rezultatų rodikliai ir ar jie atitinka iš Sąjungos finansuojamas išlaidas arba intervencijos tikslus. Tvirtinančioji įstaiga patikrina ir patvirtina pateiktus skirtumų tarp deklaruotų metinių išlaidų, skirtų intervencijai, ir sumos, atitinkančios atitinkamą produkto rodiklį, apie kurį pranešta pagal Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 54 straipsnio 2 dalį, paaiškinimus. Tvirtinančiosios įstaigos darbas taip pat apima rodiklių apskaičiavimo patikrinimą.

6.   Tvirtinančioji įstaiga, siekdama gauti bendrą patikinimą, gali remtis finansines priemones įgyvendinančių įstaigų išorės auditorių audito rezultatais ir tuo remdamasi ji gali nuspręsti apriboti savo audito darbą.

Garantijų fondų atveju tvirtinančioji įstaiga gali atlikti įstaigų, teikiančių naujas pagrindines paskolas, auditą tik tuo atveju, jei susiklosto viena arba abi iš šių situacijų:

| (a) | vadovaujančiosios institucijos arba finansinę priemonę įgyvendinančių subjektų lygmeniu nėra patvirtinamųjų dokumentų, įrodančių, kad galutiniams naudos gavėjams buvo skirta finansinių priemonių parama; |
| --- | --- |

(a)

vadovaujančiosios institucijos arba finansinę priemonę įgyvendinančių subjektų lygmeniu nėra patvirtinamųjų dokumentų, įrodančių, kad galutiniams naudos gavėjams buvo skirta finansinių priemonių parama;

| (b) | esama įrodymų, kad vadovaujančiosios institucijos ar finansinę priemonę įgyvendinančių subjektų lygmeniu turimuose dokumentuose nepateikiami teisingi ir tikslūs duomenys apie suteiktą paramą. |
| --- | --- |

(b)

esama įrodymų, kad vadovaujančiosios institucijos ar finansinę priemonę įgyvendinančių subjektų lygmeniu turimuose dokumentuose nepateikiami teisingi ir tikslūs duomenys apie suteiktą paramą.

Valstybė narė pagal III priede pateiktą šabloną nustato finansinių priemonių audito sekos užtikrinimo tvarką, įrodančią, kad įvykdytos sąlygos arba pasiekti rezultatai.

7.   Europos investicijų bankas (EIB) arba kitos tarptautinės finansų įstaigos, kurių akcininkė yra finansines priemones įgyvendinanti valstybė narė, iki kiekvienų kalendorinių metų pabaigos pateikia valstybėms narėms metinę audito ataskaitą, nurodytą Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 12 straipsnio 2 dalies trečioje pastraipoje, kurią parengia jų išorės auditoriai ir kuri apima šio reglamento IV priede nurodytus elementus.

8.   Komisija rengia 6 straipsnio 4 dalyje nurodytas gaires, kad nustatytų išsamesnes sąlygas ir nurodymus, susijusius su audito procedūrų rengimu, atrankos integravimu ir, jei reikia, operacijų pakartotinio patikrinimo vietoje planavimu ir vykdymu.

II SKYRIUS

Finansinis fondų valdymas

1 Skirsnis

Bendrosios nuostatos

8 straipsnis

Mokėjimo agentūrų sąskaitos

1.   Kiekviena mokėjimo agentūra tvarko sąskaitų rinkinius, į kuriuos įtraukia tik išlaidas ir pajamas, nurodytas Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 5 straipsnio 1 dalyje ir 6 bei 45 straipsniuose, bei naudojamas lėšas, kurios jai skirtos atitinkamoms išlaidoms padengti. Tose sąskaitose turi būti įmanoma atskirti ir atskirai pateikti fondų finansinius duomenis.

Valstybės narės Komisijai paprašius pateikia jai informaciją apie patirtas išlaidas ir gautas asignuotąsias pajamas.

2.   Euro neįsivedusių valstybių narių mokėjimo agentūros sąskaitas tvarko valiuta, kuria patirtos išlaidos ir gautos pajamos. Tačiau, siekiant konsoliduoti visas jų patirtas išlaidas ir gautas pajamas, jos atitinkamas sumas nurodo nacionaline valiuta ir eurais.

3.   Kiekviena mokėjimo agentūra tvarko EŽŪFKP sąskaitas, kad būtų galima nustatyti kiekvieno plano operacijas ir kiekvieną intervencijos priemonę. Į šias sąskaitas visų pirma įtraukiama:

| (a) | viešųjų išlaidų suma ir kiekvienai operacijai skirto Sąjungos įnašo suma; |
| --- | --- |

(a)

viešųjų išlaidų suma ir kiekvienai operacijai skirto Sąjungos įnašo suma;

| (b) | dėl nustatytų pažeidimų ar aplaidumo iš paramos gavėjų išieškotina suma; |
| --- | --- |

(b)

dėl nustatytų pažeidimų ar aplaidumo iš paramos gavėjų išieškotina suma;

| (c) | susigrąžintos sumos nurodant pirminę operaciją. |
| --- | --- |

(c)

susigrąžintos sumos nurodant pirminę operaciją.

2 Skirsnis

EŽŪGF sąskaitos

9 straipsnis

Išlaidų deklaracijos parengimas

1.   EŽŪGF paramos gavėjui skirtinos išmokos sumą nustato valstybės narės pagal Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 IV antraštinėje dalyje nurodytas kontrolės sistemas.

2.   Nustatant patirtas išlaidas, kurios turi būti deklaruotos EŽŪGF, atsižvelgiama į nuobaudas, taikomas pagal valstybių narių kontrolės sistemas reikalavimų nesilaikymo atveju.

3.   Taikant 2 dalį gaunama suma naudojama Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 16 straipsnyje nurodytų rūšių intervencinėms priemonėms tiesioginių išmokų forma ir atokiausiems Sąjungos regionams bei mažosioms Egėjo jūros saloms skirtoms programoms, kaip nustatyta atitinkamai Reglamente (ES) Nr. 228/2013 ir Reglamente (ES) Nr. 229/2013, kaip pagrindas sumažinti Reglamento (ES) Nr. 2021/2115 17 straipsnyje nurodytas išmokas ir taikyti Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 17 straipsnyje nurodytą finansinę drausmę.

4.   Suma, gaunama taikant 2 dalį ir specialiu tiesioginių išmokų ir 3 dalyje nurodytų programų atveju, suma, gaunama taikant 2 ir 3 dalis, sudaro Komisijai deklaruotiną sumą.

5.   EŽŪGF deklaruotomis išlaidomis remiamasi tikrinant Sąjungos teisėje nustatytas viršutines finansines ribas.

6.   Taikant 2 ir 3 dalis gauta suma remiamasi apskaičiuojant administracines nuobaudas, susijusias su sąlygomis, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 IV antraštinės dalies IV ir V skyriuose.

7.   Nukrypdamos nuo 3 dalies, tiesioginių išmokų atveju valstybės narės gali paramos gavėjams išmokėti išankstines išmokas , netaikydamos Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 17 straipsnyje nurodyto koregavimo koeficiento dėl finansinės drausmės, kiek tai susiję su atitinkamais metais pateiktomis pagalbos paraiškomis. Mokant galutines išmokas paramos gavėjams nuo gruodžio 1 d. atsižvelgiama į tuo metu bendrai tiesioginių išmokų už atitinkamus kalendorinius metus sumai dėl finansinės drausmės taikytiną koregavimo koeficientą.

10 straipsnis

Valstybių narių perduodama informacija

1.   Pagal Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 90 straipsnio 1 dalies c punkto i ir ii papunkčius valstybės narės elektroniniu būdu ne vėliau kaip kiekvieno mėnesio septintą dieną Komisijai siunčia šio reglamento 11 ir 12 straipsniuose nurodytą informaciją ir dokumentus apie išlaidas ir asignuotąsias pajamas, visų pirma pagal šio straipsnio 2 dalį parengtą išlaidų deklaraciją.

Tačiau apie spalio 1–15 d. laikotarpiu patirtas išlaidas ir gautas asignuotąsias pajamas turi būti pranešama ne vėliau kaip spalio 25 d.

Visa susijusi informacija teikiama remiantis modeliu, kurį Komisija pateikia valstybėms narėms per informacines sistemas.

2.   1 dalyje nurodytą išlaidų deklaraciją sudaro bent:

| (a) | kiekvienos mokėjimo agentūros parengta ataskaita, suskirstyta pagal Sąjungos biudžeto nomenklatūrą ir pagal išlaidas bei asignuotąsias pajamas, pagrįsta išsamia nomenklatūra, kuri informacinėse sistemose buvo teikiama valstybėms narėms, apimanti:






  i) | praėjusį mėnesį patirtas išlaidas ir gautas asignuotąsias pajamas, |
| --- | --- | --- |

(a)

kiekvienos mokėjimo agentūros parengta ataskaita, suskirstyta pagal Sąjungos biudžeto nomenklatūrą ir pagal išlaidas bei asignuotąsias pajamas, pagrįsta išsamia nomenklatūra, kuri informacinėse sistemose buvo teikiama valstybėms narėms, apimanti:

i)

praėjusį mėnesį patirtas išlaidas ir gautas asignuotąsias pajamas,

| ii) | bendras nuo biudžetinių metų pradžios iki ankstesnio mėnesio pabaigos patirtas išlaidas ir asignuotąsias pajamas, |
| --- | --- |

ii)

bendras nuo biudžetinių metų pradžios iki ankstesnio mėnesio pabaigos patirtas išlaidas ir asignuotąsias pajamas,

| iii) | išlaidų ir asignuotųjų pajamų sąmatas, atskirai apimančias ateinančius tris mėnesius ir, jei reikia, bendrą išlaidų ir asignuotųjų pajamų sąmatą iki finansinių metų pabaigos. |
| --- | --- |

iii)

išlaidų ir asignuotųjų pajamų sąmatas, atskirai apimančias ateinančius tris mėnesius ir, jei reikia, bendrą išlaidų ir asignuotųjų pajamų sąmatą iki finansinių metų pabaigos.

Jei kitų trijų mėnesių įverčiai, kaip nurodyta pirmos pastraipos iii punkte, patenka į kitus finansinius metus, reikia nurodyti tik bendrą sumą per mėnesį;

| (b) | su valstybės intervencija susijusias išlaidas ir pajamas patvirtinančias sąskaitas. |
| --- | --- |

(b)

su valstybės intervencija susijusias išlaidas ir pajamas patvirtinančias sąskaitas.

3.   Visi pagal šį straipsnį reikalaujami finansiniai duomenys pateikiami eurais.

11 straipsnis

Bendrosios išlaidų ir asignuotųjų pajamų deklaravimo taisyklės

1.   Nepažeidžiant specialiųjų nuostatų dėl viešojo saugojimo išlaidų ir pajamų deklaravimo, nurodytų 12 straipsnyje, mokėjimo agentūrų deklaruotos tam tikro mėnesio išlaidos ir asignuotosios pajamos turi atitikti tą mėnesį faktiškai atliktus mokėjimus ir gautas pajamas.

Šios išlaidos ir asignuotosios pajamos įrašomos į atitinkamų finansinių metų EŽŪGF biudžeto sąskaitas.

Tačiau:

| (a) | išlaidos, kurios gali būti apmokamos prieš pradedant taikyti nuostatą, leidžiančią visą arba dalinį jų padengimą iš EŽŪGF, gali būti deklaruotos tik:






  i) | už tą mėnesį, kurį minėtą nuostatą pradėta taikyti, arba |
| --- | --- | --- |

(a)

išlaidos, kurios gali būti apmokamos prieš pradedant taikyti nuostatą, leidžiančią visą arba dalinį jų padengimą iš EŽŪGF, gali būti deklaruotos tik:

i)

už tą mėnesį, kurį minėtą nuostatą pradėta taikyti, arba

| ii) | už mėnesį, einantį po jos taikymo pradžios; |
| --- | --- |

ii)

už mėnesį, einantį po jos taikymo pradžios;

| (b) | EŽŪGF asignuotosios pajamos nurodomos mėnesio, kurį baigiasi Sąjungos teisės aktuose nustatytas atitinkamų lėšų mokėjimo terminas. Jei atlikus asignuotųjų pajamų pataisas mokėjimo agentūrai biudžeto eilutėje tenka deklaruoti neigiamas asignuotąsias pajamas, išlyginamosios pataisos perkeliamos į kitą mėnesį. |
| --- | --- |

(b)

EŽŪGF asignuotosios pajamos nurodomos mėnesio, kurį baigiasi Sąjungos teisės aktuose nustatytas atitinkamų lėšų mokėjimo terminas. Jei atlikus asignuotųjų pajamų pataisas mokėjimo agentūrai biudžeto eilutėje tenka deklaruoti neigiamas asignuotąsias pajamas, išlyginamosios pataisos perkeliamos į kitą mėnesį.

2.   Išlaidos ir asignuotosios pajamos įskaitomos tą dieną, kai jos nuskaitomos nuo mokėjimo agentūros sąskaitos arba įrašomos į ją. Tačiau išmokos įskaitomos tą dieną, kurią atitinkama agentūra parengė mokėjimo nurodymą ir išsiuntė jį finansų įstaigai arba paramos gavėjui. Kiekviena mokėjimo agentūra visus finansinius metus naudoja tą patį metodą.

3.   Neatlikti mokėjimo nurodymai ir nuo sąskaitos nuskaitomi ir paskui pakartotinai įskaitomi mokėjimai sąskaitose pateikiami kaip atskaitymai iš išlaidų už mėnesį, kurį mokėjimo agentūrai pranešta apie neapmokėjimą arba anuliavimą.

4.   Jeigu susidaro įsiskolinimai dėl EŽŪGF finansuotinų lėšų neišmokėjimo, laikoma, kad jie visiškai padengti 1 dalies taikymo tikslais:

| (a) | įsiskolintos sumos išmokėjimo paramos gavėjui dieną, jeigu įsiskolinimas mažesnis už kompensuojamas išlaidas; |
| --- | --- |

(a)

įsiskolintos sumos išmokėjimo paramos gavėjui dieną, jeigu įsiskolinimas mažesnis už kompensuojamas išlaidas;

| (b) | išlaidų kompensavimo dieną, jeigu tos išlaidos mažesnės arba lygios įsiskolinimui. |
| --- | --- |

(b)

išlaidų kompensavimo dieną, jeigu tos išlaidos mažesnės arba lygios įsiskolinimui.

12 straipsnis

Specialios viešojo saugojimo išlaidų deklaravimo taisyklės

1.   Operacijos, kurias reikia įtraukti rengiant viešojo saugojimo išlaidų deklaracijas, yra į mokėjimo agentūros sąskaitas iki atitinkamo mėnesio pabaigos įrašytos operacijos, atliktos nuo ataskaitinių metų, apibrėžtų Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 2022/127 3 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos a punkte, pradžios iki minėto mėnesio pabaigos.

2.   Į šią išlaidų deklaraciją įtraukiamos pagal šio reglamento 17 ir 18 straipsnius ir Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 906/2014 (14) 4 straipsnį nustatytos vertės ir sumos, į mokėjimo agentūros sąskaitas įrašytos po nurodytų operacijų einantį mėnesį.

Tačiau:

| (a) | rugsėjo mėnesį įvykdytų operacijų vertes ir sumas mokėjimo agentūros į sąskaitas įrašo ne vėliau kaip spalio 15 d. |
| --- | --- |

(a)

rugsėjo mėnesį įvykdytų operacijų vertes ir sumas mokėjimo agentūros į sąskaitas įrašo ne vėliau kaip spalio 15 d.

| (b) | bendros nuvertėjimo, nurodyto Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 906/2014 3 straipsnio 1 dalies e punkte, sumos į sąskaitas įrašomos jas numatančiuose sprendimuose nustatytą datą. |
| --- | --- |

(b)

bendros nuvertėjimo, nurodyto Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 906/2014 3 straipsnio 1 dalies e punkte, sumos į sąskaitas įrašomos jas numatančiuose sprendimuose nustatytą datą.

13 straipsnis

Komisijos sprendimas dėl išmokų

1.   Remdamasi duomenimis, pateiktais laikantis šio reglamento 10 straipsnio 1 dalies, Komisija sprendžia dėl mėnesinių išmokų pagal Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 21 straipsnio 3 dalį, nedarydama poveikio pataisoms, kurios gali būti padarytos vėlesniais sprendimais pagal to reglamento 53, 54 ir 55 straipsnius, ir atsižvelgdama į sumažinimus ir sustabdymus, dėl kurių priimti sprendimai pagal to reglamento 39–42 straipsnius.

2.   Jeigu visos valstybių narių už ateinančius finansinius metus deklaruotos išlaidos viršija tris ketvirčius visų einamųjų finansinių metų EŽŪGF asignavimų, Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 2018/1046 11 straipsnio 2 dalies b punkte numatyti iš anksto paskirti įsipareigojamieji asignavimai ir atitinkamos mėnesinės išmokos skiriami proporcingai išlaidų deklaracijoms, neviršijant 75 % einamųjų finansinių metų asignavimų. Sprendimuose, susijusiuose su tolesnėmis kompensuotinomis sumomis, Komisija atsižvelgia į valstybėms narėms neišmokėtą likutį.

14 straipsnis

Lėšų suteikimas valstybėms narėms

Priėmusi sprendimą dėl mėnesinių išmokų Komisija pagal biudžeto asignavimus valstybėms narėms į jų atidarytas sąskaitas perveda lėšas, reikalingas EŽŪGF finansuojamoms išlaidoms padengti, prieš tai išskaičiavusi asignuotąsias pajamas atitinkančią sumą.

Kai Komisijos nustatyta suma 13 straipsnio 1 dalies taikymui yra neigiama visai valstybei narei arba konkrečiai biudžeto eilutei, faktinis įskaitymas gali būti atidėtas kitiems mėnesiams.

15 straipsnis

Pranešimai pagal viešosios intervencijos tvarką

1.   Mokėjimo agentūros Komisijai perduoda:

| (a) | Komisijai paprašius, Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 2022/127 3 straipsnio 7 dalyje išvardytus dokumentus bei informaciją ir papildomas nacionalines administracines nuostatas, priimtas dėl intervencinių priemonių taikymo ir valdymo; |
| --- | --- |

(a)

Komisijai paprašius, Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 2022/127 3 straipsnio 7 dalyje išvardytus dokumentus bei informaciją ir papildomas nacionalines administracines nuostatas, priimtas dėl intervencinių priemonių taikymo ir valdymo;

| (b) | iki šios reglamento 10 straipsnio 1 dalyje nurodytos datos – informaciją apie viešąjį saugojimą, naudodamos valstybėms narėms Komisijos per elektronines sistemas pateiktus modelius. |
| --- | --- |

(b)

iki šios reglamento 10 straipsnio 1 dalyje nurodytos datos – informaciją apie viešąjį saugojimą, naudodamos valstybėms narėms Komisijos per elektronines sistemas pateiktus modelius.

2.   Atitinkamos 25 straipsnyje nurodytos informacinės sistemos naudojamos siekiant teikti pranešimus, keistis informacija ir rengti dokumentus, susijusius su viešosios intervencijos išlaidomis.

16 straipsnis

Viešojo saugojimo sąskaitų, kurias tvarko mokėjimo agentūros, turinys

1.   Atsargų apskaitoje, numatytoje Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 2022/127 3 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos a punkte, atskirai pateikiama ši informacija:

| (a) | produktų kiekiai, nustatomi produktus įvežant į sandėlį ir išvežant iš jo, įskaitant fizinį vežimą ar be jo; |
| --- | --- |

(a)

produktų kiekiai, nustatomi produktus įvežant į sandėlį ir išvežant iš jo, įskaitant fizinį vežimą ar be jo;

| (b) | kiekiai, nemokamai tiekiami labiausiai skurstantiems asmenims vykdant Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondo veiklą ir įtraukiami į apskaitą pagal Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 906/2014 4 straipsnio 3 dalies nuostatas, išskiriant kiekius, perkeliamus į kitą valstybę narę; |
| --- | --- |

(b)

kiekiai, nemokamai tiekiami labiausiai skurstantiems asmenims vykdant Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondo veiklą ir įtraukiami į apskaitą pagal Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 906/2014 4 straipsnio 3 dalies nuostatas, išskiriant kiekius, perkeliamus į kitą valstybę narę;

| (c) | mėginiams paimti kiekiai, išskiriant pirkėjų paimtus mėginius; |
| --- | --- |

(c)

mėginiams paimti kiekiai, išskiriant pirkėjų paimtus mėginius;

| (d) | kiekiai, kurių nebeįmanoma supakuoti po apžiūros, atliktos vykdant metinę inventorizaciją arba kontrolę perėmus produktus intervenciniam saugojimui, ir kurie tiesiogiai parduodami; |
| --- | --- |

(d)

kiekiai, kurių nebeįmanoma supakuoti po apžiūros, atliktos vykdant metinę inventorizaciją arba kontrolę perėmus produktus intervenciniam saugojimui, ir kurie tiesiogiai parduodami;

| (e) | dėl nustatytų arba nenustatytų priežasčių trūkstami kiekiai, įskaitant kiekius, atitinkančius leistinus nuokrypius; |
| --- | --- |

(e)

dėl nustatytų arba nenustatytų priežasčių trūkstami kiekiai, įskaitant kiekius, atitinkančius leistinus nuokrypius;

| (f) | pablogėjusios kokybės produktų kiekiai; |
| --- | --- |

(f)

pablogėjusios kokybės produktų kiekiai;

| (g) | kiekių perviršiai; |
| --- | --- |

(g)

kiekių perviršiai;

| (h) | trūkstami leistinus nuokrypius viršijantys kiekiai; |
| --- | --- |

(h)

trūkstami leistinus nuokrypius viršijantys kiekiai;

| (i) | atvežti saugoti kiekiai, įvertinti kaip neatitinkantys nustatytų reikalavimų, todėl nepriimti saugoti; |
| --- | --- |

(i)

atvežti saugoti kiekiai, įvertinti kaip neatitinkantys nustatytų reikalavimų, todėl nepriimti saugoti;

| (j) | grynieji kiekiai, kurie saugomi sandėliuose kiekvieno mėnesio arba ataskaitinių metų pabaigoje ir kurie perkeliami į kito mėnesio arba kitų ataskaitinių metų apskaitą. |
| --- | --- |

(j)

grynieji kiekiai, kurie saugomi sandėliuose kiekvieno mėnesio arba ataskaitinių metų pabaigoje ir kurie perkeliami į kito mėnesio arba kitų ataskaitinių metų apskaitą.

2.   Finansinėse sąskaitose, numatytose Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 2022/127 3 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos a punkte, atskirai pateikiama ši informacija:

| (a) | šio straipsnio 1 dalies a punkte minėtų kiekių vertė, atskiriant pirkto ir parduoto kiekio vertes; |
| --- | --- |

(a)

šio straipsnio 1 dalies a punkte minėtų kiekių vertė, atskiriant pirkto ir parduoto kiekio vertes;

| (b) | kiekio, naudojamo ar į kurį atsižvelgiama pagal nemokamo tiekimo režimą, numatytą šio straipsnio 1 dalies b punkte, apskaitinė vertė; |
| --- | --- |

(b)

kiekio, naudojamo ar į kurį atsižvelgiama pagal nemokamo tiekimo režimą, numatytą šio straipsnio 1 dalies b punkte, apskaitinė vertė;

| (c) | finansavimo išlaidos, nurodytos Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 906/2014 3 straipsnio 1 dalies a punkte; |
| --- | --- |

(c)

finansavimo išlaidos, nurodytos Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 906/2014 3 straipsnio 1 dalies a punkte;

| (d) | fizinių operacijų išlaidos, nurodytos Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 906/2014 3 straipsnio 1 dalies b ir c punktuose; |
| --- | --- |

(d)

fizinių operacijų išlaidos, nurodytos Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 906/2014 3 straipsnio 1 dalies b ir c punktuose;

| (e) | nuvertėjimo sumos, nurodytos Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 906/2014 3 straipsnio 1 dalies e punkte; |
| --- | --- |

(e)

nuvertėjimo sumos, nurodytos Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 906/2014 3 straipsnio 1 dalies e punkte;

| (f) | iš pardavėjų, pirkėjų ir saugotojų surinktos arba susigrąžintos sumos, išskyrus šio reglamento 21 straipsnyje nurodytas sumas; |
| --- | --- |

(f)

iš pardavėjų, pirkėjų ir saugotojų surinktos arba susigrąžintos sumos, išskyrus šio reglamento 21 straipsnyje nurodytas sumas;

| (g) | suma, gauta atlikus tiesioginius pardavimus po metinės inventorizacijos arba atlikus patikras po to, kai produktai paimami intervenciniam saugojimui; |
| --- | --- |

(g)

suma, gauta atlikus tiesioginius pardavimus po metinės inventorizacijos arba atlikus patikras po to, kai produktai paimami intervenciniam saugojimui;

| (h) | patirti nuostoliai ir gautas pelnas išvežus produktus, atsižvelgiant į šios dalies e punkte minėtą nuvertėjimą; |
| --- | --- |

(h)

patirti nuostoliai ir gautas pelnas išvežus produktus, atsižvelgiant į šios dalies e punkte minėtą nuvertėjimą;

| (i) | kiti debito ir kredito elementai, visų pirma atitinkantys kiekį, nurodytą šio straipsnio 1 dalies c–g punktuose; |
| --- | --- |

(i)

kiti debito ir kredito elementai, visų pirma atitinkantys kiekį, nurodytą šio straipsnio 1 dalies c–g punktuose;

| (j) | vidutinė apskaitinė vertė, išreikšta už toną. |
| --- | --- |

(j)

vidutinė apskaitinė vertė, išreikšta už toną.

17 straipsnis

Su viešąja intervencija susijusi apskaita

1.   16 straipsnyje nurodyti elementai į sąskaitas įtraukiami pateikiant mokėjimo agentūrų faktiškai registruotus kiekius, vertes, sumas ir vidurkius arba vertes ir sumas, apskaičiuotas remiantis Komisijos nustatytomis standartinėmis sumomis.

2.   1 dalyje nurodyti įrašai ir apskaičiavimai turi būti atliekami laikantis šių taisyklių:

| (a) | kai nustatoma, kad sumažėjo produktų kiekis arba pablogėjo jų kokybė, laikantis Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 906/2014 VI ir VII prieduose pateiktų taisyklių, šių produktų išvežimo išlaidos į sąskaitas įtraukiamos tik tada, kai yra susijusios su tikrais parduotais ir iš saugojimo vietos išvežtais kiekiais; |
| --- | --- |

(a)

kai nustatoma, kad sumažėjo produktų kiekis arba pablogėjo jų kokybė, laikantis Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 906/2014 VI ir VII prieduose pateiktų taisyklių, šių produktų išvežimo išlaidos į sąskaitas įtraukiamos tik tada, kai yra susijusios su tikrais parduotais ir iš saugojimo vietos išvežtais kiekiais;

| (b) | laikoma, kad kiekiai, prarasti pervežimo iš vienos valstybės narės į kitą metu, nėra patekę į saugojimo vietą paskirties valstybėje narėje, todėl standartinės įvežimo išlaidos jiems netaikomos; |
| --- | --- |

(b)

laikoma, kad kiekiai, prarasti pervežimo iš vienos valstybės narės į kitą metu, nėra patekę į saugojimo vietą paskirties valstybėje narėje, todėl standartinės įvežimo išlaidos jiems netaikomos;

| (c) | kai produktas yra vežamas arba perkeliamas, šiuo tikslu nustatytos standartinės įvežimo ir išvežimo išlaidos įtraukiamos į sąskaitas, jei pagal Sąjungos taisykles jos nėra laikomos vežimo išlaidų sudėtine dalimi; |
| --- | --- |

(c)

kai produktas yra vežamas arba perkeliamas, šiuo tikslu nustatytos standartinės įvežimo ir išvežimo išlaidos įtraukiamos į sąskaitas, jei pagal Sąjungos taisykles jos nėra laikomos vežimo išlaidų sudėtine dalimi;

| (d) | jei Sąjungos teisės aktuose nėra numatyta specialių nuostatų, į EŽŪGF sąskaitas neįtraukiamos sumos, gautos pardavus pablogėjusios kokybės produktus, ir kitos sumos, gautos vykdant šią veiklą; |
| --- | --- |

(d)

jei Sąjungos teisės aktuose nėra numatyta specialių nuostatų, į EŽŪGF sąskaitas neįtraukiamos sumos, gautos pardavus pablogėjusios kokybės produktus, ir kitos sumos, gautos vykdant šią veiklą;

| (e) | susidarę kiekių perviršiai į sąskaitas įtraukiami su minuso ženklu prie trūkstamų sandėliuose laikomų ir pervežamų atsargų kiekių. Šie kiekiai priskaičiuojami prie kiekių, viršijančių leistiną nuokrypį; |
| --- | --- |

(e)

susidarę kiekių perviršiai į sąskaitas įtraukiami su minuso ženklu prie trūkstamų sandėliuose laikomų ir pervežamų atsargų kiekių. Šie kiekiai priskaičiuojami prie kiekių, viršijančių leistiną nuokrypį;

| (f) | mėginiai, paimti ne pirkėjų, į sąskaitas įtraukiami pagal Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 906/2014 VII priedo 2 dalies a punktą. |
| --- | --- |

(f)

mėginiai, paimti ne pirkėjų, į sąskaitas įtraukiami pagal Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 906/2014 VII priedo 2 dalies a punktą.

3.   Žemės ūkio fondų komitetas informuojamas apie Komisijos atliekamas pataisas, susijusias su 16 straipsnyje minėtais einamųjų ataskaitinių metų elementais. Valstybėms narėms galima apie jas pranešti priimant sprendimą dėl mėnesinės išmokos arba, jei jo nėra, priimant sprendimą dėl sąskaitų patvirtinimo. Mokėjimo agentūros į savo sąskaitas jas įtraukia atsižvelgdamos į minėtame sprendime numatytas sąlygas.

18 straipsnis

Išlaidų, pajamų ir produktų judėjimo įtraukimo į viešosios intervencijos sąskaitas datos

1.   Įvairūs išlaidų ir pajamų punktai įtraukiami į sąskaitas tą dieną, kai atliktos viešosios intervencijos fizinės operacijos, taikant Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 906/2014 3 straipsnio 2 dalyje nurodytą valiutos keitimo kursą.

Tačiau toliau nurodytais atvejais taikomos tokios datos:

| (a) | gautų arba išieškotų sumų atveju – gavimo data, nurodyta šio reglamento 16 straipsnio 2 dalies f ir g punktuose; |
| --- | --- |

(a)

gautų arba išieškotų sumų atveju – gavimo data, nurodyta šio reglamento 16 straipsnio 2 dalies f ir g punktuose;

| (b) | su fizinėmis operacijomis susijusių išlaidų faktinio apmokėjimo data – kai šioms išlaidos neįtraukiamos į standartines sumas. |
| --- | --- |

(b)

su fizinėmis operacijomis susijusių išlaidų faktinio apmokėjimo data – kai šioms išlaidos neįtraukiamos į standartines sumas.

2.   Įvairūs su fiziniu produktų judėjimu ir su atsargų administravimu susiję punktai į sąskaitas įtraukiami fizinės operacijos, atliekamos pagal intervencinę priemonę, dieną.

Tačiau toliau nurodytais atvejais taikomos tokios datos:

| (a) | data, kai pagal Komisijos Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 2016/1240 22 straipsnio 2 dalį (15) mokėjimo agentūra perima produktus savo atsakomybėn – kiekiams, kurie priskiriami viešajam saugojimui nekeičiant jų saugojimo vietos; |
| --- | --- |

(a)

data, kai pagal Komisijos Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 2016/1240 22 straipsnio 2 dalį (15) mokėjimo agentūra perima produktus savo atsakomybėn – kiekiams, kurie priskiriami viešajam saugojimui nekeičiant jų saugojimo vietos;

| (b) | esant trūkstamiems arba pablogėjusios kokybės bei pertekliniams kiekiems, trūkstamo arba pablogėjusios kokybės bei perteklinio kiekio fakto nustatymo data; |
| --- | --- |

(b)

esant trūkstamiems arba pablogėjusios kokybės bei pertekliniams kiekiems, trūkstamo arba pablogėjusios kokybės bei perteklinio kiekio fakto nustatymo data;

| (c) | faktinio saugomų produktų išvežimo iš sandėlio data, kai tiesiogiai parduodami saugomi produktai, kurių nebeįmanoma supakuoti po apžiūros, atliktos vykdant metinę inventorizaciją arba kontrolę perėmus produktus intervenciniam saugojimui; |
| --- | --- |

(c)

faktinio saugomų produktų išvežimo iš sandėlio data, kai tiesiogiai parduodami saugomi produktai, kurių nebeįmanoma supakuoti po apžiūros, atliktos vykdant metinę inventorizaciją arba kontrolę perėmus produktus intervenciniam saugojimui;

| (d) | paskutinė ataskaitinių metų diena esant galimiems leistiną nuokrypį viršijantiems nuostoliams, nurodytiems Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 2022/127 4 straipsnio 2 dalyje. |
| --- | --- |

(d)

paskutinė ataskaitinių metų diena esant galimiems leistiną nuokrypį viršijantiems nuostoliams, nurodytiems Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 2022/127 4 straipsnio 2 dalyje.

19 straipsnis

Taikant viešąja intervenciją finansuojama suma

1.   Suma, finansuotina vykdant Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 906/2014 2 straipsnyje nurodytas intervencines priemones, nustatoma remiantis sąskaitomis, kurias rengia bei tvarko mokėjimo agentūros remdamosi Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 2022/127 3 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos a punktu ir į kurių debetą bei kreditą atitinkamai įtraukiami įvairūs šio reglamento 16 straipsnyje nurodytų išlaidų ir pajamų punktai, prireikus atsižvelgiant į žemės ūkio sektoriaus teisės aktais nustatytas išlaidų sumas.

2.   Mokėjimo agentūros arba koordinavimo įstaigos iki 10 straipsnio 1 dalyje nurodytos dienos ir iki 33 straipsnio 2 dalyje nurodytos dienos kiekvieną kiekvienų metų mėnesį, naudodamos valstybėms narėms Komisijos per elektronines sistemas pateiktus modelius, elektroniniu būdu Komisijai pateikia pavyzdžius su viešojo saugojimo išlaidų finansavimui būtina informacija ir sąskaitomis, patvirtinančiomis su viešuoju saugojimu susijusias išlaidas bei pajamas.

20 straipsnis

Viešosios intervencijos išlaidų ir pajamų deklaravimas

1.   Vykdant Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 906/2014 2 straipsnyje nurodytas intervencines priemones finansavimas iš EŽŪGF lygus išlaidoms, apskaičiuotoms remiantis mokėjimo agentūros pateikta informacija, atskaičius visas pajamas iš intervencinių priemonių, patvirtintoms naudojant Komisijos įdiegtą informacinę sistemą ir įrašytoms mokėjimo agentūros išlaidų deklaracijoje, parengtoje pagal šio reglamento 12 straipsnio nuostatas.

2.   Lėšos, susigrąžintos pagal Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 53 straipsnį, ir iš pardavėjų, pirkėjų ir saugotojų gautos arba išieškotos sumos, atitinkančios to reglamento 45 straipsnyje nustatytus kriterijus, deklaruojamos įtraukimui į EŽŪGF biudžetą laikantis šio reglamento 10 straipsnio 2 dalies a punkte nustatytų sąlygų.

3 Skirsnis

EŽŪFKP sąskaitos

21 straipsnis

Finansavimo poreikių prognozės

Laikydamosi Reglamento (ES) 2021/2116 90 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos c punkto ii papunkčio, valstybės narės du kartus per metus – ne vėliau kaip iki sausio 31 d. ir rugpjūčio 31 d. – perduoda Komisijai tų finansinių metų finansavimo iš EŽŪFKP sumų prognozes dėl kiekvieno BŽŪP strateginio plano, nurodyto Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/2115 118 straipsnyje. Be to, valstybės narės pateikia atnaujintą finansavimo prašymų sąmatą kitiems finansiniams metams.

Tos prognozės ir atnaujinta sąmata siunčiamos remiantis modeliu, kurį Komisija pateikia valstybėms narėms per informacines sistemas.

22 straipsnis

Išlaidų deklaravimas

1.   Mokėjimo agentūros pagal Reglamento (ES) Nr. 2021/2115 118 straipsnyje nurodytą kiekvienos rūšies kaimo plėtros intervencijos ir techninės paramos pagal BŽŪP strateginį planą išlaidas ir susigrąžintas sumas deklaruoja kiekvieno šio straipsnio 2 dalyje nurodyto ataskaitinio laikotarpio išlaidas ir susigrąžintas sumas, remdamosi modeliu, kurį Komisija pateikė valstybėms narėms per informacines sistemas.

Išlaidų deklaracijoje mokėjimo agentūros nurodo kiekvieno BŽŪP strateginio plano bent:

| (a) | tinkamų finansuoti viešųjų išlaidų sumą, išskyrus papildomą nacionalinį finansavimą, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 2021/2115 115 straipsnio 5 dalyje, su kuria susijusią EŽŪFKP finansavimo dalį mokėjimo agentūra faktiškai sumokėjo kiekvienu šio straipsnio 2 dalyje nurodytu ataskaitiniu laikotarpiu; |
| --- | --- |

(a)

tinkamų finansuoti viešųjų išlaidų sumą, išskyrus papildomą nacionalinį finansavimą, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 2021/2115 115 straipsnio 5 dalyje, su kuria susijusią EŽŪFKP finansavimo dalį mokėjimo agentūra faktiškai sumokėjo kiekvienu šio straipsnio 2 dalyje nurodytu ataskaitiniu laikotarpiu;

| (b) | informaciją apie finansines priemones, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 32 straipsnio 4 ir 5 dalyse; |
| --- | --- |

(b)

informaciją apie finansines priemones, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 32 straipsnio 4 ir 5 dalyse;

| (c) | papildomą informaciją apie paramos gavėjams išmokėtas išankstines išmokas, nurodytas Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 44 straipsnio 3 dalyje; |
| --- | --- |

(c)

papildomą informaciją apie paramos gavėjams išmokėtas išankstines išmokas, nurodytas Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 44 straipsnio 3 dalyje;

| (d) | einamuoju laikotarpiu susigrąžintas sumas, nurodytas šio straipsnio 2 dalyje, susijusias su BŽŪP strateginiu planu; |
| --- | --- |

(d)

einamuoju laikotarpiu susigrąžintas sumas, nurodytas šio straipsnio 2 dalyje, susijusias su BŽŪP strateginiu planu;

| (e) | einamuoju laikotarpiu susigrąžintas sumas, nurodytas šio straipsnio 2 dalyje, susijusias su EŽŪFKP kaimo plėtros programomis nuo 2007 m., dėl kurių valstybės narės nebeprivalo siųsti tarpinių išlaidų deklaracijų; |
| --- | --- |

(e)

einamuoju laikotarpiu susigrąžintas sumas, nurodytas šio straipsnio 2 dalyje, susijusias su EŽŪFKP kaimo plėtros programomis nuo 2007 m., dėl kurių valstybės narės nebeprivalo siųsti tarpinių išlaidų deklaracijų;

| (f) | sumas, susijusias su technine pagalba. |
| --- | --- |

(f)

sumas, susijusias su technine pagalba.

Nustatant patirtas išlaidas, kurios turi būti deklaruotos EŽŪGF, atsižvelgiama į nuobaudas, taikomas pagal valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemas reikalavimų nesilaikymo atveju.

2.   Komisijai patvirtinus BŽŪP strateginį planą, valstybės narės pagal Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 90 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos c punkto i papunktį Komisijai savo išlaidų deklaracijas pateikia laikydamosi šių terminų:

| (a) | nuo sausio 1 d. iki kovo 31 d. patirtų išlaidų – ne vėliau kaip balandžio 30 d.; |
| --- | --- |

(a)

nuo sausio 1 d. iki kovo 31 d. patirtų išlaidų – ne vėliau kaip balandžio 30 d.;

| (b) | nuo balandžio 1 d. iki birželio 30 d. patirtų išlaidų – ne vėliau kaip liepos 31 d.; |
| --- | --- |

(b)

nuo balandžio 1 d. iki birželio 30 d. patirtų išlaidų – ne vėliau kaip liepos 31 d.;

| (c) | nuo liepos 1 d. iki spalio 15 d. patirtų išlaidų – ne vėliau kaip lapkričio 10 d.; |
| --- | --- |

(c)

nuo liepos 1 d. iki spalio 15 d. patirtų išlaidų – ne vėliau kaip lapkričio 10 d.;

| (d) | nuo spalio 16 d. iki gruodžio 31 d. patirtų išlaidų – ne vėliau kaip sausio 31 d. |
| --- | --- |

(d)

nuo spalio 16 d. iki gruodžio 31 d. patirtų išlaidų – ne vėliau kaip sausio 31 d.

Jei valstybėje narėje BŽŪP strateginį planą įgyvendina daugiau nei viena mokėjimo agentūra, koordinavimo įstaiga užtikrina, kad išlaidų deklaracijos būtų perduotos tą pačią dieną.

Tačiau už visas išlaidas, kurias mokėjimo agentūros apmokėjo paramos gavėjams pagal Reglamento (ES) Nr. 2021/2115 86 straipsnį iki paskutinio laikotarpio, nurodyto šios dalies pirmoje pastraipoje, pabaigos, prieš patvirtinant BŽŪP strateginį planą, kaip nurodyta to reglamento 118 straipsnyje, yra atsakingos valstybės narės, o tos išlaidos deklaruojamos pirmoje patvirtinus planą Komisijai teikiamoje išlaidų deklaracijoje. Už atitinkamą laikotarpį susigrąžintos sumos, nurodytos šio straipsnio 1 dalies antros pastraipos d ir e punktuose, taip pat deklaruojamos toje deklaracijoje. Pakeitus Reglamento (ES) Nr. 2021/2115 119 straipsnyje nurodytą BŽŪP strateginį planą, išskyrus šio reglamento 23 straipsnyje nurodytas finansinio plano pataisas, mutatis mutandis taikoma ta pati taisyklė.

Finansinių priemonių, nustatytų pagal Reglamento (ES) Nr. 2021/1060 58 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 2021/2115 80 straipsnį, išlaidos deklaruojamos finansiniais metais, kai įvykdomos Reglamento (ES) NR. 2021/2116 32 straipsnio 3 ir 4 dalyse nurodytos sąlygos ir mokėjimo agentūra jas įvykdė iki finansinių metų pabaigos.

Visi pagal šį straipsnį reikalaujami finansiniai duomenys pateikiami eurais.

23 straipsnis

Mokėtinų sumų apskaičiavimas

1.   Sąjungos įnašas, mokėtinas už tinkamas finansuoti viešąsias išlaidas, išskyrus papildomą nacionalinį finansavimą, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 2021/2115 115 straipsnio 5 dalyje, nurodomas finansavimo plane, galiojančiame pirmąją ataskaitinio laikotarpio dieną, ir apskaičiuojamas pagal to reglamento 118 straipsnyje nurodytus BŽŪP strateginius planus taip:

| (a) | kiekvienu šio reglamento 22 straipsnio 2 dalyje nurodytu ataskaitiniu laikotarpiu, remiantis EŽŪFKP įnašo norma, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 2021/2115 91 straipsnyje ir patvirtinta Komisijos pagal to reglamento 118 straipsnį; |
| --- | --- |

(a)

kiekvienu šio reglamento 22 straipsnio 2 dalyje nurodytu ataskaitiniu laikotarpiu, remiantis EŽŪFKP įnašo norma, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 2021/2115 91 straipsnyje ir patvirtinta Komisijos pagal to reglamento 118 straipsnį;

| (b) | tam tikrų tinkamų finansuoti išlaidų rūšių, nurodytų Reglamento (ES) Nr. 2021/2115 155 straipsnyje, 2023–2027 m. laikotarpiu, remiantis BŽŪP strateginiame plane nustatyta intervencinės priemonės įnašo norma, laikantis tame straipsnyje nustatytų sąlygų; |
| --- | --- |

(b)

tam tikrų tinkamų finansuoti išlaidų rūšių, nurodytų Reglamento (ES) Nr. 2021/2115 155 straipsnyje, 2023–2027 m. laikotarpiu, remiantis BŽŪP strateginiame plane nustatyta intervencinės priemonės įnašo norma, laikantis tame straipsnyje nustatytų sąlygų;

| (c) | techninė pagalba, pagrįsta Reglamento (ES) Nr. 2021/2115 94 straipsnio 2 dalyje nurodyta fiksuotąja norma. |
| --- | --- |

(c)

techninė pagalba, pagrįsta Reglamento (ES) Nr. 2021/2115 94 straipsnio 2 dalyje nurodyta fiksuotąja norma.

Apskaičiuojant atsižvelgiama į Sąjungos įnašo pataisas, deklaruotas to laikotarpio išlaidų deklaracijoje.

2.   Neviršijant Reglamento (ES) 2021/2116 30 straipsnio 2 dalyje nustatytos viršutinės ribos, kai bendra Sąjungos įnašo suma, mokama BŽŪP strateginiam planui vykdyti viršija tam tikros rūšies intervencinei priemonei skiriamą įnašą EŽŪFKP atžvilgiu, mokėtina suma sumažinama iki tai priemonei numatytos sumos. Dėl šios priežasties nesumokėta Sąjungos įnašo dalis gali būti sumokėta vėliau, jei valstybė narė pateikia pataisytą finansavimo planą, o Komisija jį patvirtina.

24 straipsnis

Automatiškas įsipareigojimo panaikinimas

Jei valstybė narė iki birželio 30 d. nepateikia peržiūrėto finansavimo plano, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 34 straipsnio 6 dalyje, ir susijusio BŽŪP strateginio plano pakeitimo, Komisija proporcingai sumažina kiekvienai intervencinių priemonių rūšiai skirtas sumas, ne vėliau kaip rugsėjo 30 d. iš dalies pakeisdama sprendimą, kuriuo patvirtinamas valstybės narės BŽŪP strateginis planas.

4 Skirsnis

Fondų bendrosios nuostatos

25 straipsnis

Keitimasis informacija ir dokumentais elektroniniu būdu

1.   Komisija nustato informacines sistemas, kurias naudodama su valstybėmis narėmis elektroniniu būdu keičiasi dokumentais ir informacija teikiant pranešimus ir konsultuojantis dėl informacijos, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 90 straipsnyje ir jo taikymo taisyklėse. Komisija apie bendrąsias tų sistemų įgyvendinimo sąlygas per Žemės ūkio fondų komitetą informuoja valstybes nares.

2.   1 dalyje nurodytos informacinės sistemos turi suteikti galimybę tvarkyti:

| (a) | duomenis, reikalingus finansinėms operacijoms, visų pirma susijusioms su mėnesinėmis ir metinėmis mokėjimo agentūrų ataskaitomis, išlaidų ir asignuotųjų pajamų deklaracijomis ir informacijos ir dokumentų perdavimu pagal Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 2022/127 3 straipsnį ir šio reglamento 8, 10, 11, 12, 14, 18, 19, 21, 22, 23 ir 32 straipsnius; |
| --- | --- |

(a)

duomenis, reikalingus finansinėms operacijoms, visų pirma susijusioms su mėnesinėmis ir metinėmis mokėjimo agentūrų ataskaitomis, išlaidų ir asignuotųjų pajamų deklaracijomis ir informacijos ir dokumentų perdavimu pagal Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 2022/127 3 straipsnį ir šio reglamento 8, 10, 11, 12, 14, 18, 19, 21, 22, 23 ir 32 straipsnius;

| (b) | bendros svarbos dokumentus, leidžiančius tikrinti mėnesines, tarpines išlaidų deklaracijas ir metines ataskaitas ir susipažinti su mokėjimo agentūrų Komisijai pateiktina informacija ir dokumentais; |
| --- | --- |

(b)

bendros svarbos dokumentus, leidžiančius tikrinti mėnesines, tarpines išlaidų deklaracijas ir metines ataskaitas ir susipažinti su mokėjimo agentūrų Komisijai pateiktina informacija ir dokumentais;

| (c) | Sąjungos teisės aktus ir Komisijos gaires dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo per Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 tvarka akredituotas ir paskirtas įstaigas ir gaires dėl suderinto atitinkamų teisės aktų taikymo. |
| --- | --- |

(c)

Sąjungos teisės aktus ir Komisijos gaires dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo per Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 tvarka akredituotas ir paskirtas įstaigas ir gaires dėl suderinto atitinkamų teisės aktų taikymo.

3.   Komisija valstybėms narėms pateikia 10, 18, 19, 21, 22, 23 ir 32 straipsniuose nurodytų dokumentų formą ir turinį naudodama per informacines sistemas pateiktus modelius .

Tuos modelius taiso ir atnaujina Komisija, apie tai pranešusi Žemės ūkio fondų komitetui.

4.   1 dalyje nurodytos informacinės sistemos gali apimti priemones, reikalingas duomenims saugoti ir fondų sąskaitoms valdyti Komisijoje.

5.   Už duomenų apie finansines operacijas perdavimą, įrašymą į 1 dalyje nurodytas informacines sistemas arba atnaujinimą jose atsakingos mokėjimo agentūros; tai atlikti gali pačios mokėjimo agentūros arba įstaigos, kurioms patikėtos tokios funkcijos, o prireikus – pagal Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 9 straipsnio 4 dalį ir 10 straipsnį akredituotos koordinavimo įstaigos.

6.   Kai pagal Reglamento (ES) 2021/2116 90 straipsnio 1 dalies c punkto i ir iii papunkčius išsiųstam dokumentui arba informacijos sistemose taikomai procedūrai reikalingas įgalioto asmens parašas arba patvirtinimas vienu ar keliais tos procedūros etapais, tas privalomas elektroninis parašas arba patvirtinimas atliekamas laikantis Reglamento (ES) Nr. 910/2014.

7.   Elektroniniai ir skaitmeniniai dokumentai saugomi visą Deleguotojo reglamento (ES) 2022/127 3 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos a punkte nurodytą laikotarpį.

8.   Informacinės sistemos gedimo arba ilgalaikio ryšio nebuvimo atveju valstybė narė, gavusi išankstinį Komisijos sutikimą ir pastarosios nustatytomis sąlygomis, gali dokumentus pateikti kita forma.

26 straipsnis

Fondų išlaidų kompensavimo reikalavimai

1.   Fondų išlaidų deklaracijos turi būti įtrauktos akredituotos mokėjimo agentūros arba akredituotos koordinavimo įstaigos struktūrizuotų duomenų forma pagal modelį, kurį Komisija pateikia valstybėms narėms per informacines sistemas.

2.   Už laikotarpį deklaruotų EŽŪGF ir EŽŪFKP išlaidų ir EŽŪGF asignuotųjų pajamų duomenys gali būti koreguojami atsižvelgiant į ankstesnius tų pačių finansinių metų deklaravimo laikotarpius.

3.   EŽŪGF ir EŽŪFKP išlaidos ir asignuotosios pajamos, kurios turi būti priskirtos finansiniams metams, neįrašytos į mėnesines ir tarpines deklaracijas, gali būti taisomos tik metinėse ataskaitose, siunčiamose Komisijai pagal Reglamento (ES) 2021/2116 90 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos c punkto iii papunktį.

4.   Į kiekvienos valstybės narės atidarytą (-as) sąskaitą (-as) Sąjungos įnašą Komisija perveda, atsižvelgdama į turimas lėšas.

5.   Kiekviena valstybė narė Komisijai praneša sąskaitos (-ų) pavadinimą (-us) arba numerį (-ius), naudodamosi Komisijos joms pateikta forma.

27 straipsnis

Mokėjimų sustabdymas

Įgyvendinimo aktuose dėl Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 21 straipsnio 3 dalyje nurodytų mėnesinių išmokų arba to reglamento 32 straipsnyje nurodytų tarpinių išmokų atsižvelgiama į mokėjimų sustabdymą, dėl kurio priimtas sprendimas pagal to reglamento 40 straipsnio 1 ir 2 dalis, 41 straipsnio 2dalį ir 42 straipsnio 2 dalį.

28 straipsnis

Su daugiamete veiklos stebėsena susiję veiksmų planai

1.   Įvertinusi pagrindimą, kurį valstybė narė pateikė atlikdama veiklos rezultatų peržiūrą, nurodytą Reglamento (ES) Nr. 2021/2115 135 straipsnyje, Komisija gali paprašyti atitinkamos valstybės narės pateikti veiksmų planą, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 41 straipsnyje. Valstybė narė veiksmų planą pateikia per du mėnesius nuo Komisijos prašymo gavimo dienos. Tame veiksmų plane valstybė narė pasiūlo konkrečius taisomuosius veiksmus, skirtus trūkumams pašalinti, ir nustato intervencines priemones, kurios daro poveikį BŽŪP strateginio plano veiksmingumui, visų pirma kiek tai susiję su nuokrypiais nuo orientyrų, nustatytų siekiant Reglamento (ES) Nr. 2021/2115 6 straipsnio 1 dalyje nustatytų konkrečių tikslų. Taisomieji veiksmai apibūdinami pakankamai išsamiai, kad Komisija galėtų įvertinti, ar veiksmų planas yra tinkamas šiems trūkumams pašalinti, įskaitant, kai tinkama, veiksmus, kuriais siekiama pagerinti atitinkamų intervencinių priemonių veiksmingumą.

2.   Kiekvienam veiksmui valstybė narė nustato planuojamą įgyvendinimo terminą, kuris negali būti ilgesnis kaip dveji metai nuo veiksmų plano įgyvendinimo pradžios. Kad būtų galima peržiūrėti numatomą veiksmų plano įgyvendinimo laikotarpį, valstybė narė taip pat nustato šio termino įgyvendinimo pažangos rodiklius, kurie turi būti nustatomi ne rečiau kaip kas 3 mėnesius per visą veiksmų plano įgyvendinimo laikotarpį.

3.   Per du mėnesius nuo veiksmų plano gavimo iš atitinkamos valstybės narės Komisija tam tikrais atvejais raštu praneša tai valstybei narei apie savo prieštaravimus dėl pateikto veiksmų plano ir paprašo jį pakeisti. Atitinkama valstybė narė per du mėnesius nuo Komisijos pastabų gavimo pateikia papildomus paaiškinimus arba atnaujintą veiksmų planą.

4.   Pasibaigus 3 dalyje nurodytam laikotarpiui, Komisija per du mėnesius raštu informuoja valstybę narę, ar, jos nuomone, veiksmų plano pakanka trūkumams, darantiems poveikį BŽŪP strateginio plano veiksmingumui, pašalinti. Jei įvertinimas teigiamas, laikoma, kad veiksmų plano įgyvendinimo pradžios data yra valstybės narės gautas vertinimas. Pradžios data nepažeidžia atitinkamos valstybės narės galimybės pradėti anksčiau įgyvendinti taisomuosius veiksmus. Jei vertinimas neigiamas, Komisija atitinkamai valstybei narei praneša apie savo ketinimą sustabdyti mokėjimus, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 41 straipsnio 2 dalyje.

5.   Valstybės narės parengia veiksmų planus ir teikia jų įgyvendinimo pažangos ataskaitas pagal atitinkamą Komisijos pateiktą šabloną metinės veiklos rezultatų ataskaitos pagal Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 9 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos b punktą pateikimo metu. Šablonas turi būti pateikiamas ir naudojamas elektronine forma.

29 straipsnis

Veiksmų planai, susiję su valdymo sistemų trūkumais

1.   Valstybė narė Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 42 straipsnyje nurodytą veiksmų planą pateikia per du mėnesius nuo Komisijos prašymo gavimo dienos. Atitinkama valstybė narė savo veiksmų plane pasiūlo konkrečius veiksmus, kaip pašalinti visus didelius Komisijos nurodytus trūkumus. Taisomieji veiksmai turi būti tinkamai apibūdinami, kad Komisija galėtų įvertinti, ar veiksmų plano pakanka trūkumams pašalinti.

2.   Kiekvienam veiksmui valstybė narė nustato planuojamą įgyvendinimo terminą, kuris negali būti ilgesnis kaip dveji metai nuo veiksmų plano įgyvendinimo pradžios. Kad būtų galima peržiūrėti pažangos rodiklius, valstybė narė taip pat nustato tarpinius termino – jie turi būti nustatomi ne rečiau kaip kas 3 mėnesius per visą veiksmų plano įgyvendinimo laikotarpį.

3.   Per du mėnesius nuo veiksmų plano gavimo iš atitinkamos valstybės narės Komisija tam tikrais atvejais raštu praneša tai valstybei narei apie savo prieštaravimus dėl pateikto veiksmų plano ir paprašo jį pakeisti. Atitinkama valstybė narė per du mėnesius nuo Komisijos pastabų gavimo pateikia papildomus paaiškinimus arba atnaujintą veiksmų planą. Tinkamai pagrįstais atvejais šis laikotarpis gali būti pratęstas.

4.   Pasikeitus informacija, kaip nurodyta 3 dalyje, ir ne vėliau kaip per du mėnesius nuo paskutinio valstybės narės pranešimo gavimo, Komisija raštu informuoja valstybę narę apie savo vertinimą. Jei vertinimas teigiamas, laikoma, kad veiksmų plano įgyvendinimo pradžios data yra valstybės narės gautas vertinimas. Pradžios data nepažeidžia atitinkamos valstybės narės galimybės pradėti anksčiau įgyvendinti taisomuosius veiksmus. Jei vertinimas neigiamas dėl akivaizdžiai nepakankamo veiksmų plano, Komisija atitinkamai valstybei narei praneša apie savo ketinimą sustabdyti mokėjimus, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 42 straipsnio 2 dalyje.

5.   Jei įgyvendinant veiksmų planą padaryta nepakankama pažanga arba jis nebuvo pateiktas pagal Komisijos raštu pateiktą prašymą, Komisija atitinkamai valstybei narei praneša apie savo ketinimą sustabdyti mokėjimus, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 42 straipsnio 2 dalyje.

6.   Dėl pasikartojančių didelių trūkumų, nustatytų Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 68 straipsnio 3 dalyje, 69 straipsnio 6 dalyje ir 70 straipsnio 2 dalyje nurodytose kokybės vertinimo ataskaitose, Komisija pagal to reglamento 42 straipsnio 1 dalį paprašo parengti veiksmų planą, jei antrus metus iš eilės nustatomi tie patys trūkumai ir neatlikta jokių teigiamų pakeitimų.

7.   Valstybės narės rengia veiksmų planus ir praneša apie jų įgyvendinimo pažangą pagal atitinkamą Komisijos pateiktą šabloną. Šablonas turi būti pateikiamas ir naudojamas elektronine forma.

III SKYRIUS

Sąskaitų patvirtinimas

1 Skirsnis

Skolų išieškojimas

30 straipsnis

Nepagrįstai išmokėtų sumų susigrąžinimas

1.   Valstybės narės sukuria dėl pažeidimo arba aplaidumo nepagrįstai išmokėtų sumų susigrąžinimo sistemą, užtikrinančią, kad paramos gavėjams per pagrįstą laikotarpį būtų pateikti reikalavimai sugrąžinti lėšas, kai mokėjimo agentūra arba už lėšų susigrąžinimą atsakinga įstaiga, kai taikytina, gauna tikrinimo ataskaitą ar panašų dokumentą, kuriame nurodyta, kad padarytas pažeidimas. Taikant sistemą užtikrinama, kad teikiant reikalavimą sugrąžinti lėšas atitinkamos sumos būtų registruojamos mokėjimo agentūros skolininkų knygoje.

2.   Valstybės narės turi taikyti sistemą, užtikrinančią, kad susigrąžinimo procedūros, įskaitant palūkanų apskaičiavimą pagal taikomus nacionalinius įstatymus ir kitus teisės aktus, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 59 straipsnio 1 dalyje, įskaitymą ir nepagrįstai išmokėtų sumų priverstinį išieškojimą, būtų pradėtos ir vykdomos laiku. Užtikrinami tolesni veiksmai, susiję su skola pagal taikomą nacionalinę susigrąžinimo procedūrą, o susigrąžintos sumos laiku grąžinamos fondams.

3.   Skola fondams ištaisoma tik tuo atveju, jei galutiniame administraciniame ar teisiniame dokumente yra užfiksuojama, kad pažeidimo nėra.

4.   Valstybės narės tinkamai pagrindžia skolos nurašymą ir sprendimą nevykdyti skolos išieškojimo pagal taikomas nacionalines taisykles.

31 straipsnis

Susigrąžinimas atliekant įskaitymą

Nepažeisdamos jokių kitų nacionalinėje teisėje numatytų veiksmų reikalavimų vykdymui užtikrinti, valstybės narės visas dar negrąžintas paramos gavėjo skolas, nustatytas remiantis nacionaline teise, išskaičiuoja iš išmokų, kurias tam pačiam paramos gavėjui ateityje mokės už skolos susigrąžinimą atsakinga mokėjimo agentūra.

2 Skirsnis

Patvirtinimas

32 straipsnis

Metinių ataskaitų turinys

1.   Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 90 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos c punkto iii papunktyje minimose metinėse ataskaitose nurodomos:

| (a) | to reglamento 45 straipsnyje nurodytos asignuotosios pajamos; |
| --- | --- |

(a)

to reglamento 45 straipsnyje nurodytos asignuotosios pajamos;

| (b) | atskiruose Sąjungos biudžeto punktuose ir papunkčiuose susumuotos EŽŪGF išlaidos, iš jų atėmus visas nepagrįstai išmokėtas sumas, kurios nebuvo susigrąžintos finansinių metų pabaigoje, išskyrus šios pastraipos f punkte nurodytas sumas, įskaitant visas taikytas palūkanas; |
| --- | --- |

(b)

atskiruose Sąjungos biudžeto punktuose ir papunkčiuose susumuotos EŽŪGF išlaidos, iš jų atėmus visas nepagrįstai išmokėtas sumas, kurios nebuvo susigrąžintos finansinių metų pabaigoje, išskyrus šios pastraipos f punkte nurodytas sumas, įskaitant visas taikytas palūkanas;

| (c) | EŽŪFKP išlaidos pagal programą, priemonę arba intervencinių priemonių rūšį, jei taikytina, ir konkrečią įnašo normą. Į metinę išlaidų suvestinę įtraukiama ir informacija apie susigrąžintas sumas. Užbaigus įgyvendinti programą arba BŽŪP strateginį planą visos nesusigrąžintos nepagrįstai išmokėtos sumos, išskyrus šios pastraipos f punkte nurodytas sumas, ir visos taikytinos palūkanos atimamos iš atitinkamų finansinių metų išlaidų; |
| --- | --- |

(c)

EŽŪFKP išlaidos pagal programą, priemonę arba intervencinių priemonių rūšį, jei taikytina, ir konkrečią įnašo normą. Į metinę išlaidų suvestinę įtraukiama ir informacija apie susigrąžintas sumas. Užbaigus įgyvendinti programą arba BŽŪP strateginį planą visos nesusigrąžintos nepagrįstai išmokėtos sumos, išskyrus šios pastraipos f punkte nurodytas sumas, ir visos taikytinos palūkanos atimamos iš atitinkamų finansinių metų išlaidų;

| (d) | skirtumų pagal punktus ir papunkčius arba, EŽŪFKP atveju, pagal programą, priemonę, konkrečią įnašo normą ir, kai taikoma, tikslines sritis, tarp metinėse ataskaitose deklaruotų išlaidų ir asignuotųjų pajamų, taip pat už tą patį laikotarpį deklaruotų šio reglamento 10 straipsnio 2 dalyje nurodytuose dokumentuose EŽŪGF atveju ir šio reglamento 22 straipsnio 2 dalyje nurodytuose dokumentuose EŽŪFKP atveju, lentelė, taip pat kiekvieno skirtumo paaiškinimas; |
| --- | --- |

(d)

skirtumų pagal punktus ir papunkčius arba, EŽŪFKP atveju, pagal programą, priemonę, konkrečią įnašo normą ir, kai taikoma, tikslines sritis, tarp metinėse ataskaitose deklaruotų išlaidų ir asignuotųjų pajamų, taip pat už tą patį laikotarpį deklaruotų šio reglamento 10 straipsnio 2 dalyje nurodytuose dokumentuose EŽŪGF atveju ir šio reglamento 22 straipsnio 2 dalyje nurodytuose dokumentuose EŽŪFKP atveju, lentelė, taip pat kiekvieno skirtumo paaiškinimas;

| (e) | atskirai nurodomos sumos, kurias atitinkamai turi sumokėti konkreti valstybė narė ir Sąjunga pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1306/2013 54 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą ir 3 dalį (16):






  i) | 2022 ir ankstesnių kalendorinių metų pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1307/2013 (17) patirtas paramos sistemų išlaidos ir išmokėtas išmokos; |
| --- | --- | --- |

(e)

atskirai nurodomos sumos, kurias atitinkamai turi sumokėti konkreti valstybė narė ir Sąjunga pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1306/2013 54 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą ir 3 dalį (16):

i)

2022 ir ankstesnių kalendorinių metų pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1307/2013 (17) patirtas paramos sistemų išlaidos ir išmokėtas išmokos;

| ii) | reglamentuose (ES) Nr. 228/2013, (ES) Nr. 229/2013, (ES) Nr. 1308/2013 ir (ES) Nr. 1144/2014 nustatytos priemonės iki 2022 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

ii)

reglamentuose (ES) Nr. 228/2013, (ES) Nr. 229/2013, (ES) Nr. 1308/2013 ir (ES) Nr. 1144/2014 nustatytos priemonės iki 2022 m. gruodžio 31 d.;

| iii) | pagalba pripažintų gamintojų organizacijų arba jų asociacijų vaisių ir daržovių sektoriuje veiksmų programoms ir vyno sektoriaus paramos programoms, kaip nurodyta atitinkamai Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/2117 (18) 5 straipsnio 6 ir 7 dalyse, kiek tai susiję su išlaidomis ir išmokomis už veiksmus, įgyvendintus pagal Reglamentą (ES) Nr. 1308/2013 po 2022 m. gruodžio 31 d., iki veiksmų programų arba paramos programų pabaigos atitinkamai pagal Reglamento (ES) 2021/2117 straipsnio 6 dalies c punktą ir 7 dalį; |
| --- | --- |

iii)

pagalba pripažintų gamintojų organizacijų arba jų asociacijų vaisių ir daržovių sektoriuje veiksmų programoms ir vyno sektoriaus paramos programoms, kaip nurodyta atitinkamai Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/2117 (18) 5 straipsnio 6 ir 7 dalyse, kiek tai susiję su išlaidomis ir išmokomis už veiksmus, įgyvendintus pagal Reglamentą (ES) Nr. 1308/2013 po 2022 m. gruodžio 31 d., iki veiksmų programų arba paramos programų pabaigos atitinkamai pagal Reglamento (ES) 2021/2117 straipsnio 6 dalies c punktą ir 7 dalį;

| iv) | pajamos, deklaruotos įgyvendinant kaimo plėtros programas, kurias Komisija patvirtino pagal Reglamentą (ES) Nr. 1305/2013, Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1698/2005 (19) ir Komisijos reglamentą (EB) Nr. 27/2004 (20); |
| --- | --- |

iv)

pajamos, deklaruotos įgyvendinant kaimo plėtros programas, kurias Komisija patvirtino pagal Reglamentą (ES) Nr. 1305/2013, Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1698/2005 (19) ir Komisijos reglamentą (EB) Nr. 27/2004 (20);

| (f) | pagal šio reglamento V priede nurodytą pavyzdį parengta lentelė, kurioje nurodytos finansinių metų pabaigoje susigrąžintinų, nepagrįstai dėl pažeidimų, apibrėžtų Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 1 straipsnio 2 dalyje (21), išmokėtos sumų, įskaitant visas pagal taikomas Sąjungos sektorių taisykles numatytas baudas ir su jomis susijusias palūkanas, išrašas. Šios dalies e punkte nurodytų išlaidų atveju nepagrįstai išmokėtų sumų išrašas pateikiamas lentelėje pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 908/2014 II priede pateiktą modelį; |
| --- | --- |

(f)

pagal šio reglamento V priede nurodytą pavyzdį parengta lentelė, kurioje nurodytos finansinių metų pabaigoje susigrąžintinų, nepagrįstai dėl pažeidimų, apibrėžtų Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 1 straipsnio 2 dalyje (21), išmokėtos sumų, įskaitant visas pagal taikomas Sąjungos sektorių taisykles numatytas baudas ir su jomis susijusias palūkanas, išrašas. Šios dalies e punkte nurodytų išlaidų atveju nepagrįstai išmokėtų sumų išrašas pateikiamas lentelėje pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 908/2014 II priede pateiktą modelį;

| (g) | pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 908/2014 III priede nurodytą lentelės pavyzdį, turi būti parengtas išrašas, iš skolininkų apskaitos knygos apie sumas, kurios turi būti susigrąžintos ir sumokėtos EŽŪGF arba EŽŪFKP (išskyrus šio straipsnio b, c ir f punktuose nurodytas sumas), įskaitant visas taikomas baudas ir palūkanas, kiek tai susiję su šios pastraipos e punkte nurodytomis išlaidomis; |
| --- | --- |

(g)

pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 908/2014 III priede nurodytą lentelės pavyzdį, turi būti parengtas išrašas, iš skolininkų apskaitos knygos apie sumas, kurios turi būti susigrąžintos ir sumokėtos EŽŪGF arba EŽŪFKP (išskyrus šio straipsnio b, c ir f punktuose nurodytas sumas), įskaitant visas taikomas baudas ir palūkanas, kiek tai susiję su šios pastraipos e punkte nurodytomis išlaidomis;

| (h) | intervencinių operacijų suvestinė ir ataskaita apie finansinių metų pabaigoje esančių atsargų kiekį ir jų laikymo vietą; |
| --- | --- |

(h)

intervencinių operacijų suvestinė ir ataskaita apie finansinių metų pabaigoje esančių atsargų kiekį ir jų laikymo vietą;

| (i) | patvirtinimas, kad išlaidų, asignuotųjų pajamų ir kiekvieno intervencinio atsargų perkėlimo duomenys yra užfiksuoti mokėjimo agentūros bylose ir apskaitos dokumentuose; |
| --- | --- |

(i)

patvirtinimas, kad išlaidų, asignuotųjų pajamų ir kiekvieno intervencinio atsargų perkėlimo duomenys yra užfiksuoti mokėjimo agentūros bylose ir apskaitos dokumentuose;

| (j) | nepanaudotų ir (arba) nepatvirtintų valstybių narių paramos gavėjams išmokėtų išankstinių mokėjimų sumos finansinių metų pabaigos balansas, EŽŪGF atveju išskirstytas pagal priemones, o EŽŪFKP – pagal programas, pastarojo fondo atveju įskaitant finansines priemones. Finansinių priemonių atveju laikotarpio pabaigos likutis yra susijęs su Komisijos pagal Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 32 straipsnio 4 dalies a punktą išmokėtomis išankstinių išmokų sumomis, kurių valstybės narės nepanaudojo mokėjimams galutiniams gavėjams arba jų naudai, ir kurios nebuvo skirtos garantijų sutartims arba sumokėtos kaip valdymo mokesčiai ir išlaidos pagal Reglamento (ES) Nr. 2021/2115 80 straipsnio 5 dalį. |
| --- | --- |

(j)

nepanaudotų ir (arba) nepatvirtintų valstybių narių paramos gavėjams išmokėtų išankstinių mokėjimų sumos finansinių metų pabaigos balansas, EŽŪGF atveju išskirstytas pagal priemones, o EŽŪFKP – pagal programas, pastarojo fondo atveju įskaitant finansines priemones. Finansinių priemonių atveju laikotarpio pabaigos likutis yra susijęs su Komisijos pagal Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 32 straipsnio 4 dalies a punktą išmokėtomis išankstinių išmokų sumomis, kurių valstybės narės nepanaudojo mokėjimams galutiniams gavėjams arba jų naudai, ir kurios nebuvo skirtos garantijų sutartims arba sumokėtos kaip valdymo mokesčiai ir išlaidos pagal Reglamento (ES) Nr. 2021/2115 80 straipsnio 5 dalį.

2.   Metinėmis ataskaitomis grindžiama metinė veiklos rezultatų ataskaita, kuri turi būti pateikta pagal Reglamento (ES) Nr. 2021/2115 134 straipsnį.

33 straipsnis

Informacijos perdavimas

1.   Sąskaitoms patvirtinti pagal Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 53 ir 54 straipsnius kiekviena valstybė narė Komisijai siunčia:

| (a) | į metines ataskaitas įtrauktus punktus, kaip nurodyta šio reglamento 32 straipsnyje; |
| --- | --- |

(a)

į metines ataskaitas įtrauktus punktus, kaip nurodyta šio reglamento 32 straipsnyje;

| (b) | metinę veiklos rezultatų ataskaitą, nurodytą Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 54 straipsnio 1 dalyje ir Reglamento (ES) Nr. 2021/2115 134 straipsnyje; |
| --- | --- |

(b)

metinę veiklos rezultatų ataskaitą, nurodytą Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 54 straipsnio 1 dalyje ir Reglamento (ES) Nr. 2021/2115 134 straipsnyje;

| (c) | tvirtinančiosios įstaigos ar įstaigų parengtą nuomonę ir ataskaitas, nurodytas šio reglamento 5 straipsnio 3 ir 4 dalyse; |
| --- | --- |

(c)

tvirtinančiosios įstaigos ar įstaigų parengtą nuomonę ir ataskaitas, nurodytas šio reglamento 5 straipsnio 3 ir 4 dalyse;

| (d) | valdymo pareiškimus, nurodytus šio reglamento 3 straipsnyje. |
| --- | --- |

(d)

valdymo pareiškimus, nurodytus šio reglamento 3 straipsnyje.

| (e) | metinę galutinių audito ataskaitų ir atliktų patikrinimų santrauką, įskaitant sistemose nustatytų klaidų ir trūkumų pobūdžio ir masto analizę, taip pat taisomuosius veiksmus, kurių imtasi arba planuojama imtis, kaip numatyta Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 63 straipsnio 5 dalies b punkte ir Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 9 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos c punkte, pateikiamą kartu su šio reglamento 3 straipsnyje nurodytu mokėjimo agentūros valdymo pareiškimu. |
| --- | --- |

(e)

metinę galutinių audito ataskaitų ir atliktų patikrinimų santrauką, įskaitant sistemose nustatytų klaidų ir trūkumų pobūdžio ir masto analizę, taip pat taisomuosius veiksmus, kurių imtasi arba planuojama imtis, kaip numatyta Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 63 straipsnio 5 dalies b punkte ir Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 9 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos c punkte, pateikiamą kartu su šio reglamento 3 straipsnyje nurodytu mokėjimo agentūros valdymo pareiškimu.

Komisijos prašymu valstybė narė pateikia išsamius visos apskaitos informacijos, reikalingos statistikos ir kontrolės tikslais ir susijusios su išlaidomis, susijusiomis su reglamentuose (ES) Nr. 228/2013, (ES) Nr. 229/2013, (ES) Nr. 1308/2013 ir (ES) Nr. 1144/2014 nustatytomis priemonėmis, įrašus. Apskaitos informacijos formą ir turinį nustato Komisija.

2.   1 dalyje nurodyti dokumentai nusiunčiami Komisijai ne vėliau kaip kitų metų po atitinkamų finansinių metų vasario 15 d. Dokumentai pateikiami Komisijos elektroniniu būdu pagal 25 straipsnį nustatyta forma ir sąlygomis.

Teikiant tuos dokumentus privaloma naudoti elektroninį parašą, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 910/2014.

3.   Komisijai paprašius arba valstybės narės iniciatyva, išsamesnė informacija, susijusi su sąskaitų patvirtinimu, gali būti nusiųsta Komisijai per laikotarpį, kurį Komisija nustato atsižvelgdama į darbą, kurį reikia atlikti siekiant suteikti tokią informaciją. Jeigu tokia informacija nepateikiama, Komisija sąskaitas gali patvirtinti remdamasi turima informacija.

4.   Tinkamai pagrįstais atvejais Komisija gali leisti pateikti informaciją vėliau, jeigu toks prašymas jai pateikiamas prieš pasibaigiant informacijos pateikimo terminui.

34 straipsnis

Apskaitos informacijos saugojimas

1.   Su finansuojamomis išlaidomis ir asignuotosiomis pajamomis, kurias gaus EŽŪGF, susijusius patvirtinamuosius dokumentus Komisija saugo ne trumpiau kaip trejus metus po tų metų, kuriais Komisija patvirtino atitinkamų finansinių metų sąskaitas pagal Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 53 straipsnį.

2.   Su finansuojamomis išlaidomis ir asignuotosiomis pajamoms, kurias gaus EŽŪGF, susijusius patvirtinamuosius dokumentus Komisija saugo ne trumpiau kaip trejus metus po tų metų, kuriais buvo atliktas paskutinis mokėjimo agentūros mokėjimas.

3.   Pažeidimų arba aplaidumo atveju 1 ir 2 dalyje nurodytus patvirtinamuosius dokumentus Komisija saugo ne trumpiau kaip trejus metus po tų metų, kuriais iš paramos gavėjų buvo susigrąžintos ir fondams pervestos visos sumos.

4.   Patvirtinamieji dokumentai, susiję su produktais, atitinkančiais išlaidas, deklaruotas pagal EŽŪGF pagal Reglamentą (ES) Nr. 2021/2115 ir EŽŪFKP, saugomi Komisijos žinioje bent trejus metus nuo tų metų, kuriais deklaruotos galutinės išlaidos pagal BŽŪP strateginius planus pagal Reglamentą (ES) Nr. 2021/2115.

5.   Jeigu atliekama Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 55 straipsnyje numatyta atitikties patvirtinimo procedūra, šio straipsnio 1 ir 2 dalyje nurodytus patvirtinamuosius dokumentus Komisija saugo ne trumpiau kaip vienus metus po tų metų, kuriais buvo užbaigta procedūra, arba, jeigu byla dėl atitikties patvirtinimo sprendimo nagrinėjama Europos Sąjungos Teisingumo Teisme, ne trumpiau kaip vienus metus po tų metų, kuriais byla buvo užbaigta.

6.   1–5 dalyse nurodytus patvirtinamuosius dokumentus Komisija saugo popierine, elektronine ir (arba) abiem formomis.

Vien elektronine forma dokumentai gali būti saugomi tik tuo atveju, jeigu pagal valstybės narės nacionalinę teisę nacionalinio teismo procese leidžiama naudoti elektroninius dokumentus kaip pagrindinių operacijų įrodymą.

Jeigu dokumentai saugomi tik elektronine forma, jų saugojimo sistema turi atitikti Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 2022/127 I priedo 3 skirsnio B dalies reikalavimus.

35 straipsnis

Finansinis patvirtinimas

1.   Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 53 straipsnyje nurodytame sprendime dėl sąskaitų patvirtinimo nustatomos kiekvienos valstybės narės patirtų išlaidų sumos per atitinkamus finansinius metus, kurios pripažįstamos mokėtinomis iš fondų remiantis šio reglamento 32 straipsnyje nurodytomis ataskaitomis ir atsižvelgiant į visus Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 39, 40 ir 41 straipsniuose nurodytus sumažinimus ir sustabdymus.

Į EŽŪFKP skirtame sprendime dėl sąskaitų patvirtinimo nustatytą sumą įtraukiamos lėšos, kurias atitinkama valstybė narė gali dar kartą panaudoti po perskyrimo pagal Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 57 straipsnį.

2.   EŽŪGF atveju su sprendimu dėl sąskaitų patvirtinimo susijusios iš kiekvienos valstybės narės susigrąžintinos arba jai mokėtinos sumos nustatomos išskaičiuojant atitinkamų finansinių metų mėnesines išmokas iš pagal 1 dalį tiems patiems finansiniams metams pripažintų išlaidų. Komisija išskaičiuoja šią sumą arba prideda ją prie mėnesinės išmokos, susijusios su antrojo mėnesio po sprendimo dėl sąskaitų patvirtinimo priėmimo išlaidomis.

EŽŪFKP atveju su sprendimu dėl sąskaitų patvirtinimo susijusios iš kiekvienos valstybės narės susigrąžintinos arba jai mokėtinos sumos nustatomos išskaičiuojant atitinkamų finansinių metų tarpines išmokas iš pagal 1 dalį tiems patiems finansiniams metams pripažintų išlaidų.

Komisija išskaičiuoja šią sumą iš pirmosios išmokos arba prideda ją prie minėtos išmokos, su kuria susijusią deklaraciją valstybė narė pateikė po to, kai buvo priimtas sprendimas pagal Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 53 straipsnį.

3.   Pasibaigus finansiniams metams, ne vėliau kaip balandžio 30 d. Komisija informuoja atitinkamą valstybę narę apie Komisijai pateiktos informacijos patikrinimų rezultatus kartu su siūlomais pakeitimais.

4.   Jeigu dėl tam tikrų atitinkamai valstybei narei priskirtinų priežasčių Komisija negali patvirtinti valstybės narės sąskaitų iki kitų metų gegužės 31 d., Komisija atitinkamą valstybę narę informuoja apie papildomus tyrimus, kuriuos ji siūlo atlikti pagal Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 49 straipsnį.

5.   1–4 dalys mutatis mutandis taikomos asignuotosioms pajamoms, nurodytoms Reglamento (ES) 2021/2116 45 straipsnyje.

36 straipsnis

Veiklos rezultatų patvirtinimas

1.   Nustatydama, kokiomis sumomis turi būti sumažintas Sąjungos finansavimas, nustačius, kad išlaidos nėra susijusios su atitinkamu produktu, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 54 straipsnio 1 dalyje ir Reglamento (ES) Nr. 2021/2115 134 straipsnyje nurodytoje metinėje veiklos rezultatų ataskaitoje, Komisija naudoja savo pačios nustatytus faktus ir tvirtinančiosios įstaigos išvadas ir atsižvelgia į valstybių narių pateiktą informaciją, jei pastaroji informacija pateikiama per Komisijos pagal Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 54 straipsnį vykdomą metinių veiklos rezultatų patvirtinimo procedūrą nustatytus terminus ir laikantis šio straipsnio.

2.   Kai dėl valstybės narės pateiktų metinių sąskaitų patvirtinimo dokumentų ir nesant pakankamo pagrindimo Komisija mano, kad išlaidos nesusijusios su atitinkamu produktu, ji praneša savo nustatytus faktus atitinkamai valstybei narei, nurodydama nustatytą skirtumą. Pranešime daroma nuoroda į šį straipsnį.

Valstybė narė atsakymą pateikia per pranešime nustatytą terminą, kuris negali būti trumpesnis kaip 30 kalendorinių dienų nuo pranešimo gavimo dienos. Atsakydama valstybė narė visų pirma turi galimybę:

| (a) | pateikti pastabas ir pagrindimą dėl nustatytų skirtumų; |
| --- | --- |

(a)

pateikti pastabas ir pagrindimą dėl nustatytų skirtumų;

| (b) | Komisijai įrodyti, kad nustatytas faktinis skirtumas arba suma, nesusijusi su atitinkamu produktu, yra mažesnė negu nurodė Komisija; |
| --- | --- |

(b)

Komisijai įrodyti, kad nustatytas faktinis skirtumas arba suma, nesusijusi su atitinkamu produktu, yra mažesnė negu nurodė Komisija;

| (c) | pranešti Komisijai apie taisomąsias priemones, kurių ji ėmėsi, kad užtikrintų, jog būtų tinkamai pranešama apie produktus arba kad išlaidos būtų susijusios su atitinkamu produktu, ir nuo kurios dienos jos bus įgyvendinamos. |
| --- | --- |

(c)

pranešti Komisijai apie taisomąsias priemones, kurių ji ėmėsi, kad užtikrintų, jog būtų tinkamai pranešama apie produktus arba kad išlaidos būtų susijusios su atitinkamu produktu, ir nuo kurios dienos jos bus įgyvendinamos.

Pirmoje ir antroje pastraipose nurodytas pranešimas gali būti teikiamas elektroninėmis priemonėmis.

3.   Komisija, pagal šio straipsnio 2 dalį įvertinusi valstybių narių pagrindimą, kai tinkama, priima sprendimą pagal Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 54 straipsnį, kad Sąjungos finansavimo išlaidos, kurios nėra susijusios su produktu atitinkamais finansiniais metais, būtų sumažintos.

4.   EŽŪGF atveju Sąjungos finansavimas sumažinamas Komisijai tas sumas išskaičiavus iš mėnesinių išmokų, susijusių su antrąjį mėnesį po sprendimo priėmimo pagal Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 54 straipsnį patirtomis išlaidomis.

5.   EŽŪFKP atveju Sąjungos finansavimas sumažinamas Komisijai tas sumas išskaičiavus iš išmokos, su kuria susijusią išlaidų deklaraciją valstybė narė pateikė po to, kai buvo priimtas sprendimas pagal Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 54 straipsnį.

6.   1–5 dalys mutatis mutandis taikomos asignuotosioms pajamoms, nurodytoms Reglamento (ES) 2021/2116 45 straipsnyje.

37 straipsnis

Atitikties patvirtinimo procedūra

1.   Siekdama nustatyti sumas, kurios nebus finansuojamos Sąjungos lėšomis tuo atveju, kai nustatoma, kad išlaidos patirtos nesilaikant Sąjungos taisyklių, Komisija remiasi savo nustatytais faktais ir atsižvelgia į valstybių narių pateiktą informaciją, jei ši informacija pateikta laikantis terminų, nustatytų atliekant atitikties patvirtinimo procedūrą pagal Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 55 straipsnį ir pagal šį straipsnį. Intervencinių priemonių pagal to reglamento 65 straipsnyje nurodytą integruotą administravimo ir kontrolės sistemą atveju Komisija taip pat atsižvelgia į žemės ūkio paskirties sklypų identifikavimo sistemos, geoerdvinio taikymo ir plotų stebėsenos sistemos kokybės vertinimo ataskaitas.

2.   Jeigu po atlikto tyrimo Komisija mano, kad išlaidos patirtos nesilaikant Sąjungos taisyklių, ji praneša tokius nustatytus faktus atitinkamai valstybei narei, nurodo taisomąsias priemones, reikalingas užtikrinti, kad ateityje būtų laikomasi šių taisyklių, ir nurodo preliminarų finansinių pataisų lygį, kuris, jos manymu, tame procedūros etape atitinka jos nustatytus faktus. Tame pranešime taip pat nustatoma dvišalio posėdžio, kuris turi būti surengtas per penkis mėnesius po to, kai baigiasi valstybės narės atsakymui nustatytas laikotarpis, data. Pranešime daroma nuoroda į šį straipsnį.

Valstybė narė turi atsakyti per du mėnesius nuo pranešimo gavimo. Atsakydama valstybė narė visų pirma turi galimybę:

| (a) | Komisijai įrodyti, kad faktinis reikalavimų nesilaikymo arba fondams keliamos rizikos mastas yra mažesnis negu nurodė Komisija; |
| --- | --- |

(a)

Komisijai įrodyti, kad faktinis reikalavimų nesilaikymo arba fondams keliamos rizikos mastas yra mažesnis negu nurodė Komisija;

| (b) | pranešti Komisijai apie taisomąsias priemones, kurių ji ėmėsi, kad užtikrintų, jog būtų laikomasi Sąjungos taisyklių, ir nuo kurios dienos jos bus įgyvendinamos. |
| --- | --- |

(b)

pranešti Komisijai apie taisomąsias priemones, kurių ji ėmėsi, kad užtikrintų, jog būtų laikomasi Sąjungos taisyklių, ir nuo kurios dienos jos bus įgyvendinamos.

Pateisinamais atvejais Komisija, gavusi pagrįstą prašymą iš valstybės narės, gali leisti pratęsti dviejų mėnesių laikotarpį ne daugiau kaip dviem mėnesiais. Pagrįsta priežastis gali būti tvirtinančiosios įstaigos atliktas valstybės narės apskaičiavimo vertinimas. Prašymas siunčiamas Komisijai tam laikotarpiui dar nepasibaigus.

Jei valstybė narė mano, kad dvišalio posėdžio rengti nereikia, atsakydama į pranešimą ji apie tai atitinkamai praneša Komisijai.

3.   Dvišaliame posėdyje abi šalys stengiasi pasiekti susitarimą dėl priemonių, kurių reikia imtis, taip pat dėl pažeidimo masto įvertinimo ir dėl Sąjungos biudžetui padarytos finansinės žalos.

Komisija per 30 darbo dienų nuo dvišalio posėdžio parengia jo protokolą ir nusiunčia jį valstybei narei. Valstybė narė gali atsiųsti Komisijai savo pastabas per 15 darbo dienų nuo posėdžio protokolo gavimo dienos.

Per šešis mėnesius nuo dvišalio posėdžio protokolo nusiuntimo dienos Komisija oficialiai praneša savo išvadas valstybei narei, remdamasi informacija, gauta per atitikties patvirtinimo procedūrą. Tame pranešime įvertinamos išlaidos, kurios nebus Sąjungos finansuojamos pagal Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 55 straipsnį ir Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 2022/127 14 ir 15 straipsnį. Pranešime daroma nuoroda į šio reglamento 43 straipsnio 1 dalį.

Jeigu valstybė narė praneša Komisijai, kad dvišalis posėdis nėra būtinas, šešių mėnesių laikotarpis prasideda nuo dienos, kurią Komisija gavo pranešimą.

4.   Tais atvejais, kai valstybė narė taiko 43 straipsnyje numatytą taikinimo procedūrą, Komisija valstybei narei savo išvadas pateikia ne vėliau kaip per šešis mėnesius po:

| (a) | taikinimo įstaigos ataskaitos gavimo arba |
| --- | --- |

(a)

taikinimo įstaigos ataskaitos gavimo arba

| (b) | papildomos informacijos iš valstybės narės per terminą, nurodytą 43 straipsnio 3 dalies antroje pastraipoje, gavimo, jeigu laikomasi šio straipsnio 6 dalyje nustatytų sąlygų. |
| --- | --- |

(b)

papildomos informacijos iš valstybės narės per terminą, nurodytą 43 straipsnio 3 dalies antroje pastraipoje, gavimo, jeigu laikomasi šio straipsnio 6 dalyje nustatytų sąlygų.

5.   Kad galėtų 3 ir 4 dalis taikyti atitinkamais laikotarpiais, Komisija turi turėti visą konkrečiu procedūros etapu svarbią informaciją. Jei Komisija mano, kad jai trūksta informacijos, ji gali bet kuriuo metu per anksčiau minėtose dalyse nustatytus laikotarpius:

| (a) | prašyti, kad valstybė narė pateiktų papildomos informacijos; valstybė narė atsakymą pateikia per du mėnesius nuo tokio pranešimo gavimo; ir (arba) |
| --- | --- |

(a)

prašyti, kad valstybė narė pateiktų papildomos informacijos; valstybė narė atsakymą pateikia per du mėnesius nuo tokio pranešimo gavimo; ir (arba)

| (b) | informuoti valstybę narę apie savo ketinimą atlikti papildomą auditą, kad atliktų būtinus patikrinimus. |
| --- | --- |

(b)

informuoti valstybę narę apie savo ketinimą atlikti papildomą auditą, kad atliktų būtinus patikrinimus.

Tokiu atveju 3 ir 4 dalyse nurodyti laikotarpiai pradedami skaičiuoti iš naujo: arba nuo Komisijos prašymo suteikti papildomos informacijos gavimo dienos, arba nuo paskutinės papildomo audito dienos.

Jei 2, 3, 4 dalyse ir šioje pastraipoje nurodyti laikotarpiai apima visą rugpjūčio mėnesį arba jo dalį, šis mėnuo į tuos laikotarpius neįskaičiuojamas.

6.   Vertinant išlaidas, kurios nebus Sąjungos finansuojamos, į informaciją, kurią valstybė narė perduoda po 3 dalies trečioje pastraipoje nurodyto Komisijos pranešimo, galima atsižvelgti tik:

| (a) | siekiant išvengti didelio Sąjungos biudžetui padarytos finansinės žalos pervertinimo ir, |
| --- | --- |

(a)

siekiant išvengti didelio Sąjungos biudžetui padarytos finansinės žalos pervertinimo ir,

| (b) | jei tinkamai pagrindžiama, kad informaciją perduoti vėluojama dėl išorės veiksnių, ir jei dėl to vėlavimo Komisijai nekyla kliūčių laiku priimti sprendimą pagal Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 55 straipsnį. |
| --- | --- |

(b)

jei tinkamai pagrindžiama, kad informaciją perduoti vėluojama dėl išorės veiksnių, ir jei dėl to vėlavimo Komisijai nekyla kliūčių laiku priimti sprendimą pagal Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 55 straipsnį.

7.   Komisija, pagal šio straipsnio 3 arba 4 dalį pranešusi valstybėms narėms savo išvadas, prireikus priima vieną ar daugiau sprendimų pagal Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 55 straipsnį, kad Sąjungos lėšomis nebūtų finansuojamos išlaidos, kurioms įtakos turėjo tai, kad buvo nesilaikoma Sąjungos taisyklių. Komisija gali toliau vykdyti atitikties patvirtinimo procedūras, kol valstybė narė faktiškai įgyvendins taisomąsias priemones.

8.   EŽŪGF atveju iš Sąjungos finansavimo sumos Komisija tas sumas išskaičiuoja iš mėnesinių išmokų, susijusių su antrąjį mėnesį po sprendimo priėmimo pagal Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 55 straipsnį patirtomis išlaidomis.

EŽŪFKP atveju iš Sąjungos finansavimo sumos Komisija tas sumas išskaičiuoja iš išmokos, su kuria susijusią išlaidų deklaraciją valstybė narė pateikė po to, kai buvo priimtas sprendimas pagal Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 55 straipsnį.

Tačiau valstybės narės prašymu ir pasikonsultavusi su Žemės ūkio fondų komitetu, Komisija gali priimti įgyvendinimo sprendimą, kuriuo nustatoma kita išskaitymų data arba leidimas juos grąžinti ne daugiau kaip trimis dalimis, jei tai pateisinama išskaitymų, įtrauktų į įgyvendinimo aktą, priimtą remiantis Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 55 straipsniu, reikšmingumu. Šį prašymą išmokėti išmokas valstybė narė pateikia Komisijai ne vėliau kaip per penkias dienas po konsultacijų su Žemės ūkio fondų komitetu dėl sprendimo pagal to reglamento 55 straipsnį.

9.   Dėl valstybių narių, kurioms finansinė pagalba teikiama pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 332/2002 (22), Tarybos reglamentą (ES) Nr. 407/2010 (23) ir Europos stabilumo mechanizmo steigimo sutartį, Komisija valstybės narės prašymu ir pasitarusi su Žemės ūkio fondų komitetu gali priimti įgyvendinimo sprendimą, kuriuo ne ilgesniam kaip 24 mėnesių laikotarpiui nuo jo priėmimo dienos atidedamas sprendimų, priimtų po 2025 m. gegužės 1 d. pagal Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 55 straipsnį, vykdymas (atidėjimo sprendimas).

Atidėjimo sprendimu leidžiama išskaičiavimus atlikti pasibaigus atidėjimo laikotarpiui trimis metinėmis dalimis. Jei visa suma, kuriai taikomas atidėjimo sprendimas, yra didesnė negu 0,02 % valstybės narės bendrojo vidaus produkto, Komisija gali leisti šią sumą grąžinti ne daugiau kaip penkiomis metinėmis dalimis.

Valstybės narės prašymu, pasitarusi su Žemės ūkio fondų komitetu, Komisija gali nuspręsti pirmoje pastraipoje nurodyto atidėjimo laikotarpį vieną kartą pratęsti ne ilgesniam kaip 12 mėnesių laikotarpiui.

Valstybė narė, kuriai taikomas atidėjimo sprendimas, užtikrina, kad, remiantis veiksmų planu, kuris parengiamas konsultuojantis su Komisija ir kuriame nustatomi galutiniai terminai ir aiškūs pažangos rodikliai, būtų ištaisyti sprendimo priėmimo metu egzistavę trūkumai, dėl kurių prireikė išskaičiavimų. Komisija iš dalies keičia arba panaikina atidėjimo sprendimą, atsižvelgdama į proporcingumo principą, vienu iš šių atvejų:

| (a) | valstybė narė nesiima trūkumams ištaisyti reikalingų veiksmų, kaip numatyta veiksmų plane; |
| --- | --- |

(a)

valstybė narė nesiima trūkumams ištaisyti reikalingų veiksmų, kaip numatyta veiksmų plane;

| (b) | pagal pažangos rodiklius taisomųjų veiksmų pažanga nėra pakankama arba |
| --- | --- |

(b)

pagal pažangos rodiklius taisomųjų veiksmų pažanga nėra pakankama arba

| (c) | veiksmų rezultatai nėra patenkinami. |
| --- | --- |

(c)

veiksmų rezultatai nėra patenkinami.

10.   8 ir 9 dalyse nurodyti įgyvendinimo sprendimai priimami laikantis Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 102 straipsnio 2 dalyje nurodytos patariamosios procedūros.

11.   Tinkamai pagrįstais atvejais, apie kuriuos pranešama atitinkamoms valstybėms narėms, Komisija gali pratęsti 2–5 dalyse nurodytus laikotarpius.

12.   Šiame straipsnyje nurodyti pranešimai gali būti teikiami elektroninėmis priemonėmis.

13.   1–11 dalys mutatis mutandis taikomos asignuotosioms pajamoms, nurodytoms Reglamento (ES) 2021/2116 45 straipsnyje.

38 straipsnis

Sprendimas nepradėti arba nebetęsti atitikties tyrimų

1.   Komisija gali nuspręsti nepradėti arba nevykdyti atitikties tyrimo pagal Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 55 straipsnį, jei ji tikisi, kad galima finansinė pataisa dėl neatitikties, nustatytos atlikus šio reglamento 37 straipsnio 2 dalyje nurodytą tyrimą, neviršytų 50 000 EUR ir 2 proc. atitinkamų išlaidų arba susigrąžintinų sumų.

2.   Jei Komisija sumažina mėnesines išmokas pagal Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 39 straipsnio 1 ir 2 dalis, ji gali nuspręsti nepradėti arba nebetęsti atitikties patvirtinimo tyrimo pagal to reglamento 55 straipsnį, jei atitinkama valstybė narė nepareiškia savo prieštaravimo dėl šios dalies taikymo vykdant to reglamento 39 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytą procedūrą.

39 straipsnis

Taikinimo įstaiga

Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 55 straipsnyje numatytai atitikties patvirtinimo procedūrai atlikti įsteigiama taikinimo įstaiga. Jos uždaviniai:

| (a) | išnagrinėti bet kokį klausimą, kurį jai nurodo valstybė narė, gavusi oficialų pranešimą iš Komisijos pagal šio reglamento 37 straipsnio 3 dalies trečią pastraipą, įskaitant išlaidų, kurių Komisija ketina nebefinansuoti iš Sąjungos biudžeto, įvertinimą; |
| --- | --- |

(a)

išnagrinėti bet kokį klausimą, kurį jai nurodo valstybė narė, gavusi oficialų pranešimą iš Komisijos pagal šio reglamento 37 straipsnio 3 dalies trečią pastraipą, įskaitant išlaidų, kurių Komisija ketina nebefinansuoti iš Sąjungos biudžeto, įvertinimą;

| (b) | siekti suderinti Komisijos ir atitinkamos valstybės narės skirtingas pozicijas; |
| --- | --- |

(b)

siekti suderinti Komisijos ir atitinkamos valstybės narės skirtingas pozicijas;

| (c) | nagrinėjimo pabaigoje parengti ataskaitą apie pastangų suderinti pozicijas rezultatus, pateikiant tam tikras pastabas, kurios, jos manymu, yra naudingos, jeigu dėl visų arba kai kurių ginčytinų klausimų nepavyksta susitarti. |
| --- | --- |

(c)

nagrinėjimo pabaigoje parengti ataskaitą apie pastangų suderinti pozicijas rezultatus, pateikiant tam tikras pastabas, kurios, jos manymu, yra naudingos, jeigu dėl visų arba kai kurių ginčytinų klausimų nepavyksta susitarti.

40 straipsnis

Taikinimo įstaigos sudėtis

1.   Taikinimo įstaigą sudaro ne mažiau kaip penki nariai, atrinkti iš žymių asmenų, kurie yra tikrai nepriklausomi ir turi aukštą kvalifikaciją spręsti bendros žemės ūkio politikos, įskaitant kaimo plėtrą, finansavimo klausimus arba turi finansinio audito patirties.

Jie turi būti skirtingų valstybių narių piliečiai.

2.   Komisija, pasikonsultavusi su Žemės ūkio fondų komitetu, skiria pirmininką, narius ir pakaitinius narius pradiniam trejų metų laikotarpiui.

Kadencija gali būti atnaujinta tik vieną kartą vieniems metams, apie tai pranešus Žemės ūkio fondų komitetui. Tačiau jei pirmininkas, kurį norima skirti, jau yra taikinimo įstaigos narys, jo pirminė pirmininko kadencija trunka trejus metus.

Taikinimo institucijos pirmininko, narių ir pakaitinių narių pavardės skelbiamos Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje.

3.   Taikinimo įstaigos nariams mokamas atlygis, atsižvelgiant į laiką, kurį jie turi skirti užduotims atlikti. Išlaidos kompensuojamos pagal Komisijos darbuotojams taikomas taisykles.

4.   Pasibaigus kadencijai, pirmininkas ir nariai toliau eina pareigas, kol jie pakeičiami, arba jų kadencija pratęsiama.

5.   Komisija, pasikonsultavusi su Žemės ūkio fondų komitetu, gali nutraukti nario, kuris nebeatitinka jam keliamų reikalavimų atlikti pareigas taikinimo įstaigoje arba kuris dėl kokios nors priežasties neapibrėžtą laikotarpį negali eiti pareigų, kadenciją.

Tokiu atveju šį narį likusiam kadencijos laikotarpiui pakeičia pakaitinis narys ir apie tai pranešama Žemės ūkio fondų komitetui.

Jeigu pirmininko kadencija yra nutraukiama, Komisija, pasikonsultavusi su Žemės ūkio fondų komitetu, paskiria narį, kuris atliks pirmininko pareigas likusį kadencijos laikotarpį.

41 straipsnis

Taikinimo įstaigos nepriklausomumas

1.   Taikinimo įstaigos nariai yra nepriklausomi vykdydami savo pareigas, jie nesiekia gauti jokių nurodymų iš Komisijos, kitų vyriausybių ar institucijų ir jų nevykdo.

Nariai negali dalyvauti taikinimo įstaigos veikloje ir pasirašyti ataskaitos, jeigu atlikdami ankstesnes pareigas buvo asmeniškai susiję su svarstomu klausimu.

2.   Nepažeidžiant Sutarties 287 straipsnio nuostatų, nariai negali viešai atskleisti jokios informacijos, su kuria susipažino atlikdami pareigas taikinimo įstaigoje. Tokia informacija yra slapta, ji saugoma kaip profesinė paslaptis.

42 straipsnis

Darbo tvarka

1.   Taikinimo įstaigos posėdžiai vyksta Komisijos būstinėje. Pirmininkas parengia ir organizuoja darbą. Kai pirmininko nėra, nepažeidžiant 40 straipsnio 5 dalies pirmos pastraipos, pirmininko pareigas atlieka vyriausias narys.

Sekretoriato paslaugas taikinimo įstaigai teikia Komisija.

2.   Nepažeidžiant 41 straipsnio 1 dalies antros pastraipos, ataskaitos tvirtinamos absoliučia dalyvaujančių narių balsų dauguma; svarstant klausimus kvorumą sudaro trys asmenys.

Ataskaitas pasirašo pirmininkas ir kiti svarstyme dalyvavę nariai. Kartu jas pasirašo sekretoriatas.

43 straipsnis

Taikinimo procedūra

1.   Valstybė narė gali perduoti spręsti klausimą taikinimo įstaigai per 30 darbo dienų po to, kai gavo Komisijos oficialų pranešimą, nurodytą 37 straipsnio 3 dalies trečioje pastraipoje, taikinimo įstaigos sekretoriatui nusiųsdama pagrįstą taikinimo prašymą.

2.   Valstybei narei apie procedūrą pranešama ir sekretoriato adresas nurodomas per Žemės ūkio fondų komitetą.

3.   Taikinimo prašymas priimamas tik jei Komisijos pranešime nurodyta suma, kurios Sąjunga nefinansuos,

| (a) | viršija 1 milijoną eurų
  arba |
| --- | --- |

(a)

viršija 1 milijoną eurų

arba

| (b) | sudaro ne mažiau kaip 25 % visų valstybės narės metinių išlaidų pagal atitinkamas biudžeto eilutes. |
| --- | --- |

(b)

sudaro ne mažiau kaip 25 % visų valstybės narės metinių išlaidų pagal atitinkamas biudžeto eilutes.

Be to, jeigu atitinkama valstybė narė išankstinėse diskusijose teigė ir įrodė, kad kalbama apie esminį dalyką, susijusį su Sąjungos taisyklių taikymu, taikinimo įstaigos pirmininkas gali paskelbti taikinimo prašymą priimtinu. Tačiau toks prašymas nepriimtinas, jeigu jis susijęs tik su teisiniu aiškinimu.

4.   Taikinimo įstaiga kuo greičiau atlieka neoficialų tyrimą, remdamasi tik Komisijos turimais įrodymais tuo metu, kai pagal 37 straipsnio 3 dalies trečią pastraipą pranešama apie oficialias išvadas, ir nešališkai išklausydama Komisiją bei atitinkamas nacionalines institucijas.

Tačiau, jei valstybė narė mano, kad taikinimo prašyme būtina pateikti Komisijai dar nepateiktą informaciją, taikinimo įstaiga gali paprašyti Komisijos įvertinti tą naują informaciją tik jei tenkinamos 37 straipsnio 6 dalyje nustatytos sąlygos. Informacija Komisijai perduodama ne vėliau kaip per du mėnesius nuo 39 straipsnio c punkte nurodytos ataskaitos išsiuntimo datos.

5.   Jeigu praėjus keturiems mėnesiams po kreipimosi taikinimo įstaigai nepavyko suderinti Komisijos ir atitinkamos valstybės narės pozicijų, taikinimo procedūra laikoma nesėkminga.

6.   Ataskaitoje, nurodytoje 39 straipsnio c punkte, nurodomos priežastys, dėl kurių pozicijos negalėjo būti suderintos. Joje nurodoma, ar per procedūrą pasiektas dalinis susitarimas ir ar taikinimo įstaiga prašo Komisijos įvertinti naują informaciją pagal 4 dalies antrą pastraipą.

7.   Ataskaita siunčiama:

| (a) | atitinkamai valstybei narei, |
| --- | --- |

(a)

atitinkamai valstybei narei,

| (b) | Komisijai, kad ši galėtų ją išnagrinėti prieš pateikdama savo išvadas valstybei narei; |
| --- | --- |

(b)

Komisijai, kad ši galėtų ją išnagrinėti prieš pateikdama savo išvadas valstybei narei;

| (c) | kitoms valstybėms narėms, kurios dalyvauja Žemės ūkio fondų komiteto veikloje. |
| --- | --- |

(c)

kitoms valstybėms narėms, kurios dalyvauja Žemės ūkio fondų komiteto veikloje.

8.   Jei 1, 4 dalies antroje pastraipoje ir 5 dalyse nurodyti laikotarpiai apima visą rugpjūčio mėnesį arba jo dalį, šis mėnuo į tuos laikotarpius neįskaičiuojamas.

IV SKYRIUS

Patikros

1 Skirsnis

Bendrosios taisyklės

44 straipsnis

Rinktina informacija apie paramos gavėjų identifikavimą

1.   Valstybės narės užtikrina, kad paramos paraiškose ir mokėjimo prašymuose paramos gavėjai pateiktų jiems identifikuoti būtiną informaciją, įskaitant, kai taikoma, grupėms, apibrėžtoms Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/34/ES (24) 2 straipsnio 11 dalyje, kurioje jie dalyvauja, identifikuoti reikalingą informaciją nuo tam tikros dienos, kurią turi nustatyti valstybė narė. Pateikiama bent ši informacija:

| (a) | subjekto pavadinimas; |
| --- | --- |

(a)

subjekto pavadinimas;

| (b) | PVM arba mokesčių mokėtojo kodas; |
| --- | --- |

(b)

PVM arba mokesčių mokėtojo kodas;

| (c) | patronuojančiosios įmonės pavadinimas ir PVM arba mokesčių mokėtojo kodas; |
| --- | --- |

(c)

patronuojančiosios įmonės pavadinimas ir PVM arba mokesčių mokėtojo kodas;

| (d) | pagrindinės patronuojančiosios įmonės ir PVM arba mokesčių mokėtojo kodas; |
| --- | --- |

(d)

pagrindinės patronuojančiosios įmonės ir PVM arba mokesčių mokėtojo kodas;

| (e) | patronuojamosios įmonės ir PVM arba mokesčių mokėtojo kodai. |
| --- | --- |

(e)

patronuojamosios įmonės ir PVM arba mokesčių mokėtojo kodai.

Pirmoje pastraipoje nurodyta informacija gali būti naudojama rengiant Reglamento (ES) 2021/2116 60 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje nurodytą patikrų imtį. Ši informacija visų pirma gali būti naudojama atliekant patikras siekiant nustatyti reikalavimų apėjimo, nurodyto to reglamento 62 straipsnyje, atvejus.

2.   1 dalies pirmos pastraipos a, b ir c punktuose nurodytą informaciją apie grupių identifikavimą valstybė narė skelbia ex post pagal Reglamento (ES) 2021/2116 98 straipsnį.

45 straipsnis

Duomenų gavybos priemonei taikomi reikalavimai

1.   Siekdamos savanoriškai naudotis Reglamento (ES) 2021/2116 59 straipsnio 2 dalyje nurodyta duomenų gavybos priemone, kurią Komisija turi pateikti patikroms pagal to reglamento 60 straipsnį atlikti, valstybės narės užtikrina, kad:

| (a) | valdymo ir kontrolės sistemas, įskaitant Reglamento (ES) 2021/2116 65 straipsnio 1 dalyje nurodytą integruotą administravimo ir kontrolės sistemą, būtų galima susieti elektroniniu būdu su priemone ir, siekiant kuo labiau sumažinti administracinę naštą ir rankiniu būdu vykdomą intervenciją, keitimasis duomenimis būtų automatinis ir kompiuterio skaitomu formatu; |
| --- | --- |

(a)

valdymo ir kontrolės sistemas, įskaitant Reglamento (ES) 2021/2116 65 straipsnio 1 dalyje nurodytą integruotą administravimo ir kontrolės sistemą, būtų galima susieti elektroniniu būdu su priemone ir, siekiant kuo labiau sumažinti administracinę naštą ir rankiniu būdu vykdomą intervenciją, keitimasis duomenimis būtų automatinis ir kompiuterio skaitomu formatu;

| (b) | informacija ir patikros, atliekamos naudojant duomenų gavybos įrankį, gali būti automatiškai įvedamos į valdymo ir kontrolės sistemas, taip pat gali būti ten registruojamos ir saugomos. |
| --- | --- |

(b)

informacija ir patikros, atliekamos naudojant duomenų gavybos įrankį, gali būti automatiškai įvedamos į valdymo ir kontrolės sistemas, taip pat gali būti ten registruojamos ir saugomos.

2.   Jei valstybė narė nusprendžia naudoti pagal šio reglamento 44 straipsnį surinktą informaciją rengdama Reglamento (ES) 2021/2116 60 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje nurodytą patikrų imtį, informaciją galima patikrinti ta duomenų gavybos priemone.

2 Skirsnis

Sandorių tikrinimas

46 straipsnis

Valstybių narių atliekamas tikrinimas

1.   Reglamento (ES) 2021/2116 77 straipsnio 1 dalyje nurodytas sistemingas įmonių komercinių dokumentų tikrinimas atliekamas kiekvienu tikrinimo laikotarpiu, nurodytu šio straipsnio 4 dalyje, ne mažiau kaip pusėje įmonių, kurių gautos arba išmokėtos lėšos arba jų suma pagal EŽŪGF finansavimo sistemą per EŽŪGF finansinius metus, pasibaigusius prieš prasidedant šiam tikrinimo laikotarpiui, viršijo 150 000 EUR.

2.   Valstybės narės, nepažeisdamos Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 77 straipsnio 1 dalyje nustatytų įpareigojimų, kiekvienu tikrinimo laikotarpiu atrenka įmones, kurios turi būti tikrinamos remiantis visų priemonių rizikos analize, jei tai įmanoma. Valstybės narės pateikia Komisijai rizikos analizę, kuri yra to reglamento 80 straipsnio 1 dalyje nurodyto kontrolės plano dalis.

3.   Jei valstybė narė mano, kad rizikos analizės taikyti neįmanoma, privaloma tikrinti įmones, kurios gauna didesnes kaip 350 000 EUR išmokas pagal EŽŪGF finansavimo sistemą ir kurios nebuvo tikrintos pagal šį reglamentą ir Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 IV antraštinės dalies III skyrių bet kuriuo iš dviejų ankstesnių tikrinimo laikotarpių.

4.   Tikrinimo laikotarpis prasideda liepos 1 d. ir trunka iki kitų metų birželio 30 d.

47 straipsnis

Savitarpio pagalba

Valstybės narės siunčia Reglamento (ES) 2021/2116 79 straipsnyje nurodytą savitarpio pagalbos prašymą kiekvienai valstybei narei, kurioje įsteigta tame straipsnyje nurodyta įmonė. Prašyme pateikiama visa informacija, reikalinga, kad paskirties valstybės narės galėtų nustatyti įmones ir vykdyti jų tikrinimo įsipareigojimus. Paskirties valstybė narė yra atsakinga už tokių įmonių tikrinimą pagal to reglamento 77 straipsnį.

48 straipsnis

Metiniai kontrolės planai ir ataskaitos

1.   Reglamento (ES) 2021/2116 80 straipsnyje nurodytas tikrinimo kontrolės planas ir ataskaita yra parengiami pagal šio reglamento VI ir VII prieduose pateiktą pavyzdį.

2.   Informacija, kuri turi būti pateikta pagal šį straipsnį, perduodama elektronine forma.

3.   Komisija kasmet informuoja valstybes nares apie tikrinimo rezultatus.

V SKYRIUS

Užstatai

1 Skirsnis

Taikymo sritis, informacinės technologijos, force majeure

49 straipsnis

Taikymo sritis

Šis skyrius taikomas visais atvejais, kai žemės ūkio teisės aktuose numatomas užstatas, nepriklausomai nuo to, ar vartojamas konkretus terminas „užstatas“.

Šis skyrius netaikomas užstatams, pateiktiems siekiant užtikrinti Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 952/2013 (25) nurodytų importo ir eksporto muitų mokėjimą.

25

50 straipsnis

Elektroninis administravimas

Pranešimai, dokumentai ir užstatai gali būti rengiami, tvarkomi ir valdomi naudojantis IT sistemomis, jeigu taikomos sistemos valdomos pagal oficialiai patvirtintus šioms sistemoms pritaikytus kokybės ir saugumo protokolus.

Jei kompetentingos institucijos negali susipažinti su tikrintinais dokumentais dėl IT sistemų skirtumų, už tų IT sistemų valdymą atsakinga institucija (toliau – išduodančioji institucija) arba institucija, kompetentinga patvirtinti dokumentus kaip autentiškas kopijas, tuos dokumentus atspausdina ir patvirtina kaip autentiškus.

Tokie atspausdinti dokumentai gali būti pakeisti elektroniniu pranešimu, kurį išduodančioji institucija siunčia paramos gavėjui arba kompetentingai institucijai, su sąlyga, kad išduodančioji institucija pateikia oficialų patvirtinimo protokolą, kuriuo užtikrinamas pranešimo tikrumas.

51 straipsnis

Su force majeure susiję terminai

1.   Šis straipsnis taikomas, kai į jį daroma nuoroda konkrečiame reglamente.

2.   Prašymas pripažinti force majeure atvejį nepriimamas, jei kompetentinga institucija jį gauna praėjus daugiau kaip 30 kalendorinių dienų nuo tos dienos, kai kompetentinga institucija veiklos vykdytojui pranešė apie nustatytą atitinkamo įsipareigojimo neįvykdymą, kaip apibrėžta Deleguotojo reglamento (ES) 2022/127 24 straipsnio 2 dalyje, atitinkamo įsipareigojimo įvykdymo termino pabaigą, kaip nurodyta to reglamento 24 straipsnio 3 dalyje, arba terminą, per kurį turi būti pateikti atitinkamo įsipareigojimo įvykdymo įrodymai, kaip nurodyta to reglamento 24 straipsnio 4 dalyje.

3.   Veiklos vykdytojai pateikia kompetentingai institucijai pakankamus aplinkybių, kurias jie laiko force majeure atvejais, įrodymus per 181 kalendorinę dieną pasibaigus laikotarpiui, per kurį įsipareigojimas turėjo būti visiškai įvykdytas. Jeigu per šį nustatytą laiką veiklos vykdytojai negali pateikti įrodymų, nors ėmėsi visų deramų priemonių, jiems gali būti suteikta daugiau laiko.

4.   Valstybės narės praneša Komisijai apie pripažintus force majeure atvejus, nurodydamos atitinkamą informaciją apie kiekvieną atvejį.

2 Skirsnis

Užstatų forma

52 straipsnis

Forma

1.   Užstatas gali būti pateikiamas:

| (a) | įmokant grynuosius pinigus, kaip nurodyta Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 2022/127 20 straipsnio 2 ir 3 dalyje, ir (arba) |
| --- | --- |

(a)

įmokant grynuosius pinigus, kaip nurodyta Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 2022/127 20 straipsnio 2 ir 3 dalyje, ir (arba)

| (b) | nurodant laiduotoją pagal Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 2022/127 22 straipsnį. |
| --- | --- |

(b)

nurodant laiduotoją pagal Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 2022/127 22 straipsnį.

2.   Kompetentingos institucijos nuožiūra užstatas gali būti pateikiamas:

| (a) | įkeičiant grynųjų pinigų indėlį banke; |
| --- | --- |

(a)

įkeičiant grynųjų pinigų indėlį banke;

| (b) | įkeičiant valstybinei įstaigai arba valstybiniams fondams pateiktus pagrįstus reikalavimus išmokėti nustatytas ir mokėtinas sumas, kurių atžvilgiu kiti mokestiniai reikalavimai neturi pirmumo teisės, ir (arba) |
| --- | --- |

(b)

įkeičiant valstybinei įstaigai arba valstybiniams fondams pateiktus pagrįstus reikalavimus išmokėti nustatytas ir mokėtinas sumas, kurių atžvilgiu kiti mokestiniai reikalavimai neturi pirmumo teisės, ir (arba)

| (c) | įkeičiant perleidžiamuosius užstatus atitinkamoje valstybėje narėje, jeigu juos išduoda arba už juos garantuoja ta valstybė narė. |
| --- | --- |

(c)

įkeičiant perleidžiamuosius užstatus atitinkamoje valstybėje narėje, jeigu juos išduoda arba už juos garantuoja ta valstybė narė.

3.   Priimdamos 2 dalyje išvardytų formų užstatus, kompetentingos institucijos gali numatyti papildomų sąlygų.

53 straipsnis

Perleidžiamieji užstatai

1.   Pagal 52 straipsnio 2 dalies c punktą įkeisto užstato realizavimo vertė užstato pateikimo metu turi sudaryti ne mažiau kaip 115 % reikalaujamo užstato vertės.

2.   Kompetentinga institucija gali priimti 52 straipsnio 2 dalies c punkte nurodytos formos užstatą tik jei jį pateikianti šalis raštu įsipareigoja pateikti papildomą užstatą arba pakeisti pirminį užstatą, jeigu minėto užstato realizavimo vertė trijų mėnesių laikotarpiu sudarė mažiau nei 105 % reikalaujamo užstato vertės. Toks įsipareigojimas raštu nebūtinas, jeigu tai jau yra numatyta nacionalinės teisės aktuose. Kompetentinga institucija reguliariai tikrina tokio užstato vertę.

3.   52 straipsnio 2 dalies c punkte nurodyto užstato grynąją realizavimo nustato kompetentinga institucija, atsižvelgdama į visas turto perleidimo išlaidas.

4.   Užstato realizavimo vertė įvertinama remiantis turimais paskutinio kotiravimo duomenimis.

5.   Kompetentingos institucijos prašymu užstatą pateikianti šalis taip pat pateikia jo realizavimo vertę patvirtinantį įrodymą.

54 straipsnis

Pakeitimas ir priskyrimas

1.   Bet kuri užstato forma gali būti pakeista kita.

Tačiau kompetentingos institucijos sutikimas yra reikalingas šiais atvejais:

| (a) | kai pirminis užstatas nesugrąžintas, tačiau dar nerealizuotas, arba |
| --- | --- |

(a)

kai pirminis užstatas nesugrąžintas, tačiau dar nerealizuotas, arba

| (b) | kai pakaitinio užstato rūšis atitinka vieną iš 52 straipsnio 2 punkte išvardytų rūšį. |
| --- | --- |

(b)

kai pakaitinio užstato rūšis atitinka vieną iš 52 straipsnio 2 punkte išvardytų rūšį.

2.   Kompleksinis užstatas gali būti pakeistas kitu kompleksiniu užstatu, jeigu naujas kompleksinis užstatas apima bent jau tą pirminio kompleksinio užstato dalį, kuri pakeitimo metu skiriama vienam ar daugiau neįvykdytų įsipareigojimų įvykdyti.

3.   Kai tik kompleksinio užstato dalis priskiriama konkrečiam įsipareigojimui, nurodoma likusi kompleksinio užstato dalis.

3 Skirsnis

Grąžinimas ir negrąžinimas

55 straipsnis

Dalinis grąžinimas

Jeigu konkrečiomis Sąjungos taisyklėmis minimalus skaičius nenustatytas, kompetentinga institucija gali pati nustatyti bet kurio užstato dalinių grąžinimų skaičių ir nurodyti visų tokių grąžinimų minimalią sumą.

Prieš grąžinant visą užstatą ar jo dalį, kompetentinga institucija gali pareikalauti, kad raštu būtų pateiktas tokio grąžinimo prašymas.

Tuo atveju, kai užstatu užtikrinama suma didesnė už 100 % tos sumos, kurią reikalaujama garantuoti, ta užstato dalis, kuri viršija 100 %, grąžinama tada, kai likusi užstato sumos dalis yra galutinai grąžinama arba negrąžinama.

56 straipsnis

Užstato negrąžinimas

1.   Kai kompetentinga institucija sužino apie aplinkybes, dėl kurių gali būti negrąžintas visas užstatas arba jo dalis, ji nedelsdama pareikalauja, kad šalis, kuri turi įvykdyti įsipareigojimą, sumokėtų negrąžintą sumą per 30 dienų nuo tokio reikalavimo pateikimo dienos.

Jeigu nesumokama iki to laikotarpio pabaigos, kompetentinga institucija:

| (a) | nedelsdama perveda bet kurios 52 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytos rūšies užstatą į atitinkamą sąskaitą; |
| --- | --- |

(a)

nedelsdama perveda bet kurios 52 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytos rūšies užstatą į atitinkamą sąskaitą;

| (b) | nedelsdama pareikalauja, kad 52 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytas laiduotojas atliktų mokėjimą per 30 dienų nuo tokio reikalavimo pateikimo dienos; |
| --- | --- |

(b)

nedelsdama pareikalauja, kad 52 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytas laiduotojas atliktų mokėjimą per 30 dienų nuo tokio reikalavimo pateikimo dienos;

| (c) | nedelsdama imasi priemonių, kad:






  i) | konvertuotų 52 straipsnio 2 dalies b ir c punktuose minimus užstatus į pinigus, kurių pakaktų nustatytai sumai susigrąžinti; |
| --- | --- | --- |

(c)

nedelsdama imasi priemonių, kad:

i)

konvertuotų 52 straipsnio 2 dalies b ir c punktuose minimus užstatus į pinigus, kurių pakaktų nustatytai sumai susigrąžinti;

| ii) | pervestų 52 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytus įkeistus grynųjų pinigų indėlius į savo sąskaitą. |
| --- | --- |

ii)

pervestų 52 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytus įkeistus grynųjų pinigų indėlius į savo sąskaitą.

Kompetentinga institucija nedelsdama gali pervesti bet kurios 52 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytos rūšies užstatą į atitinkamą sąskaitą, prieš tai nepareikalavusi, kad suinteresuotas asmuo atliktų mokėjimą.

2.   Nepažeidžiant 1 dalies nuostatų,

| (a) | jeigu nusprendžiama užstato negrąžinti, tačiau padavus apeliacinį skundą šio sprendimo vykdymas atidedamas vadovaujantis nacionaline teise, suinteresuota šalis už faktiškai negrąžintą dalį moka palūkanas laikotarpiu, kuris prasideda po 30 dienų nuo 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodyto reikalavimo mokėti gavimo ir baigiasi likus dienai iki faktiškai negrąžintos sumos sumokėjimo; |
| --- | --- |

(a)

jeigu nusprendžiama užstato negrąžinti, tačiau padavus apeliacinį skundą šio sprendimo vykdymas atidedamas vadovaujantis nacionaline teise, suinteresuota šalis už faktiškai negrąžintą dalį moka palūkanas laikotarpiu, kuris prasideda po 30 dienų nuo 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodyto reikalavimo mokėti gavimo ir baigiasi likus dienai iki faktiškai negrąžintos sumos sumokėjimo;

| (b) | jei pasibaigus apeliacinio skundo nagrinėjimui suinteresuotos šalies paprašoma per 30 dienų sumokėti negrąžinamą sumą, norėdama apskaičiuoti palūkanas valstybė narė gali laikytis nuomonės, jog suma turi būti sumokėta dvidešimtą dieną nuo tokio prašymo pateikimo dienos; |
| --- | --- |

(b)

jei pasibaigus apeliacinio skundo nagrinėjimui suinteresuotos šalies paprašoma per 30 dienų sumokėti negrąžinamą sumą, norėdama apskaičiuoti palūkanas valstybė narė gali laikytis nuomonės, jog suma turi būti sumokėta dvidešimtą dieną nuo tokio prašymo pateikimo dienos;

| (c) | taikomų palūkanų norma apskaičiuojama pagal nacionalinės teisės nuostatas, tačiau ji niekada neturi būti mažesnė už palūkanų normą, taikomą susigrąžinant sumas pagal nacionalinę teisę; |
| --- | --- |

(c)

taikomų palūkanų norma apskaičiuojama pagal nacionalinės teisės nuostatas, tačiau ji niekada neturi būti mažesnė už palūkanų normą, taikomą susigrąžinant sumas pagal nacionalinę teisę;

| (d) | mokėjimo agentūros sumokėtas palūkanas išskaito iš EŽŪGF ar EŽŪFKP išlaidų, remdamosi Reglamentu (ES) Nr. 2021/2116; |
| --- | --- |

(d)

mokėjimo agentūros sumokėtas palūkanas išskaito iš EŽŪGF ar EŽŪFKP išlaidų, remdamosi Reglamentu (ES) Nr. 2021/2116;

| (e) | dėl atitinkamų palūkanų valstybės narės gali periodiškai reikalauti padidinti užstatą. |
| --- | --- |

(e)

dėl atitinkamų palūkanų valstybės narės gali periodiškai reikalauti padidinti užstatą.

3.   Jeigu užstatas buvo negrąžintas ir suma jau įskaityta fondams, o išnagrinėjus apeliacinį skundą būtina grąžinti visą negrąžintą sumą arba jos dalį, įskaitant palūkanas, kurių dydis buvo apskaičiuotas pagal nacionalinę teisę, grąžintiną sumą turi sumokėti fondai, išskyrus tuos atvejus, kai užstato grąžinimas aiškintinas valstybių narių administracinių arba kitų institucijų aplaidumu, arba didele klaida.

4 Skirsnis

Informacija

57 straipsnis

Informacija apie negrąžintus užstatus, užstatų rūšis ir laiduotojus

1.   Valstybės narės saugo ir prireikus Komisijai pateikia informaciją apie kiekvienais metais negrąžintų užstatų bendrą skaičių ir sumą, nepriklausomai nuo 56 straipsnyje nustatytos procedūros taikymo etapo, kiekvienu atveju atskirai nurodydamos sumas, kredituotas nacionaliniams biudžetams, ir sumas, kredituotas Sąjungos biudžetui. Saugoma tokia informacija apie visus negrąžintus užstatus, kurių suma didesnė nei 1 000 EUR, ir pagal kiekvieną Sąjungos nuostatą, įpareigojančią pateikti tą užstatą. Į informaciją įtraukiamos sumos, kurias tiesiogiai sumokėjo suinteresuotoji šalis, ir sumos, kurios buvo susigrąžintos realizavus užstatą.

2.   Valstybės narės saugo ir prireikus Komisijai pateikia sąrašą, kuriame nurodytos:

| (a) | institucijų, įgaliotų veikti kaip laiduotojai, rūšys ir su tuo susiję nustatyti reikalavimai; |
| --- | --- |

(a)

institucijų, įgaliotų veikti kaip laiduotojai, rūšys ir su tuo susiję nustatyti reikalavimai;

| (b) | užstatų, priimtų pagal 52 straipsnio 2 dalį, rūšys ir su tuo susiję nustatyti reikalavimai. |
| --- | --- |

(b)

užstatų, priimtų pagal 52 straipsnio 2 dalį, rūšys ir su tuo susiję nustatyti reikalavimai.

VI SKYRIUS

Skaidrumas

58 straipsnis

Pateikimo forma ir būdas

1.   Reglamento (ES) 2021/2116 98 straipsnyje nurodyta informacija, susijusi su Reglamento (ES) 2021/1060 49 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos a, b, d, f–l punktais, skelbiama atviru kompiuterio skaitomu formatu, pavyzdžiui, CSV arba XLXS, ir joje pateikiama šio reglamento VIII priede nurodyta informacija, įskaitant veiksmo kodą, kaip aprašyta šio reglamento IX priede.

2.   Valstybės narės gali nuspręsti neskelbti Reglamento (ES) 2021/1060 49 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos f ir g punktuose nurodytos informacijos, susijusios su tiesioginių išmokų intervencinių priemonių rūšimis, nurodytomis Reglamento (ES) 2021/2115 16 straipsnyje, su kaimo plėtros intervencinių priemonių rūšimis, nurodytomis Reglamento (ES) 2021/2115 69 straipsnyje, b ir c punktuose ir reglamentuose (ES) Nr. 228/2013 ir (ES) Nr. 229/2013 nustatytomis priemonėmis.

3.   Informacija prieinama naudojantis internetine paieškos priemone, kuria naudodamasis naudotojas gali ieškoti paramos gavėjų pagal pavadinimą, paramos gavėjų grupę, savivaldybę, gautas sumas ar operaciją arba jų derinį, ir visą atitinkamą informaciją gauti vienu duomenų rinkiniu.

4.   Informacija pateikiama valstybės narės oficialiąja (-iosiomis) kalba (-omis) ir (arba) viena iš trijų Komisijos darbo kalbų.

5.   1 dalyje nurodyta informacija nurodoma eurais. Euro neįsivedusi valstybė narė sumas išreiškia eurais ir nacionaline valiuta, naudodama dvi atskiras lenteles atviru kompiuterio skaitomu formatu.

6.   Nacionalinėms valiutoms taikomas Deleguotojo reglamento (ES) 2022/127 12 straipsnyje nurodytas valiutos kursas.

7.   Reglamento (ES) 2021/2116 98 straipsnio 2 dalyje nurodyta informacija, susijusi su Reglamento (ES) 2021/1060 49 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos e punktu, skelbiama atskirame dokumente, kuriame pateikiama bent šio reglamento IX priede nurodyta informacija.

59 straipsnis

Paramos gavėjų paskelbimas mažų sumų atveju

1.   Jei paramos gavėjo per vienus metus gautos pagalbos suma yra lygi 1 250 EUR arba mažesnė, tas paramos gavėjas identifikuojamas kodu. Valstybės narės priima sprendimą dėl to kodo formos.

2.   Kai iš 1 dalyje nurodytos informacijos apie paramos gavėjus dėl riboto konkrečioje savivaldybėje gyvenančių arba registruotų paramos gavėjų skaičiaus galima nustatyti fizinį asmenį kaip paramos gavėją, atitinkama valstybė narė pagal to reglamento (ES) 2021/1060 49 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos l punktą paskelbia didesnio administracinio vieneto, kuriam priklauso atitinkama savivaldybė, pavadinimą.

60 straipsnis

Paskelbimo data

Šiame skyriuje nurodyta informacija apie praėjusius finansinius metus skelbiama iki kiekvienų metų gegužės 31 d.

61 straipsnis

Paramos gavėjų informavimas

Reglamento (ES) 2021/2116 98 straipsnyje nurodyta informacija paramos gavėjams teikiama įtraukiant ją į paraiškų dėl EŽŪGF ar EŽŪFKP paramos gavimo formas arba kitais būdais tuo metu, kai renkami duomenys.

62 straipsnis

Komisijos ir valstybių narių bendradarbiavimas

1.   Komisija sukuria ir prižiūri Sąjungos interneto svetainę, patalpintą pagrindiniu Komisijos interneto adresu, kurioje pateikiamos nuorodos į valstybių narių interneto svetaines, nurodytas Reglamento (ES) 2021/2116 98 straipsnio 4 dalyje. Komisija atnaujina interneto nuorodas pagal valstybių narių atsiųstą informaciją.

2.   Iš karto po interneto svetainės sukūrimo valstybė narė nurodo Komisijai savo interneto svetainės adresą ir informaciją apie visus vėlesnius jos pakeitimus, galinčius turėti įtakos prieigai prie šios interneto svetainės iš pagrindinės Sąjungos svetainės.

3.   Valstybė narė paskiria įstaigą, atsakingą už interneto svetainės sukūrimą ir priežiūrą. Valstybė narė perduoda Komisijai informaciją apie tos įstaigos pavadinimą ir adresą.

VII SKYRIUS

PPO pranešimo apie vidaus paramą duomenys

63 straipsnis

Duomenys ir perdavimas

1.   Tą pačią dieną, kurią Komisijai pateikiamos metinės ataskaitos, valstybės narės perduoda duomenis apie sumas, sumokėtas iš nacionalinių šaltinių visoms su fondais susijusioms išlaidoms, kaip nurodyta 32 straipsnio 1 dalies b ir c punktuose.

2.   Pagal 1 dalį reikalaujami duomenys pateikiami tokia pačia struktūra kaip ir duomenys, kurie turi būti pateikti pagal 32 straipsnio 1 dalies b ir c punktus. Ši informacija teikiama remiantis modeliu, kurį Komisija pateikia valstybėms narėms per informacines sistemas.

VIII SKYRIUS

Baigiamosios nuostatos

64 straipsnis

Panaikinimas

Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 908/2014 panaikinamas nuo 2023 m. sausio 1 d.

Tačiau:

| (a) | to reglamento 21–24 straipsniai ir 27–34 straipsniai toliau taikomi dėl EŽŪFKP, kiek tai susiję su paramos gavėjų patirtomis išlaidomis ir mokėjimais, kuriuos mokėjimo agentūra atliko įgyvendindama kaimo plėtros programas pagal Reglamentą (ES) Nr. 1305/2013, ir dėl EŽŪGF, kiek tai susiję su veiksmų programomis, patvirtintomis pagal Reglamentą (ES) Nr. 1308/2013; |
| --- | --- |

(a)

to reglamento 21–24 straipsniai ir 27–34 straipsniai toliau taikomi dėl EŽŪFKP, kiek tai susiję su paramos gavėjų patirtomis išlaidomis ir mokėjimais, kuriuos mokėjimo agentūra atliko įgyvendindama kaimo plėtros programas pagal Reglamentą (ES) Nr. 1305/2013, ir dėl EŽŪGF, kiek tai susiję su veiksmų programomis, patvirtintomis pagal Reglamentą (ES) Nr. 1308/2013;

| (b) | to reglamento 59 straipsnis toliau taikomas 2021, 2022 ir 2023 finansiniais metais atliktiems mokėjimams; |
| --- | --- |

(b)

to reglamento 59 straipsnis toliau taikomas 2021, 2022 ir 2023 finansiniais metais atliktiems mokėjimams;

| (c) | to reglamento II ir III priedai toliau taikomi pagal šio reglamento 32 straipsnio f ir g punktus. |
| --- | --- |

(c)

to reglamento II ir III priedai toliau taikomi pagal šio reglamento 32 straipsnio f ir g punktus.

65 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymas

Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Jis taikomas nuo 2023 m. sausio 1 d.

Tačiau:

| (a) | 9, 10 ir 11 straipsniai patirtoms išlaidoms ir valstybių narių gautoms asignuotosioms pajamoms taikomi nuo 2022 m. spalio 16 d.; |
| --- | --- |

(a)

9, 10 ir 11 straipsniai patirtoms išlaidoms ir valstybių narių gautoms asignuotosioms pajamoms taikomi nuo 2022 m. spalio 16 d.;

| (b) | 22 straipsnio 1 dalies antros pastraipos e punktas turėtų būti taikomas nuo 2026 m. sausio 1 d. Komisijos patvirtintoms kaimo plėtros programoms pagal Reglamentą (ES) Nr. 1305/2013 susigrąžintoms asignuotosioms pajamoms; |
| --- | --- |

(b)

22 straipsnio 1 dalies antros pastraipos e punktas turėtų būti taikomas nuo 2026 m. sausio 1 d. Komisijos patvirtintoms kaimo plėtros programoms pagal Reglamentą (ES) Nr. 1305/2013 susigrąžintoms asignuotosioms pajamoms;

| (c) | VI skyrius taikomas išmokoms, mokamoms nuo 2024 finansinių metų. |
| --- | --- |

(c)

VI skyrius taikomas išmokoms, mokamoms nuo 2024 finansinių metų.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2021 m. gruodžio 21 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 435, 2021 12 6, p. 187.

1

(2)  
  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

2

(3)  
  2014 m. rugpjūčio 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 908/2014, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1306/2013 taikymo taisyklės, susijusios su mokėjimo agentūromis ir kitomis įstaigomis, finansų valdymu, sąskaitų patvirtinimu, patikrų taisyklėmis, užstatais ir skaidrumu (OL L 255, 2014 8 28, p. 59).

3

(4)  
  2021 m. gruodžio 7 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2022/127, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/2116 papildomas mokėjimo agentūrų ir kitų įstaigų, finansų valdymo, sąskaitų patvirtinimo, užstatų ir euro naudojimo taisyklėmis (Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 131).

4

(5)  
  2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (OL L 193, 2018 7 30, p. 1).

5

(6)  
  2021 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 2021/2115, kuriuo nustatomos valstybių narių pagal bendrą žemės ūkio politiką rengtinų strateginių planų (BŽŪP strateginių planų), finansuotinų iš Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) ir iš Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP), rėmimo taisyklės ir panaikinami reglamentai (ES) Nr. 1305/2013 ir (ES) Nr. 1307/2013 (OL L 435, 2021 12 6, p. 1).

6

(7)  
  2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1060, kuriuo nustatomos bendros Europos regioninės plėtros fondo, „Europos socialinio fondo +“, Sanglaudos fondo, Teisingos pertvarkos fondo ir Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų politikos finansinės paramos priemonės taisyklės (OL L 231, 2021 6 30, p. 159).

7

(8)  
  2014 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 910/2014 dėl elektroninės atpažinties ir elektroninių operacijų patikimumo užtikrinimo paslaugų vidaus rinkoje, kuriuo panaikinama Direktyva 1999/93/EB (OL L 257, 2014 8 28, p. 73).

8

(9)  
  2013 m. kovo 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 228/2013, kuriuo nustatomos specialios žemės ūkio priemonės atokiausiems Sąjungos regionams ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 247/2006 (OL L 78, 2013 3 20, p. 23).

9

(10)  
  2013 m. kovo 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 229/2013, kuriuo nustatomos specialios žemės ūkio priemonės mažosioms Egėjo jūros saloms ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1405/2006 (OL L 78, 2013 3 20, p. 41).

10

(11)  
  OL L 336, 1994 12 23, p. 22.

11

(12)  
  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1305/2013 dėl paramos kaimo plėtrai, teikiamos Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) lėšomis, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1698/2005 (OL L 347, 2013 12 20, p. 487).

12

(13)  
  2014 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1144/2014 dėl informacijos apie žemės ūkio produktus tiekimo ir jų pardavimo skatinimo priemonių, įgyvendinamų vidaus rinkoje ir trečiosiose šalyse, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 3/2008 (OL L 317, 2014 11 4, p. 56).

13

(14)  
  2014 m. kovo 11 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 906/2014, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1306/2013 nuostatos dėl valstybės intervencijos išlaidų (OL L 255, 2014 8 28, p. 1).

14

(15)  
  2016 m. gegužės 18 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2016/1240, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 nuostatų dėl valstybės intervencijos ir paramos privačiajam sandėliavimui taikymo taisyklės (OL L 206, 2016 7 30, p. 71).

15

(16)  
  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1306/2013 dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos, kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 352/78, (EB) Nr. 165/94, (EB) Nr. 2799/98, (EB) Nr. 814/2000, (EB) Nr. 1290/2005 ir (EB) Nr. 485/2008 (OL L 347, 2013 12 20, p. 549).

16

(17)  
  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1307/2013, kuriuo nustatomos pagal bendros žemės ūkio politikos paramos sistemas ūkininkams skiriamų tiesioginių išmokų taisyklės ir panaikinami Tarybos reglamentas (EB) Nr. 637/2008 ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 73/2009 (OL L 347, 2013 12 20, p. 608).

17

(18)  
  2021 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/2117, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas, (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų, (ES) Nr. 251/2014 dėl aromatizuotų vyno produktų apibrėžties, aprašymo, pateikimo, ženklinimo ir geografinių nuorodų apsaugos ir (ES) Nr. 228/2013, kuriuo nustatomos specialios žemės ūkio priemonės atokiausiems Sąjungos regionams (OL L 435, 2021 12 6, p. 262).

18

(19)  
  2005 m. rugsėjo 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo plėtrai (OL L 277, 2005 10 21, p. 1).

19

(20)  
  2004 m. sausio 5 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 27/2004, nustatantis pereinamąsias išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1257/1999 taikymo taisykles dėl Čekijos Respublikos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lietuvos, Vengrijos, Maltos, Lenkijos, Slovėnijos ir Slovakijos kaimo plėtros priemonių finansavimo iš EŽŪOGF Garantijų skyriaus (OL L 5, 2004 1 9, p. 36).

20

(21)  
  1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (OL L 312, 1995 12 23, p. 1).

21

(22)  
  2002 m. vasario 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 332/2002 dėl priemonės, teikiančios vidutinės trukmės finansinę pagalbą valstybių narių mokėjimų balansams, sukūrimo, OL L 53, 2002 2 23, p. 1.

22

(23)  
  2010 m. gegužės 11 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 407/2010, kuriuo nustatoma Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė (OL L 118, 2010 5 12, p. 1).

23

(24)  
  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/34/ES dėl tam tikrų rūšių įmonių metinių finansinių ataskaitų, konsoliduotųjų finansinių ataskaitų ir susijusių pranešimų, kuria iš dalies keičiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/43/EB ir panaikinamos Tarybos direktyvos 78/660/EEB ir 83/349/EEB (OL L 182, 2013 6 29, p. 19).

24

(25)  
  2013 m. spalio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas (OL L 269, 2013 10 10, p. 1).

25

---

I PRIEDAS

Valdymo pareiškimas. Mokėjimo agentūra, kaip nurodyta 4 straipsnyje

Aš, ..., ... mokėjimo agentūros direktorius, pateikiu mokėjimo agentūros finansinių metų nuo xxxx-10-16 iki xxxx+1-10-15 sąskaitas.

Remdamasis savo nuomone ir turima informacija, kuri apima, inter alia, vidaus audito tarnybos darbo rezultatus, patvirtinu, kad:

| — | kiek man žinoma, pateiktose sąskaitose nurodytos teisingos, išsamios ir tikslios pirmiau nurodytų finansinių metų išlaidos ir pajamos. Visų pirma, į sąskaitas įrašytos visos man žinomos skolos, išankstiniai mokėjimai, garantijos ir atsargos, o visos su EŽŪGF ir EŽŪFKP susijusios gautos pajamos buvo tinkamai pervestos atitinkamiems fondams; |
| --- | --- |

—

kiek man žinoma, pateiktose sąskaitose nurodytos teisingos, išsamios ir tikslios pirmiau nurodytų finansinių metų išlaidos ir pajamos. Visų pirma, į sąskaitas įrašytos visos man žinomos skolos, išankstiniai mokėjimai, garantijos ir atsargos, o visos su EŽŪGF ir EŽŪFKP susijusios gautos pajamos buvo tinkamai pervestos atitinkamiems fondams;

| — | buvo įdiegta sistema, pagal kurią nustatomas pagrįstas patikinimas, kad:






  i) | mokėjimai, susiję su reglamentuose (ES) Nr. 1308/2013, (ES) Nr. 228/2013, (ES) Nr. 229/2013 ir (ES) Nr. 1144/2014 nustatytomis priemonėmis, yra teisėti ir tvarkingi; |
| --- | --- | --- |

—

buvo įdiegta sistema, pagal kurią nustatomas pagrįstas patikinimas, kad:

i)

mokėjimai, susiję su reglamentuose (ES) Nr. 1308/2013, (ES) Nr. 228/2013, (ES) Nr. 229/2013 ir (ES) Nr. 1144/2014 nustatytomis priemonėmis, yra teisėti ir tvarkingi;

| ii) | Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 9 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos d punkto ii papunktyje nurodytos valdymo sistemos veikia tinkamai ir užtikrina, kad išlaidos būtų patirtos pagal to reglamento 37 straipsnį; |
| --- | --- |

ii)

Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 9 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos d punkto ii papunktyje nurodytos valdymo sistemos veikia tinkamai ir užtikrina, kad išlaidos būtų patirtos pagal to reglamento 37 straipsnį;

| iii) | ataskaitų teikimo sistemos ir rodiklių duomenys, susiję su Reglamente (ES) Nr. 2021/2115 nurodytomis intervencinių priemonių rūšimis, yra kokybiški ir patikimi, taip pat kad išlaidos atitinka atitinkamą praneštą produktą ir kad jos buvo atliktos pagal taikomas valdymo sistemas. |
| --- | --- |

iii)

ataskaitų teikimo sistemos ir rodiklių duomenys, susiję su Reglamente (ES) Nr. 2021/2115 nurodytomis intervencinių priemonių rūšimis, yra kokybiški ir patikimi, taip pat kad išlaidos atitinka atitinkamą praneštą produktą ir kad jos buvo atliktos pagal taikomas valdymo sistemas.

Į sąskaitas įtrauktos išlaidos naudotos pagal paskirtį, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 2021/2116.

Be to, patvirtinu, kad taikomos veiksmingos ir proporcingos kovos su sukčiavimu priemonės pagal Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 59 straipsnį ir jas taikant atsižvelgiama į nustatytus rizikos veiksnius.

Tačiau šiam patikinimui taikomos tokios išlygos:

Galiausiai patvirtinu, kad man nežinomi jokie neišaiškinti atvejai, kurie galėtų padaryti žalos Sąjungos finansiniams interesams.

Parašas

---

II PRIEDAS

Valdymo pareiškimas. Koordinavimo įstaiga, kaip nurodyta 4 straipsnyje

Aš, ..., ... koordinavimo įstaigos direktorius, pateikiu ......... (valstybė narė) finansinių metų nuo xxxx-10-16 iki xxxx+1-10-15 metinę veiklos rezultatų ataskaitą.

Remdamasis savo nuomone ir turima informacija, kuri apima, inter alia, tvirtinančiosios įstaigos darbo rezultatus, patvirtinu, kad:

| — | metinė veiklos rezultatų ataskaita, nurodyta Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 54 straipsnio 1 dalyje ir Reglamento (ES) Nr. 2021/2115 134 straipsnyje, parengta laikantis koordinavimo įstaigoje įdiegtomis akredituotomis procedūromis ir sistemomis bei remiantis patvirtintais duomenimis, kuriuos pateikė......... (valstybė narė) mokėjimo agentūros (...sąrašas). |
| --- | --- |

—

metinė veiklos rezultatų ataskaita, nurodyta Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 54 straipsnio 1 dalyje ir Reglamento (ES) Nr. 2021/2115 134 straipsnyje, parengta laikantis koordinavimo įstaigoje įdiegtomis akredituotomis procedūromis ir sistemomis bei remiantis patvirtintais duomenimis, kuriuos pateikė......... (valstybė narė) mokėjimo agentūros (...sąrašas).

Tačiau šiam patikinimui taikomos tokios išlygos:

Galiausiai patvirtinu, kad man nežinomi jokie neišaiškinti atvejai, kurie galėtų padaryti žalos Sąjungos finansiniams interesams.

Parašas

---

III PRIEDAS

Finansinių priemonių audito sekos elementai, kaip nurodyta 7 straipsnio 6 dalyje

1.

Finansinės priemonės nustatymo dokumentai, kaip antai finansavimo sutartys, ir kt.

2.

Dokumentai, kuriuose nurodomos pagal BŽŪP strateginį planą ir pagal kiekvieną intervencinės priemonės rūšį finansinėms priemonėms skirtos sumos, pagal BŽŪP tinkamos finansuoti išlaidos ir palūkanos bei kita nauda, gauta iš paramos EŽŪFKP lėšomis, taip pat EŽŪFKP pagal Reglamento ES 2021/1060 60 ir 62 straipsnius priskirtinų išteklių pakartotinis panaudojimas.

3.

Dokumentai, susiję su finansinės priemonės veikimu, įskaitant susijusius su stebėsena, ataskaitų teikimu ir kontrole.

4.

Dokumentai, susiję su BŽŪP strateginio plano nutraukimu ir finansinės priemonės užbaigimu.

5.

Valdymo išlaidų ir mokesčių dokumentai.

6.

Prašymo formos arba atitinkami dokumentai, kuriuos galutiniai naudos gavėjai pateikė kartu su patvirtinamaisiais dokumentais, įskaitant verslo planus ir reikiamais atvejais ankstesnes metines ataskaitas.

7.

Finansinę priemonę įgyvendinančių subjektų kontroliniai sąrašai ir ataskaitos.

8.

Kai taikoma, su de minimis pagalba susijusios deklaracijos.

9.

Sutartys, pasirašytos dėl pagal finansinę priemonę teikiamos paramos, įskaitant dėl nuosavo kapitalo, paskolų, garantijų ar kitų investicijų tipų, teikiamų galutiniams naudos gavėjams.

10.

Įrodymai, kad pagal finansinę priemonę suteikta parama bus panaudota pagal numatytą paskirtį.

11.

Įrašai apie finansinius srautus tarp mokėjimo agentūros ir finansinės priemonės, taip pat visų finansinės priemonės lygmenų srautus iki galutinių naudos gavėjų, o garantijų atveju – įrodymas, kad pagrindinės paskolos buvo išmokėtos.

12.

BŽŪP strateginio plano įnašo išmokėjimo galutiniam gavėjui arba pagal finansinę priemonę suteiktos garantijos galutinio gavėjo naudai atskiri įrašai arba apskaitos kodai.

---

IV PRIEDAS

Finansinių priemonių metinės audito ataskaitos , nurodytos 7 straipsnio 7 dalyje, šablonas

1.   Įvadas

| 1.1. | Išorės audito įmonės, dalyvavusios rengiant ataskaitą, pavadinimas. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Ataskaitinis laikotarpis (nuo N-1 metų spalio 16 d. iki N metų spalio 15 d.). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3 | Finansinės (-ių) priemonės (-ių) ir (arba) įgaliojimo (-ų) ir BŽŪP strateginio (-ių) plano (-ų), dėl kurio (-ių) pateikiama audito ataskaita, identifikavimas. Finansavimo sutarties, su kuria susijusi ataskaita, pavadinimas (toliau – finansavimo sutartis). |
| --- | --- |

1.3

2.   EIB / EIF arba kitų tarptautinių finansų įstaigų taikomų vidaus kontrolės sistemų auditas

EIB arba kitų tarptautinių finansų įstaigų (TFĮ), kurių akcininkė yra valstybė narė, vidaus kontrolės sistemos išorės audito rezultatai, gauti vertinant šios vidaus kontrolės sistemos struktūrą ir veiksmingumą ir apimantys šiuos elementus:

| 2.1 | Įgaliojimo priėmimo procedūra. |
| --- | --- |

2.1

Įgaliojimo priėmimo procedūra.

| 2.2 | Finansų tarpininkų vertinimo ir atrankos procedūra: formalusis ir kokybės vertinimas. |
| --- | --- |

2.2

Finansų tarpininkų vertinimo ir atrankos procedūra: formalusis ir kokybės vertinimas.

| 2.3 | Sandorių su finansų tarpininkais patvirtinimo ir atitinkamų finansavimo sutarčių pasirašymo procedūra. |
| --- | --- |

2.3

Sandorių su finansų tarpininkais patvirtinimo ir atitinkamų finansavimo sutarčių pasirašymo procedūra.

| 2.4 | Finansų tarpininkų stebėsenos procedūros, susijusios su:






  2.4.1 | finansų tarpininkų ataskaitų teikimu; |
| --- | --- | --- |

2.4

Finansų tarpininkų stebėsenos procedūros, susijusios su:

2.4.1

finansų tarpininkų ataskaitų teikimu;

| 2.4.2 | įrašų tvarkymu; |
| --- | --- |

2.4.2

įrašų tvarkymu;

| 2.4.3 | išmokomis galutiniams naudos gavėjams; |
| --- | --- |

2.4.3

išmokomis galutiniams naudos gavėjams;

| 2.4.4 | paramos galutiniams naudos gavėjams tinkamumu finansuoti; |
| --- | --- |

2.4.4

paramos galutiniams naudos gavėjams tinkamumu finansuoti;

| 2.4.5 | finansų tarpininkų taikomais valdymo mokesčiais ir išlaidomis; |
| --- | --- |

2.4.5

finansų tarpininkų taikomais valdymo mokesčiais ir išlaidomis;

| 2.4.6 | matomumo, skaidrumo ir komunikacijos reikalavimais; |
| --- | --- |

2.4.6

matomumo, skaidrumo ir komunikacijos reikalavimais;

| 2.4.7 | finansų tarpininkų įgyvendinamais valstybės pagalbos ir sumuojamos pagalbos reikalavimais; |
| --- | --- |

2.4.7

finansų tarpininkų įgyvendinamais valstybės pagalbos ir sumuojamos pagalbos reikalavimais;

| 2.4.8 | skirtingų sąlygų investuotojams taikymu, kai tinkama; |
| --- | --- |

2.4.8

skirtingų sąlygų investuotojams taikymu, kai tinkama;

| 2.4.9 | taikytinų Sąjungos teisės aktų, susijusių su pinigų plovimu, terorizmo finansavimu, mokesčių vengimu, mokestiniu sukčiavimu ar mokesčių slėpimu, laikymusi. |
| --- | --- |

2.4.9

taikytinų Sąjungos teisės aktų, susijusių su pinigų plovimu, terorizmo finansavimu, mokesčių vengimu, mokestiniu sukčiavimu ar mokesčių slėpimu, laikymusi.

| 2.5 | Iš mokėjimo agentūros gautų išmokų tvarkymo sistemos. |
| --- | --- |

2.5

Iš mokėjimo agentūros gautų išmokų tvarkymo sistemos.

| 2.6 | Su valdymo išlaidomis ir mokesčiais susijusių sumų apskaičiavimo ir mokėjimo sistemos. |
| --- | --- |

2.6

Su valdymo išlaidomis ir mokesčiais susijusių sumų apskaičiavimo ir mokėjimo sistemos.

| 2.7 | Mokėjimų finansų tarpininkams tvarkymo sistemos. |
| --- | --- |

2.7

Mokėjimų finansų tarpininkams tvarkymo sistemos.

| 2.8 | Palūkanų ir kitos naudos, gautų iš pagal BŽŪP strateginį (-ius) planą (-us) finansinėms priemonėms teikiamos paramos, tvarkymo sistemos. |
| --- | --- |

2.8

Palūkanų ir kitos naudos, gautų iš pagal BŽŪP strateginį (-ius) planą (-us) finansinėms priemonėms teikiamos paramos, tvarkymo sistemos.

| 2.9 | Metinėje audito ataskaitoje, susijusioje su paskutiniais ataskaitiniais metais, be 2.1–2.8 punktuose nurodytų elementų, pateikiama informacija apie šiuos elementus:






  2.9.1 | skirtingų sąlygų taikymo investuotojams atvejai; |
| --- | --- | --- |

2.9

Metinėje audito ataskaitoje, susijusioje su paskutiniais ataskaitiniais metais, be 2.1–2.8 punktuose nurodytų elementų, pateikiama informacija apie šiuos elementus:

2.9.1

skirtingų sąlygų taikymo investuotojams atvejai;

| 2.9.2 | dauginamasis koeficientas, kuris buvo pasiektas, palyginti su garantijų susitarimuose dėl finansinių priemonių, kuriomis teikiamos garantijos, sutartu dauginamuoju koeficientu; |
| --- | --- |

2.9.2

dauginamasis koeficientas, kuris buvo pasiektas, palyginti su garantijų susitarimuose dėl finansinių priemonių, kuriomis teikiamos garantijos, sutartu dauginamuoju koeficientu;

| 2.9.3 | palūkanų ir kitos naudos, priskiriamų prie finansinėms priemonėms pagal BŽŪP strateginį planą skiriamos paramos, panaudojimas, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2021/1060 60 straipsnyje; |
| --- | --- |

2.9.3

palūkanų ir kitos naudos, priskiriamų prie finansinėms priemonėms pagal BŽŪP strateginį planą skiriamos paramos, panaudojimas, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2021/1060 60 straipsnyje;

| 2.9.4 | lėšų, kurios grąžintos finansinėms priemonėms, priskiriamoms prie paramos iš EŽŪFKP, panaudojimas iki tinkamumo finansuoti laikotarpio pabaigos ir nustatyta tų lėšų panaudojimo po tinkamumo finansuoti laikotarpio pabaigos tvarka pagal Reglamento (ES) 2021/1060 62 straipsnį. |
| --- | --- |

2.9.4

lėšų, kurios grąžintos finansinėms priemonėms, priskiriamoms prie paramos iš EŽŪFKP, panaudojimas iki tinkamumo finansuoti laikotarpio pabaigos ir nustatyta tų lėšų panaudojimo po tinkamumo finansuoti laikotarpio pabaigos tvarka pagal Reglamento (ES) 2021/1060 62 straipsnį.

Dėl 2.1, 2.2 ir 2.3 punktų, pateikus pirmąją metinę audito ataskaitą, reikia pateikti tik informaciją apie taikomų procedūrų ar tvarkos atnaujinimus ar pakeitimus.

3.   Audito išvados

| 3.1. | Išvada, ar, remdamasi kiekvienu 2 skirsnyje išvardytu elementu, išorės audito įmonė pagal taikomas taisykles gali suteikti pagrįstą patikinimą dėl EIB arba kitų TFĮ, kurių akcininkė yra valstybė narė, įdiegtos vidaus kontrolės sistemos struktūros ir veiksmingumo. taikomas taisykles . |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Atliekant auditą nustatyti faktai ir rekomendacijos.
  3.1 ir 3.2 punktų informacija grindžiama audito veiksmų, nurodytų 2 skirsnyje, rezultatais ir, kai tinkama, joje atsižvelgiama į kitų nacionalinių arba Sąjungos audito veiksmų, susijusių su tuo pačiu finansinę priemonę įgyvendinančiu subjektu ir (arba) tuo pačiu įgaliojimu įgyvendinti finansinę priemonę, rezultatus. |
| --- | --- |

3.2.

3.1 ir 3.2 punktų informacija grindžiama audito veiksmų, nurodytų 2 skirsnyje, rezultatais ir, kai tinkama, joje atsižvelgiama į kitų nacionalinių arba Sąjungos audito veiksmų, susijusių su tuo pačiu finansinę priemonę įgyvendinančiu subjektu ir (arba) tuo pačiu įgaliojimu įgyvendinti finansinę priemonę, rezultatus.

---

V PRIEDAS

32 straipsnio 1 dalies f punkte nurodytos lentelės pavyzdys, susijęs su pažeidimais

32 straipsnio 1 dalies f punkte nurodyta informacija apie kiekvieną mokėjimo agentūrą pateikiama naudojant šią lentelę:

| a | b | c | d | e | f | g | h | i | j |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mokėjimo agentūra | Fondas | Valiutos vienetas | Likutis n–1 metų spalio 15 d. | Iš viso naujų atvejų (n finansiniais metais) | Iš viso pataisų(n finansiniais metais) | Iš viso palūkanų (n finansiniais metais) | Iš viso susigrąžintų sumų (n finansiniais metais) | Iš viso nesusigrąžinamų sumų (n finansiniais metais) | Suma, kurios susigrąžinimo procesas tebevyksta (n spalio 15 d. likutis) |

a

b

c

d

e

f

g

h

i

j

Mokėjimo agentūra

Fondas

Valiutos vienetas

Likutis n–1 metų spalio 15 d.

Iš viso naujų atvejų (n finansiniais metais)

Iš viso pataisų(n finansiniais metais)

Iš viso palūkanų (n finansiniais metais)

Iš viso susigrąžintų sumų (n finansiniais metais)

Iš viso nesusigrąžinamų sumų (n finansiniais metais)

Suma, kurios susigrąžinimo procesas tebevyksta (n spalio 15 d. likutis)

---

VI PRIEDAS

Tikrinimo kontrolės planas, nurodytas Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 80 straipsnio 1 dalyje ir šio reglamento 48 straipsnyje

SIŪLOMAS TIKRINIMO LAIKOTARPIO KONTROLĖS PLANAS ...

1 dalis.   Procedūros ir rizikos analizė

1.1.   Atrankos procedūra

Pateikiamas taikytinos procedūros aprašymas siekiant atrinkti tikrintinas įmones.

Be to, aiškiai nurodoma, kaip naudoti rizikos analizę, nurodant, ar tokia procedūra yra papildoma atsitiktine atranka ir (arba) rankiniu būdu atlikta atranka.

Taip pat pateikiamas paaiškinimas, kaip atrenkant įmones bus atsižvelgiama į skirtingus sektorius (priemones) ir regionus.

1.2.   Taikytini rizikos veiksniai, vertės ir koeficientai

Jei taikoma rizikos analizė, pateikiama informacija apie visus rizikos veiksnius, į kuriuos buvo atsižvelgta, ir tiems rizikos veiksniams vėliau priskirtas galimas vertes. Ši informacija pateikiama toliau pateiktose lentelėse.

Prireikus pateikiamas rizikos veiksnių svoriniam įvertinimui taikytinos procedūros aprašymas.

| Visiems sektoriams / priemonėms, kurių rizikos analizė atliekama, taikomi rizikos veiksniai ir rizikos vertės | Rizikos veiksnių svorinis įvertinimas |
| --- | --- |
| Rizikos veiksniai | Rizikos vertės |
| Aprašymas | Vertės |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

Visiems sektoriams / priemonėms, kurių rizikos analizė atliekama, taikomi rizikos veiksniai ir rizikos vertės

Rizikos veiksnių svorinis įvertinimas

Rizikos veiksniai

Rizikos vertės

Aprašymas

Vertės

| ... (sektoriui / priemonei) taikomi specialūs rizikos veiksniai ir rizikos vertės | Rizikos veiksnių svorinis įvertinimas |
| --- | --- |
| Rizikos veiksniai | Rizikos vertės |
| Aprašymas | Vertės |
| | | | |
| | | | |
| | | | |

... (sektoriui / priemonei) taikomi specialūs rizikos veiksniai ir rizikos vertės

Rizikos veiksnių svorinis įvertinimas

Rizikos veiksniai

Rizikos vertės

Aprašymas

Vertės

Jei taikoma, pridedami papildomi langeliai, kuriuose nurodomi rizikos veiksniai ir rizikos vertės sektoriams ir (arba) priemonėms.

1.3.   Atrankos procedūros rezultatai

Pateikiama informacija apie tai, kaip rizikos analizės rezultatai ir patvirtintos procedūros lėmė įmonių atranką galutiniame tikrinimo kontrolės plane.

Aiškiai nurodomi neįtrauktini sektoriai / priemonės ir aprašomos neįtraukimo priežastys.

Nurodomos priežastys, dėl kurių atrenkamos įmonės, kurių pajamos ar mokėjimai arba jų suma yra mažesni nei 40 000 EUR.

2 dalis.   Kontrolės planas

2.1.   Atrankos apžvalga

| Mažiausio įmonių skaičiaus apskaičiavimas: |
| --- |
| A) | Įmonių, kurių pajamos arba mokėjimai arba jų suma sudarė daugiau nei 150 000 EUR EŽŪGF ... finansiniais metais, skaičius |

Mažiausio įmonių skaičiaus apskaičiavimas:

A)

Įmonių, kurių pajamos arba mokėjimai arba jų suma sudarė daugiau nei 150 000 EUR EŽŪGF ... finansiniais metais, skaičius

| B) | Mažiausias skaičius (1/2 A) |
| --- | --- |

B)

Mažiausias skaičius (1/2 A)

Tiriamoji visuma, kuria remiantis atliekama atranka:

| C) | Bendras skaičius |
| --- | --- |

C)

Bendras skaičius

| D) | Įmonių, kurių pajamos arba mokėjimai, arba jų suma viršijo 350 000  EUR, skaičius |
| --- | --- |

D)

Įmonių, kurių pajamos arba mokėjimai, arba jų suma viršijo 350 000  EUR, skaičius

| E) | Įmonių, kurių pajamos arba mokėjimai, arba jų suma buvo ne daugiau kaip 350 000  EUR, bet ne mažiau kaip 40 000  EUR, skaičius |
| --- | --- |

E)

Įmonių, kurių pajamos arba mokėjimai, arba jų suma buvo ne daugiau kaip 350 000  EUR, bet ne mažiau kaip 40 000  EUR, skaičius

| F) | Įmonių, kurių pajamos arba mokėjimai, arba jų suma buvo mažiau nei 40 000  EUR, skaičius |
| --- | --- |

F)

Įmonių, kurių pajamos arba mokėjimai, arba jų suma buvo mažiau nei 40 000  EUR, skaičius

Tikrinti pasiūlytos įmonės:

| G) | Bendras skaičius |
| --- | --- |

G)

Bendras skaičius

| H) | Rizikos analize pagrįstas bendras skaičius* |
| --- | --- |

H)

Rizikos analize pagrįstas bendras skaičius*

| I) | Įmonių, kurių pajamos arba mokėjimai, arba jų suma viršijo 350 000  EUR, skaičius |
| --- | --- |

I)

Įmonių, kurių pajamos arba mokėjimai, arba jų suma viršijo 350 000  EUR, skaičius

| J) | Įmonių, kurių pajamos arba mokėjimai, arba jų suma buvo ne daugiau kaip 350 000  EUR, bet ne mažiau kaip 40 000  EUR, skaičius |
| --- | --- |

J)

Įmonių, kurių pajamos arba mokėjimai, arba jų suma buvo ne daugiau kaip 350 000  EUR, bet ne mažiau kaip 40 000  EUR, skaičius

| K) | Įmonių, kurių pajamos arba mokėjimai, arba jų suma buvo mažiau nei 40 000  EUR, skaičius |
| --- | --- |

K)

Įmonių, kurių pajamos arba mokėjimai, arba jų suma buvo mažiau nei 40 000  EUR, skaičius

Pastabos.

| * | Šiai kategorijai priklausančios įmonės yra tik tos, kurios buvo atrinktos atlikus rizikos analizę, ir jai nepriskiriamos tos įmonės, kurios atsitiktinai ir (arba) rankiniu būdu įtrauktos į kontrolės planą ir kurioms netaikoma rizikos analizė. |
| --- | --- |

*

Šiai kategorijai priklausančios įmonės yra tik tos, kurios buvo atrinktos atlikus rizikos analizę, ir jai nepriskiriamos tos įmonės, kurios atsitiktinai ir (arba) rankiniu būdu įtrauktos į kontrolės planą ir kurioms netaikoma rizikos analizė.

2.2.   Tikrinti pasiūlytų įmonių atranka

| A) | EŽŪGF biudžeto punktas Nr. |
| --- | --- |

A)

EŽŪGF biudžeto punktas Nr.

| B) | EŽŪGF biudžeto straipsnis |
| --- | --- |

B)

EŽŪGF biudžeto straipsnis

| C) | Iš visos išlaidų pagal EŽŪGF biudžeto išlaidų kategoriją (EUR) |
| --- | --- |

C)

Iš visos išlaidų pagal EŽŪGF biudžeto išlaidų kategoriją (EUR)

| D) | Iš viso išlaidų pagal EŽŪOGF biudžeto eilutę, susijusių su įmonėmis, kurių pajamos arba mokėjimai arba jų suma viršijo 40 000  EUR (EUR) |
| --- | --- |

D)

Iš viso išlaidų pagal EŽŪOGF biudžeto eilutę, susijusių su įmonėmis, kurių pajamos arba mokėjimai arba jų suma viršijo 40 000  EUR (EUR)

| E) | Iš viso išlaidų pagal EŽŪGF biudžeto eilutę, susijusių su įmonėmis, įtrauktomis į tikrinimo kontrolės planą (EUR) |
| --- | --- |

E)

Iš viso išlaidų pagal EŽŪGF biudžeto eilutę, susijusių su įmonėmis, įtrauktomis į tikrinimo kontrolės planą (EUR)

| F) | Įmonių, pagal EŽŪGF biudžeto eilutę įtrauktų į tikrinimo kontrolės planą, skaičius |
| --- | --- |

F)

Įmonių, pagal EŽŪGF biudžeto eilutę įtrauktų į tikrinimo kontrolės planą, skaičius

Iš viso:

Pastabos.

Prireikus pridedamos papildomos eilutės.

---

VII PRIEDAS

Tikrinimo ataskaita, nurodyta Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 80 straipsnio 2 dalyje ir šio reglamento 48 straipsnyje

TIKRINIMO LAIKOTARPIO ATASKAITA ...

1.   Kontrolės apžvalga

| A) | Visas tikrintinų įmonių skaičius: |
| --- | --- |

A)

Visas tikrintinų įmonių skaičius:

| B) | Visas patikrintų įmonių skaičius: |
| --- | --- |

B)

Visas patikrintų įmonių skaičius:

| C) | Visas tikrinamų įmonių skaičius: |
| --- | --- |

C)

Visas tikrinamų įmonių skaičius:

| D) | Visas dar nepatikrintų įmonių skaičius: |
| --- | --- |

D)

Visas dar nepatikrintų įmonių skaičius:

2.   Kontrolės apžvalga (pagal biudžeto straipsnį arba punktą Nr.)

| A) | EŽŪGF biudžeto punktas Nr. |
| --- | --- |

A)

EŽŪGF biudžeto punktas Nr.

| B) | EŽŪGF biudžeto straipsnis |
| --- | --- |

B)

EŽŪGF biudžeto straipsnis

| C) | Iš viso išlaidų, susijusių su tikrinimui pasirinktomis įmonėmis, suma ...
  (EUR) (C=E+F+G) |
| --- | --- |

C)

Iš viso išlaidų, susijusių su tikrinimui pasirinktomis įmonėmis, suma ...

(EUR) (C=E+F+G)

Patikrintos įmonės

| F) | Tikrinamos įmonės: iš viso su tomis įmonėmis susijusių išlaidų
  (EUR) |
| --- | --- |

F)

Tikrinamos įmonės: iš viso su tomis įmonėmis susijusių išlaidų

(EUR)

| G) | Nepatikrintos įmonės: iš viso su tomis įmonėmis susijusių išlaidų
  (EUR) |
| --- | --- |

G)

Nepatikrintos įmonės: iš viso su tomis įmonėmis susijusių išlaidų

(EUR)

| D) | Faktiškai patikrintos išlaidos
  (EUR)* |
| --- | --- |

D)

Faktiškai patikrintos išlaidos

(EUR)*

| E) | Iš viso su tomis įmonėmis susijusių išlaidų
  (EUR) |
| --- | --- |

E)

Iš viso su tomis įmonėmis susijusių išlaidų

(EUR)

Iš viso:

Pastabos.

| * | Yra susijusios tik su faktiškai tikrintų sąskaitų faktūrų išlaidomis (kurios yra atrinktos patikrinimui ir (arba) kryžminiam patikrinimui). |
| --- | --- |

*

Yra susijusios tik su faktiškai tikrintų sąskaitų faktūrų išlaidomis (kurios yra atrinktos patikrinimui ir (arba) kryžminiam patikrinimui).

Prireikus pridedamos papildomos eilutės.

3.   Nustatyti galimi pažeidimai

| A) | EŽŪGF biudžeto straipsnis |
| --- | --- |

A)

EŽŪGF biudžeto straipsnis

| B) | EŽŪGF biudžeto punktas Nr. |
| --- | --- |

B)

EŽŪGF biudžeto punktas Nr.

| C) | Susijusios įmonės nuorodos numeris |
| --- | --- |

C)

Susijusios įmonės nuorodos numeris

| D) | Kiekvieno nustatyto galimo pažeidimo aprašymas ir pobūdis |
| --- | --- |

D)

Kiekvieno nustatyto galimo pažeidimo aprašymas ir pobūdis

| E) | Nustatytų galimų pažeidimų skaičius |
| --- | --- |

E)

Nustatytų galimų pažeidimų skaičius

| F) | Apskaičiuotoji galimų pažeidimų vertė |
| --- | --- |

F)

Apskaičiuotoji galimų pažeidimų vertė

| G) | OLAF nuorodos (-ų) numeris (-iai) (Pažeidimų valdymo sistemos (IMS) pranešimo numeriai) |
| --- | --- |

G)

OLAF nuorodos (-ų) numeris (-iai) (Pažeidimų valdymo sistemos (IMS) pranešimo numeriai)

| H) | Tikrinimo laikotarpis, per kurį buvo planuojama atlikti tikrinimą * |
| --- | --- |

H)

Tikrinimo laikotarpis, per kurį buvo planuojama atlikti tikrinimą *

Iš viso:

Pastabos.

| * | Ankstesnių tikrinimo laikotarpių atveju tik tie, kurie nebuvo nurodyti ankstesnėse ataskaitose. |
| --- | --- |

*

Ankstesnių tikrinimo laikotarpių atveju tik tie, kurie nebuvo nurodyti ankstesnėse ataskaitose.

Apie kiekvieną pažeidimą (-us) padariusią (-ias) įmonę (-es) turėtų būti pranešama atskiroje eilutėje.

Prireikus pridedamos papildomos eilutės.

4.   Su ankstesniais tikrinimo kontrolės planais susijusių tikrinimų vykdymas

| Su ankstesniais tikrinimo kontrolės planais susijusių tikrinimų vykdymas | A) | Įmonių skaičius |
| --- | --- | --- |

Su ankstesniais tikrinimo kontrolės planais susijusių tikrinimų vykdymas

A)

Įmonių skaičius

| B) | Susijusios išlaidos |
| --- | --- |

B)

Susijusios išlaidos

| C) | Faktiškai patikrintos su įmonėmis susijusios išlaidos * |
| --- | --- |

C)

Faktiškai patikrintos su įmonėmis susijusios išlaidos *

| 4.1. | Įmonių, apie kurias ankstesnėje ataskaitoje buvo pranešta, kad jos tebetikrinamos, skaičius (4.1. = 4.2.+ 4.3.) |
| --- | --- |

4.1.

Įmonių, apie kurias ankstesnėje ataskaitoje buvo pranešta, kad jos tebetikrinamos, skaičius (4.1. = 4.2.+ 4.3.)

x

| 4.2. | skiltyje nurodytų patikrintų įmonių skaičius |
| --- | --- |

4.2.

skiltyje nurodytų patikrintų įmonių skaičius

| 4.3. | skiltyje nurodytų tebetikrinamų įmonių skaičius |
| --- | --- |

4.3.

skiltyje nurodytų tebetikrinamų įmonių skaičius

x

| 4.4. | Įmonių, apie kurias ankstesnėje ataskaitoje buvo pranešta, kad jos dar nepradėtos tikrinti, skaičius (4.4. = 4.5 . +4.6 . +4.7.) |
| --- | --- |

4.4.

Įmonių, apie kurias ankstesnėje ataskaitoje buvo pranešta, kad jos dar nepradėtos tikrinti, skaičius (4.4. = 4.5 . +4.6 . +4.7.)

x

| 4.5. | skiltyje nurodytų patikrintų įmonių skaičius |
| --- | --- |

4.5.

skiltyje nurodytų patikrintų įmonių skaičius

| 4.6. | skiltyje nurodytų tebetikrinamų įmonių skaičius |
| --- | --- |

4.6.

skiltyje nurodytų tebetikrinamų įmonių skaičius

x

| 4.7. | skiltyje nurodytų dar nepradėtų tikrinti įmonių skaičius |
| --- | --- |

4.7.

skiltyje nurodytų dar nepradėtų tikrinti įmonių skaičius

x

Pastabos:

| * | Susijusios tik su faktiškai tikrintų sąskaitų faktūrų išlaidomis (atrinktos patikrinimui ir (arba) kryžminiam patikrinimui). |
| --- | --- |

*

Susijusios tik su faktiškai tikrintų sąskaitų faktūrų išlaidomis (atrinktos patikrinimui ir (arba) kryžminiam patikrinimui).

5.   Savitarpio pagalba

Pateikiama savitarpio pagalbos prašymų, pateiktų ir gautų pagal Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 IV antraštinės dalies III skyrių, santrauka.

Informacija apie išsiųstus prašymus ir gautus atsakymus pateikiama toliau pateiktose lentelėse:

| A) | Valstybė narė, kuriai išsiųstas prašymas |
| --- | --- |

A)

Valstybė narė, kuriai išsiųstas prašymas

| B) | Prašymo data |
| --- | --- |

B)

Prašymo data

| C) | Atsakymo data ir rezultatų santrauka |
| --- | --- |

C)

Atsakymo data ir rezultatų santrauka

Pastabos.

Prireikus pridedamos papildomos eilutės.

6.   Ištekliai

Tikrinimams atlikti paskirtų darbuotojų skaičius (asmenų per metus) pagal kontrolės įstaigas, ir, jei reikia, pagal regionus.

7.   Sunkumai ir tobulinimo pasiūlymai

Turi būti pateikta informacija apie visus sunkumus, iškilusius taikant Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 IV antraštinės dalies III skyrių, ir priemones, kurių imtasi šiems trūkumams pašalinti, arba šiuo tikslu pateiktus pasiūlymus.

Jei reikia, pateikiami pasiūlymai, kaip patobulinti Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 IV antraštinės dalies III skyriaus taikymą.

---

VIII PRIEDAS

Skaidrumo tikslais skirta informacija pagal 58 straipsnį

| Paramos gavėjo / teisinio subjekto / asociacijos pavadinimas | Paramos gavėjo pavardė | Jei priklauso grupei, patronuojančiosios įmonės pavadinimas ir PVM arba mokesčių mokėtojo kodas | Savivaldybė | Priemonės kodas / intervencijos rūšis / sektorius, kaip nustatyta IX priede | Konkretus tikslas (1) | Pradžios data (2) | Pabaigos data (3) | Suma pagal EŽŪGF finansuojamą veiksmą | Visa EŽŪGF suma, skirta paramos gavėjui | Suma pagal EŽŪFKP finansuojamą veiksmą | Visa EŽŪFKP suma, skirta paramos gavėjui | Suma pagal veiksmus, kuriems taikomas bendras finansavimas | Visa bendrai finansuojama suma, skirta paramos gavėjui | Iš viso EŽŪFKP ir bendrai finansuojamų sumų | Visa ES suma, skirta paramos gavėjui |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | | | | | | 50 | | 70 | | 40 | 110 | 120 |
| | | | | Kodas A | | | | 20 | | | | | | | |
| | | | | Kodas B | | | | | | 40 | | 25 | | | |
| | | | | Kodas C | | | | 30 | | | | | | | |
| | | | | Kodas D | | | | | | 30 | | 15 | | | |

Paramos gavėjo / teisinio subjekto / asociacijos pavadinimas

Paramos gavėjo pavardė

Jei priklauso grupei, patronuojančiosios įmonės pavadinimas ir PVM arba mokesčių mokėtojo kodas

Savivaldybė

Priemonės kodas / intervencijos rūšis / sektorius, kaip nustatyta IX priede

Konkretus tikslas (1)

Pradžios data (2)

Pabaigos data (3)

Suma pagal EŽŪGF finansuojamą veiksmą

Visa EŽŪGF suma, skirta paramos gavėjui

Suma pagal EŽŪFKP finansuojamą veiksmą

Visa EŽŪFKP suma, skirta paramos gavėjui

Suma pagal veiksmus, kuriems taikomas bendras finansavimas

Visa bendrai finansuojama suma, skirta paramos gavėjui

Iš viso EŽŪFKP ir bendrai finansuojamų sumų

Visa ES suma, skirta paramos gavėjui

50

70

40

110

120

Kodas A

20

Kodas B

40

25

Kodas C

30

Kodas D

30

15

---

(1)  Konkretus veiksmo tikslas turi atitikti vieną ar daugiau tikslų, nustatytų atitinkamuose atitinkamą veiksmą reglamentuojančiuose Sąjungos teisės aktuose, kaip aprašyta IX priede. Visų pirma konkretus (-ūs) veiksmo tikslas (-ai) pagal Reglamentą (ES) Nr. 2021/2115 turi atitikti to reglamento 6 straipsnyje nustatytus konkrečius tikslus ir atitikti valstybės narės BŽŪP planą. Be to, konkretus (-ūs) veiksmo tikslas (-ai) pagal Reglamentą (ES) Nr. 1305/2013, Reglamentą (ES) Nr. 1307/2013 ir Reglamentą (ES) Nr. 1308/2013 turi atitikti Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 110 straipsnio 2 dalyje nustatytus tikslus (daugiau gairių valstybės narės gali rasti 2014–2020 m. bendros žemės ūkio politikos stebėsenos ir vertinimo sistemos techniniame vadove).

(2)  Informacija apie intervencinių priemonių rūšių tiesioginių išmokų forma, kaimo plėtros intervencinėms priemonėms skirtų intervencinių priemonių rūšių, susijusių su gamtinėmis ar kitomis vietovėms būdingomis kliūtimis ir su vietove susijusiomis kliūtimis, atsirandančiomis dėl tam tikrų privalomų reikalavimų, taip pat priemonių, taikomų pagal Reglamentą (ES) Nr. 228/2013 ir Reglamentą (ES) Nr. 229/2013, pradžios ir pabaigos datas nėra aktuali, nes tos priemonės ir intervencinių veiksmų rūšys yra metinės.

(3)  Informacija apie intervencinių priemonių rūšių tiesioginių išmokų forma, kaimo plėtros intervencinėms priemonėms skirtų intervencinių priemonių rūšių, susijusių su gamtinėmis ar kitomis vietovėms būdingomis kliūtimis ir su vietove susijusiomis kliūtimis, atsirandančiomis dėl tam tikrų privalomų reikalavimų, taip pat priemonių, taikomų pagal Reglamentą (ES) Nr. 228/2013 ir Reglamentą (ES) Nr. 229/2013, pradžios ir pabaigos datas nėra aktuali, nes tos priemonės ir intervencinių veiksmų rūšys yra metinės.

---

IX PRIEDAS

Priemonė / intervencinės priemonės rūšis / sektorius, kaip nurodyta 58 straipsnyje

| Priemonės / intervencinės priemonės rūšies / sektoriaus kodas | Priemonės / intervencinės priemonės rūšies / sektoriaus pavadinimas | Priemonės / intervencinės priemonės rūšies / sektoriaus tikslas |
| --- | --- | --- |
| | Veiksmai, vykdomi tiesioginių išmokų intervencinių priemonių forma, nurodytų Reglamento (ES) Nr. 2021/2115 16 straipsnyje. | |
| | 1. | Atsietoji pajamų parama |

Priemonės / intervencinės priemonės rūšies / sektoriaus kodas

Priemonės / intervencinės priemonės rūšies / sektoriaus pavadinimas

Priemonės / intervencinės priemonės rūšies / sektoriaus tikslas

Veiksmai, vykdomi tiesioginių išmokų intervencinių priemonių forma, nurodytų Reglamento (ES) Nr. 2021/2115 16 straipsnyje.

1.

I.1

Bazinė pajamų parama tvarumui didinti

Bazinė pajamų parama yra nuo gamybos atsietos išmokos už plotą. Tikslas – remti perspektyvių ūkių pajamas ir atsparumą visoje Sąjungoje, kad būtų padidintas apsirūpinimo maistu saugumas.

I.2

Papildoma perskirstomoji pajamų parama tvarumui didinti

Papildoma perskirstamoji pajamų parama tvarumui didinti yra nuo gamybos atsietos išmokos už plotą. Tikslas – pagerinti tiesioginių išmokų paskirstymą perskirstant paramą iš didesnių ūkių į mažesnius ar vidutinius ūkius.

I.3

Papildoma pajamų parama jauniesiems ūkininkams

Papildoma pajamų parama jauniesiems ūkininkams yra nuo gamybos atsieta išmoka, kuria pirmą kartą įsikuriantiems jauniesiems ūkininkams skiriama didesnė pajamų parama. Tikslas – modernizuoti žemės ūkio sektorių pritraukiant jaunimą ir gerinant jo verslo plėtrą.

I.4

Klimatui ir aplinkai naudingos sistemos

Ekologinės sistemos yra susijusios su nuo gamybos atsietomis išmokomis. Siekiama, kad pajamų parama būtų skiriama aplinkai, klimatui ir gyvūnų gerovei naudingai žemės ūkio praktikai.

I.5

Smulkiesiems ūkininkams skiriamos išmokos

Smulkiesiems ūkininkams skiriamos išmokos yra atsiejamos nuo gamybos ir pakeičia visas kitas tiesiogines išmokas atitinkamiems paramos gavėjams. Išmokų smulkiesiems ūkininkams tikslas – skatinti labiau subalansuotą paramos paskirstymą ir sumažinti administracinę naštą tiek mažų sumų gavėjams, tiek vadovaujančiosioms institucijoms.

| 2. | Susietosios tiesioginės išmokos |
| --- | --- |

2.

I.6

Susietoji pajamų parama

Susietoji pajamų parama apima išmokas už hektarą arba gyvulį, susijusias su konkrečia produkcija. Tikslas – gerinti tam tikrų sektorių ir produktų, kurie yra ypač svarbūs dėl socialinių, ekonominių ar aplinkos priežasčių ir kuriems kyla tam tikrų sunkumų, konkurencingumą, tvarumą ir (arba) kokybę.

I.7

Specialioji išmoka už medvilnę

Specialioji išmoka už medvilnę yra susietoji išmoka, skiriama už kiekvieną reikalavimus atitinkančio medvilnės ploto hektarą. Tai yra medvilnės gamintojų valstybėms narėms privaloma sistema, siekiant remti medvilnės gamybą regionuose, kuriuose ji yra svarbi žemės ūkio ekonomikai.

Reglamento (ES) Nr. 1307/2013 I priede nustatytos priemonės

II.1

Bazinės išmokos sistema (III antraštinės dalies 1 skyriaus 1, 2, 3 ir 5 skirsniai)

Bazinės išmokos sistema yra išmoka už plotą, atsieta nuo gamybos, vykdoma remiantis ūkininkams suteiktomis teisėmis į išmokas. Tikslas – remti ūkininkų pajamas, kurios vidutiniškai yra gerokai mažesnės už vidutines pajamas likusioje sektoriaus dalyje.

II.2

Vienkartinės išmokos už plotus sistema (36 straipsnis)

Vienkartinės išmokos už plotus sistema yra išmoka už plotą, atsieta nuo gamybos, kuri mokama už ūkininko deklaruotus reikalavimus atitinkančius hektarus. Tikslas – remti ūkininkų pajamas, kurios vidutiniškai yra gerokai mažesnės už vidutines pajamas likusioje sektoriaus dalyje.

II.3

Perskirstymo išmoka (III antraštinės dalies 2 skyrius)

Perskirstymo išmoka yra atsieta išmoka už plotą. Tikslas – remti mažesnius ūkius teikiant jiems papildomą paramą už jų pirmuosius hektarus, deklaruotus pagal bazinę išmoką.

II.4

Išmokos už klimatui ir aplinkai naudingą žemės ūkio praktiką (III antraštinės dalies 3 skyrius)

Žalinimas yra atsietoji išmoka už plotą, mokama už hektarą. Tikslas – stebėti tris klimatui ir aplinkai palankius žemės ūkio veiklos metodus: pasėlių įvairinimą, daugiamečių žolynų išlaikymą ir ekologiniu požiūriu svarbios vietovės žemės ūkio paskirties žemėje nustatymą.

II.5

Išmoka už vietoves, kuriose esama gamtinių kliūčių (III antraštinės dalies 4 skyrius)

Išmoka už vietoves, kuriose esama gamtinių kliūčių, yra plotu grindžiama atsietoji išmoka, skiriama kaip priedas prie bazinės išmokos ūkininkams. Tikslas – teikti paramą ūkininkams, įsikūrusiems vietovėse, kuriose esama gamtinių kliūčių.

II.6

Išmoka jauniesiems ūkininkams (III antraštinės dalies 5 skyrius)

Išmoka jauniesiems ūkininkams yra nuo gamybos atsieta išmoka, kuria pirmą kartą įsikuriantiems jauniesiems ūkininkams skiriama didesnė pajamų parama. Tikslas – skatinti naujų ekonominės veiklos rūšių kūrimą ir plėtrą žemės ūkio sektoriuje, nes tai yra labai svarbu Sąjungos žemės ūkio sektoriaus konkurencingumui.

II.7

Savanoriška susietoji parama (IV antraštinės dalies 1 skyrius)

Savanoriška susietoji parama apima išmokas už hektarą arba gyvulį, susijusias su konkrečia produkcija. Tikslas – didinti sektorių, kurie yra ypač svarbūs dėl ekonominių, socialinių ar aplinkos priežasčių ir patiria tam tikrų sunkumų, konkurencingumą ir tvarumą.

II.8

Specialioji išmoka už medvilnę (IV antraštinės dalies 2 skyrius)

Specialioji išmoka už medvilnę yra susietoji išmoka, skiriama už kiekvieną reikalavimus atitinkančio medvilnės ploto hektarą. Tai privaloma sistema, skirta medvilnę auginančioms valstybėms narėms, siekiant remti jos gamybą regionuose, kuriuose ji yra svarbi žemės ūkio sektoriui.

II.9

Smulkiųjų ūkininkų sistema (V antraštinė dalis)

Smulkiųjų ūkininkų sistema yra atsieta nuo gamybos ir pakeičia visas kitas tiesiogines išmokas atitinkamiems paramos gavėjams. Tikslas – skatinti labiau subalansuotą paramos paskirstymą ir sumažinti administracinę naštą tiek mažų sumų gavėjams, tiek vadovaujančiosioms institucijoms.

II.10

Priemonės, nustatytos Tarybos reglamento (EB) Nr. 73/2009 I priede
   (1)

Šių tiesioginių išmokų tikslas – atsieti paramą nuo pasėlių ir gyvulių auginimo, siekiant pagerinti ūkininkų pajamų paramą.

Veiksmai, vykdomi taikant sektorines intervencines priemones, nustatytas Reglamento (ES) Nr. 2021/2115 42 straipsnyje.

III.1

Vaisių ir daržovių sektoriuje (49–53 straipsniai)

Tikslas – remti pasiūlos koncentraciją, konkurencingumą bei tvarumą vaisių ir daržovių sektoriuje. Tai daroma per gamintojų organizacijas (GO) arba jų asociacijas (GOA), pripažintas pagal Reglamentą (ES) Nr. 1308/2013 ir vykdančias veiklos programas pagal Reglamentą (ES) Nr. 2021/2115. Paramos gavėjai yra gamintojų organizacijos ir jų asociacijos. Programos trunka nuo 3 iki 7 metų ir yra valdomos finansiniais metais. Valstybės narės turi patvirtinti kiekvieną programą.

III.2

Bitininkystės produktų sektoriuje (54, 55 ir 56 straipsniai)

Tikslas – remti bitininkus, bitininkystės produktų kokybę ir rinką.

III.3

Vyno sektoriuje (57–60 straipsniai)

Tikslas – remti vyno sektoriaus konkurencingumą ir tvarumą. Programas valstybės narės vykdo nacionaliniu lygmeniu pagal savo strateginį planą ir jų valdymas grindžiamas finansiniais metais. Paramos gavėjai yra vyndariai, taip pat vyno gamybos ir prekybos vynu veiklos vykdytojai arba jų asociacijos ir (arba) organizacijos. Veiksmai, kuriuos turi patvirtinti valstybės narės, gali būti metiniai arba daugiamečiai.

III.4

Apynių sektoriuje (61 ir 62 straipsniai)

Tikslas – remti apynių sektoriaus pasiūlos koncentraciją, konkurencingumą ir tvarumą pasitelkiant gamintojų organizacijas (GO) arba jų asociacijas (GOA), pripažintas pagal Reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, ir vykdant veiksmų programas pagal Reglamentą (ES) 2021/2115. Paramos gavėjai yra gamintojų organizacijos arba jų asociacijos. Programos trunka nuo 3 iki 7 metų ir jų valdymas grindžiamas finansiniais metais. Valstybės narės turi patvirtinti kiekvieną programą.

III.5

Alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių sektoriuje (63, 64 ir 65 straipsniai)

Tikslas – remti alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių sektoriaus pasiūlos koncentraciją, konkurencingumą ir tvarumą pasitelkiant gamintojų organizacijas (GO) ir jų asociacijas (GOA), pripažintas pagal Reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, ir vykdant veiksmų programas pagal Reglamentą (ES) 2021/2115. Paramos gavėjai yra gamintojų organizacijos arba jų asociacijos. Programos trunka nuo 3 iki 7 metų ir jų valdymas grindžiamas finansiniais metais. Valstybės narės turi patvirtinti kiekvieną programą.

III.6

Kituose Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 1 straipsnio 2 dalies a–h, k, m, o–t ir w punktuose nurodytuose sektoriuose ir sektoriuose, apimančiuose Reglamento (ES) Nr. 2021/2115 XIII priede išvardytus produktus. (66, 67 ir 68 straipsniai)

Tikslas – remti susijusių sektorių pasiūlos koncentraciją, konkurencingumą ir tvarumą per gamintojų organizacijas, jų asociacijas, pripažintas pagal Reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, taip pat laikinai valstybių narių patvirtintas gamintojų grupes ir vykdant veiksmų programas pagal Reglamentą (ES) 2021/2115. Paramos gavėjai yra gamintojų organizacijos, jų asociacijos arba gamintojų grupės. Programos trunka nuo 3 iki 7 metų ir jų valdymas grindžiamas finansiniais metais. Valstybės narės turi patvirtinti kiekvieną programą.

Priemonės, nustatytos Reglamente (EB) Nr. 1308/2013.

IV.1

Valstybės intervencija

Tam tikrų žemės ūkio produktų rinkos kainoms nukritus žemiau tam tikro nustatyto lygio, valstybių narių valdžios institucijos, siekdamos stabilizuoti rinką, gali įsikišti ir supirkti perteklinę produkciją, kuri vėliau gali būti saugoma tol, kol padidėja rinkos kaina. Informacija turi būti skelbiama apie pagalbą gaunančius subjektus, kitaip tariant, apie subjektus, iš kurių supirkti produktai.

IV.2

Parama privačiajam saugojimui

Suteiktos pagalbos tikslas – laikinai paremti tam tikrų produktų gamintojus, finansuojant privačiojo saugojimo išlaidas.

IV.3

Vaisių, daržovių ir pieno vartojimo skatinimo mokyklose programa

Teikiamos pagalbos tikslas – remti žemės ūkio produktų tiekimą vaikams į vaikų darželius, pradines ir vidurines mokyklas, siekiant paskatinti juos vartoti daugiau vaisių, daržovių ir pieno bei pagerinti mitybos įpročius.

IV.5

Išskirtinės priemonės

Pagal Reglamento (ES) Nr. 1308/2013 219 straipsnio 1 dalį, 220 straipsnio 1 dalį ir 221 straipsnio 1 ir 2 dalis taikomų išskirtinių priemonių tikslas – remti žemės ūkio rinkas pagal Reglamento (ES) Nr. 2021/2116 5 straipsnio 2 dalies a punktą.

IV.6

Pagalba vaisių ir daržovių sektoriuje (II skyriaus 3 skirsnis)

Augintojai skatinami jungtis į gamintojų organizacijas (GO). Jos gauna pagalbą nacionaline strategija grindžiamoms veiksmų programoms įgyvendinti. Suteikta pagalba taip pat siekiama sušvelninti pajamų svyravimus dėl krizių. Pagalba teikiama krizių prevencijos ir (arba) valdymo priemonėms pagal veiksmų programas, t. y.: produktų pašalinimui iš rinkos, neprinokusių vaisių ir daržovių derliaus nuėmimui ir (arba) derliaus nenuėmimui, pardavimo skatinimui ir (arba) informavimui, mokymui, derliaus draudimui, pagalba banko paskoloms gauti ir savitarpio pagalbos fondų (ūkininkų valdomų stabilizavimo fondų) steigimo administracinėms išlaidoms padengti.

IV.7

Parama vyno sektoriui (II skyriaus 4 skirsnis)

Įvairios teikiamos pagalbos tikslas – užtikrinti rinkos pusiausvyrą ir padidinti Sąjungos vyno konkurencingumą: parama vyno pardavimo trečiųjų šalių rinkose skatinimui ir informavimui apie atsakingą vyno vartojimą ir apie Sąjungos SKVN / SGN sistemą; bendras išlaidų, susijusių su vynuogynų restruktūrizavimu ir konversija, investicijomis į vyno gamybos bei prekybos bazę ir inovacijomis, finansavimas; parama neprinokusių vynuogių derliaus nuėmimui, savitarpio pagalbos fondams, derliaus draudimui ir šalutinių produktų distiliavimui.

IV.8

Parama alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių sektoriui (II skyriaus 2 skirsnis)

Parama skiriama trejų metų darbo programoms, kurias turi parengti gamintojų organizacijos, gamintojų organizacijų asociacijos ar tarpšakinės organizacijos vienoje ar keliose šių sričių: alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių sektoriaus rinkos stebėsenos ir valdymo; alyvmedžių auginimo poveikio aplinkai gerinimo; alyvmedžių auginimo konkurencingumo didinimo pasitelkiant modernizavimą; alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių produkcijos kokybės gerinimo; atsekamumo sistemos taikymo, alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių kokybės sertifikavimo ir apsaugos; informacijos apie gamintojų organizacijų, gamintojų organizacijų asociacijų ar tarpšakinių organizacijų taikomas priemones siekiant pagerinti alyvuogių aliejaus ir valgomųjų alyvuogių kokybę skleidimo.

IV.9

Pagalba bitininkystės sektoriui (II skyriaus 5 skirsnis)

Teikiamos pagalbos tikslas – remti sektorių pagal bitininkystės programas, siekiant pagerinti bitininkystės produktų gamybą ir pardavimą.

IV.10

Pagalba apynių sektoriuje (II skyriaus 6 skirsnis)

Pagalba skiriama apynių augintojų organizacijoms.

Veiksmų, atliekami taikant kaimo plėtrai skirtas intervencinių priemonių rūšis, numatytas Reglamento (ES) Nr. 2021/2115 [SPR] 69 straipsnyje.

V.1

Įsipareigojimai aplinkos apsaugos, klimato srityse ir kiti valdymo įsipareigojimai.

Skiriamos pagalbos tikslas – kompensuoti ūkininkams, miškų valdytojams ir kitiems žemės valdytojams papildomas išlaidas ir prarastas pajamas, susijusias su savanoriškais aplinkos, klimato ir kitais prisiimtais valdymo įsipareigojimais, kuriais viršijami privalomi standartai ir kurie padeda siekti konkrečių BŽŪP tikslų, visų pirma aplinkos, klimato ir gyvūnų gerovės srityse.

V.2

Gamtinės arba kitos specifinės kliūtys

Skiriamos pagalbos tikslas – kompensuoti ūkininkams visas arba dalį papildomų išlaidų ir prarastų pajamų, susijusių su gamtinėmis ar kitokiomis kliūtimis konkrečioje vietovėje, pavyzdžiui, kalnuotose vietovėse.

V.3

Nepalankios specifinės su vietove susijusios sąlygos, susidariusios dėl tam tikrų privalomų reikalavimų laikymosi

Skiriamos pagalbos tikslas – kompensuoti ūkininkams, miškų valdytojams ir kitiems žemės valdytojams visas arba dalį papildomų išlaidų ir prarastų pajamų, susijusių su tam tikromis kliūtimis, susijusiomis su konkrečia vietove, kurios atsiranda dėl reikalavimų, atsirandančių įgyvendinant „Natura 2000“ direktyvas (Tarybos direktyvą 92/43/EEB (2) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/147/EB (3)) arba žemės ūkio paskirties plotų atveju – Vandens pagrindų direktyvą (Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/60/EB (4)).

V.4

Investicijos, įskaitant investicijas į drėkinimą.

Suteiktos pagalbos tikslas – remti investicijas į materialųjį ar nematerialųjį turtą, įskaitant investicijas į drėkinimą, kuriomis padedama siekti vieno ar kelių konkrečių BŽŪP tikslų.

V.5

Jaunųjų ūkininkų, naujų ūkininkų įsisteigimas ir kaimo verslo kūrimas.

Skiriamos pagalbos tikslas – remti jaunųjų ūkininkų, naujų ūkininkų įsisteigimą ir, esant tam tikroms sąlygoms, kaimo verslo kūrimą siekiant prisidėti prie vieno ar kelių konkrečių BŽŪP tikslų įgyvendinimo.

V.6

Rizikos valdymo priemonės

Teikiamos pagalbos tikslas – skatinti rizikos valdymo priemones, kurios padeda ūkininkams valdyti su jų žemės ūkio veikla susijusią gamybos ir pajamų riziką, kurios jie negali kontroliuoti.

V.7

Bendradarbiavimas

Suteiktos pagalbos tikslas – remti bendradarbiavimą siekiant padėti siekti vieno ar kelių konkrečių BŽŪP tikslų. Tai apima bendradarbiavimo paramą:

| (a) | rengti ir įgyvendinti Europos inovacijų partnerysčių žemės ūkio našumo ir tvarumo srityje veiklos grupės veiklą; |
| --- | --- |

(a)

rengti ir įgyvendinti Europos inovacijų partnerysčių žemės ūkio našumo ir tvarumo srityje veiklos grupės veiklą;

| (b) | parengti ir įgyvendinti LEADER; |
| --- | --- |

(b)

parengti ir įgyvendinti LEADER;

| (c) | skatinti ir remti Sąjungos ir nacionalines pripažintas kokybės sistemas ir ūkininkų naudojimąsi jomis; |
| --- | --- |

(c)

skatinti ir remti Sąjungos ir nacionalines pripažintas kokybės sistemas ir ūkininkų naudojimąsi jomis;

| (d) | skatinti gamintojų grupes, gamintojų organizacijas ir tarpšakines organizacijas; |
| --- | --- |

(d)

skatinti gamintojų grupes, gamintojų organizacijas ir tarpšakines organizacijas;

| (e) | parengti ir įgyvendinti pažangiųjų kaimų strategijas; |
| --- | --- |

(e)

parengti ir įgyvendinti pažangiųjų kaimų strategijas;

| (f) | remti kitas bendradarbiavimo formas. |
| --- | --- |

(f)

remti kitas bendradarbiavimo formas.

V.8

Keitimasis žiniomis ir informacija

Suteiktos pagalbos tikslas – remti keitimosi žiniomis ir informavimo veiksmus, kuriais prisidedama prie vieno ar kelių konkrečių BŽŪP tikslų, konkrečiai susijusių su gamtos, aplinkos ir klimato apsauga, įskaitant švietimą aplinkos klausimais ir informuotumo didinimo veiksmus, taip pat prie kaimo įmonių ir bendruomenių plėtros. Tokie veiksmai gali apimti veiksmus, kuriais skatinamos inovacijos, mokymas ir konsultavimas, taip pat keitimasis žiniomis ir informacija bei jų sklaida.

Reglamento (ES) Nr. 1305/2013 III antraštinės dalies I skyriuje numatytos priemonės

VI.1

Žinių perdavimas ir informavimo veikla (14 straipsnis)

Ši priemonė susijusi su mokymu ir kitomis veiklos rūšimis, pavyzdžiui, praktiniais seminarais, instruktavimu, demonstracine veikla, informavimo veiksmais, trumpalaikiais mainais ūkiuose ir miškuose bei vizitų programomis. Tikslas – didinti žemės ūkio, maisto ir miškininkystės sektoriuose dirbančių asmenų, žemės valdytojų ir kaimo vietovėse veikiančių mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) žmogiškąjį potencialą.

VI.2

Konsultavimo paslaugos, ūkio valdymo ir ūkininkų pavadavimo paslaugos (15 straipsnis)

Šios priemonės tikslas – naudojantis konsultavimo paslaugomis ir kuriant konsultavimo, ūkių valdymo ir ūkininkų pavadavimo paslaugas gerinti ūkių, miško valdų ir kaimo vietovėse veikiančių MVĮ valdymo tvarumą ir ekonominės veiklos rezultatus bei aplinkosauginį veiksmingumą. Ja taip pat remiami konsultantų mokymai.

VI.3

Žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemos (16 straipsnis)

Šios priemonės tikslas – remti visus naujus Sąjungos, nacionalinių ir savanoriškų kokybės sistemų dalyvius. Parama taip pat gali apimti išlaidas, patiriamas dėl informavimo ir pardavimo skatinimo veiklos, kuria siekiama gerinti vartotojų informuotumą apie produktus, pagamintus pagal Sąjungos ir nacionalines kokybės sistemas, ir tų produktų specifikacijas.

VI.4

Investicijos į materialųjį turtą (17 straipsnis)

Šios priemonės tikslas – padėti pagerinti žemės ūkio valdų ir kaimo įmonių ekonominės veiklos rezultatus ir aplinkosauginį veiksmingumą, padidinti žemės ūkio produktų prekybos ir perdirbimo sektoriaus veiksmingumą, sukurti žemės ūkio ir miškininkystės plėtrai būtiną infrastruktūrą ir remti aplinkos tikslams pasiekti reikalingas nerentabilias investicijas.

VI.5

Gaivalinių nelaimių paveikto žemės ūkio gamybos potencialo atkūrimas ir atitinkamos prevencinės veiklos vykdymas (18 straipsnis).

Šios priemonės tikslas – padėti ūkininkams išvengti gaivalinių nelaimių ir katastrofinių įvykių arba atkurti žemės ūkio potencialą, kuriam buvo pakenkta, po to, kai valstybių narių kompetentingos valdžios institucijos oficialiai pripažįsta tokio įvykio faktą, siekiant padėti išlaikyti ūkių perspektyvumą ir konkurencingumą ištikus tokiems įvykiams.

VI.6

Ūkio ir verslo plėtra (19 straipsnis)

Šios priemonės tikslas – remti naują perspektyvią ekonominę veiklą, pvz., naujų valdų, kurias valdo jaunieji ūkininkai, ir naujų įmonių kaimo vietovėse kūrimą bei plėtrą arba smulkių ūkių plėtrą. Be to, parama skiriama naujoms arba esamoms įmonėms, kad jos galėtų investuoti ir plėtoti ne žemės ūkio veiklą, kuri yra labai svarbi kaimo vietovių plėtrai ir konkurencingumui, taip pat visiems ūkininkams, kurie įvairina savo žemės ūkio veiklą. Priemonė apima išmokas ūkininkams, atitinkantiems smulkiųjų ūkininkų sistemos reikalavimus, kurie visam laikui perleidžia savo valdą kitam ūkininkui.

VI.7

Pagrindinės paslaugos ir kaimų atnaujinimas kaimo vietovėse (20 straipsnis)

Šios priemonės tikslas – remti intervencinius veiksmus, skatinančius augimą ir stiprinančius aplinkos ir socialinį bei ekonominį tvarumą kaimo vietovėse, visų pirma plėtojant vietos infrastruktūrą (įskaitant plačiajuosčio ryšio, atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir socialinę infrastruktūrą) ir pagrindines vietos paslaugas, taip pat atnaujinant kaimus ir vykdant veiklą, kuria siekiama atkurti ir atnaujinti kultūros ir gamtos paveldą. Pagal šią priemonę taip pat remiamas veiklos perkėlimas ir patalpų pertvarkymas, kad būtų pagerinta gyvenimo kokybė gyvenvietėje arba padidintas aplinkosauginis gyvenvietės veiksmingumas.

VI.8

Investicijos į miško plotų plėtrą ir miškų gyvybingumo gerinimą (21 straipsnis; 22–26 straipsniai)

Šios priemonės tikslas – skatinti investicijas į miškingų plotų plėtojimą, miškų apsaugą, miškininkystės inovacijas, miškininkystės technologijas ir miško produktus, siekiant prisidėti prie kaimo vietovių augimo potencialo.

VI.9

Investicijos į miško įveisimą ir miškingų plotų kūrimą (22 straipsnis);

Šios pagalbinės priemonės tikslas – teikti paramą miško įveisimo ir miškingų plotų kūrimo veiksmams žemės ūkio reikmėms ir ne žemės ūkio reikmėms naudojamoje žemėje.

VI.10

Agrarinės miškininkystės sistemų kūrimas, atkūrimas arba atnaujinimas (23 straipsnis).

Šios pagalbinės priemonės tikslas – kurti agrarinės miškininkystės sistemas ir metodus, kuriuos taikant tame pačiame žemės vienete daugiamečiai miško augalai sąmoningai auginami kartu su pasėliais ir (arba) gyvūnais.

VI.11

Miškų gaisrų, gaivalinių nelaimių ir katastrofinių įvykių prevencija ir jų padarytos žalos miškui atlyginimas (24 straipsnis)

Šios pagalbinės priemonės tikslas – imtis prevencijos ir atkurti (išvalyti ir atsodinti) miškininkystės potencialą po miškų gaisrų, kitų gaivalinių nelaimių (įskaitant kenkėjų antplūdžius ir ligų protrūkius) ir su klimato kaita susijusių grėsmių.

VI.12

Investicijos, kuriomis didinamas miškų ekosistemų atsparumas ir aplinkosauginė vertė (25 straipsnis)

Šios pagalbinės priemonės tikslas – remti veiksmus, kuriais didinama miškų aplinkosauginė vertė, lengvinamas ir švelninamas miškų prisitaikymas prie klimato kaitos, užtikrinamos ekosistemų funkcijos ir didinama visuomeninė miškų vertė. Turėtų būti užtikrinamas aplinkosauginės miškų vertės didinimas.

VI.13

Investicijos į miškininkystės technologijas ir į miško produktų perdirbimą, sutelkimą bei jų rinkodarą (26 straipsnis).

Šios pagalbinės priemonės tikslas – teikti paramą investicijoms į techniką ir (arba) įrenginius, susijusius su medienos ruoša, kirtimu, sutelkimu ir medienos perdirbimu, atliekamu iki pramoninio medienos pjovimo. Šios pagalbinės priemonės pagrindinis tikslas – didinti ekonominę miškų vertę.

VI.14

Gamintojų grupių ir organizacijų įsisteigimas (27 straipsnis)

Šios priemonės tikslas – remti gamintojų grupių ir organizacijų steigimą, ypač pirmaisiais metais, kai patiriama papildomų išlaidų, siekiant bendromis jėgomis spręsti problemas rinkoje ir stiprinti derybinę galią gamybos ir prekybos srityse, be kita ko, vietos rinkose.

VI.15

Agrarinė aplinkosauga ir klimatas (28 straipsnis)

Šios priemonės tikslas – skatinti žemės valdytojus taikyti ūkininkavimo praktiką, kuria prisidedama prie aplinkos, kraštovaizdžio, gamtos išteklių apsaugos ir klimato kaitos švelninimo bei prisitaikymo prie jos. Ji gali būti skiriama ne tik siekiant ūkininkavimo praktiką patobulinti taip, kad ji būtų naudinga aplinkai, bet ir išlaikyti esamą naudingą praktiką.

VI.16

Ekologinis ūkininkavimas (29 straipsnis)

Šios priemonės tikslas – padėti pereiti prie ekologinio ūkininkavimo praktikos ir metodų ir (arba) juos išlaikyti, siekiant paskatinti ūkininkus dalyvauti tokiose sistemose ir taip reaguoti į visuomenės poreikį, kad ūkininkavimo praktika nekenktų aplinkai.

VI.17

Su „Natura 2000“ ir Vandens pagrindų direktyva susijusios išmokos (30 straipsnis)

Šios priemonės tikslas – teikti kompensacinę paramą gavėjams, kurie patiria tam tikrų sunkumų dėl specifinių privalomų reikalavimų atitinkamose vietovėse įgyvendinant direktyvas 92/43/EEB, 2009/147/EB ir 2000/60/EB, palyginti su ūkininkų ir miškininkų padėtimi kitose vietovėse, kuriose šių sunkumų nėra.

VI.18

Išmokos už vietoves, kuriose esama gamtinių ar kitokių specifinių kliūčių (31 straipsnis)

Šios priemonės tikslas – teikti paramą gavėjams, kurie susiduria su ypatingomis kliūtimis dėl to, kad yra įsikūrę kalnų vietovėse arba kitose vietovėse, kuriose esama didelių gamtinių kliūčių arba specifinių kliūčių.

VI.19

Gyvūnų gerovė (33 straipsnis)

Šios priemonės tikslas – teikti išmokas ūkininkams, kurie savanoriškai imasi įgyvendinti veiksmus pagal vieną ar kelis gyvūnų gerovės įsipareigojimus.

VI.20

Miškų aplinkosaugos ir klimato paslaugos ir miškų išsaugojimas (34 straipsnis)

Šios priemonės tikslas – reaguoti į būtinybę skatinti tvarų valdymą ir miškų bei miškingų vietovių būklės gerinimą, įskaitant biologinės įvairovės, vandens ir dirvožemio išteklių išsaugojimą ir jų būklės gerinimą, taip pat būtinybę kovoti su klimato kaita ir būtinybę išsaugoti genetinius miškų išteklius, įskaitant tokią veiklą kaip miškuose gyvenančių rūšių įvairovės vystymas, siekiant prisitaikyti prie konkrečių vietos sąlygų.

VI.21

Bendradarbiavimas (35 straipsnis)

Šios priemonės tikslas – skatinti tokį bendradarbiavimą, kuriame dalyvauja bent du subjektai ir kuriuo siekiama plėtoti (inter alia): bandomuosius projektus; naujus produktus, praktiką, procesus ir technologijas žemės ūkio, maisto ir miškininkystės sektoriuose; turizmo paslaugas; trumpas tiekimo grandines ir vietos rinkas; bendrus projektus ir (arba) bendrą praktiką, susijusią su aplinka ir (arba) klimato kaita; tvaraus biomasės tiekimo projektus; vietos plėtros strategijas, nesusijusias su vietos plėtros iniciatyva LEADER; miškotvarkos planus; socialinio ūkininkavimo veiklos įvairinimą.

VI.22

Rizikos valdymas (36 straipsnis)

Ši priemonė – tai naujas rizikos valdymo priemonių rinkinys, kuriuo dar labiau plėtojamos dabartinės galimybės remti draudimą ir savitarpio pagalbos fondus naudojantis valstybių narių nacionalinių tiesioginių išmokų paketais, siekiant padėti ūkininkams, susiduriantiems su padidėjusia ekonomine ir aplinkos rizika. Šia priemone taip pat sukuriama pajamų stabilizavimo priemonė, pagal kurią teikiamos kompensacijos ūkininkams dėl didelio jų pajamų sumažėjimo.

VI.22bis

Išimtinė laikina parama ūkininkams ir MVĮ, kuriuos ypač paveikė COVID-19 krizė (39b straipsnis)

Šios priemonės tikslas – ūkininkams pasiūlyti laikiną paramą dėl COVID-19 krizės.

VI.23

Papildomų nacionalinių tiesioginių išmokų Kroatijoje finansavimas (40 straipsnis)

Šios priemonės tikslas – Kroatijos ūkininkams, atitinkantiems papildomų nacionalinių tiesioginių išmokų skyrimo reikalavimus, siūlyti priedus prie išmokų pagal antrąjį ramstį.

VI.24

Parama LEADER vietos plėtrai (bendruomenės inicijuota vietos plėtra) (Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 35 straipsnis (5))

Šios priemonės tikslas – toliau vykdyti iniciatyvą LEADER – subregioninio (vietos) lygmens integruoto teritorinio vystymo priemonę, tiesiogiai prisidėsiančią prie darnaus kaimo vietovių teritorinio vystymo, t. y. vieno iš bendrų kaimo plėtros politikos tikslų.

VI.25

Techninė pagalba (51–54 straipsniai)

Šios priemonės tikslas – suteikti valstybėms narėms galimybę teikti techninę pagalbą siekiant remti veiksmus, kurie skirti su Europos struktūrinių ir investicijų fondų valdymu susijusiems administraciniams gebėjimams stiprinti. Šie veiksmai gali būti skirti kaimo plėtros programų rengimui, valdymui, stebėsenai, vertinimui, informavimui ir ryšiams, tinklų kūrimui, skundų sprendimui ir kontrolei bei auditui.

VII.1

Reglamente (ES) Nr. 228/2013 numatytos priemonės

POSEI priemonės yra specialios žemės ūkio sistemos, kuriomis siekiama atsižvelgti į atokiausių regionų apribojimus, kaip reikalaujama SESV 349 straipsnyje. Ją sudaro dvi pagrindinės dalys: speciali tiekimo tvarka ir paramos vietos gamybai priemonės. Specialia tiekimo tvarka siekiama sumažinti papildomas būtiniausių produktų tiekimo išlaidas, susidarančias dėl šių regionų atokumo (teikiant pagalbą produktams iš Sąjungos ir atleidžiant nuo importo muito trečiųjų šalių produktus), o paramos vietos gamybai priemonių tikslas – padėti plėtoti vietos žemės ūkio sektorių (per tiesiogines išmokas ir rinkos priemones). Pagal programą POSEI taip pat galima finansuoti augalų sveikatos programas.

VIII.1

Reglamente (ES) Nr. 229/2013 numatytos priemonės

Mažųjų Egėjo jūros salų rėmimo tvarka yra panaši į POSEI, tačiau nėra grindžiama tuo pačiu teisiniu SEVS pagrindu, be to, jos mastas mažesnis nei POSEI. Ji apima tiek specialią tiekimo tvarką (tačiau apsiriboja tik pagalba produktams iš Sąjungos), tiek vietos žemės ūkio veiklos rėmimo priemones, kurias sudaro konkrečiai apibrėžtiems vietos produktams skirti išmokų priedai.

IX.1

Reglamente (ES) Nr. 1144/2014 numatytos informacijos teikimo ir pardavimo skatinimo priemonės

Informacijos apie žemės ūkio produktus ir tam tikrus iš žemės ūkio produktų pagamintus maisto produktus teikimo ir jų pardavimo skatinimo priemonės, įgyvendinamos vidaus rinkoje arba trečiosiose šalyse ir nustatytos Reglamente (ES) Nr. 1144/2014, gali būti visiškai arba iš dalies finansuojamos iš Sąjungos biudžeto šiame reglamente nustatytomis sąlygomis. Šios priemonės įgyvendinamos pagal informacijos teikimo ir pardavimo skatinimo programas.

---

(1)  
  2009 m. sausio 19 d. Tarybos Reglamentas (EB) Nr. 73/2009 nustatantis bendrąsias tiesioginės paramos schemų ūkininkams pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles ir nustatantis tam tikras paramos schemas ūkininkams, iš dalies keičiantis Reglamentus (EB) Nr. 1290/2005, (EB) Nr. 247/2006, (EB) Nr. 378/2007 ir panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003 (OL L 30, 2009 1 31, p. 16).

(2)  
  1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (OL L 206, 1992 7 22, p. 7).

(3)  
  2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/147/EB dėl laukinių paukščių apsaugos (OL L 20, 2010 1 26, p. 7).

(4)  
  2000 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/60/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus (OL L 327, 2000 12 22, p. 1).

(5)  
  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347 2013 12 20, p. 320).

---

| 2022 1 31 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 20/197 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 1 31

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 20/197

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2022/129

2021 m. gruodžio 21 d.

kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/2115 nustatomos su aliejingosiomis sėklomis, medvilne ir vyno gamybos šalutiniais produktais susijusių intervencinių priemonių rūšių ir informavimo, viešinimo ir matomumo reikalavimų, susijusių su Sąjungos parama ir BŽŪP strateginiais planais, taisyklės

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2021 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/2115, kuriuo nustatomos valstybių narių pagal bendrą žemės ūkio politiką rengtinų strateginių planų (BŽŪP strateginių planų), finansuotinų iš Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) ir iš Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP), rėmimo taisyklės ir panaikinami reglamentai (ES) Nr. 1305/2013 ir (ES) Nr. 1307/2013 (1), ypač į jo 11 straipsnio 2 dalį, 37 straipsnio 6 dalį, 59 straipsnio 8 dalį ir 123 straipsnio 5 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (ES) 2021/2115 nustatoma nauja bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) teisinė sistema, kuria siekiama geriau įgyvendinti Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo nustatytus Sąjungos tikslus. Tame reglamente papildomai patikslinami šie Sąjungos tikslai, kuriuos reikia pasiekti įgyvendinant BŽŪP, ir nustatomos intervencinių priemonių rūšys, taip pat valstybėms narėms taikomi bendri Sąjungos reikalavimai, kartu paliekant valstybėms narėms lankstumo kuriant intervencines priemones, kurios turi būti nurodytos jų BŽŪP strateginiuose planuose. Valstybės narės turi parengti tuos BŽŪP strateginius planus ir pateikti Komisijai savo pasiūlymus dėl jų. Tuo tikslu turi būti nustatytos tam tikros įgyvendinimo taisyklės; |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (ES) 2021/2115 nustatoma nauja bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) teisinė sistema, kuria siekiama geriau įgyvendinti Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo nustatytus Sąjungos tikslus. Tame reglamente papildomai patikslinami šie Sąjungos tikslai, kuriuos reikia pasiekti įgyvendinant BŽŪP, ir nustatomos intervencinių priemonių rūšys, taip pat valstybėms narėms taikomi bendri Sąjungos reikalavimai, kartu paliekant valstybėms narėms lankstumo kuriant intervencines priemones, kurios turi būti nurodytos jų BŽŪP strateginiuose planuose. Valstybės narės turi parengti tuos BŽŪP strateginius planus ir pateikti Komisijai savo pasiūlymus dėl jų. Tuo tikslu turi būti nustatytos tam tikros įgyvendinimo taisyklės;

| (2) | Reglamento (ES) 2021/2115 11 straipsnio 1 dalyje teigiama, kad jeigu valstybės narės numato kitas plotu grindžiamas intervencines priemones nei tos, kurios atitinka PPO sutarties dėl žemės ūkio 2 priedo nuostatas, įskaitant susietąją pajamų paramą pagal tą reglamentą, ir jeigu tos intervencinės priemonės yra susijusios su kai kuriomis arba visomis Europos ekonominės bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimo memorandumo dėl aliejingųjų sėklų pagal GATT (2) priede nurodytomis aliejingosiomis sėklomis, bendras remiamas plotas, grindžiamas atitinkamų valstybių narių BŽŪP strateginiuose planuose nurodytais planuojamais gauti produktais, turi neviršyti didžiausio remiamo ploto visos Sąjungos mastu, siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi tarptautinių Sąjungos įsipareigojimų. Todėl Komisija kiekvienai valstybei narei turi nustatyti orientacinį referencinį remiamą plotą kaip didžiausio remiamo ploto dalį visoje Sąjungoje, kuri atitinka 7 854 446 hektarus, apskaičiuotą remiantis 2016–2020 m. vidutiniu dirbamu plotu Sąjungoje; |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (ES) 2021/2115 11 straipsnio 1 dalyje teigiama, kad jeigu valstybės narės numato kitas plotu grindžiamas intervencines priemones nei tos, kurios atitinka PPO sutarties dėl žemės ūkio 2 priedo nuostatas, įskaitant susietąją pajamų paramą pagal tą reglamentą, ir jeigu tos intervencinės priemonės yra susijusios su kai kuriomis arba visomis Europos ekonominės bendrijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų susitarimo memorandumo dėl aliejingųjų sėklų pagal GATT (2) priede nurodytomis aliejingosiomis sėklomis, bendras remiamas plotas, grindžiamas atitinkamų valstybių narių BŽŪP strateginiuose planuose nurodytais planuojamais gauti produktais, turi neviršyti didžiausio remiamo ploto visos Sąjungos mastu, siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi tarptautinių Sąjungos įsipareigojimų. Todėl Komisija kiekvienai valstybei narei turi nustatyti orientacinį referencinį remiamą plotą kaip didžiausio remiamo ploto dalį visoje Sąjungoje, kuri atitinka 7 854 446 hektarus, apskaičiuotą remiantis 2016–2020 m. vidutiniu dirbamu plotu Sąjungoje;

| (3) | Reglamento (ES) 2021/2115 III antraštinės dalies II skyriaus 3 skirsnio 2 poskirsnyje numatyta specialioji išmoka už medvilnę, dėl kurios keturios valstybės narės turi suteikti leidimus dėl žemės ploto ir atitinkamų medvilnės veislių. Tos valstybės narės turėtų nustatyti tam skirtas išsamias taisykles. Tačiau tų leidimų išdavimo tvarkos taisyklės turėtų būti parengtos taip, kad atitinkami ūkininkai galėtų laiku iki kito sėjos sezono gauti su leidimu susijusius pranešimus. Be to, tikslinga nustatyti būtinąją informaciją, kuri turėtų būti nurodyta tuose pranešimuose; |
| --- | --- |

(3)

Reglamento (ES) 2021/2115 III antraštinės dalies II skyriaus 3 skirsnio 2 poskirsnyje numatyta specialioji išmoka už medvilnę, dėl kurios keturios valstybės narės turi suteikti leidimus dėl žemės ploto ir atitinkamų medvilnės veislių. Tos valstybės narės turėtų nustatyti tam skirtas išsamias taisykles. Tačiau tų leidimų išdavimo tvarkos taisyklės turėtų būti parengtos taip, kad atitinkami ūkininkai galėtų laiku iki kito sėjos sezono gauti su leidimu susijusius pranešimus. Be to, tikslinga nustatyti būtinąją informaciją, kuri turėtų būti nurodyta tuose pranešimuose;

| (4) | pagal Reglamento (ES) 2021/2115 58 straipsnio 1 dalį tam tikros valstybės narės savo BŽŪP strateginiuose planuose turi pasirinkti vienos ar kelių rūšių intervencines priemones vyno sektoriuje, įskaitant vyno gamybos šalutinių produktų distiliavimą. Komisija turi nustatyti Sąjungos finansinę paramą pagal tą intervencinę priemonę; |
| --- | --- |

(4)

pagal Reglamento (ES) 2021/2115 58 straipsnio 1 dalį tam tikros valstybės narės savo BŽŪP strateginiuose planuose turi pasirinkti vienos ar kelių rūšių intervencines priemones vyno sektoriuje, įskaitant vyno gamybos šalutinių produktų distiliavimą. Komisija turi nustatyti Sąjungos finansinę paramą pagal tą intervencinę priemonę;

| (5) | pagal Reglamento (ES) 2021/2115 123 straipsnio 2 dalies j punktą, vadovaujančioji institucija, atlikdama atitinkamus matomumo didinimo veiksmus, turi užtikrinti, kad paramos pagal EŽŪFKP lėšomis finansuojamas intervencines priemones, išskyrus su plotu ir gyvūnais susijusias intervencines priemones, gavėjai patvirtintų (taip pat tinkamai naudodami Sąjungos emblemą) gavę tą paramą. Pagal to reglamento 123 straipsnio 2 dalies k punktą vadovaujančioji institucija turi užtikrinti, kad BŽŪP strateginiai planai būtų viešinami vykdant komunikacijos ir matomumo didinimo veiksmus, skirtus plačiajai visuomenei, potencialiems paramos gavėjams ir atitinkamoms tikslinėms grupėms. Galiausiai pagal Reglamento (ES) 2021/2115 124 straipsnio 3 dalies f punktą vadovaujančioji institucija Stebėsenos komitetui turi pateikti informaciją, būtiną komunikacijos ir matomumo didinimo veiksmų įgyvendinimo nagrinėjimui. Tikslinga nustatyti vienodas tose nuostatose nurodytų informavimo, viešinimo ir matomumo reikalavimų taikymo sąlygas; |
| --- | --- |

(5)

pagal Reglamento (ES) 2021/2115 123 straipsnio 2 dalies j punktą, vadovaujančioji institucija, atlikdama atitinkamus matomumo didinimo veiksmus, turi užtikrinti, kad paramos pagal EŽŪFKP lėšomis finansuojamas intervencines priemones, išskyrus su plotu ir gyvūnais susijusias intervencines priemones, gavėjai patvirtintų (taip pat tinkamai naudodami Sąjungos emblemą) gavę tą paramą. Pagal to reglamento 123 straipsnio 2 dalies k punktą vadovaujančioji institucija turi užtikrinti, kad BŽŪP strateginiai planai būtų viešinami vykdant komunikacijos ir matomumo didinimo veiksmus, skirtus plačiajai visuomenei, potencialiems paramos gavėjams ir atitinkamoms tikslinėms grupėms. Galiausiai pagal Reglamento (ES) 2021/2115 124 straipsnio 3 dalies f punktą vadovaujančioji institucija Stebėsenos komitetui turi pateikti informaciją, būtiną komunikacijos ir matomumo didinimo veiksmų įgyvendinimo nagrinėjimui. Tikslinga nustatyti vienodas tose nuostatose nurodytų informavimo, viešinimo ir matomumo reikalavimų taikymo sąlygas;

| (6) | kadangi valstybės narės, rengdamos savo BŽŪP strateginius planus, turi atsižvelgti į šiame reglamente nustatytas taisykles, šis reglamentas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

(6)

kadangi valstybės narės, rengdamos savo BŽŪP strateginius planus, turi atsižvelgti į šiame reglamente nustatytas taisykles, šis reglamentas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;

| (7) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Bendros žemės ūkio politikos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(7)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Bendros žemės ūkio politikos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Dalykas

Šiuo reglamentu nustatomos Reglamento (ES) 2021/2115 taikymo taisyklės siekiant parengti ir įgyvendinti valstybių narių BŽŪP strateginius planus pagal tą reglamentą dėl:

| a) | orientacinio referencinio remiamo kiekvienos valstybės narės ploto su plotu susijusių intervencinių priemonių, taikomų aliejingosioms sėkloms, tikslais; |
| --- | --- |

a)

orientacinio referencinio remiamo kiekvienos valstybės narės ploto su plotu susijusių intervencinių priemonių, taikomų aliejingosioms sėkloms, tikslais;

| b) | leidimo dėl žemės ploto ir medvilnės veislių specialiosios išmokos už medvilnę tikslais suteikimo ir su tuo leidimu susijusių pranešimų; |
| --- | --- |

b)

leidimo dėl žemės ploto ir medvilnės veislių specialiosios išmokos už medvilnę tikslais suteikimo ir su tuo leidimu susijusių pranešimų;

| c) | vyno gamybos šalutinių produktų distiliavimui skiriamos paramos sumos; |
| --- | --- |

c)

vyno gamybos šalutinių produktų distiliavimui skiriamos paramos sumos;

| d) | Sąjungos emblemos naudojimo tam tikrų EŽŪFKP lėšomis finansuojamų intervencinių priemonių taikymo atveju ir informavimo, viešinimo ir matomumo reikalavimų, susijusių su BŽŪP strateginiais planais ir jais remiantis gauta Sąjungos parama. |
| --- | --- |

d)

Sąjungos emblemos naudojimo tam tikrų EŽŪFKP lėšomis finansuojamų intervencinių priemonių taikymo atveju ir informavimo, viešinimo ir matomumo reikalavimų, susijusių su BŽŪP strateginiais planais ir jais remiantis gauta Sąjungos parama.

2 straipsnis

Orientacinis referencinis remiamas plotas

Orientacinis referencinis remiamas kiekvienos valstybės narės plotas su plotu susijusių intervencinių priemonių, taikomų aliejingosioms sėkloms, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2021/2115 11 straipsnio 1 dalyje, tikslais yra nurodytas šio reglamento I priede.

3 straipsnis

Leidimo dėl žemės ploto ir medvilnės veislių specialiosios išmokos už medvilnę tikslais suteikimo ir su tuo leidimu susijusių pranešimų teikimo tvarkos taisyklės

1.   Leidimo dėl žemės ploto ir medvilnės veislių specialiosios išmokos už medvilnę tikslais suteikimo tvarkos taisyklės pagal Reglamento (ES) 2021/2115 III antraštinės dalies II skyriaus 3 skirsnio 2 poskirsnį parengiamos taip, kad atitinkami ūkininkai galėtų gauti su leidimu susijusius pranešimus likus pakankamai laiko iki sėjos sezono.

Tame pranešime pateikiama bent ši informacija:

| a) | sėjai patvirtintos medvilnės veislės; |
| --- | --- |

a)

sėjai patvirtintos medvilnės veislės;

| b) | valstybės narės pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/126 (3) 6 straipsnį nustatyti kriterijai, kuriais remiantis tam tikrame žemės plote leidžiama auginti medvilnę; |
| --- | --- |

b)

valstybės narės pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/126 (3) 6 straipsnį nustatyti kriterijai, kuriais remiantis tam tikrame žemės plote leidžiama auginti medvilnę;

| c) | mažiausias medvilnės augalų tankumas, nurodytas Deleguotojo reglamento (ES) 2022/126 8 straipsnyje. |
| --- | --- |

c)

mažiausias medvilnės augalų tankumas, nurodytas Deleguotojo reglamento (ES) 2022/126 8 straipsnyje.

2.   Jei valstybė narė panaikina galiojantį leidimą medvilnės veislei, apie tai atitinkamiems ūkininkams pranešama tinkamu laiku iki kitų metų sėjos sezono.

4 straipsnis

Sąjungos finansinė parama vyno gamybos šalutinių produktų distiliavimui

1.   Reglamento (ES) 2021/2115 58 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos g punkte nurodyta Sąjungos finansinė parama vyno gamybos šalutiniams produktams distiliuoti, mokėtina distiliuotojams, įskaitant fiksuotąją sumą, skirtą to reglamento 60 straipsnio 3 dalies trečioje pastraipoje nurodytoms surinkimo išlaidoms kompensuoti, neturi viršyti:

| a) | žaliavinio alkoholio, gauto iš išspaudų, atveju: 1,1 EUR/tūrio proc./hl; |
| --- | --- |

a)

žaliavinio alkoholio, gauto iš išspaudų, atveju: 1,1 EUR/tūrio proc./hl;

| b) | gryno alkoholio, gauto distiliuojant vyną ir nuosėdas, atveju: 0,5 EUR/tūrio proc./hl. |
| --- | --- |

b)

gryno alkoholio, gauto distiliuojant vyną ir nuosėdas, atveju: 0,5 EUR/tūrio proc./hl.

2.   Valstybės narės nustato faktines sumas, mokėtinas kaip Sąjungos finansinė parama, remdamosi objektyviais ir nediskriminaciniais kriterijais ir atsižvelgdamos į skirtingus gamybos tipus.

5 straipsnis

Sąjungos emblema

Vykdydama matomumo, skaidrumo ir komunikacijos veiklą, nurodytą Reglamento (ES) 2021/2115 123 straipsnio 2 dalies k punkte, valstybė narė ir vadovaujančioji institucija naudoja Sąjungos emblemą pagal II priede nustatytus reikalavimus. Vadovaujančioji institucija taip pat turi užtikrinti, kad paramos gavėjai emblemą naudotų atitinkamai.

6 straipsnis

Informavimo, viešinimo ir matomumo reikalavimai

Išsamios informavimo, viešinimo ir matomumo reikalavimų, nurodytų Reglamento (ES) 2021/2115 123 straipsnio 2 dalies j ir k punktuose, taikymo taisyklės nustatytos šio reglamento III priede.

7 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2021 m. gruodžio 21 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 435, 2021 12 6, p. 1.

1

(2)  
  OL L 147, 1993 6 18, p. 25.

2

(3)  
  2021 m. gruodžio 7 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2022/126, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/2115 papildomas tam tikroms intervencinių priemonių rūšims, kurias valstybės narės nurodė pagal tą reglamentą parengtuose 2023–2027 m. BŽŪP strateginiuose planuose, taikomais papildomais reikalavimais ir taisyklėmis dėl santykio, susijusio su 1-uoju geros agrarinės ir aplinkosaugos būklės (GAAB) standartu (Žr. šio Oficialiojo leidinio p. 197).

3

---

I PRIEDAS

2 straipsnyje nurodytas orientacinis referencinis paramos plotas

| hektarai |
| --- |
| Belgija | 7 295 |
| Bulgarija | 711 954 |
| Čekija | 300 498 |
| Danija | 114 000 |
| Vokietija | 846 779 |
| Estija | 51 620 |
| Airija | 7 197 |
| Graikija | 69 709 |
| Ispanija | 559 382 |
| Prancūzija | 1 525 286 |
| Kroatija | 117 366 |
| Italija | 302 843 |
| Kipras | – |
| Latvija | 89 153 |
| Lietuva | 154 217 |
| Liuksemburgas | 2 270 |
| Vengrija | 707 720 |
| Мalta | – |
| Nyderlandai | 1 952 |
| Austrija | 88 129 |
| Lenkija | 644 818 |
| Portugalija | 7 865 |
| Rumunija | 1 250 509 |
| Slovėnija | 4 059 |
| Slovakija | 184 603 |
| Suomija | 32 342 |
| Švedija | 72 880 |

hektarai

Belgija

7 295

Bulgarija

711 954

Čekija

300 498

Danija

114 000

Vokietija

846 779

Estija

51 620

Airija

7 197

Graikija

69 709

Ispanija

559 382

Prancūzija

1 525 286

Kroatija

117 366

Italija

302 843

Kipras

–

Latvija

89 153

Lietuva

154 217

Liuksemburgas

2 270

Vengrija

707 720

Мalta

–

Nyderlandai

1 952

Austrija

88 129

Lenkija

644 818

Portugalija

7 865

Rumunija

1 250 509

Slovėnija

4 059

Slovakija

184 603

Suomija

32 342

Švedija

72 880

---

II PRIEDAS

Sąjungos emblemos (toliau – emblema) naudojimas ir techninės charakteristikos

1.

Emblema turi būti aiškiai matoma visoje visuomenei ar dalyviams skirtoje su veiksmo įgyvendinimu susijusioje komunikacijos medžiagoje, kaip antai, spausdintuose ar skaitmeniniuose produktuose, interneto svetainėse ir jų mobiliosiose versijose.

2.

Teiginys „Finansuoja Europos Sąjunga“ arba „Bendrai finansuoja Europos Sąjunga“ visada rašomas visas ir yra pateikiamas šalia emblemos.

3.

Tekste su emblema naudotinas bet kuris iš toliau nurodytų šriftų: Arial, Auto, Calibri, Garamond, Trebuchet, Tahoma, Verdana ar Ubuntu. Kursyvo ir pabraukimo stiliai arba šrifto efektai nenaudojami.

4.

Su emblema susijęs tekstas jokiu būdu nerašomas ant emblemos.

5.

Naudojamas emblemos dydžiui proporcingas šrifto dydis.

6.

Priklausomai nuo fono naudojamas mėlynos (reflex blue), juodos arba baltos spalvos šriftas.

7.

Emblema negali būti modifikuota ar sujungta su kitais grafiniais elementais ar tekstu. Jeigu be emblemos pateikiama dar kitų logotipų, emblema turi būti bent jau tokių pačių aukščio ar pločio matmenų kaip didžiausias iš kitų logotipų. Sąjungos paramai akcentuoti negali būti naudojama jokia kita vaizdinė tapatybė arba logotipas, išskyrus emblemą.

8.

Jei toje pačioje vietovėje vykdomi keli veiksmai, remiami ta pačia ar skirtingomis finansavimo priemonėmis, arba, jei tam pačiam veiksmui vėliau skiriamas tolesnis finansavimas, afišuojama bent viena lentelė arba informacinė lenta.

9.

| A) | SIMBOLIŲ APIBŪDINIMAS
  Mėlyno dangaus fone – ratu sudėtos dvylika auksinių žvaigždžių, simbolizuojančių Europos tautų sąjungą. Žvaigždžių skaičius yra fiksuotas: dvylika yra tobulumo ir vienybės simbolis. |
| --- | --- |

A)

SIMBOLIŲ APIBŪDINIMAS

Mėlyno dangaus fone – ratu sudėtos dvylika auksinių žvaigždžių, simbolizuojančių Europos tautų sąjungą. Žvaigždžių skaičius yra fiksuotas: dvylika yra tobulumo ir vienybės simbolis.

| B) | HERALDIKOS APIBŪDINIMAS
  Mėlyname fone – dvylikos auksinių žvaigždžių, kurių kampai nesiliečia, apskritimas. |
| --- | --- |

B)

HERALDIKOS APIBŪDINIMAS

Mėlyname fone – dvylikos auksinių žvaigždžių, kurių kampai nesiliečia, apskritimas.

| C) | GEOMETRINIS APIBŪDINIMAS





  Emblema yra mėlynos stačiakampės vėliavos formos, kurios ilgis 1,5 karto didesnis už jos plotį. Dvylika auksinių žvaigždžių, išsidėsčiusių lygiais intervalais, sudaro menamą apskritimą, kurio centras yra stačiakampio įstrižainių susikirtimo taškas. Apskritimo spindulys lygus vienai trečiajai vėliavos pločio. Kiekviena žvaigždė turi penkis kampus, kurie išsidėstę ant menamo apskritimo, kurio spindulys lygus vienai aštuonioliktajai vėliavos aukščio, perimetro. Visos žvaigždės išdėstytos vertikaliai, t. y. viena viršūnė yra viršuje, o dvi – tiesėje, sudarančioje statų kampą su stiebu. Apskritime žvaigždės išdėstytos taip, kad atitiktų valandų padėtį laikrodžio ciferblate. Žvaigždžių skaičius nekintamas. |
| --- | --- |

C)

GEOMETRINIS APIBŪDINIMAS

Image 1

Emblema yra mėlynos stačiakampės vėliavos formos, kurios ilgis 1,5 karto didesnis už jos plotį. Dvylika auksinių žvaigždžių, išsidėsčiusių lygiais intervalais, sudaro menamą apskritimą, kurio centras yra stačiakampio įstrižainių susikirtimo taškas. Apskritimo spindulys lygus vienai trečiajai vėliavos pločio. Kiekviena žvaigždė turi penkis kampus, kurie išsidėstę ant menamo apskritimo, kurio spindulys lygus vienai aštuonioliktajai vėliavos aukščio, perimetro. Visos žvaigždės išdėstytos vertikaliai, t. y. viena viršūnė yra viršuje, o dvi – tiesėje, sudarančioje statų kampą su stiebu. Apskritime žvaigždės išdėstytos taip, kad atitiktų valandų padėtį laikrodžio ciferblate. Žvaigždžių skaičius nekintamas.

| D) | PATVIRTINTOS SPALVOS
  Emblemoje naudojamos šios spalvos: stačiakampiam pagrindui – mėlyna PANTONE REFLEX BLUE; žvaigždėms – geltona PANTONE YELLOW. |
| --- | --- |

D)

PATVIRTINTOS SPALVOS

Emblemoje naudojamos šios spalvos: stačiakampiam pagrindui – mėlyna PANTONE REFLEX BLUE; žvaigždėms – geltona PANTONE YELLOW.

| E) | KETURSPALVĖ SPAUDA
  Jei naudojama keturspalvė spauda, dvi standartinės spalvos spaudžiamos naudojant keturspalvės spaudos metodą.
  PANTONE YELLOW spalva gaunama naudojant 100 % „Process Yellow“.
  PANTONE REFLEX BLUE spalva gaunama sumaišant 100 % „Process Cyan“ ir 80 % „Process Magenta“.
  internetas
  PANTONE REFLEX BLUE tinklalapio paletėje atitinka spalvą RGB: 0/51/153 (šešioliktainėje sistemoje: 003399), o PANTONE YELLOW tinklalapio paletėje atitinka spalvą RGB: 255/204/0 (šešioliktainėje sistemoje: FFCC00.
  VIENSPALVIS ATGAMINIMO PROCESAS
  Jei naudojama juoda spalva, stačiakampio kontūrai pažymimi juodai, o žvaigždės atspaudžiamos juodos baltame fone.





  Jei naudojama mėlyna spalva (reflex blue), visas fonas 100 % paliekamas mėlynas, o žvaigždės – baltos.





  ATGAMINIMAS SPALVOTAME FONE
  Jei negalima apsieiti be spalvoto fono, stačiakampis apvedamas balta linija, kurios plotis turi būti 1/25 stačiakampio aukščio.





  Trečiųjų šalių naudojimosi Sąjungos emblema principai išdėstyti Administraciniame susitarime su Europos Taryba dėl trečiųjų šalių naudojimosi Europos emblema (1). |
| --- | --- |

E)

KETURSPALVĖ SPAUDA

Jei naudojama keturspalvė spauda, dvi standartinės spalvos spaudžiamos naudojant keturspalvės spaudos metodą.

PANTONE YELLOW spalva gaunama naudojant 100 % „Process Yellow“.

PANTONE REFLEX BLUE spalva gaunama sumaišant 100 % „Process Cyan“ ir 80 % „Process Magenta“.

internetas

PANTONE REFLEX BLUE tinklalapio paletėje atitinka spalvą RGB: 0/51/153 (šešioliktainėje sistemoje: 003399), o PANTONE YELLOW tinklalapio paletėje atitinka spalvą RGB: 255/204/0 (šešioliktainėje sistemoje: FFCC00.

VIENSPALVIS ATGAMINIMO PROCESAS

Jei naudojama juoda spalva, stačiakampio kontūrai pažymimi juodai, o žvaigždės atspaudžiamos juodos baltame fone.

Image 2

Jei naudojama mėlyna spalva (reflex blue), visas fonas 100 % paliekamas mėlynas, o žvaigždės – baltos.

Image 3

ATGAMINIMAS SPALVOTAME FONE

Jei negalima apsieiti be spalvoto fono, stačiakampis apvedamas balta linija, kurios plotis turi būti 1/25 stačiakampio aukščio.

Image 4

Trečiųjų šalių naudojimosi Sąjungos emblema principai išdėstyti Administraciniame susitarime su Europos Taryba dėl trečiųjų šalių naudojimosi Europos emblema (1).

---

(1)  
  OL C 271, 2012 9 8, p. 5.

1

---

III PRIEDAS

Informavimo, viešinimo ir matomumo reikalavimai

1.   Vadovaujančiosios institucijos komunikacijos ir matomumo didinimo veiksmai

| 1.1. | Reglamento (ES) 2021/2115 123 straipsnio 2 dalies k punkto taikymo tikslais vadovaujančioji institucija užtikrina, kad BŽŪP strateginis planas būtų viešinamas planuojant ir vykdant atitinkamus komunikacijos ir matomumo didinimo veiksmus BŽŪP strateginio plano rengimo ir įgyvendinimo metu siekiant informuoti tame punkte nurodytas tikslines grupes. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Reglamento (ES) 2021/2115 124 straipsnio 3 dalies f punkto taikymo tikslais vadovaujančioji institucija Stebėsenos komitetui pateikia informaciją, būtiną tam, kad tas komitetas galėtų išnagrinėti komunikacijos ir matomumo didinimo veiksmų įgyvendinimą. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Vadovaujančioji institucija užtikrina, kad per 6 mėnesius nuo Komisijos sprendimo, kuriuo patvirtinamas BŽŪP strateginis planas, būtų sukurta interneto svetainė, kurioje būtų pateikiama informacija apie BŽŪP strateginį planą, už kurį ji atsako, taip pat nurodyti plano tikslai, veikla, esamos finansavimo galimybės, tikėtini ir faktiniai pasiekimai. Interneto svetainė turi būti skirta plačiajai visuomenei ir galimiems paramos gavėjams, kaip nurodyta Reglamento (ES) 2021/2115 123 straipsnio 2 dalies k punkte. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Vadovaujančioji institucija užtikrina, kad 1.3 punkte nurodytoje interneto svetainėje būtų paskelbtas planuojamų kvietimų teikti paraiškas tvarkaraštis ir paraiškų teikimo terminai, kurie būtų atnaujinami bent tris kartus per metus, nurodant šiuos orientacinius duomenis:






  a) | geografinę vietovę, kurioje vykdoma veikla; |
| --- | --- | --- |

1.4.

a)

geografinę vietovę, kurioje vykdoma veikla;

| b) | intervencinę priemonę ir susijusį (-ius) konkretų (-čius) tikslą (-us); |
| --- | --- |

b)

intervencinę priemonę ir susijusį (-ius) konkretų (-čius) tikslą (-us);

| c) | reikalavimus atitinkančių pareiškėjų rūšis; |
| --- | --- |

c)

reikalavimus atitinkančių pareiškėjų rūšis;

| d) | visą paramos sumą; |
| --- | --- |

d)

visą paramos sumą;

| e) | paraiškų teikimo pradžios ir pabaigos datas. |
| --- | --- |

e)

paraiškų teikimo pradžios ir pabaigos datas.

| 1.5. | Vadovaujančioji institucija pagal Reglamento (ES) 2021/2115 123 straipsnio 2 dalies k punkto i papunktį užtikrina, kad potencialūs paramos gavėjai turėtų prieigą prie visos reikiamos informacijos apie finansavimo galimybes, įskaitant tinkamumo finansuoti sąlygas, atrankos kriterijus ir visus reikalavimus, taikomus finansavimui atrinktiems paramos gavėjams, taip pat jų pareigas. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Vadovaujančioji institucija užtikrina, kad finansavimui atrinkti paramos gavėjai būtų informuoti apie tai, kad paramą bendrai finansuoja Sąjunga. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Vadovaujančioji institucija užtikrina, kad, Sąjungos institucijoms, organams, tarnyboms ar agentūroms paprašius, būtų suteikta galimybė susipažinti su komunikacijos ir matomumo didinimo medžiaga, įskaitant informaciją paramos gavėjų lygmeniu, ir kad Sąjungai būtų suteikta nemokama, neišimtinė ir neatšaukiama licencija naudoti tokią medžiagą ir visas su ja susijusias ankstesnes teises pagal antrą pastraipą. Dėl to nei paramos gavėjai, nei vadovaujančioji institucija neturi patirti didelių papildomų išlaidų ar didelės administracinės naštos.
  Pirmoje pastraipoje nurodyta intelektinės nuosavybės teisės licencija suteikia Sąjungai bent šias teises:






  a) | vidaus naudojimo teisę, t. y. teisę atgaminti, kopijuoti ir teikti komunikacijos ir matomumo didinimo medžiagą Sąjungos institucijoms ir agentūroms, valstybių narių valdžios institucijoms ir agentūroms bei jų darbuotojams; |
| --- | --- | --- |

1.7.

Pirmoje pastraipoje nurodyta intelektinės nuosavybės teisės licencija suteikia Sąjungai bent šias teises:

a)

vidaus naudojimo teisę, t. y. teisę atgaminti, kopijuoti ir teikti komunikacijos ir matomumo didinimo medžiagą Sąjungos institucijoms ir agentūroms, valstybių narių valdžios institucijoms ir agentūroms bei jų darbuotojams;

| b) | visos ar dalies komunikacijos ir matomumo didinimo medžiagos atgaminimą bet kokiomis priemonėmis ir bet kokia forma teisę; |
| --- | --- |

b)

visos ar dalies komunikacijos ir matomumo didinimo medžiagos atgaminimą bet kokiomis priemonėmis ir bet kokia forma teisę;

| c) | komunikacijos ir matomumo didinimo medžiagos viešo paskelbimo visų rūšių komunikacijos priemonėmis teisę; |
| --- | --- |

c)

komunikacijos ir matomumo didinimo medžiagos viešo paskelbimo visų rūšių komunikacijos priemonėmis teisę;

| d) | komunikacijos ir matomumo didinimo medžiagos (ar jos kopijų) platinimo visuomenei visomis formomis teisę; |
| --- | --- |

d)

komunikacijos ir matomumo didinimo medžiagos (ar jos kopijų) platinimo visuomenei visomis formomis teisę;

| e) | komunikacijos ir matomumo didinimo medžiagos saugojimo ir archyvavimo teisę; |
| --- | --- |

e)

komunikacijos ir matomumo didinimo medžiagos saugojimo ir archyvavimo teisę;

| f) | teisę trečiosioms šalims perleisti teises, susijusias su komunikacijos ir matomumo didinimo medžiaga. |
| --- | --- |

f)

teisę trečiosioms šalims perleisti teises, susijusias su komunikacijos ir matomumo didinimo medžiaga.

2.   Tam tikrų EŽŪFKP lėšomis remiamų veiksmų matomumas

Reglamento (ES) 2021/2115 123 straipsnio 2 dalies j punkto taikymo tikslais, vadovaujančioji institucija, taikydama toliau nurodytas priemones, užtikrina, kad EŽŪFKP finansuojamų intervencinių priemonių, išskyrus su plotu ir gyvuliais susijusias intervencines priemones, paramos gavėjai BŽŪP strateginiame plane numatytą paramą pripažintų taip:

| a) | paramos gavėjo oficialioje interneto svetainėje, jei tokia yra, ir socialinės žiniasklaidos svetainėse pateikdami trumpą veiksmo, įskaitant jo tikslus ir rezultatus, aprašymą, proporcingą paramos dydžiui, ir akcentuodami iš Sąjungos gaunamą finansinę paramą; |
| --- | --- |

a)

paramos gavėjo oficialioje interneto svetainėje, jei tokia yra, ir socialinės žiniasklaidos svetainėse pateikdami trumpą veiksmo, įskaitant jo tikslus ir rezultatus, aprašymą, proporcingą paramos dydžiui, ir akcentuodami iš Sąjungos gaunamą finansinę paramą;

| b) | visuomenei arba dalyviams skirtuose dokumentuose ir komunikacinėje medžiagoje, susijusioje su veiksmo įgyvendinimu, aiškiai pateikdami pareiškimą, kuriame akcentuojama Sąjungos parama, taip pat pateikdami Sąjungos emblemą pagal II priede nustatytas technines charakteristikas; |
| --- | --- |

b)

visuomenei arba dalyviams skirtuose dokumentuose ir komunikacinėje medžiagoje, susijusioje su veiksmo įgyvendinimu, aiškiai pateikdami pareiškimą, kuriame akcentuojama Sąjungos parama, taip pat pateikdami Sąjungos emblemą pagal II priede nustatytas technines charakteristikas;

| c) | veiksmų, kuriuos sudaro infrastruktūros arba statybos veiksmų finansavimas, kurių visos viešosios išlaidos arba bendros išlaidos, jei parama teikiama finansinių priemonių, įskaitant apyvartinio kapitalo finansavimą, forma, viršija 500 000 EUR, atveju – iškabindami visuomenei aiškiai matomas patvarias lenteles arba informacines lentas, kuriose pagal II priede nustatytas technines charakteristikas pateikiama Sąjungos emblema, kai tik fiziškai pradedamas veiksmų įgyvendinimas arba sumontuojama nupirkta įranga; |
| --- | --- |

c)

veiksmų, kuriuos sudaro infrastruktūros arba statybos veiksmų finansavimas, kurių visos viešosios išlaidos arba bendros išlaidos, jei parama teikiama finansinių priemonių, įskaitant apyvartinio kapitalo finansavimą, forma, viršija 500 000 EUR, atveju – iškabindami visuomenei aiškiai matomas patvarias lenteles arba informacines lentas, kuriose pagal II priede nustatytas technines charakteristikas pateikiama Sąjungos emblema, kai tik fiziškai pradedamas veiksmų įgyvendinimas arba sumontuojama nupirkta įranga;

| d) | veiksmų, kuriuos sudaro investicijos į materialųjį turtą, kuriam netaikomas c punktas, atveju, kai bendra viešosios paramos suma viršija 50 000 EUR, arba, jei parama teikiama finansinių priemonių, įskaitant apyvartinio kapitalo finansavimą, forma, kai bendros išlaidos viršija 500 000 EUR, – pateikdami aiškinamąjį stendą arba lygiavertį elektroninį ekraną su informacija apie projektą, akcentuodami iš Sąjungos gaunamą finansinę paramą, taip pat pateikdami Sąjungos emblemą pagal II priede nustatytas technines charakteristikas; |
| --- | --- |

d)

veiksmų, kuriuos sudaro investicijos į materialųjį turtą, kuriam netaikomas c punktas, atveju, kai bendra viešosios paramos suma viršija 50 000 EUR, arba, jei parama teikiama finansinių priemonių, įskaitant apyvartinio kapitalo finansavimą, forma, kai bendros išlaidos viršija 500 000 EUR, – pateikdami aiškinamąjį stendą arba lygiavertį elektroninį ekraną su informacija apie projektą, akcentuodami iš Sąjungos gaunamą finansinę paramą, taip pat pateikdami Sąjungos emblemą pagal II priede nustatytas technines charakteristikas;

| e) | veiksmų, kuriuos sudaro parama LEADER veiksmams, pagrindinėms paslaugoms ir infrastruktūrai, kuriems netaikomos c ir d punktų nuostatos, kurių bendra viešoji parama viršija 10 000 EUR, arba, kai parama teikiama finansinių priemonių, įskaitant apyvartinio kapitalo finansavimą, forma, kurių bendros išlaidos viršija 100 000 EUR, atveju – visuomenei gerai matomoje vietoje pateikdami bent vieną ne mažesnio kaip A3 dydžio plakatą arba lygiavertį elektroninį ekraną, kuriame pateikiama informacija apie veiksmą ir akcentuojama Sąjungos parama. Taip pat įrengiamas aiškinamasis stendas pagal LEADER finansuojamų vietos veiklos grupių patalpose. |
| --- | --- |

e)

veiksmų, kuriuos sudaro parama LEADER veiksmams, pagrindinėms paslaugoms ir infrastruktūrai, kuriems netaikomos c ir d punktų nuostatos, kurių bendra viešoji parama viršija 10 000 EUR, arba, kai parama teikiama finansinių priemonių, įskaitant apyvartinio kapitalo finansavimą, forma, kurių bendros išlaidos viršija 100 000 EUR, atveju – visuomenei gerai matomoje vietoje pateikdami bent vieną ne mažesnio kaip A3 dydžio plakatą arba lygiavertį elektroninį ekraną, kuriame pateikiama informacija apie veiksmą ir akcentuojama Sąjungos parama. Taip pat įrengiamas aiškinamasis stendas pagal LEADER finansuojamų vietos veiklos grupių patalpose.

Nukrypdama nuo pirmos pastraipos, vadovaujančioji institucija, kiek įmanoma, užtikrina, kad tais atvejais, kai paramos gavėjas yra fizinis asmuo, visuomenei matomoje vietoje arba elektroniniame ekrane būtų pateikiama tinkama informacija, akcentuojanti fondų paramą.

Pirmos pastraipos a ir b punktai mutatis mutandis taikomi įstaigoms, įgyvendinančioms EŽŪFKP finansuojamas finansines priemones.

Pirmos pastraipos c, d ir e punktai galutiniams finansinių priemonių gavėjams taikomi finansavimo susitarime numatytomis sutartinėmis sąlygomis, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/1060 (1) 59 straipsnio 5 dalyje.

---

(1)  
  2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/1060, kuriuo nustatomos bendros Europos regioninės plėtros fondo, „Europos socialinio fondo +“, Sanglaudos fondo, Teisingos pertvarkos fondo ir Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų politikos finansinės paramos priemonės taisyklės (OL L 231, 2021 6 30, p. 159).

---

| 2022 1 31 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 20/206 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 1 31

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 20/206

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2022/130

2022 m. sausio 24 d.

kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas „Bračko maslinovo ulje“ (SKVN)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų (1), ypač į jo 52 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnio 2 dalies a punktu, Kroatijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Bračko maslinovo ulje“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2); |
| --- | --- |

(1)

remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnio 2 dalies a punktu, Kroatijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Bračko maslinovo ulje“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2);

| (2) | prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl pavadinimas „Bračko maslinovo ulje“ turi būti įregistruotas, |
| --- | --- |

(2)

prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl pavadinimas „Bračko maslinovo ulje“ turi būti įregistruotas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įregistruojamas pavadinimas „Bračko maslinovo ulje“ (SKVN).

Pirmoje pastraipoje nurodytas pavadinimas – tai produkto, priklausančio Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 668/2014 (3) XI priede nurodytai 1.5 klasei „Aliejus ir riebalai (sviestas, margarinas, aliejus ir kt.)“, pavadinimas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. sausio 24 d.

Komisijos vardu

Pirmininkės pavedimu

Janusz WOJCIECHOWSKI

Komisijos narys

---

(1)  
  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

(2)  
  OL C 400, 2021 10 4, p. 8.

2

(3)  
  2014 m. birželio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 668/2014, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų taikymo taisyklės (OL L 179, 2014 6 19, p. 36).

3

---

| 2022 1 31 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 20/207 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 1 31

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 20/207

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2022/131

2022 m. sausio 24 d.

kuriuo į saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiamas pavadinimas „Carne Ramo Grande“ (SKVN)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų (1), ypač į jo 52 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnio 2 dalies a punktu, Portugalijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Carne Ramo Grande“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2); |
| --- | --- |

(1)

remiantis Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 50 straipsnio 2 dalies a punktu, Portugalijos paraiška įregistruoti pavadinimą „Carne Ramo Grande“ paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje (2);

| (2) | prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl pavadinimas „Carne Ramo Grande“ turi būti įregistruotas, |
| --- | --- |

(2)

prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl pavadinimas „Carne Ramo Grande“ turi būti įregistruotas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įregistruojamas pavadinimas „Carne Ramo Grandea“ (SKVN).

Pirmoje pastraipoje nurodytas pavadinimas – tai produkto, priklausančio Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 668/2014 (3) XI priede nurodytai 1.1 klasei „Šviežia mėsa (ir subproduktai)“, pavadinimas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. sausio 24 d.

Komisijos vardu

Pirmininkės pavedimu

Janusz WOJCIECHOWSKI

Komisijos narys

---

(1)  
  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

(2)  
  OL C 398, 2021 10 1, p. 40.

2

(3)  
  2014 m. birželio 13 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 668/2014, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų taikymo taisyklės (OL L 179, 2014 6 19, p. 36).

3

---

| 2022 1 31 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 20/208 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 1 31

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 20/208

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) 2022/132

2022 m. sausio 28 d.

kuriuo dėl metinės, mėnesinės ir trumpojo laikotarpio mėnesinės energetikos statistikos atnaujinimo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1099/2008 dėl energetikos statistikos

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2008 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1099/2008 dėl energetikos statistikos (1), ypač į jo 4 straipsnio 3 dalį, 5 straipsnio 3 dalį ir 9 straipsnio 2 ir 3 dalis,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 1099/2008 nustatoma bendra palyginamos energetikos statistikos rengimo, perdavimo, vertinimo ir sklaidos Sąjungoje sistema; |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 1099/2008 nustatoma bendra palyginamos energetikos statistikos rengimo, perdavimo, vertinimo ir sklaidos Sąjungoje sistema;

| (2) | energetikos statistika turi būti nuolat tobulinama, atsižvelgiant į sparčią technologijų pažangą, Sąjungos energetikos politikos raidą, taip pat į tai, kad svarbu Sąjungos tikslus ir jų įgyvendinimo pažangos stebėseną grįsti oficialiais energetikos statistikos duomenimis. Todėl, siekiant atsižvelgti į augančius ar besikeičiančius poreikius, Europos energetikos statistikos teikimo sistemą būtina nuolat atnaujinti; |
| --- | --- |

(2)

energetikos statistika turi būti nuolat tobulinama, atsižvelgiant į sparčią technologijų pažangą, Sąjungos energetikos politikos raidą, taip pat į tai, kad svarbu Sąjungos tikslus ir jų įgyvendinimo pažangos stebėseną grįsti oficialiais energetikos statistikos duomenimis. Todėl, siekiant atsižvelgti į augančius ar besikeičiančius poreikius, Europos energetikos statistikos teikimo sistemą būtina nuolat atnaujinti;

| (3) | Europos žaliajame kurse ir energetikos sąjungos dokumentų rinkiniuose nustatytiems politikos tikslams stebėti naudojama patikima ir kokybiška energetikos statistika turėtų sustiprinti Sąjungos energetikos politikos patikimumą; |
| --- | --- |

(3)

Europos žaliajame kurse ir energetikos sąjungos dokumentų rinkiniuose nustatytiems politikos tikslams stebėti naudojama patikima ir kokybiška energetikos statistika turėtų sustiprinti Sąjungos energetikos politikos patikimumą;

| (4) | Komisija išskyrė keletą metinės ir trumpojo laikotarpio mėnesinės energetikos statistikos aspektų, kuriuos reikia atnaujinti. Šie aspektai visų pirma susiję su didesniu galutinio energijos suvartojimo paslaugų ir transporto sektoriuose statistikos išskaidymu, naujais energijos nešikliais, pvz., vandeniliu, naujais elektros energijos gamybos ir saugojimo duomenimis, išsamesniais duomenimis apie atsinaujinančiuosius energijos išteklius, naujais įvertiniais duomenimis, leidžiančiais anksčiau parengti energijos balansus, ir metinių duomenų rinkimo savalaikiškumo gerinimu. Be to, panaikinami duomenų teikimo reikalavimai, susiję su trumpojo laikotarpio mėnesine gamtinių dujų, naftos ir naftos produktų statistika, nes dabar turima išsamesnių mėnesinių duomenų, kurių savalaikiškumas geresnis. Komisija su valstybėmis narėmis aptarė keletą techninių aspektų, įskaitant taikymo sritį, įvykdomumą, rengimo sąnaudas, konfidencialumą ir duomenų teikimo reikalavimus, ir dėl jų susitarė; |
| --- | --- |

(4)

Komisija išskyrė keletą metinės ir trumpojo laikotarpio mėnesinės energetikos statistikos aspektų, kuriuos reikia atnaujinti. Šie aspektai visų pirma susiję su didesniu galutinio energijos suvartojimo paslaugų ir transporto sektoriuose statistikos išskaidymu, naujais energijos nešikliais, pvz., vandeniliu, naujais elektros energijos gamybos ir saugojimo duomenimis, išsamesniais duomenimis apie atsinaujinančiuosius energijos išteklius, naujais įvertiniais duomenimis, leidžiančiais anksčiau parengti energijos balansus, ir metinių duomenų rinkimo savalaikiškumo gerinimu. Be to, panaikinami duomenų teikimo reikalavimai, susiję su trumpojo laikotarpio mėnesine gamtinių dujų, naftos ir naftos produktų statistika, nes dabar turima išsamesnių mėnesinių duomenų, kurių savalaikiškumas geresnis. Komisija su valstybėmis narėmis aptarė keletą techninių aspektų, įskaitant taikymo sritį, įvykdomumą, rengimo sąnaudas, konfidencialumą ir duomenų teikimo reikalavimus, ir dėl jų susitarė;

| (5) | todėl Reglamentas (EB) Nr. 1099/2008 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(5)

todėl Reglamentas (EB) Nr. 1099/2008 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (6) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 223/2009 (2) 7 straipsniu įsteigto Europos statistikos sistemos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 223/2009 (2) 7 straipsniu įsteigto Europos statistikos sistemos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1099/2008 priedai pakeičiami šio reglamento priedo tekstu.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2022 m. sausio 28 d.

Komisijos vardu

Pirmininkė

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  OL L 304, 2008 11 14, p. 1.

1

(2)  
  2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos, panaikinantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1101/2008 dėl konfidencialių statistinių duomenų perdavimo Europos Bendrijų statistikos tarnybai, Tarybos reglamentą (EB) Nr. 322/97 dėl Bendrijos statistikos ir Tarybos sprendimą 89/382/EEB, Euratomas, įsteigiantį Europos Bendrijų statistikos programų komitetą (OL L 87, 2009 3 31, p. 164).

2

---

PRIEDAS

„A PRIEDAS

TERMINŲ PAAIŠKINIMAI

Šiame priede pateikiami kituose prieduose vartojamų terminų paaiškinimai, su tais terminais susijusios geografinės pastabos ir tų terminų apibrėžtys, išskyrus atvejus, kai tuose prieduose nurodyta kitaip.

1.   GEOGRAFINĖS PASTABOS

Toliau nurodytos geografinės apibrėžtys taikomos tik teikiant statistinius duomenis:

| — | Australija, išskyrus užjūrio teritorijas, |
| --- | --- |

—

Australija, išskyrus užjūrio teritorijas,

| — | Danija, išskyrus Farerų salas ir Grenlandiją, |
| --- | --- |

—

Danija, išskyrus Farerų salas ir Grenlandiją,

| — | Prancūzija, įskaitant Monaką ir Prancūzijos užjūrio teritorijas – Gvadelupą, Martiniką, Gajaną, Reunjoną ir Majotą, |
| --- | --- |

—

Prancūzija, įskaitant Monaką ir Prancūzijos užjūrio teritorijas – Gvadelupą, Martiniką, Gajaną, Reunjoną ir Majotą,

| — | Italija, įskaitant San Mariną ir Vatikaną (Šventąjį Sostą), |
| --- | --- |

—

Italija, įskaitant San Mariną ir Vatikaną (Šventąjį Sostą),

| — | Japonija, įskaitant Okinavą, |
| --- | --- |

—

Japonija, įskaitant Okinavą,

| — | Portugalija, įskaitant Azorus ir Madeirą, |
| --- | --- |

—

Portugalija, įskaitant Azorus ir Madeirą,

| — | Ispanija, įskaitant Kanarų salas, Balearų salas bei Seutą ir Melilją, |
| --- | --- |

—

Ispanija, įskaitant Kanarų salas, Balearų salas bei Seutą ir Melilją,

| — | Šveicarija, išskyrus Lichtenšteiną, |
| --- | --- |

—

Šveicarija, išskyrus Lichtenšteiną,

| — | Jungtinės Valstijos: 50 valstijų, Kolumbijos apygarda, JAV Mergelių salos, Puerto Rikas ir Guamas. |
| --- | --- |

—

Jungtinės Valstijos: 50 valstijų, Kolumbijos apygarda, JAV Mergelių salos, Puerto Rikas ir Guamas.

2.   SUVESTINIAI RODIKLIAI

Elektros energijos ir šilumos gamintojai klasifikuojami pagal gamybos tikslą:

| — | pagrindinės veiklos gamintojai – privačios arba valstybei priklausančios gamybos įmonės, kurių pagrindinė veikla – elektros energijos ir (arba) šilumos, skirtos parduoti trečiosioms šalims, gamyba, |
| --- | --- |

—

pagrindinės veiklos gamintojai – privačios arba valstybei priklausančios gamybos įmonės, kurių pagrindinė veikla – elektros energijos ir (arba) šilumos, skirtos parduoti trečiosioms šalims, gamyba,

| — | gamintojai savoms reikmėms – privačios arba valstybei priklausančios gamybos įmonės, gaminančios elektros energiją ir (arba) šilumą visiškai arba iš dalies savo pačių reikmėms ir ši veikla palaiko jų pirminę veiklą. |
| --- | --- |

—

gamintojai savoms reikmėms – privačios arba valstybei priklausančios gamybos įmonės, gaminančios elektros energiją ir (arba) šilumą visiškai arba iš dalies savo pačių reikmėms ir ši veikla palaiko jų pirminę veiklą.

| Pastaba. | Įsigaliojus patikslintam NACE (1) klasifikatoriui Komisija gali toliau aiškinti terminus pagal 11 straipsnio 2 dalyje nustatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu, juos papildydama atitinkamomis NACE nuorodomis. |
| --- | --- |

Pastaba.

2.1.   Tiekimas

2.1.1.   GAMYBA IR (ARBA) VIETOS GAMYBA

Išgauto ar pagaminto kuro kiekis apskaičiuojamas po bet kurios operacijos, kuria pašalinama inertinė medžiaga. Įtraukiamas gamintojo gamybos metu (pvz., šildymui ar įrangos ir pagalbinių įrenginių eksploatavimui) suvartotas kuro kiekis ir kitiems gamintojams tiekiama energija, skirta transformavimui ar kitoms reikmėms.

Vietos gamyba – gamyba naudojant konkrečios teritorijos (duomenis teikiančios šalies teritorijos) išteklius.

2.1.2.   REGENERUOTI PRODUKTAI

Taikoma tik juodosioms akmens anglims. Kasyklose regeneruotos suspensijos ir atliekų sąvartos skalūnai.

2.1.3.   GAVIMAS IŠ KITŲ ŠALTINIŲ

Pagaminto kuro, įtraukto į kitas kuro ataskaitas, bet sumaišyto su kitu kuru ir naudojamo mišinyje, kiekis. Papildoma informacija apie šią sudedamąją dalį pateikiama taip:

| — | gavimas iš kitų šaltinių: anglys, |
| --- | --- |

—

gavimas iš kitų šaltinių: anglys,

| — | gavimas iš kitų šaltinių: nafta ir naftos produktai, |
| --- | --- |

—

gavimas iš kitų šaltinių: nafta ir naftos produktai,

| — | gavimas iš kitų šaltinių: gamtinės dujos, |
| --- | --- |

—

gavimas iš kitų šaltinių: gamtinės dujos,

| — | gavimas iš kitų šaltinių: atsinaujinantieji energijos ištekliai. |
| --- | --- |

—

gavimas iš kitų šaltinių: atsinaujinantieji energijos ištekliai.

2.1.4.   IMPORTAS IR (ARBA) EKSPORTAS

Jei nenurodyta kitaip, importas siejamas su pagaminto energetikos produkto pirmine kilmės šalimi (šalimi, kurioje energetikos produktas buvo pagamintas), kai importuojamas produktas skirtas naudoti šalyje, o eksportas – su galutinio panaudojimo šalimi. Kiekis laikomas importuotu arba eksportuotu, kai kertamos šalies politinės sienos, nepaisant to, ar atliktas muitinis įforminimas.

Jei negalima nurodyti kilmės arba paskirties šalies, galima naudoti kategoriją „Nenurodyta/Kita“.

2.1.5.   TARPTAUTINIS JŪRINIS BUNKERIAVIMAS

Į su visų šalių vėliavomis plaukiojančius laivus, kurie naudojami tarptautinei laivybai, pristatyto kuro kiekis. Tarptautinė laivyba gali būti vykdoma jūroje, vidaus ežeruose ir vandens keliuose, taip pat pakrantės vandenyse. Neįtraukiama:

| — | vartojimas vidaus laivybos laivuose, skirstymas į vidaus ir (arba) tarptautinę laivybą turėtų būti grindžiamas išvykimo ir atvykimo uostais, o ne laivo vėliava ar valstybe, kuriai jis priklauso; |
| --- | --- |

—

vartojimas vidaus laivybos laivuose, skirstymas į vidaus ir (arba) tarptautinę laivybą turėtų būti grindžiamas išvykimo ir atvykimo uostais, o ne laivo vėliava ar valstybe, kuriai jis priklauso;

| — | vartojimas žvejybos laivuose; |
| --- | --- |

—

vartojimas žvejybos laivuose;

| — | vartojimas karinėse pajėgose. |
| --- | --- |

—

vartojimas karinėse pajėgose.

2.1.6.   TARPTAUTINĖ AVIACIJA

Tarptautinei aviacijai naudojamiems orlaiviams pristatytas kuro kiekis. Skirstymas į vidaus ir (arba) tarptautinei aviacijai naudojamus orlaivius turėtų būti grindžiamas išvykimo ir atvykimo vietomis, o ne valstybe, kuriai priklauso oro bendrovė. Neįtraukiamas oro bendrovių kelių transporto priemonėms sunaudotas kuras (nurodomas skiltyje „Kitur nenurodyta – transportas“) ir aviacinio kuro naudojimas karinėms reikmėms (nurodomas skiltyje „Kitur nenurodyta – kita“).

2.1.7.   ATSARGŲ POKYČIAI

Šalies teritorijoje esančių atsargų kiekio ataskaitinio laikotarpio pradžioje ir atsargų kiekio ataskaitinio laikotarpio pabaigoje skirtumas. Jei nenurodyta kitaip, sukauptos atsargos parodomos kaip neigiamas skaičius, o neperteklinės atsargos – kaip teigiamas skaičius.

2.1.8.   VISOS ATASKAITINIO LAIKOTARPIO PRADŽIOJE IR PABAIGOJE ŠALIES TERITORIJOJE ESANČIOS ATSARGOS

Visos šalies teritorijoje esančios atsargos, įskaitant valdžios sektoriaus, pagrindinių vartotojų ir už atsargų laikymą atsakingų organizacijų laikomas atsargas, atvykstančiuose vandenynų laivuose laikomos atsargos, laisvojoje zonoje laikomos atsargos ir kitiems pagal dvišalius Vyriausybių susitarimus arba ne pagal tokius susitarimus laikomos atsargos. Ataskaitinio laikotarpio pradžia ir pabaiga reiškia pirmąją ir paskutiniąją ataskaitinio laikotarpio dieną. Į atsargas įtraukiamos atsargos, laikomos visų rūšių specialiose antžeminėse arba požeminėse saugyklose.

2.1.9.   TIESIOGINIS NAUDOJIMAS

Nafta (žalia nafta ir naftos produktai), naudojama tiesiogiai, neperdirbus naftos perdirbimo gamyklose. Įtraukiama žalia nafta, deginama elektros gamybai.

2.1.10.   PIRMINIO PRODUKTO GAVIMAS

Įtraukiamas vietinės arba importuotos žalios naftos (įskaitant kondensatą) ir vietinio NGL (2), naudojamo tiesiogiai neperdirbus naftos perdirbimo gamykloje, kiekis ir naftos chemijos pramonės grąžintas kiekis, kuris (nors ir nepirminis kuras) naudojamas tiesiogiai.

2.1.11.   BENDROJI NAFTOS PERDIRBIMO GAMYKLŲ PRODUKCIJA

Pagaminta gatavų produktų naftos perdirbimo arba kompaundavimo gamykloje. Neįtraukiami naftos perdirbimo nuostoliai, tačiau įtraukiamas naftos perdirbimo gamyklų kuras.

2.1.12.   PERDIRBTI PRODUKTAI

Gatavi produktai, kurie po pristatymo galutiniam vartotojui dar kartą patenka į rinką (pvz., naudoti, o po to perdirbti tepalai). Šis kiekis turėtų būti atskiriamas nuo naftos chemijos pramonės grąžinto kiekio.

2.1.13.   GRĄŽINTAS KIEKIS

Gatavi arba pusiau gatavi produktai, kuriuos galutiniai vartotojai grąžina į naftos perdirbimo gamyklas perdirbti, kompaunduoti arba parduoti. Tai paprastai šalutiniai naftos chemijos gamybos produktai.

2.1.14.   PRODUKTŲ PERKĖLIMAI

Dėl pakitusių specifikacijų arba sumaišius su kitu produktu perklasifikuotas kiekis. Neigiamas vieno produkto įrašas kompensuojamas teigiamu įrašu (arba keliais įrašais) vienam arba keliems produktams arba atvirkščiai; galutinis grynasis rezultatas turėtų būti lygus nuliui.

2.1.15.   PERKELTI PRODUKTAI

Importuoti naftos produktai, kurie perklasifikuojami kaip žaliava tolesniam apdorojimui naftos perdirbimo gamykloje, nepristatant jų galutiniams vartotojams.

2.1.16.   STATISTINIAI SKIRTUMAI

Apskaičiuota vertė, nustatyta kaip pasiūlos požiūriu (pagal principą „iš viršaus į apačią“) apskaičiuoto dydžio ir suvartojimo požiūriu (pagal principą „iš apačios į viršų“) apskaičiuoto dydžio skirtumas. Turėtų būti paaiškinti visi didesni statistiniai skirtumai.

2.2.   Transformavimo sektorius

Transformavimo sektoriuje turėtų būti nurodomi tik kuro, kuris buvo transformuotas į kitą kurą, kiekiai. Šildymui, įrangos eksploatavimui ir bendram transformavimo palaikymui sunaudotas kuro kiekis turėtų būti nurodomas kaip sunaudotas energetikos sektoriuje.

2.2.1.   TIK ELEKTROS ENERGIJOS GAMYBOS, KAIP PAGRINDINĖS VEIKLOS, ĮMONĖS

Tik elektros energijos gamybos blokuose ir (arba) įmonėse elektros energijai gaminti pagrindinės veiklos gamintojų sunaudotas kuro kiekis.

2.2.2.   BENDROS ŠILUMOS IR ELEKTROS ENERGIJOS GAMYBOS (CHP), KAIP PAGRINDINĖS VEIKLOS, BLOKAI

Bendros šilumos ir elektros energijos gamybos (CHP) blokuose elektros energijai ir (arba) šilumai gaminti pagrindinės veiklos gamintojų sunaudotas kuro kiekis.

2.2.3.   TIK ŠILUMOS GAMYBOS, KAIP PAGRINDINĖS VEIKLOS, ĮMONĖS

Tik šilumos gamybos blokuose ir (arba) įmonėse šilumai gaminti pagrindinės veiklos gamintojų sunaudotas kuro kiekis.

2.2.4.   TIK ELEKTROS ENERGIJOS GAMYBOS SAVOMS REIKMĖMS ĮMONĖS

Tik elektros energijos gamybos blokuose ir (arba) įmonėse elektros energijai gaminti gamintojų savoms reikmėms sunaudotas kuro kiekis.

2.2.5.   BENDROS ŠILUMOS IR ELEKTROS ENERGIJOS GAMYBOS (CHP) SAVOMS REIKMĖMS BLOKAI

Visas elektros energijai gaminti sunaudotas kuro kiekis ir proporcingos kuro, sunaudoto šilumai, kurią gamintojai savoms reikmėms pardavė bendros šilumos ir elektros energijos gamybos (CHP) blokuose, dalies kiekis. Proporcinga kuro, sunaudoto neparduotai (sunaudotai savoms reikmėms) šilumai gaminti, dalis, remiantis NACE klasifikatoriumi, nurodoma pagal atitinkamą galutinio energijos suvartojimo sektorių. Neparduota, bet kitiems subjektams pagal nefinansinius susitarimus pristatyta šiluma arba kitiems savininkams priklausantiems subjektams pristatyta šiluma turėtų būti nurodoma pagal tą patį principą kaip ir parduota šiluma.

2.2.6.   TIK ŠILUMOS GAMYBOS SAVOMS REIKMĖMS ĮMONĖS

Proporcinga kuro dalis, atitinkanti tik šilumos gamybos blokuose ir (arba) įmonėse gamintojų savoms reikmėms parduotą šilumos kiekį. Proporcinga kuro, sunaudoto neparduotai (sunaudotai savoms reikmėms) šilumai gaminti, dalis, remiantis NACE klasifikatoriumi, nurodoma pagal atitinkamą galutinio energijos suvartojimo sektorių. Neparduota, bet kitiems subjektams pagal nefinansinius susitarimus pristatyta šiluma arba kitiems savininkams priklausantiems subjektams pristatyta šiluma turėtų būti nurodoma pagal tą patį principą kaip ir parduota šiluma.

2.2.7.   AKMENS ANGLIŲ BRIKETŲ GAMYKLOS

Akmens anglių briketams gaminti akmens anglių briketų gamyklose sunaudotas kuro kiekis.

2.2.8.   KOKSO KROSNYS

Kokso krosnyse kokso krosnių koksui ir koksavimo dujoms gaminti sunaudotas kuro kiekis.

2.2.9.   RUSVŲJŲ ANGLIŲ BRIKETŲ (BKB) IR (ARBA) DURPIŲ BRIKETŲ (PB) GAMYKLOS

Rusvųjų anglių briketams (BKB) gaminti BKB gamyklose sunaudotas kuro kiekis ir durpių briketams (PB) gaminti durpių briketų gamyklose sunaudotas kuro kiekis.

2.2.10.   DUJŲ GAMYKLOS

Dujų gamyklų dujoms gaminti dujų gamyklose ir akmens anglių dujinimo gamyklose sunaudotas kuro kiekis.

2.2.11.   AUKŠTAKROSNĖS

Kuro kiekis, per viršų su geležies rūda arba per apačioje esančius pūstuvus su karšto oro srautu patenkantis į aukštakrosnių talpyklas.

2.2.12.   AKMENS ANGLIŲ SKYSTINIMAS

Sintetinei alyvai gaminti sunaudotas kuro kiekis.

2.2.13.   DUJŲ KEITIMO Į SKYSČIUS GAMYKLOS

Skystuoju kuru paversto dujinio kuro kiekis.

2.2.14.   MEDŽIO ANGLIŲ GAMYBOS ĮMONĖS

Medžio anglimis paversto kietojo biokuro kiekis.

2.2.15.   NAFTOS PERDIRBIMO GAMYKLOS

Naftos produktams gaminti sunaudotas kuro kiekis.

2.2.16.   GAMTINIŲ DUJŲ MAIŠYMO ĮRENGINIAI (SUMAIŠYTOMS GAMTINĖMS DUJOMS)

Dujų, sumaišytų su gamtinėmis dujomis ir įleistų į dujų tinklą, kiekis.

2.2.17.   MAIŠYMAS SU AUTOMOBILINIU BENZINU, DYZELINU IR (ARBA) ŽIBALU

Skystųjų biodegalų, sumaišytų su atitinkamomis iškastinės kilmės kuro sudedamosios dalimis, kiekis.

2.2.18.   KITUR NENURODYTA

Kitur nenurodytai transformavimo veiklai sunaudotas kuro kiekis. Jei ši skiltis pildoma, ataskaitoje turėtų būti paaiškinta, kas yra įtraukta į šią skiltį.

2.3.   Energetikos sektorius

Energetikos pramonėje gavybai (kasybai, naftos ir dujų gavybai) arba operacijas, susijusias su transformavimo veikla, vykdančioms įmonėms eksploatuoti sunaudotas kuro kiekis. Atitinka NACE 2 red. 05, 06, 19 ir 35 skyrius, NACE 2 red. 09.1 grupę ir NACE 2 red. 07.21 ir 08.92 klases.

Neįtraukiamas į kitą energijos formą transformuoto kuro kiekis (jis turėtų būti nurodomas transformavimo sektoriuje) arba kuro, sunaudoto naftos, dujų ir anglies suspensijos vamzdynams eksploatuoti, kiekis (jis turėtų būti nurodomas transporto sektoriuje).

Įtraukiama atominiam branduolio dalijimuisi ir branduolių sintezei skirtų cheminių medžiagų gamyba ir šių procesų produktai.

2.3.1.   NAUDOJIMAS SAVO REIKMĖMS ELEKTROS ENERGIJOS GAMYBOS, BENDROS ŠILUMOS IR ELEKTROS ENERGIJOS GAMYBOS (CHP) IR ŠILUMOS GAMYBOS ĮMONĖSE

Kaip energija pagalbinėms operacijoms įmonių tik elektros energijos gamybos, tik šilumos gamybos ir bendros šilumos ir elektros energijos gamybos (CHP) blokuose sunaudoto kuro kiekis.

2.3.2.   AKMENS ANGLIŲ KASYKLOS

Kaip energija anglių gavybai ir sodrinimui anglių kasybos pramonėje sunaudotas kuro kiekis. Sudegintos kasyklų viršuje esančiose elektrinėse anglys turėtų būti nurodomos transformavimo sektoriuje.

2.3.3.   AKMENS ANGLIŲ BRIKETŲ GAMYKLOS

Kaip energija pagalbinėms operacijoms akmens anglių briketų gamyklose sunaudoto kuro kiekis.

2.3.4.   KOKSO KROSNYS

Kaip energija pagalbinėms operacijoms kokso krosnyse (kokso gamyklose) sunaudoto kuro kiekis.

2.3.5.   RUSVŲJŲ ANGLIŲ BRIKETŲ (BKB) IR (ARBA) DURPIŲ BRIKETŲ (PB) GAMYKLOS

Kaip energija pagalbinėms operacijoms rusvųjų anglių briketų (BKP) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklose sunaudoto kuro kiekis.

2.3.6.   DUJŲ GAMYKLOS IR (ARBA) DUJINIMO GAMYKLOS

Kaip energija pagalbinėms operacijoms dujų gamyklose ir akmens anglių dujinimo gamyklose sunaudoto kuro kiekis.

2.3.7.   AUKŠTAKROSNĖS

Kaip energija pagalbinėms operacijoms aukštakrosnėse sunaudoto kuro kiekis.

2.3.8.   AKMENS ANGLIŲ SKYSTINIMAS

Kaip energija pagalbinėms operacijoms anglių skystinimo gamyklose sunaudoto kuro kiekis.

2.3.9.   SKYSTINIMAS (SGD) IR (ARBA) DUJINIMAS

Kaip energija pagalbinėms operacijoms gamtinių dujų skystinimo ir pakartotinio dujinimo gamyklose sunaudoto kuro kiekis.

2.3.10.   DUJINIMO GAMYKLOS (BIODUJŲ)

Kaip energija pagalbinėms operacijoms biodujų dujinimo gamyklose sunaudoto kuro kiekis.

2.3.11.   DUJŲ KEITIMO Į SKYSČIUS (GTL) GAMYKLOS

Kaip energija pagalbinėms operacijoms dujų keitimo į skysčius gamyklose sunaudoto kuro kiekis.

2.3.12.   MEDŽIO ANGLIŲ GAMYBOS ĮMONĖS

Kaip energija pagalbinėms operacijoms medžio anglių gamyklose sunaudoto kuro kiekis.

2.3.13.   NAFTOS PERDIRBIMO GAMYKLOS

Kaip energija pagalbinėms operacijoms naftos perdirbimo gamyklose sunaudoto kuro kiekis.

2.3.14.   NAFTOS IR DUJŲ GAVYBA

Naftos ir gamtinių dujų gavybos įrenginiuose sunaudotas kuro kiekis. Neįtraukiami vamzdynų nuostoliai (nurodomi kaip paskirstymo nuostoliai) ir vamzdynams eksploatuoti sunaudotos energijos kiekis (nurodomas transporto sektoriuje).

2.3.15.   KITUR NENURODYTA – ENERGETIKOS VEIKLA

Kuro kiekis, susijęs su kitur nenurodyta energetikos veikla. Jei ši skiltis pildoma, ataskaitoje turėtų būti paaiškinta, kas yra įtraukta į šią skiltį.

2.4.   Perdavimo ir paskirstymo nuostoliai

2.4.1.   PERDAVIMO NUOSTOLIAI

Dėl perdavimo patirti kuro nuostoliai perdavimo sistemos operatoriaus valdomoje sistemos dalyje. Apima techninius ir netechninius nuostolius. Nurodant elektros energijos perdavimo nuostolius, įtraukiami transformatoriuose, kurie nėra laikomi elektros energijos jėgainių sudedamąja dalimi, patirti nuostoliai. Dujų atveju šie nuostoliai apima dujų išleidimą ir fakelų deginimą perdavimo metu.

2.4.2.   PASKIRSTYMO NUOSTOLIAI

Dėl paskirstymo patirti kuro nuostoliai paskirstymo sistemos operatoriaus valdomoje sistemos dalyje. Apima techninius ir netechninius nuostolius. Dujų atveju šie nuostoliai apima dujų išleidimą ir fakelų deginimą paskirstymo metu.

2.5.   Galutinis suvartojimas ne energetikos reikmėms

Ne energetikos reikmėms sunaudotas iškastinio kuro kiekis – nesudegintas kuras.

2.6.   Galutinis energijos suvartojimas (galutinio vartojimo specifikacijos)

2.6.1.   PRAMONĖS SEKTORIUS

Šie duomenys susiję su pramonės įmonės pirminei veiklai sunaudoto kuro kiekiu.

Tik šilumos gamybos arba bendros šilumos ir elektros energijos gamybos (CHP) blokams: nurodomas tik pačiame objekte sunaudojamai šilumai (savo reikmėms naudojamai šilumai) gaminti sunaudoto kuro kiekis. Parduotos šilumos gamybai ir elektros energijos gamybai sunaudoto kuro kiekis turėtų būti nurodomas atitinkamame transformavimo sektoriuje.

| 2.6.1.1. | Kasyba ir karjerų eksploatavimas: NACE 2 red. 07 skyrius (išskyrus 07.21) ir 08 skyrius (išskyrus 08.92); NACE 2 red. 09.9 grupė. |
| --- | --- |

2.6.1.1.

| 2.6.1.1.1. | Metalo rūdų kasyba [NACE 2 red. 07 skyrius; išskyrus NACE 2 red. 07.21 klasę „Urano ir torio rūdų kasyba“] |
| --- | --- |

2.6.1.1.1.

| 2.6.1.1.2. | Kita kasyba ir karjerų eksploatavimas [NACE 2 red. 08 skyrius; išskyrus NACE 2 red. 08.92 klasę „Durpių gavyba“] |
| --- | --- |

2.6.1.1.2.

| 2.6.1.1.3. | Kasybai būdingų paslaugų veikla [NACE 2 red. 09 skyrius; išskyrus NACE 2 red. 09.1 grupę „Naftos ir gamtinių dujų gavybai būdingų paslaugų veikla“] |
| --- | --- |

2.6.1.1.3.

| 2.6.1.2. | Maisto produktai, gėrimai ir tabakas: NACE 2 red. 10, 11 ir 12 skyriai. |
| --- | --- |

2.6.1.2.

| 2.6.1.2.1. | Maisto produktų gamyba [NACE 2 red. 10 skyrius] |
| --- | --- |

2.6.1.2.1.

| 2.6.1.2.2. | Gėrimų gamyba [NACE 2 red. 11 skyrius] |
| --- | --- |

2.6.1.2.2.

| 2.6.1.2.3. | Tabako gaminių gamyba [NACE 2 red. 12 skyrius] |
| --- | --- |

2.6.1.2.3.

| 2.6.1.3. | Tekstilė ir oda [NACE 2 red. 13, 14 ir 15 skyriai; įtraukiama tekstilės gaminių gamyba, drabužių siuvimas (gamyba) ir odos ir odos dirbinių gamyba] |
| --- | --- |

2.6.1.3.

| 2.6.1.4. | Mediena ir medienos gaminiai – medienos bei medienos ir kamštienos gaminių, išskyrus baldus, gamyba; gaminių iš šiaudų ir pynimo medžiagų gamyba [NACE 2 red. 16 skyrius] |
| --- | --- |

2.6.1.4.

| 2.6.1.5. | Plaušiena, popierius ir spausdinimas: NACE 2 red. 17 ir 18 skyriai. |
| --- | --- |

2.6.1.5.

| 2.6.1.5.1. | Popieriaus ir popieriaus gaminių gamyba [NACE 2 red. 17 skyrius] |
| --- | --- |

2.6.1.5.1.

| 2.6.1.5.1.1. | Plaušienos gamyba [NACE 2 red. 17.11 klasė] |
| --- | --- |

2.6.1.5.1.1.

| 2.6.1.5.1.2. | Kitas popierius ir popieriaus gaminiai [NACE 2 red. 17.12 klasė ir NACE 2 red. 17.2 grupė] |
| --- | --- |

2.6.1.5.1.2.

| 2.6.1.5.2. | Spausdinimas ir įrašytų laikmenų tiražavimas [NACE 2 red. 18 skyrius] |
| --- | --- |

2.6.1.5.2.

| 2.6.1.6. | Chemija ir naftos chemija: NACE 2 red. 20 ir 21 skyriai. |
| --- | --- |

2.6.1.6.

| 2.6.1.6.1. | Chemikalų ir chemijos produktų gamyba [NACE 2 red. 20 skyrius] |
| --- | --- |

2.6.1.6.1.

| 2.6.1.6.2. | Pagrindinių vaistų pramonės gaminių ir farmacinių preparatų gamyba [NACE 2 red. 21 skyrius] |
| --- | --- |

2.6.1.6.2.

| 2.6.1.7. | Nemetalų mineralai [NACE 2 red. 23 skyrius] |
| --- | --- |

2.6.1.7.

| 2.6.1.7.1. | Stiklo ir stiklo gaminių bei dirbinių gamyba [NACE 2 red. 23.1 grupė] |
| --- | --- |

2.6.1.7.1.

| 2.6.1.7.2. | Cemento, kalkių ir gipso (įskaitant klinkerį) gamyba [NACE 2 red. 23.5 grupė] |
| --- | --- |

2.6.1.7.2.

| 2.6.1.7.3. | Kiti nemetalų mineralų produktai [NACE 2 red. 23.2, 23.3, 23.4, 23.6, 23.7 ir 23.9 grupės] |
| --- | --- |

2.6.1.7.3.

| 2.6.1.8. | Geležis ir plienas [Pagrindinių metalų gamyba A: NACE 2 red. 24.1, 24.2 ir 24.3 grupės bei 24.51 ir 24.52 klasės] |
| --- | --- |

2.6.1.8.

| 2.6.1.9. | Spalvotųjų metalų pramonė [Pagrindinių metalų gamyba B: NACE 2 red. 24.4 grupė ir 24.53 bei 24.54 klasės] |
| --- | --- |

2.6.1.9.

| 2.6.1.9.1. | Aliuminio gamyba [NACE 2 red. 24.42 klasė] |
| --- | --- |

2.6.1.9.1.

| 2.6.1.9.2. | Kita spalvotųjų metalų pramonė [NACE 2 red. 24.4 grupė, išskyrus NACE 2 red. 24.42 klasę; NACE 2 red. 24.53 ir 24.54 klases] |
| --- | --- |

2.6.1.9.2.

| 2.6.1.10. | Mašinos: NACE 2 red. 25, 26, 27 ir 28 skyriai. |
| --- | --- |

2.6.1.10.

| 2.6.1.10.1. | Metalo gaminių, išskyrus mašinas ir įrenginius, gamyba [NACE 2 red. 25 skyrius] |
| --- | --- |

2.6.1.10.1.

| 2.6.1.10.2. | Kompiuterinių, elektroninių ir optinių gaminių gamyba [NACE 2 red. 26 skyrius] |
| --- | --- |

2.6.1.10.2.

| 2.6.1.10.3. | Elektros įrangos gamyba [NACE 2 red. 27 skyrius] |
| --- | --- |

2.6.1.10.3.

| 2.6.1.10.4. | Niekur kitur nepriskirtų mašinų ir įrangos gamyba [NACE 2 red. 28 skyrius] |
| --- | --- |

2.6.1.10.4.

| 2.6.1.11. | Transporto įranga: su transporto priemonėse naudojamos įrangos gamyba susijusios pramonės šakos [NACE 29 ir 30 skyriai; įtraukiama variklinių transporto priemonių, priekabų ir puspriekabių gamyba bei kitos transporto įrangos gamyba] |
| --- | --- |

2.6.1.11.

| 2.6.1.12. | Kitur nenurodyta – pramonė: NACE 22, 31 ir 32 skyriai |
| --- | --- |

2.6.1.12.

| 2.6.1.12.1. | Guminių ir plastikinių gaminių gamyba [NACE 22 skyrius] |
| --- | --- |

2.6.1.12.1.

| 2.6.1.12.2. | Baldų gamyba [NACE 2 red. 31 skyrius] |
| --- | --- |

2.6.1.12.2.

| 2.6.1.12.3. | Kita gamyba [NACE 2 red. 32 skyrius] |
| --- | --- |

2.6.1.12.3.

| 2.6.1.13. | Statyba [NACE 2 red. 41, 42 ir 43 skyriai] |
| --- | --- |

2.6.1.13.

2.6.2.   Transporto sektorius

Vykdant visų rūšių transporto veiklą sunaudota energija, neatsižvelgiant į NACE kategoriją (ekonomikos sektorių), kuriame vykdoma veikla. Geležinkelio stotims, autobusų stotims, prieplaukoms ir oro uostams šildyti ir apšviesti sunaudotas kuras turėtų būti nurodomas kategorijoje „Komercinės ir viešosios paslaugos“, o ne „Transporto sektorius“.

2.6.2.1.   Geležinkeliai

Geležinkelių eismui, įskaitant pramoninius geležinkelius ir geležinkelių transportą, kuris yra miesto ir priemiesčio transporto sistemų dalis (pvz., traukiniai, tramvajai, metro), sunaudotas kuro kiekis.

2.6.2.1.1.   Greitieji geležinkeliai

Geležinkelių linijomis, kuriose greitis gali būti didesnis kaip 200 km per valandą, važiuojančių traukinių sunaudojama energija.

2.6.2.1.2.   Paprastieji geležinkeliai

Geležinkelių eismui sunaudojama energija, išskyrus greituosius geležinkelius ir metro bei tramvajus.

2.6.2.1.2.1.   Keleivių vežimas paprastaisiais geležinkeliais

Energija, geležinkelių transporto sektoriuje sunaudojama keleiviams geležinkelių riedmenimis vežti nuo įlaipinimo vietos iki išlaipinimo vietos. Keleivis – bet kuris geležinkeliais keliaujantis asmuo, išskyrus traukinio brigados narius.

2.6.2.1.2.2.   Krovinių vežimas paprastaisiais geležinkeliais

Energija, geležinkelių transporto sektoriuje sunaudojama kroviniams geležinkelių riedmenimis vežti nuo pakrovimo vietos iki iškrovimo vietos.

2.6.2.1.3.   Metro ir tramvajai

Energija, sunaudojama metro, tramvajų, lengvojo bėginio transporto ir kitose antžeminėse ar požeminėse miesto geležinkelių sistemose.

2.6.2.2.   Vidaus laivyba

Į su bet kurios šalies vėliavomis plaukiojančius laivus, kurie nenaudojami tarptautinei laivybai, pristatytas kuro kiekis (žr. skiltį „Tarptautinis jūrinis bunkeriavimas“). Skirstymas į vidaus ir (arba) tarptautinę laivybą turėtų būti grindžiamas išvykimo ir atvykimo uostais, o ne laivo vėliava ar valstybe, kuriai jis priklauso.

2.6.2.3.   Keliai

Kelių transporto priemonių sunaudotas kuro kiekis. Įtraukiamas žemės ūkio transporto priemonių keliuose sunaudotas kuras ir kelių transporto priemonių tepalai.

Neįtraukiama stacionarių variklių sunaudojama energija (žr. skiltį „Kiti sektoriai“), traktorių ne greitkeliuose naudojama energija (žr. skiltį „Žemės ūkis“), kelių transporto priemonių karinėms reikmėms naudojama energija (žr. skiltį „Kiti sektoriai – kitur nenurodyta“), kelių dangai naudojamas bitumas ir statybvietėse naudojamų variklių sunaudota energija (žr. skiltį „Pramonės subsektorius – statyba“).

2.6.2.3.1.   Sunkiasvorės krovininės transporto priemonės

Krovininių transporto priemonių, kurių krovumas viršija 3,5 t (N2 ir N3 klasių transporto priemonės pagal Europos transporto priemonių kategorijų klasifikatorių, remiantis JT EEK standartais), sunaudotas kuro kiekis.

2.6.2.3.2.   Kolektyvinis transportas

Didelių keleivinių transporto priemonių, pvz., miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų, didelių furgonų ir pan. (M2 ir M3 klasių transporto priemonės pagal Europos transporto priemonių kategorijų klasifikatorių, remiantis JT EEK standartais), sunaudotas kuro kiekis.

2.6.2.3.3.   Lengvieji automobiliai ir furgonai

Mažų transporto priemonių, pvz., keleivinių arba krovininių lengvųjų automobilių ir furgonų (N1 ir M1 klasių transporto priemonės pagal Europos transporto priemonių kategorijų klasifikatorių, remiantis JT EEK standartais), sunaudotas kuro kiekis.

2.6.2.3.4.   Kitos kelių transporto priemonės

Visų kitų formų kelių transporto priemonių, išskyrus sunkiasvores krovinines transporto priemones, kolektyvinį transportą bei lengvuosius automobilius ir furgonus, sunaudotas kuro kiekis.

2.6.2.4.   Vamzdyninis transportas

Kaip energija vamzdynų, kuriais transportuojamos dujos, skysčiai, suspensijos ir kitos prekės, eksploatavimui sunaudotas kuro kiekis. Įtraukiama siurblinėms ir vamzdynų priežiūrai sunaudota energija. Neįtraukiama gamtinių arba pagamintų dujų, karšto vandens ar garo iš platintojo galutiniams naudotojams skirstymui vamzdynais sunaudota energija (nurodoma energetikos sektoriuje), galutiniam energijos tiekimui namų ūkiams, pramoniniams, komerciniams ir kitiems vartotojams sunaudota energija (įtraukiama į komercines ir (arba) viešąsias paslaugas) ir nuostoliai, patirti transportuojant iš platintojo galutiniams naudotojams (nurodomi kaip skirstymo nuostoliai).

2.6.2.5.   Vidaus aviacija

Vidaus aviacijai naudojamiems orlaiviams pristatytas kuro kiekis. Įtraukiamas ne skraidymui, pvz., stendiniam variklių bandymui, sunaudotas kuras. Skirstymas į vidaus ir (arba) tarptautinei aviacijai naudojamus orlaivius turėtų būti grindžiamas išvykimo ir atvykimo vietomis, o ne valstybe, kuriai priklauso oro bendrovė. Įtraukiamos ilgos kelionės tarp dviejų oro uostų, esančių šalyje, turinčioje užjūrio teritorijų. Neįtraukiamas oro bendrovių kelių transporto priemonėms sunaudotas kuras (nurodomas skiltyje „Kitur nenurodyta – transportas“) ir aviacinio kuro naudojimas karinėms reikmėms (nurodomas skiltyje „Kitur nenurodyta – kita“).

2.6.2.6.   Kitur nenurodyta – transportas

Kitur nenurodytai transporto veiklai sunaudotas kuro kiekis. Įtraukiamas oro bendrovių kelių transporto priemonių sunaudotas kuras ir uostuose laivų krautuvų, įvairių rūšių kranų sunaudotas kuras. Jei ši skiltis pildoma, ataskaitoje turėtų būti paaiškinta, kas yra įtraukta į šią skiltį.

2.6.3.   Kiti sektoriai

Šioje kategorijoje nurodomas kuro kiekis, sunaudotas konkrečiai nepaminėtuose arba transformavimo, energetikos, pramonės ar transporto sritims nepriklausančiuose sektoriuose.

2.6.3.1.   Komercinės ir viešosios paslaugos

Valstybiniame ir privačiame sektoriuje veikiančių įmonių ir įstaigų suvartotas kuro kiekis. NACE 2 red. 33, 36, 37, 38, 39, 45, 46, 47, 52, 53, 55, 56, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 71, 72, 73, 74, 75, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 84 (išskyrus 84.22 klasę), 85, 86, 87, 88, 90, 91, 92, 93, 94, 95, 96 ir 99 skyriai. Geležinkelio, autobusų stotims, laivų prieplaukoms ir oro uostams šildyti ir apšviesti sunaudotas kuras turėtų būti nurodomas šioje kategorijoje. Įtraukiamas kuras, sunaudotas vykdant visą NACE 2 red. 49, 50 ir 51 skyriuose nurodytą ne transporto veiklą.

| 2.6.3.1.1. | Mašinų ir įrangos remontas ir įrengimas [NACE 2 red., C sekcijos 33 skyrius] |
| --- | --- |

2.6.3.1.1.

| 2.6.3.1.2. | Vandens tiekimas; nuotekų valymas, atliekų tvarkymas ir regeneravimas [NACE 2 red., E sekcija] |
| --- | --- |

2.6.3.1.2.

| 2.6.3.1.3. | Didmeninė ir mažmeninė prekyba; variklinių transporto priemonių ir motociklų remontas [NACE 2 red., G sekcija] |
| --- | --- |

2.6.3.1.3.

| 2.6.3.1.3.1. | Didmeninė prekyba [NACE 2 red., G sekcijos 46 skyrius] |
| --- | --- |

2.6.3.1.3.1.

| 2.6.3.1.3.2. | Mažmeninė prekyba [NACE 2 red., G sekcijos 47 skyrius] |
| --- | --- |

2.6.3.1.3.2.

| 2.6.3.1.4. | Sandėliavimas ir transportui būdingų paslaugų veikla [NACE 2 red., H sekcijos 52 skyrius] |
| --- | --- |

2.6.3.1.4.

| 2.6.3.1.5. | Pašto ir pasiuntinių (kurjerių) veikla [NACE 2 red., H sekcijos 53 skyrius] |
| --- | --- |

2.6.3.1.5.

| 2.6.3.1.6. | Apgyvendinimo ir maitinimo paslaugų veikla [NACE 2 red., I sekcija] |
| --- | --- |

2.6.3.1.6.

| 2.6.3.1.6.1. | Apgyvendinimo veikla [NACE 2 red., I sekcijos 55 skyrius] |
| --- | --- |

2.6.3.1.6.1.

| 2.6.3.1.6.2. | Maitinimo paslaugų veikla [NACE 2 red., I sekcijos 56 skyrius] |
| --- | --- |

2.6.3.1.6.2.

| 2.6.3.1.7. | Informacija ir ryšiai [NACE 2 red., J sekcija] |
| --- | --- |

2.6.3.1.7.

| 2.6.3.1.8. | Finansinė ir draudimo veikla bei Nekilnojamojo turto operacijos [NACE 2 red., K sekcija ir NACE 2 red., L sekcija] |
| --- | --- |

2.6.3.1.8.

| 2.6.3.1.9. | Administracinė ir aptarnavimo veikla [NACE 2 red., I sekcija] |
| --- | --- |

2.6.3.1.9.

| 2.6.3.1.10. | Viešasis valdymas ir gynyba; privalomasis socialinis draudimas [NACE 2 red. O sekcija] |
| --- | --- |

2.6.3.1.10.

| 2.6.3.1.11. | Švietimas [NACE 2 red., P sekcija] |
| --- | --- |

2.6.3.1.11.

| 2.6.3.1.12. | Žmonių sveikatos priežiūra ir socialinis darbas [NACE 2 red., Q sekcija] |
| --- | --- |

2.6.3.1.12.

| 2.6.3.1.12.1. | Ligoninių veikla [NACE 2 red., Q sekcija, 86.1 grupė] |
| --- | --- |

2.6.3.1.12.1.

| 2.6.3.1.13. | Meninė, pramoginė ir poilsio organizavimo veikla [NACE 2 red., R sekcija] |
| --- | --- |

2.6.3.1.13.

| 2.6.3.1.13.1. | Sportinė veikla [NACE 2 red., R sekcijos 93 skyrius] |
| --- | --- |

2.6.3.1.13.1.

| 2.6.3.1.14. | Ekstrateritorinių organizacijų ir įstaigų veikla [NACE 2 red., U sekcija] |
| --- | --- |

2.6.3.1.14.

| 2.6.3.1.15. | Profesinė, mokslinė ir techninė veikla bei kita aptarnavimo veikla [NACE 2 red., M sekcija ir NACE 2 red., S sekcija] |
| --- | --- |

2.6.3.1.15.

| 2.6.3.1.16 | Duomenų centrai Duomenų centras apibrėžiamas kaip struktūra arba struktūrų grupė, naudojama duomenų saugojimo, apdorojimo ir (arba) platinimo kompiuterinėms sistemoms/serveriams ir susijusiai įrangai laikyti, sujungti ir eksploatuoti, taip pat susijusiai veiklai. |
| --- | --- |

2.6.3.1.16

2.6.3.2.   Namų ūkiai

Nurodomas visų namų ūkių, įskaitant „namų ūkius, samdančius namų ūkio darbininkus“, suvartotas kuro kiekis. NACE 2 red. 97 ir 98 skyriai.

Namų ūkių sektoriui apibūdinti vartojamų terminų apibrėžtys:

namų ūkis – vienas gyvenantis asmuo, šeima arba grupė kartu tame pačiame asmeniniame būste gyvenančių asmenų, kurie dalijasi komunalinių paslaugų ir kitomis būtiniausiomis gyvenimo išlaidomis. Taigi, namų ūkių sektorius, taip pat vadinamas gyvenamuoju sektoriumi, yra visi šalies namų ūkiai kartu.

Prie šio sektoriaus nereikėtų priskirti kolektyvinių gyvenamųjų būstų: nuolatinių (pvz., kalėjimai) ar laikinų (pvz., ligoninės), nes jų suvartojimo duomenys įtraukiami į paslaugų sektorių. Transporto veiklai sunaudotos energijos duomenis reikėtų traukti į transporto sektorių, ne į namų ūkių sektorių.

Su namų ūkių vykdoma didelio masto ekonomine veikla susijusio energijos suvartojimo duomenų taip pat nereikėtų traukti į bendrą namų ūkių energijos suvartojimą. Tai gali būti žemės ūkio veikla nedideliuose ūkiuose ir kita ekonominė veikla, vykdoma namų ūkio gyvenamajame būste; tokia veikla turėtų būti įtraukta į atitinkamą galutinio suvartojimo sektorių.

2.6.3.2.1.   Patalpų šildymas

Energijos suvartojimas būsto vidaus erdvei šildyti.

2.6.3.2.2.   Patalpų vėsinimas

Energijos suvartojimas būstui vėsinti kondicionavimo sistema ir (arba) įrenginiu.

Ventiliatoriai, orapūtės ir kiti prie kondicionavimo sistemos neprijungti prietaisai turėtų būti įtraukiami ne į šį skirsnį, o į apšvietimo ir elektros prietaisų skirsnį.

2.6.3.2.3.   Vandens šildymas

Energijos suvartojimas vandeniui, naudojamam praustis, maudytis, valyti ar kitoms su maisto gaminimu nesusijusioms reikmėms, šildyti.

Baseinų vandens šildymas neįtraukiamas (turėtų būti priskiriama kitiems galutiniams naudojimo būdams).

2.6.3.2.4.   Maisto gaminimas

Energijos suvartojimas valgiui ruošti.

Papildomi įrenginiai (mikrobangų krosnelės, arbatiniai, kavinukai ir pan.) neįtraukiami; šie įrenginiai turėtų būti įtraukti į apšvietimo ir elektros prietaisų skirsnį.

2.6.3.2.5.   Apšvietimo ir elektros prietaisai (tik elektros energija)

Elektros naudojimas apšvietimo ir bet kokiems kitiems būsto elektros prietaisams, neįtrauktiems į kitų galutinių naudojimo būdų skiltį.

2.6.3.2.6.   Kiti galutiniai naudojimo būdai

Bet koks kitas namų ūkių energijos suvartojimas, pvz., lauko ir kitai veiklai, nepriskirtai prie ankstesnių penkių kategorijų, suvartojama energija (pvz., žoliapjovės, baseinų šildymas, lauko šildytuvai, lauko kepsninės, pirtys ir pan.).

2.6.3.3.   Žemės ūkis

Naudotojų, kurių veikla priskiriama augalininkystės ir gyvulininkystės, medžioklės ir susijusių paslaugų veiklos sektoriui, suvartotas kuro kiekis; NACE 2 red., 01 skyrius.

2.6.3.4.   Miškininkystė

Naudotojų, kurių veikla priskiriama miškininkystės ir medienos ruošos sektoriui, suvartotas kuro kiekis; NACE 2 red., 02 skyrius.

2.6.3.5.   Žvejyba

Vidaus vandens, pakrantės ir tolimajai žvejybai pristatytas kuro kiekis. Žvejyba turėtų apimti į su visų šalių vėliavomis plaukiojančius laivus, kurie šalyje papildė kuro atsargas, pristatytą kurą ir žvejybos pramonėje sunaudotą energiją. NACE 2 red., 03 skyrius.

2.6.3.6.   Kitur nenurodyta – kita

Kitur nenurodytai veiklai (pvz., NACE 2 red. 84.22 klasės) sunaudotas kuro kiekis. Jai priskiriamas karinėms reikmėms mobiliųjų ir stacionariųjų priemonių sunaudotas kuras (pvz., laivuose, orlaiviuose, keliuose ir gyvenamosiose patalpose naudojama energija), neatsižvelgiant į tai, ar kuras pristatytas tos ar kitos šalies ginkluotosioms pajėgoms. Jei ši skiltis pildoma, ataskaitoje turėtų būti paaiškinta, kas yra įtraukta į šią skiltį.

3.   PRODUKTAI

3.1.   ANGLYS (kietasis iškastinis kuras ir pagamintos dujos)

3.1.1.   JUODOSIOS AKMENS ANGLYS

Juodosios akmens anglys yra suvestinis produktų rodiklis, gaunamas sudėjus antracitą, koksines akmens anglis ir kitas bitumines akmens anglis.

3.1.2.   ANTRACITAS

Daugiausia anglies turinčios akmens anglys, naudojamos pramonės ir namų ūkių reikmėms. Paprastai jo sudėtyje lakiųjų medžiagų kiekis neviršija 10 % ir yra didelis anglies kiekis (nustatytas anglies kiekis – apie 90 %). Viršutinis šilumingumas didesnis kaip 24 000 kJ/kg, skaičiuojant bepelenei, tačiau drėgnai medžiagai.

3.1.3.   KOKSINĖS AKMENS ANGLYS

Bituminės akmens anglys, kurių kokybė yra tokia, kad galima pagaminti aukštakrosnėse naudoti tinkamą koksą (kokso krosnių koksą). Viršutinis šilumingumas didesnis kaip 24 000 kJ/kg, skaičiuojant bepelenei, tačiau drėgnai medžiagai.

3.1.4.   KITOS BITUMINĖS AKMENS ANGLYS

Garui gaminti naudojamos akmens anglys; įtraukiamos visos bituminės akmens anglys, kurios nepriskiriamos nei prie koksinių akmens anglių, nei prie antracito. Joms būdingas didesnis nei antracito lakiųjų medžiagų kiekis (daugiau kaip 10 %) ir mažesnis anglies kiekis (nustatytas anglies kiekis mažiau kaip 90 %). Viršutinis šilumingumas didesnis kaip 24 000 kJ/kg, skaičiuojant bepelenei, tačiau drėgnai medžiagai.

3.1.5.   RUSVOSIOS ANGLYS

Rusvosios anglys yra suvestinis produktų rodiklis, gaunamas sudėjus subbitumines akmens anglis ir lignitą.

3.1.6.   SUBBITUMINĖS AKMENS ANGLYS

Nesukepančiosios anglys, kurių viršutinis šilumingumas yra nuo 20 000 kJ/kg iki 24 000 kJ/kg ir kurių sudėtyje lakiųjų medžiagų kiekis didesnis kaip 31 %, skaičiuojant sausam produktui be mineralinių medžiagų.

3.1.7.   LIGNITAS

Nesukepančiosios anglys, kurių viršutinis šilumingumas yra mažesnis kaip 20 000 kJ/kg ir kurių sudėtyje lakiųjų medžiagų kiekis didesnis kaip 31 %, skaičiuojant sausam produktui be mineralinių medžiagų.

3.1.8.   AKMENS ANGLIŲ BRIKETAI

Sudėtinis kuras, pagamintas iš juodųjų akmens anglių dalelių, pridėjus rišamąją medžiagą. Todėl pagamintų akmens anglių briketų kiekis gali būti šiek tiek didesnis nei faktiškai transformavimo proceso metu sunaudotų anglių kiekis.

3.1.9.   KOKSO KROSNIŲ KOKSAS

Kietas produktas, gautas aukštoje temperatūroje karbonizuojant akmens anglį, daugiausia koksinę akmens anglį, kuriam būdingas nedidelis drėgmės ir lakiųjų medžiagų kiekis. Kokso krosnių koksas daugiausia naudojamas geležies ir plieno pramonėje kaip energijos šaltinis ir cheminė medžiaga.

Šioje kategorijoje nurodomas smulkusis koksas ir liejyklų koksas.

Į šią kategoriją turėtų būti įtrauktas puskoksis (kietas produktas, gautas karbonizuojant anglį žemoje temperatūroje). Puskoksis naudojamas kaip šildymo krosnių kuras arba pačioje transformavimo gamykloje.

Į šią skiltį taip pat įtraukiamas iš lignito pagamintas koksas, smulkusis koksas ir puskoksis.

3.1.10.   DUJINIS KOKSAS

Šalutinis juodųjų akmens anglių produktas, naudojamas dujų gamyklose miesto dujoms gaminti. Dujinis koksas naudojamas šildymui.

3.1.11.   AKMENS ANGLIŲ DEGUTAS

Gaunamas bituminių akmens anglių destrukcinio distiliavimo proceso metu. Akmens anglių degutas yra skystas šalutinis akmens anglių distiliavimo produktas koksui gauti kokso krosnyse; arba jis gaminamas iš rusvųjų anglių („žemos temperatūros degutas“).

3.1.12.   BKB (RUSVŲJŲ ANGLIŲ BRIKETAI)

BKB yra sudėtinis kuras iš lignito arba subbituminių anglių, pagamintas briketuojant esant aukštam slėgiui be rišamosios medžiagos, įskaitant džiovinto lignito daleles ir dulkes.

3.1.13.   PAGAMINTOS DUJOS

Pagamintos dujos yra suvestinis produktų rodiklis, gaunamas sudėjus dujų gamyklų dujas, koksavimo dujas, aukštakrosnių dujas ir kitas regeneruotas dujas.

3.1.14.   DUJŲ GAMYKLŲ DUJOS

Visų rūšių dujos, pagamintos komunalinėse ar privačiose įmonėse, kurių pagrindinis tikslas – gaminti, transportuoti ir skirstyti dujas. Priskiriamos dujos, gautos karbonizuojant (įskaitant kokso krosnyse pagamintas dujas ir į dujų įmones perduotas dujas), visiškai dujinant prisodrinus arba neprisodrinus naftos produktais (SND, mazuto distiliavimo likutis ir t. t.), taip pat gautos perdirbant ir paprasčiausiai sumaišius dujas ir (arba) orą, įskaitant maišymą su gamtinėmis dujomis ir naudojimą gamtinių dujų tinkle. Dujų kiekis, gautas dujų gamykloms perdavus kitas akmens anglių dujas, turėtų būti nurodomas dujų gamyklų dujų gamybos eilutėje.

3.1.15.   KOKSAVIMO DUJOS

Koksavimo dujos yra dujos, gaunamos kaip kokso krosnių kokso gamybos šalutinis produktas geležies ir plieno gamybai.

3.1.16.   AUKŠTAKROSNIŲ DUJOS

Aukštakrosnių dujos gaminamos deginant koksą aukštakrosnėse geležies ir plieno pramonėje. Jos regeneruojamos ir naudojamos kaip kuras iš dalies pačioje gamykloje ir iš dalies kituose plieno pramonės procesuose arba įrenginiuose, pritaikytuose jas deginti.

3.1.17.   KITOS REGENERUOTOS DUJOS

Plieno gamybos deguoninėje aukštakrosnėje šalutinis produktas, regeneruotas išleidimo iš aukštakrosnės metu. Šios dujos taip pat vadinamos konvertuojamomis dujomis, LD dujomis arba BOS dujomis. Grąžintojo kuro kiekis turėtų būti nurodomas remiantis viršutiniu šilumingumu. Taip pat įtraukiamos prieš tai nenurodytos pagamintos dujos, pvz., kietųjų anglinių medžiagų degiosios dujos, gautos kitur neaprašytų gamybos ir cheminių procesų metu.

3.1.18.   DURPĖS

Durpės yra degios, minkštos, akytos arba suslėgtos augalinės kilmės nuosėdos, kurių sudėtyje yra daug vandens (neperdirbtose – iki 90 %), lengvai pjaustomos, nuo šviesiai iki tamsiai rudos spalvos. Durpėms priskiriamos velėninės ir trupininės durpės. Neįtraukiamos ne energetikos tikslams naudojamos durpės.

3.1.19.   DURPIŲ PRODUKTAI

Įvairūs produktai, pvz., durpių briketai, tiesiogiai arba netiesiogiai gauti iš velėninių durpių ir trupininių durpių.

3.1.20.   NAFTINGIEJI SKALŪNAI IR BITUMINGASIS SMĖLIS

Naftingieji skalūnai ir bitumingasis smėlis yra nuosėdinės uolienos, kurių sudėtyje yra kerogeno pavidalo organinės medžiagos. Kerogenas – vaškinė medžiaga, kurios sudėtyje daug angliavandenilių, laikoma naftos prekursoriumi. Naftinguosius skalūnus galima deginti tiesiogiai arba perdirbti šildant ir gauti skalūnų alyvą. Suskystinimo metu gauta skalūnų alyva ir kiti produktai turėtų būti nurodomi kaip kiti angliavandeniliai, priskiriami naftos produktams.

3.2.   Gamtinės dujos

3.2.1.   GAMTINĖS DUJOS

Gamtines dujas sudaro dujos, esančios požeminiuose telkiniuose, skystos arba dujinės būsenos, daugiausia sudarytos iš metano, nepaisant gavybos būdo (tradicinis ar netradicinis). Jos apima tiek pagrindines (angl. non-associated) dujas, randamas telkiniuose, kuriuose gaunami angliavandeniliai tik dujų forma, tiek šalutines (angl. associated) dujas, kurios gaunamos kartu su žalia nafta, taip pat iš akmens anglių kasyklų arba iš akmens anglių klodų gautą metaną. Gamtinėms dujoms nepriskiriamos biodujos arba pagamintos dujos. Į gamtinių dujų tinklą perduotas šių produktų kiekis nurodomas atskirai nuo gamtinių dujų. Gamtinėms dujoms priskiriamos suskystintos gamtinės dujos (SGD) ir suslėgtos gamtinės dujos (CNG).

3.3.   Elektros energija ir šiluma

3.3.1.   ELEKTROS ENERGIJA

Elektros energija yra energija, perduodama vykstant fizikiniam reiškiniui, susijusiam su elektros krūviais ir jų poveikiu esant ramybės ir judėjimo būsenoms. Nurodoma visa sunaudota elektros energija, kuri buvo pagaminta ir suvartota, įskaitant nuo elektros tinklų nepriklausomą ir savo reikmėms sunaudotą energiją. Į tinklą netiekiamą elektros energiją gamina įrenginiai, kurie gamybos požiūriu yra atjungti nuo tinklo; įrenginys negali tinklui tiekti pagamintos elektros energijos. Pasigaminta elektros energija yra elektros energija, gamintojo suvartojama iki jos patekimo į tinklą.

3.3.2.   ŠILUMA (GAUTA ŠILUMA)

Šiluma – tai energija, gaunama dėl slenkamojo, sukamojo ir vibracinio medžiagos sudedamųjų dalių judėjimo, taip pat dėl tos medžiagos fizinės būsenos pokyčių. Nurodoma visa pagaminta šiluma, išskyrus šilumą, kurią gamintojai savo reikmėms pagamino savo reikmėms ir nepardavė; visų kitų formų šiluma nurodoma kaip produktų, iš kurių buvo gaminama šiluma, sąnaudos.

3.4.   NAFTA (žalia nafta ir naftos produktai)

3.4.1.   ŽALIA NAFTA

Žalia nafta yra natūralios kilmės mineralinė nafta, kurios sudėtyje yra angliavandenilių ir šalutinių priemaišų (pvz., sieros). Esant normaliai paviršiaus temperatūrai ir slėgiui ji yra skystos būsenos, o jos fizinės savybės (tankis, klampa ir t. t.) yra labai nepastovios. Šiai kategorijai priskiriamas kondensatas, gautas iš šalutinių arba pagrindinių dujų ir sumaišytas su komercinės žalios naftos srove. Kiekiai turėtų būti nurodomi nepriklausomai nuo gavybos būdo (tradicinis, netradicinis). Žaliai naftai nepriskiriami NGL.

3.4.2.   GAMTINIAI DUJŲ KONDENSATAI (NGL)

NGL yra skysti arba suskystinti angliavandeniliai, gauti iš gamtinių dujų atskyrimo įrenginiuose arba dujų apdorojimo įmonėse. Gamtiniams dujų kondensatams priskiriamas (paprastasis ir izo-) etanas, propanas, butanas, (izo-) pentanas ir pentan plus formos (kartais vadinami natūraliuoju benzinu arba gamyklų kondensatu).

3.4.3.   NAFTOS PERDIRBIMO GAMYKLŲ ŽALIAVA

Naftos perdirbimo gamyklų žaliava yra apdorota nafta, skirta tolesniam perdirbimui (pvz., tiesioginės distiliacijos mazutas (gaunamas tiesioginiu naftos distiliavimu) arba vakuuminis gazolis), išskyrus kompaundavimą. Toliau apdorojant ji bus perdirbta į vieną arba daugiau sudedamųjų dalių ir (arba) galutinių produktų. Ši apibrėžtis taip pat taikoma iš naftos chemijos pramonės į naftos perdirbimo pramonę sugrąžintai žaliavai (pvz., pirolizės benzinas, C4 frakcijos, gazolis ir mazuto frakcijos).

3.4.4.   PRIEDAI IR (ARBA) OKSIGENATAI

Priedai yra neangliavandeniliniai cheminiai junginiai, pridedami arba kompaunduojami su naftos produktais, siekiant pakeisti jų savybes (oktaninį skaičių, cetaninį skaičių, šalimo savybes ir pan.). Priedams priskiriami oksigenatai (pvz., alkoholiai (metanolis, etanolis), eteriai (metilo ir tretinio butilo eteris (MTBE), etilo ir tretinio butilo eteris (ETBE), tretinis pentil-metilo eteris (TAME) ir t. t.), esteriai (pvz., rapsų aliejus arba dimetilesteris ir t. t.), cheminiai junginiai (pvz., tetrametilšvinas (TML), tetraetilšvinas (TEL) ir detergentai). Šioje kategorijoje nurodytų priedų ir (arba) oksigenatų (alkoholių, eterių, esterių ir kitų cheminių junginių) kiekis turėtų būti susietas su kompaunduojamu su degalais arba su degalų naudojimui skirtu kiekiu. Šiai kategorijai priskiriami biodegalai, sumaišyti su skystuoju iškastiniu kuru.

3.4.5.   PRIEDŲ IR (ARBA) OKSIGENATŲ SUDĖTYJE ESANTYS BIODEGALAI

Šioje kategorijoje nurodomų skystųjų biodegalų kiekis yra susietas su kompaunduotais skystaisiais biodegalais ir rodo tik tos dalies, kurią sudaro biodegalai, o ne visų skysčių, į kuriuos yra įmaišyta skystųjų biodegalų, tūrį. Neįtraukiami jokie nekompaunduoti skystieji biodegalai.

3.4.6.   KITI ANGLIAVANDENILIAI

Sintetinė žalia nafta iš bitumingojo smėlio, skalūnų alyvos ir pan., anglies skystinimo skysčiai, gamtinių dujų virsmo į benziną metu gauti skysčiai, vandenilis ir emulsinė alyva (pvz., orimulsija); nepriskiriami naftingieji skalūnai; priskiriama skalūnų nafta (antrinis produktas).

3.4.7.   NAFTOS PRODUKTAI

Naftos produktai yra suvestinis produktų rodiklis, gaunamas sudėjus naftos perdirbimo dujas, etaną, suskystintąsias naftos dujas, pirminį benziną, automobilinį benziną, aviacinį benziną, benzininius reaktyvinius degalus, žibalinius reaktyvinius degalus, kitą žibalą, gazolį ir (arba) dyzeliną, mazutą, vaitspiritą ir SBP, tepalus, bitumą, parafiną, naftos koksą ir kitus produktus.

3.4.8.   NAFTOS PERDIRBIMO GAMYKLŲ DUJOS

Naftos perdirbimo dujoms priskiriamos įvairios nekondensuojamos dujos, kurias daugiausiai sudaro vandenilis, metanas, etanas ir alkenai, gauti naftos perdirbimo gamyklose distiliuojant žalią naftą arba apdorojant naftos produktus (pvz., krekingo metu). Taip pat priskiriamos dujos, grąžinamos iš naftos chemijos pramonės.

3.4.9.   ETANAS

Natūralios dujinės būsenos linijinis angliavandenilis (C2H6), gautas iš gamtinių dujų ir naftos perdirbimo dujų srovių.

3.4.10.   SUSKYSTINTOSIOS NAFTOS DUJOS (SND)

SND yra lengvi parafininiai angliavandeniliai, gauti naftos perdirbimo metu, žalios naftos stabilizavimo ir gamtinių dujų perdirbimo įmonėse. Juos dažniausiai sudaro propanas (C3H8) ir butanas (C4Hl0) arba jų mišinys. Jų sudėtyje taip pat gali būti propeno, buteno, izopropeno ir metilpropeno. SND paprastai skystinamos slėgiu, kad jas butų galima transportuoti arba sandėliuoti.

3.4.11.   PIRMINIS BENZINAS

Pirminis benzinas yra žaliava, skirta naftos chemijos pramonei (pvz., etileno arba aromatinių angliavandenilių gamybai) arba benzino gamybai riformuojant arba izomerizuojant naftos perdirbimo gamykloje. Pirminiame benzine medžiaga susidaro 30–210 °C temperatūros distiliacijos intervale arba šio intervalo dalyje.

3.4.12.   AUTOMOBILINIS BENZINAS

Automobilinį benziną sudaro lengvų angliavandenilių mišinys distiliuojant 35–215 °C temperatūroje. Jis naudojamas kaip degalai sausumoje naudojamuose kibirkštinio uždegimo varikliuose. Automobiliniame benzine gali būti priedų, oksigenatų ir oktaninį skaičių didinančių kuro priedų, įskaitant švino junginius. Priskiriamos automobilinio benzino kompaundavimo sudedamosios dalys (išskyrus priedus ir (arba) oksigenatus), pvz., alkilatai, izomeratas, riformingo benzinas (reformatas), krekingo benzinas, skirti naudoti kaip prekinis automobilinis benzinas. Automobilinis benzinas yra suvestinis produktų rodiklis, gaunamas sudėjus sumaišytą biobenziną (automobilinio benzino sudėtyje esantį biobenziną) ir ne biobenziną.

3.4.12.1.   Sumaišytas biobenzinas (automobilinio benzino sudėtyje esantis biobenzinas)

Į automobilinį benziną įmaišytas biobenzinas.

3.4.12.2.   Ne biobenzinas

Likusi automobilinio benzino dalis: automobilinis benzinas, išskyrus sumaišytą biobenziną (tai daugiausia iškastinės kilmės automobilinis benzinas).

3.4.13.   AVIACINIS BENZINAS

Specialiai aviaciniams stūmokliniams varikliams paruoštas automobilinis benzinas, kurio oktaninis skaičius tinka varikliui, stingimo temperatūra –60 °C, o distiliacijos intervalas nuo 30 °C iki 180 °C.

3.4.14.   BENZININIAI REAKTYVINIAI DEGALAI (PIRMINIO BENZINO REAKTYVINIAI DEGALAI ARBA JP4)

Priskiriamos visos lengvųjų angliavandenilių alyvos, naudojamos aviacijos turbinų jėgainėse, distiliuojant 100–250 °C temperatūroje. Jos gaunamos kompaunduojant žibalą ir benziną arba pirminį benziną taip, kad aromatinių angliavandenilių turinys neviršytų 25 % tūrio, o garų slėgis būtų nuo 13,7 kPa iki 20,6 kPa.

3.4.15.   ŽIBALINIAI REAKTYVINIAI DEGALAI

Aviacijos turbinų jėgainėse naudojamas distiliatas. Jam būdingos tos pačios distiliacijos ypatybės, t. y. 150–300 °C temperatūra (paprastai neviršijant 250 °C), o pliūpsnio temperatūra yra tokia pat kaip žibalo. Be to, jis turi ypatingų savybių (pvz., stingimo temperatūra), kurias nustato Tarptautinė oro transporto asociacija. Priskiriamos žibalo kompaundavimo sudedamosios dalys. Žibaliniai reaktyviniai degalai yra suvestinis produktų rodiklis, gaunamas sudėjus sumaišytus reaktyvinius biodegalus (žibalinių reaktyvinių degalų sudėtyje esančius reaktyvinius biodegalus) ir reaktyvinius ne biodegalus.

3.4.15.1.   Sumaišyti reaktyviniai biodegalai (žibalinių reaktyvinių degalų sudėtyje esantys reaktyviniai biodegalai)

Į žibalinius reaktyvinius degalus įmaišyti reaktyviniai biodegalai.

3.4.15.2.   Reaktyviniai ne biodegalai

Likusi žibalinių reaktyvinių degalų dalis: žibaliniai reaktyviniai degalai, išskyrus sumaišytus reaktyvinius biodegalus (tai daugiausia iškastinės kilmės žibaliniai reaktyviniai degalai).

3.4.16.   KITOS ŽIBALO RŪŠYS

Rafinuotos naftos distiliatas, naudojamas ne orlaivių transporto sektoriuose. Jis distiliuojamas 150–300 °C temperatūroje.

3.4.17.   GAZOLIS IR (ARBA) DYZELINAS (DISTILIACINĖ ALYVA)

Gazolis ir (arba) dyzelinas pirmiausiai naudojami kaip tarpinis distiliatas, distiliuojamas 180–380 °C temperatūroje. Priskiriamos kompaundavimo sudedamosios dalys. Atsižvelgiant į paskirtį, skiriamos kelios markės. Gazoliui ir (arba) dyzelinui priskiriamas kelių transporto dyzelinas, naudojamas automobilių ir sunkvežimių slėginio uždegimo varikliuose. Gazoliui ir (arba) dyzelinui priskiriamos lengvos kūrenti skirtos pramoninės ir komercinės alyvos, laivų varikliuose ir geležinkelių transporte naudojamas dyzelis, kitas gazolis, įskaitant sunkiuosius gazolius, kurie distiliuojami 380–540 °C temperatūroje ir kurie yra naudojami kaip naftos chemijos žaliava. Gazolis ir (arba) dyzelinas yra suvestinis produktų rodiklis, gaunamas sudėjus sumaišytą biodyzeliną (gazolio ir (arba) dyzelino sudėtyje esantį biodyzeliną) ir ne biodyzeliną.

3.4.17.1.   Sumaišytas biodyzelinas (gazolio ir (arba) dyzelino sudėtyje esantis biodyzelinas)

Į gazolį ir (arba) dyzeliną įmaišytas biodyzelinas.

3.4.17.2.   Ne biodyzelinas

Likusi gazolio ir (arba) dyzelino dalis: gazolis ir (arba) dyzelinas, išskyrus sumaišytą biodyzeliną (tai daugiausia iškastinės kilmės gazolis ir (arba) dyzelinas).

3.4.18.   MAZUTAS (SUNKIOJI ALYVA)

Visas likęs mazutas (sunkioji alyva) (įskaitant gautą maišymo metu). Kinematinė klampa 80 °C temperatūroje viršija 10 cSt. Pliūpsnio temperatūra visada viršija 50 °C, o tankis visada didesnis nei 0,90 kg/l. Mazutas yra suvestinis produktų rodiklis, gaunamas sudėjus mažai sieringą mazutą ir sieringą mazutą.

3.4.18.1.   Mažai sieringas mazutas (LSFO)

Mazutas, kuriame sieros yra mažiau nei 1 %.

3.4.18.2.   Sieringas mazutas (HSFO)

Mazutas, kuriame sieros yra ne mažiau kaip 1 %.

3.4.19.   VAITSPIRITAS IR SBP

Vaitspiritas ir SBP – tai rafinuoti distiliaciniai tarpiniai produktai, kurių distiliacija vyksta pirminio benzino arba žibalo lygmenyje. Jiems priskiriamas pramoninis spiritas (dar vadinamas SBP; lengvosios alyvos, distiliuojamos 30–200 °C temperatūroje, priklausomai nuo distiliacijos intervalo nutraukimo pozicijos skirstomos į 7 arba 8 pramoninio spirito markes, nustatomas pagal temperatūros skirtumus (kuri neviršija 60 °C) nuo 5 % iki 90 % tūrio distiliacijos taškų, ir vaitspiritas (pramoninis spiritas, kurio pliūpsnio temperatūra viršija 30 °C, o distiliacijos intervalas yra 135–200 °C).

3.4.20.   TEPALAI

Iš distiliato šalutinių produktų gauti angliavandeniliai. Jie dažniausiai naudojami guolių paviršių trinčiai mažinti. Įtraukiamos visos prekinės tepamosios alyvos markės, pradedant šeivine alyva ir baigiant cilindrine alyva, ir visos kitos, naudojamos plastiškuosiuose tepaluose, variklinėje alyvoje ir visose tepalams naudojamos bazinės alyvos markėse.

3.4.21.   BITUMAS

Kietas, pusiau kietas arba klampus koloidinės struktūros angliavandenilis, tarp rudos ir juodos spalvos, gaunamas kaip likutis žalios naftos distiliacijos metu, distiliuojant naftos likučius iš atmosferinės distiliacijos vakuuminiu būdu. Bitumas dažnai vadinamas asfaltu ir dažniausiai naudojamas keliams tiesti ir stogams dengti. Įtraukiamas pseudoverdantysis ir susmulkintas bitumas.

3.4.22.   PARAFINAS

Sotieji alifatiniai angliavandeniliai. Jie yra tepamosios alyvos deparafinavimo metu gauti likučiai. Jie yra kristalinės struktūros, kuri maždaug priklauso nuo markės. Jų pagrindinės savybės yra tokios: bespalviai, bekvapiai ir permatomi, o lydosi aukštesnėje nei 45 °C temperatūroje.

3.4.23.   Naftos koksas

Juodos spalvos kietas šalutinis produktas, dažniausiai gaunamas atliekant naftos išvestinės žaliavos, vakuumo likučių, deguto ir pikio krekingą arba koksavimą uždelsto arba skystojo koksavimo metu. Jį daugiausiai sudaro anglis (90–95 %) ir mažas pelenų kiekis. Naudojamas plieno pramonėje kaip žaliava kokso krosnyse, kurui, elektrodų ir chemikalų gamybai. Dvi pagrindinės rūšys yra žaliasis koksas ir degtas koksas. Įtraukiamas vadinamasis katalizavimo koksas, kuris nusėda ant katalizatoriaus rafinavimo metu; šis koksas negali būti naudojamas antrą kartą ir paprastai sudeginamas kaip naftos perdirbimo gamyklų kuras.

3.4.24.   KITI PRODUKTAI

Visi pirmiau atskirai nepaminėti produktai, pvz., degutas ir siera. Įtraukiami aromatiniai angliavandeniliai (pvz., BTX arba benzenas, toluenas ir ksilenas) ir alkenai (pvz., propenas), gaminami naftos perdirbimo gamyklose.

3.5.   Atsinaujinantieji energijos ištekliai ir atliekos

3.5.1.   HIDROENERGIJA

Potencinė ir kinetinė vandens energija, hidroelektrinėse paversta į elektros energiją. Hidroenergija yra suvestinis produktų rodiklis, gaunamas sudėjus tik hidroenergijos gamybos įmonėse, mišriose hidroenergijos gamybos įmonėse ir tik hidroakumuliacinėse elektrinėse pagamintą energiją.

3.5.1.1.   Tik hidroenergijos gamybos įmonės

Hidroelektrinės, kuriose naudojama tik tiesioginė natūrali vandens prietaka ir kuriose nėra hidroakumuliacijos (vandens pakėlimo į aukštutinį baseiną) įrenginių.

3.5.1.2.   Mišrios hidroenergijos gamybos įmonės

Hidroelektrinės su natūralia vandens prietaka į aukščiau esančią talpyklą, kuriose visus įrenginius arba jų dalį galima naudoti vandeniui pakelti į aukštutinį baseiną; elektros energija gaminama panaudojant natūralią vandens prietaką ir pirmiau į aukštutinį baseiną pakeltą vandenį.

3.5.1.3.   Tik hidroakumuliacinės elektrinės

Hidroelektrinės be natūralios vandens prietakos į aukščiau esančią talpyklą; didžioji dalis vandens, naudojamo elektros energijai gaminti, iš pradžių pakeliama į aukštutinį baseiną; išskyrus lietų ir sniegą.

3.5.2.   GEOTERMINĖ ENERGIJA

Energija, gaunama iš žemės plutos išskiriamos šilumos, paprastai karšto vandens arba garų pavidalo; išskyrus aplinkos šilumą, surinktą naudojant grunto šildomuosius siurblius. Geoterminės energijos gamyba grindžiama gręžinyje gaunamo skysčio entalpijos ir pabaigoje išmetamo skysčio skirtumu.

3.5.3.   SAULĖS ENERGIJA

Saulės energija yra suvestinis produktų rodiklis, gaunamas sudėjus saulės fotovoltų energiją ir saulės šiluminę energiją.

3.5.3.1.   Saulės fotovoltų energija

Saulės šviesa, paversta į elektros energiją, naudojant saulės baterijos elementus, kurie šviesoje gamina elektrą. Nurodoma visa pagaminta elektros energija (įskaitant smulkaus masto gamybą ir prie elektros tinklų neprijungtų įrenginių pagamintą elektros energiją).

3.5.3.1.1.   Stoginiai įrenginiai

Čia nurodomas fotovoltinių plokščių, įrengtų ant statybinių konstrukcijų, kurių pirminis tikslas yra ne energijos gamyba, pagamintos energijos kiekis. Taip pat nurodomas kiekis, pagamintas į pastatą integruotų saulės šviesos energijos elektrinių, kai fotovoltinės plokštės yra įrengtos ne ant stogo, o, pvz., pritvirtintos kitur prie pastato. Fotovoltinės plokštės nelaikomos stoginiais įrenginiais, jeigu jos išdėstytos dideliame žemės plote, pvz., užima papildomą plotą (kaip antai žemės ūkio paskirties žemę).

3.5.3.1.2.   Prie elektros tinklų neprijungti įrenginiai

Čia nurodomi A priedo 3.3.1 skirsnyje apibrėžti prie elektros tinklų neprijungti įrenginiai.

3.5.3.2.   Saulės šiluminė energija

Saulės spindulių (saulės šviesos) šiluma, naudojama naudingoms energetikos reikmėms. Pavyzdžiui, tai gali būti saulės šiluminės energijos gamybos įmonės ir aktyvios sistemos, skirtos sanitariniam karštam vandeniui gaminti arba pastatų patalpoms šildyti. Tokiai energijai priskiriama šiluma, kuri patenka į šilumos perdavimo terpę, t. y. iš saulės energijos atėmus optinius ir kolektorių nuostolius. Neįtraukiama saulės energija, surinkta naudojant pasyviąsias pastatų šildymo, vėsinimo ir apšvietimo sistemas; įtraukiama tik saulės energija, susijusi su aktyviomis sistemomis.

3.5.4.   POTVYNIŲ, BANGŲ, VANDENYNO ENERGIJA

Mechaninė energija, kuri kyla potvynių, bangavimo metu arba atsiranda iš vandenyno srovių ir naudojama elektrai gaminti.

3.5.5.   VĖJO ENERGIJA

Kinetinė vėjo energija, vėjo turbinose paversta į elektrą. Vėjo energija yra suvestinis produktų rodiklis, gaunamas sudėjus sausumos ir jūros vėjo pagamintą energiją.

3.5.5.1.   Sausumos vėjo energija

Sausumos vietovėse (krašto gilumoje, įskaitant ežerus ir kitus vidaus vandenų telkinius) panaudojant vėjo energiją pagaminta elektros energija.

3.5.5.2.   Jūros vėjo energija

Jūrų vietovėse (pvz., jūroje, vandenyne ir dirbtinėse salose) pagaminta elektros energija. Nurodant už susijusios teritorijos teritorinių vandenų ribų naudojant jūros vėjo energiją pagamintą elektros energiją turėtų būti įtraukti visi įrenginiai, esantys šalies išskirtinėje ekonominėje zonoje.

3.5.6.   PRAMONINĖS ATLIEKOS (NEATSINAUJINANČIOJI DALIS)

Nurodomos pramoninės neatsinaujinančiosios atliekos, svarbioms energetikos reikmėms tiesiogiai deginamos specialiuose įrenginiuose. Sunaudojamo kuro kiekis turėtų būti nurodomas remiantis žemutiniu šilumingumu. Neįtraukiamos atliekos, kurių deginimo metu neišgaunama energija. Atsinaujinančioji pramoninių atliekų dalis turėtų būti nurodoma toje biokuro kategorijoje, kuri labiausiai atitinka tų atliekų pobūdį.

3.5.7.   KOMUNALINĖS ATLIEKOS

Namų ūkiuose, ligoninėse ir tretiniame sektoriuje susidariusios atliekos (iš esmės – visos atliekos, kurios yra panašios į namų ūkio atliekas), svarbioms energetikos reikmėms tiesiogiai deginamos specialiuose įrenginiuose. Sunaudojamo kuro kiekis turėtų būti nurodomas remiantis žemutiniu šilumingumu. Neįtraukiamos atliekos, kurių deginimo metu neišgaunama energija. Komunalinės atliekos yra suvestinis produktų rodiklis, gaunamas sudėjus atsinaujinančiąsias ir neatsinaujinančiąsias komunalines atliekas.

3.5.7.1.   Atsinaujinančiosios komunalinės atliekos

Biologinės kilmės komunalinių atliekų dalis.

3.5.7.2.   Neatsinaujinančiosios komunalinės atliekos

Nebiologinės kilmės komunalinių atliekų dalis.

3.5.8.   BIOKURAS

Biokuras yra suvestinis produktų rodiklis, gaunamas sudėjus kietąjį biokurą, biodujas ir skystuosius biodegalus. Ne energetikos reikmėms sunaudotas biokuras (pvz., statybos arba baldų gamybos reikmėms sunaudota mediena, varikliams tepti skirta bioalyva ir kelių dangai skirtas biobitumas) neįtraukiamas į energetikos statistinius duomenis.

3.5.8.1.   Kietasis biokuras

Taikoma biologinės kilmės kietajai organinei neiškastinei medžiagai (dar vadinamai biomase), kuri gali būti naudojama kaip kuras šildymui arba elektrai gaminti. Kietasis biokuras yra suvestinis produktų rodiklis, gaunamas sudėjus medžio anglis, malkinę medieną, medienos likučius ir šalutinius produktus, sulfatines išviras, cukranendrių išspaudas, gyvūnines atliekas, kitas augalines medžiagas ir likučius, taip pat atsinaujinančiąją pramoninių atliekų dalį.

3.5.8.1.1.   Medžio anglys

Medžio anglys yra kuras, pagamintas iš kietojo biokuro – medžio ir kitų augalinės kilmės medžiagų destrukcinio distiliavimo ir pirolizės metu gautų kietųjų atliekų.

3.5.8.1.2.   Malkinė mediena, medienos likučiai ir šalutiniai produktai

Malkinė mediena arba malkos (rąstų, žabų, granulių arba skiedrų pavidalo), gautos iš natūralių arba prižiūrimų miškų ar pavienių medžių. Įtraukiami medienos likučiai, kurie yra naudojami kaip kuras ir kurių, kaip medienos, pirminė sudėtis nėra pakeista; įtraukiamos medienos granulės. Neįtraukiamos medžio anglys ir sulfatinės išviros. Sunaudojamo kuro kiekis turėtų būti nurodomas remiantis žemutiniu šilumingumu.

3.5.8.1.2.1.   Medienos granulės

Medienos granulės yra cilindro formos gaminys, pagamintas aglomeracijos būdu, suspaudžiant medienos likučius.

3.5.8.1.3.   Sulfatinės išviros

Elektros energija, pagaminta iš panaudotų šarminių išvirų, gautų iš skaidymo įrenginių, sulfatiniu arba natroniniu būdu gaminant popieriui gaminti reikalingą pluoštą. Sunaudojamo kuro kiekis turėtų būti nurodomas remiantis žemutiniu šilumingumu.

3.5.8.1.4.   Cukranendrių išspaudos

Kuras, gautas iš pluošto, kuris liko po cukranendrių perdirbimo išsunkus sultis. Sunaudojamo kuro kiekis turėtų būti nurodomas remiantis žemutiniu šilumingumu.

3.5.8.1.5.   Gyvūninės atliekos

Energija, gauta panaudojus gyvūnų išmatas, mėsos ir žuvies likučius, kurie išdžiovinti tiesiogiai naudojami kaip kuras. Neįtraukiamos atliekos, naudojamos anaerobinės fermentacijos įmonėse. Šiose įmonėse susidarančios kuro dujos įtraukiamos į biodujas. Sunaudojamo kuro kiekis turėtų būti nurodomas remiantis žemutiniu šilumingumu.

3.5.8.1.6.   Kitos augalinės medžiagos ir likučiai

Kitur nenurodytas biokuras, įskaitant šiaudus, daržovių išaižas, žemės riešutų lukštus, nukirstus žabus, alyvuogių išspaudas ir kitas atliekas, susidarančias prižiūrint augalus, nuimant jų derlių ir juos apdorojant. Sunaudojamo kuro kiekis turėtų būti nurodomas remiantis žemutiniu šilumingumu.

3.5.8.1.7.   Atsinaujinančioji pramoninių atliekų dalis

Kieta atsinaujinančioji pramoninių atliekų dalis, tiesiogiai sudeginama specialiuose įrenginiuose svarbioms energetikos reikmėms (pvz., be kita ko, natūralaus kaučiuko dalis panaudotose guminėse padangose arba natūralaus pluošto dalis tekstilės atliekose, atitinkamai priskiriamose 07.3 ir 07.6 atliekų kategorijoms, kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 2150/2002 dėl atliekų statistikos). Sunaudojamo kuro kiekis turėtų būti nurodomas remiantis žemutiniu šilumingumu.

3.5.8.2.   Biodujos

Dujos, kurių pagrindinės sudedamosios dalys yra metanas ir anglies dioksidas, gaunami biomasę skaidant anaerobiniu būdu arba biomasėje vykstant šiluminiams procesams, įskaitant dujas, gaunamas iš atliekose esančios biomasės. Sunaudojamo kuro kiekis turėtų būti nurodomas remiantis žemutiniu šilumingumu. Biodujos yra suvestinis produktų rodiklis, gaunamas sudėjus sąvartynų dujas, kanalizacijos dumblo dujas, kitos anaerobinės fermentacijos metu gautas biodujas ir šiluminių procesų biodujas.

3.5.8.2.1.   Sąvartynų dujos

Biodujos, gaunamos anaerobiniu būdu skaidant sąvartynų atliekas.

3.5.8.2.2.   Kanalizacijos dumblo dujos

Biodujos, gaunamos kanalizacijos dumblo anaerobinės fermentacijos metu.

3.5.8.2.3.   Kitos anaerobinio skaidymo metu gautos biodujos

Biodujos, gaunamos gyvūnų srutų, skerdyklų, alaus daryklų ir kitų žemės ūkio ir maisto pramonės atliekų anaerobinės fermentacijos metu.

3.5.8.2.4.   Šiluminių procesų biodujos

Biodujos, susidariusios biomasėje vykstant šiluminiams procesams (dujinimo arba pirolizės).

3.5.8.3.   Skystieji biodegalai

Šiai kategorijai priskiriami visi natūralios kilmės (pvz., pagaminti iš biomasės ir (arba) biologiškai skaidžios atliekų dalies) skystieji degalai, tinkami maišyti su iškastinės kilmės skystaisiais degalais arba juos pakeisti. Šioje kategorijoje nurodomas skystųjų biodegalų kiekis turėtų apimti grynų biodegalų, nesumaišytų su kitu iškastiniu kuru, kiekį. Konkrečiais skystųjų biodegalų importo ir eksporto atvejais prekyboje nurodomas tik tas kiekis, kuris nebuvo kompaunduojamas su transporto degalais (t. y. jų grynasis pavidalas); prekyba skystaisiais biodegalais, sumaišytais su transporto degalais, turėtų būti nurodyta naftos produktų kategorijoje. Nurodomi tik energetikos reikmėms naudojami skystieji biodegalai, deginami tiesiogiai arba maišomi su iškastiniu kuru. Skystieji biodegalai yra suvestinis produktų rodiklis, gaunamas sudėjus biobenziną, biodyzeliną, reaktyvinius biodegalus ir kitus skystuosius biodegalus.

3.5.8.3.1.   Biobenzinas

Skystieji biodegalai, tinkami maišyti su iškastinės kilmės automobiliniu benzinu arba jam pakeisti.

3.5.8.3.1.1.   Bioetanolis

Biobenzino sudėtyje esantis etanolis.

3.5.8.3.2.   Biodyzelinas

Skystieji biodegalai, tinkami maišyti su iškastinės kilmės dujomis ir (arba) dyzelinu arba jam pakeisti.

3.5.8.3.3.   Reaktyviniai biodegalai

Skystieji biodegalai, tinkami maišyti su iškastinės kilmės reaktyviniais degalais arba jiems pakeisti.

3.5.8.3.4.   Kiti skystieji biodegalai

Skystieji biodegalai, nepriskiriami nė vienai iš pirmiau nurodytų kategorijų.

3.5.9.   APLINKOS ŠILUMA

Naudingo temperatūros lygio šilumos energija, gauta (surinkta) naudojant šilumos siurblius, kuriems veikti reikalinga elektros energija arba kitokia pagalbinė energija. Ši šilumos energija gali būti sukaupta aplinkos ore, po litosferos paviršiumi arba paviršiniuose vandenyse. Vertės turėtų būti nurodomos pagal tokią pat metodiką, kokia taikoma šilumos siurbliais surinktai šilumos energijai pagal Direktyvą 2009/28/EB ir Direktyvą (ES) 2018/2001, tačiau turi būti įtraukti visi šilumos siurbliai, nepaisant jų efektyvumo.

3.6.   Vandenilis

Turi būti nurodomas vandenilis, naudojamas kaip žaliava, kuras arba energijos nešiklis ar kaupiklis. Turi būti nurodomas visas vandenilis, neatsižvelgiant į tai, ar jis parduodamas ar neparduodamas. Kaip mišinio sudėtinė dalis vandenilis turėtų būti nurodomas tik kai jis yra labai didelio grynumo pagrindinė mišinio sudedamoji dalis.

B PRIEDAS

METINĖ ENERGETIKOS STATISTIKA

Šiame priede apibūdinama kasmet renkamų energetikos statistinių duomenų apimtis, matavimo vienetai, ataskaitinis laikotarpis, dažnumas, terminas ir pateikimo tvarka.

Jeigu nenurodyta kitaip, renkant visus šiame priede nurodytus duomenis, taikomos šios nuostatos:

| a) | ataskaitinis laikotarpis: teikiamų duomenų ataskaitinis laikotarpis – kalendoriniai metai (sausio 1 d. – gruodžio 31 d.), pradedant nuo 2022 m. ataskaitinių metų; |
| --- | --- |

a)

ataskaitinis laikotarpis: teikiamų duomenų ataskaitinis laikotarpis – kalendoriniai metai (sausio 1 d. – gruodžio 31 d.), pradedant nuo 2022 m. ataskaitinių metų;

| b) | dažnumas: duomenys turėtų būti teikiami kasmet; |
| --- | --- |

b)

dažnumas: duomenys turėtų būti teikiami kasmet;

| c) | duomenų pateikimo terminas: jeigu nenurodyta kitaip, duomenys turėtų būti perduodami iki metų, einančių po ataskaitinių metų, spalio 31 d.; |
| --- | --- |

c)

duomenų pateikimo terminas: jeigu nenurodyta kitaip, duomenys turėtų būti perduodami iki metų, einančių po ataskaitinių metų, spalio 31 d.;

| d) | pateikimo forma: pateikimo forma turėtų atitikti Eurostato nurodytą atitinkamą keitimosi duomenimis standartą; |
| --- | --- |

d)

pateikimo forma: pateikimo forma turėtų atitikti Eurostato nurodytą atitinkamą keitimosi duomenimis standartą;

| e) | pateikimo būdas: duomenys turėtų būti nusiunčiami arba įkeliami elektroniniu būdu į vieną bendrą Eurostato duomenų prieigą. |
| --- | --- |

e)

pateikimo būdas: duomenys turėtų būti nusiunčiami arba įkeliami elektroniniu būdu į vieną bendrą Eurostato duomenų prieigą.

Šiame priede nepaaiškinti terminai aiškinami A priede.

1.   KIETASIS IŠKASTINIS KURAS IR PAGAMINTOS DUJOS

1.1.   Susiję energetikos produktai

Jei nenurodyta kitaip, renkami visų A priedo 3.1 dalyje „ANGLYS (kietasis iškastinis kuras ir pagamintos dujos)“ išvardytų energetikos produktų duomenys.

1.2.   Suvestinių rodiklių sąrašas

Jei nenurodyta kitaip, šis suvestinių rodiklių sąrašas turi būti pateiktas visų ankstesniame punkte išvardytų energetikos produktų atžvilgiu.

1.2.1.   Tiekimas

| 1.2.1.1. | Gamyba |
| --- | --- |

1.2.1.1.

| 1.2.1.1.1. | Požeminė gamyba
  Taikytina tik antracitui, koksinėms akmens anglims, kitoms bituminėms akmens anglims, subbituminėms akmens anglims ir lignitui. |
| --- | --- |

1.2.1.1.1.

Taikytina tik antracitui, koksinėms akmens anglims, kitoms bituminėms akmens anglims, subbituminėms akmens anglims ir lignitui.

| 1.2.1.1.2. | Paviršinė gamyba
  Taikytina tik antracitui, koksinėms akmens anglims, kitoms bituminėms akmens anglims, subbituminėms akmens anglims ir lignitui. |
| --- | --- |

1.2.1.1.2.

Taikytina tik antracitui, koksinėms akmens anglims, kitoms bituminėms akmens anglims, subbituminėms akmens anglims ir lignitui.

| 1.2.1.2. | Gavimas iš kitų šaltinių
  Sudaro:






  — | regeneruotos suspensijos, antrarūšiai produktai ir kiti žemos kokybės akmens anglių produktai, kurių negalima skirstyti pagal anglių tipą. Įtraukiamos iš susikaupusių atliekų ir kitų atliekų talpyklų gautos anglys, |
| --- | --- | --- |

1.2.1.2.

Sudaro:

—

regeneruotos suspensijos, antrarūšiai produktai ir kiti žemos kokybės akmens anglių produktai, kurių negalima skirstyti pagal anglių tipą. Įtraukiamos iš susikaupusių atliekų ir kitų atliekų talpyklų gautos anglys,

| — | gavimas iš kitų šaltinių. |
| --- | --- |

—

gavimas iš kitų šaltinių.

| 1.2.1.3. | Gavimas iš kitų šaltinių: kiti naftos produktai
  Netaikoma antracitui, koksinėms akmens anglims, kitoms bituminėms akmens anglims, subbituminėms akmens anglims, lignitui, durpėms, naftingiesiems skalūnams ir bitumingajam smėliui. |
| --- | --- |

1.2.1.3.

Netaikoma antracitui, koksinėms akmens anglims, kitoms bituminėms akmens anglims, subbituminėms akmens anglims, lignitui, durpėms, naftingiesiems skalūnams ir bitumingajam smėliui.

| 1.2.1.4. | Gavimas iš kitų šaltinių: gamtinės dujos
  Netaikoma antracitui, koksinėms akmens anglims, kitoms bituminėms akmens anglims, subbituminėms akmens anglims, lignitui, durpėms, naftingiesiems skalūnams ir bitumingajam smėliui. |
| --- | --- |

1.2.1.4.

Netaikoma antracitui, koksinėms akmens anglims, kitoms bituminėms akmens anglims, subbituminėms akmens anglims, lignitui, durpėms, naftingiesiems skalūnams ir bitumingajam smėliui.

| 1.2.1.5. | Gavimas iš kitų šaltinių: atsinaujinantieji energijos ištekliai
  Netaikoma antracitui, koksinėms akmens anglims, kitoms bituminėms akmens anglims, subbituminėms akmens anglims, lignitui, durpėms, naftingiesiems skalūnams ir bitumingajam smėliui. |
| --- | --- |

1.2.1.5.

Netaikoma antracitui, koksinėms akmens anglims, kitoms bituminėms akmens anglims, subbituminėms akmens anglims, lignitui, durpėms, naftingiesiems skalūnams ir bitumingajam smėliui.

| 1.2.1.6. | Importas |
| --- | --- |

1.2.1.6.

| 1.2.1.7. | Eksportas |
| --- | --- |

1.2.1.7.

| 1.2.1.8. | Tarptautinis jūrinis bunkeriavimas |
| --- | --- |

1.2.1.8.

| 1.2.1.9. | Atsargų pokyčiai |
| --- | --- |

1.2.1.9.

1.2.2.   Transformavimo sektorius

| 1.2.2.1. | Tik elektros energijos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės |
| --- | --- |

1.2.2.1.

| 1.2.2.2. | Bendros šilumos ir elektros energijos gamybos (CHP), kaip pagrindinės veiklos, blokai |
| --- | --- |

1.2.2.2.

| 1.2.2.3. | Tik šilumos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės |
| --- | --- |

1.2.2.3.

| 1.2.2.4. | Tik elektros energijos gamybos savoms reikmėms įmonės |
| --- | --- |

1.2.2.4.

| 1.2.2.5. | Bendros šilumos ir elektros energijos gamybos (CHP) savoms reikmėms blokai |
| --- | --- |

1.2.2.5.

| 1.2.2.6. | Tik šilumos gamybos savoms reikmėms įmonės |
| --- | --- |

1.2.2.6.

| 1.2.2.7. | Akmens anglių briketų gamyklos |
| --- | --- |

1.2.2.7.

| 1.2.2.8. | Kokso krosnys |
| --- | --- |

1.2.2.8.

| 1.2.2.9. | Rusvųjų anglių briketų (BKB) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklos |
| --- | --- |

1.2.2.9.

| 1.2.2.10. | Dujų gamyklos |
| --- | --- |

1.2.2.10.

| 1.2.2.11. | Aukštakrosnės |
| --- | --- |

1.2.2.11.

| 1.2.2.12. | Akmens anglių skystinimas |
| --- | --- |

1.2.2.12.

| 1.2.2.13. | Sumaišytoms gamtinėms dujoms |
| --- | --- |

1.2.2.13.

| 1.2.2.14. | Kitur nenurodyta – transformavimas |
| --- | --- |

1.2.2.14.

1.2.3.   Energetikos sektorius

| 1.2.3.1. | Elektros energijos gamybos, bendros šilumos ir elektros energijos gamybos (CHP) ir šilumos gamybos įmonės |
| --- | --- |

1.2.3.1.

| 1.2.3.2. | Akmens anglių kasyklos |
| --- | --- |

1.2.3.2.

| 1.2.3.3. | Akmens anglių briketų gamyklos |
| --- | --- |

1.2.3.3.

| 1.2.3.4. | Kokso krosnys |
| --- | --- |

1.2.3.4.

| 1.2.3.5. | Rusvųjų anglių briketų (BKB) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklos |
| --- | --- |

1.2.3.5.

| 1.2.3.6. | Dujų gamyklos |
| --- | --- |

1.2.3.6.

| 1.2.3.7. | Aukštakrosnės |
| --- | --- |

1.2.3.7.

| 1.2.3.8. | Naftos perdirbimo gamyklos |
| --- | --- |

1.2.3.8.

| 1.2.3.9. | Akmens anglių skystinimas |
| --- | --- |

1.2.3.9.

| 1.2.3.10. | Kitur nenurodyta – energetikos veikla |
| --- | --- |

1.2.3.10.

1.2.4.   PERDAVIMO IR paskirstymo nuostoliai

1.2.5.   Naudojimas ne energetikos reikmėms

| 1.2.5.1. | Pramonės, transformavimo ir energetikos sektoriai
  Naudojimas ne energetikos reikmėms visuose pramonės, transformavimo ir energetikos subsektoriuose, pvz., metanoliui arba amoniakui gaminti naudojamos akmens anglys. |
| --- | --- |

1.2.5.1.

Naudojimas ne energetikos reikmėms visuose pramonės, transformavimo ir energetikos subsektoriuose, pvz., metanoliui arba amoniakui gaminti naudojamos akmens anglys.

| 1.2.5.1.1. | Chemijos ir naftos chemijos sektorius
  NACE 2 red. 20 ir 21 skyriai; anglių naudojimas ne energetikos reikmėms apima anglių kaip žaliavos naudojimą trąšoms ir kitiems naftos chemijos produktams gaminti. |
| --- | --- |

1.2.5.1.1.

NACE 2 red. 20 ir 21 skyriai; anglių naudojimas ne energetikos reikmėms apima anglių kaip žaliavos naudojimą trąšoms ir kitiems naftos chemijos produktams gaminti.

| 1.2.5.2. | Transporto sektorius
  Naudojimas ne energetikos reikmėms visuose transporto subsektoriuose. |
| --- | --- |

1.2.5.2.

Naudojimas ne energetikos reikmėms visuose transporto subsektoriuose.

| 1.2.5.3. | Kiti sektoriai
  Naudojimas ne energetikos reikmėms šiuose sektoriuose: komercinių ir viešųjų paslaugų, namų ūkių, žemės ūkio ir kituose kitur nenurodytuose sektoriuose – kita. |
| --- | --- |

1.2.5.3.

Naudojimas ne energetikos reikmėms šiuose sektoriuose: komercinių ir viešųjų paslaugų, namų ūkių, žemės ūkio ir kituose kitur nenurodytuose sektoriuose – kita.

1.2.6.   Galutinis energijos suvartojimas – pramonės sektorius

| 1.2.6.1. | Geležies ir plieno |
| --- | --- |

1.2.6.1.

| 1.2.6.2. | Chemijos ir naftos chemijos |
| --- | --- |

1.2.6.2.

| 1.2.6.3. | Spalvotųjų metalų |
| --- | --- |

1.2.6.3.

| 1.2.6.4. | Nemetalų mineralų |
| --- | --- |

1.2.6.4.

| 1.2.6.5. | Transporto įrangos |
| --- | --- |

1.2.6.5.

| 1.2.6.6. | Mašinų |
| --- | --- |

1.2.6.6.

| 1.2.6.7. | Kasybos ir karjerų eksploatavimo |
| --- | --- |

1.2.6.7.

| 1.2.6.8. | Maisto produktų, gėrimų ir tabako |
| --- | --- |

1.2.6.8.

| 1.2.6.9. | Plaušienos, popieriaus ir spausdinimo |
| --- | --- |

1.2.6.9.

| 1.2.6.10. | Medienos ir medienos gaminių |
| --- | --- |

1.2.6.10.

| 1.2.6.11. | Statybos |
| --- | --- |

1.2.6.11.

| 1.2.6.12. | Tekstilės ir odos |
| --- | --- |

1.2.6.12.

| 1.2.6.13. | Kitur nenurodyta – pramonė |
| --- | --- |

1.2.6.13.

1.2.7.   Galutinis energijos suvartojimas – transporto sektorius

| 1.2.7.1. | Geležinkeliai |
| --- | --- |

1.2.7.1.

| 1.2.7.2. | Vidaus laivyba |
| --- | --- |

1.2.7.2.

| 1.2.7.3. | Kitur nenurodyta – transportas |
| --- | --- |

1.2.7.3.

1.2.8.   Galutinis energijos suvartojimas – kiti sektoriai

| 1.2.8.1. | Komercinės ir viešosios paslaugos |
| --- | --- |

1.2.8.1.

| 1.2.8.2. | Namų ūkiai |
| --- | --- |

1.2.8.2.

| 1.2.8.3. | Žemės ūkis |
| --- | --- |

1.2.8.3.

| 1.2.8.4. | Miškininkystė |
| --- | --- |

1.2.8.4.

| 1.2.8.5. | Žvejyba |
| --- | --- |

1.2.8.5.

| 1.2.8.6. | Kitur nenurodyta – kita |
| --- | --- |

1.2.8.6.

1.2.9.   Importas pagal kilmės šalį ir eksportas pagal paskirties šalį

Turėtų būti nurodomas importas pagal kilmės šalį ir eksportas pagal paskirties šalį. Taikytina antracitui, koksinėms akmens anglims, kitoms bituminėms akmens anglims, subbituminėms akmens anglims, lignitui, akmens anglių briketams, kokso krosnių koksui, akmens anglių degutui, BKB, durpėms, durpių produktams, naftingiesiems skalūnams ir bitumingajam smėliui.

1.2.10.   ŠILUMINGUMAS

Taikytina antracitui, koksinėms akmens anglims, kitoms bituminėms akmens anglims, subbituminėms akmens anglims, lignitui, akmens anglių briketams, kokso krosnių koksui, dujiniam koksui, akmens anglių degutui, BKB, durpėms, durpių produktams, naftingiesiems skalūnams ir bitumingajam smėliui.

Turi būti nurodytas viršutinis šilumingumas ir žemutinis šilumingumas, susijęs su šiais suvestiniais rodikliais:

| 1.2.10.1. | Gamyba |
| --- | --- |

1.2.10.1.

| 1.2.10.2. | Importas |
| --- | --- |

1.2.10.2.

| 1.2.10.3. | Eksportas |
| --- | --- |

1.2.10.3.

| 1.2.10.4. | Sunaudota kokso krosnyse |
| --- | --- |

1.2.10.4.

| 1.2.10.5. | Sunaudota aukštakrosnėse |
| --- | --- |

1.2.10.5.

| 1.2.10.6. | Sunaudota pagrindinės veiklos gamintojų tik elektros energijos gamybos, tik šilumos gamybos ir bendros šilumos ir elektros energijos gamybos (CHP) blokuose |
| --- | --- |

1.2.10.6.

| 1.2.10.7. | Sunaudota pramonėje |
| --- | --- |

1.2.10.7.

| 1.2.10.8. | Kitoms reikmėms |
| --- | --- |

1.2.10.8.

1.3.   Matavimo vienetai

Nurodomi kiekiai turi būti išreikšti kt (kilotonomis), išskyrus pagamintas dujas (dujų gamyklų dujas, kokso krosnių dujas, aukštakrosnių dujas, kitas regeneruotas dujas) – jų kiekis turi būti išreikštas TJ (teradžauliais) remiantis viršutiniu šilumingumu.

Šilumingumas turi būti nurodytas MJ/t (megadžauliais vienai tonai).

1.4.   Leidžiančios nukrypti nuostatos ir išimtys

Netaikoma.

2.   GAMTINĖS DUJOS

2.1.   Susiję energetikos produktai

Šioje dalyje reglamentuojamas duomenų apie gamtines dujas teikimas.

2.2.   Suvestinių rodiklių sąrašas

Turi būti teikiamas šis gamtinių dujų suvestinių rodiklių sąrašas.

2.2.1.   Tiekimo sektorius

Su tiekimo sektoriumi susiję kiekiai turi būti nurodomi ir tūrio, ir energijos vienetais, įtraukiant viršutinį ir žemutinį šilumingumą.

| 2.2.1.1. | Vietos gamyba
  Įtraukiama gamyba jūroje. |
| --- | --- |

2.2.1.1.

Įtraukiama gamyba jūroje.

| 2.2.1.1.1. | Šalutinės dujos
  Kartu su žalia nafta gautos gamtinės dujos. |
| --- | --- |

2.2.1.1.1.

Kartu su žalia nafta gautos gamtinės dujos.

| 2.2.1.1.2. | Pagrindinės dujos
  Gamtinės dujos, randamos telkiniuose, kuriuose gaunami tik dujų formos angliavandeniliai. |
| --- | --- |

2.2.1.1.2.

Gamtinės dujos, randamos telkiniuose, kuriuose gaunami tik dujų formos angliavandeniliai.

| 2.2.1.1.3. | Akmens anglių kasyklų dujos
  Akmens anglių kasyklose arba iš akmens anglių klodų gautas metanas, vamzdynais tiekiamas į paviršių ir naudojamas akmens anglių kasyklose arba vamzdynais perduodamas vartotojams. |
| --- | --- |

2.2.1.1.3.

Akmens anglių kasyklose arba iš akmens anglių klodų gautas metanas, vamzdynais tiekiamas į paviršių ir naudojamas akmens anglių kasyklose arba vamzdynais perduodamas vartotojams.

| 2.2.1.2. | Gavimas iš kitų šaltinių |
| --- | --- |

2.2.1.2.

| 2.2.1.2.1. | Gavimas iš kitų šaltinių: nafta ir naftos produktai |
| --- | --- |

2.2.1.2.1.

| 2.2.1.2.2. | Gavimas iš kitų šaltinių: anglys |
| --- | --- |

2.2.1.2.2.

| 2.2.1.2.3. | Gavimas iš kitų šaltinių: atsinaujinantieji energijos ištekliai |
| --- | --- |

2.2.1.2.3.

| 2.2.1.3. | Importas |
| --- | --- |

2.2.1.3.

| 2.2.1.4. | Eksportas |
| --- | --- |

2.2.1.4.

| 2.2.1.5. | Tarptautinis jūrinis bunkeriavimas |
| --- | --- |

2.2.1.5.

| 2.2.1.6. | Atsargų pokyčiai |
| --- | --- |

2.2.1.6.

| 2.2.1.7. | Faktinis vidaus suvartojimas |
| --- | --- |

2.2.1.7.

| 2.2.1.8. | Regeneruojamosios dujos
  Atsargų kiekiai ataskaitinio laikotarpio pradžioje ir pabaigoje turėtų būti nurodomi atitinkamai išskiriant šalies teritorijoje esančias atsargas ir užsienyje esančias atsargas. Atsargų kiekis – tai dujų kiekis, paruoštas tiekti per įleidimo ir išleidimo ciklą. Šie duomenys susiję su specialiose saugyklose laikomomis regeneruojamosiomis gamtinėmis dujomis (neatsinaujinantys dujų ir (arba) naftos telkiniai, vandeningasis sluoksnis, druskų ir mišriosios kavernos ir t. t.) ir saugyklose laikomomis suskystintomis gamtinėmis dujomis. Pasyviųjų dujų nereikėtų įtraukti. Šiuo atveju netaikomas reikalavimas nurodyti šilumingumą. |
| --- | --- |

2.2.1.8.

Atsargų kiekiai ataskaitinio laikotarpio pradžioje ir pabaigoje turėtų būti nurodomi atitinkamai išskiriant šalies teritorijoje esančias atsargas ir užsienyje esančias atsargas. Atsargų kiekis – tai dujų kiekis, paruoštas tiekti per įleidimo ir išleidimo ciklą. Šie duomenys susiję su specialiose saugyklose laikomomis regeneruojamosiomis gamtinėmis dujomis (neatsinaujinantys dujų ir (arba) naftos telkiniai, vandeningasis sluoksnis, druskų ir mišriosios kavernos ir t. t.) ir saugyklose laikomomis suskystintomis gamtinėmis dujomis. Pasyviųjų dujų nereikėtų įtraukti. Šiuo atveju netaikomas reikalavimas nurodyti šilumingumą.

| 2.2.1.9. | Išleistos dujos
  Gamybos vietoje arba dujų perdirbimo įmonėje į orą išleistų dujų tūris. Šiuo atveju netaikomas reikalavimas nurodyti šilumingumą. Šiuo atveju netaikomas reikalavimas nurodyti šilumingumą. |
| --- | --- |

2.2.1.9.

Gamybos vietoje arba dujų perdirbimo įmonėje į orą išleistų dujų tūris. Šiuo atveju netaikomas reikalavimas nurodyti šilumingumą. Šiuo atveju netaikomas reikalavimas nurodyti šilumingumą.

| 2.2.1.10. | Fakelų sudegintos dujos
  Gamybos vietoje arba dujų perdirbimo įmonėje fakelų sudegintų dujų tūris. Šiuo atveju netaikomas reikalavimas nurodyti šilumingumą. |
| --- | --- |

2.2.1.10.

Gamybos vietoje arba dujų perdirbimo įmonėje fakelų sudegintų dujų tūris. Šiuo atveju netaikomas reikalavimas nurodyti šilumingumą.

2.2.2.   Transformavimo sektorius

| 2.2.2.1. | Tik elektros energijos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės |
| --- | --- |

2.2.2.1.

| 2.2.2.2. | Tik elektros energijos gamybos savoms reikmėms įmonės |
| --- | --- |

2.2.2.2.

| 2.2.2.3. | Bendros šilumos ir elektros energijos gamybos (CHP), kaip pagrindinės veiklos, blokai |
| --- | --- |

2.2.2.3.

| 2.2.2.4. | Bendros šilumos ir elektros energijos gamybos (CHP) savoms reikmėms blokai |
| --- | --- |

2.2.2.4.

| 2.2.2.5. | Tik šilumos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės |
| --- | --- |

2.2.2.5.

| 2.2.2.6. | Tik šilumos gamybos savoms reikmėms įmonės |
| --- | --- |

2.2.2.6.

| 2.2.2.7. | Dujų gamyklos |
| --- | --- |

2.2.2.7.

| 2.2.2.8. | Kokso krosnys |
| --- | --- |

2.2.2.8.

| 2.2.2.9. | Aukštakrosnės |
| --- | --- |

2.2.2.9.

| 2.2.2.10. | Dujų keitimas į skysčius |
| --- | --- |

2.2.2.10.

| 2.2.2.11. | Konkrečiai nenurodyta – transformavimas |
| --- | --- |

2.2.2.11.

2.2.3.   Energetikos sektorius

| 2.2.3.1. | Akmens anglių kasyklos |
| --- | --- |

2.2.3.1.

| 2.2.3.2. | Naftos ir dujų gavyba |
| --- | --- |

2.2.3.2.

| 2.2.3.3. | Tiekimas naftos perdirbimo gamykloms |
| --- | --- |

2.2.3.3.

| 2.2.3.4. | Kokso krosnys |
| --- | --- |

2.2.3.4.

| 2.2.3.5. | Aukštakrosnės |
| --- | --- |

2.2.3.5.

| 2.2.3.6. | Dujų gamyklos |
| --- | --- |

2.2.3.6.

| 2.2.3.7. | Elektros energijos gamybos, bendros šilumos ir elektros energijos gamybos (CHP) ir šilumos gamybos įmonės |
| --- | --- |

2.2.3.7.

| 2.2.3.8. | Skystinimas (SGD) arba dujinimas |
| --- | --- |

2.2.3.8.

| 2.2.3.9. | Dujų keitimas į skysčius |
| --- | --- |

2.2.3.9.

| 2.2.3.10. | Kitur nenurodyta – energetikos veikla |
| --- | --- |

2.2.3.10.

2.2.4.   PERDAVIMO NUOSTOLIAI

2.2.5.   PASKIRSTYMO NUOSTOLIAI

2.2.6.   Transporto sektorius

Pateikiant toliau nurodytus suvestinius rodiklius, turėtų būti atskirai nurodomas galutinis energijos suvartojimas ir galutinis suvartojimas ne energetikos reikmėms.

| 2.2.6.1. | Keliai |
| --- | --- |

2.2.6.1.

| 2.2.6.2. | Vamzdyninis transportas |
| --- | --- |

2.2.6.2.

| 2.2.6.3. | Vidaus laivyba |
| --- | --- |

2.2.6.3.

| 2.2.6.4. | Kitur nenurodyta – transportas |
| --- | --- |

2.2.6.4.

2.2.7.   Pramonės sektorius

Pateikiant toliau nurodytus suvestinius rodiklius, turėtų būti atskirai nurodomas galutinis energijos suvartojimas ir galutinis suvartojimas ne energetikos reikmėms.

| 2.2.7.1. | Geležies ir plieno |
| --- | --- |

2.2.7.1.

| 2.2.7.2. | Chemijos ir naftos chemijos |
| --- | --- |

2.2.7.2.

| 2.2.7.3. | Spalvotųjų metalų |
| --- | --- |

2.2.7.3.

| 2.2.7.4. | Nemetalų mineralų |
| --- | --- |

2.2.7.4.

| 2.2.7.5. | Transporto įrangos |
| --- | --- |

2.2.7.5.

| 2.2.7.6. | Mašinų |
| --- | --- |

2.2.7.6.

| 2.2.7.7. | Kasybos ir karjerų eksploatavimo |
| --- | --- |

2.2.7.7.

| 2.2.7.8. | Maisto produktų, gėrimų ir tabako |
| --- | --- |

2.2.7.8.

| 2.2.7.9. | Plaušienos, popieriaus ir spausdinimo |
| --- | --- |

2.2.7.9.

| 2.2.7.10. | Medienos ir medienos gaminių |
| --- | --- |

2.2.7.10.

| 2.2.7.11. | Statybos |
| --- | --- |

2.2.7.11.

| 2.2.7.12. | Tekstilės ir odos |
| --- | --- |

2.2.7.12.

| 2.2.7.13. | Kitur nenurodyta – pramonė |
| --- | --- |

2.2.7.13.

2.2.8.   Kiti sektoriai

Pateikiant toliau nurodytus suvestinius rodiklius, turėtų būti atskirai nurodomas galutinis energijos suvartojimas ir galutinis suvartojimas ne energetikos reikmėms.

| 2.2.8.1. | Komercinės ir viešosios paslaugos |
| --- | --- |

2.2.8.1.

| 2.2.8.2. | Namų ūkiai |
| --- | --- |

2.2.8.2.

| 2.2.8.3. | Žemės ūkis |
| --- | --- |

2.2.8.3.

| 2.2.8.4. | Miškininkystė |
| --- | --- |

2.2.8.4.

| 2.2.8.5. | Žvejyba |
| --- | --- |

2.2.8.5.

| 2.2.8.6. | Kitur nenurodyta – kita |
| --- | --- |

2.2.8.6.

2.2.9.   IMPORTAS PAGAL KILMĖS ŠALĮ IR EKSPORTAS PAGAL PASKIRTIES ŠALĮ

Turėtų būti nurodomas tiek visas gamtinių dujų kiekis, tiek SGD dalis tame kiekyje: jei tai importas – pagal kilmės šalį, jei eksportas – pagal paskirties šalį.

2.2.10.   Dujų saugojimo talpyklos

Nurodoma išskiriant dujinės būsenos dujų saugyklas ir SGD terminalus (papildomai išskiriant kaip SGD importo terminalus arba SGD eksporto terminalus).

| 2.2.10.1. | Pavadinimas
  Vietovės, kurioje yra saugojimo talpykla arba SGD terminalas, pavadinimas. |
| --- | --- |

2.2.10.1.

Vietovės, kurioje yra saugojimo talpykla arba SGD terminalas, pavadinimas.

| 2.2.10.2. | Rūšis (taikoma tik dujinės būsenos dujų saugykloms)
  Saugyklos tipas, pvz., neatsinaujinantis dujų telkinys, vandeningasis sluoksnis, druskų kaverna ir t. t. |
| --- | --- |

2.2.10.2.

Saugyklos tipas, pvz., neatsinaujinantis dujų telkinys, vandeningasis sluoksnis, druskų kaverna ir t. t.

| 2.2.10.3. | Saugojimo pajėgumas
  Dujinės būsenos dujų saugyklos: bendras dujų saugojimo pajėgumas, be pasyviųjų dujų. Pasyviosios dujos – bendras dujų, kurias reikia turėti kaip nuolatines atsargas siekiant palaikyti reikalingą požeminių saugojimo talpyklų slėgį ir tiekimo lygį išleidimo ciklo metu, kiekis.
  SGD terminalai: bendras dujų saugojimo pajėgumas, išreikštas dujinės būsenos dujų ekvivalentu. |
| --- | --- |

2.2.10.3.

Dujinės būsenos dujų saugyklos: bendras dujų saugojimo pajėgumas, be pasyviųjų dujų. Pasyviosios dujos – bendras dujų, kurias reikia turėti kaip nuolatines atsargas siekiant palaikyti reikalingą požeminių saugojimo talpyklų slėgį ir tiekimo lygį išleidimo ciklo metu, kiekis.

SGD terminalai: bendras dujų saugojimo pajėgumas, išreikštas dujinės būsenos dujų ekvivalentu.

| 2.2.10.4. | Maksimalus išleidimas
  Didžiausias greitis, kuriuo dujos gali būti išleidžiamos iš atitinkamos saugyklos, t. y. didžiausias dujų išleidimo pajėgumas. |
| --- | --- |

2.2.10.4.

Didžiausias greitis, kuriuo dujos gali būti išleidžiamos iš atitinkamos saugyklos, t. y. didžiausias dujų išleidimo pajėgumas.

| 2.2.10.5. | Pakartotinio dujinimo arba skystinimo pajėgumas (taikoma tik SGD terminalams)
  Turi būti nurodomas importo terminalų pakartotinio dujinimo pajėgumas ir eksporto terminalų skystinimo pajėgumas. |
| --- | --- |

2.2.10.5.

Turi būti nurodomas importo terminalų pakartotinio dujinimo pajėgumas ir eksporto terminalų skystinimo pajėgumas.

2.3.   Matavimo vienetai

Gamtinių dujų kiekis turėtų būti nurodomas pagal jų energijos kiekį, t. y. TJ, remiantis viršutiniu šilumingumu. Jei reikia pateikti fizinį kiekį, matavimo vienetas yra 106 m3, darant prielaidą, kad dujos atitinka pamatines sąlygas (15 °C, 101 325 Pa).

Šilumingumas turėtų būti nurodomas kJ/m3, darant prielaidą, kad dujos atitinka pamatines sąlygas (15 °C, 101 325 Pa).

Saugojimo pajėgumas turėtų būti nurodomas 106 m3, darant prielaidą, kad dujos atitinka pamatines sąlygas (15 °C, 101 325 Pa).

Maksimalus išleidimas, pakartotinio dujinimo pajėgumas ir skystinimo pajėgumas turėtų būti nurodomas 106 m3 per dieną, darant prielaidą, kad dujos atitinka pamatines sąlygas (15 °C, 101 325 Pa).

3.   ELEKTROS ENERGIJA IR ŠILUMA

3.1.   Susiję energetikos produktai

Ši dalis skirta šilumai ir elektros energijai.

3.2.   Suvestinių rodiklių sąrašas

Jei nenurodyta kitaip, šis suvestinių rodiklių sąrašas turėtų būti teikiamas šilumos ir elektros energijos atžvilgiu.

3.2.1.   ELEKTROS ENERGIJOS IR ŠILUMOS GAMYBA

Toliau pateiktos apibrėžtys taikomos šioje dalyje aptariamiems elektros energijos ir šilumos suvestiniams rodikliams:

| — | bendroji elektros energijos gamyba: visų susijusių generatorinių agregatų (įskaitant hidroakumuliacinius) pagamintos elektros energijos, apskaičiuojamos pagrindinių generatorių išėjimo gnybtuose, suma, |
| --- | --- |

—

bendroji elektros energijos gamyba: visų susijusių generatorinių agregatų (įskaitant hidroakumuliacinius) pagamintos elektros energijos, apskaičiuojamos pagrindinių generatorių išėjimo gnybtuose, suma,

| — | bendroji šilumos gamyba: bendra įrenginio pagaminta šiluma, įskaitant įrenginio pagalbiniuose įtaisuose, kuriuose naudojamas karštas skystis, sunaudotą šilumą (patalpų šildymui, skystojo kuro šildymui ir kt.) bei prarastą kiekį įrenginio ir (arba) tinklo šilumokaičiuose, taip pat cheminių procesų metu gautą ir kaip pirminę energiją naudojamą šilumą, |
| --- | --- |

—

bendroji šilumos gamyba: bendra įrenginio pagaminta šiluma, įskaitant įrenginio pagalbiniuose įtaisuose, kuriuose naudojamas karštas skystis, sunaudotą šilumą (patalpų šildymui, skystojo kuro šildymui ir kt.) bei prarastą kiekį įrenginio ir (arba) tinklo šilumokaičiuose, taip pat cheminių procesų metu gautą ir kaip pirminę energiją naudojamą šilumą,

| — | grynoji elektros energijos gamyba: bendroji elektros energijos gamyba, atėmus pagalbiniuose įtaisuose absorbuotą energiją ir pagrindiniuose transformatoriuose prarastą kiekį, |
| --- | --- |

—

grynoji elektros energijos gamyba: bendroji elektros energijos gamyba, atėmus pagalbiniuose įtaisuose absorbuotą energiją ir pagrindiniuose transformatoriuose prarastą kiekį,

| — | grynoji šilumos gamyba: į paskirstymo sistemą patiekta šiluma, nustatyta remiantis išeinamojo ir grįžtamojo srautų matavimais. |
| --- | --- |

—

grynoji šilumos gamyba: į paskirstymo sistemą patiekta šiluma, nustatyta remiantis išeinamojo ir grįžtamojo srautų matavimais.

3.2.1.1–3.2.1.11 punktuose nurodyti suvestiniai rodikliai turi būti teikiami išskiriant pagrindinės veiklos gamintojus ir gamintojus savoms reikmėms. Šių dviejų rūšių gamintojų bendroji ir grynoji elektros energijos ir šilumos gamyba, jei taikytina, turi būti nurodoma išskiriant tik elektros energijos gamybos įmones, tik šilumos gamybos įmones ir bendros šilumos ir elektros energijos gamybos (CHP) blokus. Nurodant bendros šilumos ir elektros energijos gamybos (CHP) blokuose pagamintą bendrąjį elektros energijos kiekį turėtų būti įtraukta gamybos tik CHP režimu subkategorija. Nurodant bendros šilumos ir elektros energijos gamybos (CHP) blokuose pagamintą grynąjį šilumos kiekį turėtų būti atskirai nurodytas savo reikmėms suvartotas šilumos kiekis.

| 3.2.1.1. | Branduolinė energija |
| --- | --- |

3.2.1.1.

| 3.2.1.2. | Hidroenergija (taikoma tik elektros energijai) |
| --- | --- |

3.2.1.2.

| 3.2.1.3. | Geoterminė energija |
| --- | --- |

3.2.1.3.

| 3.2.1.4. | Saulės energija |
| --- | --- |

3.2.1.4.

| 3.2.1.5. | Potvynių, bangų, vandenyno energija (taikoma tik elektros energijai) |
| --- | --- |

3.2.1.5.

| 3.2.1.6. | Vėjo energija (taikoma tik elektros energijai) |
| --- | --- |

3.2.1.6.

| 3.2.1.7. | Deginant degųjį kurą gauta energija
  Galintis užsidegti arba degti kuras, t. y. kuras, kuriam reaguojant su deguonimi labai pakyla temperatūra ir kuris tiesiogiai deginamas elektros energijai ir (arba) šilumai gaminti. |
| --- | --- |

3.2.1.7.

Galintis užsidegti arba degti kuras, t. y. kuras, kuriam reaguojant su deguonimi labai pakyla temperatūra ir kuris tiesiogiai deginamas elektros energijai ir (arba) šilumai gaminti.

| 3.2.1.8. | Šilumos siurblių gaminama energija (taikoma tik šilumai) |
| --- | --- |

3.2.1.8.

| 3.2.1.9. | Elektrinių katilų gaminama energija (taikoma tik šilumai) |
| --- | --- |

3.2.1.9.

| 3.2.1.10. | Cheminių procesų metu gaunama šiluma
  Procesų, kurie vyksta nenaudojant energijos, kaip antai cheminė reakcija, metu gaunama šiluma. Neįtraukiama procesų, kurie vyksta naudojant energiją, metu gauta panaudotoji šiluma; ji turėtų būti nurodoma kaip iš atitinkamo kuro pagaminta šiluma. |
| --- | --- |

3.2.1.10.

Procesų, kurie vyksta nenaudojant energijos, kaip antai cheminė reakcija, metu gaunama šiluma. Neįtraukiama procesų, kurie vyksta naudojant energiją, metu gauta panaudotoji šiluma; ji turėtų būti nurodoma kaip iš atitinkamo kuro pagaminta šiluma.

| 3.2.1.11. | Kiti šaltiniai |
| --- | --- |

3.2.1.11.

3.2.2.   Tiekimas

Pagal 3.2.2.1 ir 3.2.2.2 punktus kiekiai turėtų būti nurodomi atsižvelgiant į suvestines vertes, nurodytas 3.2.1.1–3.2.1.11 punktuose.

| 3.2.2.1. | Visa bendroji gamyba |
| --- | --- |

3.2.2.1.

| 3.2.2.2. | Visa grynoji gamyba |
| --- | --- |

3.2.2.2.

| 3.2.2.3. | Importas
  Elektros energija laikoma importuota arba eksportuota, kai kertamos šalies politinės sienos, nepaisant to, ar atliktas muitinis įforminimas. Jei elektros energija per šalį siunčiama tranzitu, jos kiekis turėtų būti nurodomas ir kaip importas, ir kaip eksportas. |
| --- | --- |

3.2.2.3.

Elektros energija laikoma importuota arba eksportuota, kai kertamos šalies politinės sienos, nepaisant to, ar atliktas muitinis įforminimas. Jei elektros energija per šalį siunčiama tranzitu, jos kiekis turėtų būti nurodomas ir kaip importas, ir kaip eksportas.

| 3.2.2.4. | Eksportas
  Žr. 3.2.2.3 punkte „Importas“ pateiktą paaiškinimą. |
| --- | --- |

3.2.2.4.

Žr. 3.2.2.3 punkte „Importas“ pateiktą paaiškinimą.

| 3.2.2.5. | Tarptautinis jūrinis bunkeriavimas |
| --- | --- |

3.2.2.5.

| 3.2.2.6. | Sunaudota šilumos siurbliams (taikoma tik elektros energijai) |
| --- | --- |

3.2.2.6.

| 3.2.2.7. | Sunaudota elektriniams katilams (taikoma tik elektros energijai) |
| --- | --- |

3.2.2.7.

| 3.2.2.8. | Sunaudota hidroakumuliacijai: tik hidroakumuliacinės elektrinės (taikoma tik elektros energijai) |
| --- | --- |

3.2.2.8.

| 3.2.2.9. | Sunaudota hidroakumuliacijai: mišrios hidroenergijos gamybos įmonės (taikoma tik elektros energijai) |
| --- | --- |

3.2.2.9.

| 3.2.2.10. | Sunaudota elektros energijos gamybai (taikoma tik šilumai) |
| --- | --- |

3.2.2.10.

3.2.3.   PERDAVIMO NUOSTOLIAI

3.2.4.   PASKIRSTYMO NUOSTOLIAI

3.2.5.   GALUTINIS ENERGIJOS SUVARTOJIMAS – transporto sektorius

Pateikiant toliau nurodytus suvestinius rodiklius, turėtų būti atskirai nurodomas galutinis energijos suvartojimas ir galutinis suvartojimas ne energetikos reikmėms.

| 3.2.5.1. | Geležinkeliai |
| --- | --- |

3.2.5.1.

| 3.2.5.2. | Vamzdyninis transportas |
| --- | --- |

3.2.5.2.

| 3.2.5.3. | Keliai |
| --- | --- |

3.2.5.3.

| 3.2.5.4. | Vidaus laivyba |
| --- | --- |

3.2.5.4.

| 3.2.5.5. | Kitur nenurodyta – transportas |
| --- | --- |

3.2.5.5.

3.2.6.   GALUTINIS ENERGIJOS SUVARTOJIMAS – KITI SEKTORIAI

| 3.2.6.1. | Komercinės ir viešosios paslaugos |
| --- | --- |

3.2.6.1.

| 3.2.6.2. | Namų ūkiai |
| --- | --- |

3.2.6.2.

| 3.2.6.3. | Žemės ūkis |
| --- | --- |

3.2.6.3.

| 3.2.6.4. | Miškininkystė |
| --- | --- |

3.2.6.4.

| 3.2.6.5. | Žvejyba |
| --- | --- |

3.2.6.5.

| 3.2.6.6. | Kitur nenurodyta – kita |
| --- | --- |

3.2.6.6.

3.2.7.   ENERGETIKOS SEKTORIUS

Neįtraukiamas kiekvienos įmonės savoms reikmėms suvartotas energijos kiekis hidroakumuliacijai, šilumos siurbliams ir elektriniams katilams.

| 3.2.7.1. | Akmens anglių kasyklos |
| --- | --- |

3.2.7.1.

| 3.2.7.2. | Naftos ir dujų gavyba |
| --- | --- |

3.2.7.2.

| 3.2.7.3. | Akmens anglių briketų gamyklos |
| --- | --- |

3.2.7.3.

| 3.2.7.4. | Kokso krosnys |
| --- | --- |

3.2.7.4.

| 3.2.7.5. | Rusvųjų anglių briketų (BKB) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklos |
| --- | --- |

3.2.7.5.

| 3.2.7.6. | Dujų gamyklos |
| --- | --- |

3.2.7.6.

| 3.2.7.7. | Aukštakrosnės |
| --- | --- |

3.2.7.7.

| 3.2.7.8. | Naftos perdirbimo gamyklos |
| --- | --- |

3.2.7.8.

| 3.2.7.9. | Branduolinė energetika |
| --- | --- |

3.2.7.9.

| 3.2.7.10. | Akmens anglių skystinimo gamyklos |
| --- | --- |

3.2.7.10.

| 3.2.7.11. | Skystinimo (SGD) ir (arba) pakartotinio dujinimo gamyklos |
| --- | --- |

3.2.7.11.

| 3.2.7.12. | Dujinimo gamyklos (biodujų) |
| --- | --- |

3.2.7.12.

| 3.2.7.13. | Dujų keitimas į skysčius |
| --- | --- |

3.2.7.13.

| 3.2.7.14. | Medžio anglių gamybos įmonės |
| --- | --- |

3.2.7.14.

| 3.2.7.15. | Kitur nenurodyta – energetikos veikla |
| --- | --- |

3.2.7.15.

3.2.8.   PRAMONĖS SEKTORIUS

| 3.2.8.1. | Geležies ir plieno |
| --- | --- |

3.2.8.1.

| 3.2.8.2. | Chemijos ir naftos chemijos |
| --- | --- |

3.2.8.2.

| 3.2.8.3. | Spalvotųjų metalų |
| --- | --- |

3.2.8.3.

| 3.2.8.4. | Nemetalų mineralų |
| --- | --- |

3.2.8.4.

| 3.2.8.5. | Transporto įrangos |
| --- | --- |

3.2.8.5.

| 3.2.8.6. | Mašinų |
| --- | --- |

3.2.8.6.

| 3.2.8.7. | Kasybos ir karjerų eksploatavimo |
| --- | --- |

3.2.8.7.

| 3.2.8.8. | Maisto produktų, gėrimų ir tabako |
| --- | --- |

3.2.8.8.

| 3.2.8.9. | Plaušienos, popieriaus ir spausdinimo |
| --- | --- |

3.2.8.9.

| 3.2.8.10. | Medienos ir medienos gaminių |
| --- | --- |

3.2.8.10.

| 3.2.8.11. | Statybos |
| --- | --- |

3.2.8.11.

| 3.2.8.12. | Tekstilės ir odos |
| --- | --- |

3.2.8.12.

| 3.2.8.13. | Kitur nenurodyta – pramonė |
| --- | --- |

3.2.8.13.

3.2.9.   IMPORTAS IR EKSPORTAS

Nurodomas importuotas ir eksportuotas elektros energijos ir šilumos kiekis atitinkamai pagal kilmės šalį ir pagal paskirties šalį. Žr. 3.2.2.3 punkte „Importas“ pateiktą paaiškinimą.

3.2.10.   Gamintojų savoms reikmėms grynoji gamyba

Dėl toliau nurodytų gamyklų ar veiklos rūšių turėtų būti nurodoma gamintojų savoms reikmėms grynoji elektros energijos gamyba ir grynoji šilumos gamyba, išskiriant tik elektros energijos gamybos įmones, tik šilumos gamybos įmones ir bendros šilumos ir elektros energijos gamybos (CHP) blokus:

| 3.2.10.1. | Energetikos sektorius: akmens anglių kasyklos |
| --- | --- |

3.2.10.1.

| 3.2.10.2. | Energetikos sektorius: naftos ir dujų gavyba |
| --- | --- |

3.2.10.2.

| 3.2.10.3. | Energetikos sektorius: akmens anglių briketų gamyklos |
| --- | --- |

3.2.10.3.

| 3.2.10.4. | Energetikos sektorius: kokso krosnys |
| --- | --- |

3.2.10.4.

| 3.2.10.5. | Energetikos sektorius: rusvųjų anglių briketų (BKB) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklos |
| --- | --- |

3.2.10.5.

| 3.2.10.6. | Energetikos sektorius: dujų gamyklos |
| --- | --- |

3.2.10.6.

| 3.2.10.7. | Energetikos sektorius: aukštakrosnės |
| --- | --- |

3.2.10.7.

| 3.2.10.8. | Energetikos sektorius: naftos perdirbimo gamyklos |
| --- | --- |

3.2.10.8.

| 3.2.10.9. | Energetikos sektorius: akmens anglių skystinimo gamyklos |
| --- | --- |

3.2.10.9.

| 3.2.10.10. | Energetikos sektorius: skystinimo (SGD) ir (arba) pakartotinio dujinimo gamyklos |
| --- | --- |

3.2.10.10.

| 3.2.10.11. | Energetikos sektorius: dujinimo gamyklos (biodujų) |
| --- | --- |

3.2.10.11.

| 3.2.10.12. | Energetikos sektorius: dujų keitimas į skysčius |
| --- | --- |

3.2.10.12.

| 3.2.10.13. | Energetikos sektorius: medžio anglių gamybos įmonės |
| --- | --- |

3.2.10.13.

| 3.2.10.14. | Energetikos sektorius: kitur nenurodyta – energetikos veikla |
| --- | --- |

3.2.10.14.

| 3.2.10.15. | Pramonės sektorius: geležies ir plieno |
| --- | --- |

3.2.10.15.

| 3.2.10.16. | Pramonės sektorius: chemijos ir naftos chemijos |
| --- | --- |

3.2.10.16.

| 3.2.10.17. | Pramonės sektorius: spalvotųjų metalų |
| --- | --- |

3.2.10.17.

| 3.2.10.18. | Pramonės sektorius: nemetalų mineralų |
| --- | --- |

3.2.10.18.

| 3.2.10.19. | Pramonės sektorius: transporto įrangos |
| --- | --- |

3.2.10.19.

| 3.2.10.20. | Pramonės sektorius: mašinų |
| --- | --- |

3.2.10.20.

| 3.2.10.21. | Pramonės sektorius: kasybos ir karjerų eksploatavimo |
| --- | --- |

3.2.10.21.

| 3.2.10.22. | Pramonės sektorius: maisto produktų, gėrimų ir tabako |
| --- | --- |

3.2.10.22.

| 3.2.10.23. | Pramonės sektorius: plaušienos, popieriaus ir spausdinimo |
| --- | --- |

3.2.10.23.

| 3.2.10.24. | Pramonės sektorius: medienos ir medienos gaminių |
| --- | --- |

3.2.10.24.

| 3.2.10.25. | Pramonės sektorius: statybos |
| --- | --- |

3.2.10.25.

| 3.2.10.26. | Pramonės sektorius: tekstilės ir odos |
| --- | --- |

3.2.10.26.

| 3.2.10.27. | Pramonės sektorius: kitur nenurodyta – pramonė |
| --- | --- |

3.2.10.27.

| 3.2.10.28. | Transporto sektorius: geležinkeliai |
| --- | --- |

3.2.10.28.

| 3.2.10.29. | Transporto sektorius: vamzdyninis transportas |
| --- | --- |

3.2.10.29.

| 3.2.10.30. | Transporto sektorius: keliai |
| --- | --- |

3.2.10.30.

| 3.2.10.31. | Transporto sektorius: kitur nenurodyta – transportas |
| --- | --- |

3.2.10.31.

| 3.2.10.32. | Kiti sektoriai: namų ūkiai |
| --- | --- |

3.2.10.32.

| 3.2.10.33. | Kiti sektoriai: komercinės ir viešosios paslaugos |
| --- | --- |

3.2.10.33.

| 3.2.10.34. | Kiti sektoriai: žemės ūkis ir (arba) miškininkystė |
| --- | --- |

3.2.10.34.

| 3.2.10.35. | Kiti sektoriai: žvejyba |
| --- | --- |

3.2.10.35.

| 3.2.10.36. | Kiti sektoriai: kitur nenurodyta – kita |
| --- | --- |

3.2.10.36.

3.2.11.   GRYNOJI ELEKTROS ENERGIJOS GAMYBA PAGAL SEKTORIUS

Visa grynoji elektros energijos gamyba ir savo reikmėms suvartota jos dalis (neišskiriant gamybos, kaip pagrindinės veiklos, ir gamybos savoms reikmėms) turi būti nurodoma atskirai pagal namų ūkius, komercines ir viešąsias paslaugas, energetikos sektorių, pramonės sektorių ir kitus sektorius pagal kiekvieną iš šių kuro rūšių:

| 3.2.11.1. | Saulės fotovoltų energija |
| --- | --- |

3.2.11.1.

| 3.2.11.2. | Kietasis, skystasis ir dujinis biokuras |
| --- | --- |

3.2.11.2.

| 3.2.11.3. | Kiti atsinaujinantieji energijos ištekliai |
| --- | --- |

3.2.11.3.

| 3.2.11.4. | Gamtinės dujos |
| --- | --- |

3.2.11.4.

| 3.2.11.5. | Kita (ne atsinaujinantieji energijos ištekliai) |
| --- | --- |

3.2.11.5.

3.2.12.   Bendra elektros energijos ir šilumos gamyba iš degiojo kuro

Iš toliau nurodytų degiųjų medžiagų pagamintas bendrasis elektros energijos, parduotos šilumos ir sunaudoto kuro kiekis, įskaitant visą atitinkamą energiją, turi būti nurodomas išskiriant pagrindinės veiklos gamintojus ir gamintojus savoms reikmėms. Šių dviejų rūšių gamintojų elektros energijos ir šilumos gamyba turi būti nurodoma išskiriant, jei taikytina, tik elektros energijos gamybos įmones, tik šilumos gamybos įmones ir bendros šilumos ir elektros energijos gamybos (CHP) blokus.

| 3.2.12.1. | Antracitas |
| --- | --- |

3.2.12.1.

| 3.2.12.2. | Koksinės akmens anglys |
| --- | --- |

3.2.12.2.

| 3.2.12.3. | Kitos bituminės akmens anglys |
| --- | --- |

3.2.12.3.

| 3.2.12.4. | Subbituminės akmens anglys |
| --- | --- |

3.2.12.4.

| 3.2.12.5. | Lignitas |
| --- | --- |

3.2.12.5.

| 3.2.12.6. | Durpės |
| --- | --- |

3.2.12.6.

| 3.2.12.7. | Akmens anglių briketai |
| --- | --- |

3.2.12.7.

| 3.2.12.8. | Kokso krosnių koksas |
| --- | --- |

3.2.12.8.

| 3.2.12.9. | Dujinis koksas |
| --- | --- |

3.2.12.9.

| 3.2.12.10. | Akmens anglių degutas |
| --- | --- |

3.2.12.10.

| 3.2.12.11. | BKB (rusvųjų anglių briketai) |
| --- | --- |

3.2.12.11.

| 3.2.12.12. | Dujų gamyklų dujos |
| --- | --- |

3.2.12.12.

| 3.2.12.13. | Koksavimo dujos |
| --- | --- |

3.2.12.13.

| 3.2.12.14. | Aukštakrosnių dujos |
| --- | --- |

3.2.12.14.

| 3.2.12.15. | Kitos regeneruotos dujos |
| --- | --- |

3.2.12.15.

| 3.2.12.16. | Durpių produktai |
| --- | --- |

3.2.12.16.

| 3.2.12.17. | Naftingieji skalūnai ir bitumingasis smėlis |
| --- | --- |

3.2.12.17.

| 3.2.12.18. | Žalia nafta |
| --- | --- |

3.2.12.18.

| 3.2.12.19. | NGL |
| --- | --- |

3.2.12.19.

| 3.2.12.20. | Naftos perdirbimo gamyklų dujos |
| --- | --- |

3.2.12.20.

| 3.2.12.21. | SND |
| --- | --- |

3.2.12.21.

| 3.2.12.22. | Pirminis benzinas |
| --- | --- |

3.2.12.22.

| 3.2.12.23. | Žibaliniai reaktyviniai degalai |
| --- | --- |

3.2.12.23.

| 3.2.12.24. | Kitos žibalo rūšys |
| --- | --- |

3.2.12.24.

| 3.2.12.25. | Gazolis ir (arba) dyzelinas |
| --- | --- |

3.2.12.25.

| 3.2.12.26. | Mazutas |
| --- | --- |

3.2.12.26.

| 3.2.12.27. | Bitumas |
| --- | --- |

3.2.12.27.

| 3.2.12.28. | Naftos koksas |
| --- | --- |

3.2.12.28.

| 3.2.12.29. | Kiti naftos produktai |
| --- | --- |

3.2.12.29.

| 3.2.12.30. | Gamtinės dujos |
| --- | --- |

3.2.12.30.

| 3.2.12.31. | Pramonės atliekos |
| --- | --- |

3.2.12.31.

| 3.2.12.32. | Atsinaujinančiosios komunalinės atliekos |
| --- | --- |

3.2.12.32.

| 3.2.12.33. | Neatsinaujinančiosios komunalinės atliekos |
| --- | --- |

3.2.12.33.

| 3.2.12.34. | Kietasis biokuras |
| --- | --- |

3.2.12.34.

| 3.2.12.35. | Biodujos |
| --- | --- |

3.2.12.35.

| 3.2.12.36. | Biodyzelinas |
| --- | --- |

3.2.12.36.

| 3.2.12.37. | Biobenzinas |
| --- | --- |

3.2.12.37.

| 3.2.12.38. | Kiti skystieji biodegalai |
| --- | --- |

3.2.12.38.

3.2.13.   Grynoji didžiausia elektros energijos galia

Turėtų būti nurodoma galia atitinkamų ataskaitinių metų gruodžio 31 d., susijusi su toliau nurodytų rūšių kuru. Įtraukiama tik elektros energijos gamybos įmonių ir bendros šilumos ir elektros energijos gamybos (CHP) blokų elektros energijos galia. Grynoji didžiausia elektros energijos galia turi būti nurodoma išskiriant pagrindinės veiklos gamintojus ir gamintojus savoms reikmėms. Tai kiekvienos jėgainės grynosios didžiausios elektros energijos galios per tam tikrą jėgainės eksploatavimo laikotarpį suma. Šių duomenų rinkimo tikslais laikoma, kad jėgainė eksploatuojama nuolat – praktiškai 15 ar daugiau valandų per dieną. Grynoji didžiausia galia – didžiausia galia darant prielaidą, kad tai vienintelė turima galia, kurią jėgainei veikiant visu pajėgumu galima nuolat tiekti (išleidimo į tinklą vietoje).

| 3.2.13.1. | Branduolinė energija |
| --- | --- |

3.2.13.1.

| 3.2.13.2. | Tik hidroenergijos gamybos įmonės |
| --- | --- |

3.2.13.2.

| 3.2.13.3. | Mišrios hidroenergijos gamybos įmonės |
| --- | --- |

3.2.13.3.

| 3.2.13.4. | Tik hidroakumuliacinės elektrinės |
| --- | --- |

3.2.13.4.

| 3.2.13.5. | Geoterminė energija |
| --- | --- |

3.2.13.5.

| 3.2.13.6. | Saulės fotovoltų energija |
| --- | --- |

3.2.13.6.

| 3.2.13.7. | Saulės šiluminė energija |
| --- | --- |

3.2.13.7.

| 3.2.13.8. | Potvynių, bangų, vandenyno energija |
| --- | --- |

3.2.13.8.

| 3.2.13.9. | Vėjo energija |
| --- | --- |

3.2.13.9.

| 3.2.13.10. | Deginant degųjį kurą gauta energija |
| --- | --- |

3.2.13.10.

| 3.2.13.10.1. | Gamybos būdas: naudojant garą |
| --- | --- |

3.2.13.10.1.

| 3.2.13.10.2. | Gamybos būdas: taikant vidaus degimo principą |
| --- | --- |

3.2.13.10.2.

| 3.2.13.10.3. | Gamybos būdas: naudojant dujų turbinas |
| --- | --- |

3.2.13.10.3.

| 3.2.13.10.4. | Gamybos būdas: taikant kombinuotąjį ciklą |
| --- | --- |

3.2.13.10.4.

| 3.2.13.10.5. | Gamybos būdas: kita |
| --- | --- |

3.2.13.10.5.

| 3.2.13.11. | Kiti šaltiniai |
| --- | --- |

3.2.13.11.

3.2.14.   Grynoji didžiausia elektros energijos, gautos iš degiojo kuro, galia

Grynoji didžiausia elektros energijos, gautos iš degiojo kuro, galia turi būti nurodoma išskiriant pagrindinės veiklos gamintojus ir gamintojus savoms reikmėms, taip pat pagal įmonės tipą (atsižvelgiant į tai, ar joje naudojamas vienos ar kelių rūšių kuras), kaip nurodyta toliau. Sistemoms, kuriose naudojamas kelių rūšių kuras, priskiriami tik tie įrenginiai, kuriuose nuolatos gali būti deginamas daugiau nei vienos rūšies kuras. Jėgainės su atskirais blokais, kuriuose deginamas skirtingų rūšių kuras, turėtų būti skaidomos į atitinkamas kategorijas pagal vienos rūšies kurą. Kiekvienos įmonių, kuriose naudojamas įvairių rūšių kuras, kategorijos atžvilgiu turi būti nurodoma, kurios rūšies kuras yra pagrindinis, o kurios – pakaitinis.

| 3.2.14.1. | Naudojamas vienos rūšies kuras (taikoma visų rūšių pirminiam kurui) |
| --- | --- |

3.2.14.1.

| 3.2.14.2. | Naudojamas kelių rūšių kuras – kietasis ir skystasis |
| --- | --- |

3.2.14.2.

| 3.2.14.3. | Naudojamas kelių rūšių kuras – kietasis ir gamtinės dujos |
| --- | --- |

3.2.14.3.

| 3.2.14.4. | Naudojamas kelių rūšių kuras – skystasis ir gamtinės dujos |
| --- | --- |

3.2.14.4.

| 3.2.14.5. | Naudojamas kelių rūšių kuras – skystasis, kietasis ir gamtinės dujos |
| --- | --- |

3.2.14.5.

3.2.15.   NAUJAI ĮRENGTA IR NEBEEKSPLOATUOJAMA ELEKTROS ENERGIJOS GALIA

Naujai įrengta galia – ataskaitiniais metais pradėjusių veikti gamybos vienetų grynoji didžiausia elektros energijos galia. Nebeeksploatuojama galia – grynoji didžiausia elektros energijos galia, kurios eksploatavimas ataskaitiniais metais nutrauktas.

Viso 3.2.13 ir 3.2.14 skirsniuose nurodyto kuro atveju turėtų būti nurodoma su ataskaitiniais metais susijusi naujai įrengta ir nebeeksploatuojama galia.

3.2.16.   BATERIJOS

Baterijos talpa arba energijos kaupiamoji galia yra bendras energijos kiekis, kurį baterija gali sukaupti. Vardinė galia yra didžiausia iškrovos sparta, kurią baterija gali pasiekti, pradedant nuo visiškai įkrautos būsenos. Toliau pateikta informacija turėtų būti nurodoma apie baterijas, prijungtas prie tinklo ir naudojamas kaip saugojimo ar balansavimo elementai. Reikia nurodyti tik baterijas, kurių talpa ne mažesnė kaip 1 MWh, ir tik į tinklą perduotos ar iš tinklo gautos elektros energijos kiekį.

| 3.2.16.1. | Baterijų talpa |
| --- | --- |

3.2.16.1.

| 3.2.16.2. | Baterijų vardinė galia |
| --- | --- |

3.2.16.2.

| 3.2.16.3. | Iš baterijų į tinklą perduota elektros energija |
| --- | --- |

3.2.16.3.

| 3.2.16.4. | Baterijoms įkrauti sunaudota tinklo elektros energija
  Kiekvienas iš pirmiau nurodytų elementų turėtų būti suskirstytas pagal tokias talpos grupes:






  — | nuo 1 iki 10 MWh; |
| --- | --- | --- |

3.2.16.4.

Kiekvienas iš pirmiau nurodytų elementų turėtų būti suskirstytas pagal tokias talpos grupes:

—

nuo 1 iki 10 MWh;

| — | nuo daugiau kaip 10 iki 100 MWh; |
| --- | --- |

—

nuo daugiau kaip 10 iki 100 MWh;

| — | daugiau kaip 100 MWh. |
| --- | --- |

—

daugiau kaip 100 MWh.

3.3.   Matavimo vienetai

Elektros energija turėtų būti nurodoma GWh (gigavatvalandėmis), šiluma – TJ (teradžauliais), galia – MW (megavatais). Baterijų talpa turėtų būti nurodoma MWh, o vardinė galia – MW.

Jei reikia pateikti duomenis apie kitų rūšių kurą, jie pateikiami naudojant matavimo vienetus, nustatytus atitinkamose šio priedo dalyse.

4.   NAFTA IR NAFTOS PRODUKTAI

4.1.   Susiję energetikos produktai

Jei nenurodyta kitaip, renkami visų A priedo 3.4 dalyje „NAFTA (žalia nafta ir naftos produktai)“ išvardytų energetikos produktų duomenys.

4.2.   Suvestinių rodiklių sąrašas

Jei nenurodyta kitaip, šis suvestinių rodiklių sąrašas turėtų būti pateiktas visų ankstesniame punkte išvardytų energetikos produktų atžvilgiu.

4.2.1.   Žalios naftos, NGL, naftos perdirbimo gamyklų žaliavos, priedų ir kitų angliavandenilių tiekimas

Toliau nurodyti suvestiniai rodikliai turėtų būti pateikiami tik žalios naftos, NGL, naftos perdirbimo gamyklų žaliavos, priedų ir (arba) oksigenatų, priedų ir (arba) oksigenatų sudėtyje esančių biodegalų ir kitų angliavandenilių atžvilgiu.

| 4.2.1.1. | Vietos gamyba
  Netaikoma naftos perdirbimo gamyklų žaliavai ir biodegalams. |
| --- | --- |

4.2.1.1.

Netaikoma naftos perdirbimo gamyklų žaliavai ir biodegalams.

| 4.2.1.2. | Gavimas iš kitų šaltinių.
  Netaikoma žaliai naftai, NGL ir naftos perdirbimo gamyklų žaliavai. |
| --- | --- |

4.2.1.2.

Netaikoma žaliai naftai, NGL ir naftos perdirbimo gamyklų žaliavai.

| 4.2.1.2.1. | Gavimas iš kitų šaltinių: iš akmens anglių |
| --- | --- |

4.2.1.2.1.

| 4.2.1.2.2. | Gavimas iš kitų šaltinių: gamtinės dujos |
| --- | --- |

4.2.1.2.2.

| 4.2.1.2.3. | Gavimas iš kitų šaltinių: atsinaujinantieji energijos ištekliai |
| --- | --- |

4.2.1.2.3.

| 4.2.1.2.4. | Gavimas iš kitų šaltinių: iš vandenilio |
| --- | --- |

4.2.1.2.4.

| 4.2.1.3. | Naftos chemijos sektoriaus grąžintas kiekis
  Taikoma tik naftos perdirbimo gamyklų žaliavai. |
| --- | --- |

4.2.1.3.

Taikoma tik naftos perdirbimo gamyklų žaliavai.

| 4.2.1.4. | Perkelti produktai
  Taikoma tik naftos perdirbimo gamyklų žaliavai. |
| --- | --- |

4.2.1.4.

Taikoma tik naftos perdirbimo gamyklų žaliavai.

| 4.2.1.5. | Importas
  Įtraukiama pagal perdirbimo sutartis importuojama arba eksportuojama žalia nafta ir produktai (t. y. perdirbimas kreditan). Žalios naftos ir NGL kilmė turėtų būti nurodoma pagal pirminę kilmės šalį; naftos perdirbimo gamyklų žaliavos ir gatavi produktai turėtų būti nurodomi pagal paskutinę išsiuntimo šalį. Įtraukiami visi dujų kondensatai (pvz., SND), gauti importuotų suskystintų gamtinių dujų ir naftos chemijos pramonės tiesiogiai importuotų arba eksportuotų naftos produktų pakartotinio dujinimo metu. Pastaba. Visa prekyba biodegalais, kurie nėra sumaišyti su transporto degalais (t. y. prekyba grynaisiais biodegalais), čia neturėtų būti nurodoma. Laisvojoje zonoje perdirbimui importuotos naftos reeksportas turėtų būti įtraukiamas kaip produkto eksportas iš perdirbimo šalies į galutinės paskirties šalį. |
| --- | --- |

4.2.1.5.

Įtraukiama pagal perdirbimo sutartis importuojama arba eksportuojama žalia nafta ir produktai (t. y. perdirbimas kreditan). Žalios naftos ir NGL kilmė turėtų būti nurodoma pagal pirminę kilmės šalį; naftos perdirbimo gamyklų žaliavos ir gatavi produktai turėtų būti nurodomi pagal paskutinę išsiuntimo šalį. Įtraukiami visi dujų kondensatai (pvz., SND), gauti importuotų suskystintų gamtinių dujų ir naftos chemijos pramonės tiesiogiai importuotų arba eksportuotų naftos produktų pakartotinio dujinimo metu. Pastaba. Visa prekyba biodegalais, kurie nėra sumaišyti su transporto degalais (t. y. prekyba grynaisiais biodegalais), čia neturėtų būti nurodoma. Laisvojoje zonoje perdirbimui importuotos naftos reeksportas turėtų būti įtraukiamas kaip produkto eksportas iš perdirbimo šalies į galutinės paskirties šalį.

| 4.2.1.6. | Eksportas
  Pastaba dėl importo (4.2.1.5 punktas) taip pat taikoma eksportui. |
| --- | --- |

4.2.1.6.

Pastaba dėl importo (4.2.1.5 punktas) taip pat taikoma eksportui.

| 4.2.1.7. | Tiesioginis naudojimas |
| --- | --- |

4.2.1.7.

| 4.2.1.8. | Atsargų pokyčiai |
| --- | --- |

4.2.1.8.

| 4.2.1.9. | Faktinė naftos perdirbimo gamyklų apkrova
  Kiekis, skaičiuojamas kaip į naftos perdirbimo gamyklas patiektas kiekis. |
| --- | --- |

4.2.1.9.

Kiekis, skaičiuojamas kaip į naftos perdirbimo gamyklas patiektas kiekis.

| 4.2.1.10. | Naftos perdirbimo gamyklų nuostoliai
  Faktinės naftos perdirbimo gamyklų apkrovos ir bendrosios naftos perdirbimo gamyklos produkcijos skirtumas. Nuostolių gali atsirasti dėl garavimo distiliuojant. Nuostoliai nurodomi kaip teigiamas dydis. Galimas tūrio, bet ne svorio padidėjimas. |
| --- | --- |

4.2.1.10.

Faktinės naftos perdirbimo gamyklų apkrovos ir bendrosios naftos perdirbimo gamyklos produkcijos skirtumas. Nuostolių gali atsirasti dėl garavimo distiliuojant. Nuostoliai nurodomi kaip teigiamas dydis. Galimas tūrio, bet ne svorio padidėjimas.

| 4.2.1.11. | Visos ataskaitinio laikotarpio pradžioje šalies teritorijoje esančios atsargos |
| --- | --- |

4.2.1.11.

| 4.2.1.12. | Visos ataskaitinio laikotarpio pabaigoje šalies teritorijoje esančios atsargos |
| --- | --- |

4.2.1.12.

| 4.2.1.13. | Žemutinis šilumingumas |
| --- | --- |

4.2.1.13.

| 4.2.1.13.1. | Gamyba (netaikoma naftos perdirbimo gamyklų žaliavai ir priedų ir (arba) oksigenatų sudėtyje esantiems biodegalams) |
| --- | --- |

4.2.1.13.1.

| 4.2.1.13.2. | Importas (netaikoma priedų ir (arba) oksigenatų sudėtyje esantiems biodegalams) |
| --- | --- |

4.2.1.13.2.

| 4.2.1.13.3. | Eksportas (netaikoma priedų ir (arba) oksigenatų sudėtyje esantiems biodegalams) |
| --- | --- |

4.2.1.13.3.

| 4.2.1.13.4. | Bendras vidurkis |
| --- | --- |

4.2.1.13.4.

4.2.2.   Naftos produktų tiekimas

Toliau nurodyti suvestiniai rodikliai taikomi tik gataviems produktams (naftos perdirbimo dujoms, etanui, SND, pirminiam benzinui, automobiliniam benzinui ir atitinkamam biobenzinui, aviaciniam benzinui, benzininiams reaktyviniams degalams, žibaliniams reaktyviniams degalams ir atitinkamiems biodegalams, kitam žibalui, gazoliui ir (arba) dyzelinui, skystajam kurui (mazutui) (sieringam ir mažai sieringam), vaitspiritui ir SBP, tepalams, bitumui, parafinui, naftos koksui ir kitiems produktams). Tiesioginiam deginimui naudojama žalia nafta ir NGL turėtų būti priskiriami prie gatavų produktų pristatymo ir produktų perkėlimo.

| 4.2.2.1. | Pirminio produkto gavimas |
| --- | --- |

4.2.2.1.

| 4.2.2.2. | Bendroji naftos perdirbimo gamyklų produkcija |
| --- | --- |

4.2.2.2.

| 4.2.2.3. | Perdirbti produktai |
| --- | --- |

4.2.2.3.

| 4.2.2.4. | Naftos perdirbimo gamyklų kuras
  Į šią kategoriją taip pat turėtų būti įtrauktas kuras, naftos perdirbimo gamyklose naudojamas parduodamai elektrai ir šilumai gaminti. |
| --- | --- |

4.2.2.4.

Į šią kategoriją taip pat turėtų būti įtrauktas kuras, naftos perdirbimo gamyklose naudojamas parduodamai elektrai ir šilumai gaminti.

| 4.2.2.4.1. | Sunaudota tik elektros energijos gamybos blokuose ir (arba) įmonėse |
| --- | --- |

4.2.2.4.1.

| 4.2.2.4.2. | Sunaudota bendros šilumos ir elektros energijos gamybos (CHP) blokuose |
| --- | --- |

4.2.2.4.2.

| 4.2.2.4.3. | Sunaudota tik šilumos gamybos blokuose ir (arba) įmonėse |
| --- | --- |

4.2.2.4.3.

| 4.2.2.5. | Importas
  Taip pat taikoma 4.2.1.5 skirsnio pastaba dėl importo. |
| --- | --- |

4.2.2.5.

Taip pat taikoma 4.2.1.5 skirsnio pastaba dėl importo.

| 4.2.2.6. | Eksportas
  Taip pat taikoma 4.2.1.5 skirsnio pastaba dėl importo. |
| --- | --- |

4.2.2.6.

Taip pat taikoma 4.2.1.5 skirsnio pastaba dėl importo.

| 4.2.2.7. | Tarptautinis jūrinis bunkeriavimas |
| --- | --- |

4.2.2.7.

| 4.2.2.8. | Produktų perkėlimai |
| --- | --- |

4.2.2.8.

| 4.2.2.9. | Perkelti produktai |
| --- | --- |

4.2.2.9.

| 4.2.2.10. | Atsargų pokyčiai |
| --- | --- |

4.2.2.10.

| 4.2.2.11. | Atsargų kiekis ataskaitinio laikotarpio pradžioje |
| --- | --- |

4.2.2.11.

| 4.2.2.12. | Atsargų kiekis ataskaitinio laikotarpio pabaigoje |
| --- | --- |

4.2.2.12.

| 4.2.2.13 | Pagrindinės veiklos gamintojų turimų atsargų pokyčiai
  Komunalinių įmonių turimų atsargų, kurios nėra įtrauktos į kitur nurodytas dalis „Atsargų kiekis“ ir „Atsargų pokyčiai“, pokyčiai. Atsargų padidėjimas parodomas kaip neigiamas skaičius, o sumažėjimas – kaip teigiamas skaičius. |
| --- | --- |

4.2.2.13

Komunalinių įmonių turimų atsargų, kurios nėra įtrauktos į kitur nurodytas dalis „Atsargų kiekis“ ir „Atsargų pokyčiai“, pokyčiai. Atsargų padidėjimas parodomas kaip neigiamas skaičius, o sumažėjimas – kaip teigiamas skaičius.

| 4.2.2.14. | Vidutinis grynasis šilumingumas |
| --- | --- |

4.2.2.14.

4.2.3.   PRISTATYMAS NAFTOS CHEMIJOS SEKTORIUI

Faktinis gatavų naftos produktų pristatymas iš pirminių šaltinių (pvz., naftos perdirbimo gamyklų, maišymo įrenginių ir pan.) vidaus rinkai.

| 4.2.3.1. | Bendrasis pristatymas naftos chemijos sektoriui |
| --- | --- |

4.2.3.1.

| 4.2.3.2. | Energijos sunaudojimas naftos chemijos sektoriuje
  Naftos, sunaudotos kaip kuras naftos chemijos procesams, pvz., krekingui vandens garais, kiekis. |
| --- | --- |

4.2.3.2.

Naftos, sunaudotos kaip kuras naftos chemijos procesams, pvz., krekingui vandens garais, kiekis.

| 4.2.3.3. | Sunaudojimas ne energetikos reikmėms naftos chemijos sektoriuje
  Naftos chemijos sektoriuje sunaudotas naftos, skirtos etileno, propeno, buteno, sintezės dujų, aromatinių angliavandenilių, butadieno ir kitų angliavandenilio pagrindą turinčių žaliavų gamybai krekingo vandens garais, aromatinių angliavandenilių gamyklų procesų ir garų riformingo metu, kiekis. Neįtraukiamas naftos, sunaudotos kaip kuras, kiekis. |
| --- | --- |

4.2.3.3.

Naftos chemijos sektoriuje sunaudotas naftos, skirtos etileno, propeno, buteno, sintezės dujų, aromatinių angliavandenilių, butadieno ir kitų angliavandenilio pagrindą turinčių žaliavų gamybai krekingo vandens garais, aromatinių angliavandenilių gamyklų procesų ir garų riformingo metu, kiekis. Neįtraukiamas naftos, sunaudotos kaip kuras, kiekis.

| 4.2.3.4. | Naftos chemijos sektoriaus į naftos perdirbimo gamyklas grąžintas kiekis |
| --- | --- |

4.2.3.4.

4.2.4.   TRANSFORMAVIMO SEKTORIUS

Turi būti nurodomi energetikos ir ne energetikos reikmėms sunaudoti kiekiai.

| 4.2.4.1. | Tik elektros energijos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės |
| --- | --- |

4.2.4.1.

| 4.2.4.2. | Tik elektros energijos gamybos savoms reikmėms įmonės |
| --- | --- |

4.2.4.2.

| 4.2.4.3. | Bendros šilumos ir elektros energijos gamybos (CHP), kaip pagrindinės veiklos, blokai |
| --- | --- |

4.2.4.3.

| 4.2.4.4. | Bendros šilumos ir elektros energijos gamybos (CHP) savoms reikmėms blokai |
| --- | --- |

4.2.4.4.

| 4.2.4.5. | Tik šilumos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės |
| --- | --- |

4.2.4.5.

| 4.2.4.6. | Tik šilumos gamybos savoms reikmėms įmonės |
| --- | --- |

4.2.4.6.

| 4.2.4.7. | Dujų gamyklos ir (arba) dujinimo įmonės |
| --- | --- |

4.2.4.7.

| 4.2.4.8. | Sumaišytos gamtinės dujos |
| --- | --- |

4.2.4.8.

| 4.2.4.9. | Kokso krosnys |
| --- | --- |

4.2.4.9.

| 4.2.4.10. | Aukštakrosnės |
| --- | --- |

4.2.4.10.

| 4.2.4.11. | Naftos chemijos pramonė |
| --- | --- |

4.2.4.11.

| 4.2.4.12. | Akmens anglių briketų gamyklos |
| --- | --- |

4.2.4.12.

| 4.2.4.13. | Kitur nenurodyta – transformavimas |
| --- | --- |

4.2.4.13.

4.2.5.   ENERGETIKOS SEKTORIUS

Nurodomi energetikos ir ne energetikos reikmėms sunaudoti kiekiai.

| 4.2.5.1. | Akmens anglių kasyklos |
| --- | --- |

4.2.5.1.

| 4.2.5.2. | Naftos ir dujų gavyba |
| --- | --- |

4.2.5.2.

| 4.2.5.3. | Kokso krosnys |
| --- | --- |

4.2.5.3.

| 4.2.5.4. | Aukštakrosnės |
| --- | --- |

4.2.5.4.

| 4.2.5.5. | Dujų gamyklos |
| --- | --- |

4.2.5.5.

| 4.2.5.6. | Naudojimas savo reikmėms elektros energijos gamybos, bendros šilumos ir elektros energijos gamybos (CHP) ir šilumos gamybos įmonėse |
| --- | --- |

4.2.5.6.

| 4.2.5.7. | Kitur nenurodyta – energetikos veikla |
| --- | --- |

4.2.5.7.

4.2.6.   PERDAVIMO IR paskirstymo nuostoliai

Turi būti nurodomi energetikos ir ne energetikos reikmėms sunaudoti kiekiai.

4.2.7.   Galutinis energijos suvartojimas – pramonės sektorius

Turi būti nurodomi energetikos ir ne energetikos reikmėms sunaudoti kiekiai.

| 4.2.7.1. | Geležies ir plieno |
| --- | --- |

4.2.7.1.

| 4.2.7.2. | Chemijos ir naftos chemijos |
| --- | --- |

4.2.7.2.

| 4.2.7.3. | Spalvotųjų metalų |
| --- | --- |

4.2.7.3.

| 4.2.7.4. | Nemetalų mineralų |
| --- | --- |

4.2.7.4.

| 4.2.7.5. | Transporto įrangos |
| --- | --- |

4.2.7.5.

| 4.2.7.6. | Mašinų |
| --- | --- |

4.2.7.6.

| 4.2.7.7. | Kasybos ir karjerų eksploatavimo |
| --- | --- |

4.2.7.7.

| 4.2.7.8. | Maisto produktų, gėrimų ir tabako |
| --- | --- |

4.2.7.8.

| 4.2.7.9. | Plaušienos, popieriaus ir spausdinimo |
| --- | --- |

4.2.7.9.

| 4.2.7.10. | Medienos ir medienos gaminių |
| --- | --- |

4.2.7.10.

| 4.2.7.11. | Statybos |
| --- | --- |

4.2.7.11.

| 4.2.7.12. | Tekstilės ir odos |
| --- | --- |

4.2.7.12.

| 4.2.7.13. | Kitur nenurodyta – pramonė |
| --- | --- |

4.2.7.13.

4.2.8.   Galutinis energijos suvartojimas – transporto sektorius

Turi būti nurodomi energetikos ir ne energetikos reikmėms sunaudoti kiekiai.

| 4.2.8.1. | Tarptautinė aviacija |
| --- | --- |

4.2.8.1.

| 4.2.8.2. | Vidaus aviacija |
| --- | --- |

4.2.8.2.

| 4.2.8.3. | Keliai |
| --- | --- |

4.2.8.3.

| 4.2.8.4. | Geležinkeliai |
| --- | --- |

4.2.8.4.

| 4.2.8.5. | Vidaus laivyba |
| --- | --- |

4.2.8.5.

| 4.2.8.6. | Vamzdyninis transportas |
| --- | --- |

4.2.8.6.

| 4.2.8.7. | Kitur nenurodyta – transportas |
| --- | --- |

4.2.8.7.

4.2.9.   Galutinis energijos suvartojimas – KITI sektoriai

Turi būti nurodomi energetikos ir ne energetikos reikmėms sunaudoti kiekiai.

| 4.2.9.1. | Komercinės ir viešosios paslaugos |
| --- | --- |

4.2.9.1.

| 4.2.9.2. | Namų ūkiai |
| --- | --- |

4.2.9.2.

| 4.2.9.3. | Žemės ūkis |
| --- | --- |

4.2.9.3.

| 4.2.9.4. | Miškininkystė |
| --- | --- |

4.2.9.4.

| 4.2.9.5. | Žvejyba |
| --- | --- |

4.2.9.5.

| 4.2.9.6. | Kitur nenurodyta – kita |
| --- | --- |

4.2.9.6.

4.2.10.   IMPORTAS PAGAL KILMĖS ŠALĮ IR EKSPORTAS PAGAL PASKIRTIES ŠALĮ

Turėtų būti nurodomas importas pagal kilmės šalį ir eksportas pagal paskirties šalį. Taip pat taikoma 4.2.1.5 skirsnio pastaba dėl importo.

4.2.11.   Naftos perdirbimo gamyklų pajėgumas

Nurodykite bendrą šalies naftos perdirbimo gamyklų pajėgumą ir kiekvienos naftos perdirbimo gamyklos metinį pajėgumą, išreikštą metrinėmis tonomis per metus. Turėtų būti pateikti šie duomenys:

| 4.2.11.1. | Pavadinimas ir (arba) vietovė |
| --- | --- |

4.2.11.1.

| 4.2.11.2. | Atmosferinė distiliacija |
| --- | --- |

4.2.11.2.

| 4.2.11.3. | Vakuuminė distiliacija |
| --- | --- |

4.2.11.3.

| 4.2.11.4. | Krekingas (terminis) |
| --- | --- |

4.2.11.4.

| 4.2.11.4.1. | Iš jo: visbrekingas |
| --- | --- |

4.2.11.4.1.

| 4.2.11.4.2. | Iš jo: koksavimas |
| --- | --- |

4.2.11.4.2.

| 4.2.11.5. | Krekingas (katalizinis) |
| --- | --- |

4.2.11.5.

| 4.2.11.5.1. | Iš jo: takusis katalizinis krekingas (FCC) |
| --- | --- |

4.2.11.5.1.

| 4.2.11.5.2. | Iš jo: hidrokrekingas (HCK) |
| --- | --- |

4.2.11.5.2.

| 4.2.11.6. | Riformingas |
| --- | --- |

4.2.11.6.

| 4.2.11.7. | Nusierinimas |
| --- | --- |

4.2.11.7.

| 4.2.11.8. | Alkilinimas, polimerizacija, izomerizacija |
| --- | --- |

4.2.11.8.

| 4.2.11.9. | Eterinimas |
| --- | --- |

4.2.11.9.

4.3.   Matavimo vienetai

Nurodomi kiekiai turi būti išreikšti kt (kilotonomis). Šilumingumas turi būti nurodytas MJ/t (megadžauliais vienai tonai).

4.4.   Išimtys

Kipras atleidžiamas nuo prievolės pateikti 4.2.9 skirsnyje („Galutinis energijos suvartojimas – kiti sektoriai“) nurodytus suvestinius rodiklius; turėtų būti nurodomos tik bendrosios vertės. Kipras taip pat atleidžiamas nuo prievolės 4.2.4 (Transformavimo sektorius), 4.2.5 (Energetikos sektorius), 4.2.7 (Pramonės sektorius), 4.2.7.2 (Pramonės sektorius, iš jo – chemijos ir naftos chemijos), 4.2.8 (Transporto sektorius) ir 4.2.9 (Kiti sektoriai) skirsniuose pateikti informaciją apie naudojimą ne energetikos reikmėms.

5.   ATSINAUJINANČIOJI ENERGIJA IR ENERGIJA IŠ ATLIEKŲ

5.1.   Susiję energetikos produktai

Jei nenurodyta kitaip, renkami visų A priedo 3.5 dalyje „ATSINAUJINANTIEJI ENERGIJOS IŠTEKLIAI IR ATLIEKOS“ išvardytų energetikos produktų duomenys. Turėtų būti nurodomas tik energetikos reikmėms sunaudotas kuro kiekis (pvz., elektros energijos ir šilumos gamybai, atliekų deginimui, kurio metu išgaunama energija, transporto srityje naudojamiems mobiliesiems varikliams, taip pat naudojimui stacionariuose varikliuose). Atsinaujinančiosios energijos produktų, naudojamų iškastiniam kurui pakeisti ne energetikos tikslais, kiekis turėtų būti nurodomas 5.2.9 skirsnyje ir į kitus šios dalies skirsnius neturėtų būti įtraukiamas. Atsinaujinantieji produktai, kurie nebuvo sukurti iškastiniam kurui pakeisti, pvz., baldams, statybai ir popieriaus ar kartono gamybai naudojamas kietasis biokuras, maisto pramonėje naudojami alkoholiai ir tekstilės pramonėje naudojami medvilnės ir natūralūs pluoštai, neturėtų būti nurodomi 5.2.9 skirsnyje. 5 dalyje neturėtų būti nurodoma pasyvioji šiluminė energija (pvz., pasyviojo pastatų šildymo naudojant saulės šilumos energiją).

5.2.   Suvestinių rodiklių sąrašas

Jei nenurodyta kitaip, toliau pateiktas suvestinių rodiklių sąrašas turėtų būti teikiamas visų ankstesniame punkte nurodytų energetikos produktų atžvilgiu. Aplinkos šilumos (šilumos siurblių) duomenys teikiami tik dėl šių sektorių: transformavimo (tik į bendrus parduotos šilumos kiekius), energetikos (tik į bendrą kiekį, neįtraukiant į subkategorijas), bendros pramonės (tik bendras kiekis, netaikant subkategorijų), komercinių ir viešųjų paslaugų, namų ūkių ir sektoriaus „Kitur nenurodyta – kita“. Nurodant aplinkos šilumos (šilumos siurblių) duomenis, aeroterminės, geoterminės ir hidroterminės energijos subkategorijos turėtų būti įtrauktos į vietos gamybą. Į kiekvieną iš šių trijų kategorijų turėtų būti įtraukta subkategorija „Iš jos iš šilumos siurblių, kurių SPF yra didesnis už ribinę vertę“. SPF (sezoninio naudingumo koeficiento) ribinė vertė turėtų atitikti Direktyvą 2009/28/EB ir Direktyvą (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją.

5.2.1.   Bendroji elektros energijos ir šilumos gamyba

Taikomos 3.2.1 skirsnyje pateiktos apibrėžtys. 5.2.1.1–5.2.1.18 punktuose nurodyti suvestiniai rodikliai turi būti teikiami išskiriant pagrindinės veiklos gamintojus ir gamintojus savoms reikmėms. Šių dviejų rūšių gamintojų bendroji elektros energijos ir šilumos gamyba, jei taikytina, turi būti nurodoma išskiriant tik elektros energijos gamybos įmones, tik šilumos gamybos įmones ir bendros šilumos ir elektros energijos gamybos (CHP) blokus.

| 5.2.1.1. | Tik hidroenergijos gamybos įmonės (taikoma tik elektros energijai) |
| --- | --- |

5.2.1.1.

| 5.2.1.2. | Mišrios hidroenergijos gamybos įmonės (taikoma tik elektros energijai) |
| --- | --- |

5.2.1.2.

| 5.2.1.3. | Tik hidroakumuliacinės elektrinės (taikoma tik elektros energijai) |
| --- | --- |

5.2.1.3.

| 5.2.1.4. | Geoterminė energija |
| --- | --- |

5.2.1.4.

| 5.2.1.5. | Saulės fotovoltų energija (taikoma tik elektros energijai)
  Turėtų būti nurodomos šios saulės fotovoltų energijos galios subkategorijos: |
| --- | --- |

5.2.1.5.

Turėtų būti nurodomos šios saulės fotovoltų energijos galios subkategorijos:

| 5.2.1.5.1. | mažiau kaip 30 kW |
| --- | --- |

5.2.1.5.1.

| 5.2.1.5.2. | nuo 30 iki 1 000 kW |
| --- | --- |

5.2.1.5.2.

| 5.2.1.5.3. | daugiau kaip 1 000 kW
  Į 5.2.1.5.1–5.2.1.5.3 skirsnius turėtų būti įtrauktos stoginių įrenginių ir prie elektros tinklų neprijungtų įrenginių subkategorijos. Prie elektros tinklų neprijungtų įrenginių kategorija yra privaloma tik jei savo atitinkamoje fotovoltų energijos galios kategorijoje sudaro ne mažiau kaip 1 % galios. |
| --- | --- |

5.2.1.5.3.

Į 5.2.1.5.1–5.2.1.5.3 skirsnius turėtų būti įtrauktos stoginių įrenginių ir prie elektros tinklų neprijungtų įrenginių subkategorijos. Prie elektros tinklų neprijungtų įrenginių kategorija yra privaloma tik jei savo atitinkamoje fotovoltų energijos galios kategorijoje sudaro ne mažiau kaip 1 % galios.

| 5.2.1.6. | Saulės šiluminė energija |
| --- | --- |

5.2.1.6.

| 5.2.1.7. | Potvynių, bangų, vandenyno energija (taikoma tik elektros energijai) |
| --- | --- |

5.2.1.7.

| 5.2.1.8. | Vėjo energija (taikoma tik elektros energijai) |
| --- | --- |

5.2.1.8.

| 5.2.1.9. | Sausumos vėjo energija |
| --- | --- |

5.2.1.9.

| 5.2.1.10. | Jūros vėjo energija |
| --- | --- |

5.2.1.10.

| 5.2.1.11. | Atsinaujinančiosios komunalinės atliekos |
| --- | --- |

5.2.1.11.

| 5.2.1.12. | Neatsinaujinančiosios komunalinės atliekos |
| --- | --- |

5.2.1.12.

| 5.2.1.13. | Kietasis biokuras |
| --- | --- |

5.2.1.13.

| 5.2.1.14. | Biodujos |
| --- | --- |

5.2.1.14.

| 5.2.1.15. | Biodyzelinas |
| --- | --- |

5.2.1.15.

| 5.2.1.16. | Biobenzinas |
| --- | --- |

5.2.1.16.

| 5.2.1.17. | Kiti skystieji biodegalai |
| --- | --- |

5.2.1.17.

| 5.2.1.18. | Šilumos siurblių gaminama energija (taikoma tik šilumai) |
| --- | --- |

5.2.1.18.

5.2.2.   Tiekimas

| 5.2.2.1. | Gamyba |
| --- | --- |

5.2.2.1.

| 5.2.2.2. | Importas |
| --- | --- |

5.2.2.2.

| 5.2.2.3. | Eksportas |
| --- | --- |

5.2.2.3.

| 5.2.2.4. | Tarptautinis jūrinis bunkeriavimas |
| --- | --- |

5.2.2.4.

| 5.2.2.5. | Atsargų pokyčiai |
| --- | --- |

5.2.2.5.

5.2.3.   Transformavimo sektorius

| 5.2.3.1. | Tik elektros energijos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės |
| --- | --- |

5.2.3.1.

| 5.2.3.2. | Bendros šilumos ir elektros energijos gamybos (CHP), kaip pagrindinės veiklos, blokai |
| --- | --- |

5.2.3.2.

| 5.2.3.3. | Tik šilumos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės |
| --- | --- |

5.2.3.3.

| 5.2.3.4. | Tik elektros energijos gamybos savoms reikmėms įmonės |
| --- | --- |

5.2.3.4.

| 5.2.3.5. | Bendros šilumos ir elektros energijos gamybos (CHP) savoms reikmėms blokai |
| --- | --- |

5.2.3.5.

| 5.2.3.6. | Tik šilumos gamybos savoms reikmėms įmonės |
| --- | --- |

5.2.3.6.

| 5.2.3.7. | Akmens anglių briketų gamyklos |
| --- | --- |

5.2.3.7.

| 5.2.3.8. | Rusvųjų anglių briketų (BKB) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklos |
| --- | --- |

5.2.3.8.

| 5.2.3.9. | Aukštakrosnės |
| --- | --- |

5.2.3.9.

| 5.2.3.10. | Sumaišyta dujų tinkle (pvz., gamtinių dujų maišymo įrenginiai) |
| --- | --- |

5.2.3.10.

| 5.2.3.11. | Sumaišyta su skystuoju iškastiniu kuru (pvz., automobiliniu benzinu, dyzelinu ir (arba) žibalu) |
| --- | --- |

5.2.3.11.

| 5.2.3.12. | Medžio anglių gamybos įmonės |
| --- | --- |

5.2.3.12.

| 5.2.3.13. | Kitur nenurodyta – transformavimas |
| --- | --- |

5.2.3.13.

5.2.4.   Energetikos sektorius

| 5.2.4.1. | Dujinimo gamyklos (biodujų) |
| --- | --- |

5.2.4.1.

| 5.2.4.2. | Elektros energijos gamybos, bendros šilumos ir elektros energijos gamybos (CHP) ir šilumos gamybos įmonės |
| --- | --- |

5.2.4.2.

| 5.2.4.3. | Akmens anglių kasyklos |
| --- | --- |

5.2.4.3.

| 5.2.4.4. | Akmens anglių briketų gamyklos |
| --- | --- |

5.2.4.4.

| 5.2.4.5. | Kokso krosnys |
| --- | --- |

5.2.4.5.

| 5.2.4.6. | Naftos perdirbimo gamyklos |
| --- | --- |

5.2.4.6.

| 5.2.4.7. | Rusvųjų anglių briketų (BKB) ir (arba) durpių briketų (PB) gamyklos |
| --- | --- |

5.2.4.7.

| 5.2.4.8. | Dujų gamyklos |
| --- | --- |

5.2.4.8.

| 5.2.4.9. | Aukštakrosnės |
| --- | --- |

5.2.4.9.

| 5.2.4.10. | Medžio anglių gamybos įmonės |
| --- | --- |

5.2.4.10.

| 5.2.4.11. | Kitur nenurodyta – energetikos veikla |
| --- | --- |

5.2.4.11.

5.2.5.   PERDAVIMO IR paskirstymo nuostoliai

5.2.6.   Galutinis energijos suvartojimas – pramonės sektorius

| 5.2.6.1. | Geležies ir plieno |
| --- | --- |

5.2.6.1.

| 5.2.6.2. | Chemijos ir naftos chemijos |
| --- | --- |

5.2.6.2.

| 5.2.6.3. | Spalvotųjų metalų |
| --- | --- |

5.2.6.3.

| 5.2.6.4. | Nemetalų mineralų |
| --- | --- |

5.2.6.4.

| 5.2.6.5. | Transporto įrangos |
| --- | --- |

5.2.6.5.

| 5.2.6.6. | Mašinų |
| --- | --- |

5.2.6.6.

| 5.2.6.7. | Kasybos ir karjerų eksploatavimo |
| --- | --- |

5.2.6.7.

| 5.2.6.8. | Maisto produktų, gėrimų ir tabako |
| --- | --- |

5.2.6.8.

| 5.2.6.9. | Plaušienos, popieriaus ir spausdinimo |
| --- | --- |

5.2.6.9.

| 5.2.6.10. | Medienos ir medienos gaminių |
| --- | --- |

5.2.6.10.

| 5.2.6.11. | Statybos |
| --- | --- |

5.2.6.11.

| 5.2.6.12. | Tekstilės ir odos |
| --- | --- |

5.2.6.12.

| 5.2.6.13. | Kitur nenurodyta – pramonė |
| --- | --- |

5.2.6.13.

5.2.7.   Galutinis energijos suvartojimas – transporto sektorius

| 5.2.7.1. | Geležinkeliai |
| --- | --- |

5.2.7.1.

| 5.2.7.2. | Keliai |
| --- | --- |

5.2.7.2.

| 5.2.7.3. | Vidaus laivyba |
| --- | --- |

5.2.7.3.

| 5.2.7.4. | Vidaus aviacija |
| --- | --- |

5.2.7.4.

| 5.2.7.5. | Tarptautinė aviacija |
| --- | --- |

5.2.7.5.

| 5.2.7.6. | Kitur nenurodyta – transportas |
| --- | --- |

5.2.7.6.

5.2.8.   Galutinis energijos suvartojimas – kiti sektoriai

| 5.2.8.1. | Komercinės ir viešosios paslaugos |
| --- | --- |

5.2.8.1.

| 5.2.8.2. | Namų ūkiai |
| --- | --- |

5.2.8.2.

| 5.2.8.3. | Žemės ūkis |
| --- | --- |

5.2.8.3.

| 5.2.8.4. | Miškininkystė |
| --- | --- |

5.2.8.4.

| 5.2.8.5. | Žvejyba |
| --- | --- |

5.2.8.5.

| 5.2.8.6. | Kitur nenurodyta – kita |
| --- | --- |

5.2.8.6.

5.2.9.   GALUTINIS SUVARTOJIMAS – NE ENERGETIKOS REIKMĖMS

Dėl šių straipsnių:

| 5.2.9.1. | Transporto sektorius |
| --- | --- |

5.2.9.1.

| 5.2.9.2. | Pramonės sektorius |
| --- | --- |

5.2.9.2.

| 5.2.9.3. | Kiti sektoriai
  Galutinio suvartojimo ne energetikos reikmėms duomenys turėtų būti nurodomi dėl šių rūšių kuro: |
| --- | --- |

5.2.9.3.

Galutinio suvartojimo ne energetikos reikmėms duomenys turėtų būti nurodomi dėl šių rūšių kuro:

| 5.2.9.4. | Kietasis biokuras |
| --- | --- |

5.2.9.4.

| 5.2.9.5. | Skystieji biodegalai |
| --- | --- |

5.2.9.5.

| 5.2.9.6. | Biodujos
  Pirmieji ataskaitiniai metai 5.2.9 skirsnio elementams nurodyti yra 2024 m. Iki 2027 ataskaitinių metų vietoj atskirai kiekvieno iš 5.2.9.1–5.2.9.3 straipsnių gali būti nurodomas tik visas bendras galutinis suvartojimas ne energetikos reikmėms. 5.2.9 skirsnyje nurodyti kiekiai neturėtų būti įtraukiami į 5.2.2–5.2.8 skirsnius. |
| --- | --- |

5.2.9.6.

Pirmieji ataskaitiniai metai 5.2.9 skirsnio elementams nurodyti yra 2024 m. Iki 2027 ataskaitinių metų vietoj atskirai kiekvieno iš 5.2.9.1–5.2.9.3 straipsnių gali būti nurodomas tik visas bendras galutinis suvartojimas ne energetikos reikmėms. 5.2.9 skirsnyje nurodyti kiekiai neturėtų būti įtraukiami į 5.2.2–5.2.8 skirsnius.

5.2.10.   GRYNOJI DIDŽIAUSIA ELEKTROS ENERGIJOS GALIA

Turėtų būti nurodoma galia atitinkamų ataskaitinių metų gruodžio 31 d. Įtraukiama tik elektros energijos gamybos įmonių ir bendros šilumos ir elektros energijos gamybos (CHP) blokų elektros energijos galia. Grynoji didžiausia elektros energijos galia – tai kiekvienos jėgainės grynosios didžiausios elektros energijos galios per konkretų jėgainės eksploatavimo laikotarpį suma. Šių duomenų rinkimo tikslais laikoma, kad jėgainė eksploatuojama nuolat – praktiškai 15 ar daugiau valandų per dieną. Grynoji didžiausia galia – didžiausia galia darant prielaidą, kad tai vienintelė turima galia, kurią jėgainei veikiant visu pajėgumu galima nuolat tiekti (išleidimo į tinklą vietoje).

| 5.2.10.1. | Tik hidroenergijos gamybos įmonės |
| --- | --- |

5.2.10.1.

| 5.2.10.2. | Mišrios hidroenergijos gamybos įmonės |
| --- | --- |

5.2.10.2.

| 5.2.10.3. | Tik hidroakumuliacinės elektrinės |
| --- | --- |

5.2.10.3.

| 5.2.10.4. | Geoterminė energija |
| --- | --- |

5.2.10.4.

| 5.2.10.5. | Saulės fotovoltų energija
  Turėtų būti nurodomos šios saulės fotovoltų energijos galios subkategorijos: |
| --- | --- |

5.2.10.5.

Turėtų būti nurodomos šios saulės fotovoltų energijos galios subkategorijos:

| 5.2.10.5.1. | mažiau kaip 30 kW |
| --- | --- |

5.2.10.5.1.

| 5.2.10.5.2. | nuo 30 iki 1 000 kW |
| --- | --- |

5.2.10.5.2.

| 5.2.10.5.3. | daugiau kaip 1 000 kW
  Į 5.2.10.5.1–5.2.10.5.3 punktus turėtų būti įtrauktos stoginių įrenginių ir prie elektros tinklų neprijungtų įrenginių subkategorijos. Prie elektros tinklų neprijungtų įrenginių kategorija yra privaloma tik jei savo atitinkamoje galios kategorijoje sudaro ne mažiau kaip 1 % galios. |
| --- | --- |

5.2.10.5.3.

Į 5.2.10.5.1–5.2.10.5.3 punktus turėtų būti įtrauktos stoginių įrenginių ir prie elektros tinklų neprijungtų įrenginių subkategorijos. Prie elektros tinklų neprijungtų įrenginių kategorija yra privaloma tik jei savo atitinkamoje galios kategorijoje sudaro ne mažiau kaip 1 % galios.

| 5.2.10.6. | Saulės šiluminė energija |
| --- | --- |

5.2.10.6.

| 5.2.10.7. | Potvynių, bangų, vandenyno energija |
| --- | --- |

5.2.10.7.

| 5.2.10.8. | Sausumos vėjo energija |
| --- | --- |

5.2.10.8.

| 5.2.10.9. | Jūros vėjo energija |
| --- | --- |

5.2.10.9.

| 5.2.10.10. | Pramonės atliekos |
| --- | --- |

5.2.10.10.

| 5.2.10.11. | Komunalinės atliekos |
| --- | --- |

5.2.10.11.

| 5.2.10.12. | Kietasis biokuras |
| --- | --- |

5.2.10.12.

| 5.2.10.13. | Biodujos |
| --- | --- |

5.2.10.13.

| 5.2.10.14. | Biodyzelinas |
| --- | --- |

5.2.10.14.

| 5.2.10.15. | Biobenzinas |
| --- | --- |

5.2.10.15.

| 5.2.10.16. | Kiti skystieji biodegalai |
| --- | --- |

5.2.10.16.

5.2.11.   TECHNINĖS CHARAKTERISTIKOS

| 5.2.11.1. | Saulės energijos kolektorių plotas
  Nurodomas bendrasis įrengtų saulės energijos kolektorių paviršiaus plotas. Saulės energijos kolektorių plotas yra susijęs tik su saulės šiluminės energijos gamybai naudojamais saulės energijos kolektoriais; elektros energijai gaminti naudojamo saulės energijos kolektorių ploto (saulės fotovoltų energijos ir saulės energijos koncentravimo) čia nurodyti nereikia. Turėtų būti įtraukiamas visų saulės energijos kolektorių paviršiaus plotas: stiklintų ir nestiklintų kolektorių, plokščiųjų ir vakuuminių, su skystais arba oriniais energijos nešikliais. |
| --- | --- |

5.2.11.1.

Nurodomas bendrasis įrengtų saulės energijos kolektorių paviršiaus plotas. Saulės energijos kolektorių plotas yra susijęs tik su saulės šiluminės energijos gamybai naudojamais saulės energijos kolektoriais; elektros energijai gaminti naudojamo saulės energijos kolektorių ploto (saulės fotovoltų energijos ir saulės energijos koncentravimo) čia nurodyti nereikia. Turėtų būti įtraukiamas visų saulės energijos kolektorių paviršiaus plotas: stiklintų ir nestiklintų kolektorių, plokščiųjų ir vakuuminių, su skystais arba oriniais energijos nešikliais.

| 5.2.11.2 | Biobenzino gamybos pajėgumas |
| --- | --- |

5.2.11.2

| 5.2.11.3. | Biodyzelino gamybos pajėgumas |
| --- | --- |

5.2.11.3.

| 5.2.11.4. | Reaktyvinių biodegalų gamybos pajėgumas |
| --- | --- |

5.2.11.4.

| 5.2.11.5. | Kitų skystųjų biodegalų gamybos pajėgumas |
| --- | --- |

5.2.11.5.

| 5.2.11.6. | Vidutinis biobenzino grynasis šilumingumas |
| --- | --- |

5.2.11.6.

| 5.2.11.7. | Vidutinis bioetanolio grynasis šilumingumas |
| --- | --- |

5.2.11.7.

| 5.2.11.8. | Vidutinis biodyzelino grynasis šilumingumas |
| --- | --- |

5.2.11.8.

| 5.2.11.9. | Vidutinis reaktyvinių biodegalų žemutinis šilumingumas |
| --- | --- |

5.2.11.9.

| 5.2.11.10. | Vidutinis kitų skystųjų biodegalų žemutinis šilumingumas |
| --- | --- |

5.2.11.10.

| 5.2.11.11. | Vidutinis medžio anglių grynasis šilumingumas |
| --- | --- |

5.2.11.11.

| 5.2.11.12. | Šilumos siurblių šiluminė talpa: aeroterminė energija |
| --- | --- |

5.2.11.12.

| 5.2.11.12.1. | Šilumos siurblių šiluminė talpa: aeroterminė energija oras–oras |
| --- | --- |

5.2.11.12.1.

| 5.2.11.12.2. | Šilumos siurblių šiluminė talpa: aeroterminė energija oras–vanduo |
| --- | --- |

5.2.11.12.2.

| 5.2.11.12.3. | Šilumos siurblių šiluminė talpa: aeroterminė energija oras–oras (reversiniai) |
| --- | --- |

5.2.11.12.3.

| 5.2.11.12.4. | Šilumos siurblių šiluminė talpa: aeroterminė energija oras–vanduo (reversiniai) |
| --- | --- |

5.2.11.12.4.

| 5.2.11.12.5. | Šilumos siurblių šiluminė talpa: aeroterminė energija išpučiamas oras–oras |
| --- | --- |

5.2.11.12.5.

| 5.2.11.12.6. | Šilumos siurblių šiluminė talpa: aeroterminė energija išpučiamas oras–vanduo |
| --- | --- |

5.2.11.12.6.

| 5.2.11.13. | Šilumos siurblių šiluminė talpa: geoterminė energija |
| --- | --- |

5.2.11.13.

| 5.2.11.13.1. | Šilumos siurblių šiluminė talpa: geoterminė energija žemė–oras |
| --- | --- |

5.2.11.13.1.

| 5.2.11.13.2. | Šilumos siurblių šiluminė talpa: geoterminė energija žemė–vanduo |
| --- | --- |

5.2.11.13.2.

| 5.2.11.14. | Šilumos siurblių šiluminė talpa: hidroterminė šiluma |
| --- | --- |

5.2.11.14.

| 5.2.11.14.1. | Šilumos siurblių šiluminė talpa: hidroterminė šiluma vanduo–oras |
| --- | --- |

5.2.11.14.1.

| 5.2.11.14.2. | Šilumos siurblių šiluminė talpa: hidroterminė šiluma vanduo–vanduo
  Į visus 5.2.11.12–5.2.11.14.2 punktų straipsnius turėtų būti įtraukta subkategorija „Iš jos iš šilumos siurblių, kurių SPF yra didesnis už ribinę vertę“. SPF (sezoninio naudingumo koeficiento) ribinė vertė turėtų atitikti Direktyvą 2009/28/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/2001 (3) dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją. |
| --- | --- |

5.2.11.14.2.

Į visus 5.2.11.12–5.2.11.14.2 punktų straipsnius turėtų būti įtraukta subkategorija „Iš jos iš šilumos siurblių, kurių SPF yra didesnis už ribinę vertę“. SPF (sezoninio naudingumo koeficiento) ribinė vertė turėtų atitikti Direktyvą 2009/28/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2018/2001 (3) dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją.

5.2.12.   Kietojo biokuro ir biodujų gamyba

Visa kietojo biokuro (išskyrus medžio anglis) produkcija turėtų būti išskaidoma pagal toliau nurodytas kuro rūšis.

| 5.2.12.1. | Malkinė mediena, medienos likučiai ir šalutiniai produktai |
| --- | --- |

5.2.12.1.

| 5.2.12.1.1. | Medienos granulės, kaip sudedamoji malkinės medienos dalis, medienos likučiai ir šalutiniai produktai |
| --- | --- |

5.2.12.1.1.

| 5.2.12.2. | Sulfatinės išviros |
| --- | --- |

5.2.12.2.

| 5.2.12.3. | Cukranendrių išspaudos |
| --- | --- |

5.2.12.3.

| 5.2.12.4. | Gyvūninės atliekos |
| --- | --- |

5.2.12.4.

| 5.2.12.5. | Kitos augalinės medžiagos ir likučiai |
| --- | --- |

5.2.12.5.

| 5.2.12.6. | Atsinaujinančioji pramoninių atliekų dalis
  Visa biodujų produkcija turėtų būti išskaidoma pagal toliau nurodytus gamybos metodus. |
| --- | --- |

5.2.12.6.

Visa biodujų produkcija turėtų būti išskaidoma pagal toliau nurodytus gamybos metodus.

| 5.2.12.7. | Anaerobinės fermentacijos metu gautos biodujos: sąvartynų dujos |
| --- | --- |

5.2.12.7.

| 5.2.12.8. | Anaerobinės fermentacijos metu gautos biodujos: kanalizacijos dumblo dujos |
| --- | --- |

5.2.12.8.

| 5.2.12.9. | Anaerobinės fermentacijos metu gautos biodujos: kitos anaerobinės fermentacijos metu gautos biodujos |
| --- | --- |

5.2.12.9.

| 5.2.12.10. | Šiluminių procesų biodujos |
| --- | --- |

5.2.12.10.

5.2.13.   Importas pagal kilmės šalį ir eksportas pagal paskirties šalį

Turėtų būti nurodomas importas pagal kilmės šalį ir eksportas pagal paskirties šalį. Taikoma biobenzinui, bioetanoliui, reaktyviniams biodegalams, biodyzelinui, kitiems skystiesiems biodegalams, medienos granulėms.

5.3.   Matavimo vienetai

Elektros energija turi būti nurodoma GWh (gigavatvalandėmis), šiluma – TJ (teradžauliais), elektros energijos galia – MW (megavatais).

Nurodomi kiekiai turi būti išreiškiami TJ (teradžauliais), remiantis žemutiniu šilumingumu, išskyrus medžio anglis, biobenziną, bioetanolį, reaktyvinius biodegalus, biodyzeliną ir kitus skystuosius biodegalus – jų kiekiai turi būti nurodomi kt (kilotonomis).

Šilumingumas turi būti nurodytas MJ/t (megadžauliais vienai tonai).

Saulės energijos kolektorių plotas turi būti nurodomas 1 000 m2.

Gamybos pajėgumas turi būti nurodomas kt (kilotonomis) per metus.

6.   Metinė branduolinės energetikos statistika

Turi būti pateikti toliau nurodyti duomenys apie civiliniam naudojimui skirtą branduolinę energiją.

6.1.   Suvestinių rodiklių sąrašas

6.1.1.   Sodrinimo pajėgumas

Veikiančių sodrinimo įrenginių (urano izotopų atskyrimas) metinis sodrinimo pajėgumas.

6.1.2.   Nenaudoto kuro elementų gamybos pajėgumas

Metinis kuro gamybos įrenginių gamybos pajėgumas. Mišriojo oksidinio (MOX) kuro gamybos įrenginiai neįtraukiami.

6.1.3.   MOX kuro gamybos įrenginių gamybos pajėgumai

Metinis MOX kuro gamybos įrenginių gamybos pajėgumas.

MOX – tai kuras, kurio sudėtyje yra plutonio ir urano mišinio (mišriojo oksido).

6.1.4.   Nenaudoto kuro elementų gamyba

Paruošto nenaudoto kuro elementų gamyba branduolinio kuro gamybos įrenginiuose. Kuro strypai ir kiti tarpiniai produktai neįtraukiami. Taip pat neįtraukiami gamybos įrenginiai, kuriuose gaminamas MOX kuras.

6.1.5.   MOX kuro elementų gamyba

Paruošto nenaudoto kuro elementų gamyba MOX kuro gamybos įrenginiuose. Kuro strypai ir kiti tarpiniai produktai neįtraukiami.

6.1.6.   Branduolinės šilumos gamyba

Bendrasis branduoliniuose reaktoriuose pagamintos šilumos kiekis, skirtas elektrai gaminti ar kitaip naudingai panaudoti šilumą.

6.1.7.   Vidutinis per metus sudegintų visam laikui pašalintų apšvitintų kuro elementų kiekis

Apskaičiuotas vidutinis sudegintų per atitinkamus ataskaitinius metus iš branduolinių reaktorių visam laikui pašalintų kuro elementų kiekis. Iš branduolinių reaktorių laikinai pašalinti kuro elementai, kurie vėliau greičiausiai bus vėl pakrauti į reaktorius, neįtraukiami.

6.1.8.   Urano ir plutonio gamyba perdirbimo gamyklose

Per ataskaitinius metus perdirbimo gamyklose pagamintas uranas ir plutonis.

6.1.9.   Perdirbimo (urano ir plutonio) gamyklų pajėgumai

Metiniai urano ir plutonio perdirbimo pajėgumai.

6.2   Matavimo vienetai

6.1.1 punktas – tSWU (tonos separavimo darbo vienetų).

6.1.4, 6.1.5., 6.1.8 punktai – tHM (sunkiojo metalo kiekis tonomis).

6.1.2, 6.1.3, 6.1.9 punktai – tHM (sunkiojo metalo kiekis tonomis) per metus.

6.1.6 punktas – TJ (teradžauliais).

6.1.7 punktas – GWd/tHM (gigavatais per dieną vienai sunkiojo metalo tonai).

7.   VANDENILIS

Šie su vandeniliu susiję duomenys pirmą kartą turi būti pateikti už 2024 ataskaitinius metus:

7.1.   Suvestinių rodiklių sąrašas

| 7.1.1. | Vietos gamyba |
| --- | --- |

7.1.1.

| 7.1.1.1. | Iš gamtinių dujų |
| --- | --- |

7.1.1.1.

| 7.1.1.2. | Iš naftos ir naftos produktų |
| --- | --- |

7.1.1.2.

| 7.1.1.3. | Iš kietojo kuro |
| --- | --- |

7.1.1.3.

| 7.1.1.4. | Iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių |
| --- | --- |

7.1.1.4.

| 7.1.1.5. | Iš elektrolizės |
| --- | --- |

7.1.1.5.

| 7.1.1.5.1. | Iš jos: elektros energija iš tvarių atsinaujinančiųjų energijos išteklių – tiesioginė perdavimo linija |
| --- | --- |

7.1.1.5.1.

| 7.1.1.5.2. | Iš jos: elektros energija iš branduolinės energijos – tiesioginė perdavimo linija |
| --- | --- |

7.1.1.5.2.

| 7.1.1.6. | Iš kitų šaltinių |
| --- | --- |

7.1.1.6.

| 7.1.2. | Importas |
| --- | --- |

7.1.2.

| 7.1.3. | Eksportas |
| --- | --- |

7.1.3.

| 7.1.4. | Atsargų pokyčiai |
| --- | --- |

7.1.4.

| 7.1.5. | Tarptautinis jūrinis bunkeriavimas |
| --- | --- |

7.1.5.

| 7.1.6. | Tarptautinė aviacija |
| --- | --- |

7.1.6.

| 7.1.7. | Statistiniai skirtumai |
| --- | --- |

7.1.7.

| 7.1.8. | Transformavimas: elektros energijos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės |
| --- | --- |

7.1.8.

| 7.1.9. | Transformavimas: elektros energijos gamybos savoms reikmėms įmonės |
| --- | --- |

7.1.9.

| 7.1.10. | Transformavimas: bendros šilumos ir elektros energijos gamybos (CHP), kaip pagrindinės veiklos, įmonės |
| --- | --- |

7.1.10.

| 7.1.11. | Transformavimas: bendros šilumos ir elektros energijos gamybos (CHP) savoms reikmėms įmonės |
| --- | --- |

7.1.11.

| 7.1.12. | Transformavimas: šilumos gamybos, kaip pagrindinės veiklos, įmonės |
| --- | --- |

7.1.12.

| 7.1.13. | Transformavimas: šilumos gamybos savoms reikmėms įmonės |
| --- | --- |

7.1.13.

| 7.1.14. | Transformavimas: dujų gamyklos (ir kitas keitimas į dujas) |
| --- | --- |

7.1.14.

| 7.1.15. | Transformavimas: naftos perdirbimo gamyklos |
| --- | --- |

7.1.15.

| 7.1.16. | Transformavimas: naftos chemijos pramonė |
| --- | --- |

7.1.16.

| 7.1.17. | Kitur nenurodytas transformavimas (transformavimas) |
| --- | --- |

7.1.17.

| 7.1.18. | Energetikos sektorius: akmens anglių kasyklos |
| --- | --- |

7.1.18.

| 7.1.19. | Energetikos sektorius: naftos ir dujų gavyba |
| --- | --- |

7.1.19.

| 7.1.20. | Energetikos sektorius: kokso krosnys (energetika) |
| --- | --- |

7.1.20.

| 7.1.21. | Energetikos sektorius: aukštakrosnės (energetika) |
| --- | --- |

7.1.21.

| 7.1.22. | Energetikos sektorius: dujų gamyklos (energetika) |
| --- | --- |

7.1.22.

| 7.1.23. | Energetikos sektorius: elektros energija, bendra šilumos ir elektros energija (CHP) ir šiluma |
| --- | --- |

7.1.23.

| 7.1.24. | Energetikos sektorius: kitur nenurodyta (energetikos veikla) |
| --- | --- |

7.1.24.

| 7.1.25. | Perdavimo ir paskirstymo nuostoliai |
| --- | --- |

7.1.25.

| 7.1.26. | Galutinis suvartojimas ne energetikos reikmėms – pramonės sektorius: geležies ir plieno |
| --- | --- |

7.1.26.

| 7.1.27. | Galutinis suvartojimas ne energetikos reikmėms – pramonės sektorius: chemijos ir naftos chemijos |
| --- | --- |

7.1.27.

| 7.1.28. | Galutinis suvartojimas ne energetikos reikmėms – pramonės sektorius: spalvotųjų metalų |
| --- | --- |

7.1.28.

| 7.1.29. | Galutinis suvartojimas ne energetikos reikmėms – pramonės sektorius: nemetalų mineralų |
| --- | --- |

7.1.29.

| 7.1.30. | Galutinis suvartojimas ne energetikos reikmėms – pramonės sektorius: transporto įrangos |
| --- | --- |

7.1.30.

| 7.1.31. | Galutinis suvartojimas ne energetikos reikmėms – pramonės sektorius: mašinų |
| --- | --- |

7.1.31.

| 7.1.32. | Galutinis suvartojimas ne energetikos reikmėms – pramonės sektorius: kasybos ir karjerų eksploatavimo |
| --- | --- |

7.1.32.

| 7.1.33. | Galutinis suvartojimas ne energetikos reikmėms – pramonės sektorius: maisto produktų, gėrimų ir tabako |
| --- | --- |

7.1.33.

| 7.1.34. | Galutinis suvartojimas ne energetikos reikmėms – pramonės sektorius: popieriaus, plaušienos ir spausdinimo |
| --- | --- |

7.1.34.

| 7.1.35. | Galutinis suvartojimas ne energetikos reikmėms – pramonės sektorius: medienos ir medienos gaminių |
| --- | --- |

7.1.35.

| 7.1.36. | Galutinis suvartojimas ne energetikos reikmėms – pramonės sektorius: statybos |
| --- | --- |

7.1.36.

| 7.1.37. | Galutinis suvartojimas ne energetikos reikmėms – pramonės sektorius: tekstilės ir odos |
| --- | --- |

7.1.37.

| 7.1.38. | Galutinis suvartojimas ne energetikos reikmėms – pramonės sektorius: kitur nenurodyta (pramonė) |
| --- | --- |

7.1.38.

| 7.1.39. | Galutinis suvartojimas ne energetikos reikmėms: kiti sektoriai |
| --- | --- |

7.1.39.

| 7.1.40. | Galutinis energijos suvartojimas – pramonės sektorius: geležies ir plieno |
| --- | --- |

7.1.40.

| 7.1.41. | Galutinis energijos suvartojimas – pramonės sektorius: chemijos ir naftos chemijos |
| --- | --- |

7.1.41.

| 7.1.42. | Galutinis energijos suvartojimas – pramonės sektorius: spalvotųjų metalų |
| --- | --- |

7.1.42.

| 7.1.43. | Galutinis energijos suvartojimas – pramonės sektorius: nemetalų mineralų |
| --- | --- |

7.1.43.

| 7.1.44. | Galutinis energijos suvartojimas – pramonės sektorius: transporto įrangos |
| --- | --- |

7.1.44.

| 7.1.45. | Galutinis energijos suvartojimas – pramonės sektorius: mašinų |
| --- | --- |

7.1.45.

| 7.1.46. | Galutinis energijos suvartojimas – pramonės sektorius: kasybos ir karjerų eksploatavimo |
| --- | --- |

7.1.46.

| 7.1.47. | Galutinis energijos suvartojimas – pramonės sektorius: maisto produktų, gėrimų ir tabako |
| --- | --- |

7.1.47.

| 7.1.48. | Galutinis energijos suvartojimas – pramonės sektorius: popierius, plaušiena ir spausdinimas |
| --- | --- |

7.1.48.

| 7.1.49. | Galutinis energijos suvartojimas – pramonės sektorius: medienos ir medienos gaminių |
| --- | --- |

7.1.49.

| 7.1.50. | Galutinis energijos suvartojimas – pramonės sektorius: statybos |
| --- | --- |

7.1.50.

| 7.1.51. | Galutinis energijos suvartojimas – pramonės sektorius: tekstilės ir odos |
| --- | --- |

7.1.51.

| 7.1.52. | Galutinis energijos suvartojimas – pramonės sektorius: kitur nenurodyta (pramonė) |
| --- | --- |

7.1.52.

| 7.1.53. | Galutinis energijos suvartojimas – transporto sektorius: vidaus aviacija |
| --- | --- |

7.1.53.

| 7.1.54. | Galutinis energijos suvartojimas – transporto sektorius: keliai |
| --- | --- |

7.1.54.

| 7.1.55. | Galutinis energijos suvartojimas – transporto sektorius: geležinkeliai |
| --- | --- |

7.1.55.

| 7.1.56. | Galutinis energijos suvartojimas – transporto sektorius: vidaus laivyba |
| --- | --- |

7.1.56.

| 7.1.57. | Galutinis energijos suvartojimas – transporto sektorius: vamzdyninis transportas |
| --- | --- |

7.1.57.

| 7.1.58. | Galutinis energijos suvartojimas – transporto sektorius: kitur nenurodyta (transportas) |
| --- | --- |

7.1.58.

| 7.1.59. | Kiti sektoriai: komercinės ir viešosios paslaugos |
| --- | --- |

7.1.59.

| 7.1.60. | Kiti sektoriai: namų ūkiai |
| --- | --- |

7.1.60.

| 7.1.61. | Kiti sektoriai: žemės ūkis |
| --- | --- |

7.1.61.

| 7.1.62. | Kiti sektoriai: miškininkystė |
| --- | --- |

7.1.62.

| 7.1.63. | Kiti sektoriai: žvejyba |
| --- | --- |

7.1.63.

| 7.1.64. | Kiti sektoriai: kitur nenurodyta (kita) |
| --- | --- |

7.1.64.

7.2.   Gamybos pajėgumai

Vandenilio gamybos pajėgumai ataskaitinių metų gruodžio 31 d. turi būti nurodomi pateikiant tokio paties išsamumo informaciją kaip dėl gamybos (7.1.1.1–7.1.1.6 straipsniai).

7.3.   Matavimo vienetai

Kiekis turi būti nurodomas TJ (GCV), o gamybos pajėgumai – TJ (GCV) per metus.

8.   Galutinio energijos suvartojimo išsamūs statistiniai duomenys

Turi būti pateikti toliau nurodyti išskirstyti galutinio energijos suvartojimo duomenys.

8.1.   Suvestinių rodiklių sąrašas

8.1.1.   Pramonės sektorius

Nurodoma pagal A priedo 2.6.1 skirsnyje pateiktas apibrėžtis.

| 8.1.1.1. | Kasybos ir karjerų eksploatavimo |
| --- | --- |

8.1.1.1.

| 8.1.1.1.1. | Metalo rūdų kasyba |
| --- | --- |

8.1.1.1.1.

| 8.1.1.1.2. | Kita kasyba ir karjerų eksploatavimas |
| --- | --- |

8.1.1.1.2.

| 8.1.1.1.3. | Kasybai būdingų paslaugų veikla |
| --- | --- |

8.1.1.1.3.

| 8.1.1.2. | Maisto produktų, gėrimų ir tabako |
| --- | --- |

8.1.1.2.

| 8.1.1.2.1. | Maisto produktų gamyba |
| --- | --- |

8.1.1.2.1.

| 8.1.1.2.2. | Gėrimų gamyba |
| --- | --- |

8.1.1.2.2.

| 8.1.1.2.3. | Tabako gaminių gamyba |
| --- | --- |

8.1.1.2.3.

| 8.1.1.3. | Tekstilės ir odos |
| --- | --- |

8.1.1.3.

| 8.1.1.4. | Medienos ir medienos gaminių |
| --- | --- |

8.1.1.4.

| 8.1.1.5. | Plaušienos, popieriaus ir spausdinimo |
| --- | --- |

8.1.1.5.

| 8.1.1.5.1. | Popieriaus ir popieriaus gaminių gamyba |
| --- | --- |

8.1.1.5.1.

| 8.1.1.5.1.1. | Plaušienos gamyba |
| --- | --- |

8.1.1.5.1.1.

| 8.1.1.5.1.2. | Kitas popierius ir popieriaus gaminiai |
| --- | --- |

8.1.1.5.1.2.

| 8.1.1.5.2. | Spausdinimas ir įrašytų laikmenų tiražavimas |
| --- | --- |

8.1.1.5.2.

| 8.1.1.6. | Chemijos ir naftos chemijos |
| --- | --- |

8.1.1.6.

| 8.1.1.6.1. | Chemikalų ir chemijos produktų gamyba |
| --- | --- |

8.1.1.6.1.

| 8.1.1.6.2. | Pagrindinių vaistų pramonės gaminių ir farmacinių preparatų gamyba |
| --- | --- |

8.1.1.6.2.

| 8.1.1.7. | Nemetalų mineralų |
| --- | --- |

8.1.1.7.

| 8.1.1.7.1. | Stiklo ir stiklo gaminių bei dirbinių gamyba |
| --- | --- |

8.1.1.7.1.

| 8.1.1.7.2. | Cemento, kalkių ir gipso (įskaitant klinkerį) gamyba |
| --- | --- |

8.1.1.7.2.

| 8.1.1.7.3. | Kiti nemetalų mineralų produktai |
| --- | --- |

8.1.1.7.3.

| 8.1.1.8. | Geležis ir plienas [Pagrindinių metalų gamyba A] |
| --- | --- |

8.1.1.8.

| 8.1.1.9. | Spalvotųjų metalų pramonė [Pagrindinių metalų gamyba B] |
| --- | --- |

8.1.1.9.

| 8.1.1.9.1. | Aliuminio gamyba |
| --- | --- |

8.1.1.9.1.

| 8.1.1.9.2. | Kita spalvotųjų metalų pramonė |
| --- | --- |

8.1.1.9.2.

| 8.1.1.10. | Mašinų |
| --- | --- |

8.1.1.10.

| 8.1.1.10.1. | Metalo gaminių, išskyrus mašinas ir įrenginius, gamyba |
| --- | --- |

8.1.1.10.1.

| 8.1.1.10.2. | Kompiuterinių, elektroninių ir optinių gaminių gamyba |
| --- | --- |

8.1.1.10.2.

| 8.1.1.10.3. | Elektros įrangos gamyba |
| --- | --- |

8.1.1.10.3.

| 8.1.1.10.4. | Niekur kitur nepriskirtų mašinų ir įrangos gamyba |
| --- | --- |

8.1.1.10.4.

| 8.1.1.11. | Transporto įrangos |
| --- | --- |

8.1.1.11.

| 8.1.1.12. | Kitur nenurodyta – pramonė |
| --- | --- |

8.1.1.12.

| 8.1.1.12.1. | Guminių ir plastikinių gaminių gamyba |
| --- | --- |

8.1.1.12.1.

| 8.1.1.12.2. | Baldų gamyba |
| --- | --- |

8.1.1.12.2.

| 8.1.1.12.3. | Kita gamyba |
| --- | --- |

8.1.1.12.3.

8.1.2.   Transporto sektorius

Nurodoma pagal A priedo 2.6.2 skirsnyje pateiktas apibrėžtis.

| 8.1.2.1. | Geležinkeliai |
| --- | --- |

8.1.2.1.

| 8.1.2.1.1. | Greitieji geležinkeliai |
| --- | --- |

8.1.2.1.1.

| 8.1.2.1.2. | Paprastieji geležinkeliai |
| --- | --- |

8.1.2.1.2.

| 8.1.2.1.2.1. | Keleivių vežimas paprastaisiais geležinkeliais |
| --- | --- |

8.1.2.1.2.1.

| 8.1.2.1.2.1. | Krovinių vežimas paprastaisiais geležinkeliais |
| --- | --- |

8.1.2.1.2.1.

| 8.1.2.1.3. | Metro ir tramvajai |
| --- | --- |

8.1.2.1.3.

| 8.1.2.2. | Keliai |
| --- | --- |

8.1.2.2.

| 8.1.2.2.1. | Sunkiasvorės krovininės transporto priemonės |
| --- | --- |

8.1.2.2.1.

| 8.1.2.2.2. | Kolektyvinis transportas |
| --- | --- |

8.1.2.2.2.

| 8.1.2.2.3. | Lengvieji automobiliai ir furgonai |
| --- | --- |

8.1.2.2.3.

| 8.1.2.2.4. | Kitos kelių transporto priemonės |
| --- | --- |

8.1.2.2.4.

8.1.3.   Komercinių ir viešųjų paslaugų sektorius

Nurodoma pagal A priedo 2.6.3.1 skirsnyje pateiktas apibrėžtis.

| 8.1.3.1. | Mašinų ir įrangos remontas ir įrengimas |
| --- | --- |

8.1.3.1.

| 8.1.3.2. | Vandens tiekimas; nuotekų valymas, atliekų tvarkymas ir regeneravimas |
| --- | --- |

8.1.3.2.

| 8.1.3.3. | Didmeninė ir mažmeninė prekyba; variklinių transporto priemonių ir motociklų remontas |
| --- | --- |

8.1.3.3.

| 8.1.3.3.1. | Didmeninė prekyba |
| --- | --- |

8.1.3.3.1.

| 8.1.3.3.2. | Mažmeninė prekyba |
| --- | --- |

8.1.3.3.2.

| 8.1.3.4. | Sandėliavimas ir transportui būdingų paslaugų veikla |
| --- | --- |

8.1.3.4.

| 8.1.3.5. | Pašto ir pasiuntinių (kurjerių) veikla |
| --- | --- |

8.1.3.5.

| 8.1.3.6. | Apgyvendinimo ir maitinimo paslaugų veikla |
| --- | --- |

8.1.3.6.

| 8.1.3.6.1. | Apgyvendinimas |
| --- | --- |

8.1.3.6.1.

| 8.1.3.6.2. | Maitinimo paslaugų veikla |
| --- | --- |

8.1.3.6.2.

| 8.1.3.7. | Informacija ir ryšiai |
| --- | --- |

8.1.3.7.

| 8.1.3.8. | Finansinė ir draudimo veikla bei nekilnojamojo turto operacijos |
| --- | --- |

8.1.3.8.

| 8.1.3.9. | Administracinė ir aptarnavimo veikla |
| --- | --- |

8.1.3.9.

| 8.1.3.10. | Viešasis valdymas ir gynyba; privalomasis socialinis draudimas |
| --- | --- |

8.1.3.10.

| 8.1.3.11. | Švietimas |
| --- | --- |

8.1.3.11.

| 8.1.3.12. | Žmonių sveikatos priežiūra ir socialinis darbas |
| --- | --- |

8.1.3.12.

| 8.1.3.12.1. | Ligoninių veikla |
| --- | --- |

8.1.3.12.1.

| 8.1.3.13. | Meninė, pramoginė ir poilsio organizavimo veikla |
| --- | --- |

8.1.3.13.

| 8.1.3.13.1. | Sportinė veikla |
| --- | --- |

8.1.3.13.1.

| 8.1.3.14. | Ekstrateritorinių organizacijų ir įstaigų veikla |
| --- | --- |

8.1.3.14.

| 8.1.3.15. | Profesinė, mokslinė ir techninė veikla bei kitos paslaugos |
| --- | --- |

8.1.3.15.

| 8.1.3.16. | Duomenų centrai. Reikia nurodyti tik tuos duomenų centrus, kurių prieglobos paslaugas teikia duomenis teikiantys vienetai (nepriklausomai nuo jų NACE kodo), kurių bendra galia ne mažesnė kaip 1 MW. Pirmą kartą šiuos duomenis privaloma nurodyti už 2024 ataskaitinius metus. |
| --- | --- |

8.1.3.16.

8.1.4.   Namų ūkių sektorius

Nurodoma pagal A priedo 2.6.3.2 skirsnyje pateiktas apibrėžtis.

| 8.1.4.1. | Namų ūkiai: patalpų šildymas |
| --- | --- |

8.1.4.1.

| 8.1.4.2. | Namų ūkiai: patalpų vėsinimas |
| --- | --- |

8.1.4.2.

| 8.1.4.3. | Namų ūkiai: vandens šildymas |
| --- | --- |

8.1.4.3.

| 8.1.4.4. | Namų ūkiai: maisto gaminimas |
| --- | --- |

8.1.4.4.

| 8.1.4.5. | Namų ūkiai: apšvietimas ir prietaisai
  Susiję tik su elektros energija |
| --- | --- |

8.1.4.5.

Susiję tik su elektros energija

| 8.1.4.6. | Namų ūkiai: kiti galutiniai naudojimo būdai |
| --- | --- |

8.1.4.6.

8.2.   Susiję energetikos produktai

Jei nenurodyta kitaip, renkami visų A priede išvardytų energetikos produktų duomenys.

Eurostatas pateiks konkretų sąrašą energetikos produktų, dėl kurių, kaip A priedo 3 punkte nurodytų duomenų pogrupis, duomenų teikimo šablone turėtų būti pateikti B priedo 7 punkte nurodyti duomenys.

8.3.   Matavimo vienetai

Kietojo iškastinio kuro kiekiai turi būti nurodomi kt (kilotonomis).

Žalios naftos ir naftos produktų kiekiai turi būti nurodomi kt (kilotonomis).

Gamtinių dujų ir pagamintų dujų (dujų gamyklų dujų, kokso krosnių dujų, aukštakrosnių dujų, kitų regeneruotų dujų) kiekiai turi būti nurodomi pagal jų energijos kiekį TJ (teradžauliais) remiantis viršutiniu šilumingumu.

Elektros energija turi būti nurodoma GWh (gigavatvalandėmis).

Šilumos kiekiai turi būti nurodomi TJ (teradžauliais), remiantis žemutiniu šilumingumu.

Atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir atliekų kiekiai nurodomi TJ (teradžauliais), remiantis žemutiniu šilumingumu, išskyrus medžio anglis, biobenziną, bioetanolį, reaktyvinius biodegalus, biodyzeliną ir kitus skystuosius biodegalus – jų kiekiai turi būti nurodomi kt (kilotonomis).

Kietojo iškastinio kuro, žalios naftos ir naftos produktų bei atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir atliekų šilumingumas turi būti nurodomas MJ/t (megadžauliais vienai tonai).

Gamtinių dujų ir pagamintų dujų šilumingumas turi būti nurodomas kJ/m3, darant prielaidą, kad dujos atitinka pamatines sąlygas (15 °C, 101 325 Pa).

Jei reikia pateikti kitų energetikos produktų duomenis, jie pateikiami naudojant matavimo vienetus, nustatytus atitinkamose šio priedo dalyse.

8.4.   Duomenų pateikimo terminas

Duomenys turėtų būti perduodami iki antrųjų metų, einančių po ataskaitinių metų, kovo 31 d.

8.5.   Išimtys

Kipras atleidžiamas nuo prievolės pateikti išskirstytus žalios naftos ir naftos produktų galutinio energijos suvartojimo duomenis (kaip apibrėžta A priedo 3.4 skirsnyje) dėl visų šio priedo 8.1.4 skirsnio (Namų ūkiai) suvestinių rodiklių.

9.   PRELIMINARŪS METINIAI DUOMENYS

9.1.   Susiję energetikos produktai

Renkami visų šio priedo 1.1, 2.1, 3.1, 4.1 ir 5.1 skirsniuose aprašytų produktų duomenys.

9.2.   Suvestinių rodiklių sąrašas

Turi būti teikiamas šis suvestinių rodiklių sąrašas:

| 9.2.1. | Kietasis iškastinis kuras ir pagamintos dujos: 1.2.1.1, 1.2.1.2, 1.2.1.6, 1.2.1.7, 1.2.1.8, 1.2.1.9, kaip apibrėžta šio priedo 1 dalyje. |
| --- | --- |

9.2.1.

| 9.2.2. | Gamtinės dujos: 2.2.1.1, 2.2.1.2, 2.2.1.3, 2.2.1.4, 2.2.1.5, 2.2.1.6, kaip apibrėžta šio priedo 2 dalyje. |
| --- | --- |

9.2.2.

| 9.2.3. | Elektros energija ir šiluma: visų atskirų produktų bendroji gamyba, naudojimas savo reikmėms, visa transformacija ir paskirstymo nuostoliai pagal produktus (3.2.3 ir 3.2.4) ir 3.2.2.3, 3.2.2.4, 3.2.2.5, 3.2.2.6, 3.2.2.7, 3.2.2.8, 3.2.2.9, kaip apibrėžta šio priedo 3 dalyje. |
| --- | --- |

9.2.3.

| 9.2.4. | Nafta ir naftos produktai: 4.2.1.1, 4.2.1.2, 4.2.1.3, 4.2.1.4, 4.2.1.5, 4.2.1.6, 4.2.1.7, 4.2.1.8, 4.2.1.9, 4.2.1.10, 4.2.2.1, 4.2.2.2, 4.2.2.3, 4.2.2.4, 4.2.2.5, 4.2.2.6, 4.2.2.7, 4.2.2.8, 4.2.2.9, 4.2.2.10, kaip apibrėžta šio priedo 4 dalyje. |
| --- | --- |

9.2.4.

| 9.2.5. | Atsinaujinančioji energija ir energija iš atliekų: 5.2.2.1, 5.2.2.2, 5.2.2.3, 5.2.2.4, 5.2.10.1, 5.2.10.2, 5.2.10.3, 5.2.10.8, 5.2.10.9, kaip apibrėžta šio priedo 5 dalyje. |
| --- | --- |

9.2.5.

9.3.   Matavimo vienetai

Kiekis turi būti nurodomas naudojant šio priedo 1.3, 2.3, 3.3, 4.3 ir 5.3 skirsniuose nustatytus matavimo vienetus.

9.4.   Duomenų pateikimo terminas

Duomenys turėtų būti perduodami iki metų, einančių po ataskaitinių metų, gegužės 31 d.

C PRIEDAS

ENERGETIKOS MĖNESINĖ STATISTIKA

Šiame priede apibūdinama kas mėnesį renkamų energetikos statistinių duomenų apimtis, matavimo vienetai, ataskaitinis laikotarpis, dažnumas, terminas ir pateikimo tvarka.

Šiame priede nepaaiškinti terminai aiškinami A priede.

Renkant visus šiame priede nurodytus duomenis, taikomos šios nuostatos:

| a) | ataskaitinis laikotarpis: teikiamų duomenų ataskaitinis laikotarpis – vienas kalendorinis mėnuo; |
| --- | --- |

a)

ataskaitinis laikotarpis: teikiamų duomenų ataskaitinis laikotarpis – vienas kalendorinis mėnuo;

| b) | dažnumas: duomenys turėtų būti teikiami kas mėnesį; |
| --- | --- |

b)

dažnumas: duomenys turėtų būti teikiami kas mėnesį;

| c) | pateikimo forma: pateikimo forma turėtų atitikti Eurostato nurodytą atitinkamą keitimosi duomenimis standartą; |
| --- | --- |

c)

pateikimo forma: pateikimo forma turėtų atitikti Eurostato nurodytą atitinkamą keitimosi duomenimis standartą;

| d) | pateikimo būdas: Duomenys turėtų būti perduodami arba įkeliami elektroniniu būdu į vieną bendrą Eurostato duomenų prieigą. |
| --- | --- |

d)

pateikimo būdas: Duomenys turėtų būti perduodami arba įkeliami elektroniniu būdu į vieną bendrą Eurostato duomenų prieigą.

1.   KIETASIS KURAS

1.1.   Susiję energetikos produktai

Šioje dalyje nustatoma, kokie duomenys turi būti teikiami apie šiuos produktus:

| 1.1.1. | Juodosios akmens anglys |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | Rusvosios anglys |
| --- | --- |

1.1.2.

| 1.1.3. | Durpės |
| --- | --- |

1.1.3.

| 1.1.4. | Naftingieji skalūnai ir bitumingasis smėlis |
| --- | --- |

1.1.4.

| 1.1.5. | Kokso krosnių koksas |
| --- | --- |

1.1.5.

1.2.   Suvestinių rodiklių sąrašas

| 1.2.1. | Turi būti pateikiami tokie juodųjų akmens anglių suvestiniai rodikliai: |
| --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.1.1. | Gamyba |
| --- | --- |

1.2.1.1.

| 1.2.1.2. | Regeneruoti produktai |
| --- | --- |

1.2.1.2.

| 1.2.1.3. | Importas |
| --- | --- |

1.2.1.3.

| 1.2.1.4. | Importas iš ES nepriklausančių šalių |
| --- | --- |

1.2.1.4.

| 1.2.1.5. | Eksportas |
| --- | --- |

1.2.1.5.

| 1.2.1.6. | Visos ataskaitinio laikotarpio pradžioje šalies teritorijoje esančios atsargos
  Tai kasyklų, importuotojų ir vartotojų, kurie importuoja tiesiogiai, turimi kiekiai. |
| --- | --- |

1.2.1.6.

Tai kasyklų, importuotojų ir vartotojų, kurie importuoja tiesiogiai, turimi kiekiai.

| 1.2.1.7. | Visos ataskaitinio laikotarpio pabaigoje šalies teritorijoje esančios atsargos
  Tai kasyklų, importuotojų ir vartotojų, kurie importuoja tiesiogiai, turimi kiekiai. |
| --- | --- |

1.2.1.7.

Tai kasyklų, importuotojų ir vartotojų, kurie importuoja tiesiogiai, turimi kiekiai.

| 1.2.1.8. | Pristatymas pagrindinės veiklos gamintojams |
| --- | --- |

1.2.1.8.

| 1.2.1.9. | Pristatymas kokso gamykloms |
| --- | --- |

1.2.1.9.

| 1.2.1.10. | Pristatymas visai pramonei |
| --- | --- |

1.2.1.10.

| 1.2.1.11. | Pristatymas geležies ir plieno pramonei |
| --- | --- |

1.2.1.11.

| 1.2.1.12. | Kitas pristatymas (paslaugos, namų ūkiai ir t. t.). Juodųjų akmens anglių kiekis, pristatytas konkrečiai nenurodytiems sektoriams arba transformavimo, energetikos, pramonės ar transporto sritims nepriklausantiems sektoriams. |
| --- | --- |

1.2.1.12.

| 1.2.2. | Turi būti pateikiami tokie rusvųjų anglių, durpių, naftingųjų skalūnų ir bitumingojo smėlio suvestiniai rodikliai: |
| --- | --- |

1.2.2.

| 1.2.2.1. | Gamyba |
| --- | --- |

1.2.2.1.

| 1.2.2.2. | Importas |
| --- | --- |

1.2.2.2.

| 1.2.2.3. | Eksportas |
| --- | --- |

1.2.2.3.

| 1.2.2.4. | Visos ataskaitinio laikotarpio pradžioje šalies teritorijoje esančios atsargos
  Tai kasyklų, importuotojų ir vartotojų, kurie importuoja tiesiogiai, turimi kiekiai. |
| --- | --- |

1.2.2.4.

Tai kasyklų, importuotojų ir vartotojų, kurie importuoja tiesiogiai, turimi kiekiai.

| 1.2.2.5. | Visos ataskaitinio laikotarpio pabaigoje šalies teritorijoje esančios atsargos
  Tai kasyklų, importuotojų ir vartotojų, kurie importuoja tiesiogiai, turimi kiekiai. |
| --- | --- |

1.2.2.5.

Tai kasyklų, importuotojų ir vartotojų, kurie importuoja tiesiogiai, turimi kiekiai.

| 1.2.2.6. | Durpės: vietoje viso atsargų kiekio ataskaitinio laikotarpio pradžioje ir pabaigoje galima nurodyti atsargų pokyčius. |
| --- | --- |

1.2.2.6.

| 1.2.2.7. | Pristatymas pagrindinės veiklos gamintojams |
| --- | --- |

1.2.2.7.

| 1.2.3. | Turi būti pateikiami tokie kokso krosnių kokso suvestiniai rodikliai: |
| --- | --- |

1.2.3.

| 1.2.3.1. | Gamyba |
| --- | --- |

1.2.3.1.

| 1.2.3.3. | Importas |
| --- | --- |

1.2.3.3.

| 1.2.3.4. | Importas iš ES nepriklausančių šalių |
| --- | --- |

1.2.3.4.

| 1.2.3.5. | Eksportas |
| --- | --- |

1.2.3.5.

| 1.2.3.6. | Visos ataskaitinio laikotarpio pradžioje šalies teritorijoje esančios atsargos
  Tai gamintojų, importuotojų ir vartotojų, kurie importuoja tiesiogiai, turimi kiekiai. |
| --- | --- |

1.2.3.6.

Tai gamintojų, importuotojų ir vartotojų, kurie importuoja tiesiogiai, turimi kiekiai.

| 1.2.3.7. | Visos ataskaitinio laikotarpio pabaigoje šalies teritorijoje esančios atsargos
  Tai gamintojų, importuotojų ir vartotojų, kurie importuoja tiesiogiai, turimi kiekiai. |
| --- | --- |

1.2.3.7.

Tai gamintojų, importuotojų ir vartotojų, kurie importuoja tiesiogiai, turimi kiekiai.

| 1.2.3.8. | Pristatymas geležies ir plieno pramonei |
| --- | --- |

1.2.3.8.

1.3.   Matavimo vienetai

Nurodomi kiekiai turi būti išreikšti kt (kilotonomis).

1.4.   Duomenų pateikimo terminas

Per du kalendorinius mėnesius nuo ataskaitinio mėnesio pabaigos.

2.   ELEKTROS ENERGIJA

2.1.   Susiję energetikos produktai

Šioje dalyje reglamentuojamas duomenų apie elektros energiją teikimas.

2.2.   Suvestinių rodiklių sąrašas

Turi būti pateikiami tokie elektros energijos suvestiniai rodikliai:

| 2.2.1. | Grynoji elektros energijos gamyba branduolinėse jėgainėse |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Grynoji elektros energijos gamyba tradicinėse šiluminėse jėgainėse naudojant anglis |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Grynoji elektros energijos gamyba tradicinėse šiluminėse jėgainėse naudojant naftą |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Grynoji elektros energijos gamyba tradicinėse šiluminėse jėgainėse naudojant dujas |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | Grynoji elektros energijos gamyba tradicinėse šiluminėse jėgainėse naudojant degiuosius atsinaujinančiuosius energijos išteklius (pvz., kietąjį biokurą, biodujas, skystuosius biodegalus, atsinaujinančiąsias komunalines atliekas) |
| --- | --- |

2.2.5.

| 2.2.6. | Grynoji elektros energijos gamyba tradicinėse šiluminėse jėgainėse naudojant kitą neatsinaujinantįjį degųjį kurą (pvz., neatsinaujinančiąsias pramonines ir komunalines atliekas) |
| --- | --- |

2.2.6.

| 2.2.7. | Grynoji elektros energijos gamyba tik hidroenergijos gamybos įmonėse |
| --- | --- |

2.2.7.

| 2.2.8. | Grynoji elektros energijos gamyba mišriose hidroenergijos gamybos įmonėse |
| --- | --- |

2.2.8.

| 2.2.9. | Grynoji elektros energijos gamyba tik hidroakumuliacinėse elektrinėse |
| --- | --- |

2.2.9.

| 2.2.10. | Grynoji elektros energijos gamyba sausumoje esančiose vėjo jėgainėse |
| --- | --- |

2.2.10.

| 2.2.11. | Grynoji elektros energijos gamyba jūroje esančiose vėjo jėgainėse |
| --- | --- |

2.2.11.

| 2.2.12. | Grynoji elektros energijos gamyba saulės fotovoltų energijos jėgainėse |
| --- | --- |

2.2.12.

| 2.2.13. | Grynoji elektros energijos gamyba saulės šiluminės energijos jėgainėse |
| --- | --- |

2.2.13.

| 2.2.14. | Grynoji elektros energijos gamyba geoterminės energijos jėgainėse |
| --- | --- |

2.2.14.

| 2.2.15. | Grynoji elektros energijos gamyba naudojant kitus atsinaujinančiuosius energijos išteklius (pvz., potvynių, bangų, vandenyno energiją ir kitus nedegius atsinaujinančiuosius energijos išteklius) |
| --- | --- |

2.2.15.

| 2.2.16. | Grynoji elektros energijos gamyba nenurodytos kilmės energijos jėgainėse |
| --- | --- |

2.2.16.

| 2.2.17. | Importas |
| --- | --- |

2.2.17.

| 2.2.17.1. | Iš jo: iš ES |
| --- | --- |

2.2.17.1.

| 2.2.18. | Eksportas |
| --- | --- |

2.2.18.

| 2.2.18.1. | Iš jo: į ES |
| --- | --- |

2.2.18.1.

| 2.2.19. | Hidroakumuliacijai sunaudota elektros energija |
| --- | --- |

2.2.19.

2.3.   Matavimo vienetai

Nurodomi kiekiai turi būti išreikšti GWh (gigavatvalandėmis).

2.4.   Duomenų pateikimo terminas

Per du kalendorinius mėnesius nuo ataskaitinio mėnesio pabaigos.

3.   NAFTA IR NAFTOS PRODUKTAI

3.1.   Susiję energetikos produktai

Jei nenurodyta kitaip, renkami visų A priedo 3.4 dalyje „NAFTA (žalia nafta ir naftos produktai)“ išvardytų energetikos produktų duomenys.

Kategorijoje „Kiti produktai“ nurodomas A priedo 3.4 dalyje apibrėžtas kiekis ir vaitspirito ir SBP, tepalų, bitumo ir parafino kiekis; šie produktai neturėtų būti nurodomi atskirai.

3.2.   Suvestinių rodiklių sąrašas

Jei nenurodyta kitaip, toliau nurodyti suvestiniai rodikliai turi būti teikiami visų ankstesniame punkte nurodytų energetikos produktų atžvilgiu.

3.2.1.   ŽALIOS NAFTOS, NGL, NAFTOS PERDIRBIMO GAMYKLŲ ŽALIAVOS, PRIEDŲ IR KITŲ ANGLIAVANDENILIŲ TIEKIMAS

Pastaba dėl priedų ir biodegalų. Turi būti įtraukti ne tik jau sumaišyti kiekiai, bet ir sumaišyti skirti kiekiai.

Toliau nurodyti suvestiniai rodikliai turi būti teikiami tik žalios naftos, NGL, naftos perdirbimo gamyklų žaliavos, priedų ir (arba) oksigenatų, biodegalų ir kitų angliavandenilių atžvilgiu.

| 3.2.1.1. | Vietos gamyba (netaikoma naftos perdirbimo gamyklų žaliavai ir biodegalams) |
| --- | --- |

3.2.1.1.

| 3.2.1.2. | Gavimas iš kitų šaltinių (netaikoma žaliai naftai, NGL ir naftos perdirbimo gamyklų žaliavai) |
| --- | --- |

3.2.1.2.

| 3.2.1.3. | Grąžintas kiekis
  Gatavi arba pusiau gatavi produktai, kuriuos galutiniai vartotojai grąžina į naftos perdirbimo gamyklas perdirbti, kompaunduoti arba parduoti. Tai paprastai šalutiniai naftos chemijos gamybos produktai. Taikoma tik naftos perdirbimo gamyklų žaliavai. |
| --- | --- |

3.2.1.3.

Gatavi arba pusiau gatavi produktai, kuriuos galutiniai vartotojai grąžina į naftos perdirbimo gamyklas perdirbti, kompaunduoti arba parduoti. Tai paprastai šalutiniai naftos chemijos gamybos produktai. Taikoma tik naftos perdirbimo gamyklų žaliavai.

| 3.2.1.4. | Perkelti produktai
  Importuoti naftos produktai, kurie perklasifikuojami kaip žaliava tolesniam apdorojimui naftos perdirbimo gamykloje, nepristatant jų galutiniams vartotojams. Taikoma tik naftos perdirbimo gamyklų žaliavai. |
| --- | --- |

3.2.1.4.

Importuoti naftos produktai, kurie perklasifikuojami kaip žaliava tolesniam apdorojimui naftos perdirbimo gamykloje, nepristatant jų galutiniams vartotojams. Taikoma tik naftos perdirbimo gamyklų žaliavai.

| 3.2.1.5. | Importas |
| --- | --- |

3.2.1.5.

| 3.2.1.6. | Eksportas
  Pastaba dėl importo ir eksporto. Įtraukiama pagal perdirbimo sutartis importuojama arba eksportuojama žalia nafta ir produktai (t. y. perdirbimas kreditan). Žalios naftos ir NGL kilmė turėtų būti nurodoma pagal pirminę kilmės šalį; naftos perdirbimo gamyklų žaliavos ir gatavi produktai turėtų būti nurodomi pagal paskutinę išsiuntimo šalį. Įtraukiami visi dujų kondensatai (pvz., SND), gauti importuotų suskystintų gamtinių dujų ir naftos chemijos pramonės tiesiogiai importuotų arba eksportuotų naftos produktų pakartotinio dujinimo metu. |
| --- | --- |

3.2.1.6.

Pastaba dėl importo ir eksporto. Įtraukiama pagal perdirbimo sutartis importuojama arba eksportuojama žalia nafta ir produktai (t. y. perdirbimas kreditan). Žalios naftos ir NGL kilmė turėtų būti nurodoma pagal pirminę kilmės šalį; naftos perdirbimo gamyklų žaliavos ir gatavi produktai turėtų būti nurodomi pagal paskutinę išsiuntimo šalį. Įtraukiami visi dujų kondensatai (pvz., SND), gauti importuotų suskystintų gamtinių dujų ir naftos chemijos pramonės tiesiogiai importuotų arba eksportuotų naftos produktų pakartotinio dujinimo metu.

| 3.2.1.7. | Tiesioginis naudojimas |
| --- | --- |

3.2.1.7.

| 3.2.1.8. | Atsargų pokyčiai
  Atsargų padidėjimas parodomas kaip teigiamas skaičius, o sumažėjimas – kaip neigiamas skaičius. |
| --- | --- |

3.2.1.8.

Atsargų padidėjimas parodomas kaip teigiamas skaičius, o sumažėjimas – kaip neigiamas skaičius.

| 3.2.1.9. | Faktinė naftos perdirbimo gamyklų apkrova
  Tai bendras naftos kiekis (įskaitant kitus angliavandenilius ir priedus), kuris faktiškai pateko į naftos perdirbimo procesą (naftos perdirbimo gamykloms patiektas kiekis). |
| --- | --- |

3.2.1.9.

Tai bendras naftos kiekis (įskaitant kitus angliavandenilius ir priedus), kuris faktiškai pateko į naftos perdirbimo procesą (naftos perdirbimo gamykloms patiektas kiekis).

| 3.2.1.10. | Naftos perdirbimo gamyklų nuostoliai
  Faktinės naftos perdirbimo gamyklų apkrovos ir bendrosios naftos perdirbimo gamyklų produkcijos skirtumas. Nuostolių gali atsirasti dėl garavimo distiliuojant. Nuostoliai nurodomi kaip teigiamas dydis. Galimas tūrio, bet ne svorio padidėjimas. |
| --- | --- |

3.2.1.10.

Faktinės naftos perdirbimo gamyklų apkrovos ir bendrosios naftos perdirbimo gamyklų produkcijos skirtumas. Nuostolių gali atsirasti dėl garavimo distiliuojant. Nuostoliai nurodomi kaip teigiamas dydis. Galimas tūrio, bet ne svorio padidėjimas.

3.2.2.   NAFTOS PRODUKTŲ TIEKIMAS

Turi būti pateikiami tokie žalios naftos, NGL, naftos perdirbimo dujų, etano, SND, pirminio benzino, biobenzino, ne biobenzino, aviacinio benzino, benzininių reaktyvinių degalų, reaktyvinių biodegalų, reaktyvinių ne biodegalų, kito žibalo, biodyzelino, ne biogazolio ir (arba) ne biodyzelino, mažai sieringo mazuto, sieringo mazuto, naftos kokso ir kitų produktų suvestiniai rodikliai:

| 3.2.2.1. | Pirminio produkto gavimas |
| --- | --- |

3.2.2.1.

| 3.2.2.2. | Bendroji naftos perdirbimo gamyklų produkcija (netaikoma žaliai naftai ir NGL) |
| --- | --- |

3.2.2.2.

| 3.2.2.3. | Perdirbti produktai (netaikoma žaliai naftai ir NGL) |
| --- | --- |

3.2.2.3.

| 3.2.2.4. | Naftos perdirbimo gamyklų kuras (netaikoma žaliai naftai ir NGL)
  A priedo 2.3 dalis. Energetikos sektorius: naftos perdirbimo gamyklos įtraukiamas naftos perdirbimo gamyklose sunaudotas kuras, skirtas parduodamai elektrai ir šilumai gaminti. |
| --- | --- |

3.2.2.4.

A priedo 2.3 dalis. Energetikos sektorius: naftos perdirbimo gamyklos įtraukiamas naftos perdirbimo gamyklose sunaudotas kuras, skirtas parduodamai elektrai ir šilumai gaminti.

| 3.2.2.5. | Importas (netaikoma žaliai naftai, NGL ir naftos perdirbimo gamyklų žaliavai) |
| --- | --- |

3.2.2.5.

| 3.2.2.6. | Eksportas (netaikoma žaliai naftai, NGL ir naftos perdirbimo gamyklų žaliavai)
  Taip pat taikoma 3.2.1 skirsnyje pateikta pastaba dėl importo ir eksporto. |
| --- | --- |

3.2.2.6.

Taip pat taikoma 3.2.1 skirsnyje pateikta pastaba dėl importo ir eksporto.

| 3.2.2.7. | Tarptautinis jūrinis bunkeriavimas (netaikoma žaliai naftai ir NGL) |
| --- | --- |

3.2.2.7.

| 3.2.2.8. | Produktų perkėlimai |
| --- | --- |

3.2.2.8.

| 3.2.2.9. | Perkelti produktai (netaikoma žaliai naftai ir NGL) |
| --- | --- |

3.2.2.9.

| 3.2.2.10. | Atsargų pokyčiai (netaikoma žaliai naftai, NGL ir naftos perdirbimo gamyklų žaliavai)
  Atsargų padidėjimas parodomas kaip teigiamas skaičius, o sumažėjimas – kaip neigiamas skaičius. |
| --- | --- |

3.2.2.10.

Atsargų padidėjimas parodomas kaip teigiamas skaičius, o sumažėjimas – kaip neigiamas skaičius.

| 3.2.2.11. | Faktinis bendrasis vidaus pristatymas
  Faktinis gatavų naftos produktų pristatymas iš pirminių šaltinių (pvz., naftos perdirbimo gamyklų, maišymo įrenginių ir pan.) vidaus rinkai. |
| --- | --- |

3.2.2.11.

Faktinis gatavų naftos produktų pristatymas iš pirminių šaltinių (pvz., naftos perdirbimo gamyklų, maišymo įrenginių ir pan.) vidaus rinkai.

| 3.2.2.11.1. | Tarptautinė aviacija (taikoma tik aviaciniam benzinui, benzininiams reaktyviniams degalams, reaktyviniams biodegalams, reaktyviniams ne biodegalams) |
| --- | --- |

3.2.2.11.1.

| 3.2.2.11.2. | Pagrindinės veiklos gamintojų jėgainės |
| --- | --- |

3.2.2.11.2.

| 3.2.2.11.3. | Keliai (taikoma tik SND) |
| --- | --- |

3.2.2.11.3.

| 3.2.2.11.4. | Vidaus laivyba ir geležinkeliai (taikoma tik biodyzelinui, ne biogazoliui ir (arba) ne biodyzelinui) |
| --- | --- |

3.2.2.11.4.

| 3.2.2.12. | Naftos chemija |
| --- | --- |

3.2.2.12.

| 3.2.2.13. | Grąžinimas į naftos perdirbimo gamyklas (netaikoma žaliai naftai ir NGL) |
| --- | --- |

3.2.2.13.

3.2.3.   IMPORTAS PAGAL KILMĖS ŠALĮ – EKSPORTAS PAGAL PASKIRTIES ŠALĮ

Turėtų būti nurodomas importas pagal kilmės šalį ir eksportas pagal paskirties šalį. Taip pat taikoma 3.2.1 skirsnyje pateikta pastaba dėl importo ir eksporto.

3.2.4.   ATSARGŲ KIEKIS

Privaloma nurodyti toliau pateiktų visų energetikos produktų, įskaitant priedus ir (arba) oksigenatus, bet išskyrus naftos perdirbimo dujas, atsargas ataskaitinio laikotarpio pradžioje ir pabaigoje.

| 3.2.4.1. | Šalies teritorijoje esančios atsargos
  Atsargos, laikomos šiose vietose: naftos perdirbimo gamyklų cisternose, laivų krovinių terminaluose, vamzdynų cisternose, baržose ir pakrančių tanklaiviuose (kai išvykimo uostas ir atvykimo uostas yra toje pačioje šalyje), valstybės narės uosto tanklaiviuose (jei jų krovinys iškraunamas uoste), žemyniniuose laivų bunkeriuose. Neįtraukiamos naftos atsargos, laikomos vamzdynuose, geležinkelių cisternose, automobilinėse cisternose, jūrų laivų bunkeriuose, degalinėse, mažmeninėse parduotuvėse ir jūros bunkeriuose. |
| --- | --- |

3.2.4.1.

Atsargos, laikomos šiose vietose: naftos perdirbimo gamyklų cisternose, laivų krovinių terminaluose, vamzdynų cisternose, baržose ir pakrančių tanklaiviuose (kai išvykimo uostas ir atvykimo uostas yra toje pačioje šalyje), valstybės narės uosto tanklaiviuose (jei jų krovinys iškraunamas uoste), žemyniniuose laivų bunkeriuose. Neįtraukiamos naftos atsargos, laikomos vamzdynuose, geležinkelių cisternose, automobilinėse cisternose, jūrų laivų bunkeriuose, degalinėse, mažmeninėse parduotuvėse ir jūros bunkeriuose.

| 3.2.4.2. | Pagal dvišalius Vyriausybių susitarimus kitoms šalims laikomos atsargos
  Šalies teritorijoje esančios atsargos, kurios priklauso kitai šaliai, garantuojant teisę jomis naudotis pagal atitinkamų Vyriausybių susitarimus. |
| --- | --- |

3.2.4.2.

Šalies teritorijoje esančios atsargos, kurios priklauso kitai šaliai, garantuojant teisę jomis naudotis pagal atitinkamų Vyriausybių susitarimus.

| 3.2.4.3. | Atsargos, kurių užsienio paskirties šalis yra žinoma
  Į 3.2.4.2 punktą neįtrauktos šalies teritorijoje laikomos atsargos, kurios priklauso kitai šaliai ir yra jai skirtos. Šios atsargos gali būti laisvojoje zonoje arba už jos ribų. |
| --- | --- |

3.2.4.3.

Į 3.2.4.2 punktą neįtrauktos šalies teritorijoje laikomos atsargos, kurios priklauso kitai šaliai ir yra jai skirtos. Šios atsargos gali būti laisvojoje zonoje arba už jos ribų.

| 3.2.4.4. | Kitos atsargos, laikomos laisvosiose zonose
  Įtraukiamos atsargos, kurios nėra nurodytos 3.2.4.2 arba 3.2.4.3 punktuose, nepaisant to, ar atliktas muitinis įforminimas. |
| --- | --- |

3.2.4.4.

Įtraukiamos atsargos, kurios nėra nurodytos 3.2.4.2 arba 3.2.4.3 punktuose, nepaisant to, ar atliktas muitinis įforminimas.

| 3.2.4.5. | Pagrindinių vartotojų turimos atsargos
  Įtraukiamos atsargos, kurias kontroliuoja valdžios sektorius. Ši apibrėžtis netaikoma kitoms vartotojų atsargoms. |
| --- | --- |

3.2.4.5.

Įtraukiamos atsargos, kurias kontroliuoja valdžios sektorius. Ši apibrėžtis netaikoma kitoms vartotojų atsargoms.

| 3.2.4.6. | Uostuose esančiuose arba prisišvartavusiuose atvykstančiuose vandenynų laivuose laikomos atsargos
  Atsargos, nepaisant to, ar buvo atliktas muitinis įforminimas. Šiai kategorijai nepriskiriamos atvirose jūrose esančių laivų atsargos.
  Įtraukiama pakrančių tanklaiviuose laikoma nafta, jei tanklaivių išvykimo ir atvykimo uostai yra toje pačioje šalyje. Jei atvykstantys laivai iškrauna krovinį ne viename uoste, nurodyti tik tą kiekį, kuris buvo iškrautas duomenis teikiančioje šalyje. |
| --- | --- |

3.2.4.6.

Atsargos, nepaisant to, ar buvo atliktas muitinis įforminimas. Šiai kategorijai nepriskiriamos atvirose jūrose esančių laivų atsargos.

Įtraukiama pakrančių tanklaiviuose laikoma nafta, jei tanklaivių išvykimo ir atvykimo uostai yra toje pačioje šalyje. Jei atvykstantys laivai iškrauna krovinį ne viename uoste, nurodyti tik tą kiekį, kuris buvo iškrautas duomenis teikiančioje šalyje.

| 3.2.4.7. | Šalies teritorijoje valdžios sektoriaus laikomos atsargos
  Įtraukiamos šalies teritorijoje valdžios sektoriaus laikomos nekarinės atsargos, kurios priklauso valdžios sektoriui ir yra jo kontroliuojamos ir laikomos išskirtinai nenumatytiems atvejams.
  Neįtraukiamos valstybinių naftos bendrovių arba elektros įmonių atsargos arba pagal valdžios sektoriaus užsakymą naftos bendrovių tiesiogiai laikomos atsargos. |
| --- | --- |

3.2.4.7.

Įtraukiamos šalies teritorijoje valdžios sektoriaus laikomos nekarinės atsargos, kurios priklauso valdžios sektoriui ir yra jo kontroliuojamos ir laikomos išskirtinai nenumatytiems atvejams.

Neįtraukiamos valstybinių naftos bendrovių arba elektros įmonių atsargos arba pagal valdžios sektoriaus užsakymą naftos bendrovių tiesiogiai laikomos atsargos.

| 3.2.4.8. | Atsargų laikymo organizacijų šalies teritorijoje laikomos atsargos
  Valstybinių ir privačių bendrovių, įsteigtų atsargoms laikyti tik nenumatytiems atvejams, laikomos atsargos.
  Neįtraukiamos privačiose bendrovėse laikomos privalomosios atsargos. |
| --- | --- |

3.2.4.8.

Valstybinių ir privačių bendrovių, įsteigtų atsargoms laikyti tik nenumatytiems atvejams, laikomos atsargos.

Neįtraukiamos privačiose bendrovėse laikomos privalomosios atsargos.

| 3.2.4.9. | Visos kitos atsargos, laikomos šalies teritorijoje
  Visos kitos atsargos, kurios atitinka 3.2.4.1 punkto sąlygas. |
| --- | --- |

3.2.4.9.

Visos kitos atsargos, kurios atitinka 3.2.4.1 punkto sąlygas.

| 3.2.4.10. | Pagal dvišalius Vyriausybių susitarimus užsienyje laikomos atsargos
  Duomenis teikiančiai šaliai priklausančios, tačiau kitoje šalyje laikomos atsargos, garantuojant teisę jomis naudotis pagal atitinkamų Vyriausybių susitarimus. |
| --- | --- |

3.2.4.10.

Duomenis teikiančiai šaliai priklausančios, tačiau kitoje šalyje laikomos atsargos, garantuojant teisę jomis naudotis pagal atitinkamų Vyriausybių susitarimus.

| 3.2.4.10.1. | Iš jų: valdžios sektoriaus atsargos |
| --- | --- |

3.2.4.10.1.

| 3.2.4.10.2. | Iš jų: atsargų laikymo organizacijos atsargos |
| --- | --- |

3.2.4.10.2.

| 3.2.4.10.3. | Iš jų: kitos atsargos |
| --- | --- |

3.2.4.10.3.

| 3.2.4.11. | Užsienyje laikomos atsargos, kurios galiausiai skirtos importo atsargoms
  Į 10 kategoriją neįtrauktos atsargos, kurios priklauso duomenis teikiančiai valstybei, tačiau iki importo laikomos kitoje valstybėje. |
| --- | --- |

3.2.4.11.

Į 10 kategoriją neįtrauktos atsargos, kurios priklauso duomenis teikiančiai valstybei, tačiau iki importo laikomos kitoje valstybėje.

| 3.2.4.12. | Kitos atsargos, laikomos laisvosiose zonose
  Kitos šalies teritorijoje esančios atsargos, kurios nėra įtrauktos į pirmiau minėtas kategorijas. |
| --- | --- |

3.2.4.12.

Kitos šalies teritorijoje esančios atsargos, kurios nėra įtrauktos į pirmiau minėtas kategorijas.

| 3.2.4.13. | Vamzdynų užpildas
  Vamzdynuose esanti nafta (žalia nafta ir naftos produktai), būtina srovei vamzdynuose palaikyti.
  Be to, privaloma pateikti pagal atitinkamas šalis suskirstytus kiekio duomenis: |
| --- | --- |

3.2.4.13.

Vamzdynuose esanti nafta (žalia nafta ir naftos produktai), būtina srovei vamzdynuose palaikyti.

Be to, privaloma pateikti pagal atitinkamas šalis suskirstytus kiekio duomenis:

| 3.2.4.13.1. | Ataskaitinio laikotarpio pabaigoje kitoms šalims pagal oficialius susitarimus laikomos atsargos, pagal gavėją |
| --- | --- |

3.2.4.13.1.

| 3.2.4.13.2. | Ataskaitinio laikotarpio pabaigoje pagal oficialius susitarimus kitoms šalims laikomos atsargos, iš jų – pateikiamos pagal reikalavimą, pagal gavėją |
| --- | --- |

3.2.4.13.2.

| 3.2.4.13.3. | Ataskaitinio laikotarpio pabaigoje turimos atsargos, kurių užsienio paskirties šalis yra žinoma, pagal gavėją |
| --- | --- |

3.2.4.13.3.

| 3.2.4.13.4. | Ataskaitinio laikotarpio pabaigoje užsienyje pagal oficialius susitarimus laikomos atsargos, pagal vietovę |
| --- | --- |

3.2.4.13.4.

| 3.2.4.13.5. | Ataskaitinio laikotarpio pabaigos kitoms šalims pagal oficialius susitarimus laikomos atsargos, iš jų – pateikiamos pagal reikalavimą, pagal vietovę |
| --- | --- |

3.2.4.13.5.

| 3.2.4.13.6. | Ataskaitinio laikotarpio pabaigoje užsienyje laikomos atsargos, kurių galutinė paskirtis – importas į duomenis teikiančią šalį, pagal vietovę
  Atsargos ataskaitinio laikotarpio pradžioje reiškia atsargas, turimas paskutinę mėnesio prieš ataskaitinį mėnesį dieną. Atsargos ataskaitinio laikotarpio pabaigoje reiškia atsargas, turimas paskutinę ataskaitinio mėnesio dieną. |
| --- | --- |

3.2.4.13.6.

Atsargos ataskaitinio laikotarpio pradžioje reiškia atsargas, turimas paskutinę mėnesio prieš ataskaitinį mėnesį dieną. Atsargos ataskaitinio laikotarpio pabaigoje reiškia atsargas, turimas paskutinę ataskaitinio mėnesio dieną.

3.3.   Matavimo vienetai

Nurodomi kiekiai turi būti išreikšti kt (kilotonomis).

3.4.   Duomenų pateikimo terminas

Per 55 dienas nuo ataskaitinio mėnesio pabaigos.

3.5.   Geografinės pastabos

Tik statistinės atskaitomybės tikslais A priedo 1 dalies paaiškinimai taikomi su šiomis konkrečiomis išimtimis: Šveicarija, įskaitant Lichtenšteiną.

4.   GAMTINĖS DUJOS

4.1.   Susiję energetikos produktai

Šioje dalyje reglamentuojamas duomenų apie gamtines dujas teikimas.

4.2.   Suvestinių rodiklių sąrašas

Turi būti pateikiami tokie gamtinių dujų suvestiniai rodikliai:

| 4.2.1. | Vietos gamyba
  Visa sausa tinkama parduoti produkcija šalies teritorijoje, įskaitant jūroje išgaunamą produkciją. Produkcija išgryninus ir pašalinus NGL (gamtinių dujų kondensatus) ir sierą. Neįtraukiami gavybos nuostoliai ir papildytų, išleistų arba fakelų sudegintų dujų kiekis. Įtraukiamas gamtinių dujų pramonėje sunaudotas kiekis, kiekis, sunaudotas dujų gavyboje, vamzdynų sistemose ir perdirbimo įmonėse. |
| --- | --- |

4.2.1.

Visa sausa tinkama parduoti produkcija šalies teritorijoje, įskaitant jūroje išgaunamą produkciją. Produkcija išgryninus ir pašalinus NGL (gamtinių dujų kondensatus) ir sierą. Neįtraukiami gavybos nuostoliai ir papildytų, išleistų arba fakelų sudegintų dujų kiekis. Įtraukiamas gamtinių dujų pramonėje sunaudotas kiekis, kiekis, sunaudotas dujų gavyboje, vamzdynų sistemose ir perdirbimo įmonėse.

| 4.2.2. | Importas (įvežimas) |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Eksportas (išvežimas)
  Pastaba dėl importo ir eksporto. Nurodykite visą gamtinių dujų tūrį, kuris buvo fiziškai perduotas per šalies sienas, nepaisydami to, ar buvo atliktas muitinis įforminimas. Įtraukiami per jūsų šalį tranzitu vežami kiekiai; tranzitu vežami kiekiai turėtų būti įtraukiami kaip importas ir kaip eksportas. Į suskystintų gamtinių dujų importą turėtų būti įtraukiama tik sausa tinkama parduoti produkcija, įskaitant kiekius, savoms reikmėms sunaudotus per pakartotinio dujinimo procesus. Per pakartotinio dujinimo procesus savoms reikmėms sunaudoti kiekiai turėtų būti nurodyti skiltyje „Gamtinių dujų pramonės naudojimas savo reikmėms ir nuostoliai“ (žr. 4.2.11 punktą). Dujų kondensatai (pvz., SND), susidarę per importuotų SGD pakartotinio dujinimo procesą, turėtų būti nurodomi skiltyse „Gavimas iš kitų šaltinių“ ir „Kiti angliavandeniliai“, kaip nustatyta šio priedo 3 dalyje („NAFTA IR NAFTOS PRODUKTAI“). |
| --- | --- |

4.2.3.

Pastaba dėl importo ir eksporto. Nurodykite visą gamtinių dujų tūrį, kuris buvo fiziškai perduotas per šalies sienas, nepaisydami to, ar buvo atliktas muitinis įforminimas. Įtraukiami per jūsų šalį tranzitu vežami kiekiai; tranzitu vežami kiekiai turėtų būti įtraukiami kaip importas ir kaip eksportas. Į suskystintų gamtinių dujų importą turėtų būti įtraukiama tik sausa tinkama parduoti produkcija, įskaitant kiekius, savoms reikmėms sunaudotus per pakartotinio dujinimo procesus. Per pakartotinio dujinimo procesus savoms reikmėms sunaudoti kiekiai turėtų būti nurodyti skiltyje „Gamtinių dujų pramonės naudojimas savo reikmėms ir nuostoliai“ (žr. 4.2.11 punktą). Dujų kondensatai (pvz., SND), susidarę per importuotų SGD pakartotinio dujinimo procesą, turėtų būti nurodomi skiltyse „Gavimas iš kitų šaltinių“ ir „Kiti angliavandeniliai“, kaip nustatyta šio priedo 3 dalyje („NAFTA IR NAFTOS PRODUKTAI“).

| 4.2.4. | Atsargų pokyčiai
  Atsargų padidėjimas parodomas kaip teigiamas skaičius, o sumažėjimas – kaip neigiamas skaičius. |
| --- | --- |

4.2.4.

Atsargų padidėjimas parodomas kaip teigiamas skaičius, o sumažėjimas – kaip neigiamas skaičius.

| 4.2.5. | Faktinis bendrasis vidaus pristatymas
  Šiai kategorijai priskiriamos į vidaus rinką pristatytos tinkamos parduoti dujos, įskaitant dujų pramonėje šildymui ir savo įrangos eksploatavimui sunaudotą dujų kiekį (t. y. sunaudojimas dujų gavyboje, vamzdynų sistemoje ir perdirbimo gamyklose); taip pat turėtų būti įtraukti perdavimo ir paskirstymo nuostoliai. |
| --- | --- |

4.2.5.

Šiai kategorijai priskiriamos į vidaus rinką pristatytos tinkamos parduoti dujos, įskaitant dujų pramonėje šildymui ir savo įrangos eksploatavimui sunaudotą dujų kiekį (t. y. sunaudojimas dujų gavyboje, vamzdynų sistemoje ir perdirbimo gamyklose); taip pat turėtų būti įtraukti perdavimo ir paskirstymo nuostoliai.

| 4.2.6. | Ataskaitinio laikotarpio pradžioje šalies teritorijoje esantis atsargų kiekis |
| --- | --- |

4.2.6.

| 4.2.8. | Ataskaitinio laikotarpio pabaigoje šalies teritorijoje esantis atsargų kiekis |
| --- | --- |

4.2.8.

| 4.2.9. | Ataskaitinio laikotarpio pradžioje užsienyje esantis atsargų kiekis |
| --- | --- |

4.2.9.

| 4.2.10. | Ataskaitinio laikotarpio pabaigoje užsienyje esantis atsargų kiekis
  Pastaba dėl atsargų kiekio: įtraukiamos gamtinės dujos, laikomos dujiniu ir skystu pavidalu. |
| --- | --- |

4.2.10.

Pastaba dėl atsargų kiekio: įtraukiamos gamtinės dujos, laikomos dujiniu ir skystu pavidalu.

| 4.2.11. | Gamtinių dujų pramonės naudojimas savoms reikmėms ir nuostoliai
  Dujų pramonėje šildymui ir įrangos eksploatavimui naudojamų dujų kiekis (t. y. naudojimas dujų gavyboje, vamzdynų sistemoje ir perdirbimo gamyklose); įtraukiami perdavimo ir paskirstymo nuostoliai. |
| --- | --- |

4.2.11.

Dujų pramonėje šildymui ir įrangos eksploatavimui naudojamų dujų kiekis (t. y. naudojimas dujų gavyboje, vamzdynų sistemoje ir perdirbimo gamyklose); įtraukiami perdavimo ir paskirstymo nuostoliai.

| 4.2.12. | Importas (įvežimas) pagal kilmės šalį ir eksportas (išvežimas) pagal paskirties šalį
  Turėtų būti nurodomas importas (įvežimas) pagal kilmės šalį ir eksportas (išvežimas) pagal paskirties šalį. Taip pat taikoma 4.2.3 skirsnyje pateikta pastaba dėl importo ir eksporto. Nurodomas tik importas į kaimyninę šalį arba šalį, su kuria turima tiesioginė vamzdyno jungtis, ir eksportas iš tokios šalies, taip pat, kai tai susiję su SGD, importas iš šalies, dujas pakraunant į transportinį laivą, arba eksportas į tokią šalį. |
| --- | --- |

4.2.12.

Turėtų būti nurodomas importas (įvežimas) pagal kilmės šalį ir eksportas (išvežimas) pagal paskirties šalį. Taip pat taikoma 4.2.3 skirsnyje pateikta pastaba dėl importo ir eksporto. Nurodomas tik importas į kaimyninę šalį arba šalį, su kuria turima tiesioginė vamzdyno jungtis, ir eksportas iš tokios šalies, taip pat, kai tai susiję su SGD, importas iš šalies, dujas pakraunant į transportinį laivą, arba eksportas į tokią šalį.

| 4.2.13. | Pristatymas jėgainėms |
| --- | --- |

4.2.13.

4.3.   Matavimo vienetai

Kiekis turi būti nurodomas dviem matų vienetais:

| 4.3.1. | fiziniu kiekiu, išreikštu mln. m3 (milijonais kubinių metrų), darant prielaidą, kad dujos atitinka pamatines sąlygas (15 C, 101 325 Pa), |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | energijos kiekiu, išreikštu TJ (teradžauliais), grindžiamu viršutiniu šilumingumu. |
| --- | --- |

4.3.2.

4.4.   Duomenų pateikimo terminas

Per 55 dienas nuo ataskaitinio mėnesio pabaigos.

D PRIEDAS

TRUMPOJO LAIKOTARPIO MĖNESINĖ STATISTIKA

Šiame priede apibūdinama trumpojo laikotarpio kas mėnesį renkamų statistinių duomenų aprėptis, vienetai, ataskaitinis laikotarpis, dažnumas, terminas ir perdavimo tvarka.

Šiame priede nepaaiškinti terminai aiškinami A priede.

Renkant visus šiame priede nurodytus duomenis, taikomos šios nuostatos:

| a) | ataskaitinis laikotarpis: teikiamų duomenų ataskaitinis laikotarpis – vienas kalendorinis mėnuo; |
| --- | --- |

a)

ataskaitinis laikotarpis: teikiamų duomenų ataskaitinis laikotarpis – vienas kalendorinis mėnuo;

| b) | dažnumas: duomenys turėtų būti teikiami kas mėnesį; |
| --- | --- |

b)

dažnumas: duomenys turėtų būti teikiami kas mėnesį;

| c) | pateikimo forma: pateikimo forma turėtų atitikti Eurostato nurodytą atitinkamą keitimosi duomenimis standartą; |
| --- | --- |

c)

pateikimo forma: pateikimo forma turėtų atitikti Eurostato nurodytą atitinkamą keitimosi duomenimis standartą;

| d) | pateikimo būdas: duomenys turėtų būti perduodami arba įkeliami elektroniniu būdu į vieną bendrą Eurostato duomenų prieigą. |
| --- | --- |

d)

pateikimo būdas: duomenys turėtų būti perduodami arba įkeliami elektroniniu būdu į vieną bendrą Eurostato duomenų prieigą.

1.   Žalios naftos importas ir tiekimas

1.1.   Susiję energetikos produktai

Šioje dalyje reglamentuojamas duomenų apie žalią naftą teikimas.

1.2.   Apibrėžtys

1.2.1.   Importas

Į importą įtraukiami visi žalios naftos kiekiai, kurie yra arba įvežami į valstybės narės muitų teritoriją, arba yra kitos valstybės narės kilmės ir nėra skirti vežti tranzitu. Turi būti įtraukiama atsargoms kaupti skirta žalia nafta.

Į importą turėtų būti neįtraukiama į Bendrijos muitų teritoriją įvežama nafta, išgauta iš jūros dugno, į kurį valstybė narė turi išimtines eksploatavimo teises.

1.2.2.   Tiekimas

Į tiekimą įtraukiama per ataskaitinį laikotarpį importuota žalia nafta ir valstybėje narėje pagaminta žalia nafta. Žalios naftos tiekimas iš anksčiau sukauptų atsargų neįtraukiamas.

1.2.3.   CIF kaina

CIF (kaina, draudimas ir frachtas) kaina apima FOB (franko laivo denis) kainą, t. y. uoste/pakrovimo vietoje faktiškai mokėtiną kainą, pridėjus transporto išlaidas, draudimą ir mokesčius, susijusius su žalios naftos perdavimo operacijomis.

Valstybėje narėje pagamintos žalios naftos CIF kaina turi būti apskaičiuojama kaip kaina iškrovimo uoste arba pasienyje, t. y. tuo metu, kai žalia nafta patenka į importuojančios šalies muitinės kompetenciją.

1.2.4.   API sunkis

API sunkis yra matavimo vienetas, kuriuo nurodomas žalios naftos sunkumas/lengvumas, palyginti su vandeniu. API sunkis savitojo svorio (SG) atžvilgiu nurodomas pagal šią formulę: API = (141,5 ÷ SG) – 131,5

1.3.   Suvestinių rodiklių sąrašas

| 1.3.1. | Turi būti pateikiamas šis žalios naftos importo suvestinių rodiklių sąrašas, suskirstytas pagal gamybos tipą ir geografinę vietovę: |
| --- | --- |

1.3.1.

| 1.3.1.1 | Žalios naftos apibūdinimas |
| --- | --- |

1.3.1.1

| 1.3.1.2 | Vidutinis API sunkis |
| --- | --- |

1.3.1.2

| 1.3.1.3 | Vidutinis sieros kiekis |
| --- | --- |

1.3.1.3

| 1.3.1.4 | Importuotas kiekis (iš viso) |
| --- | --- |

1.3.1.4

| 1.3.1.5 | CIF kaina (iš viso) |
| --- | --- |

1.3.1.5

| 1.3.1.6 | Duomenis teikiančių subjektų skaičius |
| --- | --- |

1.3.1.6

| 1.3.2. | Turi būti peikiamas šis žalios naftos tiekimo suvestinių rodiklių sąrašas: |
| --- | --- |

1.3.2.

| 1.3.2.1 | Patiektas kiekis |
| --- | --- |

1.3.2.1

| 1.3.2.2 | Vidutinė svertinė CIF kaina |
| --- | --- |

1.3.2.2

1.4.   Matavimo vienetai

| — | 2.3.1.4 ir 2.3.2.1 skirsniai – bbl (bareliais) |
| --- | --- |

—

2.3.1.4 ir 2.3.2.1 skirsniai – bbl (bareliais)

| — | 2.3.2.1 skirsnis – kt (tūkst. tonų) |
| --- | --- |

—

2.3.2.1 skirsnis – kt (tūkst. tonų)

| — | 2.3.1.3 skirsnis – % (proc.) |
| --- | --- |

—

2.3.1.3 skirsnis – % (proc.)

| — | 2.3.1.2 skirsnis – ° (laipsniais) |
| --- | --- |

—

2.3.1.2 skirsnis – ° (laipsniais)

| — | 2.3.1.5 ir 2.3.2.2 skirsniai – $ (JAV doleriais) už barelį |
| --- | --- |

—

2.3.1.5 ir 2.3.2.2 skirsniai – $ (JAV doleriais) už barelį

| — | 2.3.2.2 skirsnis – $ (JAV doleriais) už toną |
| --- | --- |

—

2.3.2.2 skirsnis – $ (JAV doleriais) už toną

1.5.   Taikytinos nuostatos

| 1. | Ataskaitinis laikotarpis
  Vienas kalendorinis mėnuo. |
| --- | --- |

1.

Ataskaitinis laikotarpis

Vienas kalendorinis mėnuo.

| 2. | Dažnumas
  Kas mėnesį. |
| --- | --- |

2.

Dažnumas

Kas mėnesį.

| 3. | Duomenų pateikimo terminas
  Per vieną kalendorinį mėnesį nuo ataskaitinio mėnesio pabaigos. |
| --- | --- |

3.

Duomenų pateikimo terminas

Per vieną kalendorinį mėnesį nuo ataskaitinio mėnesio pabaigos.

| 4. | Pateikimo forma
  Pateikimo forma turėtų atitikti Eurostato nurodytą atitinkamą keitimosi duomenimis standartą. |
| --- | --- |

4.

Pateikimo forma

Pateikimo forma turėtų atitikti Eurostato nurodytą atitinkamą keitimosi duomenimis standartą.

| 5. | Pateikimo būdas
  Duomenys turėtų būti perduodami arba įkeliami elektroniniu būdu į vieną bendrą Eurostato duomenų prieigą. |
| --- | --- |

5.

Pateikimo būdas

Duomenys turėtų būti perduodami arba įkeliami elektroniniu būdu į vieną bendrą Eurostato duomenų prieigą.

---

(1)  NACE 2 red. Europos bendrijos statistinis ekonominės veiklos rūšių klasifikatorius, 2 red. (2008 m.).

1

(2)  Gamtiniai dujų kondensatai.

2

(3)  
  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).

3

---

SPRENDIMAI

| 2022 1 31 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 20/272 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 1 31

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 20/272

---

TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2022/133

2022 m. sausio 25 d.

kuriuo Prancūzijai leidžiama nustatyti specialią priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos 218 ir 232 straipsnių

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyvą 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos (1), ypač į jos 395 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | raštais (juos Komisija užregistravo 2021 m. balandžio 12 d. ir 2021 m. rugsėjo 20 d.) Prancūzija paprašė leidimo nustatyti specialią priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB 218 ir 232 straipsnių (toliau – speciali priemonė), kad visiems Prancūzijos teritorijoje įsisteigusiems apmokestinamiesiems asmenims būtų nustatytas privalomas elektroninių sąskaitų faktūrų išrašymas. Ši prievolė apimtų sąskaitas faktūras, išrašytas sudarant sandorius tarp apmokestinamųjų asmenų. Buvo prašoma suteikti leidimą laikotarpiui nuo 2024 m. sausio 1 d. iki 2026 m. gruodžio 31 d.; |
| --- | --- |

(1)

raštais (juos Komisija užregistravo 2021 m. balandžio 12 d. ir 2021 m. rugsėjo 20 d.) Prancūzija paprašė leidimo nustatyti specialią priemonę, kuria nukrypstama nuo Direktyvos 2006/112/EB 218 ir 232 straipsnių (toliau – speciali priemonė), kad visiems Prancūzijos teritorijoje įsisteigusiems apmokestinamiesiems asmenims būtų nustatytas privalomas elektroninių sąskaitų faktūrų išrašymas. Ši prievolė apimtų sąskaitas faktūras, išrašytas sudarant sandorius tarp apmokestinamųjų asmenų. Buvo prašoma suteikti leidimą laikotarpiui nuo 2024 m. sausio 1 d. iki 2026 m. gruodžio 31 d.;

| (2) | Komisija 2021 m. rugsėjo 29 d. raštu Prancūzijos prašymą nusiuntė valstybėms narėms. 2021 m. rugsėjo 30 d. raštu Komisija pranešė Prancūzijai turinti visą informaciją, būtiną prašymui įvertinti; |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2021 m. rugsėjo 29 d. raštu Prancūzijos prašymą nusiuntė valstybėms narėms. 2021 m. rugsėjo 30 d. raštu Komisija pranešė Prancūzijai turinti visą informaciją, būtiną prašymui įvertinti;

| (3) | Prancūzija teigia, kad bendros prievolės išrašyti elektronines sąskaitas faktūras nustatymas būtų naudingas kovojant su sukčiavimu pridėtinės vertės mokesčiu (PVM) ir jo slėpimu. Prievolė išrašyti elektronines sąskaitas faktūras kartu su papildomų sandorių duomenų perdavimu leistų mokesčių administratoriui tikruoju laiku patikrinti, ar deklaruotas ir surinktas PVM atitinka išrašytas ir gautas sąskaitas faktūras, todėl padidėtų administratoriaus gebėjimai užkirsti kelią sukčiavimui PVM ir su juo kovoti. Ji taip pat papildytų tikralaikes žinias apie įmonių veiklą, kad ekonominę politiką būtų galima kuo labiau susieti su ekonomine tikrove; |
| --- | --- |

(3)

Prancūzija teigia, kad bendros prievolės išrašyti elektronines sąskaitas faktūras nustatymas būtų naudingas kovojant su sukčiavimu pridėtinės vertės mokesčiu (PVM) ir jo slėpimu. Prievolė išrašyti elektronines sąskaitas faktūras kartu su papildomų sandorių duomenų perdavimu leistų mokesčių administratoriui tikruoju laiku patikrinti, ar deklaruotas ir surinktas PVM atitinka išrašytas ir gautas sąskaitas faktūras, todėl padidėtų administratoriaus gebėjimai užkirsti kelią sukčiavimui PVM ir su juo kovoti. Ji taip pat papildytų tikralaikes žinias apie įmonių veiklą, kad ekonominę politiką būtų galima kuo labiau susieti su ekonomine tikrove;

| (4) | Prancūzija mano, kad prievolė išrašyti elektronines sąskaitas faktūras sudarytų geresnes sąlygas užtikrinti savanorišką mokesčių teisės aktų laikymąsi. Ši prievolė taip pat leistų supaprastinti apmokestinamųjų asmenų pareigas teikti PVM ataskaitas, nes atsiras galimybė iš anksto užpildyti jų deklaracijas. Elektroninių sąskaitų faktūrų išrašymas apmokestinamiesiems asmenims suteiktų kitų privalumų, pavyzdžiui, sutrumpėtų mokėjimų vykdymo laikas, sumažėtų spausdinimo ir pašto išlaidos, sumažėtų su sąskaitų faktūrų duomenimis susijusios tvarkymo išlaidos ir vėlavimai arba sumažėtų saugojimo išlaidos. Sutaupytos lėšos ir nauda, kurią apmokestinamieji asmenys gautų, iš esmės padengtų pradinių investicijų sąnaudas, kurias jie patirs pritaikydami savo sistemas; |
| --- | --- |

(4)

Prancūzija mano, kad prievolė išrašyti elektronines sąskaitas faktūras sudarytų geresnes sąlygas užtikrinti savanorišką mokesčių teisės aktų laikymąsi. Ši prievolė taip pat leistų supaprastinti apmokestinamųjų asmenų pareigas teikti PVM ataskaitas, nes atsiras galimybė iš anksto užpildyti jų deklaracijas. Elektroninių sąskaitų faktūrų išrašymas apmokestinamiesiems asmenims suteiktų kitų privalumų, pavyzdžiui, sutrumpėtų mokėjimų vykdymo laikas, sumažėtų spausdinimo ir pašto išlaidos, sumažėtų su sąskaitų faktūrų duomenimis susijusios tvarkymo išlaidos ir vėlavimai arba sumažėtų saugojimo išlaidos. Sutaupytos lėšos ir nauda, kurią apmokestinamieji asmenys gautų, iš esmės padengtų pradinių investicijų sąnaudas, kurias jie patirs pritaikydami savo sistemas;

| (5) | atsižvelgiant į plačią specialios priemonės taikymo sritį ir jos naujumą, svarbu įvertinti specialios priemonės poveikį kovai su sukčiavimu PVM ir jo slėpimu, taip pat poveikį apmokestinamiesiems asmenims. Todėl jeigu Prancūzija manytų, kad būtina specialią priemonę pratęsti, kartu su pratęsimo prašymu ji turėtų pateikti Komisijai ataskaitą, į kurią turi būti įtrauktas specialios priemonės vertinimas, ar ją taikant veiksmingiau kovojama su sukčiavimu PVM ir jo slėpimu ir ar paprasčiau surinkti šį mokestį; |
| --- | --- |

(5)

atsižvelgiant į plačią specialios priemonės taikymo sritį ir jos naujumą, svarbu įvertinti specialios priemonės poveikį kovai su sukčiavimu PVM ir jo slėpimu, taip pat poveikį apmokestinamiesiems asmenims. Todėl jeigu Prancūzija manytų, kad būtina specialią priemonę pratęsti, kartu su pratęsimo prašymu ji turėtų pateikti Komisijai ataskaitą, į kurią turi būti įtrauktas specialios priemonės vertinimas, ar ją taikant veiksmingiau kovojama su sukčiavimu PVM ir jo slėpimu ir ar paprasčiau surinkti šį mokestį;

| (6) | speciali priemonė neturėtų daryti poveikio apmokestinamųjų asmenų teisei gauti rašytinės formos sąskaitą faktūrą, kai atliekami Bendrijos vidaus įsigijimo sandoriai; |
| --- | --- |

(6)

speciali priemonė neturėtų daryti poveikio apmokestinamųjų asmenų teisei gauti rašytinės formos sąskaitą faktūrą, kai atliekami Bendrijos vidaus įsigijimo sandoriai;

| (7) | speciali priemonė turėtų būti taikoma ribotą laiką, kad būtų galima įvertinti, ar ji yra tinkama ir veiksminga atsižvelgiant į jos tikslus; |
| --- | --- |

(7)

speciali priemonė turėtų būti taikoma ribotą laiką, kad būtų galima įvertinti, ar ji yra tinkama ir veiksminga atsižvelgiant į jos tikslus;

| (8) | speciali priemonė yra proporcinga siekiamiems tikslams, nes yra ribotos trukmės ir bus įgyvendinama palaipsniui. Nuo 2024 m. visiems apmokestinamiesiems asmenims bus taikoma prievolė priimti elektronines sąskaitas faktūras. Prievolė išrašyti elektronines sąskaitas faktūras nuo 2024 m. bus taikoma didelėms įmonėms, nuo 2025 m. – įmonėms, turinčioms nuo 250 iki 4 999 darbuotojų, kurių apyvarta mažesnė kaip 1,5 mlrd. EUR, ir nuo 2026 m. – mažosioms ir vidutinėms įmonėms, įskaitant apmokestinamuosius asmenis, kurie naudojasi Direktyvos 2006/112/EB 282 straipsnyje nurodyta mažosioms įmonės taikoma išimtimi. Be to, taikant specialią priemonę nekyla rizika, kad bus pradėta sukčiauti kituose sektoriuose arba kitose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

(8)

speciali priemonė yra proporcinga siekiamiems tikslams, nes yra ribotos trukmės ir bus įgyvendinama palaipsniui. Nuo 2024 m. visiems apmokestinamiesiems asmenims bus taikoma prievolė priimti elektronines sąskaitas faktūras. Prievolė išrašyti elektronines sąskaitas faktūras nuo 2024 m. bus taikoma didelėms įmonėms, nuo 2025 m. – įmonėms, turinčioms nuo 250 iki 4 999 darbuotojų, kurių apyvarta mažesnė kaip 1,5 mlrd. EUR, ir nuo 2026 m. – mažosioms ir vidutinėms įmonėms, įskaitant apmokestinamuosius asmenis, kurie naudojasi Direktyvos 2006/112/EB 282 straipsnyje nurodyta mažosioms įmonės taikoma išimtimi. Be to, taikant specialią priemonę nekyla rizika, kad bus pradėta sukčiauti kituose sektoriuose arba kitose valstybėse narėse;

| (9) | speciali priemonė neturės neigiamo poveikio bendrai mokestinių pajamų, surenkamų galutinio vartojimo etape, sumai ir neturės neigiamo poveikio Sąjungos nuosaviems ištekliams iš PVM, |
| --- | --- |

(9)

speciali priemonė neturės neigiamo poveikio bendrai mokestinių pajamų, surenkamų galutinio vartojimo etape, sumai ir neturės neigiamo poveikio Sąjungos nuosaviems ištekliams iš PVM,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Nukrypstant nuo Direktyvos 2006/112/EB 218 straipsnio nuostatų, Prancūzijai leidžiama priimti Prancūzijos teritorijoje įsisteigusių apmokestinamųjų asmenų išrašytas dokumentų arba pranešimų formos sąskaitas faktūras tik tuo atveju, jei tie dokumentai ar pranešimai perduodami elektronine forma.

2 straipsnis

Nukrypstant nuo Direktyvos 2006/112/EB 232 straipsnio nuostatų, Prancūzijai leidžiama nustatyti, kad Prancūzijos teritorijoje įsisteigusių apmokestinamųjų asmenų išrašytų elektroninių sąskaitų faktūrų naudojimas nepriklauso nuo to, ar Prancūzijos teritorijoje įsisteigęs gavėjas sutinka naudoti elektronines sąskaitas faktūras.

3 straipsnis

Prancūzija praneša Komisijai apie nacionalines priemones, kuriomis įgyvendinamos 1 ir 2 straipsniuose nurodytos specialios nukrypti leidžiančios priemonės.

4 straipsnis

1.   Šis sprendimas įsigalioja pranešimo apie jį dieną.

2.   Šis sprendimas taikomas nuo 2024 m. sausio 1 d. iki 2026 m. gruodžio 31 d.

3.   Jei Prancūzija mano, kad būtina pratęsti specialias nukrypti leidžiančias priemones, nurodytas 1 ir 2 straipsniuose, kartu su pratęsimo prašymu ji pateikia Komisijai ataskaitą, kurioje būtų pateiktas 3 straipsnyje nurodytų nacionalinių priemonių vertinimas, ar jas taikant veiksmingiau kovojama su sukčiavimu PVM ir jo slėpimu ir ar paprasčiau surinkti šį mokestį. Į tą ataskaitą įtraukiamas tų priemonių poveikio apmokestinamiesiems asmenims vertinimas, visų pirma, ar nepadidėjo jiems tenkanti administracinė našta ir išlaidos.

5 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Prancūzijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2022 m. sausio 25 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

C. BEAUNE

---

(1)  
  OL L 347, 2006 12 11, p. 1.

1

---

| 2022 1 31 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 20/275 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 1 31

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 20/275

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO SPRENDIMAS (ES) [2022/134]

2022 m. sausio 19 d.

nustatantis bendras taisykles, pagal kurias Europos Centrinis Bankas, vykdydamas Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1024/2013 jam pavestus uždavinius, perduoda priežiūros informaciją institucijoms ir įstaigoms (ECB/2022/2)

EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. spalio 15 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1024/2013, kuriuo Europos Centriniam Bankui pavedami specialūs uždaviniai, susiję su rizikos ribojimu pagrįstos kredito įstaigų priežiūros politika (1), ypač į jo 4 straipsnį,

kadangi:

| (1) | Europos Sąjungos sutarties 4 straipsnio 3 dalyje nurodyta, kad Sąjunga ir valstybės narės gerbia viena kitą ir viena kitai padeda vykdydamos iš Sutarčių kylančias užduotis, o minėtos sutarties 13 straipsnio 2 dalyje reikalaujama, kad Sąjungos institucijos lojaliai tarpusavyje bendradarbiautų. Reglamento (ES) Nr. 1024/2013 3 straipsnyje reikalaujama, kad Europos Centrinis Bankas (ECB) bendradarbiautų su kitomis nacionalinėmis ir Sąjungos institucijomis ir įstaigomis; |
| --- | --- |

(1)

Europos Sąjungos sutarties 4 straipsnio 3 dalyje nurodyta, kad Sąjunga ir valstybės narės gerbia viena kitą ir viena kitai padeda vykdydamos iš Sutarčių kylančias užduotis, o minėtos sutarties 13 straipsnio 2 dalyje reikalaujama, kad Sąjungos institucijos lojaliai tarpusavyje bendradarbiautų. Reglamento (ES) Nr. 1024/2013 3 straipsnyje reikalaujama, kad Europos Centrinis Bankas (ECB) bendradarbiautų su kitomis nacionalinėmis ir Sąjungos institucijomis ir įstaigomis;

| (2) | laikydamasis Reglamento (ES) Nr. 1024/2013 3 straipsnio ir vykdydamas 4 straipsniu jam pavestus uždavinius, ECB turi perduoti savo turimą priežiūros informaciją nacionalinėms, Sąjungos ir tarptautinėms institucijoms ir įstaigoms; |
| --- | --- |

(2)

laikydamasis Reglamento (ES) Nr. 1024/2013 3 straipsnio ir vykdydamas 4 straipsniu jam pavestus uždavinius, ECB turi perduoti savo turimą priežiūros informaciją nacionalinėms, Sąjungos ir tarptautinėms institucijoms ir įstaigoms;

| (3) | kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 1024/2013 27 straipsnio 2 dalyje, laikantis atitinkamoje Sąjungos teisėje nustatytų apribojimų ir sąlygų, vykdant tuo reglamentu jam pavestus uždavinius, ECB leidžiama keistis informacija su nacionalinėmis arba Sąjungos institucijomis ir įstaigomis tais atvejais, kai pagal atitinkamą Sąjungos teisę nacionalinėms kompetentingoms institucijoms leidžiama atskleisti informaciją tiems subjektams arba kai valstybės narės pagal atitinkamą Sąjungos teisę gali numatyti tokį informacijos atskleidimą; |
| --- | --- |

(3)

kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 1024/2013 27 straipsnio 2 dalyje, laikantis atitinkamoje Sąjungos teisėje nustatytų apribojimų ir sąlygų, vykdant tuo reglamentu jam pavestus uždavinius, ECB leidžiama keistis informacija su nacionalinėmis arba Sąjungos institucijomis ir įstaigomis tais atvejais, kai pagal atitinkamą Sąjungos teisę nacionalinėms kompetentingoms institucijoms leidžiama atskleisti informaciją tiems subjektams arba kai valstybės narės pagal atitinkamą Sąjungos teisę gali numatyti tokį informacijos atskleidimą;

| (4) | tam tikromis aplinkybėmis ECB priežiūros informaciją institucijoms ir įstaigoms perduoda vykdydamas iš Sąjungos teisės kylančią pareigą. Pavyzdžiui, vadovaujantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 575/2013 (2) 80 straipsniu, Europos bankininkystės institucijos (EBI) prašymu kompetentingos institucijos privalo perduoti EBI visą svarbia laikomą informaciją apie išleistas naujas kapitalo priemones, kad EBI galėtų vykdyti visos Sąjungos įstaigų išleistų nuosavų lėšų priemonių kokybės stebėseną; |
| --- | --- |

(4)

tam tikromis aplinkybėmis ECB priežiūros informaciją institucijoms ir įstaigoms perduoda vykdydamas iš Sąjungos teisės kylančią pareigą. Pavyzdžiui, vadovaujantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 575/2013 (2) 80 straipsniu, Europos bankininkystės institucijos (EBI) prašymu kompetentingos institucijos privalo perduoti EBI visą svarbia laikomą informaciją apie išleistas naujas kapitalo priemones, kad EBI galėtų vykdyti visos Sąjungos įstaigų išleistų nuosavų lėšų priemonių kokybės stebėseną;

| (5) | perduodant priežiūros informaciją institucijoms ir įstaigoms turi būti įvertinta, ar, atsižvelgiant į Reglamentu (ES) Nr. 1024/2013 ECB pavestų uždavinių vykdymą, tas informacijos perdavimas yra tinkamas; |
| --- | --- |

(5)

perduodant priežiūros informaciją institucijoms ir įstaigoms turi būti įvertinta, ar, atsižvelgiant į Reglamentu (ES) Nr. 1024/2013 ECB pavestų uždavinių vykdymą, tas informacijos perdavimas yra tinkamas;

| (6) | todėl reikia nustatyti bendras taisykles dėl ECB turimos priežiūros informacijos perdavimo institucijoms ir įstaigoms, kurias būtų galima papildyti ECB ir tokių institucijų ar įstaigų sudarytais susitarimo memorandumais ar kitos formos dvišaliais ar daugiašaliais dokumentais dėl minėtos informacijos perdavimo; |
| --- | --- |

(6)

todėl reikia nustatyti bendras taisykles dėl ECB turimos priežiūros informacijos perdavimo institucijoms ir įstaigoms, kurias būtų galima papildyti ECB ir tokių institucijų ar įstaigų sudarytais susitarimo memorandumais ar kitos formos dvišaliais ar daugiašaliais dokumentais dėl minėtos informacijos perdavimo;

| (7) | šiame sprendime nustatytos bendros taisyklės neturėtų daryti poveikio kitų dokumentų, kuriuose nustatomos specialiosios taisyklės dėl tam tikrų priežiūros informacijos perdavimo institucijoms ir įstaigoms kategorijų, nuostatoms. Tai taikoma, pavyzdžiui, susitarimo memorandumams, kuriais ECB įgyvendina savo politikos diskreciją ir įsipareigoja perduoti informaciją tam tikroms institucijoms ar įstaigoms šios informacijos gavėjoms. Šiame sprendime nustatytos bendros taisyklės taip pat neturėtų būti taikomos, kai priežiūros informacija perduodama vadovaujantis kitais teisiniais pagrindais, pavyzdžiui, kai informacija atskleidžiama nusikalstamų veikų tyrimo institucijoms, parlamentinių tyrimų komitetams ar valstybės auditoriams. Tačiau į šio sprendimo taikymo sritį taip pat gali patekti asmens duomenų perdavimas; |
| --- | --- |

(7)

šiame sprendime nustatytos bendros taisyklės neturėtų daryti poveikio kitų dokumentų, kuriuose nustatomos specialiosios taisyklės dėl tam tikrų priežiūros informacijos perdavimo institucijoms ir įstaigoms kategorijų, nuostatoms. Tai taikoma, pavyzdžiui, susitarimo memorandumams, kuriais ECB įgyvendina savo politikos diskreciją ir įsipareigoja perduoti informaciją tam tikroms institucijoms ar įstaigoms šios informacijos gavėjoms. Šiame sprendime nustatytos bendros taisyklės taip pat neturėtų būti taikomos, kai priežiūros informacija perduodama vadovaujantis kitais teisiniais pagrindais, pavyzdžiui, kai informacija atskleidžiama nusikalstamų veikų tyrimo institucijoms, parlamentinių tyrimų komitetams ar valstybės auditoriams. Tačiau į šio sprendimo taikymo sritį taip pat gali patekti asmens duomenų perdavimas;

| (8) | šis sprendimas ir kiti dokumentai, kuriuose nustatomos specialiosios priežiūros informacijos perdavimo taisyklės, yra susiję su politikos diskrecija. Dėl to jie turėtų būti priimami pagal Reglamento (ES) Nr. 1024/2013 26 straipsnio 8 dalyje įtvirtintą neprieštaravimo procedūrą; |
| --- | --- |

(8)

šis sprendimas ir kiti dokumentai, kuriuose nustatomos specialiosios priežiūros informacijos perdavimo taisyklės, yra susiję su politikos diskrecija. Dėl to jie turėtų būti priimami pagal Reglamento (ES) Nr. 1024/2013 26 straipsnio 8 dalyje įtvirtintą neprieštaravimo procedūrą;

| (9) | šiame sprendime ir visuose kituose dokumentuose dėl tam tikrų priežiūros informacijos perdavimo kategorijų įtvirtintas taisykles turėtų taikyti už tokios informacijos perdavimo patvirtinimą atsakingi personalo nariai pagal Vykdomosios valdybos nurodymus. Vadovaujantis Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statuto 11 straipsnio 6 dalimi, Vykdomoji valdyba yra atsakinga už ECB einamuosius reikalus. Šiuo atžvilgiu Europos Centrinio Banko sprendimo ECB/2004/2 (3) 10 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatyta, kad visiems ECB struktūriniams vienetams vadovauja Vykdomoji valdyba. Vadovaujantis Sprendimo ECB/2004/2 13m straipsnio 1 dalimi, Vykdomosios valdybos kompetencija dėl ECB vidaus struktūros ir ECB personalo apima ir priežiūros uždavinius; |
| --- | --- |

(9)

šiame sprendime ir visuose kituose dokumentuose dėl tam tikrų priežiūros informacijos perdavimo kategorijų įtvirtintas taisykles turėtų taikyti už tokios informacijos perdavimo patvirtinimą atsakingi personalo nariai pagal Vykdomosios valdybos nurodymus. Vadovaujantis Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statuto 11 straipsnio 6 dalimi, Vykdomoji valdyba yra atsakinga už ECB einamuosius reikalus. Šiuo atžvilgiu Europos Centrinio Banko sprendimo ECB/2004/2 (3) 10 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatyta, kad visiems ECB struktūriniams vienetams vadovauja Vykdomoji valdyba. Vadovaujantis Sprendimo ECB/2004/2 13m straipsnio 1 dalimi, Vykdomosios valdybos kompetencija dėl ECB vidaus struktūros ir ECB personalo apima ir priežiūros uždavinius;

| (10) | šis sprendimas nedaro poveikio taisyklėms dėl ECB turimos priežiūros informacijos perdavimo kitoms institucijoms ir įstaigoms arba nacionalinių kompetentingų institucijų, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1024/2013 2 straipsnio 2 punkte, turimos priežiūros informacijos perdavimo. ECB turimos priežiūros informacijos perdavimas institucijoms ir įstaigoms, kuris į šio sprendimo taikymo sritį nepatenka, privalo būti patvirtintas laikantis atitinkamos sprendimų priėmimo procedūros, |
| --- | --- |

(10)

šis sprendimas nedaro poveikio taisyklėms dėl ECB turimos priežiūros informacijos perdavimo kitoms institucijoms ir įstaigoms arba nacionalinių kompetentingų institucijų, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1024/2013 2 straipsnio 2 punkte, turimos priežiūros informacijos perdavimo. ECB turimos priežiūros informacijos perdavimas institucijoms ir įstaigoms, kuris į šio sprendimo taikymo sritį nepatenka, privalo būti patvirtintas laikantis atitinkamos sprendimų priėmimo procedūros,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Dalykas

1.   Šiame sprendime nustatomos bendros taisyklės dėl ECB turimos priežiūros informacijos perdavimo 2 straipsnio 2 punkte apibrėžtoms institucijoms ir įstaigoms.

2.   Šis sprendimas nedaro poveikio taisyklėms dėl ECB turimos priežiūros informacijos perdavimo kitoms institucijoms ir įstaigoms arba nacionalinių kompetentingų institucijų, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 1024/2013 2 straipsnio 2 punkte, turimos priežiūros informacijos perdavimo.

2 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame sprendime vartojamų sąvokų apibrėžtys:

| 1) | priežiūros informacija – bet kokia ECB turima konfidenciali informacija, kurią perduodant institucijoms ir įstaigoms turi būti įvertinta, ar, atsižvelgiant į Reglamentu (ES) Nr. 1024/2013 ECB pavestų uždavinių vykdymą, toks informacijos perdavimas yra tinkamas; |
| --- | --- |

1)

priežiūros informacija – bet kokia ECB turima konfidenciali informacija, kurią perduodant institucijoms ir įstaigoms turi būti įvertinta, ar, atsižvelgiant į Reglamentu (ES) Nr. 1024/2013 ECB pavestų uždavinių vykdymą, toks informacijos perdavimas yra tinkamas;

| 2) | institucijos ir įstaigos – šio sprendimo priede nurodytos nacionalinės, Sąjungos ir tarptautinės institucijos ir įstaigos, išskyrus Reglamento (ES) Nr. 1024/2013 2 straipsnio 2 punkte apibrėžtas nacionalines kompetentingas institucijas; |
| --- | --- |

2)

institucijos ir įstaigos – šio sprendimo priede nurodytos nacionalinės, Sąjungos ir tarptautinės institucijos ir įstaigos, išskyrus Reglamento (ES) Nr. 1024/2013 2 straipsnio 2 punkte apibrėžtas nacionalines kompetentingas institucijas;

| 3) | sprendimas paskirti uždavinius – sprendimas, kuriuo Vykdomoji valdyba paskiria perdavimo patvirtinimo pareigūnui uždavinį taikyti šiame sprendime nustatytas taisykles ir (arba), atitinkamais atvejais, tam tikroms priežiūros informacijos perdavimo kategorijoms taikytinuose dokumentuose nustatytas specialiąsias taisykles; |
| --- | --- |

3)

sprendimas paskirti uždavinius – sprendimas, kuriuo Vykdomoji valdyba paskiria perdavimo patvirtinimo pareigūnui uždavinį taikyti šiame sprendime nustatytas taisykles ir (arba), atitinkamais atvejais, tam tikroms priežiūros informacijos perdavimo kategorijoms taikytinuose dokumentuose nustatytas specialiąsias taisykles;

| 4) | perdavimo patvirtinimas – leidimas perduoti priežiūros informaciją institucijoms ir įstaigoms, kurį suteikia perdavimo patvirtinimo pareigūnas, taikydamas šį sprendimą ir (arba) atitinkamais atvejais, tam tikroms priežiūros informacijos perdavimo kategorijoms taikytinus dokumentus, kuriuose nustatomos specialiosios taisyklės, kaip nurodyta sprendime paskirti uždavinius. |
| --- | --- |

4)

perdavimo patvirtinimas – leidimas perduoti priežiūros informaciją institucijoms ir įstaigoms, kurį suteikia perdavimo patvirtinimo pareigūnas, taikydamas šį sprendimą ir (arba) atitinkamais atvejais, tam tikroms priežiūros informacijos perdavimo kategorijoms taikytinus dokumentus, kuriuose nustatomos specialiosios taisyklės, kaip nurodyta sprendime paskirti uždavinius.

3 straipsnis

Bendros taisyklės dėl priežiūros informacijos perdavimo

1.   ECB perduoda priežiūros informaciją institucijoms ir įstaigoms, jeigu:

| a) | pagal taikytiną teisę tokią priežiūros informaciją yra leidžiama perduoti toms institucijoms ir įstaigoms ir yra įvykdytos leidimo perduoti šią informaciją sąlygos; |
| --- | --- |

a)

pagal taikytiną teisę tokią priežiūros informaciją yra leidžiama perduoti toms institucijoms ir įstaigoms ir yra įvykdytos leidimo perduoti šią informaciją sąlygos;

| b) | priežiūros informacija yra pakankama, aktuali ir apimties požiūriu neperteklinė, atsižvelgiant į tų atitinkamų institucijų ir įstaigų uždavinius, ir |
| --- | --- |

b)

priežiūros informacija yra pakankama, aktuali ir apimties požiūriu neperteklinė, atsižvelgiant į tų atitinkamų institucijų ir įstaigų uždavinius, ir

| c) | nėra svarbesnių priežasčių atsisakyti atskleisti tokią priežiūros informaciją, susijusių su būtinybe išvengti bet kokio Bendro priežiūros mechanizmo veikimo ir nepriklausomumo sutrikdymo, ypač siekiant išvengti, kad Bendram priežiūros mechanizmui nebūtų trukdoma įvykdyti savo uždavinius. |
| --- | --- |

c)

nėra svarbesnių priežasčių atsisakyti atskleisti tokią priežiūros informaciją, susijusių su būtinybe išvengti bet kokio Bendro priežiūros mechanizmo veikimo ir nepriklausomumo sutrikdymo, ypač siekiant išvengti, kad Bendram priežiūros mechanizmui nebūtų trukdoma įvykdyti savo uždavinius.

2.   Jeigu paaiškėja, kad yra 1 dalies c punkte nurodytų svarbesnių priežasčių atsisakyti atskleisti priežiūros informaciją, Valdančioji taryba priima sprendimą dėl priežiūros informacijos perdavimo Reglamento (ES) Nr. 1024/2013 26 straipsnio 8 dalyje nustatyta tvarka.

3.   1 dalyje įtvirtintos bendros taisyklės nedaro poveikio 4 straipsnyje nurodytoms specialiosioms taisyklėms.

4 straipsnis

Specialiąsias taisykles nustatantys dokumentai

Šis sprendimas nedaro poveikio kitiems dokumentams, kuriuose nustatomos specialiosios ar papildomos taisyklės dėl tam tikrų priežiūros informacijos perdavimo institucijoms ir įstaigoms kategorijų.

5 straipsnis

Perdavimo patvirtinimas

Perdavimo patvirtinimo pareigūnai yra atsakingi už leidimus ECB perduoti priežiūros informaciją ir, vadovaudamiesi sprendimu paskirti uždavinius, šiuo tikslu taiko šiame sprendime nustatytas taisykles ir (arba), atitinkamais atvejais, 4 straipsnyje nurodytuose dokumentuose nustatytas specialiąsias taisykles.

6 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis sprendimas įsigalioja penktą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Frankfurte prie Maino 2022 m. sausio 19 d.

ECB Pirmininkė

Christine LAGARDE

---

(1)  
  OL L 287, 2013 10 29, p. 63.

1

(2)  
  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl riziką ribojančių reikalavimų kredito įstaigoms, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 2013 6 27, p. 1).

2

(3)  
  2004 m. vasario 19 d. Europos Centrinio Banko sprendimas ECB/2004/2 dėl Europos Centrinio Banko darbo reglamento patvirtinimo (OL L 80, 2004 3 18, p. 33).

3

---

PRIEDAS

| Institucija arba įstaiga informacijos gavėja | Paaiškinimas ir teisinis pagrindas |
| --- | --- |
| Europos Komisija | BPMR 32 straipsnis (1) |
| Europos bankininkystės institucija (EBI), Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija, Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija, Europos sisteminės rizikos valdyba | KRD (2) 53 straipsnio 2 dalis kartu su EBI reglamento (3) 35 straipsnio 1 dalimi arba KRR (4) 80 straipsniu, ESRV reglamento (5) 15 straipsniu
  EBI reglamento 9a straipsnis |
| Europos Sąjungos ir Europos ekonominės erdvės (EEE) šalių prudencinės priežiūros institucijos – informacijos dėl kvalifikuotųjų akcijų paketų, licencijavimo arba kitų atitinkamuose teisės aktuose nustatytų procedūrų atžvilgiu | KRD 56 straipsnis, 16 straipsnio 3 dalis, 24 straipsnio 2 dalis ir 50 straipsnio 4 dalis ir lygiavertės Sąjungos teisės nuostatos, ypač direktyvos „Mokumas II“ (6) 26 ir 60 straipsniai ir FPRD (7) 11 ir 84 straipsniai |
| Nacionalinės kompetentingos institucijos ir pertvarkymo institucijos, dalyvaujančios prudencinės priežiūros institucijų kolegijoje pagal KRD, susitarimuose pagal FKD arba krizių valdymo grupėse

  Prie šios kategorijos priskiriamas keitimasis informacija prudencinės priežiūros institucijų kolegijose pagal KRD ir FKD bei krizių valdymo grupėse, taip pat ne savo nuožiūra atliekamas metinis rašytinių koordinavimo ir bendradarbiavimo susitarimų, koordinavimo susitarimų pagal FKD ir krizių valdymo grupių bendradarbiavimo susitarimų atnaujinimas ir nutraukimas | KRD 116 straipsnis – dėl rašytinių koordinavimo ir bendradarbiavimo susitarimų
  FKD (8) 11 straipsnis – dėl finansinio konglomerato susitarimų
  BGPD (9) 90, 97 ir 98 straipsniai dėl bendradarbiavimo susitarimų, susijusių su krizių valdymo grupėmis
  BGPD 88 ir 90 straipsniai dėl pertvarkymo kolegijos rašytinių susitarimų |
| Kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu kolegijoje dalyvaujančios institucijos | KRD 117 straipsnio 5 dalis (dėl kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu priežiūros institucijų ir finansinės žvalgybos padalinių ir dėl konkrečiai kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu kolegijai nustatytų dalyvavimo sąlygų). Keitimosi informacija su kolegijoje dalyvaujančiomis kitų tipų institucijomis teisinis pagrindas gali skirtis (pastaba: kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu institucijų kolegijos reglamentuojamos bendromis gairėmis dėl kompetentingų institucijų, prižiūrinčių kredito ir finansų įstaigas, ir kitų šalių bendradarbiavimo ir keitimosi informacija pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2015/849 (10); šios gairės nėra skirtos ECB) |
| Kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu priežiūros institucijos, pasirašiusios daugiašalį susitarimą dėl keitimosi informacija pagal Direktyvos (ES) 2015/849 57a straipsnio 2 dalį praktinių sąlygų (toliau – kovos su pinigų plovimu susitarimas) | KRD 117 straipsnio 5 dalis, kovos su pinigų plovimu susitarimo 3 straipsnio 4 ir 5 dalys |
| Valstybių narių kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu priežiūros institucijos ir finansinės žvalgybos padaliniai | KRD 117 straipsnio 5 dalis ir EBI gairės dėl prudencinės priežiūros institucijų, kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu priežiūros institucijų ir finansinės žvalgybos padalinių bendradarbiavimo ir keitimosi informacija pagal Direktyvą 2013/36/ES (EBA/GL/2021/15) (11) |
| Sąjungos ir EEE šalių nacionalinės rinkos institucijos | KRD 56 straipsnis |
| Sąjungos ir EEE šalių nacionalinės draudimo priežiūros institucijos | KRD 56 straipsnis |
| Indėlių garantijų sistemos, sutartinės arba institucinės užtikrinimo sistemos, konkurencijos institucijos | KRD 56 straipsnis arba nacionalinės teisės aktas, pagal kurį iš prudencinės priežiūros institucijos reikalaujama pateikti nuomonę |
| Sąjungos ir EEE šalių nacionalinės pertvarkymo institucijos | KRD 56 straipsnis |
| Nacionalinės makroprudencinės priežiūros institucijos, vykdančios užduotis, nepatenkančias į BPMR 5 straipsnio taikymo sritį | KRD 56 straipsnis |
| Teisės aktų nustatytą svarbių įstaigų auditą atliekantys auditoriai | KRD 56 straipsnio f punktas
  Kredito įstaigų priežiūros kompetentingų institucijų ir teisės aktų nustatytą auditą atliekančio (-čių) auditoriaus (-ių) ir audito įmonės (-ių), atliekančių kredito įstaigų teisės aktų nustatytą auditą, ryšių palaikymo gairės (EBA/GL/2016/05) (12) |
| Nacionalinės institucijos, atsakingos už finansų rinkų priežiūrą, jei jos paskirtos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/109/EB
   (13)
  24 straipsnio 1 dalį 24 straipsnio 4 dalies h punkte nurodytu tikslu (atskaitomybės vykdymo užtikrinimo institucijos, angl. accounting enforcers) | KRD 56 straipsnis |
| Nacionalinės institucijos, atsakingos už asmenų, kuriems pavesta atlikti teisės aktų nustatytą įstaigų, draudimo įmonių ir finansų įstaigų sąskaitų auditą, priežiūrą (audito vykdymo užtikrinimo institucijos, angl. audit enforcers) | KRD 57 straipsnis |
| Nacionalinės institucijos, atsakingos už organų, dalyvaujančių įstaigų likvidavimo ir bankroto bei kitose panašiose procedūrose, priežiūrą | KRD 57 straipsnis |
| Nacionalinės institucijos, atsakingos už sutartinių arba institucinių užtikrinimo sistemų, nurodytų KRR 113 straipsnio 7 dalyje, priežiūrą | KRD 57 straipsnis |
| Nacionalinės institucijos arba įstaigos, pagal įstatymus atsakingos už bendrovių teisės pažeidimų nustatymą ir tyrimą | KRD 57 straipsnis |
| Nacionalinės institucijos, atsakingos už mokėjimo sistemų priežiūrą | KRD 58 straipsnis |
| Tarptautinės organizacijos (Tarptautinis valiutos fondas, Pasaulio bankas, Tarptautinių atsiskaitymų bankas, Finansinio stabilumo taryba) | KRD 58a straipsnis, išskyrus dalijimąsi duomenimis (pvz., techninių įgyvendinimo standartų modulius) testavimo nepalankiausiomis sąlygomis tikslais |
| Trečiųjų šalių prudencinės priežiūros institucijos | KRD 55 straipsnis
  Keitimasis informacija pagal susitarimus (susitarimo memorandumus, rašytinius koordinavimo ir bendradarbiavimo susitarimus, konkrečioms įstaigoms skirtus tarpvalstybinio bendradarbiavimo susitarimus, kuriuos yra parengusios krizių valdymo grupės, rašytinius susitarimus dėl pertvarkymo ir kt.) arba ad hoc susitarimus |
| Trečiųjų šalių nacionalinės rinkos, draudimo ar panašios institucijos | KRD 55 straipsnis ir taikytini susitarimai (susitarimo memorandumai, rašytiniai koordinavimo ir bendradarbiavimo susitarimai, tarpvalstybinio bendradarbiavimo susitarimai, rašytiniai susitarimai dėl pertvarkymo ir t. t.) arba ad hoc susitarimai |
| Trečiųjų šalių kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu priežiūros institucijos ir finansinės žvalgybos padaliniai | KRD 55 straipsnis ir, kai tai aktualu, susitarimo memorandumai ar kiti bendradarbiavimo susitarimai |
| Trečiųjų šalių pertvarkymo institucijos | KRD 55 straipsnis, BGPD 97 ir 98 straipsniai taikytinų susitarimų tikslais |

Institucija arba įstaiga informacijos gavėja

Paaiškinimas ir teisinis pagrindas

Europos Komisija

BPMR 32 straipsnis (1)

Europos bankininkystės institucija (EBI), Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija, Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija, Europos sisteminės rizikos valdyba

KRD (2) 53 straipsnio 2 dalis kartu su EBI reglamento (3) 35 straipsnio 1 dalimi arba KRR (4) 80 straipsniu, ESRV reglamento (5) 15 straipsniu

EBI reglamento 9a straipsnis

Europos Sąjungos ir Europos ekonominės erdvės (EEE) šalių prudencinės priežiūros institucijos – informacijos dėl kvalifikuotųjų akcijų paketų, licencijavimo arba kitų atitinkamuose teisės aktuose nustatytų procedūrų atžvilgiu

KRD 56 straipsnis, 16 straipsnio 3 dalis, 24 straipsnio 2 dalis ir 50 straipsnio 4 dalis ir lygiavertės Sąjungos teisės nuostatos, ypač direktyvos „Mokumas II“ (6) 26 ir 60 straipsniai ir FPRD (7) 11 ir 84 straipsniai

Nacionalinės kompetentingos institucijos ir pertvarkymo institucijos, dalyvaujančios prudencinės priežiūros institucijų kolegijoje pagal KRD, susitarimuose pagal FKD arba krizių valdymo grupėse

Prie šios kategorijos priskiriamas keitimasis informacija prudencinės priežiūros institucijų kolegijose pagal KRD ir FKD bei krizių valdymo grupėse, taip pat ne savo nuožiūra atliekamas metinis rašytinių koordinavimo ir bendradarbiavimo susitarimų, koordinavimo susitarimų pagal FKD ir krizių valdymo grupių bendradarbiavimo susitarimų atnaujinimas ir nutraukimas

KRD 116 straipsnis – dėl rašytinių koordinavimo ir bendradarbiavimo susitarimų

FKD (8) 11 straipsnis – dėl finansinio konglomerato susitarimų

BGPD (9) 90, 97 ir 98 straipsniai dėl bendradarbiavimo susitarimų, susijusių su krizių valdymo grupėmis

BGPD 88 ir 90 straipsniai dėl pertvarkymo kolegijos rašytinių susitarimų

Kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu kolegijoje dalyvaujančios institucijos

KRD 117 straipsnio 5 dalis (dėl kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu priežiūros institucijų ir finansinės žvalgybos padalinių ir dėl konkrečiai kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu kolegijai nustatytų dalyvavimo sąlygų). Keitimosi informacija su kolegijoje dalyvaujančiomis kitų tipų institucijomis teisinis pagrindas gali skirtis (pastaba: kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu institucijų kolegijos reglamentuojamos bendromis gairėmis dėl kompetentingų institucijų, prižiūrinčių kredito ir finansų įstaigas, ir kitų šalių bendradarbiavimo ir keitimosi informacija pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2015/849 (10); šios gairės nėra skirtos ECB)

Kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu priežiūros institucijos, pasirašiusios daugiašalį susitarimą dėl keitimosi informacija pagal Direktyvos (ES) 2015/849 57a straipsnio 2 dalį praktinių sąlygų (toliau – kovos su pinigų plovimu susitarimas)

KRD 117 straipsnio 5 dalis, kovos su pinigų plovimu susitarimo 3 straipsnio 4 ir 5 dalys

Valstybių narių kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu priežiūros institucijos ir finansinės žvalgybos padaliniai

KRD 117 straipsnio 5 dalis ir EBI gairės dėl prudencinės priežiūros institucijų, kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu priežiūros institucijų ir finansinės žvalgybos padalinių bendradarbiavimo ir keitimosi informacija pagal Direktyvą 2013/36/ES (EBA/GL/2021/15) (11)

Sąjungos ir EEE šalių nacionalinės rinkos institucijos

KRD 56 straipsnis

Sąjungos ir EEE šalių nacionalinės draudimo priežiūros institucijos

KRD 56 straipsnis

Indėlių garantijų sistemos, sutartinės arba institucinės užtikrinimo sistemos, konkurencijos institucijos

KRD 56 straipsnis arba nacionalinės teisės aktas, pagal kurį iš prudencinės priežiūros institucijos reikalaujama pateikti nuomonę

Sąjungos ir EEE šalių nacionalinės pertvarkymo institucijos

KRD 56 straipsnis

Nacionalinės makroprudencinės priežiūros institucijos, vykdančios užduotis, nepatenkančias į BPMR 5 straipsnio taikymo sritį

KRD 56 straipsnis

Teisės aktų nustatytą svarbių įstaigų auditą atliekantys auditoriai

KRD 56 straipsnio f punktas

Kredito įstaigų priežiūros kompetentingų institucijų ir teisės aktų nustatytą auditą atliekančio (-čių) auditoriaus (-ių) ir audito įmonės (-ių), atliekančių kredito įstaigų teisės aktų nustatytą auditą, ryšių palaikymo gairės (EBA/GL/2016/05) (12)

Nacionalinės institucijos, atsakingos už finansų rinkų priežiūrą, jei jos paskirtos pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/109/EB
   (13)
  24 straipsnio 1 dalį 24 straipsnio 4 dalies h punkte nurodytu tikslu (atskaitomybės vykdymo užtikrinimo institucijos, angl. accounting enforcers)

KRD 56 straipsnis

Nacionalinės institucijos, atsakingos už asmenų, kuriems pavesta atlikti teisės aktų nustatytą įstaigų, draudimo įmonių ir finansų įstaigų sąskaitų auditą, priežiūrą (audito vykdymo užtikrinimo institucijos, angl. audit enforcers)

KRD 57 straipsnis

Nacionalinės institucijos, atsakingos už organų, dalyvaujančių įstaigų likvidavimo ir bankroto bei kitose panašiose procedūrose, priežiūrą

KRD 57 straipsnis

Nacionalinės institucijos, atsakingos už sutartinių arba institucinių užtikrinimo sistemų, nurodytų KRR 113 straipsnio 7 dalyje, priežiūrą

KRD 57 straipsnis

Nacionalinės institucijos arba įstaigos, pagal įstatymus atsakingos už bendrovių teisės pažeidimų nustatymą ir tyrimą

KRD 57 straipsnis

Nacionalinės institucijos, atsakingos už mokėjimo sistemų priežiūrą

KRD 58 straipsnis

Tarptautinės organizacijos (Tarptautinis valiutos fondas, Pasaulio bankas, Tarptautinių atsiskaitymų bankas, Finansinio stabilumo taryba)

KRD 58a straipsnis, išskyrus dalijimąsi duomenimis (pvz., techninių įgyvendinimo standartų modulius) testavimo nepalankiausiomis sąlygomis tikslais

Trečiųjų šalių prudencinės priežiūros institucijos

KRD 55 straipsnis

Keitimasis informacija pagal susitarimus (susitarimo memorandumus, rašytinius koordinavimo ir bendradarbiavimo susitarimus, konkrečioms įstaigoms skirtus tarpvalstybinio bendradarbiavimo susitarimus, kuriuos yra parengusios krizių valdymo grupės, rašytinius susitarimus dėl pertvarkymo ir kt.) arba ad hoc susitarimus

Trečiųjų šalių nacionalinės rinkos, draudimo ar panašios institucijos

KRD 55 straipsnis ir taikytini susitarimai (susitarimo memorandumai, rašytiniai koordinavimo ir bendradarbiavimo susitarimai, tarpvalstybinio bendradarbiavimo susitarimai, rašytiniai susitarimai dėl pertvarkymo ir t. t.) arba ad hoc susitarimai

Trečiųjų šalių kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu priežiūros institucijos ir finansinės žvalgybos padaliniai

KRD 55 straipsnis ir, kai tai aktualu, susitarimo memorandumai ar kiti bendradarbiavimo susitarimai

Trečiųjų šalių pertvarkymo institucijos

KRD 55 straipsnis, BGPD 97 ir 98 straipsniai taikytinų susitarimų tikslais

---

(1)  
  2013 m. spalio 15 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1024/2013, kuriuo Europos Centriniam Bankui pavedami specialūs uždaviniai, susiję su rizikos ribojimu pagrįstos kredito įstaigų priežiūros politika (OL L 287, 2013 10 29, p. 63).

(2)  
  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų priežiūros, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2002/87/EB ir panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB (OL L 176, 2013 6 27, p. 338), kartu su ES įgyvendinimo reglamentais.

(3)  
  2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1093/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos bankininkystės institucija), iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB ir panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/78/EB (OL L 331, 2010 12 15, p. 12).

(4)  
  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 575/2013 dėl riziką ribojančių reikalavimų kredito įstaigoms, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 2013 6 27, p. 1).

(5)  
  2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1092/2010 dėl Europos Sąjungos finansų sistemos makrolygio rizikos ribojimo priežiūros ir Europos sisteminės rizikos valdybos įsteigimo (OL L 331, 2010 12 15, p. 1).

(6)  
  2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/138/EB dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir jos vykdymo (Mokumas II) (OL L 335, 2009 12 17, p. 1).

(7)  
  2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/65/ES dėl finansinių priemonių rinkų, kuria iš dalies keičiamos Direktyva 2002/92/EB ir Direktyva 2011/61/ES (OL L 173, 2014 6 12, p. 349).

(8)  
  2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/87/EB dėl finansiniam konglomeratui priklausančių kredito įstaigų, draudimo įmonių ir investicinių firmų papildomos priežiūros, ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvas 73/239/EEB, 79/267/EEB, 92/49/EEB, 92/96/EEB, 93/6/EEB ir 93/22/EEB bei Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 98/78/EB ir 2000/12/EB (OL L 35, 2003 2 11, p. 1).

(9)  
  2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/59/ES, kuria nustatoma kredito įstaigų ir investicinių įmonių gaivinimo ir pertvarkymo sistema ir iš dalies keičiamos Tarybos direktyva 82/891/EEB, direktyvos 2001/24/EB, 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2005/56/EB, 2007/36/EB, 2011/35/ES, 2012/30/ES bei 2013/36/ES ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1093/2010 bei (ES) Nr. 648/2012 (OL L 173, 2014 6 12, p. 190).

(10)  
  2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos, kuria iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 ir panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/60/EB bei Komisijos direktyva 2006/70/EB (OL L 141, 2015 6 5, p. 73).

(11)  Paskelbta EBI interneto svetainėje www.eba.europa.eu.

(12)  Paskelbta EBI interneto svetainėje www.eba.europa.eu.

(13)  
  2004 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/109/EB dėl informacijos apie emitentus, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje, skaidrumo reikalavimų suderinimo, iš dalies keičianti Direktyvą 2001/34/EB (OL L 390, 2004 12 31, p. 38).

---

Klaidų ištaisymas

| 2022 1 31 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 20/282 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 1 31

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 20/282

---

2021 m. spalio 20 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2022/1, kuriuo dėl dvejopo naudojimo prekių sąrašo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/821, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 3, 2022 m. sausio 6 d.
  )

142 puslapis, priedas, 3B001 punkto f papunktis keičiamas taip:

| „ f) | litografijos įranga, išvardyta toliau:






  1. | žingsninė tapdinimo ir eksponavimo (tiesiogiai tapdinanti ir eksponuojanti plokštelėje) arba žingsninė multiplikavimo įranga, skirta plokštelėms apdoroti fotooptiniais ar rentgeno spinduliuotės metodais, turinti bet kurią iš šių charakteristikų:






  a) | šviesos šaltinio bangos ilgį, mažesnį kaip 193 nm, arba |
| --- | --- | --- | --- |

„ f)

litografijos įranga, išvardyta toliau:

1.

žingsninė tapdinimo ir eksponavimo (tiesiogiai tapdinanti ir eksponuojanti plokštelėje) arba žingsninė multiplikavimo įranga, skirta plokštelėms apdoroti fotooptiniais ar rentgeno spinduliuotės metodais, turinti bet kurią iš šių charakteristikų:

a)

šviesos šaltinio bangos ilgį, mažesnį kaip 193 nm, arba

| b) | galinti sukurti paveikslus, kurių ‚mažiausias išskiriamo topologinio elemento matmuo‘ (MRF) lygus 45 nm arba mažesnis;


  Techninė pastaba




  ‚Mažiausias išskiriamo topologinio elemento matmuo‘ (MRF) yra apskaičiuojamas pagal formulę:







  jeigu K faktorius = 0,35; |
| --- | --- |

b)

galinti sukurti paveikslus, kurių ‚mažiausias išskiriamo topologinio elemento matmuo‘ (MRF) lygus 45 nm arba mažesnis;

Techninė pastaba

Techninė pastaba

‚Mažiausias išskiriamo topologinio elemento matmuo‘ (MRF) yra apskaičiuojamas pagal formulę:

‚Mažiausias išskiriamo topologinio elemento matmuo‘ (MRF) yra apskaičiuojamas pagal formulę:

Image 5

jeigu K faktorius = 0,35;

jeigu K faktorius = 0,35;

| 2. | litografinės spaudos įranga, kuria galima sukurti 45 nm ar mažesnes savybes;








  Pastaba. | 3B001.f.2 apima:







  — | mikrokontaktinius spaudos įtaisus; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

litografinės spaudos įranga, kuria galima sukurti 45 nm ar mažesnes savybes;

Pastaba.

Pastaba.

3B001.f.2 apima:

—

mikrokontaktinius spaudos įtaisus;

mikrokontaktinius spaudos įtaisus;

| — | karštos reljefinės spaudos įrankius; |
| --- | --- |

—

karštos reljefinės spaudos įrankius;

karštos reljefinės spaudos įrankius;

| — | nanoįspaudimo litografijos įrankius; |
| --- | --- |

—

nanoįspaudimo litografijos įrankius;

nanoįspaudimo litografijos įrankius;

| — | žingsninės („step and flash“) litografijos (S-FIL) įrankius; |
| --- | --- |

—

žingsninės („step and flash“) litografijos (S-FIL) įrankius;

žingsninės („step and flash“) litografijos (S-FIL) įrankius;

| 3. | įranga, specialiai suprojektuota kaukėms, turinti visas šias charakteristikas:






  a) | naudojanti kreipiamąjį sufokusuotą elektronų pluoštą, jonų pluoštą ar „lazerio“ pluoštą ir |
| --- | --- | --- |

3.

įranga, specialiai suprojektuota kaukėms, turinti visas šias charakteristikas:

a)

naudojanti kreipiamąjį sufokusuotą elektronų pluoštą, jonų pluoštą ar „lazerio“ pluoštą ir

| b) | turi bet kurią iš šių charakteristikų:






  1. | spektrinio juostos puspločio (FWHM) dėmės matmenis, mažesnius nei 65 μm ir vaizdo įkėlimą, mažesnį nei 17 nm (vidutinė vertė + 3 sigma), arba |
| --- | --- | --- |

b)

turi bet kurią iš šių charakteristikų:

1.

spektrinio juostos puspločio (FWHM) dėmės matmenis, mažesnius nei 65 μm ir vaizdo įkėlimą, mažesnį nei 17 nm (vidutinė vertė + 3 sigma), arba

| 2. | nenaudojama; |
| --- | --- |

2.

nenaudojama;

| 3. | mažesnę nei 23 nm (vidutinė vertė + 3 sigma) antrojo sluoksnio kaukės tapatinimo paklaidą; |
| --- | --- |

3.

mažesnę nei 23 nm (vidutinė vertė + 3 sigma) antrojo sluoksnio kaukės tapatinimo paklaidą;

| 4. | įranga, suprojektuota įtaisams apdoroti naudojant tiesioginio įrašymo metodus, turinti visas šias charakteristikas:






  a) | kreipiamąjį sufokusuotą elektronų pluoštą ir |
| --- | --- | --- |

4.

įranga, suprojektuota įtaisams apdoroti naudojant tiesioginio įrašymo metodus, turinti visas šias charakteristikas:

a)

kreipiamąjį sufokusuotą elektronų pluoštą ir

| b) | turi bet kurią iš šių charakteristikų:






  1. | 15 nm arba mažesnį minimalų pluošto dydį arba |
| --- | --- | --- |

b)

turi bet kurią iš šių charakteristikų:

1.

15 nm arba mažesnį minimalų pluošto dydį arba

| 2. | mažesnę nei 27 nm (vidutinė vertė + 3 sigma) kaukės tapatinimo paklaidą;“ |
| --- | --- |

2.

mažesnę nei 27 nm (vidutinė vertė + 3 sigma) kaukės tapatinimo paklaidą;“

---