# Az Európai Unió L 19/2022

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 19 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 65. évfolyam2022. január 28. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 19

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

65. évfolyam2022. január 28.

---

| Tartalom | | I   Jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/111 rendelete (2022. január 25.) az (EU) 2019/216 rendeletnek a Paraguayból származó kiváló minőségű marhahúsra vonatkozó uniós vámkontingens tekintetében történő módosításáról | 1 |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/112 rendelete (2022. január 25.) az (EU) 2017/746 rendeletnek a bizonyos in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökre vonatkozó átmeneti rendelkezések és a házon belüli eszközökre vonatkozó feltételek késleltetett alkalmazása tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 3 |

Tartalom

I   Jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/111 rendelete (2022. január 25.) az (EU) 2019/216 rendeletnek a Paraguayból származó kiváló minőségű marhahúsra vonatkozó uniós vámkontingens tekintetében történő módosításáról

1

*

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2022/112 rendelete (2022. január 25.) az (EU) 2017/746 rendeletnek a bizonyos in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökre vonatkozó átmeneti rendelkezések és a házon belüli eszközökre vonatkozó feltételek késleltetett alkalmazása tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

in vitro

1

3

| | | II   Nem jogalkotási aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács (EU) 2022/113 végrehajtási rendelete (2022. január 27.) a tunéziai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló 101/2011/EU rendelet végrehajtásáról | 7 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/114 végrehajtási rendelete (2022. január 26.) a SchwabEX-Guard egyedi biocid termék uniós engedélyezéséről (
  1
  ) | 11 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/115 végrehajtási rendelete (2022. január 26.) az 1484/95/EK rendeletnek a baromfihús- és tojáságazatban alkalmazandó, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározása tekintetében történő módosításáról | 19 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/116 végrehajtási rendelete (2022. január 27.) a Kínai Népköztársaságból származó aceszulfám-kálium behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről | 22 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/117 végrehajtási rendelete (2022. január 27.) az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaida szervezetekkel összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 328. alkalommal történő módosításáról | 65 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (KKPB) 2022/118 határozata (2022. január 27.) a tunéziai helyzet tekintetében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2011/72/KKBP határozat módosításáról | 67 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/119 határozata (2022. január 26.) az élelmiszerlánc, valamint az állat- és növényegészségügy kérdéseivel foglalkozó konzultatív csoport létrehozásáról szóló 2004/613/EK határozat hatályon kívül helyezéséről | 71 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/120 végrehajtási határozata (2022. január 26.) az élelmiszerek besugárzására elismert harmadik országbeli létesítmények listájának elfogadásáról szóló 2002/840/EK határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2022) 367. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 72 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/121 határozata (2022. január 27.) a személyes adatoknak a kérelmek és panaszok személyzeti szabályzat alapján történő kezelésével összefüggésben az érintettek tájékoztatására és egyes jogaik korlátozására vonatkozó belső szabályok megállapításáról | 77 |
| | | NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a légi közlekedésről szóló megállapodással létrehozott Európai Unió/Svájc Légi Közlekedési Vegyes Bizottság 2/2021. sz. határozata (2021. december 8.) az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött légi közlekedési megállapodás mellékletének felváltásáról [2022/122] | 84 |

II   Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

*

A Tanács (EU) 2022/113 végrehajtási rendelete (2022. január 27.) a tunéziai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló 101/2011/EU rendelet végrehajtásáról

7

*

A Bizottság (EU) 2022/114 végrehajtási rendelete (2022. január 26.) a SchwabEX-Guard egyedi biocid termék uniós engedélyezéséről (
  1
  )

1

11

*

A Bizottság (EU) 2022/115 végrehajtási rendelete (2022. január 26.) az 1484/95/EK rendeletnek a baromfihús- és tojáságazatban alkalmazandó, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározása tekintetében történő módosításáról

19

*

A Bizottság (EU) 2022/116 végrehajtási rendelete (2022. január 27.) a Kínai Népköztársaságból származó aceszulfám-kálium behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

22

*

A Bizottság (EU) 2022/117 végrehajtási rendelete (2022. január 27.) az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaida szervezetekkel összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 328. alkalommal történő módosításáról

65

HATÁROZATOK

*

A Tanács (KKPB) 2022/118 határozata (2022. január 27.) a tunéziai helyzet tekintetében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2011/72/KKBP határozat módosításáról

67

*

A Bizottság (EU) 2022/119 határozata (2022. január 26.) az élelmiszerlánc, valamint az állat- és növényegészségügy kérdéseivel foglalkozó konzultatív csoport létrehozásáról szóló 2004/613/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

71

*

A Bizottság (EU) 2022/120 végrehajtási határozata (2022. január 26.) az élelmiszerek besugárzására elismert harmadik országbeli létesítmények listájának elfogadásáról szóló 2002/840/EK határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2022) 367. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2022) 367. számú dokumentummal történt)

1

72

*

A Bizottság (EU) 2022/121 határozata (2022. január 27.) a személyes adatoknak a kérelmek és panaszok személyzeti szabályzat alapján történő kezelésével összefüggésben az érintettek tájékoztatására és egyes jogaik korlátozására vonatkozó belső szabályok megállapításáról

77

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a légi közlekedésről szóló megállapodással létrehozott Európai Unió/Svájc Légi Közlekedési Vegyes Bizottság 2/2021. sz. határozata (2021. december 8.) az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött légi közlekedési megállapodás mellékletének felváltásáról [2022/122]

84

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2022.1.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 19/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.1.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 19/1

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2022/111 RENDELETE

(2022. január 25.)

az (EU) 2019/216 rendeletnek a Paraguayból származó kiváló minőségű marhahúsra vonatkozó uniós vámkontingens tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 207. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (1),

mivel:

| (1) | Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának (a továbbiakban: az Egyesült Királyság) az Unióból való kilépését követően az Unió és az Egyesült Királyság értesítette a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) többi tagját arról, hogy a piaci hozzáférésük jelenlegi szintjeit az uniós vámkontingenseknek az Unió és az Egyesült Királyság közötti arányos felosztásával fogják fenntartani. Az említett arányos felosztás módszertanát és az EU-27-nek járó mennyiségeket az (EU) 2019/216 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) állapítja meg. |
| --- | --- |

(1)

Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának (a továbbiakban: az Egyesült Királyság) az Unióból való kilépését követően az Unió és az Egyesült Királyság értesítette a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) többi tagját arról, hogy a piaci hozzáférésük jelenlegi szintjeit az uniós vámkontingenseknek az Unió és az Egyesült Királyság közötti arányos felosztásával fogják fenntartani. Az említett arányos felosztás módszertanát és az EU-27-nek járó mennyiségeket az (EU) 2019/216 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) állapítja meg.

| (2) | Az Unió azon vámkontingensei, amelyek nem szerepelnek az Unió engedményeket és kötelezettségvállalásokat tartalmazó listájában, nem kerülnek arányosan felosztásra. |
| --- | --- |

(2)

Az Unió azon vámkontingensei, amelyek nem szerepelnek az Unió engedményeket és kötelezettségvállalásokat tartalmazó listájában, nem kerülnek arányosan felosztásra.

| (3) | Az 1149/2002/EK tanácsi rendelet (3) a termék tömegében kifejezve 1 000 tonna kiváló minőségű friss, hűtött vagy fagyasztott marhahús behozatali vámkontingensének megnyitásáról rendelkezett. Annak ellenére, hogy nem szerepel az Unió WTO engedményes listájában, az említett vámkontingens tévesen került az (EU) 2019/216 rendelet által arányos felosztásra, csökkentve így annak mennyiségét 2021. január 1-jei alkalmazási kezdőnappal. Az említett vámkontingens eredeti mennyiségét ezért vissza kell állítani. |
| --- | --- |

(3)

Az 1149/2002/EK tanácsi rendelet (3) a termék tömegében kifejezve 1 000 tonna kiváló minőségű friss, hűtött vagy fagyasztott marhahús behozatali vámkontingensének megnyitásáról rendelkezett. Annak ellenére, hogy nem szerepel az Unió WTO engedményes listájában, az említett vámkontingens tévesen került az (EU) 2019/216 rendelet által arányos felosztásra, csökkentve így annak mennyiségét 2021. január 1-jei alkalmazási kezdőnappal. Az említett vámkontingens eredeti mennyiségét ezért vissza kell állítani.

| (4) | Az (EU) 2019/216 rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2019/216 rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2019/216 rendelet mellékletének A. részében a következő sort el kell hagyni:

| „Szarvasmarhafélék kiváló minőségű húsa frissen, hűtve vagy fagyasztva | t | | PAR | 094455 | 71,1  % | 711” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„Szarvasmarhafélék kiváló minőségű húsa frissen, hűtve vagy fagyasztva

t

PAR

094455

71,1  %

711”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. január 25-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

R. METSOLA

a Tanács részéről

az elnök

C. BEAUNE

---

(1)  Az Európai Parlament 2021. december 14-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2022. január 11-i határozata.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/216 rendelete (2019. január 30.) az Unió WTO engedményes listájában szereplő vámkontingenseknek az Egyesült Királyság Unióból való kilépése miatt szükséges arányos felosztásáról és a 32/2000/EK tanácsi rendelet módosításáról (HL L 38., 2019.2.8., 1. o.).

2

(3)  A Tanács 1149/2002/EK rendelete (2002. június 27.) a kiváló minőségű marhahús behozatalára vonatkozó autonóm vámkontingens megnyitásáról (HL L 170., 2002.6.29., 13. o.).

3

---

| 2022.1.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 19/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.1.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 19/3

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS (EU) 2022/112 RENDELETE

(2022. január 25.)

az (EU) 2017/746 rendeletnek a bizonyos in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökre vonatkozó átmeneti rendelkezések és a házon belüli eszközökre vonatkozó feltételek késleltetett alkalmazása tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. cikkére, valamint 168. cikke (4) bekezdésének c) pontjára,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | Az (EU) 2017/746 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) – alapul véve a betegek és a felhasználók egészségének magas szintű védelmét, és figyelembe véve az ezen ágazatban működő kis- és középvállalkozásokat – új szabályozási keretet hoz létre a belső piac zavartalan működésének biztosítása érdekében az említett rendelet hatálya alá tartozó in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök tekintetében. Az (EU) 2017/746 rendelet ugyanakkor magas szintű minőségi és biztonsági előírásokat határoz meg az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökre az ilyen eszközökre vonatkozó közös biztonsági aggályok kezelése érdekében. Emellett az (EU) 2017/746 rendelet jelentősen megerősíti a 98/79/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (4) meglévő szabályozási megközelítés kulcsfontosságú elemeit, mint például a bejelentett szervezetek felügyeletét, a kockázati besorolást, a megfelelőségértékelési eljárásokat, a teljesítőképesség-értékelést és a teljesítőképesség-vizsgálatokat, a vigilanciát és a piacfelügyeletet, miközben rendelkezéseket vezet be az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökre vonatkozó átláthatóság és nyomonkövethetőség biztosítása céljából. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2017/746 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) – alapul véve a betegek és a felhasználók egészségének magas szintű védelmét, és figyelembe véve az ezen ágazatban működő kis- és középvállalkozásokat – új szabályozási keretet hoz létre a belső piac zavartalan működésének biztosítása érdekében az említett rendelet hatálya alá tartozó in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök tekintetében. Az (EU) 2017/746 rendelet ugyanakkor magas szintű minőségi és biztonsági előírásokat határoz meg az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökre az ilyen eszközökre vonatkozó közös biztonsági aggályok kezelése érdekében. Emellett az (EU) 2017/746 rendelet jelentősen megerősíti a 98/79/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (4) meglévő szabályozási megközelítés kulcsfontosságú elemeit, mint például a bejelentett szervezetek felügyeletét, a kockázati besorolást, a megfelelőségértékelési eljárásokat, a teljesítőképesség-értékelést és a teljesítőképesség-vizsgálatokat, a vigilanciát és a piacfelügyeletet, miközben rendelkezéseket vezet be az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökre vonatkozó átláthatóság és nyomonkövethetőség biztosítása céljából.

| (2) | A Covid19-világjárvány és az ahhoz kapcsolódó népegészségügyi válság példátlan kihívást jelentett és jelent a mai napig a tagállamok számára, és óriási terhet ró a nemzeti hatóságokra, az egészségügyi intézményekre, az uniós polgárokra, a bejelentett szervezetekre és a gazdasági szereplőkre. A népegészségügyi válság olyan rendkívüli körülményeket idézett elő, amelyek jelentős többletforrásokat és a létfontosságú in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök fokozott rendelkezésre állását kívánják meg, amit az (EU) 2017/746 rendelet elfogadásakor nem lehetett észszerűen előre látni. Ezen rendkívüli körülmények jelentősen kihatnak az említett rendelet hatálya alá tartozó különböző területekre, így például a bejelentett szervezetek kijelölésére és munkájára, valamint az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök Unión belüli forgalomba hozatalára és forgalmazására. |
| --- | --- |

(2)

A Covid19-világjárvány és az ahhoz kapcsolódó népegészségügyi válság példátlan kihívást jelentett és jelent a mai napig a tagállamok számára, és óriási terhet ró a nemzeti hatóságokra, az egészségügyi intézményekre, az uniós polgárokra, a bejelentett szervezetekre és a gazdasági szereplőkre. A népegészségügyi válság olyan rendkívüli körülményeket idézett elő, amelyek jelentős többletforrásokat és a létfontosságú in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök fokozott rendelkezésre állását kívánják meg, amit az (EU) 2017/746 rendelet elfogadásakor nem lehetett észszerűen előre látni. Ezen rendkívüli körülmények jelentősen kihatnak az említett rendelet hatálya alá tartozó különböző területekre, így például a bejelentett szervezetek kijelölésére és munkájára, valamint az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök Unión belüli forgalomba hozatalára és forgalmazására.

| (3) | Az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök alapvető fontosságúak az uniós polgárok egészsége és biztonsága szempontjából, és különösen a SARS-CoV-2-tesztek létfontosságúak a világjárvány elleni küzdelemben. Ezért biztosítani kell, hogy fennálljon az ilyen eszközök folyamatos piaci elérhetősége az Unióban. |
| --- | --- |

(3)

Az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök alapvető fontosságúak az uniós polgárok egészsége és biztonsága szempontjából, és különösen a SARS-CoV-2-tesztek létfontosságúak a világjárvány elleni küzdelemben. Ezért biztosítani kell, hogy fennálljon az ilyen eszközök folyamatos piaci elérhetősége az Unióban.

| (4) | Tekintve a jelenlegi kihívások példátlan nagyságrendjét, a tagállamok, az egészségügyi intézmények, a bejelentett szervezetek, a gazdasági szereplők és az egyéb releváns felek által a Covid19-világjárvány elleni küzdelem érdekében igényelt további erőforrásokat, valamint a bejelentett szervezetek jelenleg korlátozott kapacitását, továbbá figyelembe véve az (EU) 2017/746 rendelet összetettségét, a tagállamok, az egészségügyi intézmények, a bejelentett szervezetek, a gazdasági szereplők és az egyéb releváns felek nagy valószínűséggel nem lesznek abban a helyzetben, hogy biztosítsák az említett rendelet megfelelő végrehajtását és teljes körű alkalmazását az abban megállapítottak szerint 2022. május 26-tól kezdődően. |
| --- | --- |

(4)

Tekintve a jelenlegi kihívások példátlan nagyságrendjét, a tagállamok, az egészségügyi intézmények, a bejelentett szervezetek, a gazdasági szereplők és az egyéb releváns felek által a Covid19-világjárvány elleni küzdelem érdekében igényelt további erőforrásokat, valamint a bejelentett szervezetek jelenleg korlátozott kapacitását, továbbá figyelembe véve az (EU) 2017/746 rendelet összetettségét, a tagállamok, az egészségügyi intézmények, a bejelentett szervezetek, a gazdasági szereplők és az egyéb releváns felek nagy valószínűséggel nem lesznek abban a helyzetben, hogy biztosítsák az említett rendelet megfelelő végrehajtását és teljes körű alkalmazását az abban megállapítottak szerint 2022. május 26-tól kezdődően.

| (5) | Ezenfelül az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök számára a bejelentett szervezetek által a 98/79/EK irányelv alapján kiadott tanúsítványok érvényességére vonatkozó, az (EU) 2017/746 rendeletben előírt jelenlegi átmeneti időszak ugyanazon a napon fog véget érni, mint az orvostechnikai eszközök számára a bejelentett szervezetek által a 90/385/EGK (5) és a 93/42/EGK (6) tanácsi irányelv alapján kiadott bizonyos EK-megfelelőségi nyilatkozatok és tanúsítványok érvényességére vonatkozó, az (EU) 2017/745 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (7) előírt átmeneti időszak, azaz 2024. május 26-án. Ez megterhelő azon szereplők számára, akik orvostechnikai eszközökkel és in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökkel egyaránt foglalkoznak. |
| --- | --- |

(5)

Ezenfelül az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök számára a bejelentett szervezetek által a 98/79/EK irányelv alapján kiadott tanúsítványok érvényességére vonatkozó, az (EU) 2017/746 rendeletben előírt jelenlegi átmeneti időszak ugyanazon a napon fog véget érni, mint az orvostechnikai eszközök számára a bejelentett szervezetek által a 90/385/EGK (5) és a 93/42/EGK (6) tanácsi irányelv alapján kiadott bizonyos EK-megfelelőségi nyilatkozatok és tanúsítványok érvényességére vonatkozó, az (EU) 2017/745 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (7) előírt átmeneti időszak, azaz 2024. május 26-án. Ez megterhelő azon szereplők számára, akik orvostechnikai eszközökkel és in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökkel egyaránt foglalkoznak.

| (6) | A belső piac zavartalan működésének, valamint a közegészség és a betegbiztonság magas szintű védelmének szavatolása, továbbá a jogbiztonság biztosítása és az esetleges piaci zavarok elkerülése érdekében meg kell hosszabbítani az (EU) 2017/746 rendeletben megállapított átmeneti időszakokat a bejelentett szervezetek által a 98/79/EK irányelvvel összhangban kiadott tanúsítványok hatálya alá tartozó eszközök tekintetében. Ugyanezen okokból elégséges átmeneti időszakot kell megállapítani azon eszközök tekintetében is, amelyek megfelelőségértékelését az (EU) 2017/746 rendelet alapján első alkalommal kell bejelentett szervezet bevonásával végezni. |
| --- | --- |

(6)

A belső piac zavartalan működésének, valamint a közegészség és a betegbiztonság magas szintű védelmének szavatolása, továbbá a jogbiztonság biztosítása és az esetleges piaci zavarok elkerülése érdekében meg kell hosszabbítani az (EU) 2017/746 rendeletben megállapított átmeneti időszakokat a bejelentett szervezetek által a 98/79/EK irányelvvel összhangban kiadott tanúsítványok hatálya alá tartozó eszközök tekintetében. Ugyanezen okokból elégséges átmeneti időszakot kell megállapítani azon eszközök tekintetében is, amelyek megfelelőségértékelését az (EU) 2017/746 rendelet alapján első alkalommal kell bejelentett szervezet bevonásával végezni.

| (7) | A bejelentett szervezetek kapacitásának kibővítéséhez szükséges időszak tekintetében egyensúlyt kell teremteni az ilyen szervezetek rendelkezésre álló korlátozott kapacitása és a közegészség magas szintű védelmének biztosítása között. Ezért az olyan in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökre vonatkozó átmeneti időszakoknak, amelyek megfelelőségértékelését az (EU) 2017/746 rendelet alapján első alkalommal kell bejelentett szervezet bevonásával végezni, olyanoknak kell lenniük, hogy lehetővé tegyék a magasabb kockázatú és az alacsonyabb kockázatú eszközök közötti különbségtételt. Az átmeneti időszak hosszának az érintett eszköz kockázati osztályától kell függnie, úgy, hogy az időszak a magasabb kockázati osztályba tartozó eszközök esetében rövidebb, az alacsonyabb kockázati osztályba tartozó eszközök esetében pedig hosszabb legyen. |
| --- | --- |

(7)

A bejelentett szervezetek kapacitásának kibővítéséhez szükséges időszak tekintetében egyensúlyt kell teremteni az ilyen szervezetek rendelkezésre álló korlátozott kapacitása és a közegészség magas szintű védelmének biztosítása között. Ezért az olyan in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökre vonatkozó átmeneti időszakoknak, amelyek megfelelőségértékelését az (EU) 2017/746 rendelet alapján első alkalommal kell bejelentett szervezet bevonásával végezni, olyanoknak kell lenniük, hogy lehetővé tegyék a magasabb kockázatú és az alacsonyabb kockázatú eszközök közötti különbségtételt. Az átmeneti időszak hosszának az érintett eszköz kockázati osztályától kell függnie, úgy, hogy az időszak a magasabb kockázati osztályba tartozó eszközök esetében rövidebb, az alacsonyabb kockázati osztályba tartozó eszközök esetében pedig hosszabb legyen.

| (8) | Annak érdekében, hogy az e rendeletben megállapított átmeneti rendelkezésekkel összhangban jogszerűen forgalomba hozott in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök számára elegendő időt biztosítsanak a további forgalmazásra – többek között a végfelhasználók számára történő rendelkezésre bocsátásra – vagy a használatbavételre, az (EU) 2017/746 rendeletben előírt 2025. május 27-i értékesítési időpontot ki kell igazítani az e rendeletben előírt további átmeneti időszakok figyelembevétele érdekében. |
| --- | --- |

(8)

Annak érdekében, hogy az e rendeletben megállapított átmeneti rendelkezésekkel összhangban jogszerűen forgalomba hozott in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök számára elegendő időt biztosítsanak a további forgalmazásra – többek között a végfelhasználók számára történő rendelkezésre bocsátásra – vagy a használatbavételre, az (EU) 2017/746 rendeletben előírt 2025. május 27-i értékesítési időpontot ki kell igazítani az e rendeletben előírt további átmeneti időszakok figyelembevétele érdekében.

| (9) | Tekintettel az egészségügyi intézmények által a Covid19-világjárvány elleni küzdelemben igényelt erőforrásokra, további időt kell adni az említett intézményeknek ahhoz, hogy felkészüljenek az eszközök ugyanazon egészségügyi intézményen belüli gyártására és felhasználására (a továbbiakban: házon belüli eszközök) vonatkozó, az (EU) 2017/746 rendeletben megállapított egyedi feltételek teljesítésére. Az említett feltételek alkalmazását ezért el kell halasztani. Mivel az egészségügyi intézményeknek a forgalomban lévő, CE-jelöléssel ellátott in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök teljes körű áttekintésére lesz szükségük, az egészségügyi intézményt annak igazolására kötelező feltétel, hogy a célzott betegcsoport sajátos igényei egy, a piacon elérhető egyenértékű eszközzel nem elégíthetők ki, vagy a teljesítőképesség megfelelő szintjén nem elégíthetők ki, mindaddig nem válhat alkalmazandóvá, amíg az e rendeletben megállapított átmeneti időszakok nem értek véget. |
| --- | --- |

(9)

Tekintettel az egészségügyi intézmények által a Covid19-világjárvány elleni küzdelemben igényelt erőforrásokra, további időt kell adni az említett intézményeknek ahhoz, hogy felkészüljenek az eszközök ugyanazon egészségügyi intézményen belüli gyártására és felhasználására (a továbbiakban: házon belüli eszközök) vonatkozó, az (EU) 2017/746 rendeletben megállapított egyedi feltételek teljesítésére. Az említett feltételek alkalmazását ezért el kell halasztani. Mivel az egészségügyi intézményeknek a forgalomban lévő, CE-jelöléssel ellátott in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök teljes körű áttekintésére lesz szükségük, az egészségügyi intézményt annak igazolására kötelező feltétel, hogy a célzott betegcsoport sajátos igényei egy, a piacon elérhető egyenértékű eszközzel nem elégíthetők ki, vagy a teljesítőképesség megfelelő szintjén nem elégíthetők ki, mindaddig nem válhat alkalmazandóvá, amíg az e rendeletben megállapított átmeneti időszakok nem értek véget.

| (10) | Az (EU) 2017/746 rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(10)

Az (EU) 2017/746 rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (11) | Mivel e rendelet céljait – nevezetesen az (EU) 2017/746 rendeletben meghatározott átmeneti időszakok meghosszabbítását, az említett rendeletbe további átmeneti rendelkezések felvételét, valamint az említett rendelet házon belüli eszközökre vonatkozó rendelkezései alkalmazásának elhalasztását – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban terjedelmük és hatásaik miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(11)

Mivel e rendelet céljait – nevezetesen az (EU) 2017/746 rendeletben meghatározott átmeneti időszakok meghosszabbítását, az említett rendeletbe további átmeneti rendelkezések felvételét, valamint az említett rendelet házon belüli eszközökre vonatkozó rendelkezései alkalmazásának elhalasztását – a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban terjedelmük és hatásaik miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket.

| (12) | E rendelet elfogadására a Covid19-világjárványból és a hozzá kapcsolódó népegészségügyi válságból eredő kivételes körülmények között kerül sor. Ahhoz, hogy az (EU) 2017/746 rendeletnek az átmeneti időszakok, a további átmeneti rendelkezések és a házon belüli eszközökre vonatkozó rendelkezések alkalmazása tekintetében történő módosítása elérje a kívánt hatást, különösen a gazdasági szereplőknek nyújtandó jogbiztonságra tekintettel, szükséges, hogy e rendelet 2022. május 26. előtt hatályba lépjen. Ezért helyénvalónak tűnik kivételt biztosítani a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló, az EUSZ-hez, az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéshez csatolt 1. jegyzőkönyv 4. cikkében említett nyolchetes időszak alól. |
| --- | --- |

(12)

E rendelet elfogadására a Covid19-világjárványból és a hozzá kapcsolódó népegészségügyi válságból eredő kivételes körülmények között kerül sor. Ahhoz, hogy az (EU) 2017/746 rendeletnek az átmeneti időszakok, a további átmeneti rendelkezések és a házon belüli eszközökre vonatkozó rendelkezések alkalmazása tekintetében történő módosítása elérje a kívánt hatást, különösen a gazdasági szereplőknek nyújtandó jogbiztonságra tekintettel, szükséges, hogy e rendelet 2022. május 26. előtt hatályba lépjen. Ezért helyénvalónak tűnik kivételt biztosítani a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló, az EUSZ-hez, az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéshez csatolt 1. jegyzőkönyv 4. cikkében említett nyolchetes időszak alól.

| (13) | Tekintettel a Covid19-világjárvánnyal kapcsolatos népegészségügyi válság haladéktalan kezelésének elengedhetetlen szükségességére, e rendeletnek sürgősen, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján hatályba kell lépnie, |
| --- | --- |

(13)

Tekintettel a Covid19-világjárvánnyal kapcsolatos népegészségügyi válság haladéktalan kezelésének elengedhetetlen szükségességére, e rendeletnek sürgősen, az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján hatályba kell lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2017/746 rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 110. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés a következőképpen módosul:






  i. | az első albekezdésben a „2024. május 27-én” szövegrész helyébe a „2025. május 27-én” szövegrész lép; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

A 110. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés a következőképpen módosul:

i.

az első albekezdésben a „2024. május 27-én” szövegrész helyébe a „2025. május 27-én” szövegrész lép;

| ii. | a második albekezdésben a „2024. május 27-ig” szövegrész helyébe a „2025. május 27-ig” szövegrész lép; |
| --- | --- |

ii.

a második albekezdésben a „2024. május 27-ig” szövegrész helyébe a „2025. május 27-ig” szövegrész lép;

| b) | a (3) és a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   E rendelet 5. cikkétől eltérve, az e bekezdés második és harmadik albekezdésében említett eszközök az említett albekezdésekben meghatározott időpontokig forgalomba hozhatók vagy használatba vehetők, feltéve, hogy e rendelet alkalmazásának kezdőnapjától az említett eszközök továbbra is megfelelnek a 98/79/EK irányelvnek, valamint feltéve, hogy nem állnak fenn az említett eszközök kialakítását és rendeltetését érintő jelentős változtatások.
  Azon eszközök, amelyek tanúsítványát a 98/79/EK irányelvvel összhangban adták ki, és a tanúsítvány e cikk (2) bekezdése értelmében érvényes, 2025. május 26-ig hozhatók forgalomba, illetve vehetők használatba.
  Azon eszközök, amelyek esetében a 98/79/EK irányelv szerinti megfelelőségértékelési eljárásba nem kell bejelentett szervezetet bevonni, amelyek esetében a megfelelőségi nyilatkozatot az említett irányelvvel összhangban 2022. május 26. előtt készítették el, és amelyek esetében az e rendelet szerinti megfelelőségértékelési eljáráshoz bejelentett szervezet bevonása szükséges, a következő időpontokig hozhatók forgalomba, illetve vehetők használatba:






  a) | a D. osztályba sorolt eszközök 2025. május 26-ig; |
| --- | --- | --- |

b)

a (3) és a (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   E rendelet 5. cikkétől eltérve, az e bekezdés második és harmadik albekezdésében említett eszközök az említett albekezdésekben meghatározott időpontokig forgalomba hozhatók vagy használatba vehetők, feltéve, hogy e rendelet alkalmazásának kezdőnapjától az említett eszközök továbbra is megfelelnek a 98/79/EK irányelvnek, valamint feltéve, hogy nem állnak fenn az említett eszközök kialakítását és rendeltetését érintő jelentős változtatások.

Azon eszközök, amelyek tanúsítványát a 98/79/EK irányelvvel összhangban adták ki, és a tanúsítvány e cikk (2) bekezdése értelmében érvényes, 2025. május 26-ig hozhatók forgalomba, illetve vehetők használatba.

Azon eszközök, amelyek esetében a 98/79/EK irányelv szerinti megfelelőségértékelési eljárásba nem kell bejelentett szervezetet bevonni, amelyek esetében a megfelelőségi nyilatkozatot az említett irányelvvel összhangban 2022. május 26. előtt készítették el, és amelyek esetében az e rendelet szerinti megfelelőségértékelési eljáráshoz bejelentett szervezet bevonása szükséges, a következő időpontokig hozhatók forgalomba, illetve vehetők használatba:

a)

a D. osztályba sorolt eszközök 2025. május 26-ig;

| b) | a C. osztályba sorolt eszközök 2026. május 26-ig; |
| --- | --- |

b)

a C. osztályba sorolt eszközök 2026. május 26-ig;

| c) | a B. osztályba sorolt eszközök 2027. május 26-ig; |
| --- | --- |

c)

a B. osztályba sorolt eszközök 2027. május 26-ig;

| d) | a steril állapotban forgalomba hozott, A. osztályba sorolt eszközök 2027. május 26-ig. |
| --- | --- |

d)

a steril állapotban forgalomba hozott, A. osztályba sorolt eszközök 2027. május 26-ig.

E bekezdés első albekezdésétől eltérve, e rendeletnek a forgalomba hozatal utáni piacfelügyeletre, a piacfelügyeletre, a vigilanciára, valamint a gazdasági szereplők és az eszközök regisztrációjára vonatkozó követelményeit kell alkalmazni – a 98/79/EK irányelv megfelelő követelményei helyett – az e bekezdés második és harmadik albekezdésében említett eszközökre.

A IV. fejezetnek és e cikk (1) bekezdésének a sérelme nélkül, az a bejelentett szervezet, amely az e bekezdés második albekezdésében említett tanúsítványt kiadta, továbbra is felelős a megfelelő felügyelet ellátásáért az általa tanúsítvánnyal ellátott eszközökre vonatkozó valamennyi alkalmazandó követelmény tekintetében.

(4)   A 98/79/EK irányelv értelmében 2022. május 26-t megelőzően jogszerűen forgalomba hozott eszközök 2025. május 26-ig továbbra is forgalmazhatók, illetve használatba vehetők.

Az e cikk (3) bekezdése értelmében 2022. május 26-tól jogszerűen forgalomba hozott eszközök a következő időpontokig továbbra is forgalmazhatók, illetve használatba vehetők:

| a) | a (3) bekezdés második albekezdésében vagy a (3) bekezdés harmadik albekezdésének a) pontjában említett eszközök 2026. május 26-ig; |
| --- | --- |

a)

a (3) bekezdés második albekezdésében vagy a (3) bekezdés harmadik albekezdésének a) pontjában említett eszközök 2026. május 26-ig;

| b) | a (3) bekezdés harmadik albekezdésének b) pontjában említett eszközök 2027. május 26-ig; |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdés harmadik albekezdésének b) pontjában említett eszközök 2027. május 26-ig;

| c) | a (3) bekezdés harmadik albekezdésének c) és d) pontjában említett eszközök 2028. május 26-ig.” |
| --- | --- |

c)

a (3) bekezdés harmadik albekezdésének c) és d) pontjában említett eszközök 2028. május 26-ig.”

| 2. | A 112. cikk második bekezdésében a „2025. május 27-ig” szövegrész helyébe a „2028. május 26-ig” szövegrész lép. |
| --- | --- |

2.

A 112. cikk második bekezdésében a „2025. május 27-ig” szövegrész helyébe a „2028. május 26-ig” szövegrész lép.

| 3. | A 113. cikk (3) bekezdése a következő pontokkal egészül ki:






  „i) | az 5. cikk (5) bekezdésének b), c) és e)–i) pontja 2024. május 26-tól alkalmazandó; |
| --- | --- | --- |

3.

A 113. cikk (3) bekezdése a következő pontokkal egészül ki:

„i)

az 5. cikk (5) bekezdésének b), c) és e)–i) pontja 2024. május 26-tól alkalmazandó;

| j) | az 5. cikk (5) bekezdésének d) pontja 2028. május 26-tól alkalmazandó.” |
| --- | --- |

j)

az 5. cikk (5) bekezdésének d) pontja 2028. május 26-tól alkalmazandó.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. január 25-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

R. METSOLA

a Tanács részéről

az elnök

C. BEAUNE

---

(1)  
  2021. december 8-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  Az Európai Parlament 2021. december 15-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2021. december 20-i határozata.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/746 rendelete (2017. április 5.) az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökről, valamint a 98/79/EK irányelv és a 2010/227/EU bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 117., 2017.5.5., 176. o.).

3

in vitro

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 98/79/EK irányelve (1998. október 27.) az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökről (HL L 331., 1998.12.7., 1. o.).

4

in vitro

(5)  A Tanács 90/385/EGK irányelve (1990. június 20.) az aktív beültethető orvostechnikai eszközökre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (HL L 189., 1990.7.20., 17. o.).

5

(6)  A Tanács 93/42/EGK irányelve (1993. június 14.) az orvostechnikai eszközökről (HL L 169., 1993.7.12., 1. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/745 rendelete (2017. április 5.) az orvostechnikai eszközökről, a 2001/83/EK irányelv, a 178/2002/EK rendelet és az 1223/2009/EK rendelet módosításáról, valamint a 90/385/EGK és a 93/42/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 117., 2017.5.5., 1. o.).

7

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2022.1.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 19/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.1.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 19/7

---

A TANÁCS (EU) 2022/113 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. január 27.)

a tunéziai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló 101/2011/EU rendelet végrehajtásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a tunéziai helyzetre tekintettel egyes személyekkel, szervezetekkel és szervekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló, 2011. február 4-i 101/2011/EU tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 12. cikkére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2011. február 4-én elfogadta a 101/2011/EU rendeletet. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2011. február 4-én elfogadta a 101/2011/EU rendeletet.

| (2) | Felülvizsgálat alapján az említett rendelet I. mellékletében az indokolásra vonatkozóan szereplő információkat három személy esetében, a tunéziai jog szerinti, a védelemhez és a hatékony bírói jogvédelemhez való jog alkalmazására vonatkozó információkat pedig hét személy esetében módosítani kell. |
| --- | --- |

(2)

Felülvizsgálat alapján az említett rendelet I. mellékletében az indokolásra vonatkozóan szereplő információkat három személy esetében, a tunéziai jog szerinti, a védelemhez és a hatékony bírói jogvédelemhez való jog alkalmazására vonatkozó információkat pedig hét személy esetében módosítani kell.

| (3) | Az (EU) 101/2011 rendelet I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 101/2011 rendelet I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 101/2011/EU rendelet I. melléklete az e rendelet mellékletében foglaltak szerint módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. január 27-én.

a Tanács részéről

az elnök

J.-Y. LE DRIAN

---

(1)  
  HL L 31., 2011.2.5., 1. o.

1

---

MELLÉKLET

A 101/2011/EU rendelet I. melléklete a következőképpen módosul:

| i. | az „A. A 2. cikkben említett személyek és szervezetek jegyzéke” szakasz alábbi bejegyzései helyébe a következő szöveg lép: | Név | Azonosításra szolgáló adatok | Indokolás |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „7. | Halima Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI | Állampolgárság: tunéziai
  Születési hely: Tunis, Tunisia
  Születési idő: 1992. július 17.
  Utolsó ismert címe: the Presidential Palace, Tunis, Tunisia
  Személyazonosító igazolvány száma: 09006300
  Kiállító ország: Tunézia
  Neme: nő
  Egyéb információk: Leïla TRABELSI lánya | Olyan személy, aki ellen a tunéziai hatóságok bírósági eljárást vagy jogerős bírósági ítélet alapján vagyonvisszaszerzési eljárást folytatnak a következők miatt: bűnrészesség közpénzek közhivatalt ellátó személy általi hűtlen kezelésében; bűnrészesség közhivatalt ellátó személy által elkövetett, hivatallal való visszaélésben, melynek célja jogosulatlan előny szerzése harmadik fél részére és az államnak való károkozás; közhivatalt ellátó személy jogellenes befolyásolása, melynek célja közvetlen vagy közvetett előny szerzése más személy részére, továbbá összefüggésbe hozható Leila Trabelsivel (2.). |
| 29. | Ghazoua Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI | Állampolgárság: tunéziai
  Születési hely: Le Bardo
  Születési idő: 1963. március 8.
  Utolsó ismert címe: 49 avenue Habib Bourguiba – Carthage
  Személyazonosító igazolvány száma: 00589758
  Kiállító ország: Tunézia
  Neme: nő
  Egyéb információk: orvos, Naïma EL KEFI lánya, Slim ZARROUK felesége | Olyan személy, aki ellen a tunéziai hatóságok bírósági eljárást vagy jogerős bírósági ítélet alapján vagyonvisszaszerzési eljárást folytatnak a következők miatt: bűnrészesség közpénzek közhivatalt ellátó személy általi hűtlen kezelésében; bűnrészesség közhivatalt ellátó személy által elkövetett, hivatallal való visszaélésben, melynek célja jogosulatlan előny szerzése harmadik fél részére és az államnak való károkozás; közhivatalt ellátó személy jogellenes befolyásolása, melynek célja közvetlen vagy közvetett előny szerzése más személy részére, továbbá összefüggésbe hozható Slim Zarroukkal (30.). |
| 42. | Ghazoua Bent Hamed Ben Taher BOUAOUINA | Állampolgárság: tunéziai
  Születési hely: Monastir
  Születési idő: 1982. augusztus 30.
  Utolsó ismert címe: rue Ibn Maja – Khezama est – Sousse
  Személyazonosító igazolvány száma: 08434380
  Kiállító ország: Tunézia
  Neme: nő
  Egyéb információk: Hayet BEN ALI lánya, Badreddine BENNOUR felesége | Olyan személy, aki ellen a tunéziai hatóságok bírósági eljárást vagy jogerős bírósági ítélet alapján vagyonvisszaszerzési eljárást folytatnak a következők miatt: bűnrészesség közpénzek közhivatalt ellátó személy általi hűtlen kezelésében; bűnrészesség közhivatalt ellátó személy által elkövetett, hivatallal való visszaélésben, melynek célja jogosulatlan előny szerzése harmadik fél részére és az államnak való károkozás; közhivatalt ellátó személy jogellenes befolyásolása, melynek célja közvetlen vagy közvetett előny szerzése más személy részére, továbbá összefüggésbe hozható Hayet Ben Alival (33.).” |

i.

az „A. A 2. cikkben említett személyek és szervezetek jegyzéke” szakasz alábbi bejegyzései helyébe a következő szöveg lép:

Név

Azonosításra szolgáló adatok

Indokolás

„7.

Halima Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI

Állampolgárság: tunéziai

Születési hely: Tunis, Tunisia

Születési idő: 1992. július 17.

Utolsó ismert címe: the Presidential Palace, Tunis, Tunisia

Személyazonosító igazolvány száma: 09006300

Kiállító ország: Tunézia

Neme: nő

Egyéb információk: Leïla TRABELSI lánya

Olyan személy, aki ellen a tunéziai hatóságok bírósági eljárást vagy jogerős bírósági ítélet alapján vagyonvisszaszerzési eljárást folytatnak a következők miatt: bűnrészesség közpénzek közhivatalt ellátó személy általi hűtlen kezelésében; bűnrészesség közhivatalt ellátó személy által elkövetett, hivatallal való visszaélésben, melynek célja jogosulatlan előny szerzése harmadik fél részére és az államnak való károkozás; közhivatalt ellátó személy jogellenes befolyásolása, melynek célja közvetlen vagy közvetett előny szerzése más személy részére, továbbá összefüggésbe hozható Leila Trabelsivel (2.).

29.

Ghazoua Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI

Állampolgárság: tunéziai

Születési hely: Le Bardo

Születési idő: 1963. március 8.

Utolsó ismert címe: 49 avenue Habib Bourguiba – Carthage

Személyazonosító igazolvány száma: 00589758

Kiállító ország: Tunézia

Neme: nő

Egyéb információk: orvos, Naïma EL KEFI lánya, Slim ZARROUK felesége

Olyan személy, aki ellen a tunéziai hatóságok bírósági eljárást vagy jogerős bírósági ítélet alapján vagyonvisszaszerzési eljárást folytatnak a következők miatt: bűnrészesség közpénzek közhivatalt ellátó személy általi hűtlen kezelésében; bűnrészesség közhivatalt ellátó személy által elkövetett, hivatallal való visszaélésben, melynek célja jogosulatlan előny szerzése harmadik fél részére és az államnak való károkozás; közhivatalt ellátó személy jogellenes befolyásolása, melynek célja közvetlen vagy közvetett előny szerzése más személy részére, továbbá összefüggésbe hozható Slim Zarroukkal (30.).

42.

Ghazoua Bent Hamed Ben Taher BOUAOUINA

Állampolgárság: tunéziai

Születési hely: Monastir

Születési idő: 1982. augusztus 30.

Utolsó ismert címe: rue Ibn Maja – Khezama est – Sousse

Személyazonosító igazolvány száma: 08434380

Kiállító ország: Tunézia

Neme: nő

Egyéb információk: Hayet BEN ALI lánya, Badreddine BENNOUR felesége

Olyan személy, aki ellen a tunéziai hatóságok bírósági eljárást vagy jogerős bírósági ítélet alapján vagyonvisszaszerzési eljárást folytatnak a következők miatt: bűnrészesség közpénzek közhivatalt ellátó személy általi hűtlen kezelésében; bűnrészesség közhivatalt ellátó személy által elkövetett, hivatallal való visszaélésben, melynek célja jogosulatlan előny szerzése harmadik fél részére és az államnak való károkozás; közhivatalt ellátó személy jogellenes befolyásolása, melynek célja közvetlen vagy közvetett előny szerzése más személy részére, továbbá összefüggésbe hozható Hayet Ben Alival (33.).”

| ii. | A B. szakaszban („A tunéziai jog szerinti, a védelemhez és a hatékony bírói jogvédelemhez való jog”) az „A védelemhez és a hatékony bírói jogvédelemhez való jog alkalmazása” cím alatt a következő bejegyzések az alábbi záró mondatokkal egészülnek ki:






  „25. | 2021. február 15-én és 2021. március 10-én Mohamed Slim Ben Mohamed Hassen Ben Salah Chiboubot vizsgálóbíró hallgatta ki a 19592/1. sz. ügyben. 2021. március 31-én a vizsgálóbíró úgy határozott, hogy az ügyét különválasztja a 19592/1. sz. általános ügytől. A 1137/2. sz. ügy folyamatban van. |
| --- | --- | --- |
| 26. | 2021. március 31-én a vizsgálóbíró úgy határozott, hogy különválasztja az ügyét a 19592/1. sz. általános ügytől. A 1137/2. sz. ügy folyamatban van. |
| 30. | A Tuniszi Fellebbviteli Bíróság a 29443. sz. ügyben hozott 2021. április 15-i keltű ítéletében állami pénzeszközök hűtlen kezelése bűncselekményben bűnösnek mondta ki Slim Ben Mohamed Salah Ben Ahmed Zarroukot. |
| 31. | A Tuniszi Fellebbviteli Bíróság a 27658. sz. ügyben hozott 2018. november 1-jei keltű ítéletében állami pénzeszközök hűtlen kezelése bűncselekményben bűnösnek mondta ki Farid Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen Ben Alit. |
| 33. | A 40800. sz. ügyben hozott 2019. március 14-i keltű ítélet állami pénzeszközök hűtlen kezelése bűncselekményben bűnösnek mondta ki Hayet Bent Haj Hamda Ben Haj Hassen Ben Alit. |
| 34. | A 28264. sz. ügyben hozott 2016. január 7-i keltű ítélet állami pénzeszközök hűtlen kezelése bűncselekményben bűnösnek mondta ki Najet Bent Haj Hamda Ben Haj Hassen Ben Alit. |
| 46. | A Tuniszi Elsőfokú Bíróság a 41328/19. sz. ügyben hozott 2019. március 21-i keltű ítéletében állami pénzeszközök hűtlen kezelése bűncselekményben bűnösnek mondta ki Mehdi Ben Tijani Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen Ben Alit.” |

ii.

A B. szakaszban („A tunéziai jog szerinti, a védelemhez és a hatékony bírói jogvédelemhez való jog”) az „A védelemhez és a hatékony bírói jogvédelemhez való jog alkalmazása” cím alatt a következő bejegyzések az alábbi záró mondatokkal egészülnek ki:

„25.

2021. február 15-én és 2021. március 10-én Mohamed Slim Ben Mohamed Hassen Ben Salah Chiboubot vizsgálóbíró hallgatta ki a 19592/1. sz. ügyben. 2021. március 31-én a vizsgálóbíró úgy határozott, hogy az ügyét különválasztja a 19592/1. sz. általános ügytől. A 1137/2. sz. ügy folyamatban van.

26.

2021. március 31-én a vizsgálóbíró úgy határozott, hogy különválasztja az ügyét a 19592/1. sz. általános ügytől. A 1137/2. sz. ügy folyamatban van.

30.

A Tuniszi Fellebbviteli Bíróság a 29443. sz. ügyben hozott 2021. április 15-i keltű ítéletében állami pénzeszközök hűtlen kezelése bűncselekményben bűnösnek mondta ki Slim Ben Mohamed Salah Ben Ahmed Zarroukot.

31.

A Tuniszi Fellebbviteli Bíróság a 27658. sz. ügyben hozott 2018. november 1-jei keltű ítéletében állami pénzeszközök hűtlen kezelése bűncselekményben bűnösnek mondta ki Farid Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen Ben Alit.

33.

A 40800. sz. ügyben hozott 2019. március 14-i keltű ítélet állami pénzeszközök hűtlen kezelése bűncselekményben bűnösnek mondta ki Hayet Bent Haj Hamda Ben Haj Hassen Ben Alit.

34.

A 28264. sz. ügyben hozott 2016. január 7-i keltű ítélet állami pénzeszközök hűtlen kezelése bűncselekményben bűnösnek mondta ki Najet Bent Haj Hamda Ben Haj Hassen Ben Alit.

46.

A Tuniszi Elsőfokú Bíróság a 41328/19. sz. ügyben hozott 2019. március 21-i keltű ítéletében állami pénzeszközök hűtlen kezelése bűncselekményben bűnösnek mondta ki Mehdi Ben Tijani Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen Ben Alit.”

---

| 2022.1.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 19/11 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.1.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 19/11

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/114 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. január 26.)

a „SchwabEX-Guard” egyedi biocid termék uniós engedélyezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a biocid termékek forgalmazásáról és felhasználásáról szóló, 2012. május 22-i 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 44. cikke (5) bekezdésének első albekezdésére,

mivel:

| (1) | 2017. március 24-én a Sumitomo Chemical Agro Europe SAS az 528/2012/EU rendelet 43. cikke (1) bekezdésével és a 414/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) 4. cikkével összhangban kérelmet nyújtott be az Európai Vegyianyag-ügynökség (a továbbiakban: Ügynökség) részére az 528/2012/EU rendelet V. mellékletében meghatározott a 18. terméktípusba tartozó „SchwabEX-Guard” elnevezésű, a 414/2013/EU végrehajtási rendelet 1. cikke szerinti azonos egyedi biocid termék engedélyezése iránt. A kérelem BC-PP031247-26 ügyszámon került bejegyzésre a biocid termékek nyilvántartásába (a továbbiakban: nyilvántartás). A kérelemben feltüntették a rokon egyedi referenciatermék (Pesguard® Gel) kérelmének számát is, amely BC-HS027052-37 ügyszámon került bejegyzésre. |
| --- | --- |

(1)

2017. március 24-én a Sumitomo Chemical Agro Europe SAS az 528/2012/EU rendelet 43. cikke (1) bekezdésével és a 414/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) 4. cikkével összhangban kérelmet nyújtott be az Európai Vegyianyag-ügynökség (a továbbiakban: Ügynökség) részére az 528/2012/EU rendelet V. mellékletében meghatározott a 18. terméktípusba tartozó „SchwabEX-Guard” elnevezésű, a 414/2013/EU végrehajtási rendelet 1. cikke szerinti azonos egyedi biocid termék engedélyezése iránt. A kérelem BC-PP031247-26 ügyszámon került bejegyzésre a biocid termékek nyilvántartásába (a továbbiakban: nyilvántartás). A kérelemben feltüntették a rokon egyedi referenciatermék (Pesguard® Gel) kérelmének számát is, amely BC-HS027052-37 ügyszámon került bejegyzésre.

| (2) | A „SchwabEX-Guard” azonos egyedi biocid termék hatóanyagként piriproxifent és klotianidint tartalmaz, amelyek szerepelnek az engedélyezett hatóanyagoknak az 528/2012/EU rendelet 9. cikkének (2) bekezdésében említett uniós jegyzékében. |
| --- | --- |

(2)

A „SchwabEX-Guard” azonos egyedi biocid termék hatóanyagként piriproxifent és klotianidint tartalmaz, amelyek szerepelnek az engedélyezett hatóanyagoknak az 528/2012/EU rendelet 9. cikkének (2) bekezdésében említett uniós jegyzékében.

| (3) | 2020. december 17-én az Ügynökség a 414/2013/EU végrehajtási rendelet 6. cikke (1) és (2) bekezdésének megfelelően benyújtotta a Bizottsághoz véleményét (3) és a „SchwabEX-Guard” biocid termék jellemzői összefoglalójának tervezetét. |
| --- | --- |

(3)

2020. december 17-én az Ügynökség a 414/2013/EU végrehajtási rendelet 6. cikke (1) és (2) bekezdésének megfelelően benyújtotta a Bizottsághoz véleményét (3) és a „SchwabEX-Guard” biocid termék jellemzői összefoglalójának tervezetét.

| (4) | Véleményében az ügynökség arra a következtetésre jutott, hogy a „SchwabEX-Guard” biocid termék az 528/2012/EU rendelet 42. cikke (1) bekezdése szerint jogosult az uniós engedélyre, és hogy az azonos egyedi biocid termék és a rokon biocid referenciatermék közötti javasolt eltérések olyan adatokra korlátozódnak, amelyek adminisztratív változtatás tárgyát képezhetik a 354/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4) szerint, valamint hogy a „Pesguard® Gel” rokon egyedi referenciatermék értékelése alapján, és a termék jellemzői összefoglalójának tervezetében foglaltaknak való megfelelés esetén az azonos egyedi biocid termék teljesíti az 528/2012/EU rendelet 19. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételeket. |
| --- | --- |

(4)

Véleményében az ügynökség arra a következtetésre jutott, hogy a „SchwabEX-Guard” biocid termék az 528/2012/EU rendelet 42. cikke (1) bekezdése szerint jogosult az uniós engedélyre, és hogy az azonos egyedi biocid termék és a rokon biocid referenciatermék közötti javasolt eltérések olyan adatokra korlátozódnak, amelyek adminisztratív változtatás tárgyát képezhetik a 354/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4) szerint, valamint hogy a „Pesguard® Gel” rokon egyedi referenciatermék értékelése alapján, és a termék jellemzői összefoglalójának tervezetében foglaltaknak való megfelelés esetén az azonos egyedi biocid termék teljesíti az 528/2012/EU rendelet 19. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételeket.

| (5) | 2020. december 17-én az Ügynökség az 528/2012/EU rendelet 44. cikke (4) bekezdésének megfelelően az Unió valamennyi hivatalos nyelvén benyújtotta a Bizottsághoz a termék jellemzői összefoglalójának tervezetét. |
| --- | --- |

(5)

2020. december 17-én az Ügynökség az 528/2012/EU rendelet 44. cikke (4) bekezdésének megfelelően az Unió valamennyi hivatalos nyelvén benyújtotta a Bizottsághoz a termék jellemzői összefoglalójának tervezetét.

| (6) | A Bizottság egyetért az Ügynökség véleményével, ezért úgy ítéli meg, hogy helyénvaló uniós engedélyt adni a „SchwabEX-Guard” azonos egyedi biocid terméknek. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság egyetért az Ügynökség véleményével, ezért úgy ítéli meg, hogy helyénvaló uniós engedélyt adni a „SchwabEX-Guard” azonos egyedi biocid terméknek.

| (7) | A „SchwabEX-Guard” azonos egyedi biocid termék cisz CTAC és diklór-metán nem hatóanyagot tartalmaz, amelyeknek tekintetében a rokon, referenciaként használt egyedi biocid termékre vonatkozó kérelem értékelésére rendelkezésre álló időszak alatt nem lehetett megállapítani, hogy megfelelnek-e az (EU) 2017/2100 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (5) megállapított, az endokrin károsító tulajdonságok meghatározására szolgáló tudományos kritériumoknak. Ezért a cisz CTAC-t és a diklór-metánt további vizsgálatnak kell alávetni. Amennyiben megállapítást nyer, hogy vagy a cisz CTAC, vagy a diklór-metán, vagy mindkettő endokrin károsító tulajdonságokkal rendelkezőnek minősül, a Bizottság mérlegelni fogja, hogy az 528/2012/EU rendelet 48. cikkének megfelelően visszavonja vagy módosítja-e a „SchwabEX-Guard” uniós engedélyét. |
| --- | --- |

(7)

A „SchwabEX-Guard” azonos egyedi biocid termék cisz CTAC és diklór-metán nem hatóanyagot tartalmaz, amelyeknek tekintetében a rokon, referenciaként használt egyedi biocid termékre vonatkozó kérelem értékelésére rendelkezésre álló időszak alatt nem lehetett megállapítani, hogy megfelelnek-e az (EU) 2017/2100 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben (5) megállapított, az endokrin károsító tulajdonságok meghatározására szolgáló tudományos kritériumoknak. Ezért a cisz CTAC-t és a diklór-metánt további vizsgálatnak kell alávetni. Amennyiben megállapítást nyer, hogy vagy a cisz CTAC, vagy a diklór-metán, vagy mindkettő endokrin károsító tulajdonságokkal rendelkezőnek minősül, a Bizottság mérlegelni fogja, hogy az 528/2012/EU rendelet 48. cikkének megfelelően visszavonja vagy módosítja-e a „SchwabEX-Guard” uniós engedélyét.

| (8) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a biocid termékekkel foglalkozó állandó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(8)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a biocid termékekkel foglalkozó állandó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A Sumitomo Chemical Agro Europe SAS EU-0025436-0000 engedélyszámon uniós engedélyt kap a „SchwabEX-Guard” azonos egyedi biocid terméknek a biocid termék jellemzőinek a mellékletben szereplő összefoglalójával összhangban történő forgalmazására és felhasználására.

Az uniós engedély 2022. február 17-től 2026. június 30-ig érvényes.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. január 26-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 167., 2012.6.27., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 414/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. május 6.) az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek megfelelően az azonos biocid termékek engedélyezésére szolgáló eljárás meghatározásáról (HL L 125., 2013.5.7., 4. o.).

2

(3)  Az ECHA 2020. december 17-i véleménye a „SchwabEX-Guard” azonos biocid termék uniós engedélyezéséről, https://echa.europa.eu/opinions-on-union-authorisation/echa

3

(4)  A Bizottság 354/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. április 18.) az Európai Parlament és a Tanács 528/2012/EU rendeletének megfelelően engedélyezett biocid termékekkel kapcsolatos változtatásokról (HL L 109., 2013.4.19., 4. o.).

4

(5)  A Bizottság (EU) 2017/2100 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. szeptember 4.) az endokrin károsító tulajdonságok meghatározására szolgáló tudományos kritériumoknak az 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő megállapításáról (HL L 301., 2017.11.17., 1. o.).

5

---

MELLÉKLET

A biocid termék jellemzőinek összefoglalója

SchwabEX-Guard

18. terméktípus – Rovarölő és atkaölő szerek, valamint más ízeltlábúak elleni védekezésre használt szerek (Kártevők elleni védekezésre használt szerek)

Engedélyszám: EU-0025436-0000

R4BP eszközszám: EU-0025436-0000

1.   ADMINISZTRATÍV INFORMÁCIÓK

1.1.   A termék kereskedelmi neve(i)

| Kereskedelmi név | SchwabEX-Guard |
| --- | --- |

Kereskedelmi név

SchwabEX-Guard

1.2.   Engedélyes

| Az engedélyes neve és címe | Név | Sumitomo Chemical Agro Europe SAS |
| --- | --- | --- |
| Cím | Parc d’ Affaires de Crécy 10A, rue de la Voie Lactée, 69370 Saint Didier au Mont d’Or Franciaország |
| Engedélyszám | EU-0025436-0000 |
| R4BP eszközszám | EU-0025436-0000 |
| Az engedélyezés dátuma | 2022. február 17. |
| Az engedély léjáratának dátuma | 2026. június 30. |

Az engedélyes neve és címe

Név

Sumitomo Chemical Agro Europe SAS

Cím

Parc d’ Affaires de Crécy 10A, rue de la Voie Lactée, 69370 Saint Didier au Mont d’Or Franciaország

Engedélyszám

EU-0025436-0000

R4BP eszközszám

EU-0025436-0000

Az engedélyezés dátuma

2022. február 17.

Az engedély léjáratának dátuma

2026. június 30.

1.3.   A termék gyártója (gyártói)

| A gyártó neve | McLaughlin Gormley King Company (MGK) |
| --- | --- |
| A gyártó címe | 8810 10th Avenue North, MN 55427 Minneapolis Egyesült Államok |
| Gyártási helyek | McLaughlin Gormley King Company, 4001 Peavey Road, MN 55318 Chaska Egyesült Államok |

A gyártó neve

McLaughlin Gormley King Company (MGK)

A gyártó címe

8810 10th Avenue North, MN 55427 Minneapolis Egyesült Államok

Gyártási helyek

McLaughlin Gormley King Company, 4001 Peavey Road, MN 55318 Chaska Egyesült Államok

1.4.   A hatóanyag(ok) gyártója/gyártói

| Hatóanyag | (E)-1-(2-klór-1,3-tiazol-5-ilmetil)-3-metil-2-nitroguanidin (Klotianidin) |
| --- | --- |
| A gyártó neve | Sumitomo Chemical Co. Ltd. |
| A gyártó címe | 27-1, Shinkawa 2-chome, Chuo-ku, 104-8260 Tokyo Japán |
| Gyártási helyek | Sumitomo Chemical Company LTD, Oita Works, 2200, Tsurusaki, Oita City” 870-0106 Oita Japán |

Hatóanyag

(E)-1-(2-klór-1,3-tiazol-5-ilmetil)-3-metil-2-nitroguanidin (Klotianidin)

A gyártó neve

Sumitomo Chemical Co. Ltd.

A gyártó címe

27-1, Shinkawa 2-chome, Chuo-ku, 104-8260 Tokyo Japán

Gyártási helyek

Sumitomo Chemical Company LTD, Oita Works, 2200, Tsurusaki, Oita City” 870-0106 Oita Japán

| Hatóanyag | Piriproxifen |
| --- | --- |
| A gyártó neve | Sumitomo Chemical Co. ltd. |
| A gyártó címe | 27-1, Shinkawa 2-chome, Chuo-ku, 104-8260 Tokyo Japán |
| Gyártási helyek | Sumitomo Chemical Company LTD, Misawa Works, Aza-Sabishirotaira, Oaza-Misawa, Misawa” 033-0022 Aomori Japán |

Hatóanyag

Piriproxifen

A gyártó neve

Sumitomo Chemical Co. ltd.

A gyártó címe

27-1, Shinkawa 2-chome, Chuo-ku, 104-8260 Tokyo Japán

Gyártási helyek

Sumitomo Chemical Company LTD, Misawa Works, Aza-Sabishirotaira, Oaza-Misawa, Misawa” 033-0022 Aomori Japán

2.   A TERMÉK ÖSSZETÉTELE ÉS A FORMULÁCIÓ TÍPUSA

2.1.   A termék minőségi és mennyiségi összetétele

| Triviális név | IUPAC-név | Funkció | CAS-szám | EK-szám | Tartalom (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (E)-1-(2-klór-1,3-tiazol-5-ilmetil)-3-metil-2-nitroguanidin (Klotianidin) | | Hatóanyag | 210880-92-5 | 433-460-1 | 0,526 |
| Piriproxifen | 4-phenoxyphenyl (RS)-2-(2- pyridyloxy)propyl ether | Hatóanyag | 95737-68-1 | 429-800-1 | 0,515 |
| Ecetsav | Etánsav | Nem hatóanyag | 64-19-7 | 200-580-7 | 0,3 |
| Kálium-szorbát | kálium (E, E)-hexa-2,4-dienoát | Nem hatóanyag | 24634-61-5 | 246-376-1 | 0,5 |

Triviális név

IUPAC-név

Funkció

CAS-szám

EK-szám

Tartalom (%)

(E)-1-(2-klór-1,3-tiazol-5-ilmetil)-3-metil-2-nitroguanidin (Klotianidin)

Hatóanyag

210880-92-5

433-460-1

0,526

Piriproxifen

4-phenoxyphenyl (RS)-2-(2- pyridyloxy)propyl ether

Hatóanyag

95737-68-1

429-800-1

0,515

Ecetsav

Etánsav

Nem hatóanyag

64-19-7

200-580-7

0,3

Kálium-szorbát

kálium (E, E)-hexa-2,4-dienoát

Nem hatóanyag

24634-61-5

246-376-1

0,5

2.2.   Az előállítás típusa

RB – Csalétek (felhasználásra kész)

3.   FIGYELMEZTETŐ ÉS ÓVINTÉZKEDÉSEKRE VONATKOZÓ MONDATOK

| Figyelmeztető mondatok | Allergiás bőrreakciót válthat ki.
  Nagyon mérgező a vízi élővilágra, hosszan tartó károsodást okoz. |
| --- | --- |
| Óvintézkedésre vonatkozó mondatok | HA BŐRRE KERÜL:Lemosás bő vízzel.
  Bőrirritáció vagy kiütések megjelenése esetén:Orvosi ellátást kell kérni.
  Védőkesztyű használata kötelező.
  Kerülni kell az anyagnak a környezetbe való kijutását.
  A edény elhelyezése hulladékként: a helyi előírásoknak megfelelően.
  A kiömlött anyagot össze kell gyűjteni. |

Figyelmeztető mondatok

Allergiás bőrreakciót válthat ki.

Nagyon mérgező a vízi élővilágra, hosszan tartó károsodást okoz.

Óvintézkedésre vonatkozó mondatok

HA BŐRRE KERÜL:Lemosás bő vízzel.

Bőrirritáció vagy kiütések megjelenése esetén:Orvosi ellátást kell kérni.

Védőkesztyű használata kötelező.

Kerülni kell az anyagnak a környezetbe való kijutását.

A edény elhelyezése hulladékként: a helyi előírásoknak megfelelően.

A kiömlött anyagot össze kell gyűjteni.

4.   ENGEDÉLYEZETT FELHASZNÁLÁS(OK)

4.1.   A felhasználás leírása

1. táblázat

# 1 – Szakember általi felhasználásra – fehasználásra kész csalétek használata használata

| Terméktípus | 18. terméktípus – Rovarölő és atkaölő szerek, valamint más ízeltlábúak elleni védekezésre használt szerek (Kártevő elleni védekezésre használt szerek) |
| --- | --- |
| Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt | Rovarirtó |
| Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is) | Tudományos név: Blattella germanica
  Közhasználatú név: German cockroach
  Fejlődési szakasz: Nimfák
  Tudományos név: Blattella germanica
  Közhasználatú név: German cockroach
  Fejlődési szakasz: Ivarérett egyedek
  Tudományos név: Supella longipalpa
  Közhasználatú név: Brown-banded cockroach
  Fejlődési szakasz: Nimfák
  Tudományos név: Supella longipalpa
  Közhasználatú név: Brown-banded cockroach
  Fejlődési szakasz: Ivarérett egyedek
  Tudományos név: Blatta orientalis
  Közhasználatú név: Oriental Cockroach
  Fejlődési szakasz: Nimfák
  Tudományos név: Blatta orientalis
  Közhasználatú név: Oriental Cockroach
  Fejlődési szakasz: Ivarérett egyedek
  Tudományos név: Periplaneta americana
  Közhasználatú név: American Cockroach
  Fejlődési szakasz: Nimfák
  Tudományos név: Periplaneta americana
  Közhasználatú név: American Cockroach
  Fejlődési szakasz: Ivarérett egyedek |
| Felhasználási terület | Beltéri
  Résekben és repedésekben, illetve emberek és háziállatok számára nem hozzáférhető, rejtett helyeken: hűtőszekrények, szekrények és polcok mögött, konyhai berendezések alatt, elektromos vezérlőszekrényekben, üregekben és csővezetékekben, fürdőszobai szerelvények alatt stb. |
| Az alkalmazás módja(i) | Módszer: Csalétek alkalmazása
  Részletes leírás:
  Felhasználásra kész rovarirtó géles csalétek csótányok ellen a közegészségügy számára |
| Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság | Alkalmazási arány: A SchwabEX-Guard körülbelül 4 mm átmérőjű pöttyökben kell alkalmazni (az egyes pöttyök mintegy 0,032 g csalétket tartalmaznak).
  Súlyos fertőzöttség esetén, ahol nagyobb csótányfajok (B. orientalis vagy P. americana) vannak jelen, továbbá különösen szennyezett vagy zsúfolt térben, illetve olyan helyen, ahonnan az alternatív élelmiszerforrások nem távolíthatók el teljesen, nagyobb kihelyezési arányt kell alkalmazni (például az enyhe fertőzöttség esetén ajánlott négyzetméterenkénti 1 pötty helyett 2 pöttyöt).
  Hígítás (%): 0
  A kezelések száma és időzítése:






  — | Enyhe fertőzöttség: négyzetméterenként 1–2 (0,032–0,064 g) pötty |

Terméktípus

18. terméktípus – Rovarölő és atkaölő szerek, valamint más ízeltlábúak elleni védekezésre használt szerek (Kártevő elleni védekezésre használt szerek)

Az engedélyezett felhasználás pontos leírása, amennyiben indokolt

Rovarirtó

Célorganizmus(ok) (beleértve a fejlődési szakaszt is)

Tudományos név: Blattella germanica

Közhasználatú név: German cockroach

Fejlődési szakasz: Nimfák

Tudományos név: Blattella germanica

Közhasználatú név: German cockroach

Fejlődési szakasz: Ivarérett egyedek

Tudományos név: Supella longipalpa

Közhasználatú név: Brown-banded cockroach

Fejlődési szakasz: Nimfák

Tudományos név: Supella longipalpa

Közhasználatú név: Brown-banded cockroach

Fejlődési szakasz: Ivarérett egyedek

Tudományos név: Blatta orientalis

Közhasználatú név: Oriental Cockroach

Fejlődési szakasz: Nimfák

Tudományos név: Blatta orientalis

Közhasználatú név: Oriental Cockroach

Fejlődési szakasz: Ivarérett egyedek

Tudományos név: Periplaneta americana

Közhasználatú név: American Cockroach

Fejlődési szakasz: Nimfák

Tudományos név: Periplaneta americana

Közhasználatú név: American Cockroach

Fejlődési szakasz: Ivarérett egyedek

Felhasználási terület

Beltéri

Résekben és repedésekben, illetve emberek és háziállatok számára nem hozzáférhető, rejtett helyeken: hűtőszekrények, szekrények és polcok mögött, konyhai berendezések alatt, elektromos vezérlőszekrényekben, üregekben és csővezetékekben, fürdőszobai szerelvények alatt stb.

Az alkalmazás módja(i)

Módszer: Csalétek alkalmazása

Részletes leírás:

Felhasználásra kész rovarirtó géles csalétek csótányok ellen a közegészségügy számára

Alkalmazási arány(ok) és gyakoriság

Alkalmazási arány: A SchwabEX-Guard körülbelül 4 mm átmérőjű pöttyökben kell alkalmazni (az egyes pöttyök mintegy 0,032 g csalétket tartalmaznak).

Súlyos fertőzöttség esetén, ahol nagyobb csótányfajok (B. orientalis vagy P. americana) vannak jelen, továbbá különösen szennyezett vagy zsúfolt térben, illetve olyan helyen, ahonnan az alternatív élelmiszerforrások nem távolíthatók el teljesen, nagyobb kihelyezési arányt kell alkalmazni (például az enyhe fertőzöttség esetén ajánlott négyzetméterenkénti 1 pötty helyett 2 pöttyöt).

Hígítás (%): 0

A kezelések száma és időzítése:

—

Enyhe fertőzöttség: négyzetméterenként 1–2 (0,032–0,064 g) pötty

| — | Közepes fertőzöttség: négyzetméterenként 3–6 (0,096–0,192 g) pötty |
| --- | --- |

—

Közepes fertőzöttség: négyzetméterenként 3–6 (0,096–0,192 g) pötty

| — | Súlyos fertőzöttség: négyzetméterenként 6–10 (0,192–0,320 g) pötty |
| --- | --- |

—

Súlyos fertőzöttség: négyzetméterenként 6–10 (0,192–0,320 g) pötty

Évente legfeljebb 11 alkalommal alkalmazható.

Felhasználói kör

Foglalkozásszerű felhasználó

Csomagolási méretek és csomagolóanyagok

30 g polipropilén (PP) fecskendő

Csavaros felsőkupak Nagysűrűségű polietilén (HDPE)

4.1.1.   Felhasználásra vonatkozó specifikus előírások

Lásd az általános használati útmutatót

4.1.2.   Felhasználásra vonatkozó specifikus kockázatcsökkentő intézkedések

Lásd az általános használati útmutatót

4.1.3.   A felhasználás során valószínűsíthető közvetlen vagy közvetett hatások részletei, az elsősegély-nyújtási előírások és a környezet védelmét célzó óvintézkedések

Lásd az általános használati útmutatót

4.1.4.   A felhasználástól függően a termék és csomagolása biztonságos ártalmatlanítására vonatkozó előírások

Lásd az általános használati útmutatót

4.1.5.   A felhasználástól függően a termék tárolási feltételei és eltarthatósági ideje szokásos tárolási feltételek mellett

Lásd az általános használati útmutatót

5.   ÁLTALÁNOS HASZNÁLATI UTASÍTÁS (1)

5.1.   Használati utasítások

Használat előtt minden esetben olvassa el a címkét vagy az útmutatót, és tartsa be/kövesse az azokon szereplő összes előírást.

Ne tegye ki a gélcseppeket napsütés vagy hő (pl. radiátor) hatásának.

A SchwabEX-Guard tartalmazó előtöltött műanyag palack kizárólag a mellékelt dugattyús gélkihelyezővel vagy egy kártevőirtásban használatos, cselétek kihelyezésére szolgáló speciális eszközzel alkalmazható. A kihelyező eszköz használatáról tájékozódjon a gyártó használati útmutatójában.

Fecskendezze a csalétket résekbe, repedésekbe, üregekbe, illetve az emberek és háziállatok számára nem hozzáférhető, rejtett helyekre, amelyek alkalmasak arra, hogy ott rovarok éljenek, táplálkozzanak és szaporodjanak. Ezek jellemzően meleg/nedves és sötét helyek (például hűtőszekrények, szekrények és polcok mögött, konyhai berendezések alatt, elektromos vezérlőszekrényekben, üregekben és csővezetékekben, fürdőszobai szerelvények alatt stb.) Kezelés előtt ajánlatos szemrevételezéssel vagy csapdák kihelyezésével meggyőződni a fertőzöttség mértékéről. Távolítsa el az alternatív élelemforrásokat, és a csalétket különálló pöttyökként helyezze ki a csótányok aktivitási helyein. A terméket kizárólag gyermekek és háziállatok számára nem hozzáférhető helyeken alkalmazza.

Ne helyezze ki a SchwabEX-Guard vízzel érintkezésbe kerülő vagy rendszeresen tisztított helyekre. A SchwabEX-Guard egyszeri fogyasztását követően a csótányok általában néhány órán belül elpusztulnak. A fertőzött területeken jellemzően a kezelést követő 24 órán belül válnak láthatóvá a csótánytetemek.

Vegye le a zárókupakot a fúvókáról, érintse a fúvóka tetejét a kezelni kívánt felülethez, majd nyomja be a gélkihelyezőt. A kezelés befejezését követően helyezze vissza a zárókupakot az adagolóra.

A csalétek a nem zsíros, nem szennyezett felületeken is megtapad, és amíg látható módon jelen van, puha és vonzó marad a csótányok számára.

1–2 hét elteltével szemrevételezéssel ellenőrizze a kezelt felületeket. Amennyiben súlyos fertőzöttség esetén az első kezelés során kihelyezett csalétket elfogyasztották, és még mindig vannak élő csótányok, szükség lehet a SchwabEX-Guard másodszori kihelyezésére.

Az első kezelést követő 2–4 héten belül ajánlott másodszor is szemrevételezni a kihelyezett csalétkeket. Ha a gélpöttyök már nem láthatók, a fertőzöttségi szintnek (enyhe, közepes vagy súlyos) megfelelően helyezze ki ismét a csalétket. Mielőtt teljesen elfogyasztanák a teljes gélpöttyöt, helyezzen ki új csalétket, nehogy a csótányok visszatérjenek.

Értesítse a nyilvántartásba vétel jogosultját, ha a kezelés hatástalan.

A kifolyt terméket és annak maradványait vegyi hulladékként kell eltávolítani.

Ügyeljen arra, hogy ne helyezze a gélt szabadon hozzáférhető felületre. Amennyiben a gél szabadon hozzáférhető felületre kerül, távolítsa el papír törlőkendővel, és eldobható nedves törlőkendővel tisztítsa meg a felületet.

Helyzetfelmérés során vizsgálja meg a kihelyezett gélt, és szükség szerint helyezzen ki egy új adag csalétket.

Ne helyezze a csalétket rendszeresen felmosott helyekre, mivel a felmosás a gélt is eltávolítja. Ne helyezze a terméket olyan elektromos berendezésre vagy berendezésbe, amely esetén áramütésveszély áll fenn. A csalétek foltot hagyhat, ezért ne helyezze textíliára és ruhára.

5.2.   Kockázatcsökkentő intézkedések

A termék kezelése során viseljen vegyi anyagoknak ellenálló védőkesztyűt (a kesztyű anyagát az engedély jogosultjának kell meghatároznia a termékadatok között).

Ne helyezze a csalétket olyan helyre, ahol riasztószerként működő rovarirtót használtak anélkül, hogy eldobható nedves törlőkendővel alaposan megtisztította volna a felületet. A csalétek kihelyezését követően ne alkalmazzon riasztószerként működő rovarirtót.

Ne alkalmazza közvetlenül élelmiszeren, állateledelen és italon vagy ezek közelében, továbbá valószínűsíthetően élelmiszerrel, állateledellel, itallal vagy állattal közvetlen érintkezésbe kerülő felületeken és eszközökön.

Kiömlött terméket és annak maradványait vegyi hulladékként kell kezelni.

Ne helyezze a gélt szövetre vagy szőnyegre, mert foltot hagyhat bizonyos nedvszívó anyagokon. A foltképződés megakadályozása érdekében a kicsöppent gélt azonnal törölje fel eldobható nedves törlőkendővel.

A tisztításhoz használt anyagokat a szilárdhulladékokkal együtt kell ártalmatlanítani.

5.3.   Várható közvetlen vagy közvetett hatások részletes leírása, az elsősegélynyújtási előírások és a környezetvédelmi óvintézkedések

A méhekre veszélyes klotianidint tartalmazó biocid termék

Elsősegély-nyújtási utasítások

Bőrrel való érintkezés esetén: Haladéktalanul távolítsa el a szennyezett ruházatot, valamint vízzel és szappannal mossa le az érintett bőrfelületet. Ha a bőrirritáció továbbra is fennáll, forduljon orvoshoz.

Szembe kerülés esetén: Tünetek jelentkezésekor vízzel öblítse ki a szemét. Ha kontaktlencsét visel, és könnyen kivehető, akkor távolítsa el a lencséket. Konzultáljon egy TOXIKOLÓGIAI KÖZPONTTAL vagy egy orvossal.

Szervezetbe jutás: Lenyelés esetén: Tünetek jelentkezésekor konzultáljon egy TOXIKOLÓGIAI KÖZPONTTAL vagy egy orvossal.

Belélegzés esetén: nem alkalmazandó.

Legfontosabb akut és késleltetett tünetek és hatások

Szem: Ideiglenes szemirritációt okozhat.

Sürgős környezetvédelmi óvintézkedések

Kerülje a termék környezetbe kerülését.

5.4.   A termék és csomagolása biztonságos ártalmatlanítására vonatkozó előírások

Csak az üres tárolódoboz/csomagolás hasznosítható újra.

A csomagolás ártalmatlanítása során mindenkor tartsa be a hulladékártalmatlanításra vonatkozó jogszabályokat és a helyi/regionális hatósági előírásokat.

5.5.   A termék tárolási feltételei és eltarthatósági ideje szokásos tárolási feltételek mellett

Fagytól védve tartandó. Ne tárolja közvetlen napfénynek kitett helyen.

Bontatlan csomagolásban minőségét megőrzi: 2 évig.

6.   EGYÉB INFORMÁCIÓK

---

(1)  Az e szakasz szerinti használati utasítás, kockázatenyhítési intézkedések és egyéb használati utasítások érvényesek bármely engedélyezett felhasználás vonatkozásában.

---

| 2022.1.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 19/19 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.1.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 19/19

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/115 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. január 26.)

az 1484/95/EK rendeletnek a baromfihús- és tojáságazatban alkalmazandó, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározása tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 183. cikke b) pontjára,

tekintettel a mezőgazdasági termékek feldolgozásával előállított egyes árucikkekre alkalmazandó kereskedelmi szabályokról és az 1216/2009/EK, valamint a 614/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 16-i 510/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 5. cikke (6) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | Az 1484/95/EK bizottsági rendelet (3) meghatározta a baromfihús- és a tojáságazatra, valamint a tojásalbuminra vonatkozó kiegészítőimportvám-rendszer végrehajtásának részletes szabályait, és megállapította az érintett termékekre alkalmazandó irányadó árakat. |
| --- | --- |

(1)

Az 1484/95/EK bizottsági rendelet (3) meghatározta a baromfihús- és a tojáságazatra, valamint a tojásalbuminra vonatkozó kiegészítőimportvám-rendszer végrehajtásának részletes szabályait, és megállapította az érintett termékekre alkalmazandó irányadó árakat.

| (2) | A baromfihús- és tojáságazati termékekre, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározásának alapjául szolgáló adatok rendszeresen végrehajtott ellenőrzéséből az derül ki, hogy bizonyos termékek behozatalának vonatkozásában az irányadó árakat helyénvaló a származási hely szerinti árkülönbségek figyelembevételével módosítani. |
| --- | --- |

(2)

A baromfihús- és tojáságazati termékekre, valamint a tojásalbuminra vonatkozó irányadó árak meghatározásának alapjául szolgáló adatok rendszeresen végrehajtott ellenőrzéséből az derül ki, hogy bizonyos termékek behozatalának vonatkozásában az irányadó árakat helyénvaló a származási hely szerinti árkülönbségek figyelembevételével módosítani.

| (3) | Az 1484/95/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(3)

Az 1484/95/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (4) | Tekintettel annak szükségességére, hogy az intézkedés alkalmazása a frissített adatok rendelkezésre bocsátását követően mihamarabb megkezdődjék, indokolt előírni, hogy e rendelet a kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(4)

Tekintettel annak szükségességére, hogy az intézkedés alkalmazása a frissített adatok rendelkezésre bocsátását követően mihamarabb megkezdődjék, indokolt előírni, hogy e rendelet a kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1484/95/EK rendelet I. mellékletének helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. január 26-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Wolfgang BURTSCHER

főigazgató

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  
  HL L 150., 2014.5.20., 1. o.

2

(3)  A Bizottság 1484/95/EK rendelete (1995. június 28.) a kiegészítőimportvám-rendszer végrehajtásával kapcsolatos részletes szabályoknak és az irányadó áraknak a baromfihús- és tojáságazat, valamint a tojásalbumin tekintetében történő megállapításáról, valamint a 163/67/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 145., 1995.6.29., 47. o.).

3

---

MELLÉKLET

„I. MELLÉKLET

| KN-kód | Árumegnevezés | Irányadó ár
  (EUR/100 kg) | A 3. cikkben említett biztosíték
  (EUR/100 kg) | Származási hely (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 0207 14 10 | A Gallus domesticus fajhoz tartozó szárnyasok darabolva, csont nélkül, fagyasztva | 216,0 | 25 | BR |

KN-kód

Árumegnevezés

Irányadó ár

(EUR/100 kg)

A 3. cikkben említett biztosíték

(EUR/100 kg)

Származási hely (1)

0207 14 10

A Gallus domesticus fajhoz tartozó szárnyasok darabolva, csont nélkül, fagyasztva

216,0

25

BR

---

(1)  A Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott országnómenklatúra szerint.

1

---

| 2022.1.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 19/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.1.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 19/22

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/116 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. január 27.)

a Kínai Népköztársaságból származó aceszulfám-kálium behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

1.1.   Korábbi vizsgálatok és hatályban lévő intézkedések

Korábbi vizsgálatok és hatályban lévő intézkedések

| (1) | Az Európai Bizottság az (EU) 2015/1963 végrehajtási rendelettel (2) a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy az érintett ország) származó aceszulfám-kálium (vagy más nyelvterületen „Ace K”) behozatalára végleges dömpingellenes vámot vetett ki (a továbbiakban: az eredeti intézkedések). Az eredeti intézkedések bevezetéséhez vezető vizsgálat megnevezése: az eredeti vizsgálat. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Bizottság az (EU) 2015/1963 végrehajtási rendelettel (2) a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy az érintett ország) származó aceszulfám-kálium (vagy más nyelvterületen „Ace K”) behozatalára végleges dömpingellenes vámot vetett ki (a továbbiakban: az eredeti intézkedések). Az eredeti intézkedések bevezetéséhez vezető vizsgálat megnevezése: az eredeti vizsgálat.

2

| (2) | A jelenleg hatályos dömpingellenes vám mértéke az együttműködő exportáló gyártóktól érkező behozatal esetében 2,64 és 4,58 EUR/kg nettó tömeg közötti, míg az összes többi vállalattól érkező behozatalra 4,58 EUR/kg nettó tömeg mértékű vámtétel alkalmazandó. |
| --- | --- |

(2)

A jelenleg hatályos dömpingellenes vám mértéke az együttműködő exportáló gyártóktól érkező behozatal esetében 2,64 és 4,58 EUR/kg nettó tömeg közötti, míg az összes többi vállalattól érkező behozatalra 4,58 EUR/kg nettó tömeg mértékű vámtétel alkalmazandó.

1.2.   Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

| (3) | Az intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (3) közzétételét követően az Európai Bizottsághoz (a továbbiakban: Bizottság) felülvizsgálati kérelem érkezett az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján. |
| --- | --- |

(3)

Az intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (3) közzétételét követően az Európai Bizottsághoz (a továbbiakban: Bizottság) felülvizsgálati kérelem érkezett az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján.

3

| (4) | A felülvizsgálati kérelmet 2020. július 31-én nyújtotta be a Celanese Sales Germany GmbH (a továbbiakban: a kérelmező), az aceszulfám-kálium egyedüli, és ezáltal a teljes uniós termelést képviselő uniós gyártója. A felülvizsgálati kérelem azon az indokláson alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping folytatódásával és az uniós gazdasági ágazatot ért kár megismétlődésével járna (4). |
| --- | --- |

(4)

A felülvizsgálati kérelmet 2020. július 31-én nyújtotta be a Celanese Sales Germany GmbH (a továbbiakban: a kérelmező), az aceszulfám-kálium egyedüli, és ezáltal a teljes uniós termelést képviselő uniós gyártója. A felülvizsgálati kérelem azon az indokláson alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping folytatódásával és az uniós gazdasági ágazatot ért kár megismétlődésével járna (4).

4

1.3.   A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

| (5) | Miután az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2020. október 30-án a Bizottság a Kínából származó aceszulfám-kálium behozatalára vonatkozóan az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján hatályvesztési felülvizsgálatot indított. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (5) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés). |
| --- | --- |

(5)

Miután az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2020. október 30-án a Bizottság a Kínából származó aceszulfám-kálium behozatalára vonatkozóan az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján hatályvesztési felülvizsgálatot indított. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (5) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés).

Európai Unió Hivatalos Lapjában

5

1.4.   Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (6) | A dömping és a kár folytatódására vonatkozó vizsgálat a 2019. július 1. és 2020. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) vonatkozott. A kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2017. január 1. és a felülvizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki (6). |
| --- | --- |

(6)

A dömping és a kár folytatódására vonatkozó vizsgálat a 2019. július 1. és 2020. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) vonatkozott. A kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2017. január 1. és a felülvizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki (6).

6

1.5.   Érdekelt felek

Érdekelt felek

| (7) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság ezen túlmenően külön tájékoztatta a kérelmezőt, az aceszulfám-kálium az érintett országban található gyártóit, a kínai hatóságokat, valamint az ismert importőröket és felhasználókat a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság ezen túlmenően külön tájékoztatta a kérelmezőt, az aceszulfám-kálium az érintett országban található gyártóit, a kínai hatóságokat, valamint az ismert importőröket és felhasználókat a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket a részvételre.

| (8) | Az érdekelt feleknek szintén lehetőségük nyílt a hatályvesztési felülvizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére. |
| --- | --- |

(8)

Az érdekelt feleknek szintén lehetőségük nyílt a hatályvesztési felülvizsgálat megindításával kapcsolatos észrevételeik megtételére, valamint a Bizottsággal és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselővel tartandó meghallgatás kérelmezésére.

| (9) | Meghallgatásra egy exportáló gyártóval, az Anhui Jinhe Industrial Co. Ltd-vel (a továbbiakban: az Anhui Jinhe) és a kérelmezővel került sor. |
| --- | --- |

(9)

Meghallgatásra egy exportáló gyártóval, az Anhui Jinhe Industrial Co. Ltd-vel (a továbbiakban: az Anhui Jinhe) és a kérelmezővel került sor.

1.6.   Az eljárás megindításával kapcsolatos észrevételek

Az eljárás megindításával kapcsolatos észrevételek

| (10) | A Bizottság az eljárás megindításával kapcsolatban az Anhui Jinhe részéről kapott észrevételeket. Ezenfelül a kérelmező is észrevételeket tett e tekintetben. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság az eljárás megindításával kapcsolatban az Anhui Jinhe részéről kapott észrevételeket. Ezenfelül a kérelmező is észrevételeket tett e tekintetben.

| (11) | Az Anhui Jinhe a kérelemben foglalt bizonyos adatok közzétételét és érdemi összefoglalását kérte. Különösen azt hangsúlyozta, hogy a kérelmezőnek közzé kellett volna tennie a kérelemben foglalt, a figyelembe vett időszak során Kínából érkező behozatal teljes volumenére és átlagos áraira vonatkozó, kérelmezett adatok nem bizalmas verzióját. Az Anhui Jinhe azt állította, hogy ezek az adatok nem bizalmasak, mivel a Bizottság az eredeti vizsgálatban közzétette azokat. Mi több, az Anhui Jinhe előadta, hogy a vonatkozó adatok nem tényleges kereskedelmi szempontból érzékeny adatokon, hanem a kérelmező becslésén alapultak, és a szerzői jogra való hivatkozás nem indokolhatja ezen adatok visszatartását. Ezenfelül az Anhui Jinhe felkérte a kérelmezőt, hogy nyújtson be érdemi összefoglalót a releváns kármutatókról, és ezáltal szolgáltasson megfelelő részleteket a bizalmasan benyújtott adatok kielégítő mértékben történő megismeréséhez. Azt állította továbbá, hogy míg a Bizottság az eredeti vizsgálatban indexált formában adta meg ezeket az adatokat, a kérelemben azok vagy bizalmasak voltak, vagy semmitmondó értéktartományok formájában kerültek bemutatásra, amelyek semmilyen tendenciára nem utaltak. Az Anhui Jinhe ezért azt kérte a kérelmezőtől, hogy tegye közzé indexált formában az uniós felhasználásra, a termelési kapacitásra, a kapacitáskihasználásra, a piaci részesedésekre, a termelési költségekre, a jövedelmezőségre, az exportértékesítésekre és a nyersanyagköltségekre vonatkozó adatokat. Az Anhui Jinhe felkérte továbbá a kérelmezőt, hogy nyújtson be érdemi összefoglalót a jelenlegi jövedelmezőségi szintjéről, és adja meg, hogy az a felülvizsgálati referencia-időszakban meghaladta-e az 5 %-ot, valamint 2011-től kezdődően szolgáltasson indexált adatokat, mivel a kérelmező ezt az évet jelölte meg az összehasonlítás szempontjából releváns évként. |
| --- | --- |

(11)

Az Anhui Jinhe a kérelemben foglalt bizonyos adatok közzétételét és érdemi összefoglalását kérte. Különösen azt hangsúlyozta, hogy a kérelmezőnek közzé kellett volna tennie a kérelemben foglalt, a figyelembe vett időszak során Kínából érkező behozatal teljes volumenére és átlagos áraira vonatkozó, kérelmezett adatok nem bizalmas verzióját. Az Anhui Jinhe azt állította, hogy ezek az adatok nem bizalmasak, mivel a Bizottság az eredeti vizsgálatban közzétette azokat. Mi több, az Anhui Jinhe előadta, hogy a vonatkozó adatok nem tényleges kereskedelmi szempontból érzékeny adatokon, hanem a kérelmező becslésén alapultak, és a szerzői jogra való hivatkozás nem indokolhatja ezen adatok visszatartását. Ezenfelül az Anhui Jinhe felkérte a kérelmezőt, hogy nyújtson be érdemi összefoglalót a releváns kármutatókról, és ezáltal szolgáltasson megfelelő részleteket a bizalmasan benyújtott adatok kielégítő mértékben történő megismeréséhez. Azt állította továbbá, hogy míg a Bizottság az eredeti vizsgálatban indexált formában adta meg ezeket az adatokat, a kérelemben azok vagy bizalmasak voltak, vagy semmitmondó értéktartományok formájában kerültek bemutatásra, amelyek semmilyen tendenciára nem utaltak. Az Anhui Jinhe ezért azt kérte a kérelmezőtől, hogy tegye közzé indexált formában az uniós felhasználásra, a termelési kapacitásra, a kapacitáskihasználásra, a piaci részesedésekre, a termelési költségekre, a jövedelmezőségre, az exportértékesítésekre és a nyersanyagköltségekre vonatkozó adatokat. Az Anhui Jinhe felkérte továbbá a kérelmezőt, hogy nyújtson be érdemi összefoglalót a jelenlegi jövedelmezőségi szintjéről, és adja meg, hogy az a felülvizsgálati referencia-időszakban meghaladta-e az 5 %-ot, valamint 2011-től kezdődően szolgáltasson indexált adatokat, mivel a kérelmező ezt az évet jelölte meg az összehasonlítás szempontjából releváns évként.

| (12) | Válaszában a kérelmező azt állította, hogy a legtöbb információ bizalmas jellegű volt, mivel csupán egy vállalattól származó adatokra alapult. Azzal érvelt továbbá, hogy az indextartományokra a mögöttes bizalmas adatok rekonstruálásának megelőzéséhez volt szükség. A kérelmező különösen azt hangsúlyozta, hogy a Kínából érkező behozatal teljes volumenére vonatkozó pontos adatok megadása a piaci részesedések indexálásával együtt lehetővé tenné az egyedüli uniós gyártó értékesítéseinek rekonstruálását. A kérelmező a beadványában felülvizsgálta a nem bizalmas adatokat, és további információkat adott meg. E tekintetben a kérelmező a teljes behozatali mennyiségekre vonatkozó tartományokat, a felhasználás tendenciájára vonatkozó kiegészítő információkat, a termelésre vonatkozó indexálási tartományokat, a piaci részesedésekre vonatkozó információkat, a jövedelmezőség indexálását, valamint egyéb kármutatókat (pl. készletek, foglalkoztatás, pénzforgalom, beruházások, nettó beruházás megtérülése) és az uniós gyártó Unión kívüli értékesítéseinek alakulását is megadta. Az Anhui Jinhe által kért többi adatot illetően a kérelmező azt állította, hogy a kérelem nem bizalmas változata kellően informatív összefoglalót tartalmazott, és további információkat nem lehet a bizalmas információk felfedése nélkül megosztani. |
| --- | --- |

(12)

Válaszában a kérelmező azt állította, hogy a legtöbb információ bizalmas jellegű volt, mivel csupán egy vállalattól származó adatokra alapult. Azzal érvelt továbbá, hogy az indextartományokra a mögöttes bizalmas adatok rekonstruálásának megelőzéséhez volt szükség. A kérelmező különösen azt hangsúlyozta, hogy a Kínából érkező behozatal teljes volumenére vonatkozó pontos adatok megadása a piaci részesedések indexálásával együtt lehetővé tenné az egyedüli uniós gyártó értékesítéseinek rekonstruálását. A kérelmező a beadványában felülvizsgálta a nem bizalmas adatokat, és további információkat adott meg. E tekintetben a kérelmező a teljes behozatali mennyiségekre vonatkozó tartományokat, a felhasználás tendenciájára vonatkozó kiegészítő információkat, a termelésre vonatkozó indexálási tartományokat, a piaci részesedésekre vonatkozó információkat, a jövedelmezőség indexálását, valamint egyéb kármutatókat (pl. készletek, foglalkoztatás, pénzforgalom, beruházások, nettó beruházás megtérülése) és az uniós gyártó Unión kívüli értékesítéseinek alakulását is megadta. Az Anhui Jinhe által kért többi adatot illetően a kérelmező azt állította, hogy a kérelem nem bizalmas változata kellően informatív összefoglalót tartalmazott, és további információkat nem lehet a bizalmas információk felfedése nélkül megosztani.

| (13) | A kérelmező felülvizsgált adataira válaszul az Anhui Jinhe fenntartotta álláspontját, mely szerint a kérelem továbbra sem tartalmazott kellő információt – például a Kínából érkező behozatal mennyiségét vagy az aceszulfám-kálium iránti uniós és globális keresletet. Az Anhui Jinhe azzal érvelt, hogy a kérelem nem bizalmas változatának érdemi jellegét a védelemhez való jogokat figyelembe véve kell vizsgálni, és előadta, hogy nem voltak adottak a feltételek annak megállapításához, hogy a kérelmező állításai tényleges ténybeli alappal rendelkeznek-e. |
| --- | --- |

(13)

A kérelmező felülvizsgált adataira válaszul az Anhui Jinhe fenntartotta álláspontját, mely szerint a kérelem továbbra sem tartalmazott kellő információt – például a Kínából érkező behozatal mennyiségét vagy az aceszulfám-kálium iránti uniós és globális keresletet. Az Anhui Jinhe azzal érvelt, hogy a kérelem nem bizalmas változatának érdemi jellegét a védelemhez való jogokat figyelembe véve kell vizsgálni, és előadta, hogy nem voltak adottak a feltételek annak megállapításához, hogy a kérelmező állításai tényleges ténybeli alappal rendelkeznek-e.

| (14) | A kérelmező nem értett egyet a fenti állításokkal, és azzal érvelt, hogy a kérelem nyílt változata megadta az állítások ténybeli alapját, az adatokat pedig a kérelmező ott takarta ki, ahol nem lehetett bizalmas információk felfedése nélkül megadni az indexált tendenciák tartományait. A kérelmező különösen azt emelte ki, hogy a kérelem nem bizalmas verziója bemutatta az aceszulfám-kálium Kínából érkező behozatalának alakulását, és lehetőséget biztosított az Anhui Jinhe számára, hogy észrevételt tegyen azzal kapcsolatban. A keresletre vonatkozó adatokkal kapcsolatban a kérelmező azt állította, hogy a Kínából érkező aceszulfám-kálium behozatalára ideiglenes intézkedéseket kivető rendelet (7) nem adta meg a teljes uniós felhasználást abszolút értékben, ezért a kérelmezőnek sem kellett ezt megjelölnie. |
| --- | --- |

(14)

A kérelmező nem értett egyet a fenti állításokkal, és azzal érvelt, hogy a kérelem nyílt változata megadta az állítások ténybeli alapját, az adatokat pedig a kérelmező ott takarta ki, ahol nem lehetett bizalmas információk felfedése nélkül megadni az indexált tendenciák tartományait. A kérelmező különösen azt emelte ki, hogy a kérelem nem bizalmas verziója bemutatta az aceszulfám-kálium Kínából érkező behozatalának alakulását, és lehetőséget biztosított az Anhui Jinhe számára, hogy észrevételt tegyen azzal kapcsolatban. A keresletre vonatkozó adatokkal kapcsolatban a kérelmező azt állította, hogy a Kínából érkező aceszulfám-kálium behozatalára ideiglenes intézkedéseket kivető rendelet (7) nem adta meg a teljes uniós felhasználást abszolút értékben, ezért a kérelmezőnek sem kellett ezt megjelölnie.

7

| (15) | Megjegyzendő, hogy mivel a kérelmező az aceszulfám-kálium egyedüli uniós gyártója, a bizalmas információkat a konkrét üzleti információk felfedésének elkerülése érdekében tartományok és indexek formájában kellett bemutatni. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kérelem nem bizalmas verziójában szereplő adatok, melyeket a kérelmező a beadványában kiegészítésképpen megadott, kellően részletesek voltak ahhoz, hogy lehetővé tegyék a bizalmasan benyújtott információk érdemi részének kielégítő megismerését. A kérelmező érdemi összefoglalót nyújtott be, melyekben a tényleges adatokhoz viszonyítva kellően szűk tartományok szerepeltek, ez pedig lehetővé tette az érdekelt felek számára a behozatal volumenének és tendenciáinak felmérését. A kínai exportáló gyártók ezért gyakorolni tudták a védelemhez való jogukat. |
| --- | --- |

(15)

Megjegyzendő, hogy mivel a kérelmező az aceszulfám-kálium egyedüli uniós gyártója, a bizalmas információkat a konkrét üzleti információk felfedésének elkerülése érdekében tartományok és indexek formájában kellett bemutatni. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kérelem nem bizalmas verziójában szereplő adatok, melyeket a kérelmező a beadványában kiegészítésképpen megadott, kellően részletesek voltak ahhoz, hogy lehetővé tegyék a bizalmasan benyújtott információk érdemi részének kielégítő megismerését. A kérelmező érdemi összefoglalót nyújtott be, melyekben a tényleges adatokhoz viszonyítva kellően szűk tartományok szerepeltek, ez pedig lehetővé tette az érdekelt felek számára a behozatal volumenének és tendenciáinak felmérését. A kínai exportáló gyártók ezért gyakorolni tudták a védelemhez való jogukat.

| (16) | Az Anhui Jinhe azzal érvelt, hogy a kérelem nem bizonyította az uniós piac vonzerejét, mivel azt mutatta be, hogy a kínai exportőrök az Unióba és más piacokra irányuló exportjainak átlagos árai azonosak voltak. Ez állítása szerint arra utalt, hogy a kínai gyártók számára közömbös, hogy az Unióba vagy harmadik országoknak értékesítenek-e. E tekintetben az Anhui Jinhe a bioetanolra (8) és a karbamidra (9) vonatkozó vizsgálatot idézte, amelyben a Bizottság megállapította, hogy az uniós piac abban az esetben vonzó az exportáló gyártók számára, ha az átlagos exportárak magasabbak az Unióban, mint a harmadik piacokon. |
| --- | --- |

(16)

Az Anhui Jinhe azzal érvelt, hogy a kérelem nem bizonyította az uniós piac vonzerejét, mivel azt mutatta be, hogy a kínai exportőrök az Unióba és más piacokra irányuló exportjainak átlagos árai azonosak voltak. Ez állítása szerint arra utalt, hogy a kínai gyártók számára közömbös, hogy az Unióba vagy harmadik országoknak értékesítenek-e. E tekintetben az Anhui Jinhe a bioetanolra (8) és a karbamidra (9) vonatkozó vizsgálatot idézte, amelyben a Bizottság megállapította, hogy az uniós piac abban az esetben vonzó az exportáló gyártók számára, ha az átlagos exportárak magasabbak az Unióban, mint a harmadik piacokon.

bioetanolra

8

karbamidra

9

| (17) | E tekintetben a kérelmező állítása szerint a kérelem világosan rámutatott, hogy az uniós piac vonzó a kínai exportáló gyártók számára, mivel a dömpingellenes vámok hiányában nagyobb értékesítési volument tudnának elérni az uniós piacon, mint más piacokon. A kérelmező azzal érvelt továbbá, hogy a dömpingellenes vámok kivetése előtt az uniós piac vonzó volt a kínai gyártók számára. |
| --- | --- |

(17)

E tekintetben a kérelmező állítása szerint a kérelem világosan rámutatott, hogy az uniós piac vonzó a kínai exportáló gyártók számára, mivel a dömpingellenes vámok hiányában nagyobb értékesítési volument tudnának elérni az uniós piacon, mint más piacokon. A kérelmező azzal érvelt továbbá, hogy a dömpingellenes vámok kivetése előtt az uniós piac vonzó volt a kínai gyártók számára.

| (18) | A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kérelem alapján a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén a kínai exportáló gyártók valószínűsíthetően jelentős mértékben növelnék az uniós piacra irányuló értékesítési volumenüket. |
| --- | --- |

(18)

A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kérelem alapján a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén a kínai exportáló gyártók valószínűsíthetően jelentős mértékben növelnék az uniós piacra irányuló értékesítési volumenüket.

| (19) | Az Anhui Jinhe azzal érvelt továbbá, hogy a kérelmező áron aluli értékesítéssel kapcsolatos állításai nyilvánvalóan hibásak voltak, mivel a kérelmező a kérelem az áron aluli értékesítéssel kapcsolatos számításaiban használt termelési költségei túl magasak voltak az eredeti vizsgálathoz képest, ezért nem voltak megbízhatók. Mi több, az Anhui Jinhe azt is előadta, hogy a kérelmező az eredeti vizsgálat óta jelentős mértékben megemelte az árszintjeit, és a dömpingellenes intézkedések túlzott mértékű, az eredeti vizsgálatban rögzítetteket messze meghaladó nyereséget biztosítottak a számára. E tekintetben az Anhui Jinhe a dicián-diamidra (10) és a karbamidra (11) vonatkozó vizsgálatokra hivatkozott, amelyekben a Bizottság az uniós gazdasági ágazat magas jövedelmezőségének fényében nem akadályozta meg az intézkedések hatályvesztését. Az Anhui Jinhe azzal érvelt továbbá, hogy az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása teljes mértékben kihasználásra került, és nem volt képes a növekvő uniós kereslet kielégítésére, valamint a ferroszilíciummal kapcsolatos ügyre hivatkozott, amelyben a Bizottság megszüntette az intézkedéseket (12). Ezen túlmenően az Anhui Jinhe azt állította, hogy a kínai gyártók a tiltó rendelkezések ellenére is [28–34 %-os] piaci részesedéssel rendelkeztek az uniós piacon, mivel a felhasználók az ellátási lánc biztonsága érdekében mindig legalább két aceszulfámkálium-beszállítóval működtek együtt, főként a Covid19-járvány miatt a közelmúltban kialakult fennakadások fényében. Végezetül az Anhui Jinhe kiemelte, hogy az uniós gazdasági ágazat az intézkedéseket nem alkalmazó harmadik országok piacán sikeresen felvették a versenyt a kínai behozatallal, és jelentős mennyiségeket értékesített ezeken. Az Anhui Jinhe állítása szerint ez azt igazolta, hogy a kérelmező a dömpingellenes intézkedések nélkül is sikeresen tud versenyezni a kínai behozatallal, ami pedig arra utal, hogy a kár megismétlődése nem valószínű. |
| --- | --- |

(19)

Az Anhui Jinhe azzal érvelt továbbá, hogy a kérelmező áron aluli értékesítéssel kapcsolatos állításai nyilvánvalóan hibásak voltak, mivel a kérelmező a kérelem az áron aluli értékesítéssel kapcsolatos számításaiban használt termelési költségei túl magasak voltak az eredeti vizsgálathoz képest, ezért nem voltak megbízhatók. Mi több, az Anhui Jinhe azt is előadta, hogy a kérelmező az eredeti vizsgálat óta jelentős mértékben megemelte az árszintjeit, és a dömpingellenes intézkedések túlzott mértékű, az eredeti vizsgálatban rögzítetteket messze meghaladó nyereséget biztosítottak a számára. E tekintetben az Anhui Jinhe a dicián-diamidra (10) és a karbamidra (11) vonatkozó vizsgálatokra hivatkozott, amelyekben a Bizottság az uniós gazdasági ágazat magas jövedelmezőségének fényében nem akadályozta meg az intézkedések hatályvesztését. Az Anhui Jinhe azzal érvelt továbbá, hogy az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása teljes mértékben kihasználásra került, és nem volt képes a növekvő uniós kereslet kielégítésére, valamint a ferroszilíciummal kapcsolatos ügyre hivatkozott, amelyben a Bizottság megszüntette az intézkedéseket (12). Ezen túlmenően az Anhui Jinhe azt állította, hogy a kínai gyártók a tiltó rendelkezések ellenére is [28–34 %-os] piaci részesedéssel rendelkeztek az uniós piacon, mivel a felhasználók az ellátási lánc biztonsága érdekében mindig legalább két aceszulfámkálium-beszállítóval működtek együtt, főként a Covid19-járvány miatt a közelmúltban kialakult fennakadások fényében. Végezetül az Anhui Jinhe kiemelte, hogy az uniós gazdasági ágazat az intézkedéseket nem alkalmazó harmadik országok piacán sikeresen felvették a versenyt a kínai behozatallal, és jelentős mennyiségeket értékesített ezeken. Az Anhui Jinhe állítása szerint ez azt igazolta, hogy a kérelmező a dömpingellenes intézkedések nélkül is sikeresen tud versenyezni a kínai behozatallal, ami pedig arra utal, hogy a kár megismétlődése nem valószínű.

dicián-diamidra

10

karbamidra

11

ferroszilíciummal

12

| (20) | A kérelmező vitatta a fenti állításokat. Mi több, a kérelmező azt állította, hogy a Bizottság által az eredeti vizsgálatban megállapított haszonkulcsot használta a kérelmében szereplő, az áron aluli értékesítésre vonatkozó számításokhoz. A kérelmező érvelése szerint továbbá a dömpingellenes vámok biztosították, hogy a Kínából érkező behozatalok ára kárt nem okozó szinten maradjon. A kérelmező azt állította, hogy a dömpingellenes vámok hatályvesztése esetén a Kínai exportáló gyártók ugyanolyan százalékos arányra növelnék piaci részesedésüket az Unióban, mint amelyet a világ többi részén értek el. A kérelmező részletes forgatókönyveket is benyújtott, melyek segítségével ismertette, milyen hatással lenne üzleti tevékenységére a dömpingellenes vámok hatályvesztése. |
| --- | --- |

(20)

A kérelmező vitatta a fenti állításokat. Mi több, a kérelmező azt állította, hogy a Bizottság által az eredeti vizsgálatban megállapított haszonkulcsot használta a kérelmében szereplő, az áron aluli értékesítésre vonatkozó számításokhoz. A kérelmező érvelése szerint továbbá a dömpingellenes vámok biztosították, hogy a Kínából érkező behozatalok ára kárt nem okozó szinten maradjon. A kérelmező azt állította, hogy a dömpingellenes vámok hatályvesztése esetén a Kínai exportáló gyártók ugyanolyan százalékos arányra növelnék piaci részesedésüket az Unióban, mint amelyet a világ többi részén értek el. A kérelmező részletes forgatókönyveket is benyújtott, melyek segítségével ismertette, milyen hatással lenne üzleti tevékenységére a dömpingellenes vámok hatályvesztése.

| (21) | A Bizottság elemzése megerősítette, hogy az Anhui Jinhe által említett elemek egyike sem (függetlenül attól, hogy azok tényszerűen helyesek-e vagy sem) volt elegendő azon következtetés megkérdőjelezéséhez, hogy a kérelem kellően bizonyította, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping folytatódásához és a kár megismétlődéséhez vezetne. Ezeket a szempontokat az adott időpontban a kérelmező rendelkezésére álló legjobb bizonyítékok alapján határozták meg; e bizonyítékok kellően reprezentatívak és megbízhatóak voltak. Ezenkívül a Bizottság a vizsgálat során részletesen megvizsgálta az Anhui Jinhe állításait és a kérelmező cáfolatait, amelyekkel az alábbiakban foglalkozunk. |
| --- | --- |

(21)

A Bizottság elemzése megerősítette, hogy az Anhui Jinhe által említett elemek egyike sem (függetlenül attól, hogy azok tényszerűen helyesek-e vagy sem) volt elegendő azon következtetés megkérdőjelezéséhez, hogy a kérelem kellően bizonyította, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping folytatódásához és a kár megismétlődéséhez vezetne. Ezeket a szempontokat az adott időpontban a kérelmező rendelkezésére álló legjobb bizonyítékok alapján határozták meg; e bizonyítékok kellően reprezentatívak és megbízhatóak voltak. Ezenkívül a Bizottság a vizsgálat során részletesen megvizsgálta az Anhui Jinhe állításait és a kérelmező cáfolatait, amelyekkel az alábbiakban foglalkozunk.

| (22) | A fentiek alapján a Bizottság megerősítette, hogy a kérelem elegendő bizonyítékot szolgáltatott arra, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping folytatódását és a kár megismétlődését eredményezné, és ezzel eleget tett az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésében előírt követelményeknek. |
| --- | --- |

(22)

A fentiek alapján a Bizottság megerősítette, hogy a kérelem elegendő bizonyítékot szolgáltatott arra, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a dömping folytatódását és a kár megismétlődését eredményezné, és ezzel eleget tett az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésében előírt követelményeknek.

| (23) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeiben az Anhui Jinhe azzal érvelt, hogy a kérelemben szereplő információk vagy nem relevánsak (pl. a szulfaminsavval kapcsolatos torzulások bizonyítékai a karbamid állítólagos torzulásaira, valamint a kálium-hidroxidnak a káliumsóra vonatkozó torzulásaira utalnak), vagy nem nyilvánosan hozzáférhető forrásokon alapultak (pl. az ecetsav torzulása a kérelmező által beszerzett jelentésen alapul, amely ugyanakkor nem áll összhangban a kínai országjelentéssel). |
| --- | --- |

(23)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeiben az Anhui Jinhe azzal érvelt, hogy a kérelemben szereplő információk vagy nem relevánsak (pl. a szulfaminsavval kapcsolatos torzulások bizonyítékai a karbamid állítólagos torzulásaira, valamint a kálium-hidroxidnak a káliumsóra vonatkozó torzulásaira utalnak), vagy nem nyilvánosan hozzáférhető forrásokon alapultak (pl. az ecetsav torzulása a kérelmező által beszerzett jelentésen alapul, amely ugyanakkor nem áll összhangban a kínai országjelentéssel).

| (24) | E tekintetben mivel a szulfaminsavat karbamidból, a kálium-hidroxidot pedig káliumsóból állítják elő, a nyersanyagokat érintő esetleges piaci torzulások a végterméket is érintik. Ezenkívül az Anhui állításával ellentétben a kérelmező a kérelemben egy másik bizalmas forrás mellett a kínai országjelentésre is hivatkozik. Amint arra a kérelmező rámutatott, az országjelentésben ellentmondás volt a szöveg és az ecetsav kínai kapacitáskihasználására vonatkozó számadatok között. A kínai országjelentés és a bizalmas forrás között azonban nincs ellentmondás, mivel a kérelmező által szolgáltatott, a kapacitásra vonatkozó aktualizált információk, amelyeket a Bizottság ellenőrzött, összhangban álltak a kínai jelentésben szereplő kapacitáskihasználási adatokkal. Ezért ezeket az állításokat a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(24)

E tekintetben mivel a szulfaminsavat karbamidból, a kálium-hidroxidot pedig káliumsóból állítják elő, a nyersanyagokat érintő esetleges piaci torzulások a végterméket is érintik. Ezenkívül az Anhui állításával ellentétben a kérelmező a kérelemben egy másik bizalmas forrás mellett a kínai országjelentésre is hivatkozik. Amint arra a kérelmező rámutatott, az országjelentésben ellentmondás volt a szöveg és az ecetsav kínai kapacitáskihasználására vonatkozó számadatok között. A kínai országjelentés és a bizalmas forrás között azonban nincs ellentmondás, mivel a kérelmező által szolgáltatott, a kapacitásra vonatkozó aktualizált információk, amelyeket a Bizottság ellenőrzött, összhangban álltak a kínai jelentésben szereplő kapacitáskihasználási adatokkal. Ezért ezeket az állításokat a Bizottság elutasította.

1.6.1.   Mintavétel

Mintavétel

| (25) | Figyelembe véve az érintett országban működő gyártók, valamint az uniós független importőrök nyilvánvalóan nagy számát, az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet a gyártók és a független importőrök körében. |
| --- | --- |

(25)

Figyelembe véve az érintett országban működő gyártók, valamint az uniós független importőrök nyilvánvalóan nagy számát, az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban mintavételt végezhet a gyártók és a független importőrök körében.

1.6.2.   Mintavétel a kínai gyártók körében

Mintavétel a kínai gyártók körében

| (26) | A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte az összes kínai gyártót, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. Ezenfelül a Bizottság felkérte a Kínai Népköztársaság Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy ha vannak olyan további gyártók, amelyek adott esetben részt kívánnak venni a vizsgálatban, nevezze meg őket és/vagy lépjen kapcsolatba velük. |
| --- | --- |

(26)

A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte az összes kínai gyártót, hogy nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információkat. Ezenfelül a Bizottság felkérte a Kínai Népköztársaság Európai Unió mellett működő képviseletét, hogy ha vannak olyan további gyártók, amelyek adott esetben részt kívánnak venni a vizsgálatban, nevezze meg őket és/vagy lépjen kapcsolatba velük.

| (27) | Az érintett ország két exportáló gyártója bocsátotta rendelkezésre a kért információkat, és járult hozzá ahhoz, hogy felvegyék a mintába. Tekintettel a válaszok alacsony számára, a Bizottság úgy határozott, hogy nincs szükség mintavételre, és az összes érdekelt felet az aktához fűzött feljegyzéssel tájékoztatta. A Bizottság felkérte ezeket a vállalatokat, hogy vegyenek részt a vizsgálatban, és elküldte nekik a kérdőív hivatkozását. |
| --- | --- |

(27)

Az érintett ország két exportáló gyártója bocsátotta rendelkezésre a kért információkat, és járult hozzá ahhoz, hogy felvegyék a mintába. Tekintettel a válaszok alacsony számára, a Bizottság úgy határozott, hogy nincs szükség mintavételre, és az összes érdekelt felet az aktához fűzött feljegyzéssel tájékoztatta. A Bizottság felkérte ezeket a vállalatokat, hogy vegyenek részt a vizsgálatban, és elküldte nekik a kérdőív hivatkozását.

1.6.3.   Mintavétel az importőrök körében

Mintavétel az importőrök körében

| (28) | Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. |
| --- | --- |

(28)

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására.

| (29) | Egyetlen független sem importőr nyújtotta be a kért információkat, és nem egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. |
| --- | --- |

(29)

Egyetlen független sem importőr nyújtotta be a kért információkat, és nem egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába.

1.7.   A kérdőívekre adott válaszok

A kérdőívekre adott válaszok

| (30) | A Bizottság kérdőívet küldött a Kínai Népköztársaság kormányának (a továbbiakban: kínai kormány) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások Kínában való fennállására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(30)

A Bizottság kérdőívet küldött a Kínai Népköztársaság kormányának (a továbbiakban: kínai kormány) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások Kínában való fennállására vonatkozóan.

| (31) | A Bizottság elküldte a mintavételi űrlapot visszaküldő két exportáló gyártónak a kérdőív hivatkozását. A Bizottság ugyanezeket a kérdőíveket az eljárás megindításának napján hozzáférhetővé tette az interneten is (13). |
| --- | --- |

(31)

A Bizottság elküldte a mintavételi űrlapot visszaküldő két exportáló gyártónak a kérdőív hivatkozását. A Bizottság ugyanezeket a kérdőíveket az eljárás megindításának napján hozzáférhetővé tette az interneten is (13).

13

| (32) | A kérdőívet egy exportáló gyártó és az egyedüli uniós gyártó küldte vissza kitöltve. |
| --- | --- |

(32)

A kérdőívet egy exportáló gyártó és az egyedüli uniós gyártó küldte vissza kitöltve.

1.8.   Ellenőrzés

Ellenőrzés

| (33) | A Bizottság minden olyan információt megkísérelt beszerezni és az adatok egybevetésével ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét, valamint meghatározza az uniós érdeket. A Covid19-világjárvány kitörése, majd a járvány kezelésére hozott intézkedések (a továbbiakban: Covid19-ről szóló közlemény) (14) miatt a Bizottság azonban nem tudott ellenőrző látogatásokat lefolytatni az együttműködő vállalatok telephelyein. Ehelyett a Bizottság videokonferencia útján távoli egyeztetéseket végzett a következő vállalatok által szolgáltatott információk kapcsán: |
| --- | --- |

(33)

A Bizottság minden olyan információt megkísérelt beszerezni és az adatok egybevetésével ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét, valamint meghatározza az uniós érdeket. A Covid19-világjárvány kitörése, majd a járvány kezelésére hozott intézkedések (a továbbiakban: Covid19-ről szóló közlemény) (14) miatt a Bizottság azonban nem tudott ellenőrző látogatásokat lefolytatni az együttműködő vállalatok telephelyein. Ehelyett a Bizottság videokonferencia útján távoli egyeztetéseket végzett a következő vállalatok által szolgáltatott információk kapcsán:

14

a)   Uniós gyártó

| — | Celanese Sales Germany GmbH, Celanese Production Germany GmbH & Co. KG Sulzbach, Németország és Principal Operating Company Celanese Europe BV, Amszterdam, Hollandia; |
| --- | --- |

—

Celanese Sales Germany GmbH, Celanese Production Germany GmbH & Co. KG Sulzbach, Németország és Principal Operating Company Celanese Europe BV, Amszterdam, Hollandia;

b)   Kínai exportáló gyártó

| — | Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd, Chuzhou, Anhui. |
| --- | --- |

—

Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd, Chuzhou, Anhui.

1.9.   Az eljárás további menete

Az eljárás további menete

| (34) | A Bizottság 2021. október 27-én tájékoztatást adott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján fenn kívánja tartani a dömpingellenes vámokat (a továbbiakban: az érdekelt felek végső tájékoztatása). Minden fél kellő időt kapott arra, hogy e tájékoztatás kapcsán észrevételeket fogalmazzon meg, vagy kérje a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatását. |
| --- | --- |

(34)

A Bizottság 2021. október 27-én tájékoztatást adott azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján fenn kívánja tartani a dömpingellenes vámokat (a továbbiakban: az érdekelt felek végső tájékoztatása). Minden fél kellő időt kapott arra, hogy e tájékoztatás kapcsán észrevételeket fogalmazzon meg, vagy kérje a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatását.

| (35) | Észrevételeket az Anhui Jinhe és a kérelmező nyújtott be. |
| --- | --- |

(35)

Észrevételeket az Anhui Jinhe és a kérelmező nyújtott be.

| (36) | Meghallgatásra az Anhui Jinhe és a kérelmező részvételével került sor. |
| --- | --- |

(36)

Meghallgatásra az Anhui Jinhe és a kérelmező részvételével került sor.

2.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1.   A felülvizsgálat tárgyát képező termék

A felülvizsgálat tárgyát képező termék

| (37) | A felülvizsgálat tárgyát képező termék ugyanaz, mint az eredeti vizsgálatban volt, nevezetesen a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 2934 99 90 KN-kód (TARIC-kód: 2934999021) alá tartozó aceszulfám-kálium (a 6-metil-1,2,3-oxatiazin-4(3H)-on-2,2-dioxid káliumsója; CAS-nyilvántartási szám: 55589-62-3) (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék). Az aceszulfám-kálium aceszulfám-K (vagy más nyelvterületen „Ace-K”) néven is ismert. |
| --- | --- |

(37)

A felülvizsgálat tárgyát képező termék ugyanaz, mint az eredeti vizsgálatban volt, nevezetesen a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 2934 99 90 KN-kód (TARIC-kód: 2934999021) alá tartozó aceszulfám-kálium (a 6-metil-1,2,3-oxatiazin-4(3H)-on-2,2-dioxid káliumsója; CAS-nyilvántartási szám: 55589-62-3) (a továbbiakban: a felülvizsgálat tárgyát képező termék). Az aceszulfám-kálium aceszulfám-K (vagy más nyelvterületen „Ace-K”) néven is ismert.

| (38) | Az aceszulfám-káliumot mesterséges édesítőszerként széles körben alkalmazzák, például élelmiszerekben, italokban és gyógyszerkészítményekben. |
| --- | --- |

(38)

Az aceszulfám-káliumot mesterséges édesítőszerként széles körben alkalmazzák, például élelmiszerekben, italokban és gyógyszerkészítményekben.

2.2.   A hasonló termék

A hasonló termék

| (39) | Amint az eredeti vizsgálat során megállapítást nyert, ez a hatályvesztési felülvizsgálat is megerősítette, hogy a következő termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:






  — | a felülvizsgálat tárgyát képező termék, |
| --- | --- | --- |

(39)

Amint az eredeti vizsgálat során megállapítást nyert, ez a hatályvesztési felülvizsgálat is megerősítette, hogy a következő termékek ugyanazokkal az alapvető fizikai és kémiai jellemzőkkel rendelkeznek, továbbá az alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:

—

a felülvizsgálat tárgyát képező termék,

| — | a Kínában gyártott és a kínai belföldi piacon értékesített termék, valamint |
| --- | --- |

—

a Kínában gyártott és a kínai belföldi piacon értékesített termék, valamint

| — | az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék. |
| --- | --- |

—

az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék.

| (40) | Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékek. |
| --- | --- |

(40)

Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékek.

3.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

3.1.   Előzetes megjegyzések

Előzetes megjegyzések

| (41) | Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy valószínűsíthető-e, hogy a hatályban lévő intézkedések hatályvesztése a Kínából érkező dömping folytatódásával vagy megismétlődésével járna. |
| --- | --- |

(41)

Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy valószínűsíthető-e, hogy a hatályban lévő intézkedések hatályvesztése a Kínából érkező dömping folytatódásával vagy megismétlődésével járna.

| (42) | Az aceszulfám-kálium Kínából érkező behozatala a felülvizsgálati időszak alatt folytatódott, noha csekélyebb mértékben, mint az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka alatt (tehát 2013. július 1. és 2014. június 30. között). A tagállamok által a Bizottságnak az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése értelmében bejelentett adatok (a továbbiakban: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis) alapján a Kínából származó aceszulfám-kálium behozatalának volumene az uniós piac [31–37 %-át] fedte le a felülvizsgálati időszakban, míg az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka alatt [65–80 %] volt a piaci részesedése. Abszolút értékben kifejezve a Kínából érkező behozatal [47–56 %-kal] csökkent az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka óta. |
| --- | --- |

(42)

Az aceszulfám-kálium Kínából érkező behozatala a felülvizsgálati időszak alatt folytatódott, noha csekélyebb mértékben, mint az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka alatt (tehát 2013. július 1. és 2014. június 30. között). A tagállamok által a Bizottságnak az alaprendelet 14. cikkének (6) bekezdése értelmében bejelentett adatok (a továbbiakban: a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis) alapján a Kínából származó aceszulfám-kálium behozatalának volumene az uniós piac [31–37 %-át] fedte le a felülvizsgálati időszakban, míg az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka alatt [65–80 %] volt a piaci részesedése. Abszolút értékben kifejezve a Kínából érkező behozatal [47–56 %-kal] csökkent az eredeti vizsgálat vizsgálati időszaka óta.

| (43) | A (32) preambulumbekezdésben említettek szerint mindössze egyetlen kínai exportőr/gyártó nyújtott be kitöltött kérdőívet, és ezáltal működött együtt a vizsgálat során. |
| --- | --- |

(43)

A (32) preambulumbekezdésben említettek szerint mindössze egyetlen kínai exportőr/gyártó nyújtott be kitöltött kérdőívet, és ezáltal működött együtt a vizsgálat során.

3.2.   Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti eljárás a rendes érték megállapításához

Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerinti eljárás a rendes érték megállapításához

| (44) | Mivel a vizsgálat megindításakor Kína vonatkozásában elegendő arra utaló bizonyíték állt rendelkezésre, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős torzulások állnak fenn, a Bizottság helyénvalónak ítélte, hogy a vizsgálatot az említett országbeli exportáló gyártók tekintetében az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése figyelembevételével indítsa meg. |
| --- | --- |

(44)

Mivel a vizsgálat megindításakor Kína vonatkozásában elegendő arra utaló bizonyíték állt rendelkezésre, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős torzulások állnak fenn, a Bizottság helyénvalónak ítélte, hogy a vizsgálatot az említett országbeli exportáló gyártók tekintetében az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése figyelembevételével indítsa meg.

| (45) | Következésképpen a 2. cikk (6a) bekezdésének alkalmazásához szükséges adatok összegyűjtése céljából a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte a Kínában működő valamennyi exportáló gyártót arra, hogy bocsássák rendelkezésre az aceszulfám-kálium előállításához felhasznált inputokra vonatkozóan kért információkat. Egy kínai exportáló gyártó nyújtotta be a releváns adatokat. |
| --- | --- |

(45)

Következésképpen a 2. cikk (6a) bekezdésének alkalmazásához szükséges adatok összegyűjtése céljából a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte a Kínában működő valamennyi exportáló gyártót arra, hogy bocsássák rendelkezésre az aceszulfám-kálium előállításához felhasznált inputokra vonatkozóan kért információkat. Egy kínai exportáló gyártó nyújtotta be a releváns adatokat.

| (46) | A vélt jelentős torzulásokra irányuló vizsgálatához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kínai kormánynak. Emellett az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság felkérte az érdekelt feleket arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül ismertessék álláspontjukat és szolgáltassanak információkat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazását illetően, és mindezeket támasszák alá bizonyítékokkal. A kínai kormány nem küldte meg a kért információkat. Ezt követően a Bizottság tájékoztatta a kínai kormányt arról, hogy a jelentős torzulások Kínában való fennállásának megállapításához az alaprendelet 18. cikke értelmében a rendelkezésre álló tényeket fogja felhasználni. |
| --- | --- |

(46)

A vélt jelentős torzulásokra irányuló vizsgálatához szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság kérdőívet küldött a kínai kormánynak. Emellett az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság felkérte az érdekelt feleket arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételétől számított 37 napon belül ismertessék álláspontjukat és szolgáltassanak információkat az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése alkalmazását illetően, és mindezeket támasszák alá bizonyítékokkal. A kínai kormány nem küldte meg a kért információkat. Ezt követően a Bizottság tájékoztatta a kínai kormányt arról, hogy a jelentős torzulások Kínában való fennállásának megállapításához az alaprendelet 18. cikke értelmében a rendelkezésre álló tényeket fogja felhasználni.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (47) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása kapcsán az Anhui Jinhe exportáló gyártó részéről érkezett beadvány. |
| --- | --- |

(47)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása kapcsán az Anhui Jinhe exportáló gyártó részéről érkezett beadvány.

| (48) | Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint „[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik”. |
| --- | --- |

(48)

Az alaprendelet 2. cikkének (1) bekezdése szerint „[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik”.

[a] rendes érték rendszerint az exportáló országban a független vevők által a szokásos kereskedelmi forgalom keretében ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapszik

| (49) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint ugyanakkor „[a]bban az esetben, ha [...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni”, és annak „tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”. |
| --- | --- |

(49)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint ugyanakkor „[a]bban az esetben, ha [...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni”, és annak „tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”.

[a]bban az esetben, ha [...] megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, b) pont szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, a rendes értéket a torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek alapján kell képezni

tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét

| (50) | Az alábbiakban található részletes magyarázat szerint a Bizottság e vizsgálatban a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján – a kínai kormány együttműködésének hiányára is figyelemmel – arra a következtetésre jutott, hogy indokolt az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása. |
| --- | --- |

(50)

Az alábbiakban található részletes magyarázat szerint a Bizottság e vizsgálatban a rendelkezésre álló bizonyítékok alapján – a kínai kormány együttműködésének hiányára is figyelemmel – arra a következtetésre jutott, hogy indokolt az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazása.

3.2.1.   Jelentős torzulások fennállása

Jelentős torzulások fennállása

3.2.1.1.   Bevezetés

Bevezetés

| (51) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerint a „[j]elentős torzulások azok a torzulások, amelyek akkor következnek be, ha a jelentett árak vagy költségek – a nyersanyag- és energiaköltségeket is beleértve – jelentős kormányzati beavatkozás hatására nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. A jelentős torzulások fennállásának értékelése során – többek között – figyelembe kell venni az alábbiak közül egy vagy több elem lehetséges hatását:






  — | a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak, |
| --- | --- | --- |

(51)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerint a „[j]elentős torzulások azok a torzulások, amelyek akkor következnek be, ha a jelentett árak vagy költségek – a nyersanyag- és energiaköltségeket is beleértve – jelentős kormányzati beavatkozás hatására nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. A jelentős torzulások fennállásának értékelése során – többek között – figyelembe kell venni az alábbiak közül egy vagy több elem lehetséges hatását:

többek között

—

a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak,

| — | az állami jelenlét a vállalatokban lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében, |
| --- | --- |

—

az állami jelenlét a vállalatokban lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében,

| — | a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések, |
| --- | --- |

—

a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések,

| — | a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése, |
| --- | --- |

—

a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése,

| — | a bérköltségek torzult volta, |
| --- | --- |

—

a bérköltségek torzult volta,

| — | közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető igénybe”. |
| --- | --- |

—

közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető igénybe”.

| (52) | Mivel az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontjában felsorolt elemeknek nem együttesen kell fennállniuk, a jelentős torzulások fennállásának megállapításához nem szükséges mindegyik elemet megvizsgálni. Emellett bizonyos esetekben ugyanazok a ténybeli körülmények több felsorolt elem fennállásának megállapításához is felhasználhatók. Mindazonáltal a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállására vonatkozó következtetést az összes rendelkezésre álló bizonyíték alapján kell megfogalmazni. A torzulások fennállására vonatkozó általános értékelés során figyelembe vehetők az exportáló országot jellemző általános összefüggések és körülmények is, különösen olyan esetekben, amikor az exportáló ország gazdasági és közigazgatási berendezkedésének alapelemeiből fakadóan a kormányzat olyan alapvető hatáskörökkel rendelkezik, amelyek segítségével érdemben beavatkozhat a gazdaságba, és ennek hatására az árak és a költségek nem a piaci erőviszonyok szabad alakulásának eredményeként jönnek létre. |
| --- | --- |

(52)

Mivel az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontjában felsorolt elemeknek nem együttesen kell fennállniuk, a jelentős torzulások fennállásának megállapításához nem szükséges mindegyik elemet megvizsgálni. Emellett bizonyos esetekben ugyanazok a ténybeli körülmények több felsorolt elem fennállásának megállapításához is felhasználhatók. Mindazonáltal a 2. cikk (6a) bekezdésének a) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállására vonatkozó következtetést az összes rendelkezésre álló bizonyíték alapján kell megfogalmazni. A torzulások fennállására vonatkozó általános értékelés során figyelembe vehetők az exportáló országot jellemző általános összefüggések és körülmények is, különösen olyan esetekben, amikor az exportáló ország gazdasági és közigazgatási berendezkedésének alapelemeiből fakadóan a kormányzat olyan alapvető hatáskörökkel rendelkezik, amelyek segítségével érdemben beavatkozhat a gazdaságba, és ennek hatására az árak és a költségek nem a piaci erőviszonyok szabad alakulásának eredményeként jönnek létre.

| (53) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének c) pontja úgy rendelkezik, hogy „[a]mennyiben a Bizottság megalapozott jelzésekkel rendelkezik a b) pontban említettek szerinti torzulások egy adott országban vagy az ország egy adott ágazatában való fennállásáról, és amennyiben az e rendelet eredményes alkalmazása szempontjából helyénvaló, a Bizottságnak jelentést kell készítenie, nyilvánosságra hoznia és rendszeresen frissítenie, amelyben leírja a b) pontban említett piaci körülményeket az adott országban vagy ágazatban”. E rendelkezés alapján a Bizottság összeállított Kínáról egy országjelentést (a továbbiakban: jelentés) (15), amely bemutatja, hogy a kormányzat számos szinten jelentős mértékben beavatkozik a gazdaság működésébe, és ezzel torzulásokat idéz elő különösen több fontos termelési tényező (például a földterület, az energia, a tőke, a nyersanyagok és a munkaerő) esetében, illetve meghatározott ágazatokban (például az acél- és a vegyiparban). Az érdekelt felek az eljárás megindításakor felkérést kaptak arra, hogy cáfolják, észrevételezzék vagy kiegészítsék a vizsgálat iratai között található bizonyítékokat. A Bizottság a jelentést a vizsgálat megindításakor elhelyezte a vizsgálat iratai között. |
| --- | --- |

(53)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének c) pontja úgy rendelkezik, hogy „[a]mennyiben a Bizottság megalapozott jelzésekkel rendelkezik a b) pontban említettek szerinti torzulások egy adott országban vagy az ország egy adott ágazatában való fennállásáról, és amennyiben az e rendelet eredményes alkalmazása szempontjából helyénvaló, a Bizottságnak jelentést kell készítenie, nyilvánosságra hoznia és rendszeresen frissítenie, amelyben leírja a b) pontban említett piaci körülményeket az adott országban vagy ágazatban”. E rendelkezés alapján a Bizottság összeállított Kínáról egy országjelentést (a továbbiakban: jelentés) (15), amely bemutatja, hogy a kormányzat számos szinten jelentős mértékben beavatkozik a gazdaság működésébe, és ezzel torzulásokat idéz elő különösen több fontos termelési tényező (például a földterület, az energia, a tőke, a nyersanyagok és a munkaerő) esetében, illetve meghatározott ágazatokban (például az acél- és a vegyiparban). Az érdekelt felek az eljárás megindításakor felkérést kaptak arra, hogy cáfolják, észrevételezzék vagy kiegészítsék a vizsgálat iratai között található bizonyítékokat. A Bizottság a jelentést a vizsgálat megindításakor elhelyezte a vizsgálat iratai között.

[a]mennyiben a Bizottság megalapozott jelzésekkel rendelkezik a b) pontban említettek szerinti torzulások egy adott országban vagy az ország egy adott ágazatában való fennállásáról, és amennyiben az e rendelet eredményes alkalmazása szempontjából helyénvaló, a Bizottságnak jelentést kell készítenie, nyilvánosságra hoznia és rendszeresen frissítenie, amelyben leírja a b) pontban említett piaci körülményeket az adott országban vagy ágazatban

15

| (54) | A kérelmező a jelentés megállapításait kiegészítő információkat szolgáltatott az aceszulfám-kálium előállításához felhasznált nyersanyagok tekintetében. A kérelmező megbízást adott egy jelentés elkészítésére is, amely beazonosítja az aceszulfám-kálium egyik fő nyersanyagára, a kén-trioxidra vonatkozó jellemzőket és a hozzá kapcsolódó főbb torzulásokat abban a két kínai tartományban, amelyben az aceszulfám-káliumot gyártják (Jiangsu és Anhui tartomány). A releváns bizonyíték magában foglalja a 2016. október 24-én kelt Vegyipari Fejlesztési Tervet, amely a 2018. március 14-én kiadott, A KKP Anhui Tartományi Bizottságának és Anhui Tartomány Népi Kormányhivatalának véleménye a magas színvonalú gazdaságfejlesztés előmozdításáról című dokumentumra hivatkozva a vegyipari ágazat ellátási szintjét befolyásoló célkitűzéseket és termelési célokat határoz meg, többek között a kéntrioxid-szulfonálásra és az aceszulfám-káliumra, valamint Anhui tartományra vonatkozóan. Ez a szakpolitikai dokumentum meghatároz számos, különösen az Anhui tartományra vonatkozó, magas színvonalú gazdaságfejlesztést elősegítő iparpolitikai kezdeményezést – ilyen például a pénzügyi ösztönzők és adókedvezmények a Központi Szerkezetikiigazítási Iránymutatás-gyűjteményben„ösztönzöttként” megjelölt ágazatokkal összhangban működő ipari és logisztikai vállalkozásokra való alkalmazása. A kérelmező kifejtette továbbá, hogy a 2005. december 2-i, Az Államtanács határozata az ipari szerkezetátalakítás támogatásáról szóló ideiglenes rendelkezések közzétételéről és végrehajtásáról című dokumentum meghatározza a gazdasági és ipari szakpolitikai célokat, és minden tartományi kormányt felszólít arra, hogy konkrét intézkedések meghatározásával irányítsa a beruházásokat. Ez kiterjed a földre, a hitelekre, az adózásra, valamint a behozatalra és a kivitelre vonatkozó támogató szakpolitikákra is. Rámutatott továbbá az állami beavatkozás más olyan szakpolitikai eszközeire is, mint például a 2013 januárjában kiadott, Az iparszerkezeti kiigazítás iránymutatás-gyűjteménye című dokumentum, amely az iparági szegmenseket „ösztönzött”, „korlátozott” és „megszűnt” kategóriákba sorolja. Ebben a gyűjteményben a kén-trioxid szulfonálása az „ösztönzött” kategóriában szerepel. |
| --- | --- |

(54)

A kérelmező a jelentés megállapításait kiegészítő információkat szolgáltatott az aceszulfám-kálium előállításához felhasznált nyersanyagok tekintetében. A kérelmező megbízást adott egy jelentés elkészítésére is, amely beazonosítja az aceszulfám-kálium egyik fő nyersanyagára, a kén-trioxidra vonatkozó jellemzőket és a hozzá kapcsolódó főbb torzulásokat abban a két kínai tartományban, amelyben az aceszulfám-káliumot gyártják (Jiangsu és Anhui tartomány). A releváns bizonyíték magában foglalja a 2016. október 24-én kelt Vegyipari Fejlesztési Tervet, amely a 2018. március 14-én kiadott, A KKP Anhui Tartományi Bizottságának és Anhui Tartomány Népi Kormányhivatalának véleménye a magas színvonalú gazdaságfejlesztés előmozdításáról című dokumentumra hivatkozva a vegyipari ágazat ellátási szintjét befolyásoló célkitűzéseket és termelési célokat határoz meg, többek között a kéntrioxid-szulfonálásra és az aceszulfám-káliumra, valamint Anhui tartományra vonatkozóan. Ez a szakpolitikai dokumentum meghatároz számos, különösen az Anhui tartományra vonatkozó, magas színvonalú gazdaságfejlesztést elősegítő iparpolitikai kezdeményezést – ilyen például a pénzügyi ösztönzők és adókedvezmények a Központi Szerkezetikiigazítási Iránymutatás-gyűjteményben„ösztönzöttként” megjelölt ágazatokkal összhangban működő ipari és logisztikai vállalkozásokra való alkalmazása. A kérelmező kifejtette továbbá, hogy a 2005. december 2-i, Az Államtanács határozata az ipari szerkezetátalakítás támogatásáról szóló ideiglenes rendelkezések közzétételéről és végrehajtásáról című dokumentum meghatározza a gazdasági és ipari szakpolitikai célokat, és minden tartományi kormányt felszólít arra, hogy konkrét intézkedések meghatározásával irányítsa a beruházásokat. Ez kiterjed a földre, a hitelekre, az adózásra, valamint a behozatalra és a kivitelre vonatkozó támogató szakpolitikákra is. Rámutatott továbbá az állami beavatkozás más olyan szakpolitikai eszközeire is, mint például a 2013 januárjában kiadott, Az iparszerkezeti kiigazítás iránymutatás-gyűjteménye című dokumentum, amely az iparági szegmenseket „ösztönzött”, „korlátozott” és „megszűnt” kategóriákba sorolja. Ebben a gyűjteményben a kén-trioxid szulfonálása az „ösztönzött” kategóriában szerepel.

Vegyipari Fejlesztési Tervet

A KKP Anhui Tartományi Bizottságának és Anhui Tartomány Népi Kormányhivatalának véleménye a magas színvonalú gazdaságfejlesztés előmozdításáról

Központi Szerkezetikiigazítási Iránymutatás-gyűjteményben

Az Államtanács határozata az ipari szerkezetátalakítás támogatásáról szóló ideiglenes rendelkezések közzétételéről és végrehajtásáról

Az iparszerkezeti kiigazítás iránymutatás-gyűjteménye

| (55) | A kérelem említett továbbá egy, A kén-trioxidra vonatkozó exportadó és héa visszatérítésének visszavonása című dokumentumot is, amely 13 %-os, a kivitelhez kapcsolódó – kiviteli korlátozást eredményező – héaköltséget határoz meg. |
| --- | --- |

(55)

A kérelem említett továbbá egy, A kén-trioxidra vonatkozó exportadó és héa visszatérítésének visszavonása című dokumentumot is, amely 13 %-os, a kivitelhez kapcsolódó – kiviteli korlátozást eredményező – héaköltséget határoz meg.

A kén-trioxidra vonatkozó exportadó és héa visszatérítésének visszavonása

| (56) | A villamos energiára, a gázra, a gőzre és a vízre vonatkozóan a kérelem ismertette az árképzési felügyelet szerepét Jiangsu és Anhui tartományban, valamint felhívta a figyelmet a szénágazatban eszközölt állami és tartományi beavatkozásokra. A 2016. február 1-jén kiadott, Az Államtanács véleménye a szénipar kapacitásfeleslegének csökkentéséről és fejlesztéséről című dokumentum megerősítette a kapacitásfelesleggel kapcsolatos problémák, valamint az ágazat piacán végrehajtott jelentős állami beavatkozások fennállását. |
| --- | --- |

(56)

A villamos energiára, a gázra, a gőzre és a vízre vonatkozóan a kérelem ismertette az árképzési felügyelet szerepét Jiangsu és Anhui tartományban, valamint felhívta a figyelmet a szénágazatban eszközölt állami és tartományi beavatkozásokra. A 2016. február 1-jén kiadott, Az Államtanács véleménye a szénipar kapacitásfeleslegének csökkentéséről és fejlesztéséről című dokumentum megerősítette a kapacitásfelesleggel kapcsolatos problémák, valamint az ágazat piacán végrehajtott jelentős állami beavatkozások fennállását.

Az Államtanács véleménye a szénipar kapacitásfeleslegének csökkentéséről és fejlesztéséről

| (57) | Végezetül a kérelem felsorolja a Nantong Acetic Acidra, az aceszulfámkálium-gyártó Nantong Hongxinnal kapcsolatban álló vállalatra vonatkozó egyedi támogatásokat. A Nantong Acetic Acid egy nyilvános bejelentése, valamint a Nantong Acetic Acid 2018. évi éves jelentése alapján a Nantong Acetic Acid vállalatra a Csúcstechnológiát vagy új technológiát alkalmazó vállalkozásokra vonatkozó kedvezményes társaságiadó-program keretében kedvezményes, (25 %-os helyett) 15 %-os társaságiadó-kulcs vonatkozik. |
| --- | --- |

(57)

Végezetül a kérelem felsorolja a Nantong Acetic Acidra, az aceszulfámkálium-gyártó Nantong Hongxinnal kapcsolatban álló vállalatra vonatkozó egyedi támogatásokat. A Nantong Acetic Acid egy nyilvános bejelentése, valamint a Nantong Acetic Acid 2018. évi éves jelentése alapján a Nantong Acetic Acid vállalatra a Csúcstechnológiát vagy új technológiát alkalmazó vállalkozásokra vonatkozó kedvezményes társaságiadó-program keretében kedvezményes, (25 %-os helyett) 15 %-os társaságiadó-kulcs vonatkozik.

Csúcstechnológiát vagy új technológiát alkalmazó vállalkozásokra vonatkozó kedvezményes társaságiadó-program

| (58) | Ezenfelül a kérelem számos, a jelentésben beazonosított, az aceszulfám-kálium gyártásához használt egyéb nyersanyagokat – például a diketént, a szulfaminsavat, a trietil-amint, a kálium-hidroxidot, az ecetsavat, a diklórmetánt és az ammóniát – érintő torzulást említett. A kérelem valóban bizonyítékot szolgáltatott a vegyipari ágazat kapacitásfeleslegére, valamint rámutatott, hogy a kínai ecetsavgyártás kapacitáskihasználási aránya megközelítőleg 69 % volt 2019 negyedik negyedévében, míg 2020 első negyedévére várhatóan 63 % körüli szintjét, majd 2020 végére mintegy 67 %-ra emelkedését jelezte elő a kérelem. A termelési többletkapacitáson túlmenően a kínai ecetsavgyártásba való beruházás az Orientációs jegyzék az ipari szerkezetátalakításhoz című (2013-ban felülvizsgált) dokumentum szerinti ellenőrzések hatálya alá tartozik. Ez a két elem együttesen torzítja az ecetsav kínai piacát, és következésképpen a diketén továbbfeldolgozásra szánt előállítását is. |
| --- | --- |

(58)

Ezenfelül a kérelem számos, a jelentésben beazonosított, az aceszulfám-kálium gyártásához használt egyéb nyersanyagokat – például a diketént, a szulfaminsavat, a trietil-amint, a kálium-hidroxidot, az ecetsavat, a diklórmetánt és az ammóniát – érintő torzulást említett. A kérelem valóban bizonyítékot szolgáltatott a vegyipari ágazat kapacitásfeleslegére, valamint rámutatott, hogy a kínai ecetsavgyártás kapacitáskihasználási aránya megközelítőleg 69 % volt 2019 negyedik negyedévében, míg 2020 első negyedévére várhatóan 63 % körüli szintjét, majd 2020 végére mintegy 67 %-ra emelkedését jelezte elő a kérelem. A termelési többletkapacitáson túlmenően a kínai ecetsavgyártásba való beruházás az Orientációs jegyzék az ipari szerkezetátalakításhoz című (2013-ban felülvizsgált) dokumentum szerinti ellenőrzések hatálya alá tartozik. Ez a két elem együttesen torzítja az ecetsav kínai piacát, és következésképpen a diketén továbbfeldolgozásra szánt előállítását is.

| (59) | A kérelem továbbá a Hebei tartomány tizenharmadik ötéves petrolkémiai tervében meghatározott szakpolitikai célkitűzésekkel és célokkal kapcsolatos állami beavatkozásokról is beszámolt. A terv bemutatja, hogyan szabályozza a kínai állam a kénbányászatot és korlátozza a kénsavgyártás piacára való belépést. A kénbányászat ellenőrzés alá vonásával és a kénsavtermelésbe való beruházás korlátozásával a kínai kormány nemcsak e két termék piacát, hanem a kéntrioxid-gyártás piacát is torzítja. |
| --- | --- |

(59)

A kérelem továbbá a Hebei tartomány tizenharmadik ötéves petrolkémiai tervében meghatározott szakpolitikai célkitűzésekkel és célokkal kapcsolatos állami beavatkozásokról is beszámolt. A terv bemutatja, hogyan szabályozza a kínai állam a kénbányászatot és korlátozza a kénsavgyártás piacára való belépést. A kénbányászat ellenőrzés alá vonásával és a kénsavtermelésbe való beruházás korlátozásával a kínai kormány nemcsak e két termék piacát, hanem a kéntrioxid-gyártás piacát is torzítja.

Hebei tartomány tizenharmadik ötéves petrolkémiai tervében

| (60) | A kérelem továbbá a karbamid piacán eszközölt más típusú állami beavatkozásokra, például a karbamidra vonatkozó szigorú importkvótára és exportadókra is hivatkozott. A karbamid – a kén-trioxiddal és a kénsavval együtt – a szulfaminsav előállításához a feldolgozási lánc magasabb szintjén használt nyersanyag. A kínai kormány 2005. július 1-jével mentesítette a karbamid belföldi értékesítését a héa alól. Végezetül a kínai kormány a 2004 óta működő Állami Műtrágyarendszeren keresztül is beavatkozott a piac működésébe. A jelentés szerint a karbamid gyártói kedvezményes villamosenergia-árakban és vasúti szállítási díjakban részesülnek. |
| --- | --- |

(60)

A kérelem továbbá a karbamid piacán eszközölt más típusú állami beavatkozásokra, például a karbamidra vonatkozó szigorú importkvótára és exportadókra is hivatkozott. A karbamid – a kén-trioxiddal és a kénsavval együtt – a szulfaminsav előállításához a feldolgozási lánc magasabb szintjén használt nyersanyag. A kínai kormány 2005. július 1-jével mentesítette a karbamid belföldi értékesítését a héa alól. Végezetül a kínai kormány a 2004 óta működő Állami Műtrágyarendszeren keresztül is beavatkozott a piac működésébe. A jelentés szerint a karbamid gyártói kedvezményes villamosenergia-árakban és vasúti szállítási díjakban részesülnek.

| (61) | A jelentésre hivatkozva a kérelem rámutatott, hogy a káliumsó szerepel Az ásványi erőforrásokra vonatkozó tizenharmadik ötéves terv nyersanyaglistáján, melyen több, az ásványok különböző csoportjaira vonatkozó részletes rendelkezés is megtalálható. A „foszfor” szakaszban a Biztonság jelentése megállapítja, hogy az egyik célkitűzés élelmezésbiztonsági stratégiával összhangban a mezőgazdaságban használt fontos ásványi források – például a foszfor, a kén és a kálium – ellátásának stabilizálása. Mi több, a „kálium-karbonát és más nyers természetes káliumsók” a jelentésben a kiviteli vámok hatálya alá tartozó elemek között is szerepel. A kérelemben említett további állami beavatkozások az ammóniára, egy, a hulladék kénsav újrafeldolgozásához vásárolt további nyersanyagra is kiterjednek. |
| --- | --- |

(61)

A jelentésre hivatkozva a kérelem rámutatott, hogy a káliumsó szerepel Az ásványi erőforrásokra vonatkozó tizenharmadik ötéves terv nyersanyaglistáján, melyen több, az ásványok különböző csoportjaira vonatkozó részletes rendelkezés is megtalálható. A „foszfor” szakaszban a Biztonság jelentése megállapítja, hogy az egyik célkitűzés élelmezésbiztonsági stratégiával összhangban a mezőgazdaságban használt fontos ásványi források – például a foszfor, a kén és a kálium – ellátásának stabilizálása. Mi több, a „kálium-karbonát és más nyers természetes káliumsók” a jelentésben a kiviteli vámok hatálya alá tartozó elemek között is szerepel. A kérelemben említett további állami beavatkozások az ammóniára, egy, a hulladék kénsav újrafeldolgozásához vásárolt további nyersanyagra is kiterjednek.

Az ásványi erőforrásokra vonatkozó tizenharmadik ötéves terv

| (62) | A kérelmező rámutatott továbbá, hogy a jelentés szerint a kínai kormány maga is elismerte, még nem jött létre a villamos energia értékesítésének hatékony versenymechanizmusa. Ez arra utal, hogy jelentős torzulások állnak fenn az ipari célú villamosenergia-szolgáltatás kínai piacán. A kérelem végezetül megemlített más olyan területeket is, amelyeken az állami beavatkozás befolyásolja a kínai ipari szereplők költségeit. Ilyen például a földhasználati jogokhoz való hozzáférés (a jelentés 9. fejezete), a tőkéhez és finanszírozáshoz való hozzáférés (a jelentés 11. fejezete) és a munkaerőpiachoz való hozzáférés (a jelentés 13. fejezete). |
| --- | --- |

(62)

A kérelmező rámutatott továbbá, hogy a jelentés szerint a kínai kormány maga is elismerte, még nem jött létre a villamos energia értékesítésének hatékony versenymechanizmusa. Ez arra utal, hogy jelentős torzulások állnak fenn az ipari célú villamosenergia-szolgáltatás kínai piacán. A kérelem végezetül megemlített más olyan területeket is, amelyeken az állami beavatkozás befolyásolja a kínai ipari szereplők költségeit. Ilyen például a földhasználati jogokhoz való hozzáférés (a jelentés 9. fejezete), a tőkéhez és finanszírozáshoz való hozzáférés (a jelentés 11. fejezete) és a munkaerőpiachoz való hozzáférés (a jelentés 13. fejezete).

| (63) | A (46) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a kínai kormány nem fogalmazott meg olyan észrevételeket vagy szolgáltatott olyan bizonyítékokat, amelyek alátámasztják vagy cáfolják az ügy iratai között megtalálható, köztük a jelentésben foglalt, valamint a kérelmező által kiegészítésül szolgáltatott, a jelentős torzulások fennállására és/vagy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a jelen ügyre való alkalmazása indokoltságára vonatkozó bizonyítékokat. |
| --- | --- |

(63)

A (46) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a kínai kormány nem fogalmazott meg olyan észrevételeket vagy szolgáltatott olyan bizonyítékokat, amelyek alátámasztják vagy cáfolják az ügy iratai között megtalálható, köztük a jelentésben foglalt, valamint a kérelmező által kiegészítésül szolgáltatott, a jelentős torzulások fennállására és/vagy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a jelen ügyre való alkalmazása indokoltságára vonatkozó bizonyítékokat.

| (64) | Ebben a kérdésben az együttműködő exportáló gyártó, az Anhui Jinhe fogalmazott meg észrevételeket, azt állítva, hogy a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazására indoklásként felhozott érv nem megalapozott, és nem alkalmazható a vállalatra. Az Anhui Jinhe azzal érvelt, hogy a kérelmező által elkészíttetett jelentésben beazonosított, a diketént, a kén-trioxidot és a kénsavat érintő torzulásokra vonatkozó megállapítások az Anhui Jinhe szempontjából nem relevánsak, mivel az Anhui Jinhe saját maga állítja elő ezeket az inputokat. A feldolgozási lánc magasabb szintjén használt releváns nyersanyagok a következők: jégecet, szulfaminsav és kálium-hidroxid. |
| --- | --- |

(64)

Ebben a kérdésben az együttműködő exportáló gyártó, az Anhui Jinhe fogalmazott meg észrevételeket, azt állítva, hogy a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazására indoklásként felhozott érv nem megalapozott, és nem alkalmazható a vállalatra. Az Anhui Jinhe azzal érvelt, hogy a kérelmező által elkészíttetett jelentésben beazonosított, a diketént, a kén-trioxidot és a kénsavat érintő torzulásokra vonatkozó megállapítások az Anhui Jinhe szempontjából nem relevánsak, mivel az Anhui Jinhe saját maga állítja elő ezeket az inputokat. A feldolgozási lánc magasabb szintjén használt releváns nyersanyagok a következők: jégecet, szulfaminsav és kálium-hidroxid.

| (65) | E tekintetben az Anhui Jinhe a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) és c) pontja szerinti jelenlegi – például az extrudált alumíniumtermékekkel (16) kapcsolatos ügyben alkalmazott gyakorlatára hivatkozott, amely szerint az exportáló gyártók kötelesek a torzulásmentes árakra és költségekre vonatkozó bizonyítékot szolgáltatni annak „határozott bizonyítása” érdekében, hogy saját belföldi költségeiket nem érintik jelentős torzulások. A vállalat előadta, hogy a releváns nyersanyagok belföldi árai piacorientáltak, és az uralkodó piaci feltételek alapján, tárgyalások útján kerülnek meghatározásra. A vállalat különösen azzal szolgáltatott bizonyítékot, hogy a COMTRADE alapján összehasonlította saját árait a törökországi árakkal, és bemutatta, hogy a jégecet, a szulfaminsav és a kálium-hidroxid a nemzetközi áraknál alacsonyabb inputárainak fő oka az, hogy a Kínán belüli szállítási költségek jóval alacsonyabbak, mivel a vállalat kizárólag a belföldi ellátásra támaszkodik. |
| --- | --- |

(65)

E tekintetben az Anhui Jinhe a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) és c) pontja szerinti jelenlegi – például az extrudált alumíniumtermékekkel (16) kapcsolatos ügyben alkalmazott gyakorlatára hivatkozott, amely szerint az exportáló gyártók kötelesek a torzulásmentes árakra és költségekre vonatkozó bizonyítékot szolgáltatni annak „határozott bizonyítása” érdekében, hogy saját belföldi költségeiket nem érintik jelentős torzulások. A vállalat előadta, hogy a releváns nyersanyagok belföldi árai piacorientáltak, és az uralkodó piaci feltételek alapján, tárgyalások útján kerülnek meghatározásra. A vállalat különösen azzal szolgáltatott bizonyítékot, hogy a COMTRADE alapján összehasonlította saját árait a törökországi árakkal, és bemutatta, hogy a jégecet, a szulfaminsav és a kálium-hidroxid a nemzetközi áraknál alacsonyabb inputárainak fő oka az, hogy a Kínán belüli szállítási költségek jóval alacsonyabbak, mivel a vállalat kizárólag a belföldi ellátásra támaszkodik.

extrudált alumíniumtermékekkel

16

| (66) | A vállalat azzal érvelt továbbá, hogy nem az exportáló ország hatóságainak ellenőrzése alatt gyakorolja tevékenységét. Ezenfelül a vállalat azt állította, hogy az aceszulfám-kálium árát és a termeléséhez szükséges inputok költségeit nem befolyásolja semmilyen állami beavatkozás. Ezen állítások cáfolatát a 3.2.1.3. és a 3.2.1.4. szakasz tárgyalja. |
| --- | --- |

(66)

A vállalat azzal érvelt továbbá, hogy nem az exportáló ország hatóságainak ellenőrzése alatt gyakorolja tevékenységét. Ezenfelül a vállalat azt állította, hogy az aceszulfám-kálium árát és a termeléséhez szükséges inputok költségeit nem befolyásolja semmilyen állami beavatkozás. Ezen állítások cáfolatát a 3.2.1.3. és a 3.2.1.4. szakasz tárgyalja.

| (67) | Észrevételeiben az exportáló gyártó rámutatott továbbá arra is, hogy a 2. cikk (6a) bekezdése nem áll összhangban a WTO dömpingellenes megállapodásával. Ennek oka először is, hogy a dömpingellenes megállapodás 2.2. pontja három forgatókönyvet nevesít, amelyek lehetővé teszik a rendes érték kiszámítását: i. az értékesítés a szokásos kereskedelmi forgalom keretében történik, ii. sajátos piaci helyzet áll fenn, vagy iii. a belföldi piacon megvalósuló értékesítés alacsony volumene miatt az ilyen értékesítés nem reprezentatív. Az Anhui Jinhe azt állította, hogy a jelentős torzulások nem teljesítik e három kritérium egyikét sem. Továbbá azt állította, hogy még ha úgy is lehetne tekinteni, ha a jelentős torzulások fogalmára a fenti kritériumok közül a második érvényes, a WTO vizsgálóbizottsága az „Ausztrália – A4-es fénymásolópapírra vonatkozó dömpingellenes intézkedések” (DS529) ügyben megerősítette, hogy az, hogy az érintett termék belföldi árát és a termeléséhez felhasznált inputokat a kormányzati torzulások befolyásolják, nem elegendő ahhoz, hogy úgy tekintsék, hogy a belföldi piacon megvalósuló értékesítés és az exportértékesítés közötti megfelelő összehasonlítás „a sajátos piaci helyzet miatt” érintett. Ezenfelül az Anhui Jinhe megjegyezte, hogy a Bizottság szisztematikusan képezi a rendes értéket, miközben eseti alapon ellenőriznie kellett volna, hogy teljesülnek-e a dömpingellenes megállapodás 2.2. pontjában foglalt feltételek. |
| --- | --- |

(67)

Észrevételeiben az exportáló gyártó rámutatott továbbá arra is, hogy a 2. cikk (6a) bekezdése nem áll összhangban a WTO dömpingellenes megállapodásával. Ennek oka először is, hogy a dömpingellenes megállapodás 2.2. pontja három forgatókönyvet nevesít, amelyek lehetővé teszik a rendes érték kiszámítását: i. az értékesítés a szokásos kereskedelmi forgalom keretében történik, ii. sajátos piaci helyzet áll fenn, vagy iii. a belföldi piacon megvalósuló értékesítés alacsony volumene miatt az ilyen értékesítés nem reprezentatív. Az Anhui Jinhe azt állította, hogy a jelentős torzulások nem teljesítik e három kritérium egyikét sem. Továbbá azt állította, hogy még ha úgy is lehetne tekinteni, ha a jelentős torzulások fogalmára a fenti kritériumok közül a második érvényes, a WTO vizsgálóbizottsága az „Ausztrália – A4-es fénymásolópapírra vonatkozó dömpingellenes intézkedések” (DS529) ügyben megerősítette, hogy az, hogy az érintett termék belföldi árát és a termeléséhez felhasznált inputokat a kormányzati torzulások befolyásolják, nem elegendő ahhoz, hogy úgy tekintsék, hogy a belföldi piacon megvalósuló értékesítés és az exportértékesítés közötti megfelelő összehasonlítás „a sajátos piaci helyzet miatt” érintett. Ezenfelül az Anhui Jinhe megjegyezte, hogy a Bizottság szisztematikusan képezi a rendes értéket, miközben eseti alapon ellenőriznie kellett volna, hogy teljesülnek-e a dömpingellenes megállapodás 2.2. pontjában foglalt feltételek.

| (68) | Az Anhui Jinhe továbbá azt állította, hogy a dömpingellenes megállapodás 2.2. pontja értelmében a rendes érték kiszámításának tükröznie kell „a származási országban felmerülő költséget”, amint az az „Ausztrália – A4-es fénymásolópapírra vonatkozó dömpingellenes intézkedések” (DS529), valamint az „Európai Unió – Az Argentínából érkező biodízelre vonatkozó dömpingellenes intézkedések” (DS473) WTO-ügyben megerősítést nyert. Ráadásul az Anhui Jinhe érvelése szerint a rendes érték kiszámításának összhangban kell lennie a dömpingellenes megállapodás 2.2.1.1. pontjának követelményeivel, és hozzátette, hogy a „Kína – Az Egyesült Államokból származó brojlertermékekkel szembeni dömpingellenes és a kiegyenlítővám-intézkedések” (DS427) WTO-ügyben tett ténymegállapítások megkövetelték a nyomozó hatóságoktól, hogy vegyék figyelembe az exportáló gyártók nyilvántartott költségeit, kivéve, ha azok nem állnak összhangban az általánosan elfogadott számviteli elvekkel, vagy nem tükrözik megfelelően a szóban forgó termék gyártásával és értékesítésével kapcsolatos költségeket. Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése – az Anhui Jinhe véleménye szerint – összeegyeztethetetlen a dömpingellenes megállapodás 2.2.1.1. pontjával, mivel az exportáló gyártó költségeit szisztematikusan figyelmen kívül hagyják, függetlenül attól, hogy a rögzített költségek megfelelnek-e a fenti két feltételnek. |
| --- | --- |

(68)

Az Anhui Jinhe továbbá azt állította, hogy a dömpingellenes megállapodás 2.2. pontja értelmében a rendes érték kiszámításának tükröznie kell „a származási országban felmerülő költséget”, amint az az „Ausztrália – A4-es fénymásolópapírra vonatkozó dömpingellenes intézkedések” (DS529), valamint az „Európai Unió – Az Argentínából érkező biodízelre vonatkozó dömpingellenes intézkedések” (DS473) WTO-ügyben megerősítést nyert. Ráadásul az Anhui Jinhe érvelése szerint a rendes érték kiszámításának összhangban kell lennie a dömpingellenes megállapodás 2.2.1.1. pontjának követelményeivel, és hozzátette, hogy a „Kína – Az Egyesült Államokból származó brojlertermékekkel szembeni dömpingellenes és a kiegyenlítővám-intézkedések” (DS427) WTO-ügyben tett ténymegállapítások megkövetelték a nyomozó hatóságoktól, hogy vegyék figyelembe az exportáló gyártók nyilvántartott költségeit, kivéve, ha azok nem állnak összhangban az általánosan elfogadott számviteli elvekkel, vagy nem tükrözik megfelelően a szóban forgó termék gyártásával és értékesítésével kapcsolatos költségeket. Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése – az Anhui Jinhe véleménye szerint – összeegyeztethetetlen a dömpingellenes megállapodás 2.2.1.1. pontjával, mivel az exportáló gyártó költségeit szisztematikusan figyelmen kívül hagyják, függetlenül attól, hogy a rögzített költségek megfelelnek-e a fenti két feltételnek.

| (69) | A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének rendelkezései teljes mértékben összeegyeztethetők az Európai Unió WTO-kötelezettségeivel. Amint azt a WTO Fellebbezési Testülete kifejezetten egyértelművé tette a DS473. sz. ügyben, a WTO jogszabályai megengedik harmadik országból származó, megfelelően kiigazított adatok felhasználását, ha ez a kiigazítás szükséges és megalapozott. A Bizottság emlékeztetett arra, hogy az „Ausztrália – A4-es fénymásolópapírra vonatkozó dömpingellenes intézkedések” (DS529) és a „Kína – Brojler termékek” (DS427) (21.5. cikk – USA) WTO-ügyek nem az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének értelmezésére és alkalmazásának feltételeire vonatkoztak. Ezen túlmenően az ezen ügyek alapjául szolgáló tényszerű helyzetek eltértek az alaprendelet szóban forgó – a jelentős torzulásoknak az exportáló országban való fennállására vonatkozó – rendelkezése szerinti módszertan alkalmazásának alapjául szolgáló helyzettől és kritériumoktól. Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerint a rendes érték csak akkor kerül egy reprezentatív országból beszerzett, torzulástól mentes költségek és árak, vagy egy nemzetközi referenciaérték alapján kiszámításra, ha megállapítást nyer, hogy jelentős torzulások állnak fenn, és azok befolyásolják a költségeket és az árakat. Mindenesetre az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése második albekezdésének harmadik francia bekezdése lehetővé teszi a belső költségek felhasználását, amennyiben megállapítást nyer, hogy azok nem torzultak. A Bizottság ezért elutasította ezeket az állításokat. |
| --- | --- |

(69)

A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének rendelkezései teljes mértékben összeegyeztethetők az Európai Unió WTO-kötelezettségeivel. Amint azt a WTO Fellebbezési Testülete kifejezetten egyértelművé tette a DS473. sz. ügyben, a WTO jogszabályai megengedik harmadik országból származó, megfelelően kiigazított adatok felhasználását, ha ez a kiigazítás szükséges és megalapozott. A Bizottság emlékeztetett arra, hogy az „Ausztrália – A4-es fénymásolópapírra vonatkozó dömpingellenes intézkedések” (DS529) és a „Kína – Brojler termékek” (DS427) (21.5. cikk – USA) WTO-ügyek nem az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének értelmezésére és alkalmazásának feltételeire vonatkoztak. Ezen túlmenően az ezen ügyek alapjául szolgáló tényszerű helyzetek eltértek az alaprendelet szóban forgó – a jelentős torzulásoknak az exportáló országban való fennállására vonatkozó – rendelkezése szerinti módszertan alkalmazásának alapjául szolgáló helyzettől és kritériumoktól. Az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerint a rendes érték csak akkor kerül egy reprezentatív országból beszerzett, torzulástól mentes költségek és árak, vagy egy nemzetközi referenciaérték alapján kiszámításra, ha megállapítást nyer, hogy jelentős torzulások állnak fenn, és azok befolyásolják a költségeket és az árakat. Mindenesetre az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése második albekezdésének harmadik francia bekezdése lehetővé teszi a belső költségek felhasználását, amennyiben megállapítást nyer, hogy azok nem torzultak. A Bizottság ezért elutasította ezeket az állításokat.

| (70) | Az Anhui Jinhe előadta ezenkívül, hogy az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése nincs összhangban a dömpingellenes megállapodás 2.2.2. pontjával. Rámutatott, hogy az „EK – Csőszerelvények” (DS219) ügyben a Fellebbezési Testület megerősítette, hogy a nyomozó hatóság köteles az exportáló gyártók tényleges SGA-költségeit és nyereségét felhasználni, amennyiben ezen adatok rendelkezésre állnak. Az Anhui Jinhe ezért előadta, hogy az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése nincs összhangban a dömpingellenes megállapodás 2.2.2. pontjával. |
| --- | --- |

(70)

Az Anhui Jinhe előadta ezenkívül, hogy az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése nincs összhangban a dömpingellenes megállapodás 2.2.2. pontjával. Rámutatott, hogy az „EK – Csőszerelvények” (DS219) ügyben a Fellebbezési Testület megerősítette, hogy a nyomozó hatóság köteles az exportáló gyártók tényleges SGA-költségeit és nyereségét felhasználni, amennyiben ezen adatok rendelkezésre állnak. Az Anhui Jinhe ezért előadta, hogy az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése nincs összhangban a dömpingellenes megállapodás 2.2.2. pontjával.

| (71) | A Bizottság felhívta a figyelmet arra, hogy ha megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, akkor a rendes értéket egy megfelelő reprezentatív ország torzulatlan árai vagy referenciaértékei alapján kell képezni minden egyes exportáló gyártóra nézve, az alaprendelet 2. cikk (6a) bekezdés a) pontjának megfelelően. A fentiekben kifejtettek szerint az alaprendelet ugyanezen rendelkezése lehetőséget ad belföldi költségek használatára, amennyiben egyértelműen megállapítható torzulástól mentes voltuk. Ebben az összefüggésben az exportáló gyártóknak tehát lehetőségük volt bizonyítékokkal szolgálni arra nézve, hogy SGA-költségeik és/vagy egyéb inputköltségeik valójában torzulatlanok. Azonban, ahogy azt a 3.2.1.2–3.2.1.9. pont bizonyítja, a Bizottság megállapította, hogy Kínában az aceszulfám-kálium ágazatára torzulások jellemzők, és nem állt rendelkezésre olyan egyértelmű bizonyíték, amely alátámasztotta volna, hogy az egyes exportáló gyártók termelési tényezői torzulástól mentesek. A Bizottság ezért elutasította ezeket az állításokat. |
| --- | --- |

(71)

A Bizottság felhívta a figyelmet arra, hogy ha megállapítást nyer, hogy az exportáló országban fennálló, az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja szerinti jelentős torzulások következtében nem helyénvaló az exportáló országbeli belföldi árak és költségek alkalmazása, akkor a rendes értéket egy megfelelő reprezentatív ország torzulatlan árai vagy referenciaértékei alapján kell képezni minden egyes exportáló gyártóra nézve, az alaprendelet 2. cikk (6a) bekezdés a) pontjának megfelelően. A fentiekben kifejtettek szerint az alaprendelet ugyanezen rendelkezése lehetőséget ad belföldi költségek használatára, amennyiben egyértelműen megállapítható torzulástól mentes voltuk. Ebben az összefüggésben az exportáló gyártóknak tehát lehetőségük volt bizonyítékokkal szolgálni arra nézve, hogy SGA-költségeik és/vagy egyéb inputköltségeik valójában torzulatlanok. Azonban, ahogy azt a 3.2.1.2–3.2.1.9. pont bizonyítja, a Bizottság megállapította, hogy Kínában az aceszulfám-kálium ágazatára torzulások jellemzők, és nem állt rendelkezésre olyan egyértelmű bizonyíték, amely alátámasztotta volna, hogy az egyes exportáló gyártók termelési tényezői torzulástól mentesek. A Bizottság ezért elutasította ezeket az állításokat.

| (72) | Végezetül az Anhui Jinhe azt állította, hogy a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének rendelkezései szerint köteles az egyes vállalatokra és költségekre vonatkozó egyedi elemzés elvégzésére. Éppen ezért az Anhui Jinhe vállalatra vonatkozóan külön elemzést kellett volna készíteni az általa benyújtott kérdőív alapján. |
| --- | --- |

(72)

Végezetül az Anhui Jinhe azt állította, hogy a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének rendelkezései szerint köteles az egyes vállalatokra és költségekre vonatkozó egyedi elemzés elvégzésére. Éppen ezért az Anhui Jinhe vállalatra vonatkozóan külön elemzést kellett volna készíteni az általa benyújtott kérdőív alapján.

| (73) | A Bizottság megjegyezte, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazását megalapozó jelentős torzulások fennállását országos szinten kell megállapítani. Ha a jelentős torzulások fennállása megállapítást nyer, az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdését minden kínai exportáló gyártóra a priori alkalmazni kell, a termelési tényezőikhez kapcsolódó összes költség vonatkozásában. Mindenesetre az alaprendelet szóban forgó rendelkezése előírja olyan belföldi költségek használatát, amelyekről egyértelműen megállapítható, hogy nem torzultak. Egyik belföldi költségről sem lehetett azonban pontos és megfelelő bizonyítékok alapján megállapítani, hogy az torzulástól mentes lenne, az exportáló gyártók ugyanis nem nyújtottak be a torzulástól mentes árakkal és költségekkel kapcsolatos megfelelő és pontos bizonyítékokat. Az Anhui Jinhe vállalatra vonatkozó számítások mindenesetre a vállalat által megadott adatokat tükrözik – a vállalat által a kérdőívre adott válaszaiban megadott termelési tényezőket és összegeket is beleértve –, ugyanakkor – az alaprendelet rendelkezéseivel, és különösen a 2. cikk (6a) bekezdésével összhangban – kellően figyelembe veszik a Kínában tapasztalható jelentős torzulások fennállását és hatását. A Bizottság ezért elutasította ezeket az állításokat. |
| --- | --- |

(73)

A Bizottság megjegyezte, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazását megalapozó jelentős torzulások fennállását országos szinten kell megállapítani. Ha a jelentős torzulások fennállása megállapítást nyer, az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdését minden kínai exportáló gyártóra a priori alkalmazni kell, a termelési tényezőikhez kapcsolódó összes költség vonatkozásában. Mindenesetre az alaprendelet szóban forgó rendelkezése előírja olyan belföldi költségek használatát, amelyekről egyértelműen megállapítható, hogy nem torzultak. Egyik belföldi költségről sem lehetett azonban pontos és megfelelő bizonyítékok alapján megállapítani, hogy az torzulástól mentes lenne, az exportáló gyártók ugyanis nem nyújtottak be a torzulástól mentes árakkal és költségekkel kapcsolatos megfelelő és pontos bizonyítékokat. Az Anhui Jinhe vállalatra vonatkozó számítások mindenesetre a vállalat által megadott adatokat tükrözik – a vállalat által a kérdőívre adott válaszaiban megadott termelési tényezőket és összegeket is beleértve –, ugyanakkor – az alaprendelet rendelkezéseivel, és különösen a 2. cikk (6a) bekezdésével összhangban – kellően figyelembe veszik a Kínában tapasztalható jelentős torzulások fennállását és hatását. A Bizottság ezért elutasította ezeket az állításokat.

a priori

| (74) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeiben az Anhui Jinhe megismételte a (67) és (68) preambulumbekezdésben kifejtett érveit az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a WTO-joggal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban. Azzal érvelt, hogy az Európai Bizottságnak tartózkodnia kellene a 2. cikk (6a) bekezdése szerinti módszertan alkalmazásától, vagy pontosan meg kellene magyaráznia, hogy ez a módszertan hogyan alkalmazható a dömpingellenes megállapodás 2.2., 2.2.1.1. és 2.2.2. cikkében meghatározott kötelezettségekkel összhangban. Az Anhui Jinhe azt állította, hogy a Bizottság csak akkor tudja rekonstruálni a rendes értéket, ha a 2.2. cikkben foglalt három feltétel egyike teljesül. Ha a Bizottság a második (vagy harmadik) feltételre hivatkozik, akkor meg kell vizsgálnia, hogy megengedett-e a belföldi és az exportár „megfelelő összehasonlítása”. |
| --- | --- |

(74)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeiben az Anhui Jinhe megismételte a (67) és (68) preambulumbekezdésben kifejtett érveit az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a WTO-joggal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban. Azzal érvelt, hogy az Európai Bizottságnak tartózkodnia kellene a 2. cikk (6a) bekezdése szerinti módszertan alkalmazásától, vagy pontosan meg kellene magyaráznia, hogy ez a módszertan hogyan alkalmazható a dömpingellenes megállapodás 2.2., 2.2.1.1. és 2.2.2. cikkében meghatározott kötelezettségekkel összhangban. Az Anhui Jinhe azt állította, hogy a Bizottság csak akkor tudja rekonstruálni a rendes értéket, ha a 2.2. cikkben foglalt három feltétel egyike teljesül. Ha a Bizottság a második (vagy harmadik) feltételre hivatkozik, akkor meg kell vizsgálnia, hogy megengedett-e a belföldi és az exportár „megfelelő összehasonlítása”.

| (75) | Továbbá azzal az érvvel kapcsolatban, amely szerint a WTO-jog (ahogy azt a DS473-ban pontosították) lehetővé teszi harmadik országból származó adatok felhasználását, „amennyiben az ilyen kiigazítás szükséges és megalapozott”, az Anhui Jinhe kijelentette, hogy ezt a jogi tesztet nem említették a vizsgálóbizottság vagy a Fellebbezési Testület jelentésében. Anhui Jinhe értelmezése szerint a Bizottság a jelentés elfogult és korlátozott értelmezését fogadta el, amely kifejezetten megemlíti, hogy „[a]mennyiben a 2. cikk (2) bekezdése szerinti »származási országban felmerülő előállítási költség« meghatározásához bármely országon kívüli információra támaszkodik, a vizsgálatot végző hatóságnak biztosítania kell, hogy ezeket az információkat a »származási országban felmerülő előállítási költség« eléréséhez felhasználják, és ez megkövetelheti a vizsgálatot végző hatóságtól ezen információk kiigazítását”. |
| --- | --- |

(75)

Továbbá azzal az érvvel kapcsolatban, amely szerint a WTO-jog (ahogy azt a DS473-ban pontosították) lehetővé teszi harmadik országból származó adatok felhasználását, „amennyiben az ilyen kiigazítás szükséges és megalapozott”, az Anhui Jinhe kijelentette, hogy ezt a jogi tesztet nem említették a vizsgálóbizottság vagy a Fellebbezési Testület jelentésében. Anhui Jinhe értelmezése szerint a Bizottság a jelentés elfogult és korlátozott értelmezését fogadta el, amely kifejezetten megemlíti, hogy „[a]mennyiben a 2. cikk (2) bekezdése szerinti »származási országban felmerülő előállítási költség« meghatározásához bármely országon kívüli információra támaszkodik, a vizsgálatot végző hatóságnak biztosítania kell, hogy ezeket az információkat a »származási országban felmerülő előállítási költség« eléréséhez felhasználják, és ez megkövetelheti a vizsgálatot végző hatóságtól ezen információk kiigazítását”.

amennyiben az ilyen kiigazítás szükséges és megalapozott

a]mennyiben a 2. cikk (2) bekezdése szerinti »származási országban felmerülő előállítási költség« meghatározásához bármely országon kívüli információra támaszkodik, a vizsgálatot végző hatóságnak biztosítania kell, hogy ezeket az információkat a »származási országban felmerülő előállítási költség« eléréséhez felhasználják, és ez megkövetelheti a vizsgálatot végző hatóságtól ezen információk kiigazítását

| (76) | Ezenkívül az Anhui Jinhe azzal érvelt, hogy a „jelentős torzulás” önmagában nem volt az egyik feltétele annak, hogy a rendes érték megállapításához folyamodjanak. Végül az Anhui Jinhe szerint a belföldi költségek olyan mértékű felhasználásának lehetőségét illetően, amelyről megállapították, hogy nem torzult, a Bizottság élhetett volna a 2. cikk (6a) bekezdésében biztosított lehetőséggel, hogy a vállalat tényleges adatait használja fel. |
| --- | --- |

(76)

Ezenkívül az Anhui Jinhe azzal érvelt, hogy a „jelentős torzulás” önmagában nem volt az egyik feltétele annak, hogy a rendes érték megállapításához folyamodjanak. Végül az Anhui Jinhe szerint a belföldi költségek olyan mértékű felhasználásának lehetőségét illetően, amelyről megállapították, hogy nem torzult, a Bizottság élhetett volna a 2. cikk (6a) bekezdésében biztosított lehetőséggel, hogy a vállalat tényleges adatait használja fel.

| (77) | Ami az Anhui Jinhe-nek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a dömpingellenes megállapodással és a DSB megállapításaival való összeegyeztethetőségére vonatkozó érveit illeti, azokkal a (69) preambulumbekezdésben már foglalkoztak, beleértve azt a magyarázatot is, hogy a DS473 nem érinti az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazását. Ami azt az állítást illeti, hogy az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdésében foglalt „jelentős torzulások” fogalma nem jelenik meg a WTO dömpingellenes megállapodása vagy az 1994. évi GATT egyetlen szabályában sem, a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a nemzeti jognak nem kell pontosan ugyanazokat a feltételeket használnia, mint az érintett megállapodásoknak ahhoz, hogy megfeleljen ezen megállapodásoknak, és úgy véli, hogy a 2. cikk (6a) bekezdése teljes mértékben összhangban áll a dömpingellenes megállapodás vonatkozó szabályaival (és különösen a dömpingellenes megállapodás 2.2. cikkében a rendes érték képzésére biztosított lehetőségekkel). Ezért ezeket az állításokat a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(77)

Ami az Anhui Jinhe-nek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a dömpingellenes megállapodással és a DSB megállapításaival való összeegyeztethetőségére vonatkozó érveit illeti, azokkal a (69) preambulumbekezdésben már foglalkoztak, beleértve azt a magyarázatot is, hogy a DS473 nem érinti az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazását. Ami azt az állítást illeti, hogy az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdésében foglalt „jelentős torzulások” fogalma nem jelenik meg a WTO dömpingellenes megállapodása vagy az 1994. évi GATT egyetlen szabályában sem, a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a nemzeti jognak nem kell pontosan ugyanazokat a feltételeket használnia, mint az érintett megállapodásoknak ahhoz, hogy megfeleljen ezen megállapodásoknak, és úgy véli, hogy a 2. cikk (6a) bekezdése teljes mértékben összhangban áll a dömpingellenes megállapodás vonatkozó szabályaival (és különösen a dömpingellenes megállapodás 2.2. cikkében a rendes érték képzésére biztosított lehetőségekkel). Ezért ezeket az állításokat a Bizottság elutasította.

| (78) | Ezenkívül az Anhui Jinhe kijelentette, hogy a Bizottság nem adott magyarázatot arra vonatkozóan, hogy miért nem tekintette a (65) és (66) preambulumbekezdésben említett elemeket és a 2. cikk (6a) bekezdése értelmében vett „pozitív bizonyítéknak” arra, hogy költségei nem torzultak. Az Anhui Jinhe megismételte ezt az állítást, és hozzátette, hogy árai nem torzultak a felvásárlási gyakorlata (online platform) és a kínai kormány által ellenőrzött kormányzati hatóságok vagy ügynökségek kormányzati beavatkozásának hiánya miatt. |
| --- | --- |

(78)

Ezenkívül az Anhui Jinhe kijelentette, hogy a Bizottság nem adott magyarázatot arra vonatkozóan, hogy miért nem tekintette a (65) és (66) preambulumbekezdésben említett elemeket és a 2. cikk (6a) bekezdése értelmében vett „pozitív bizonyítéknak” arra, hogy költségei nem torzultak. Az Anhui Jinhe megismételte ezt az állítást, és hozzátette, hogy árai nem torzultak a felvásárlási gyakorlata (online platform) és a kínai kormány által ellenőrzött kormányzati hatóságok vagy ügynökségek kormányzati beavatkozásának hiánya miatt.

| (79) | Amint az a (65) preambulumbekezdésből kiderül, az Anhui Jinhe által benyújtott bizonyítékok csupán az egyik nyersanyagra vonatkozó saját belföldi beszerzési áraik és a COMTRADE adatbázisból kinyert török importárak, valamint a GTA-adatbázisból kinyert thaiföldi árak összehasonlítását jelentették. Az összehasonlításból kiderült, hogy a belföldi ár alacsonyabb volt, mint a két nyersanyag török és thaiföldi importárai. Az Anhui Jinhe azt állította, hogy ennek oka az alacsonyabb belföldi szállítási költség. Az Anhui Jinhe azt is állította, hogy jégecetet vásárolt a kérelmezőtől. |
| --- | --- |

(79)

Amint az a (65) preambulumbekezdésből kiderül, az Anhui Jinhe által benyújtott bizonyítékok csupán az egyik nyersanyagra vonatkozó saját belföldi beszerzési áraik és a COMTRADE adatbázisból kinyert török importárak, valamint a GTA-adatbázisból kinyert thaiföldi árak összehasonlítását jelentették. Az összehasonlításból kiderült, hogy a belföldi ár alacsonyabb volt, mint a két nyersanyag török és thaiföldi importárai. Az Anhui Jinhe azt állította, hogy ennek oka az alacsonyabb belföldi szállítási költség. Az Anhui Jinhe azt is állította, hogy jégecetet vásárolt a kérelmezőtől.

| (80) | A Bizottság megjegyzi, hogy az Anhui Jinhe nem nyújtott be bizonyítékot a szállítási költségekkel kapcsolatos állításának alátámasztására. Ezen túlmenően az ilyen ár-összehasonlítás nem elegendő annak bizonyítására, hogy a kínai belföldi árak nem torzultak. Továbbá az a tény, hogy a belföldi piacon megvalósult vásárlások online történtek, nem jelenti azt, hogy ezek az árak nem torzultak. Ezenkívül a vizsgálat feltárta, hogy az Anhui Jinhe állításával ellentétben az Anhui Jinhe nem vásárolt jégecetet a kérelmezőtől az Ace-K előállításához, ezért az állításokat elutasították. |
| --- | --- |

(80)

A Bizottság megjegyzi, hogy az Anhui Jinhe nem nyújtott be bizonyítékot a szállítási költségekkel kapcsolatos állításának alátámasztására. Ezen túlmenően az ilyen ár-összehasonlítás nem elegendő annak bizonyítására, hogy a kínai belföldi árak nem torzultak. Továbbá az a tény, hogy a belföldi piacon megvalósult vásárlások online történtek, nem jelenti azt, hogy ezek az árak nem torzultak. Ezenkívül a vizsgálat feltárta, hogy az Anhui Jinhe állításával ellentétben az Anhui Jinhe nem vásárolt jégecetet a kérelmezőtől az Ace-K előállításához, ezért az állításokat elutasították.

| (81) | A Bizottság megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások figyelembevételével helyénvaló-e vagy sem a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. A Bizottság ezt a vizsgálatot a vizsgálat iratai között megtalálható, köztük a jelentésben foglalt bizonyítékokra alapozta, amelyek nyilvánosan hozzáférhető forrásokból származnak. Az elvégzett elemzés általában véve a kínai gazdaságba való jelentős mértékű kormányzati beavatkozással, valamint konkrétan az érintett gazdasági ágazat és az érintett termék piacának sajátos helyzetével foglalkozott. A Bizottság ezeket a bizonyítékokat kiegészítette saját kutatásával. E kutatás azokat a különböző kritériumokat vizsgálta, amelyek a Kínában fennálló jelentős torzulások alátámasztása szempontjából relevánsak. |
| --- | --- |

(81)

A Bizottság megvizsgálta, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében fennálló jelentős torzulások figyelembevételével helyénvaló-e vagy sem a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. A Bizottság ezt a vizsgálatot a vizsgálat iratai között megtalálható, köztük a jelentésben foglalt bizonyítékokra alapozta, amelyek nyilvánosan hozzáférhető forrásokból származnak. Az elvégzett elemzés általában véve a kínai gazdaságba való jelentős mértékű kormányzati beavatkozással, valamint konkrétan az érintett gazdasági ágazat és az érintett termék piacának sajátos helyzetével foglalkozott. A Bizottság ezeket a bizonyítékokat kiegészítette saját kutatásával. E kutatás azokat a különböző kritériumokat vizsgálta, amelyek a Kínában fennálló jelentős torzulások alátámasztása szempontjából relevánsak.

3.2.1.2.   A kínai belföldi árakat és költségeket befolyásoló jelentős torzulások

A kínai belföldi árakat és költségeket befolyásoló jelentős torzulások

| (82) | A kínai gazdasági rendszer a „szocialista piacgazdaság” koncepcióján alapul. Ez a kínai alkotmányban is rögzített koncepció határozza meg a kínai gazdaságirányítást. Alapelve, hogy „a termelőeszközök állami tulajdonban, azaz a nép egészének tulajdonában és a dolgozók kollektív tulajdonában vannak”. Az állami tulajdonon alapuló gazdaság „a nemzetgazdaság első számú motorja”, és az államnak feladata a gazdaság „konszolidációjának és növekedésének biztosítása” (17). Következésképpen Kína általános gazdasági berendezkedése nemhogy lehetővé teszi, hanem kifejezetten megköveteli a gazdaságba való jelentős kormányzati beavatkozást. Az állami tulajdon magántulajdon feletti felsőbbrendűségének eszméje áthatja a teljes jogrendszert, és valamennyi alapvető jogszabályban általános elvként hangsúlyozott elemként jelenik meg. Jó példa erre a kínai ingatlantörvény, amely a szocializmus kezdeti szakaszára hivatkozva az államot olyan alapvető gazdasági rendszer fenntartásával bízza meg, amelyben uralkodó szerepet játszik az állami tulajdon. A jogrendszer megtűr más tulajdoni formákat is, de azoknak az állami tulajdon mellett kell fejlődniük (18). |
| --- | --- |

(82)

A kínai gazdasági rendszer a „szocialista piacgazdaság” koncepcióján alapul. Ez a kínai alkotmányban is rögzített koncepció határozza meg a kínai gazdaságirányítást. Alapelve, hogy „a termelőeszközök állami tulajdonban, azaz a nép egészének tulajdonában és a dolgozók kollektív tulajdonában vannak”. Az állami tulajdonon alapuló gazdaság „a nemzetgazdaság első számú motorja”, és az államnak feladata a gazdaság „konszolidációjának és növekedésének biztosítása” (17). Következésképpen Kína általános gazdasági berendezkedése nemhogy lehetővé teszi, hanem kifejezetten megköveteli a gazdaságba való jelentős kormányzati beavatkozást. Az állami tulajdon magántulajdon feletti felsőbbrendűségének eszméje áthatja a teljes jogrendszert, és valamennyi alapvető jogszabályban általános elvként hangsúlyozott elemként jelenik meg. Jó példa erre a kínai ingatlantörvény, amely a szocializmus kezdeti szakaszára hivatkozva az államot olyan alapvető gazdasági rendszer fenntartásával bízza meg, amelyben uralkodó szerepet játszik az állami tulajdon. A jogrendszer megtűr más tulajdoni formákat is, de azoknak az állami tulajdon mellett kell fejlődniük (18).

a termelőeszközök állami tulajdonban, azaz a nép egészének tulajdonában és a dolgozók kollektív tulajdonában vannak

a nemzetgazdaság első számú motorja

konszolidációjának és növekedésének biztosítása

17

18

| (83) | A kínai jog szerint a szocialista piacgazdaság fejlesztése a Kínai Kommunista Párt (KKP) vezetésével történik. A kínai állam és a KKP struktúrái minden szinten – jogi, intézményi és személyi szinten is – egymásba fonódva olyan felépítményt alkotnak, amelyben a KKP és az állam szerepei nem különböztethetők meg. A kínai alkotmány 2018. márciusi módosítását követően az alkotmány 1. cikkében való megerősítés révén még hangsúlyosabbá vált a KKP vezető szerepe. A módosítás a cikk korábbi első mondata mögé, amely szerint „[a] Kínai Népköztársaság alaprendszere a szocialista rendszer”, beillesztett egy új második mondatot, amely szerint „[a] kínai típusú szocializmus meghatározó eleme a Kínai Kommunista Párt vezető szerepe” (19). Ez jól szemlélteti, hogy a KKP milyen mértékben gyakorol megkérdőjelezhetetlen és egyre nagyobb mértékű ellenőrzést a kínai gazdasági rendszer felett. Ez a vezető szerep és ellenőrzés alapvető ismérve a kínai rendszernek, és túlmutat a más országokban megszokott helyzeten, ahol a kormány a szabadpiaci erők működése mellett lát el általános makrogazdasági szabályozó szerepet. |
| --- | --- |

(83)

A kínai jog szerint a szocialista piacgazdaság fejlesztése a Kínai Kommunista Párt (KKP) vezetésével történik. A kínai állam és a KKP struktúrái minden szinten – jogi, intézményi és személyi szinten is – egymásba fonódva olyan felépítményt alkotnak, amelyben a KKP és az állam szerepei nem különböztethetők meg. A kínai alkotmány 2018. márciusi módosítását követően az alkotmány 1. cikkében való megerősítés révén még hangsúlyosabbá vált a KKP vezető szerepe. A módosítás a cikk korábbi első mondata mögé, amely szerint „[a] Kínai Népköztársaság alaprendszere a szocialista rendszer”, beillesztett egy új második mondatot, amely szerint „[a] kínai típusú szocializmus meghatározó eleme a Kínai Kommunista Párt vezető szerepe” (19). Ez jól szemlélteti, hogy a KKP milyen mértékben gyakorol megkérdőjelezhetetlen és egyre nagyobb mértékű ellenőrzést a kínai gazdasági rendszer felett. Ez a vezető szerep és ellenőrzés alapvető ismérve a kínai rendszernek, és túlmutat a más országokban megszokott helyzeten, ahol a kormány a szabadpiaci erők működése mellett lát el általános makrogazdasági szabályozó szerepet.

[a] Kínai Népköztársaság alaprendszere a szocialista rendszer

[a] kínai típusú szocializmus meghatározó eleme a Kínai Kommunista Párt vezető szerepe

19

| (84) | A kínai állam intervencionista gazdaságpolitikát követve valósítja meg céljait, amelyek egybeesnek a KKP politikai programjában foglaltakkal, nem pedig a szabadpiacon uralkodó gazdasági viszonyokat tükrözik (20). A kínai hatóságok által alkalmazott intervencionista gazdaságpolitikai eszközök sokrétűek, és az ipartervezésre, a pénzügyi rendszerre és a szabályozási környezet szintjére egyaránt kiterjednek. |
| --- | --- |

(84)

A kínai állam intervencionista gazdaságpolitikát követve valósítja meg céljait, amelyek egybeesnek a KKP politikai programjában foglaltakkal, nem pedig a szabadpiacon uralkodó gazdasági viszonyokat tükrözik (20). A kínai hatóságok által alkalmazott intervencionista gazdaságpolitikai eszközök sokrétűek, és az ipartervezésre, a pénzügyi rendszerre és a szabályozási környezet szintjére egyaránt kiterjednek.

20

| (85) | Először: az állam által gyakorolt ellenőrzés általános szintjén a kínai gazdaság fejlődési irányát az ipartervezés összetett rendszere határozza meg, amely kihat az országban zajló valamennyi gazdasági tevékenységre. A tervek áthatják a gazdasági ágazatok és a horizontális politikák bonyolult szövevényét, és a kormányzat minden szintjén jelen vannak. A tartományi szintű tervek részletesek, míg az országos szintűek általánosabb célokat tűznek ki. A tervek emellett meghatározzák az érintett gazdasági ágazatok támogatásának eszközeit, valamint a célkitűzések megvalósításának időkereteit is. Egyes tervek még mindig rögzítenek konkrét kimeneti célokat, a korábbi tervezési ciklusokban pedig jellemzően ez volt a helyzet. A tervek a kormányzati prioritásoknak megfelelően kijelölik, hogy mely konkrét ipari ágazatokat és/vagy projekteket kell pozitív vagy negatív prioritásnak tekinteni, és milyen konkrét fejlesztési célokat kell velük kapcsolatban teljesíteni (iparkorszerűsítés, nemzetközi terjeszkedés stb.). A gazdasági szereplőknek – a magán- és az állami tulajdonban lévőknek egyaránt – lényegében a tervrendszer által megszabott realitáshoz kell igazítaniuk üzleti tevékenységüket. Ez nem csupán a tervek kötelező jellege miatt van így, hanem azért is, mert az illetékes kínai hatóságok a kormányzat valamennyi szintjén a tervek szerint járnak el, és hatáskörüket ennek megfelelően gyakorolva kényszerítik a gazdasági szereplőket a tervekben lefektetett prioritások betartására (lásd még az alábbi 3.2.1.7. szakaszt) (21). |
| --- | --- |

(85)

Először: az állam által gyakorolt ellenőrzés általános szintjén a kínai gazdaság fejlődési irányát az ipartervezés összetett rendszere határozza meg, amely kihat az országban zajló valamennyi gazdasági tevékenységre. A tervek áthatják a gazdasági ágazatok és a horizontális politikák bonyolult szövevényét, és a kormányzat minden szintjén jelen vannak. A tartományi szintű tervek részletesek, míg az országos szintűek általánosabb célokat tűznek ki. A tervek emellett meghatározzák az érintett gazdasági ágazatok támogatásának eszközeit, valamint a célkitűzések megvalósításának időkereteit is. Egyes tervek még mindig rögzítenek konkrét kimeneti célokat, a korábbi tervezési ciklusokban pedig jellemzően ez volt a helyzet. A tervek a kormányzati prioritásoknak megfelelően kijelölik, hogy mely konkrét ipari ágazatokat és/vagy projekteket kell pozitív vagy negatív prioritásnak tekinteni, és milyen konkrét fejlesztési célokat kell velük kapcsolatban teljesíteni (iparkorszerűsítés, nemzetközi terjeszkedés stb.). A gazdasági szereplőknek – a magán- és az állami tulajdonban lévőknek egyaránt – lényegében a tervrendszer által megszabott realitáshoz kell igazítaniuk üzleti tevékenységüket. Ez nem csupán a tervek kötelező jellege miatt van így, hanem azért is, mert az illetékes kínai hatóságok a kormányzat valamennyi szintjén a tervek szerint járnak el, és hatáskörüket ennek megfelelően gyakorolva kényszerítik a gazdasági szereplőket a tervekben lefektetett prioritások betartására (lásd még az alábbi 3.2.1.7. szakaszt) (21).

21

| (86) | Másodszor: a pénzügyi erőforrások elosztásának szintjén Kína pénzügyi rendszerét az állami tulajdonú kereskedelmi bankok uralják. Ezeknek a bankoknak a hitelezési politikájuk kialakításakor és végrehajtásakor a kormányzat iparpolitikai célkitűzéseihez kell igazodniuk, ahelyett, hogy elsődlegesen az adott projekt gazdasági megalapozottságát értékelnék (lásd még az alábbi 3.2.1.8. pontot) (22). Ugyanez mondható el a kínai pénzügyi rendszer többi eleméről, például a részvénypiacokról, a kötvénypiacokról, a magántőkepiacokról stb. is. A pénzügyi rendszer ezen, a bankszektortól különböző szegmenseiről is elmondható, hogy intézményi berendezkedésük és tevékenységük nem a pénzügyi piacok hatékony működését szolgálja, hanem az állam és a KKP számára biztosítja az ellenőrzés és a beavatkozás lehetőségét (23). |
| --- | --- |

(86)

Másodszor: a pénzügyi erőforrások elosztásának szintjén Kína pénzügyi rendszerét az állami tulajdonú kereskedelmi bankok uralják. Ezeknek a bankoknak a hitelezési politikájuk kialakításakor és végrehajtásakor a kormányzat iparpolitikai célkitűzéseihez kell igazodniuk, ahelyett, hogy elsődlegesen az adott projekt gazdasági megalapozottságát értékelnék (lásd még az alábbi 3.2.1.8. pontot) (22). Ugyanez mondható el a kínai pénzügyi rendszer többi eleméről, például a részvénypiacokról, a kötvénypiacokról, a magántőkepiacokról stb. is. A pénzügyi rendszer ezen, a bankszektortól különböző szegmenseiről is elmondható, hogy intézményi berendezkedésük és tevékenységük nem a pénzügyi piacok hatékony működését szolgálja, hanem az állam és a KKP számára biztosítja az ellenőrzés és a beavatkozás lehetőségét (23).

22

23

| (87) | Harmadszor: a szabályozási környezet szintjén az államnak a gazdaságba való beavatkozása sokféle formában jelenik meg. Például a közbeszerzési szabályokat rendszeresen használják fel a gazdasági hatékonyságtól eltérő szakpolitikai célok érdekében, ami akadályozza a piacközpontú elvek érvényesülését e téren. A vonatkozó jogszabályok kifejezetten úgy rendelkeznek, hogy a közbeszerzés végrehajtásának célja az állami szakpolitikák által meghatározott célok elérése. E célok jellege azonban nincs meghatározva, így a döntéshozó szervek széles mérlegelési jogkörrel rendelkeznek (24). A kínai kormány a beruházások terén is jelentős irányítást és befolyást gyakorol az állami és a magánberuházások célja és volumene fölött egyaránt. A hatóságok az iparpolitikai célok – például a legfontosabb ágazatok fölötti állami irányítás fenntartása vagy a belföldi ipar megerősítése – támogatásának fontos eszközeként használják a befektetésátvilágítást, valamint a befektetésekhez kapcsolódó különböző ösztönzőket, korlátozásokat és tiltásokat (25). |
| --- | --- |

(87)

Harmadszor: a szabályozási környezet szintjén az államnak a gazdaságba való beavatkozása sokféle formában jelenik meg. Például a közbeszerzési szabályokat rendszeresen használják fel a gazdasági hatékonyságtól eltérő szakpolitikai célok érdekében, ami akadályozza a piacközpontú elvek érvényesülését e téren. A vonatkozó jogszabályok kifejezetten úgy rendelkeznek, hogy a közbeszerzés végrehajtásának célja az állami szakpolitikák által meghatározott célok elérése. E célok jellege azonban nincs meghatározva, így a döntéshozó szervek széles mérlegelési jogkörrel rendelkeznek (24). A kínai kormány a beruházások terén is jelentős irányítást és befolyást gyakorol az állami és a magánberuházások célja és volumene fölött egyaránt. A hatóságok az iparpolitikai célok – például a legfontosabb ágazatok fölötti állami irányítás fenntartása vagy a belföldi ipar megerősítése – támogatásának fontos eszközeként használják a befektetésátvilágítást, valamint a befektetésekhez kapcsolódó különböző ösztönzőket, korlátozásokat és tiltásokat (25).

24

25

| (88) | Összefoglalva: a kínai gazdasági modell olyan alapelveken nyugszik, amelyek biztosítják és ösztönzik a sokrétű kormányzati beavatkozást. A jelentős mértékű kormányzati beavatkozás ellentétes a piaci erők szabad érvényesülésével, ennélfogva a piaci elveknek megfelelő hatékony erőforrás-elosztáshoz képest torzulásokat eredményez (26). |
| --- | --- |

(88)

Összefoglalva: a kínai gazdasági modell olyan alapelveken nyugszik, amelyek biztosítják és ösztönzik a sokrétű kormányzati beavatkozást. A jelentős mértékű kormányzati beavatkozás ellentétes a piaci erők szabad érvényesülésével, ennélfogva a piaci elveknek megfelelő hatékony erőforrás-elosztáshoz képest torzulásokat eredményez (26).

26

3.2.1.3.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése szerint: a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak

Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának első franciabekezdése szerint: a kérdéses piacot jelentős mértékben olyan vállalkozások szolgálják ki, amelyek az exportáló ország hatóságainak tulajdonában vannak, ellenőrzése vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt állnak

| (89) | Kínában az állam tulajdonában, ellenőrzése és/vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt működő vállalkozások a gazdaság alapvető részét képezik. |
| --- | --- |

(89)

Kínában az állam tulajdonában, ellenőrzése és/vagy szakpolitikai felügyelete vagy irányítása alatt működő vállalkozások a gazdaság alapvető részét képezik.

| (90) | A kínai kormány és a KKP olyan struktúrákat tart fenn, amelyekkel biztosítja folyamatos befolyását a vállalatok, különösen pedig az állami tulajdonú vállalatok felett. Az állam (és sok tekintetben a KKP) nem csupán megfogalmazza az általános gazdaságpolitikát és tevékenyen felügyeli annak az egyes állami tulajdonú vállalatoknál történő végrehajtását, hanem jogot formál arra is, hogy részt vegyen az állami tulajdonú vállalatok operatív döntéshozatalában. Ennek jellemző eszközei a kádereknek a kormányzati hatóságok és az állami tulajdonú vállalatok közötti rotációja, a párttagok jelenléte az állami tulajdonú vállalatok irányító szerveiben és a párt alapszervezeteinek jelenléte a vállalatokon belül (lásd még a 3.2.1.4. szakaszt), valamint az állami tulajdonú vállalatok struktúrájának alakítása (27). Cserében az állami tulajdonú vállalatok különleges státuszt élveznek a kínai gazdaságon belül, ami több gazdasági előnyt is jelent a számukra, például védelmet a versennyel szemben és kedvezményes hozzáférést a releváns inputokhoz (köztük a finanszírozáshoz) (28). Az aceszulfám-káliummal foglalkozó ágazat vállalkozásai feletti kormányzati ellenőrzés fennállására utaló tényezőket a 3.2.1.4. szakasz elemzi részletesebben. |
| --- | --- |

(90)

A kínai kormány és a KKP olyan struktúrákat tart fenn, amelyekkel biztosítja folyamatos befolyását a vállalatok, különösen pedig az állami tulajdonú vállalatok felett. Az állam (és sok tekintetben a KKP) nem csupán megfogalmazza az általános gazdaságpolitikát és tevékenyen felügyeli annak az egyes állami tulajdonú vállalatoknál történő végrehajtását, hanem jogot formál arra is, hogy részt vegyen az állami tulajdonú vállalatok operatív döntéshozatalában. Ennek jellemző eszközei a kádereknek a kormányzati hatóságok és az állami tulajdonú vállalatok közötti rotációja, a párttagok jelenléte az állami tulajdonú vállalatok irányító szerveiben és a párt alapszervezeteinek jelenléte a vállalatokon belül (lásd még a 3.2.1.4. szakaszt), valamint az állami tulajdonú vállalatok struktúrájának alakítása (27). Cserében az állami tulajdonú vállalatok különleges státuszt élveznek a kínai gazdaságon belül, ami több gazdasági előnyt is jelent a számukra, például védelmet a versennyel szemben és kedvezményes hozzáférést a releváns inputokhoz (köztük a finanszírozáshoz) (28). Az aceszulfám-káliummal foglalkozó ágazat vállalkozásai feletti kormányzati ellenőrzés fennállására utaló tényezőket a 3.2.1.4. szakasz elemzi részletesebben.

27

28

| (91) | Bár az állami tulajdon szintje viszonylag alacsony, az aceszulfám-káliummal foglalkozó ágazatban továbbra is komoly mértékű a kínai kormányzat által gyakorolt szakpolitikai felügyelet. A kérelmezőn kívül valójában mindössze néhány, jelentős termelési kapacitással rendelkező vállalat létezik a világon. Közülük az exportáló gyártó Anhui Jinhe rendelkezik jelenleg a világon a legnagyobb termelési kapacitással. |
| --- | --- |

(91)

Bár az állami tulajdon szintje viszonylag alacsony, az aceszulfám-káliummal foglalkozó ágazatban továbbra is komoly mértékű a kínai kormányzat által gyakorolt szakpolitikai felügyelet. A kérelmezőn kívül valójában mindössze néhány, jelentős termelési kapacitással rendelkező vállalat létezik a világon. Közülük az exportáló gyártó Anhui Jinhe rendelkezik jelenleg a világon a legnagyobb termelési kapacitással.

| (92) | Az aceszulfám-káliummal foglalkozó ágazatban érvényesülő kormányzati beavatkozás magas szintje mellett a magántulajdonban lévő gyártók sem működhetnek piaci feltételek között. Olyannyira nem, hogy a 3.2.1.5. pontban foglaltaknak megfelelően az aceszulfám-káliummal foglalkozó ágazatban még a magántulajdonú vállalatokra is kiterjed a szakpolitikai felügyelet és irányítás. |
| --- | --- |

(92)

Az aceszulfám-káliummal foglalkozó ágazatban érvényesülő kormányzati beavatkozás magas szintje mellett a magántulajdonban lévő gyártók sem működhetnek piaci feltételek között. Olyannyira nem, hogy a 3.2.1.5. pontban foglaltaknak megfelelően az aceszulfám-káliummal foglalkozó ágazatban még a magántulajdonú vállalatokra is kiterjed a szakpolitikai felügyelet és irányítás.

3.2.1.4.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése szerint: az állami jelenlét a vállalatokban lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében

Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának második franciabekezdése szerint: az állami jelenlét a vállalatokban lehetővé teszi az állam számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és a költségek tekintetében

| (93) | Amellett, hogy az állami tulajdonú vállalatok feletti tulajdonjogon és más eszközökön keresztül ellenőrzést gyakorol a gazdaság felett, a kínai kormányzat a vállalatokban való állami jelenlétének köszönhetően abban a helyzetben van, hogy befolyást gyakorolhat az árakra és a költségekre. Amellett, hogy a megfelelő állami hatóságokat a kínai jogszabályok szerint megillető azon jog, hogy kinevezzék és eltávolítsák az állami tulajdonú vállalatok kulcspozíciókban lévő vezetőit, tekinthető úgy, hogy megfelelő tulajdonosi jogokat testesít meg (29), a KKP-nek az állami és a magántulajdonú vállalatokban egyaránt jelen lévő alapszervezetei révén az állam egy másik olyan fontos csatornával is rendelkezik, amelynek révén befolyásolhatja az üzleti döntéseket. A kínai társasági jog szerint minden vállalatnál KKP-szervezetet kell létrehozni (és ebben a KKP alapszabálya szerint legalább három KKP-tagnak lennie kell (30)), amely számára az adott vállalatnak kell biztosítania a szükséges működési feltételeket. Ezt a szabályt a jelek szerint korábban nem mindig tartották be, illetve érvényesítették szigorúan. Legkésőbb 2016-tól azonban a KKP erőteljesebben, mintegy politikai alapelvként érvényesíti azt az igényét, hogy ellenőrzése alatt tartsa az üzleti döntéseket. A beszámolók szerint emellett a KKP annak érdekében is nyomást gyakorol a magántulajdonú vállalatokra, hogy azok elsődlegesnek tekintsék a „patriotizmust”, és pártfegyelmet tanúsítsanak (31). Értesülések szerint 2017-ben a mintegy 1,86 millió magántulajdonú vállalat 70 %-ában működött pártalapszervezet, a vállalatok pedig egyre inkább arra kényszerültek, hogy a KKP szervezeteinek engedjék át a végső üzleti döntéshozatal jogát (32). Ezek a szabályok a kínai gazdaság teljes egészében, minden ágazatra kiterjedően érvényesülnek, így az aceszulfám-kálium gyártói és inputjaik beszállítói esetében is. |
| --- | --- |

(93)

Amellett, hogy az állami tulajdonú vállalatok feletti tulajdonjogon és más eszközökön keresztül ellenőrzést gyakorol a gazdaság felett, a kínai kormányzat a vállalatokban való állami jelenlétének köszönhetően abban a helyzetben van, hogy befolyást gyakorolhat az árakra és a költségekre. Amellett, hogy a megfelelő állami hatóságokat a kínai jogszabályok szerint megillető azon jog, hogy kinevezzék és eltávolítsák az állami tulajdonú vállalatok kulcspozíciókban lévő vezetőit, tekinthető úgy, hogy megfelelő tulajdonosi jogokat testesít meg (29), a KKP-nek az állami és a magántulajdonú vállalatokban egyaránt jelen lévő alapszervezetei révén az állam egy másik olyan fontos csatornával is rendelkezik, amelynek révén befolyásolhatja az üzleti döntéseket. A kínai társasági jog szerint minden vállalatnál KKP-szervezetet kell létrehozni (és ebben a KKP alapszabálya szerint legalább három KKP-tagnak lennie kell (30)), amely számára az adott vállalatnak kell biztosítania a szükséges működési feltételeket. Ezt a szabályt a jelek szerint korábban nem mindig tartották be, illetve érvényesítették szigorúan. Legkésőbb 2016-tól azonban a KKP erőteljesebben, mintegy politikai alapelvként érvényesíti azt az igényét, hogy ellenőrzése alatt tartsa az üzleti döntéseket. A beszámolók szerint emellett a KKP annak érdekében is nyomást gyakorol a magántulajdonú vállalatokra, hogy azok elsődlegesnek tekintsék a „patriotizmust”, és pártfegyelmet tanúsítsanak (31). Értesülések szerint 2017-ben a mintegy 1,86 millió magántulajdonú vállalat 70 %-ában működött pártalapszervezet, a vállalatok pedig egyre inkább arra kényszerültek, hogy a KKP szervezeteinek engedjék át a végső üzleti döntéshozatal jogát (32). Ezek a szabályok a kínai gazdaság teljes egészében, minden ágazatra kiterjedően érvényesülnek, így az aceszulfám-kálium gyártói és inputjaik beszállítói esetében is.

29

30

31

32

| (94) | Ezenfelül 2020. szeptember 15-én„A KKP Központi Bizottsága Főhivatalának iránymutatása az Egységfront munkájának a magánszektorban, az új korszak jegyében történő fokozásához” címmel megjelent egy dokumentum (a továbbiakban: az iránymutatás) (33), amely tovább növelte a pártbizottságok magánvállalkozásokban játszott szerepét. Az iránymutatás II.4. szakasza kimondja: „[f]okoznunk kell a pártnak az Egységfront magánszektorban végzett munkájának vezetésére irányuló általános képességét, és hatékonyan intenzívebbé kell tennünk a munkát ezen a területen”; és a III.6. pont a következőket jelenti ki: „[t]ovább kell fokoznunk a pártépítési tevékenységet a magánvállalkozásokban, és lehetővé kell tennünk a pártalapszervezetek számára, hogy hatékonyan betölthessék védőbástya szerepüket, és lehetővé kell tennünk a párttagok számára, hogy élcsapatként és úttörőként maguk is szerepet játszhassanak”. Az iránymutatás tehát hangsúlyozza, illetve fokozni kívánja a KKP szerepét a vállalatokban és egyéb magánszektorbeli gazdasági szereplőkben (34). |
| --- | --- |

(94)

Ezenfelül 2020. szeptember 15-én„A KKP Központi Bizottsága Főhivatalának iránymutatása az Egységfront munkájának a magánszektorban, az új korszak jegyében történő fokozásához” címmel megjelent egy dokumentum (a továbbiakban: az iránymutatás) (33), amely tovább növelte a pártbizottságok magánvállalkozásokban játszott szerepét. Az iránymutatás II.4. szakasza kimondja: „[f]okoznunk kell a pártnak az Egységfront magánszektorban végzett munkájának vezetésére irányuló általános képességét, és hatékonyan intenzívebbé kell tennünk a munkát ezen a területen”; és a III.6. pont a következőket jelenti ki: „[t]ovább kell fokoznunk a pártépítési tevékenységet a magánvállalkozásokban, és lehetővé kell tennünk a pártalapszervezetek számára, hogy hatékonyan betölthessék védőbástya szerepüket, és lehetővé kell tennünk a párttagok számára, hogy élcsapatként és úttörőként maguk is szerepet játszhassanak”. Az iránymutatás tehát hangsúlyozza, illetve fokozni kívánja a KKP szerepét a vállalatokban és egyéb magánszektorbeli gazdasági szereplőkben (34).

33

[f]okoznunk kell a pártnak az Egységfront magánszektorban végzett munkájának vezetésére irányuló általános képességét, és hatékonyan intenzívebbé kell tennünk a munkát ezen a területen

[t]ovább kell fokoznunk a pártépítési tevékenységet a magánvállalkozásokban, és lehetővé kell tennünk a pártalapszervezetek számára, hogy hatékonyan betölthessék védőbástya szerepüket, és lehetővé kell tennünk a párttagok számára, hogy élcsapatként és úttörőként maguk is szerepet játszhassanak

34

| (95) | A következő példák jól szemléltetik, hogy a kínai kormány egyre nagyobb mértékben beavatkozik az aceszulfám-káliummal foglalkozó ágazat működésébe. |
| --- | --- |

(95)

A következő példák jól szemléltetik, hogy a kínai kormány egyre nagyobb mértékben beavatkozik az aceszulfám-káliummal foglalkozó ágazat működésébe.

| (96) | Az Anhui Jinhe vállalatra vonatkozóan összegyűjtött információk (35) alapján a felügyelőbizottság elnöke egyúttal az Anhui Jinhe a vállalat pártbizottsági titkári tisztségét is betölti, amelynek célja a vállalat termelési és üzleti céljainak elérésére való törekvés, valamint „a pártbizottságnak a fejlesztéssel és tervezéssel, a főbb reformtervekkel, valamint az irányítási rendszer főbb változásaival kapcsolatos tárgyalási mechanizmusának és döntéshozatali folyamatának kialakítása és fejlesztése [...]”. Az államnak a pénzügyi piacokon (lásd még a 3.2.1.8. pontot), valamint a nyersanyagokat és más inputokat előállító gazdasági ágazatokban való jelenléte és az azok működésébe való beavatkozása további torzító hatást fejt ki a piacra (36). Az aceszulfám-káliummal foglalkozó ágazatban és a más ágazatokban (így a pénzügyi és az inputokat előállító ágazatokban) működő vállalatokban – köztük az állami tulajdonú vállalatokban – való állami jelenlét lehetővé teszi a kínai kormány számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és költségek tekintetében. |
| --- | --- |

(96)

Az Anhui Jinhe vállalatra vonatkozóan összegyűjtött információk (35) alapján a felügyelőbizottság elnöke egyúttal az Anhui Jinhe a vállalat pártbizottsági titkári tisztségét is betölti, amelynek célja a vállalat termelési és üzleti céljainak elérésére való törekvés, valamint „a pártbizottságnak a fejlesztéssel és tervezéssel, a főbb reformtervekkel, valamint az irányítási rendszer főbb változásaival kapcsolatos tárgyalási mechanizmusának és döntéshozatali folyamatának kialakítása és fejlesztése [...]”. Az államnak a pénzügyi piacokon (lásd még a 3.2.1.8. pontot), valamint a nyersanyagokat és más inputokat előállító gazdasági ágazatokban való jelenléte és az azok működésébe való beavatkozása további torzító hatást fejt ki a piacra (36). Az aceszulfám-káliummal foglalkozó ágazatban és a más ágazatokban (így a pénzügyi és az inputokat előállító ágazatokban) működő vállalatokban – köztük az állami tulajdonú vállalatokban – való állami jelenlét lehetővé teszi a kínai kormány számára, hogy befolyást gyakoroljon az árak és költségek tekintetében.

35

a pártbizottságnak a fejlesztéssel és tervezéssel, a főbb reformtervekkel, valamint az irányítási rendszer főbb változásaival kapcsolatos tárgyalási mechanizmusának és döntéshozatali folyamatának kialakítása és fejlesztése [...]

36

3.2.1.5.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának harmadik franciabekezdése szerint: a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések

Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának harmadik franciabekezdése szerint: a belföldi beszállítókat előnyben részesítő vagy a szabadpiaci erőviszonyokat más módon befolyásoló közpolitikák vagy intézkedések

| (97) | A kínai gazdaság irányát jelentős mértékben egy részletesen kidolgozott tervrendszer határozza meg, amely prioritásokat állít fel és célokat tűz ki a központi és a helyi kormányzati szervek számára. A tervek a kormányzat valamennyi szintjén jelen vannak, és szinte minden gazdasági ágazatot lefednek. A tervek kötelezően betartandó célokat rögzítenek, miközben a közigazgatás egyes szintjein működő hatóságok figyelemmel kísérik, hogy az alattuk lévő szinten elhelyezkedő kormányzati szervek hogyan hajtják végre őket. Általában elmondható, hogy a kínai tervrendszer miatt a források a kormány által stratégiainak vagy más szempontból politikailag fontosnak tekintett ágazatokba kerülnek, ahelyett, hogy elosztásuk a piaci erőviszonyoknak megfelelően történne (37). |
| --- | --- |

(97)

A kínai gazdaság irányát jelentős mértékben egy részletesen kidolgozott tervrendszer határozza meg, amely prioritásokat állít fel és célokat tűz ki a központi és a helyi kormányzati szervek számára. A tervek a kormányzat valamennyi szintjén jelen vannak, és szinte minden gazdasági ágazatot lefednek. A tervek kötelezően betartandó célokat rögzítenek, miközben a közigazgatás egyes szintjein működő hatóságok figyelemmel kísérik, hogy az alattuk lévő szinten elhelyezkedő kormányzati szervek hogyan hajtják végre őket. Általában elmondható, hogy a kínai tervrendszer miatt a források a kormány által stratégiainak vagy más szempontból politikailag fontosnak tekintett ágazatokba kerülnek, ahelyett, hogy elosztásuk a piaci erőviszonyoknak megfelelően történne (37).

37

| (98) | A kínai kormány az aceszulfám-káliummal foglalkozó ágazatot kulcsfontosságú gazdasági ágazatnak tekinti. Az elmúlt tíz évben, amikor az aceszulfám-kálium iránti globális kereslet egyensúlyba került a kínálattal, az Anhui Jinhe termelési kapacitása fokozatosan bővült. Mi több, az egyéb édesítőszerek, például a szacharin és a ciklamát termelésének fokozatos kiszorulása miatt aceszulfám-kálium piaca a kormányzati támogatásoknak köszönhetően bővült, és várhatóan továbbra is bővülni fog (38). Ezt támasztja alá az aceszulfám-káliummal és fő nyersanyagaival foglalkozó számos országos, regionális és települési szinten kiadott terv, irányelv és más dokumentum is, például:






  — | A petrolkémiai iparra és a vegyiparra vonatkozó tizenharmadik ötéves terv (39). A terv a finomvegyszereket a nemzeti és iparági innovációs platformon keresztül támogatandó kulcsfontosságú ágazatnak tekinti. Pontosabban a terv III-2. szakasza elősegíti a hagyományos iparágak átalakítását és korszerűsítését – többek között az újonnan kiépített karbamidgyártási kapacitás szabályozásával –, és a szakpolitikai előírásoknak megfelelően az azonos vagy csökkentett kapacitásmegújítási követelmények hatálya alá tartozó, fejlett technológiai átalakítási és korszerűsítési projekteket valósít meg. |
| --- | --- | --- |

(98)

A kínai kormány az aceszulfám-káliummal foglalkozó ágazatot kulcsfontosságú gazdasági ágazatnak tekinti. Az elmúlt tíz évben, amikor az aceszulfám-kálium iránti globális kereslet egyensúlyba került a kínálattal, az Anhui Jinhe termelési kapacitása fokozatosan bővült. Mi több, az egyéb édesítőszerek, például a szacharin és a ciklamát termelésének fokozatos kiszorulása miatt aceszulfám-kálium piaca a kormányzati támogatásoknak köszönhetően bővült, és várhatóan továbbra is bővülni fog (38). Ezt támasztja alá az aceszulfám-káliummal és fő nyersanyagaival foglalkozó számos országos, regionális és települési szinten kiadott terv, irányelv és más dokumentum is, például:

38

—

A petrolkémiai iparra és a vegyiparra vonatkozó tizenharmadik ötéves terv (39). A terv a finomvegyszereket a nemzeti és iparági innovációs platformon keresztül támogatandó kulcsfontosságú ágazatnak tekinti. Pontosabban a terv III-2. szakasza elősegíti a hagyományos iparágak átalakítását és korszerűsítését – többek között az újonnan kiépített karbamidgyártási kapacitás szabályozásával –, és a szakpolitikai előírásoknak megfelelően az azonos vagy csökkentett kapacitásmegújítási követelmények hatálya alá tartozó, fejlett technológiai átalakítási és korszerűsítési projekteket valósít meg.

39

| — | Hebei tartomány a petrolkémiai ipar fejlesztésére vonatkozó tizenharmadik ötéves terve. A terv – a nemzeti iparpolitikával összhangban és a Hebei tartomány iparági korlátozásainak és megszüntetéseinek jegyzékében szereplő követelményeknek megfelelően – szigorúan érvényre juttatja a szektorba való belépés feltételeit, és szabályoz minden, többek között kénsavval kapcsolatos új termelési kapacitási projektet. |
| --- | --- |

—

Hebei tartomány a petrolkémiai ipar fejlesztésére vonatkozó tizenharmadik ötéves terve. A terv – a nemzeti iparpolitikával összhangban és a Hebei tartomány iparági korlátozásainak és megszüntetéseinek jegyzékében szereplő követelményeknek megfelelően – szigorúan érvényre juttatja a szektorba való belépés feltételeit, és szabályoz minden, többek között kénsavval kapcsolatos új termelési kapacitási projektet.

| — | Az Anhui Jinhe által a Dingyuan megyével (Anhui tartomány) megkötött, a Jinhe Industrial körforgásos gazdaságon alapuló ipari park létrehozásáról szóló projektre vonatkozó 2017. november 24-i keretmegállapodás kidolgozásáról szóló megállapodás (40). A megállapodás – melynek célja a meglévő vegyipari termékek a feldolgozási lánc magasabb szintjén használt nyersanyagainak fejlesztése, az ipari lánc bővítése és a vertikális integrációjának támogatása – előírja, hogy a vállalat 2,25 milliárd RMB-t fog befektetni a Dingyuan Salt Vegyipari Parkba egy körforgásos gazdaságon alapuló ipari park kialakítása érdekében, és évi 310 000 tonnás diketén-előállítást (a vállalat a diketént saját maga gyártja az aceszulfám-kálium előállításához); évi 30 000 tonna nagy hatásfokú élelmiszer-tartósító kálium-szorbát előállítását; valamint a kén számos vegyipari termék kifejlesztéséhez nyersanyagként való felhasználását irányozza elő. |
| --- | --- |

—

Az Anhui Jinhe által a Dingyuan megyével (Anhui tartomány) megkötött, a Jinhe Industrial körforgásos gazdaságon alapuló ipari park létrehozásáról szóló projektre vonatkozó 2017. november 24-i keretmegállapodás kidolgozásáról szóló megállapodás (40). A megállapodás – melynek célja a meglévő vegyipari termékek a feldolgozási lánc magasabb szintjén használt nyersanyagainak fejlesztése, az ipari lánc bővítése és a vertikális integrációjának támogatása – előírja, hogy a vállalat 2,25 milliárd RMB-t fog befektetni a Dingyuan Salt Vegyipari Parkba egy körforgásos gazdaságon alapuló ipari park kialakítása érdekében, és évi 310 000 tonnás diketén-előállítást (a vállalat a diketént saját maga gyártja az aceszulfám-kálium előállításához); évi 30 000 tonna nagy hatásfokú élelmiszer-tartósító kálium-szorbát előállítását; valamint a kén számos vegyipari termék kifejlesztéséhez nyersanyagként való felhasználását irányozza elő.

40

| (99) | A kínai kormány továbbá a szakpolitikai eszközök és irányelvek széles körét alkalmazza az ágazat irányítása és fejlesztése céljából. A fenti preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az Anhui Jinhe a kormány az aceszulfámkálium-gyártó szektor ipari láncának vertikális integrációját elősegítő támogatásának köszönhetően vitathatatlanul az ágazat világpiaci vezetőjévé vált. A vállalat a pénzügyi beszámolója (41) alapján továbbá nagy összegű, 2020-ban 41 685 378 RMB, 2019-ben pedig 40 900 000 RMB összértékű kormányzati támogatásban részesült (mely a teljes árbevételének 1,2 %-át teszi ki). Nem zárható ki, hogy a többi, a jelen vizsgálat során nem együttműködő, a piac jelentős hányadát képviselő gyártó is hasonló pénzügyi támogatásban részesült. Az itt felsorolt és egyéb eszközökkel a kínai kormány az ágazat fejlesztését és működését annak gyakorlatilag valamennyi vonatkozására kiterjedően irányítja és ellenőrzi. |
| --- | --- |

(99)

A kínai kormány továbbá a szakpolitikai eszközök és irányelvek széles körét alkalmazza az ágazat irányítása és fejlesztése céljából. A fenti preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az Anhui Jinhe a kormány az aceszulfámkálium-gyártó szektor ipari láncának vertikális integrációját elősegítő támogatásának köszönhetően vitathatatlanul az ágazat világpiaci vezetőjévé vált. A vállalat a pénzügyi beszámolója (41) alapján továbbá nagy összegű, 2020-ban 41 685 378 RMB, 2019-ben pedig 40 900 000 RMB összértékű kormányzati támogatásban részesült (mely a teljes árbevételének 1,2 %-át teszi ki). Nem zárható ki, hogy a többi, a jelen vizsgálat során nem együttműködő, a piac jelentős hányadát képviselő gyártó is hasonló pénzügyi támogatásban részesült. Az itt felsorolt és egyéb eszközökkel a kínai kormány az ágazat fejlesztését és működését annak gyakorlatilag valamennyi vonatkozására kiterjedően irányítja és ellenőrzi.

41

| (100) | Összefoglalásként elmondható, hogy a kínai kormány olyan intézkedéseket hajt végre, amelyek arra ösztönzik a gazdasági szereplőket, hogy feleljenek meg az ösztönzött iparágak – köztük a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásához felhasznált fő nyersanyagokat, többek között karbamidot, diketént és kén-trioxidot előállító ágazat – támogatásához kapcsolódó közpolitikai célkitűzéseknek. Az ilyen intézkedések gátolják a piaci erők szabad érvényesülését. |
| --- | --- |

(100)

Összefoglalásként elmondható, hogy a kínai kormány olyan intézkedéseket hajt végre, amelyek arra ösztönzik a gazdasági szereplőket, hogy feleljenek meg az ösztönzött iparágak – köztük a felülvizsgálat tárgyát képező termék gyártásához felhasznált fő nyersanyagokat, többek között karbamidot, diketént és kén-trioxidot előállító ágazat – támogatásához kapcsolódó közpolitikai célkitűzéseknek. Az ilyen intézkedések gátolják a piaci erők szabad érvényesülését.

3.2.1.6.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése szerint: a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése

Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának negyedik franciabekezdése szerint: a csődeljárási, a társasági jogi és a tulajdonjogi jogszabályok hiánya, diszkriminatív alkalmazása vagy nem megfelelő érvényesítése

| (101) | Az ügyben rendelkezésre álló információk szerint a kínai csődjogi rendszer alkalmatlan az elsődleges céljainak elérésére, így például arra, hogy biztosítsa a követelések és a tartozások méltányos rendezését, vagy hogy védelmet nyújtson a hitelezők és az adósok törvényes jogai és érdekei számára. Ennek okai a jelek szerint abban keresendők, hogy bár formálisan a kínai csődjog hasonló elveken nyugszik, mint más, Kínán kívüli országok megfelelő jogszabályai, a kínai rendszert a jogérvényesítés alapvető hiánya jellemzi. A csődesetek száma az ország gazdaságának méretéhez képest feltűnően alacsony, nem utolsósorban azért, mert a fizetésképtelenségi eljárásoknak számos olyan hiányosságuk van, amelyek a gyakorlatban visszatartják a vállalkozásokat a csődvédelem igénybevételétől. Emellett az állam továbbra is határozott és aktív szerepet játszik a fizetésképtelenségi eljárásokban, gyakran közvetlen befolyást gyakorolva az eljárások kimenetelére (42). |
| --- | --- |

(101)

Az ügyben rendelkezésre álló információk szerint a kínai csődjogi rendszer alkalmatlan az elsődleges céljainak elérésére, így például arra, hogy biztosítsa a követelések és a tartozások méltányos rendezését, vagy hogy védelmet nyújtson a hitelezők és az adósok törvényes jogai és érdekei számára. Ennek okai a jelek szerint abban keresendők, hogy bár formálisan a kínai csődjog hasonló elveken nyugszik, mint más, Kínán kívüli országok megfelelő jogszabályai, a kínai rendszert a jogérvényesítés alapvető hiánya jellemzi. A csődesetek száma az ország gazdaságának méretéhez képest feltűnően alacsony, nem utolsósorban azért, mert a fizetésképtelenségi eljárásoknak számos olyan hiányosságuk van, amelyek a gyakorlatban visszatartják a vállalkozásokat a csődvédelem igénybevételétől. Emellett az állam továbbra is határozott és aktív szerepet játszik a fizetésképtelenségi eljárásokban, gyakran közvetlen befolyást gyakorolva az eljárások kimenetelére (42).

42

| (102) | A tulajdonjogi rendszer hiányosságai Kínában különösen a földterületek tulajdonjogával és a földhasználati jogokkal összefüggésben nyilvánvalóak (43). Minden föld a kínai állam tulajdonában áll (a vidéki földterületek kollektív tulajdonban, a városi földterületek állami tulajdonban vannak). A földhasználati jogok kiosztása továbbra is kizárólag az államtól függ. Vannak olyan jogszabályi előírások, amelyek – például aukciók előírásával – azt kívánják biztosítani, hogy a földhasználati jogok kiosztása átlátható módon, piaci árakon történjen. Ezeket az előírásokat azonban rendszeresen figyelmen kívül hagyják, és egyes vevők ingyen vagy a piaci ár alatt jutnak földterülethez (44). Emellett a hatóságok a földterületek kiosztása során gyakran konkrét szakpolitikai célokat próbálnak megvalósítani, ideértve többek között a gazdasági tervek végrehajtását (45). |
| --- | --- |

(102)

A tulajdonjogi rendszer hiányosságai Kínában különösen a földterületek tulajdonjogával és a földhasználati jogokkal összefüggésben nyilvánvalóak (43). Minden föld a kínai állam tulajdonában áll (a vidéki földterületek kollektív tulajdonban, a városi földterületek állami tulajdonban vannak). A földhasználati jogok kiosztása továbbra is kizárólag az államtól függ. Vannak olyan jogszabályi előírások, amelyek – például aukciók előírásával – azt kívánják biztosítani, hogy a földhasználati jogok kiosztása átlátható módon, piaci árakon történjen. Ezeket az előírásokat azonban rendszeresen figyelmen kívül hagyják, és egyes vevők ingyen vagy a piaci ár alatt jutnak földterülethez (44). Emellett a hatóságok a földterületek kiosztása során gyakran konkrét szakpolitikai célokat próbálnak megvalósítani, ideértve többek között a gazdasági tervek végrehajtását (45).

43

44

45

| (103) | A kínai gazdaság más ágazataihoz hasonlóan az aceszulfám-kálium gyártóira is az általános kínai csődjogi, társasági jogi és tulajdonjogi szabályok alkalmazandók. Ennek következtében ezek a vállalatok is ki vannak téve a csődjogi és a tulajdonjogi szabályozás diszkriminatív alkalmazásából és nem megfelelő érvényesítéséből fakadó, felülről lefelé ható torzulásoknak. A jelen vizsgálat nem tárt fel olyan körülményt, amely kétségbe vonná ezeket a ténymegállapításokat. Ennek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kínai csődjogi és tulajdonjogi szabályozás nem működik megfelelően, ami torzulásokat idéz elő Kínában a fizetésképtelen vállalatok életben tartása, valamint a földterületek használati jogának allokálása területén. A rendelkezésre álló bizonyítékok alapján e megfontolások maradéktalanul érvényesek az aceszulfám-káliummal foglalkozó ágazatra is. |
| --- | --- |

(103)

A kínai gazdaság más ágazataihoz hasonlóan az aceszulfám-kálium gyártóira is az általános kínai csődjogi, társasági jogi és tulajdonjogi szabályok alkalmazandók. Ennek következtében ezek a vállalatok is ki vannak téve a csődjogi és a tulajdonjogi szabályozás diszkriminatív alkalmazásából és nem megfelelő érvényesítéséből fakadó, felülről lefelé ható torzulásoknak. A jelen vizsgálat nem tárt fel olyan körülményt, amely kétségbe vonná ezeket a ténymegállapításokat. Ennek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kínai csődjogi és tulajdonjogi szabályozás nem működik megfelelően, ami torzulásokat idéz elő Kínában a fizetésképtelen vállalatok életben tartása, valamint a földterületek használati jogának allokálása területén. A rendelkezésre álló bizonyítékok alapján e megfontolások maradéktalanul érvényesek az aceszulfám-káliummal foglalkozó ágazatra is.

| (104) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az aceszulfám-káliummal foglalkozó ágazatban – az érintett terméket is ideértve – a csődjogi és a tulajdonjogi jogszabályokat diszkriminatív módon alkalmazzák vagy nem érvényesítik megfelelő módon. |
| --- | --- |

(104)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az aceszulfám-káliummal foglalkozó ágazatban – az érintett terméket is ideértve – a csődjogi és a tulajdonjogi jogszabályokat diszkriminatív módon alkalmazzák vagy nem érvényesítik megfelelő módon.

3.2.1.7.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése szerint: a bérköltségek torzult volta

Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának ötödik franciabekezdése szerint: a bérköltségek torzult volta

| (105) | Kínában nem fejlődhet ki teljes mértékben piaci alapokon nyugvó bérrendszer, mert a munkavállalók és a munkaadók nem gyakorolhatják kollektív önszerveződési jogaikat. Kína nem erősítette meg a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet több alapegyezményét, köztük azokat sem, amelyek az egyesülés szabadságára és a kollektív tárgyaláshoz való jogra vonatkoznak (46). A nemzeti jog szerint csak egy szakszervezet aktív. Ez a szakszervezet azonban nem független az állami hatóságoktól, és továbbra is csak korlátozott mértékben vesz részt a kollektív tárgyalásokban és a munkavállalói jogok védelmében (47). Emellett a kínai munkaerő mobilitását korlátozza a háztartás-nyilvántartási rendszer, amely a szociális és egyéb ellátásokat kizárólag egy adott közigazgatási területen lakók számára teszi maradéktalanul elérhetővé. Ez általában oda vezet, hogy a háztartás-nyilvántartásban nem szereplő munkavállalók kiszolgáltatott foglalkoztatási helyzetbe kerülnek, és a háztartás-nyilvántartásban szereplő munkavállalókhoz képest alacsonyabb bért kapnak (48). Ezek a ténymegállapítások a kínai bérköltségek tekintetében fennálló torzulásokat jelzik. |
| --- | --- |

(105)

Kínában nem fejlődhet ki teljes mértékben piaci alapokon nyugvó bérrendszer, mert a munkavállalók és a munkaadók nem gyakorolhatják kollektív önszerveződési jogaikat. Kína nem erősítette meg a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet több alapegyezményét, köztük azokat sem, amelyek az egyesülés szabadságára és a kollektív tárgyaláshoz való jogra vonatkoznak (46). A nemzeti jog szerint csak egy szakszervezet aktív. Ez a szakszervezet azonban nem független az állami hatóságoktól, és továbbra is csak korlátozott mértékben vesz részt a kollektív tárgyalásokban és a munkavállalói jogok védelmében (47). Emellett a kínai munkaerő mobilitását korlátozza a háztartás-nyilvántartási rendszer, amely a szociális és egyéb ellátásokat kizárólag egy adott közigazgatási területen lakók számára teszi maradéktalanul elérhetővé. Ez általában oda vezet, hogy a háztartás-nyilvántartásban nem szereplő munkavállalók kiszolgáltatott foglalkoztatási helyzetbe kerülnek, és a háztartás-nyilvántartásban szereplő munkavállalókhoz képest alacsonyabb bért kapnak (48). Ezek a ténymegállapítások a kínai bérköltségek tekintetében fennálló torzulásokat jelzik.

46

47

48

| (106) | A Bizottsághoz nem nyújtottak be arra vonatkozó bizonyítékot, hogy az aceszulfám-káliummal foglalkozó ágazat ne tartozna az előzőekben bemutatott kínai munkajogi rendszer hatálya alá. Ennélfogva az aceszulfám-kálium-ágazatban a bérköltségek torzulása közvetlenül (az érintett termék és annak legfontosabb nyersanyaga előállításával összefüggésben) és közvetetten (az ugyanezen kínai munkajogi rendszer hatálya alá tartozó vállalatoktól származó tőke és inputok felhasználásán keresztül) egyaránt érvényesül. |
| --- | --- |

(106)

A Bizottsághoz nem nyújtottak be arra vonatkozó bizonyítékot, hogy az aceszulfám-káliummal foglalkozó ágazat ne tartozna az előzőekben bemutatott kínai munkajogi rendszer hatálya alá. Ennélfogva az aceszulfám-kálium-ágazatban a bérköltségek torzulása közvetlenül (az érintett termék és annak legfontosabb nyersanyaga előállításával összefüggésben) és közvetetten (az ugyanezen kínai munkajogi rendszer hatálya alá tartozó vállalatoktól származó tőke és inputok felhasználásán keresztül) egyaránt érvényesül.

3.2.1.8.   Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése szerint: közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető igénybe

Jelentős torzulások az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése b) pontjának hatodik franciabekezdése szerint: közpolitikai célokat megvalósító vagy az államtól más tekintetben nem függetlenül tevékenykedő intézmények által nyújtott finanszírozás vehető igénybe

| (107) | Kínában a vállalati szektor tőkéhez jutása többféle szempontból torzultnak tekinthető. |
| --- | --- |

(107)

Kínában a vállalati szektor tőkéhez jutása többféle szempontból torzultnak tekinthető.

| (108) | Először: a kínai pénzügyi rendszert az állami tulajdonú bankok (49) erős pozíciója jellemzi, valamint az, hogy ezek a bankok a források kihelyezésekor az adott projekt gazdasági életképességétől eltérő szempontokat vesznek figyelembe. A pénzügyi ágazaton kívüli állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan a bankok nemcsak a tulajdoni jogviszonyon, hanem személyes kapcsolatokon keresztül is kötődnek az államhoz (a nagy állami tulajdonú pénzügyi intézmények felső vezetőit végső soron a KKP nevezi ki) (50), továbbá – szintén a pénzügyi ágazaton kívüli állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan – a bankok rendszeresen részt vesznek a kormányzat által kidolgozott közpolitikai intézkedések végrehajtásában. Ezzel a bankok teljesítik kifejezett jogi kötelezettségüket, amely szerint üzleti tevékenységüket a nemzetgazdaság és a társadalmi fejlődés szükségleteinek megfelelően, az állam iparpolitikáinak iránymutatása mellett kell végezniük (51). Ezt a jelenséget erősítik további olyan szabályok, amelyek a kormány által ösztönzöttnek vagy más szempontból fontosnak nyilvánított ágazatokba csatornázzák a finanszírozási eszközöket (52). |
| --- | --- |

(108)

Először: a kínai pénzügyi rendszert az állami tulajdonú bankok (49) erős pozíciója jellemzi, valamint az, hogy ezek a bankok a források kihelyezésekor az adott projekt gazdasági életképességétől eltérő szempontokat vesznek figyelembe. A pénzügyi ágazaton kívüli állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan a bankok nemcsak a tulajdoni jogviszonyon, hanem személyes kapcsolatokon keresztül is kötődnek az államhoz (a nagy állami tulajdonú pénzügyi intézmények felső vezetőit végső soron a KKP nevezi ki) (50), továbbá – szintén a pénzügyi ágazaton kívüli állami tulajdonú vállalatokhoz hasonlóan – a bankok rendszeresen részt vesznek a kormányzat által kidolgozott közpolitikai intézkedések végrehajtásában. Ezzel a bankok teljesítik kifejezett jogi kötelezettségüket, amely szerint üzleti tevékenységüket a nemzetgazdaság és a társadalmi fejlődés szükségleteinek megfelelően, az állam iparpolitikáinak iránymutatása mellett kell végezniük (51). Ezt a jelenséget erősítik további olyan szabályok, amelyek a kormány által ösztönzöttnek vagy más szempontból fontosnak nyilvánított ágazatokba csatornázzák a finanszírozási eszközöket (52).

49

50

51

52

| (109) | Amellett, hogy léteznek olyan jogszabályi rendelkezések, amelyek a rendes banki magatartás követését és a prudenciális követelmények tiszteletben tartását, így például a hitelfelvevők hitelképességi vizsgálatának szükségességét írják elő, a számos bizonyíték – ideértve a piacvédelmi vizsgálatok ténymegállapításait is – azt valószínűsíti, hogy az ilyen szabályok a különböző jogszabályi rendelkezések alkalmazása során csupán másodlagos szerepet töltenek be. |
| --- | --- |

(109)

Amellett, hogy léteznek olyan jogszabályi rendelkezések, amelyek a rendes banki magatartás követését és a prudenciális követelmények tiszteletben tartását, így például a hitelfelvevők hitelképességi vizsgálatának szükségességét írják elő, a számos bizonyíték – ideértve a piacvédelmi vizsgálatok ténymegállapításait is – azt valószínűsíti, hogy az ilyen szabályok a különböző jogszabályi rendelkezések alkalmazása során csupán másodlagos szerepet töltenek be.

| (110) | Például a kínai kormány a közelmúltban tisztázta, hogy a KKP-nak még a magánkézben lévő kereskedelmi bankok döntéseit is felügyelnie kell, és azoknak összhangban kell lenniük a nemzeti politikákkal. Az állam bankok irányításával kapcsolatos három átfogó céljának egyike most a párt vezető szerepének megerősítése a banki és biztosítási ágazatban, egyebek között a vállalatok működési és irányítási kérdéseire vonatkozóan (53). Ezenkívül a kereskedelmi bankok teljesítményértékelési kritériumainak most nevezetesen azt kell figyelembe venniük, hogy a szervezetek „hogyan szolgálják a nemzeti fejlesztési célkitűzéseket és a reálgazdaságot”, és különösen azt, hogy miként szolgálják a „stratégiai fontosságú és a feltörekvő iparágakat” (54). |
| --- | --- |

(110)

Például a kínai kormány a közelmúltban tisztázta, hogy a KKP-nak még a magánkézben lévő kereskedelmi bankok döntéseit is felügyelnie kell, és azoknak összhangban kell lenniük a nemzeti politikákkal. Az állam bankok irányításával kapcsolatos három átfogó céljának egyike most a párt vezető szerepének megerősítése a banki és biztosítási ágazatban, egyebek között a vállalatok működési és irányítási kérdéseire vonatkozóan (53). Ezenkívül a kereskedelmi bankok teljesítményértékelési kritériumainak most nevezetesen azt kell figyelembe venniük, hogy a szervezetek „hogyan szolgálják a nemzeti fejlesztési célkitűzéseket és a reálgazdaságot”, és különösen azt, hogy miként szolgálják a „stratégiai fontosságú és a feltörekvő iparágakat” (54).

53

hogyan szolgálják a nemzeti fejlesztési célkitűzéseket és a reálgazdaságot

stratégiai fontosságú és a feltörekvő iparágakat

54

| (111) | Emellett a kötvény- és a hitelminősítések gyakran különféle okokból torzultnak tekinthetők, többek között amiatt, hogy a kockázatértékelést befolyásolja az adott vállalat stratégiai fontossága a kínai kormány számára, valamint az implicit állami kezességvállalás megléte. A becslések határozottan arra mutatnak, hogy a kínai hitelminősítések szisztematikusan gyengébb nemzetközi minősítésnek felelnek meg (55). |
| --- | --- |

(111)

Emellett a kötvény- és a hitelminősítések gyakran különféle okokból torzultnak tekinthetők, többek között amiatt, hogy a kockázatértékelést befolyásolja az adott vállalat stratégiai fontossága a kínai kormány számára, valamint az implicit állami kezességvállalás megléte. A becslések határozottan arra mutatnak, hogy a kínai hitelminősítések szisztematikusan gyengébb nemzetközi minősítésnek felelnek meg (55).

55

| (112) | Ezt a jelenséget erősítik további olyan szabályok, amelyek a kormány által ösztönzöttnek vagy más szempontból fontosnak nyilvánított ágazatokba csatornázzák a finanszírozási eszközöket (56). Emiatt a hitelezés súlypontja az állami tulajdonú vállalatok, a jó összeköttetésekkel rendelkező, nagyobb méretű magántulajdonú vállalatok, valamint a kulcsfontosságú ipari ágazatokban működő vállalatok felé tolódik el, ami azt jelzi, hogy a tőkéhez jutás feltételei és költségei nem minden piaci szereplő számára azonosak. |
| --- | --- |

(112)

Ezt a jelenséget erősítik további olyan szabályok, amelyek a kormány által ösztönzöttnek vagy más szempontból fontosnak nyilvánított ágazatokba csatornázzák a finanszírozási eszközöket (56). Emiatt a hitelezés súlypontja az állami tulajdonú vállalatok, a jó összeköttetésekkel rendelkező, nagyobb méretű magántulajdonú vállalatok, valamint a kulcsfontosságú ipari ágazatokban működő vállalatok felé tolódik el, ami azt jelzi, hogy a tőkéhez jutás feltételei és költségei nem minden piaci szereplő számára azonosak.

56

| (113) | Másodszor: az elmúlt időszakban a hitelfelvétel költségeit a beruházások élénkítése érdekében mesterségesen alacsonyan tartották. Ez túlhajtotta a tőkeberuházásokat, amelyek egyre kisebb megtérülési ráta mellett valósultak meg. A folyamatot szemlélteti, hogy az állami szektorban a vállalatok tőkeáttételi mutatója a jövedelmezőség drasztikus visszaesése ellenére is nőtt, ami arra utal, hogy a bankrendszer mechanizmusai nem a szokásos kereskedelmi reakcióknak megfelelően működnek. |
| --- | --- |

(113)

Másodszor: az elmúlt időszakban a hitelfelvétel költségeit a beruházások élénkítése érdekében mesterségesen alacsonyan tartották. Ez túlhajtotta a tőkeberuházásokat, amelyek egyre kisebb megtérülési ráta mellett valósultak meg. A folyamatot szemlélteti, hogy az állami szektorban a vállalatok tőkeáttételi mutatója a jövedelmezőség drasztikus visszaesése ellenére is nőtt, ami arra utal, hogy a bankrendszer mechanizmusai nem a szokásos kereskedelmi reakcióknak megfelelően működnek.

| (114) | Harmadszor: bár 2015 októberében megtörtént a nominális kamatlábak liberalizációja, az árjelzések a kormányzat által előidézett torzulások hatása miatt továbbra sem a szabadpiaci erőviszonyok eredményei. 2018 végén a referencia-kamatlábon vagy az alatt nyújtott hitelek aránya még mindig az összes hitelezés legalább egyharmadát tette ki (57). Kína hivatalos médiája nemrégiben arról számolt be, hogy a KKP „a hitelpiaci kamatláb letörését” szorgalmazta (58). A mesterségesen alacsony kamatlábak alulárazást eredményeznek, ez pedig túlzott tőkefelhasználáshoz vezet. |
| --- | --- |

(114)

Harmadszor: bár 2015 októberében megtörtént a nominális kamatlábak liberalizációja, az árjelzések a kormányzat által előidézett torzulások hatása miatt továbbra sem a szabadpiaci erőviszonyok eredményei. 2018 végén a referencia-kamatlábon vagy az alatt nyújtott hitelek aránya még mindig az összes hitelezés legalább egyharmadát tette ki (57). Kína hivatalos médiája nemrégiben arról számolt be, hogy a KKP „a hitelpiaci kamatláb letörését” szorgalmazta (58). A mesterségesen alacsony kamatlábak alulárazást eredményeznek, ez pedig túlzott tőkefelhasználáshoz vezet.

57

a hitelpiaci kamatláb letörését

58

| (115) | A kínai hitelezés általános bővülése azt jelzi, hogy a tőkeallokáció hatékonyságának romlása ellenére nincs jele a hitelezési gyakorlat szigorításának, amelyre pedig torzulásmentes piaci környezetben számítani lehetne. Emiatt az elmúlt években rohamosan nőtt a nemteljesítő hitelek volumene. A veszélyeztetett hitelállomány bővülésével szembesülő kínai kormány a nemteljesítések elkerülése mellett döntött. Következésképpen a rossz hitelekre egyrészt a hitelek megújítása volt a válasz, ami úgynevezett „zombicégek” létrejöttéhez vezetett, másrészt az adósság átruházása (pl. összefonódások vagy hitel-tőke konverzió formájában), ami viszont nem feltétlenül oldotta meg az általános hitelproblémát vagy kezelte annak elsődleges okait. |
| --- | --- |

(115)

A kínai hitelezés általános bővülése azt jelzi, hogy a tőkeallokáció hatékonyságának romlása ellenére nincs jele a hitelezési gyakorlat szigorításának, amelyre pedig torzulásmentes piaci környezetben számítani lehetne. Emiatt az elmúlt években rohamosan nőtt a nemteljesítő hitelek volumene. A veszélyeztetett hitelállomány bővülésével szembesülő kínai kormány a nemteljesítések elkerülése mellett döntött. Következésképpen a rossz hitelekre egyrészt a hitelek megújítása volt a válasz, ami úgynevezett „zombicégek” létrejöttéhez vezetett, másrészt az adósság átruházása (pl. összefonódások vagy hitel-tőke konverzió formájában), ami viszont nem feltétlenül oldotta meg az általános hitelproblémát vagy kezelte annak elsődleges okait.

| (116) | Összességében a piac liberalizációja érdekében tett lépések ellenére a kínai vállalatihitel-rendszerre hatással vannak a jelentős torzulások, amelyek abból erednek, hogy az állam továbbra is meghatározó szerepet játszik a tőkepiacokon. |
| --- | --- |

(116)

Összességében a piac liberalizációja érdekében tett lépések ellenére a kínai vállalatihitel-rendszerre hatással vannak a jelentős torzulások, amelyek abból erednek, hogy az állam továbbra is meghatározó szerepet játszik a tőkepiacokon.

| (117) | A Bizottsághoz nem nyújtottak be arra vonatkozó bizonyítékot, hogy az aceszulfám-káliummal foglalkozó ágazat mentes lenne a pénzügyi rendszerre irányuló, az előzőekben bemutatott kormányzati beavatkozástól. A Bizottság megállapította azt is, hogy az együttműködő exportáló gyártó 2006 és 2021 között többek között a Lai’an Megyei Pénzügyi Hivatal által folyósított, kedvezményes hosszú távú hitelekben részesült. Ennek következtében a pénzügyi rendszerbe való jelentős kormányzati beavatkozás minden szinten nagymértékben befolyásolja a piaci viszonyokat. |
| --- | --- |

(117)

A Bizottsághoz nem nyújtottak be arra vonatkozó bizonyítékot, hogy az aceszulfám-káliummal foglalkozó ágazat mentes lenne a pénzügyi rendszerre irányuló, az előzőekben bemutatott kormányzati beavatkozástól. A Bizottság megállapította azt is, hogy az együttműködő exportáló gyártó 2006 és 2021 között többek között a Lai’an Megyei Pénzügyi Hivatal által folyósított, kedvezményes hosszú távú hitelekben részesült. Ennek következtében a pénzügyi rendszerbe való jelentős kormányzati beavatkozás minden szinten nagymértékben befolyásolja a piaci viszonyokat.

3.2.1.9.   A bemutatott torzulások rendszerszintű jellege

A bemutatott torzulások rendszerszintű jellege

| (118) | A Bizottság megjegyezte, hogy a jelentésben bemutatott torzulások jellemzőek a kínai gazdaságra. A rendelkezésre álló bizonyítékok szerint a kínai rendszer jellemzőiről a 3.2.1.2–3.2.1.5. szakaszban és a jelentés A. részében tett ténymegállapítások az ország egészére és a gazdaság valamennyi ágazatára érvényesek. Ugyanez igaz a termelési tényezőkkel kapcsolatban a 3.2.1.6–3.2.1.8. szakaszban és a jelentés B. részében ismertetett jellemzésre is. |
| --- | --- |

(118)

A Bizottság megjegyezte, hogy a jelentésben bemutatott torzulások jellemzőek a kínai gazdaságra. A rendelkezésre álló bizonyítékok szerint a kínai rendszer jellemzőiről a 3.2.1.2–3.2.1.5. szakaszban és a jelentés A. részében tett ténymegállapítások az ország egészére és a gazdaság valamennyi ágazatára érvényesek. Ugyanez igaz a termelési tényezőkkel kapcsolatban a 3.2.1.6–3.2.1.8. szakaszban és a jelentés B. részében ismertetett jellemzésre is.

| (119) | A Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy az aceszulfám-kálium gyártásához sokféle inputra van szükség. Az ügyben rendelkezésre álló bizonyítékok szerint az exportáló gyártó szinte minden inputot Kínában szerzett be. Amikor az aceszulfám-kálium gyártói beszerzik az inputok előállításához szükséges, a feldolgozási lánc magasabb szintjén használt nyersanyagokat vagy szerződést kötnek ezek beszerzése érdekében, az általuk fizetett árakra (amelyeket költségként jelenítenek meg) nyilvánvalóan kihatnak az előzőekben ismertetett rendszerszintű torzulások. Például az inputok beszállítói olyan munkaerőt foglalkoztatnak, amelyre kihatnak a torzulások. Olyan kölcsönt vehetnek fel, amelyet szintén érintenek a pénzügyi szektor, illetve a tőkeallokáció torzulásai. Működésüket behatárolja a tervrendszer, amely a kormányzat minden szintjén és az összes gazdasági ágazatban érvényesül. |
| --- | --- |

(119)

A Bizottság emlékeztetni kíván arra, hogy az aceszulfám-kálium gyártásához sokféle inputra van szükség. Az ügyben rendelkezésre álló bizonyítékok szerint az exportáló gyártó szinte minden inputot Kínában szerzett be. Amikor az aceszulfám-kálium gyártói beszerzik az inputok előállításához szükséges, a feldolgozási lánc magasabb szintjén használt nyersanyagokat vagy szerződést kötnek ezek beszerzése érdekében, az általuk fizetett árakra (amelyeket költségként jelenítenek meg) nyilvánvalóan kihatnak az előzőekben ismertetett rendszerszintű torzulások. Például az inputok beszállítói olyan munkaerőt foglalkoztatnak, amelyre kihatnak a torzulások. Olyan kölcsönt vehetnek fel, amelyet szintén érintenek a pénzügyi szektor, illetve a tőkeallokáció torzulásai. Működésüket behatárolja a tervrendszer, amely a kormányzat minden szintjén és az összes gazdasági ágazatban érvényesül.

| (120) | Következésképpen az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében nemcsak az aceszulfám-kálium belföldi értékesítési árait nem helyénvaló alkalmazni, hanem az inputköltségeket (ezen belül a nyersanyagok, az energia, a földterület, a finanszírozás, a munkaerő stb. költségeit) sem, hiszen ezekre is kihat a jelentés A. és B. részében bemutatott jelentős mértékű kormányzati beavatkozás. A tőke, a földterület, a munkaerő, az energia és a nyersanyagok allokálásával összefüggésben bemutatott kormányzati beavatkozás Kína teljes egészében érvényesül. Ebből egyebek mellett az is következik, hogy a Kínában különféle termelési tényezők felhasználásával előállított inputra szintén jelentős torzulások hatnak. Ugyanez vonatkozik az input inputjaira, és így tovább. Sem a kínai kormány, sem a jelen vizsgálatban érintett exportáló gyártók nem szolgáltak ellentétes értelmű bizonyítékkal vagy érvekkel. |
| --- | --- |

(120)

Következésképpen az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében nemcsak az aceszulfám-kálium belföldi értékesítési árait nem helyénvaló alkalmazni, hanem az inputköltségeket (ezen belül a nyersanyagok, az energia, a földterület, a finanszírozás, a munkaerő stb. költségeit) sem, hiszen ezekre is kihat a jelentés A. és B. részében bemutatott jelentős mértékű kormányzati beavatkozás. A tőke, a földterület, a munkaerő, az energia és a nyersanyagok allokálásával összefüggésben bemutatott kormányzati beavatkozás Kína teljes egészében érvényesül. Ebből egyebek mellett az is következik, hogy a Kínában különféle termelési tényezők felhasználásával előállított inputra szintén jelentős torzulások hatnak. Ugyanez vonatkozik az input inputjaira, és így tovább. Sem a kínai kormány, sem a jelen vizsgálatban érintett exportáló gyártók nem szolgáltak ellentétes értelmű bizonyítékkal vagy érvekkel.

3.2.1.10.   Következtetés

Következtetés

| (121) | A 3.2.1.2–3.2.1.9. szakaszban ismertetett, az egyebek mellett az általában a kínai gazdaságra, konkrétan pedig az aceszulfám-kálium-ágazatra (és ezen belül az érintett termékre) irányuló állami beavatkozásra vonatkozó bizonyítékok vizsgálatát is tartalmazó elemzés – és az annak során megvizsgált elemek közül egy vagy több tényleges vagy lehetséges hatása – arról tanúskodott, hogy az érintett termék árai és költségei (a nyersanyag-, az energia- és a munkaerőköltségeket is ideértve) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős kormányzati beavatkozás hatására alakulnak ki, és nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. Ennek alapján, valamint a kínai kormány együttműködésének hiányában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez esetben nem helyénvaló a belföldi árak és költségek alkalmazása a rendes érték megállapításához. |
| --- | --- |

(121)

A 3.2.1.2–3.2.1.9. szakaszban ismertetett, az egyebek mellett az általában a kínai gazdaságra, konkrétan pedig az aceszulfám-kálium-ágazatra (és ezen belül az érintett termékre) irányuló állami beavatkozásra vonatkozó bizonyítékok vizsgálatát is tartalmazó elemzés – és az annak során megvizsgált elemek közül egy vagy több tényleges vagy lehetséges hatása – arról tanúskodott, hogy az érintett termék árai és költségei (a nyersanyag-, az energia- és a munkaerőköltségeket is ideértve) az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében jelentős kormányzati beavatkozás hatására alakulnak ki, és nem szabadpiaci erőviszonyok eredményei. Ennek alapján, valamint a kínai kormány együttműködésének hiányában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez esetben nem helyénvaló a belföldi árak és költségek alkalmazása a rendes érték megállapításához.

| (122) | A Bizottság ezért a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban kizárólag torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek – ez esetben egy megfelelő reprezentatív országban érvényes előállítási és értékesítési költségek – alapján, a következő szakaszban foglaltak szerint képezte. |
| --- | --- |

(122)

A Bizottság ezért a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban kizárólag torzulásoktól mentes árakat vagy referenciaértékeket tükröző előállítási és értékesítési költségek – ez esetben egy megfelelő reprezentatív országban érvényes előállítási és értékesítési költségek – alapján, a következő szakaszban foglaltak szerint képezte.

3.3.   Reprezentatív ország

Reprezentatív ország

3.3.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (123) | A reprezentatív ország kiválasztása az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján, a következő szempontok szerint történt:






  — | a Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettség. Ebben a vonatkozásban a Bizottság olyan országokat vett figyelembe, amelyek bruttó nemzeti jövedelme a Világbank adatbázisa szerint hasonló Kínáéhoz (59), |
| --- | --- | --- |

(123)

A reprezentatív ország kiválasztása az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján, a következő szempontok szerint történt:

—

a Kínáéhoz hasonló gazdasági fejlettség. Ebben a vonatkozásban a Bizottság olyan országokat vett figyelembe, amelyek bruttó nemzeti jövedelme a Világbank adatbázisa szerint hasonló Kínáéhoz (59),

59

| — | az érintett termék gyártása az adott országban (60), |
| --- | --- |

—

az érintett termék gyártása az adott országban (60),

60

| — | a vonatkozó nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban. |
| --- | --- |

—

a vonatkozó nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban.

| (124) | Több lehetséges reprezentatív ország esetén a Bizottságnak indokolt esetben előnyben kell részesítenie azt az országot, amelyben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő. |
| --- | --- |

(124)

Több lehetséges reprezentatív ország esetén a Bizottságnak indokolt esetben előnyben kell részesítenie azt az országot, amelyben a szociális védelem és a környezetvédelem szintje megfelelő.

| (125) | A (127) és a (128) preambulumbekezdésben ismertetett módon a Bizottság a rendes érték meghatározásához felhasznált forrásokkal kapcsolatban két feljegyzést is fűzött az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához. Ezek a feljegyzések ismertették a vonatkozó kritériumok alapjául szolgáló tényeket és bizonyítékokat, és foglalkoztak a felektől ezekre az elemekre és a releváns forrásokra vonatkozóan érkezett észrevételekkel. A második feljegyzésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy ebben az ügyben Malajziát szándékozik megfelelő reprezentatív országnak tekinteni abban az esetben, ha megerősítést nyer az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerint a jelentős torzulások fennállása. |
| --- | --- |

(125)

A (127) és a (128) preambulumbekezdésben ismertetett módon a Bizottság a rendes érték meghatározásához felhasznált forrásokkal kapcsolatban két feljegyzést is fűzött az érdekelt felek számára betekintésre összeállított aktához. Ezek a feljegyzések ismertették a vonatkozó kritériumok alapjául szolgáló tényeket és bizonyítékokat, és foglalkoztak a felektől ezekre az elemekre és a releváns forrásokra vonatkozóan érkezett észrevételekkel. A második feljegyzésben a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy ebben az ügyben Malajziát szándékozik megfelelő reprezentatív országnak tekinteni abban az esetben, ha megerősítést nyer az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése szerint a jelentős torzulások fennállása.

| (126) | Az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság a rendes érték torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek alapján történő meghatározásához az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja alapján Törökországot választotta ki megfelelő reprezentatív országként. A Bizottság jelezte továbbá, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében foglalt kritériumokkal összhangban további potenciálisan megfelelő reprezentatív országokat is megvizsgál. |
| --- | --- |

(126)

Az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. pontjában a Bizottság a rendes érték torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek alapján történő meghatározásához az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja alapján Törökországot választotta ki megfelelő reprezentatív országként. A Bizottság jelezte továbbá, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében foglalt kritériumokkal összhangban további potenciálisan megfelelő reprezentatív országokat is megvizsgál.

| (127) | A Bizottság 2021. március 15-én feljegyzés (a továbbiakban: első feljegyzés) útján tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához kíván felhasználni. E feljegyzésben a Bizottság teljeskörűen – többek között az alapanyagokra, a munkaerőre és az energiára is kiterjedően – felsorolta azokat a termelési tényezőket, amelyeket az aceszulfám-kálium előállításához felhasználnak. Ezenkívül a Bizottság Argentínát, Malajziát és Thaiföldet jelölte meg lehetséges reprezentatív országként. Az első feljegyzéssel kapcsolatban csak a kérelmezőtől érkeztek észrevételek a Bizottsághoz. Ezekkel az észrevételekkel a (129)–(147) preambulumbekezdés foglalkozott részletesen. |
| --- | --- |

(127)

A Bizottság 2021. március 15-én feljegyzés (a továbbiakban: első feljegyzés) útján tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához kíván felhasználni. E feljegyzésben a Bizottság teljeskörűen – többek között az alapanyagokra, a munkaerőre és az energiára is kiterjedően – felsorolta azokat a termelési tényezőket, amelyeket az aceszulfám-kálium előállításához felhasználnak. Ezenkívül a Bizottság Argentínát, Malajziát és Thaiföldet jelölte meg lehetséges reprezentatív országként. Az első feljegyzéssel kapcsolatban csak a kérelmezőtől érkeztek észrevételek a Bizottsághoz. Ezekkel az észrevételekkel a (129)–(147) preambulumbekezdés foglalkozott részletesen.

| (128) | A Bizottság 2021. június 11-én egy második feljegyzés (a továbbiakban: második feljegyzés) útján tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához kíván felhasználni úgy, hogy Malajziát tekinti reprezentatív országnak. Emellett tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy az értékesítési, általános és igazgatási költségeket (a továbbiakban: SGA-költségek), valamint a nyereséget a releváns gyártó, az Ajinomoto (Malaysia) Berhad rendelkezésre álló adatai alapján állapítja meg. A második feljegyzéssel kapcsolatban csak a kérelmezőtől érkeztek észrevételek a Bizottsághoz. Az észrevételekkel a (178)–(192) preambulumbekezdés foglalkozik részletesen. |
| --- | --- |

(128)

A Bizottság 2021. június 11-én egy második feljegyzés (a továbbiakban: második feljegyzés) útján tájékoztatta az érdekelt feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket a rendes érték meghatározásához kíván felhasználni úgy, hogy Malajziát tekinti reprezentatív országnak. Emellett tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy az értékesítési, általános és igazgatási költségeket (a továbbiakban: SGA-költségek), valamint a nyereséget a releváns gyártó, az Ajinomoto (Malaysia) Berhad rendelkezésre álló adatai alapján állapítja meg. A második feljegyzéssel kapcsolatban csak a kérelmezőtől érkeztek észrevételek a Bizottsághoz. Az észrevételekkel a (178)–(192) preambulumbekezdés foglalkozik részletesen.

3.3.2.   Kínához hasonló gazdasági fejlettségi szint

Kínához hasonló gazdasági fejlettségi szint

| (129) | A termelési tényezőkkel kapcsolatos első feljegyzésben a Bizottság kifejtette, hogy az érintett terméket látszólag nem állítják elő egyetlen olyan országban sem, amelynek gazdasági fejlettségi szintje hasonló Kínához a (123) preambulumbekezdésben említett kritériumok szerint. A terméket kizárólag a Kínai Népköztársaságban és az EU-ban gyártják. |
| --- | --- |

(129)

A termelési tényezőkkel kapcsolatos első feljegyzésben a Bizottság kifejtette, hogy az érintett terméket látszólag nem állítják elő egyetlen olyan országban sem, amelynek gazdasági fejlettségi szintje hasonló Kínához a (123) preambulumbekezdésben említett kritériumok szerint. A terméket kizárólag a Kínai Népköztársaságban és az EU-ban gyártják.

| (130) | Ennek eredményeképpen a Bizottság megvizsgálta, hogy megállapítható-e az érintett termékkel azonos általános kategóriába és/vagy ágazatba tartozó termék előállítása. A Bizottság következésképpen jelezte, hogy az aceszulfám-káliummal azonos kategóriába tartozó édesítőszerek, ízesítőanyagok és élelmiszer-adalékanyagok termelését fogja figyelembe venni az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazásához szükséges, megfelelő reprezentatív ország meghatározásához. |
| --- | --- |

(130)

Ennek eredményeképpen a Bizottság megvizsgálta, hogy megállapítható-e az érintett termékkel azonos általános kategóriába és/vagy ágazatba tartozó termék előállítása. A Bizottság következésképpen jelezte, hogy az aceszulfám-káliummal azonos kategóriába tartozó édesítőszerek, ízesítőanyagok és élelmiszer-adalékanyagok termelését fogja figyelembe venni az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazásához szükséges, megfelelő reprezentatív ország meghatározásához.

| (131) | A termelési tényezőkre vonatkozó első feljegyzésben a Bizottság rögzítette, hogy Argentína, Malajzia és Thaiföld gazdasági fejlettsége potenciális reprezentatív országként a Világbank megítélése szerint Kínáéhoz hasonló, tekintettel arra, hogy bruttó nemzeti jövedelme alapján a Világbank besorolása szerint mindegyik a közepes jövedelmű országok felső sávjába tartozik. |
| --- | --- |

(131)

A termelési tényezőkre vonatkozó első feljegyzésben a Bizottság rögzítette, hogy Argentína, Malajzia és Thaiföld gazdasági fejlettsége potenciális reprezentatív országként a Világbank megítélése szerint Kínáéhoz hasonló, tekintettel arra, hogy bruttó nemzeti jövedelme alapján a Világbank besorolása szerint mindegyik a közepes jövedelmű országok felső sávjába tartozik.

| (132) | A kérelmező megjegyezte, hogy a közepes jövedelmű országok felső sávjában a fejlettségi szintek széles skálája figyelhető meg. Éppen ezért azokat a potenciális „reprezentatív” országokat kell előnyben részesíteni, amelyek az egy főre jutó GNI tekintetében Kínához hasonlóak. Jelezte, hogy a Bizottság által javasolt három ország közül Argentína és Malajzia GNI-szintje hasonló, Thaiföldé azonban jelentősen alacsonyabb, ezért azt ki kell zárni. |
| --- | --- |

(132)

A kérelmező megjegyezte, hogy a közepes jövedelmű országok felső sávjában a fejlettségi szintek széles skálája figyelhető meg. Éppen ezért azokat a potenciális „reprezentatív” országokat kell előnyben részesíteni, amelyek az egy főre jutó GNI tekintetében Kínához hasonlóak. Jelezte, hogy a Bizottság által javasolt három ország közül Argentína és Malajzia GNI-szintje hasonló, Thaiföldé azonban jelentősen alacsonyabb, ezért azt ki kell zárni.

| (133) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében a Bizottság az exportáló országhoz hasonló gazdasági fejlettségi szintű reprezentatív országot is figyelembe vehet a rendes érték képzéséhez. Az alaprendelet nem tartalmaz olyan további előírást, amely szerint azt az országot kell választani, amelynek gazdasági fejlettségi szintje a legközelebb áll az exportáló országéhoz. |
| --- | --- |

(133)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja értelmében a Bizottság az exportáló országhoz hasonló gazdasági fejlettségi szintű reprezentatív országot is figyelembe vehet a rendes érték képzéséhez. Az alaprendelet nem tartalmaz olyan további előírást, amely szerint azt az országot kell választani, amelynek gazdasági fejlettségi szintje a legközelebb áll az exportáló országéhoz.

| (134) | A megfelelő reprezentatív ország kiválasztásában nem kerül figyelembevételre, hogy valamely ország egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelme esetleg Kínáéhoz közelebbi, mint egy másik országé. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(134)

A megfelelő reprezentatív ország kiválasztásában nem kerül figyelembevételre, hogy valamely ország egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelme esetleg Kínáéhoz közelebbi, mint egy másik országé. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

3.3.3.   Releváns nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban

Releváns nyilvános adatok rendelkezésre állása a reprezentatív országban

| (135) | Az első feljegyzésben a Bizottság Argentínában és Malajzián egy-egy, Thaiföldön pedig négy olyan vállalatot azonosított be, amelyekre vonatkozóan könnyen hozzáférhetőek a felülvizsgálat tárgyát képező termékkel azonos általános kategóriába tartozó termékekkel kapcsolatos pénzügyi információk a Dun and Bradstreet adatbázisban (61). |
| --- | --- |

(135)

Az első feljegyzésben a Bizottság Argentínában és Malajzián egy-egy, Thaiföldön pedig négy olyan vállalatot azonosított be, amelyekre vonatkozóan könnyen hozzáférhetőek a felülvizsgálat tárgyát képező termékkel azonos általános kategóriába tartozó termékekkel kapcsolatos pénzügyi információk a Dun and Bradstreet adatbázisban (61).

61

| (136) | A második feljegyzésben a Bizottság jelezte, hogy tovább vizsgálja a beazonosított országok – azaz Argentína, Malajzia és Thaiföld – vonatkozásában a nyilvános pénzügyi adatok hozzáférhetőségét. |
| --- | --- |

(136)

A második feljegyzésben a Bizottság jelezte, hogy tovább vizsgálja a beazonosított országok – azaz Argentína, Malajzia és Thaiföld – vonatkozásában a nyilvános pénzügyi adatok hozzáférhetőségét.

| (137) | Argentína esetében a Bizottság egy, az aceszulfám-káliummal azonos általános kategóriába tartozó termékeket gyártó vállalatra vonatkozóan talált könnyen hozzáférhető pénzügyi adatokat a Dun and Bradstreet adatbázisban, közzétett pénzügyi beszámolókat azonban nem talált. |
| --- | --- |

(137)

Argentína esetében a Bizottság egy, az aceszulfám-káliummal azonos általános kategóriába tartozó termékeket gyártó vállalatra vonatkozóan talált könnyen hozzáférhető pénzügyi adatokat a Dun and Bradstreet adatbázisban, közzétett pénzügyi beszámolókat azonban nem talált.

| (138) | A kérelmező megjegyezte, hogy a nyereség és az értékesítés ezen argentin gyártóra jellemző 5,3 %-os aránya nem volt észszerűnek tekinthető az aceszulfámkálium-üzletág esetében. |
| --- | --- |

(138)

A kérelmező megjegyezte, hogy a nyereség és az értékesítés ezen argentin gyártóra jellemző 5,3 %-os aránya nem volt észszerűnek tekinthető az aceszulfámkálium-üzletág esetében.

| (139) | Malajzia esetében a Bizottság az első feljegyzésben említett, malajziai Ajinomoto (Malaysia) Berhad („Ajinomoto Malaysia”) vállalatra vonatkozóan, a 2017., 2018., 2019. és 2020. március 31-én véget érő pénzügyi évek tekintetében talált könnyen hozzáférhető, közzétett pénzügyi beszámolókat (62), valamint a Dun and Bradstreet adatbázisban könnyen hozzáférhető pénzügyi adatokat. |
| --- | --- |

(139)

Malajzia esetében a Bizottság az első feljegyzésben említett, malajziai Ajinomoto (Malaysia) Berhad („Ajinomoto Malaysia”) vállalatra vonatkozóan, a 2017., 2018., 2019. és 2020. március 31-én véget érő pénzügyi évek tekintetében talált könnyen hozzáférhető, közzétett pénzügyi beszámolókat (62), valamint a Dun and Bradstreet adatbázisban könnyen hozzáférhető pénzügyi adatokat.

62

| (140) | A kérelmező a Bizottság által beazonosítottakkal megegyező pénzügyi kimutatásokat nyújtott be. Azzal érvelt továbbá, hogy ezek az éves jelentések – az aceszulfámkálium-üzletág szempontjából állítólag jobban megfelelő – ipari ágazatra és a fogyasztói ágazatra vonatkozóan különböző jövedelmezőségi adatokat mutattak be, és lebontották a bevételt, a költségeket és a ráfordításokat, ami lehetővé tette a megfelelő SGA-költségek és nyereségek megállapítását. A kérelmező ezenfelül előadta, hogy a közzétett pénzügyi beszámolókban szereplő, az értékesítési költségekre vonatkozó adatok megbízhatóbbak voltak, mint a Dun and Bradstreet adatbázisból kinyert, egyenértékű költségadatok. A kérelmező jelezte továbbá, hogy mivel a jövedelmezőség stabil volt a 2017–2020-as pénzügyi években, ez alapján bizonyossággal feltételezhető volt, hogy a 2020-as pénzügyi év jövedelmezősége reprezentatív. |
| --- | --- |

(140)

A kérelmező a Bizottság által beazonosítottakkal megegyező pénzügyi kimutatásokat nyújtott be. Azzal érvelt továbbá, hogy ezek az éves jelentések – az aceszulfámkálium-üzletág szempontjából állítólag jobban megfelelő – ipari ágazatra és a fogyasztói ágazatra vonatkozóan különböző jövedelmezőségi adatokat mutattak be, és lebontották a bevételt, a költségeket és a ráfordításokat, ami lehetővé tette a megfelelő SGA-költségek és nyereségek megállapítását. A kérelmező ezenfelül előadta, hogy a közzétett pénzügyi beszámolókban szereplő, az értékesítési költségekre vonatkozó adatok megbízhatóbbak voltak, mint a Dun and Bradstreet adatbázisból kinyert, egyenértékű költségadatok. A kérelmező jelezte továbbá, hogy mivel a jövedelmezőség stabil volt a 2017–2020-as pénzügyi években, ez alapján bizonyossággal feltételezhető volt, hogy a 2020-as pénzügyi év jövedelmezősége reprezentatív.

| (141) | Thaiföld esetében a Bizottság négy, az aceszulfám-káliummal azonos általános kategóriába tartozó termékeket – azaz ízesítőanyagokat és élelmiszer-adalékanyagokat – gyártó, nyereséges vállalatra vonatkozóan talált könnyen hozzáférhető pénzügyi adatokat a Dun and Bradstreet adatbázisban. |
| --- | --- |

(141)

Thaiföld esetében a Bizottság négy, az aceszulfám-káliummal azonos általános kategóriába tartozó termékeket – azaz ízesítőanyagokat és élelmiszer-adalékanyagokat – gyártó, nyereséges vállalatra vonatkozóan talált könnyen hozzáférhető pénzügyi adatokat a Dun and Bradstreet adatbázisban.

| (142) | A kérelmező azzal érvelt, hogy bár a Bizottság négy vállalatra vonatkozóan talált ilyen adatokat, a thaiföldi vállalatok közül kettő – a Shimakyu Co. Ltd. és a Patchara Products Ltd. – a nyereség és az értékesítés alacsony aránya (sorrendben 6,1 % és 2,7 %) miatt nem megfelelő. |
| --- | --- |

(142)

A kérelmező azzal érvelt, hogy bár a Bizottság négy vállalatra vonatkozóan talált ilyen adatokat, a thaiföldi vállalatok közül kettő – a Shimakyu Co. Ltd. és a Patchara Products Ltd. – a nyereség és az értékesítés alacsony aránya (sorrendben 6,1 % és 2,7 %) miatt nem megfelelő.

| (143) | A Bizottság úgy ítélte meg, hogy valóban az Ajinomoto Malaysia vonatkozásában rendelkezésre álló pénzügyi információk jelentenék a rendes érték számtani képzéséhez szükséges SGA-költségek és nyereség megállapításának legmegfelelőbb forrását. A vizsgálati időszak 9 hónapjára kiterjedő auditált pénzügyi kimutatások könnyen elérhetőek voltak az Ajinomoto Malaysia esetében. Ezenfelül az Ajinomoto Malaysia egy nagyméretű vállalat, amely jelentős mennyiségben állít elő az aceszulfám-káliummal azonos általános kategóriába tartozó termékeket. |
| --- | --- |

(143)

A Bizottság úgy ítélte meg, hogy valóban az Ajinomoto Malaysia vonatkozásában rendelkezésre álló pénzügyi információk jelentenék a rendes érték számtani képzéséhez szükséges SGA-költségek és nyereség megállapításának legmegfelelőbb forrását. A vizsgálati időszak 9 hónapjára kiterjedő auditált pénzügyi kimutatások könnyen elérhetőek voltak az Ajinomoto Malaysia esetében. Ezenfelül az Ajinomoto Malaysia egy nagyméretű vállalat, amely jelentős mennyiségben állít elő az aceszulfám-káliummal azonos általános kategóriába tartozó termékeket.

| (144) | A megfelelő reprezentatív ország kiválasztásához a Bizottság felmérte továbbá az aceszulfám-káliumra és a nyersanyagaira, nevezetesen az aceszulfám-kálium gyártásának legfontosabb költségtételeit jelentő anyagokra vonatkozó export- és/vagy importkorlátozások által okozott piaci torzulások fennállását. |
| --- | --- |

(144)

A megfelelő reprezentatív ország kiválasztásához a Bizottság felmérte továbbá az aceszulfám-káliumra és a nyersanyagaira, nevezetesen az aceszulfám-kálium gyártásának legfontosabb költségtételeit jelentő anyagokra vonatkozó export- és/vagy importkorlátozások által okozott piaci torzulások fennállását.

| (145) | Az OECD (63) és a Global Trade Alert adatbázisa (64), valamint különösen az ipari nyersanyagokra vonatkozó export-/importkorlátozások listája alapján az első feljegyzés számos korlátozást említett a fő termelési tényezőkre vonatkozóan. Argentína esetében a Bizottság az Egyesült Államokból származó ecetsavra vonatkozó importvámokat (291521), továbbá a Brazíliából, Koreából és az Egyesült Államokból származó kálium-hidroxidra (281520), a Kazahsztánból, Oroszországból, Spanyolországból és az Egyesült Államokból származó kénre (250300), a Paraguayból származó kalcium-karbonátra (251710), valamint az Egyesült Államokból származó ecetsavra (291521) vonatkozó importengedélyezési követelményeket állapított meg. Thaiföld esetében a Bizottság a Vietnámból származó antracitra (270111) és a Laoszból származó kalcium-karbonátra (251710) vonatkozóan azonosított be importvámokat. Végezetül Malajzia esetében a Bizottság a Namíbiából származó szulfaminsavra (281119) vonatkozó importvámokat; az ecetsav (291521) Belgiumba, Indiába, Indonéziába, Japánba, Pakisztánba, Szingapúrba és Thaiföldre irányuló kivitelére vonatkozó exportengedélyezési követelményeket; valamint a kalcium-karbonát (251710) Brunei Darussalam Államba, Indonéziába és Szingapúrba irányuló kivitelére vonatkozó exportengedélyezési követelményeket állapított meg. |
| --- | --- |

(145)

Az OECD (63) és a Global Trade Alert adatbázisa (64), valamint különösen az ipari nyersanyagokra vonatkozó export-/importkorlátozások listája alapján az első feljegyzés számos korlátozást említett a fő termelési tényezőkre vonatkozóan. Argentína esetében a Bizottság az Egyesült Államokból származó ecetsavra vonatkozó importvámokat (291521), továbbá a Brazíliából, Koreából és az Egyesült Államokból származó kálium-hidroxidra (281520), a Kazahsztánból, Oroszországból, Spanyolországból és az Egyesült Államokból származó kénre (250300), a Paraguayból származó kalcium-karbonátra (251710), valamint az Egyesült Államokból származó ecetsavra (291521) vonatkozó importengedélyezési követelményeket állapított meg. Thaiföld esetében a Bizottság a Vietnámból származó antracitra (270111) és a Laoszból származó kalcium-karbonátra (251710) vonatkozóan azonosított be importvámokat. Végezetül Malajzia esetében a Bizottság a Namíbiából származó szulfaminsavra (281119) vonatkozó importvámokat; az ecetsav (291521) Belgiumba, Indiába, Indonéziába, Japánba, Pakisztánba, Szingapúrba és Thaiföldre irányuló kivitelére vonatkozó exportengedélyezési követelményeket; valamint a kalcium-karbonát (251710) Brunei Darussalam Államba, Indonéziába és Szingapúrba irányuló kivitelére vonatkozó exportengedélyezési követelményeket állapított meg.

63

64

| (146) | A kérelmező azt állította, hogy Argentína a Bizottság által az első feljegyzésben kiemelt, négy nyersanyagra (kálium-hidroxid, kén, kalcium-karbonát és ecetsav) vonatkozó importengedélyezési követelményei korlátozták a beszerzési forrásokat, és ezáltal magasan tartották a belföldi piac árait. Előadta továbbá, hogy a Malajzia által két nyersanyagra (ecetsav és kalcium-karbonát) alkalmazott exportengedélyezési követelmények a hazai ellátás fenntartásával és a belföldi piaci árak leszorításával ellenkező hatást válthatnak ki. Ezért Malajziát e tekintetben jobb reprezentatív országnak tartotta, mint Argentínát. |
| --- | --- |

(146)

A kérelmező azt állította, hogy Argentína a Bizottság által az első feljegyzésben kiemelt, négy nyersanyagra (kálium-hidroxid, kén, kalcium-karbonát és ecetsav) vonatkozó importengedélyezési követelményei korlátozták a beszerzési forrásokat, és ezáltal magasan tartották a belföldi piac árait. Előadta továbbá, hogy a Malajzia által két nyersanyagra (ecetsav és kalcium-karbonát) alkalmazott exportengedélyezési követelmények a hazai ellátás fenntartásával és a belföldi piaci árak leszorításával ellenkező hatást válthatnak ki. Ezért Malajziát e tekintetben jobb reprezentatív országnak tartotta, mint Argentínát.

| (147) | A Malajzia által alkalmazott exportengedélyezési követelmények tekintetében a Bizottság az első feljegyzésben jelezte, hogy ezek csak két nyersanyagra, az ecetsavra és a kalcium-karbonátra vonatkoznak. Az exportengedélyezési követelmények lenyomnák a belföldi árakat, ami valószínűsíthetően a behozatali mennyiségeket és/vagy árakat is leszorítaná a belföldi kínálattal való versenyzés érdekében. Ily módon az importárak e két nyersanyagnak a rendes érték számtani képzéséhez való felhasználása esetében nagy valószínűséggel alacsonyabb szinten kerülnének meghatározásra (65). |
| --- | --- |

(147)

A Malajzia által alkalmazott exportengedélyezési követelmények tekintetében a Bizottság az első feljegyzésben jelezte, hogy ezek csak két nyersanyagra, az ecetsavra és a kalcium-karbonátra vonatkoznak. Az exportengedélyezési követelmények lenyomnák a belföldi árakat, ami valószínűsíthetően a behozatali mennyiségeket és/vagy árakat is leszorítaná a belföldi kínálattal való versenyzés érdekében. Ily módon az importárak e két nyersanyagnak a rendes érték számtani képzéséhez való felhasználása esetében nagy valószínűséggel alacsonyabb szinten kerülnének meghatározásra (65).

65

| (148) | A fenti megfontolások alapján a Bizottság a második feljegyzésben tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy a rendes érték kiszámításához szükséges, torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek összegyűjtéséhez az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében foglaltaknak megfelelően Malajziát kívánja megfelelő reprezentatív országként figyelembe venni, valamint az Ajinomoto (Malaysia) Berhad vállalat pénzügyi adatait kívánja tekintetbe venni. |
| --- | --- |

(148)

A fenti megfontolások alapján a Bizottság a második feljegyzésben tájékoztatta az érdekelt feleket arról, hogy a rendes érték kiszámításához szükséges, torzulástól mentes árak vagy referenciaértékek összegyűjtéséhez az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében foglaltaknak megfelelően Malajziát kívánja megfelelő reprezentatív országként figyelembe venni, valamint az Ajinomoto (Malaysia) Berhad vállalat pénzügyi adatait kívánja tekintetbe venni.

| (149) | Az érdekelt feleket felkérték, hogy tegyék meg észrevételeiket Malajzia mint reprezentatív ország és az Ajinomoto (Malaysia) Berhad mint a reprezentatív országban működő gyártó megfelelőségéről. |
| --- | --- |

(149)

Az érdekelt feleket felkérték, hogy tegyék meg észrevételeiket Malajzia mint reprezentatív ország és az Ajinomoto (Malaysia) Berhad mint a reprezentatív országban működő gyártó megfelelőségéről.

| (150) | A második feljegyzést követően csak a kérelmezőtől érkeztek észrevételek. A kérelmező Malajzia reprezentatív országként való alkalmazására alapozva tett észrevételeket. |
| --- | --- |

(150)

A második feljegyzést követően csak a kérelmezőtől érkeztek észrevételek. A kérelmező Malajzia reprezentatív országként való alkalmazására alapozva tett észrevételeket.

3.3.4.   A szociális védelem és a környezetvédelem szintje

A szociális védelem és a környezetvédelem szintje

| (151) | Miután megállapítást nyert, hogy a fenti tényezők összessége alapján Malajzia megfelelő reprezentatív ország, a szociális védelem és a környezetvédelem szintjének vizsgálatára az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontja első franciabekezdésének utolsó fordulatával összhangban már nem volt szükség. |
| --- | --- |

(151)

Miután megállapítást nyert, hogy a fenti tényezők összessége alapján Malajzia megfelelő reprezentatív ország, a szociális védelem és a környezetvédelem szintjének vizsgálatára az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontja első franciabekezdésének utolsó fordulatával összhangban már nem volt szükség.

3.3.5.   Következtetés

Következtetés

| (152) | A fenti elemzés alapján Malajzia teljesítette azokat a kritériumokat, amelyeket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdése a megfelelő reprezentatív országként történő figyelembevételhez meghatároz. |
| --- | --- |

(152)

A fenti elemzés alapján Malajzia teljesítette azokat a kritériumokat, amelyeket az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdése a megfelelő reprezentatív országként történő figyelembevételhez meghatároz.

| (153) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeiben az Anhui Jinhe azt állította, hogy Malajzia nem megfelelő reprezentatív ország, mivel csak egyetlen vállalat, az Ajinomoto (Malajzia) Berhad működik, amely ugyanabban az általános termékkategóriában működik, mint az Ace-K, és az Ajinomoto pénzügyi adatai torzultak, mivel költségei nagymértékben függnek a kapcsolatban álló vállalatoktól származó beszerzésektől. Azzal érveltek, hogy a vállalatnál felmerülő alacsonyabb nyersanyag- és egyéb közvetlen költségek magyarázták a rendes érték megállapításához használt magas SGA-százalékot. |
| --- | --- |

(153)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeiben az Anhui Jinhe azt állította, hogy Malajzia nem megfelelő reprezentatív ország, mivel csak egyetlen vállalat, az Ajinomoto (Malajzia) Berhad működik, amely ugyanabban az általános termékkategóriában működik, mint az Ace-K, és az Ajinomoto pénzügyi adatai torzultak, mivel költségei nagymértékben függnek a kapcsolatban álló vállalatoktól származó beszerzésektől. Azzal érveltek, hogy a vállalatnál felmerülő alacsonyabb nyersanyag- és egyéb közvetlen költségek magyarázták a rendes érték megállapításához használt magas SGA-százalékot.

| (154) | A Bizottság megjegyezte, hogy az Ajinomoto (Malajzia) Berhad 2020. március 31-ével záruló pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásaihoz (66) fűzött megjegyzések 29. megjegyzésében az igazgatók nyilatkozata a kapcsolatban álló felekkel folytatott ügyletekre, köztük a vásárlásokra vonatkozóan „az igazgatók azon a véleményen vannak, hogy az összes fenti ügylet a szokásos üzletmenet során jött létre, és olyan tárgyalásos feltételek mellett jött létre, amelyek nem különböznek lényegesen a független felekkel folytatott ügyletek során megszerezhető feltételektől”. Ezenkívül ezt a pénzügyi kimutatásokhoz fűzött megjegyzésekben foglalt kimutatást a jog szerinti könyvvizsgálat részeként független könyvvizsgálók ellenőrizték, akik kijelentették (67), hogy a pénzügyi kimutatások megbízható és valós képet adnak a vállalat 2020. március 31-i pénzügyi helyzetéről. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy az SGA-költségeket az Ajinomoto (Malajzia) Berhad SGA-költségeinek a termelési költségekhez viszonyított aránya alapján tudja megállapítani, és elutasította az Anhui Jinhe által felhozott érvet. |
| --- | --- |

(154)

A Bizottság megjegyezte, hogy az Ajinomoto (Malajzia) Berhad 2020. március 31-ével záruló pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásaihoz (66) fűzött megjegyzések 29. megjegyzésében az igazgatók nyilatkozata a kapcsolatban álló felekkel folytatott ügyletekre, köztük a vásárlásokra vonatkozóan „az igazgatók azon a véleményen vannak, hogy az összes fenti ügylet a szokásos üzletmenet során jött létre, és olyan tárgyalásos feltételek mellett jött létre, amelyek nem különböznek lényegesen a független felekkel folytatott ügyletek során megszerezhető feltételektől”. Ezenkívül ezt a pénzügyi kimutatásokhoz fűzött megjegyzésekben foglalt kimutatást a jog szerinti könyvvizsgálat részeként független könyvvizsgálók ellenőrizték, akik kijelentették (67), hogy a pénzügyi kimutatások megbízható és valós képet adnak a vállalat 2020. március 31-i pénzügyi helyzetéről. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy az SGA-költségeket az Ajinomoto (Malajzia) Berhad SGA-költségeinek a termelési költségekhez viszonyított aránya alapján tudja megállapítani, és elutasította az Anhui Jinhe által felhozott érvet.

66

az igazgatók azon a véleményen vannak, hogy az összes fenti ügylet a szokásos üzletmenet során jött létre, és olyan tárgyalásos feltételek mellett jött létre, amelyek nem különböznek lényegesen a független felekkel folytatott ügyletek során megszerezhető feltételektől

67

| (155) | Az Anhui Jinhe továbbá azzal érvelt, hogy Argentína megfelelőbb reprezentatív ország, mivel rendelkezésre álltak pénzügyi információk, az 5,3%-os nyereség/értékesítés aránya észszerű volt, és a Bizottság azon érve, hogy Argentína korlátozott beszerzési forrásokra vonatkozó importengedélyezési követelményei nem érvényesek, mivel az importvámokat csak egy országra (USA) és egy termékre alkalmazták. |
| --- | --- |

(155)

Az Anhui Jinhe továbbá azzal érvelt, hogy Argentína megfelelőbb reprezentatív ország, mivel rendelkezésre álltak pénzügyi információk, az 5,3%-os nyereség/értékesítés aránya észszerű volt, és a Bizottság azon érve, hogy Argentína korlátozott beszerzési forrásokra vonatkozó importengedélyezési követelményei nem érvényesek, mivel az importvámokat csak egy országra (USA) és egy termékre alkalmazták.

| (156) | A Bizottság nem értett egyet ezekkel az állításokkal. A Bizottság nem azért utasította el Argentínát mint reprezentatív országot, mert az 5,3%-os nyereség/értékesítés aránya nem volt észszerű, hanem más okok miatt. Mindazonáltal a (137) preambulumbekezdésben foglaltak szerint egyetlen argentin vállalatról sem állt rendelkezésre olyan részletes pénzügyi kimutatás, mint Malajzia esetében. Ezenkívül az Anhui Jinhe által említett behozatali vám mellett a Bizottság négy másik nyersanyag esetében is meghatározta az importengedélyezési követelményeket, amelyek korlátozhatják a beszerzési forrásokat, és ezáltal növelhetik az árakat a belföldi piacon. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(156)

A Bizottság nem értett egyet ezekkel az állításokkal. A Bizottság nem azért utasította el Argentínát mint reprezentatív országot, mert az 5,3%-os nyereség/értékesítés aránya nem volt észszerű, hanem más okok miatt. Mindazonáltal a (137) preambulumbekezdésben foglaltak szerint egyetlen argentin vállalatról sem állt rendelkezésre olyan részletes pénzügyi kimutatás, mint Malajzia esetében. Ezenkívül az Anhui Jinhe által említett behozatali vám mellett a Bizottság négy másik nyersanyag esetében is meghatározta az importengedélyezési követelményeket, amelyek korlátozhatják a beszerzési forrásokat, és ezáltal növelhetik az árakat a belföldi piacon. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

3.4.   A torzulástól mentes költségek megállapításához felhasznált források

A torzulástól mentes költségek megállapításához felhasznált források

| (157) | Az első feljegyzésben a Bizottság felsorolta az exportáló gyártók által az érintett termék előállítása során használt termelési tényezőket (például anyagokat, energiát és a munkaerőt), és felkérte az érdekelt feleket arra, hogy észrevételeiket terjesszék elő és tegyenek javaslatot a feljegyzésben említett minden egyes termelési tényezővel kapcsolatos torzulásoktól mentes értékekre vonatkozó, könnyen hozzáférhető információkra nézve. |
| --- | --- |

(157)

Az első feljegyzésben a Bizottság felsorolta az exportáló gyártók által az érintett termék előállítása során használt termelési tényezőket (például anyagokat, energiát és a munkaerőt), és felkérte az érdekelt feleket arra, hogy észrevételeiket terjesszék elő és tegyenek javaslatot a feljegyzésben említett minden egyes termelési tényezővel kapcsolatos torzulásoktól mentes értékekre vonatkozó, könnyen hozzáférhető információkra nézve.

| (158) | Ezt követően a második feljegyzésben a Bizottság közölte, hogy a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti számtani képzéséhez a GTA adatai alapján állapítja meg a legtöbb termelési tényező (különösen a nyersanyagok) torzulásoktól mentes költségét. Ezenkívül a Bizottság kijelentette, hogy a torzulásmentes munkaerőköltségek megállapításához a Munkaerőpiaci Információs és Elemző Intézet (ILMIA) (68) adatait, a villamosenergia-költségek megállapításához pedig a Tenaga Nasional Berhad (TNB) villamosenergia-vállalat weboldalán (69) közzétett, villamosenergia-árakra vonatkozó információkat fogja felhasználni. |
| --- | --- |

(158)

Ezt követően a második feljegyzésben a Bizottság közölte, hogy a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerinti számtani képzéséhez a GTA adatai alapján állapítja meg a legtöbb termelési tényező (különösen a nyersanyagok) torzulásoktól mentes költségét. Ezenkívül a Bizottság kijelentette, hogy a torzulásmentes munkaerőköltségek megállapításához a Munkaerőpiaci Információs és Elemző Intézet (ILMIA) (68) adatait, a villamosenergia-költségek megállapításához pedig a Tenaga Nasional Berhad (TNB) villamosenergia-vállalat weboldalán (69) közzétett, villamosenergia-árakra vonatkozó információkat fogja felhasználni.

68

69

| (159) | A második feljegyzésben a Bizottság arról is tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy bizonyos nyersanyagoknak a teljes előállítási költségekkel kapcsolatos korlátozott jelentősége miatt egyes termelési tényezőket „fogyóeszköznek” minősített. A Bizottság továbbá arról is tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy kiszámítja majd a fogyóeszközöknek a termelés összköltségéhez viszonyított százalékos arányát, és a megfelelő reprezentatív ország megállapított torzulástól mentes referenciaértékeinek használata során ezt az arányszámot alkalmazza majd az újraszámított termelési költségekre. |
| --- | --- |

(159)

A második feljegyzésben a Bizottság arról is tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy bizonyos nyersanyagoknak a teljes előállítási költségekkel kapcsolatos korlátozott jelentősége miatt egyes termelési tényezőket „fogyóeszköznek” minősített. A Bizottság továbbá arról is tájékoztatta az érdekelt feleket, hogy kiszámítja majd a fogyóeszközöknek a termelés összköltségéhez viszonyított százalékos arányát, és a megfelelő reprezentatív ország megállapított torzulástól mentes referenciaértékeinek használata során ezt az arányszámot alkalmazza majd az újraszámított termelési költségekre.

| (160) | Egy meghallgatás során az Anhui Jinhe azzal érvelt, hogy a Bizottság nem vette fel az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. szakaszában foglaltak szerint az első feljegyzést a vizsgálat nem bizalmas jellegű aktájába az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételétől számított 65 napon belül. |
| --- | --- |

(160)

Egy meghallgatás során az Anhui Jinhe azzal érvelt, hogy a Bizottság nem vette fel az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. szakaszában foglaltak szerint az első feljegyzést a vizsgálat nem bizalmas jellegű aktájába az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételétől számított 65 napon belül.

| (161) | Fontos azonban megjegyezni, hogy ez a határidő nem terjed ki az aktához fűzött feljegyzésekre. A Bizottság 2021. március 15-én adta ki az első feljegyzését, 2021. június 11-én pedig a második feljegyzését, és mindkét feljegyzésben 10 napot biztosított az érdekelt felek számára, hogy észrevételt tegyenek e szempontokkal kapcsolatban. Az Anhui Jinhe egyik feljegyzéssel kapcsolatban sem nyújtott be észrevételeket. |
| --- | --- |

(161)

Fontos azonban megjegyezni, hogy ez a határidő nem terjed ki az aktához fűzött feljegyzésekre. A Bizottság 2021. március 15-én adta ki az első feljegyzését, 2021. június 11-én pedig a második feljegyzését, és mindkét feljegyzésben 10 napot biztosított az érdekelt felek számára, hogy észrevételt tegyenek e szempontokkal kapcsolatban. Az Anhui Jinhe egyik feljegyzéssel kapcsolatban sem nyújtott be észrevételeket.

| (162) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeiben az Anhui Jinhe megismételte a (160) preambulumbekezdésben foglalt állítását. Azzal érvelt továbbá, hogy azáltal, hogy az első feljegyzést a vizsgálat megindítása után 4,5 hónappal, a második feljegyzést pedig 7,5 hónappal később egészítette ki a vizsgálati aktában, a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. szakaszának megfelelően nem „röviddel” és az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének e) pontja alapján „haladéktalanul” nem egészítette ki a feljegyzéseket, ezért azokat figyelmen kívül kell hagyni. Továbbá azt állították, hogy a kérelem nem tartalmazott az Anhui Jinhe által a gyártási folyamat során felhasznált egyes konkrét inputok torzulására vonatkozó elemeket, és a Bizottság nem kapott ilyen bizonyítékot a kérelmező általi eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételétől számított 37 napon belül. Végül azzal érveltek, hogy Anhui Jinhe megsértette a védelemhez való jogát azzal, hogy az eljárás megindításától számított 37 napot követően benyújtotta az első feljegyzést. |
| --- | --- |

(162)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeiben az Anhui Jinhe megismételte a (160) preambulumbekezdésben foglalt állítását. Azzal érvelt továbbá, hogy azáltal, hogy az első feljegyzést a vizsgálat megindítása után 4,5 hónappal, a második feljegyzést pedig 7,5 hónappal később egészítette ki a vizsgálati aktában, a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.3.2. szakaszának megfelelően nem „röviddel” és az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének e) pontja alapján „haladéktalanul” nem egészítette ki a feljegyzéseket, ezért azokat figyelmen kívül kell hagyni. Továbbá azt állították, hogy a kérelem nem tartalmazott az Anhui Jinhe által a gyártási folyamat során felhasznált egyes konkrét inputok torzulására vonatkozó elemeket, és a Bizottság nem kapott ilyen bizonyítékot a kérelmező általi eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételétől számított 37 napon belül. Végül azzal érveltek, hogy Anhui Jinhe megsértette a védelemhez való jogát azzal, hogy az eljárás megindításától számított 37 napot követően benyújtotta az első feljegyzést.

| (163) | A Bizottság nem ért egyet ezekkel az állításokkal. Az első és második feljegyzés célja, hogy tájékoztassa a feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján a rendes érték meghatározásához használni kíván. A feljegyzések nem tartalmaznak értékelést az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdésének alkalmazásáról. Ezen túlmenően az ügy sajátossága az volt, hogy – a (129) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – az aceszulfám-káliumot csak az Unióban és Kínában állították elő. Ezért a reprezentatív ország kiválasztási folyamata a szokásosnál összetettebb volt, mivel a Bizottságnak meg kellett vizsgálnia, hogy gyártottak-e az érintett termékkel azonos általános kategóriába és/vagy ágazatba tartozó terméket. Továbbá az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján lefolytatott vizsgálatot – a jelenlegihez hasonlóan – az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételétől számított 12 hónapon belül, de legkésőbb 15 hónapon belül le kell zárni (az eljárás megindításáról szóló értesítés 6. szakaszában foglaltak szerint), összehasonlítva az alaprendelet 5. cikke alapján lefolytatott vizsgálattal, amikor az ideiglenes intézkedéseket legkésőbb a vizsgálat megindításától számított 8 hónapon belül kell elrendelni. Emellett az Anhui Jinhének elegendő ideje volt a feljegyzésekkel kapcsolatos észrevételek megtételére, azonban nem tett észrevételt az első feljegyzéssel kapcsolatban, amely három lehetséges reprezentatív országot azonosított. A vállalat a második feljegyzéssel kapcsolatban sem tett észrevételeket. A Bizottság ezért elutasította az Anhui Jinhe védelemhez való jogának megsértésére vonatkozó állításokat. |
| --- | --- |

(163)

A Bizottság nem ért egyet ezekkel az állításokkal. Az első és második feljegyzés célja, hogy tájékoztassa a feleket azokról a releváns forrásokról, amelyeket az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdése alapján a rendes érték meghatározásához használni kíván. A feljegyzések nem tartalmaznak értékelést az alaprendelet 2. cikkének (6a) bekezdésének alkalmazásáról. Ezen túlmenően az ügy sajátossága az volt, hogy – a (129) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – az aceszulfám-káliumot csak az Unióban és Kínában állították elő. Ezért a reprezentatív ország kiválasztási folyamata a szokásosnál összetettebb volt, mivel a Bizottságnak meg kellett vizsgálnia, hogy gyártottak-e az érintett termékkel azonos általános kategóriába és/vagy ágazatba tartozó terméket. Továbbá az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján lefolytatott vizsgálatot – a jelenlegihez hasonlóan – az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételétől számított 12 hónapon belül, de legkésőbb 15 hónapon belül le kell zárni (az eljárás megindításáról szóló értesítés 6. szakaszában foglaltak szerint), összehasonlítva az alaprendelet 5. cikke alapján lefolytatott vizsgálattal, amikor az ideiglenes intézkedéseket legkésőbb a vizsgálat megindításától számított 8 hónapon belül kell elrendelni. Emellett az Anhui Jinhének elegendő ideje volt a feljegyzésekkel kapcsolatos észrevételek megtételére, azonban nem tett észrevételt az első feljegyzéssel kapcsolatban, amely három lehetséges reprezentatív országot azonosított. A vállalat a második feljegyzéssel kapcsolatban sem tett észrevételeket. A Bizottság ezért elutasította az Anhui Jinhe védelemhez való jogának megsértésére vonatkozó állításokat.

| (164) | Ami azt az állítást illeti, hogy a kérelem nem tartalmazott bizonyos konkrét inputok torzulására vonatkozó elemeket, amint az a (22) preambulumbekezdésben szerepel, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kérelem elegendő bizonyítékot tartalmazott a vizsgálat megindításához. Ahhoz, hogy a Bizottság megvizsgálhassa az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazását, a kérelmezőnek nem kell további bizonyítékokat benyújtania kifejezetten bizonyos inputok torzulására vonatkozóan. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(164)

Ami azt az állítást illeti, hogy a kérelem nem tartalmazott bizonyos konkrét inputok torzulására vonatkozó elemeket, amint az a (22) preambulumbekezdésben szerepel, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kérelem elegendő bizonyítékot tartalmazott a vizsgálat megindításához. Ahhoz, hogy a Bizottság megvizsgálhassa az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének alkalmazását, a kérelmezőnek nem kell további bizonyítékokat benyújtania kifejezetten bizonyos inputok torzulására vonatkozóan. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

3.5.   Torzulástól mentes költségek és referenciaértékek

Torzulástól mentes költségek és referenciaértékek

3.5.1.   Termelési tényezők

Termelési tényezők

| (165) | Az érdekelt felek által benyújtott összes információ figyelembevételével a Bizottság a távoli ellenőrzések során a következő termelési tényezőket és forrásaikat azonosította a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban történő meghatározásához:

  1. táblázat


  Az aceszulfám-kálium termelési tényezői









  Termelési tényező | Malajziában alkalmazott árukód | Torzulástól mentes értékek CNY-ben | Mértékegység |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nyersanyagok |
| Aktív szén | 38021000 | 17,78 | kg |
| Ammónium-foszfát/diammónium-foszfát | 31053000 | 2,87 | kg |
| Antracit | 27011100 | 0,99 | kg |
| Butil-acetát | 29153300 | 6,99 | kg |
| Kalcium-karbonát/CaCO3/200 maximális szemcsemérettel | 25171000 | 0,72 | kg |
| habzásgátló/alapanyag állapotú szilikon | 39100020
  39100090 | 64,55 | kg |
| Diklór-metán | 29031200 | 4,51 | kg |
| Jégecet | 29152100 | 6,00 | kg |
| Mész/Por/250 maximális szemcsemérettel | 25221000 | 1,07 | kg |
| Kálium-hidroxid | 28152000 | 4,14 | kg |
| Szulfaminsav | 28111990 | 18,14 | kg |
| Kén/folyadék | 25030000 | 0,77 | kg |
| Trietil-amin | 29211900 | 47,51 | kg |
| Energia |
| Villamos energia | Nem alkalmazandó | 0,52 | kWH |
| Munkaerő |
| Feldolgozóipari munkaerőköltségek | Nem alkalmazandó | 64,10 | Munkaóra |

(165)

Az érdekelt felek által benyújtott összes információ figyelembevételével a Bizottság a távoli ellenőrzések során a következő termelési tényezőket és forrásaikat azonosította a rendes értéknek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontjával összhangban történő meghatározásához:

1. táblázat

1. táblázat

Az aceszulfám-kálium termelési tényezői

Az aceszulfám-kálium termelési tényezői

Termelési tényező

Malajziában alkalmazott árukód

Torzulástól mentes értékek CNY-ben

Mértékegység

Nyersanyagok

Nyersanyagok

Aktív szén

38021000

17,78

kg

Ammónium-foszfát/diammónium-foszfát

31053000

2,87

kg

Antracit

27011100

0,99

kg

Butil-acetát

29153300

6,99

kg

Kalcium-karbonát/CaCO3/200 maximális szemcsemérettel

3

25171000

0,72

kg

habzásgátló/alapanyag állapotú szilikon

39100020

39100090

64,55

kg

Diklór-metán

29031200

4,51

kg

Jégecet

29152100

6,00

kg

Mész/Por/250 maximális szemcsemérettel

25221000

1,07

kg

Kálium-hidroxid

28152000

4,14

kg

Szulfaminsav

28111990

18,14

kg

Kén/folyadék

25030000

0,77

kg

Trietil-amin

29211900

47,51

kg

Energia

Energia

Villamos energia

Nem alkalmazandó

0,52

kWH

Munkaerő

Munkaerő

Feldolgozóipari munkaerőköltségek

Nem alkalmazandó

64,10

Munkaóra

| (166) | A Bizottság az előzőekben említett termelési tényezők között nem szereplő költségek figyelembevétele céljából a rendes értékbe egy, a gyártási általános költségekre vonatkozó értéket is belefoglalt. Az ennek az értéknek a megállapítása során alkalmazott módszertanról a (186) preambulumbekezdés szolgál magyarázattal. |
| --- | --- |

(166)

A Bizottság az előzőekben említett termelési tényezők között nem szereplő költségek figyelembevétele céljából a rendes értékbe egy, a gyártási általános költségekre vonatkozó értéket is belefoglalt. Az ennek az értéknek a megállapítása során alkalmazott módszertanról a (186) preambulumbekezdés szolgál magyarázattal.

Nyersanyagok és melléktermékek

Nyersanyagok és melléktermékek

| (167) | A reprezentatív országbeli gyártó telephelyére leszállított nyersanyagok torzulástól mentes árának megállapítása során a Bizottság a reprezentatív országba irányuló importnak a Globális Kereskedelmi Atlasz szerinti súlyozott átlagos importárát vette alapul, amelyet megnövelt az importvámmal és a fuvarozási költségekkel. A reprezentatív országban érvényes importárat a Kínán kívüli összes harmadik országból és a Kereskedelmi Világszervezetben tagsággal nem rendelkező, az (EU) 2015/755 európai parlamenti és tanácsi rendelet (70) 1. mellékletében felsorolt országokból érkező import egységárainak súlyozott átlaga szolgáltatta. A Bizottság azért döntött a Kínából a reprezentatív országba érkező import figyelmen kívül hagyása mellett, mert a (121) preambulumbekezdésben jelzett módon arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállása miatt nem helyénvaló a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. Mivel nem áll rendelkezésre arra utaló bizonyíték, hogy ugyanezek a torzulások a kivitelre szánt termékekre nem hatnak ki ugyanilyen módon, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek a torzulások az exportárakat is befolyásolták. A Kínából Malajziába, valamint a 2015/755 rendelet 1. mellékletében szereplő országokba irányuló importok kizárását követően a Bizottság úgy találta, hogy a fő nyersanyagok más harmadik országokból érkező behozatala továbbra is reprezentatív volt (a Malajziába irányuló teljes importált mennyiség több mint 75 %-át tette ki). |
| --- | --- |

(167)

A reprezentatív országbeli gyártó telephelyére leszállított nyersanyagok torzulástól mentes árának megállapítása során a Bizottság a reprezentatív országba irányuló importnak a Globális Kereskedelmi Atlasz szerinti súlyozott átlagos importárát vette alapul, amelyet megnövelt az importvámmal és a fuvarozási költségekkel. A reprezentatív országban érvényes importárat a Kínán kívüli összes harmadik országból és a Kereskedelmi Világszervezetben tagsággal nem rendelkező, az (EU) 2015/755 európai parlamenti és tanácsi rendelet (70) 1. mellékletében felsorolt országokból érkező import egységárainak súlyozott átlaga szolgáltatta. A Bizottság azért döntött a Kínából a reprezentatív országba érkező import figyelmen kívül hagyása mellett, mert a (121) preambulumbekezdésben jelzett módon arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének b) pontja értelmében vett jelentős torzulások fennállása miatt nem helyénvaló a Kínában érvényes belföldi árak és költségek alkalmazása. Mivel nem áll rendelkezésre arra utaló bizonyíték, hogy ugyanezek a torzulások a kivitelre szánt termékekre nem hatnak ki ugyanilyen módon, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek a torzulások az exportárakat is befolyásolták. A Kínából Malajziába, valamint a 2015/755 rendelet 1. mellékletében szereplő országokba irányuló importok kizárását követően a Bizottság úgy találta, hogy a fő nyersanyagok más harmadik országokból érkező behozatala továbbra is reprezentatív volt (a Malajziába irányuló teljes importált mennyiség több mint 75 %-át tette ki).

70

| (168) | Néhány termelési tényező és melléktermék esetében az együttműködő exportáló gyártónál felmerült tényleges költségek vagy általa jóváírt értékek a felülvizsgálati időszak alatt az összes nyersanyagköltség elhanyagolható részét tették ki. |
| --- | --- |

(168)

Néhány termelési tényező és melléktermék esetében az együttműködő exportáló gyártónál felmerült tényleges költségek vagy általa jóváírt értékek a felülvizsgálati időszak alatt az összes nyersanyagköltség elhanyagolható részét tették ki.

| (169) | Mivel az ezekhez használt értéknek – a felhasznált forrástól függetlenül – nem volt érzékelhető hatása a dömpingkülönbözet-számításokra, a Bizottság úgy döntött, hogy e költségek nettó értékét a fogyóeszközökhöz sorolja. |
| --- | --- |

(169)

Mivel az ezekhez használt értéknek – a felhasznált forrástól függetlenül – nem volt érzékelhető hatása a dömpingkülönbözet-számításokra, a Bizottság úgy döntött, hogy e költségek nettó értékét a fogyóeszközökhöz sorolja.

| (170) | A gőz tekintetében az exportáló gyártó jelentős költségekről számolt be a fogyóeszközök kategóriájában. Mivel a gőz egyben a termelési folyamat mellékterméke is, a Bizottság mind a gőz költségét, mind a gőzből mint melléktermékből származó jövedelem értékét a fogyóeszközök kategóriájába sorolta. |
| --- | --- |

(170)

A gőz tekintetében az exportáló gyártó jelentős költségekről számolt be a fogyóeszközök kategóriájában. Mivel a gőz egyben a termelési folyamat mellékterméke is, a Bizottság mind a gőz költségét, mind a gőzből mint melléktermékből származó jövedelem értékét a fogyóeszközök kategóriájába sorolta.

| (171) | A Bizottság kiszámította a fogyóeszközöknek az alapanyagok összköltségéhez viszonyított százalékos arányát, és a megállapított torzítás nélküli árak használata során ezt az arányszámot alkalmazta az újraszámított nyersanyagköltségekre. |
| --- | --- |

(171)

A Bizottság kiszámította a fogyóeszközöknek az alapanyagok összköltségéhez viszonyított százalékos arányát, és a megállapított torzítás nélküli árak használata során ezt az arányszámot alkalmazta az újraszámított nyersanyagköltségekre.

| (172) | Annak érdekében, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében előírt módon meghatározza a nyersanyagok torzulásmentes árát, a Bizottság a reprezentatív ország releváns importvámját alkalmazta. |
| --- | --- |

(172)

Annak érdekében, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának első franciabekezdésében előírt módon meghatározza a nyersanyagok torzulásmentes árát, a Bizottság a reprezentatív ország releváns importvámját alkalmazta.

| (173) | A Bizottság az együttműködő exportáló gyártónál a nyersanyagok beszerzésével kapcsolatban felmerült fuvarozási költségeket kifejezte az érintett nyersanyagok tényleges költségének százalékában, majd a torzulásmentes fuvarozási költség megállapítása érdekében ezt a százalékot alkalmazta az érintett nyersanyagok torzulásmentes költségére. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy e vizsgálat keretében az exportáló gyártó nyersanyagköltségéből és a jelentett fuvarozási költségekből képzett hányados észszerű módon felhasználható a vállalat telephelyére leszállított nyersanyagok torzulatlan fuvarozási költségeinek becslésére. |
| --- | --- |

(173)

A Bizottság az együttműködő exportáló gyártónál a nyersanyagok beszerzésével kapcsolatban felmerült fuvarozási költségeket kifejezte az érintett nyersanyagok tényleges költségének százalékában, majd a torzulásmentes fuvarozási költség megállapítása érdekében ezt a százalékot alkalmazta az érintett nyersanyagok torzulásmentes költségére. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy e vizsgálat keretében az exportáló gyártó nyersanyagköltségéből és a jelentett fuvarozási költségekből képzett hányados észszerű módon felhasználható a vállalat telephelyére leszállított nyersanyagok torzulatlan fuvarozási költségeinek becslésére.

| (174) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeiben az Anhui Jinhe azzal érvelt, hogy a Bizottság nem állapított meg pontos referenciaértéket a kálium-hidroxidra vonatkozóan. Azzal érvelt, hogy a Bizottság e tekintetben a 281520 HR-kódra vonatkozó malajziai árat használta, és ez a módszer nem vette figyelembe azt a tényt, hogy a kálium-hidroxid behozatala folyékony és szilárd formában is történhet, amelyek ára eltérő. |
| --- | --- |

(174)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeiben az Anhui Jinhe azzal érvelt, hogy a Bizottság nem állapított meg pontos referenciaértéket a kálium-hidroxidra vonatkozóan. Azzal érvelt, hogy a Bizottság e tekintetben a 281520 HR-kódra vonatkozó malajziai árat használta, és ez a módszer nem vette figyelembe azt a tényt, hogy a kálium-hidroxid behozatala folyékony és szilárd formában is történhet, amelyek ára eltérő.

| (175) | A kálium-hidroxid referenciaértékének kiszámításához a Bizottság az Anhui Jinhe által benyújtott HR-kódot használta, amely mind a folyékony, mind a szilárd formák esetében azonos volt. Az e termékre vonatkozó nyolcjegyű malajziai árukód nem tesz különbséget a folyékony és a szilárd termékek között. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(175)

A kálium-hidroxid referenciaértékének kiszámításához a Bizottság az Anhui Jinhe által benyújtott HR-kódot használta, amely mind a folyékony, mind a szilárd formák esetében azonos volt. Az e termékre vonatkozó nyolcjegyű malajziai árukód nem tesz különbséget a folyékony és a szilárd termékek között. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

| (176) | Az Anhui Jinhe azzal is érvelt, hogy a behozatali vámok fogalmának alapjául szolgáló alapfeltétel az volt, hogy ha a nyersanyagokat a belföldi piacon szerezték be, a beszerzési ár a hozzáadottérték-adó (héa) alá tartozott, míg ha a nyersanyagokat külföldi piacokon szerezték be, a nyersanyagot exportáló országok általában nem vetettek ki héát. Ezért a behozatali szakaszban behozatali vámokat vetettek ki az adó kiegyenlítése érdekében, hogy a belföldi ár összehasonlítható legyen az importárral. Ha azonban egy vállalat nyersanyagokat vásárol, a megfizetett héa az előzetesen felszámított héa, amely nem képezte részét a termelési költségnek, mivel az áthárított héát ellentételezte. Így az Anhui Jinhe azt állította, hogy a rendes érték kiszámításához nem kell hozzáadni a behozatali vámot. |
| --- | --- |

(176)

Az Anhui Jinhe azzal is érvelt, hogy a behozatali vámok fogalmának alapjául szolgáló alapfeltétel az volt, hogy ha a nyersanyagokat a belföldi piacon szerezték be, a beszerzési ár a hozzáadottérték-adó (héa) alá tartozott, míg ha a nyersanyagokat külföldi piacokon szerezték be, a nyersanyagot exportáló országok általában nem vetettek ki héát. Ezért a behozatali szakaszban behozatali vámokat vetettek ki az adó kiegyenlítése érdekében, hogy a belföldi ár összehasonlítható legyen az importárral. Ha azonban egy vállalat nyersanyagokat vásárol, a megfizetett héa az előzetesen felszámított héa, amely nem képezte részét a termelési költségnek, mivel az áthárított héát ellentételezte. Így az Anhui Jinhe azt állította, hogy a rendes érték kiszámításához nem kell hozzáadni a behozatali vámot.

| (177) | A Bizottság nem értett egyet ezzel az állítással. A héarendszer eltér a behozatali vámok rendszerétől. Míg a héa esetében az előzetesen felszámított és az áthárított héa az importált nyersanyagok esetében is beszámításra kerül, ez a beszámítás nem vonatkozik a behozatali vámokra. Az importvámok hozzáadásának célja a belföldi piacon érvényes végső importár elérése. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(177)

A Bizottság nem értett egyet ezzel az állítással. A héarendszer eltér a behozatali vámok rendszerétől. Míg a héa esetében az előzetesen felszámított és az áthárított héa az importált nyersanyagok esetében is beszámításra kerül, ez a beszámítás nem vonatkozik a behozatali vámokra. Az importvámok hozzáadásának célja a belföldi piacon érvényes végső importár elérése. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

Munkaerő

Munkaerő

| (178) | A második feljegyzésben a Bizottság jelezte, hogy a malajziai Munkaerőpiaci Információs és Elemző Intézet (Institute of Labour Market Information and Analysis, ILMIA) (71) által közzétett statisztikákat szándékozza felhasználni a malajziai munkabérek meghatározásához, a feldolgozóipari ágazat a vizsgálati időszakban érvényes alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltségére vonatkozó információkat alapul véve. |
| --- | --- |

(178)

A második feljegyzésben a Bizottság jelezte, hogy a malajziai Munkaerőpiaci Információs és Elemző Intézet (Institute of Labour Market Information and Analysis, ILMIA) (71) által közzétett statisztikákat szándékozza felhasználni a malajziai munkabérek meghatározásához, a feldolgozóipari ágazat a vizsgálati időszakban érvényes alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltségére vonatkozó információkat alapul véve.

71

| (179) | A második feljegyzést követően a kérelmező megjegyezte, hogy a Bizottság által az Ajinomoto (Malaysia) Berhad tekintetében meghatározott nem ügyvezetői munkaerőköltség (38 791 005 RM) alapján, valamint azt a tényt figyelembe véve, hogy ez az összeg 452 főre vonatkozott, következtethető, hogy az Ajinomoto (Malaysia) Berhad minden nem ügyvezetői posztot betöltő munkavállalójának átlagosan évi 85 820,81 RM, azaz havi 7 151,73 RM (havi 11 952,8 CNY) összeget fizetett. A kérelmező rámutatott, hogy mivel az Ajinomoto (Malaysia) Berhad az aceszulfámkálium-gyártókkal azonos üzleti szektorban folytat tevékenységet, észszerű lenne a munkaköltség referenciaértékét az Ajinomoto (Malaysia) Berhad pénzügyi kimutatásaiból megállapított óránkénti nem ügyvezetői munkaköltség alapján kiszámítani. |
| --- | --- |

(179)

A második feljegyzést követően a kérelmező megjegyezte, hogy a Bizottság által az Ajinomoto (Malaysia) Berhad tekintetében meghatározott nem ügyvezetői munkaerőköltség (38 791 005 RM) alapján, valamint azt a tényt figyelembe véve, hogy ez az összeg 452 főre vonatkozott, következtethető, hogy az Ajinomoto (Malaysia) Berhad minden nem ügyvezetői posztot betöltő munkavállalójának átlagosan évi 85 820,81 RM, azaz havi 7 151,73 RM (havi 11 952,8 CNY) összeget fizetett. A kérelmező rámutatott, hogy mivel az Ajinomoto (Malaysia) Berhad az aceszulfámkálium-gyártókkal azonos üzleti szektorban folytat tevékenységet, észszerű lenne a munkaköltség referenciaértékét az Ajinomoto (Malaysia) Berhad pénzügyi kimutatásaiból megállapított óránkénti nem ügyvezetői munkaköltség alapján kiszámítani.

| (180) | A Bizottság megjegyzi, hogy a Munkaerőpiaci Információs és Elemző Intézet (ILMIA) adatai a 2016-os évre vonatkoznak. Mivel a kérelmező által javasolt, a nem ügyvezetői munkaerőköltségre vonatkozó adatok a 2020. március 31-én véget érő pénzügyi évhez kapcsolódnak, és egy, az aceszulfámkálium-gyártókkal azonos üzleti szektorban tevékenységet folytató vállalattól származnak, a Bizottság megfelelőnek ítélte a kérelmező arra vonatkozó kérését, hogy ez alapján állapítsa meg a munkaerőköltségeket. |
| --- | --- |

(180)

A Bizottság megjegyzi, hogy a Munkaerőpiaci Információs és Elemző Intézet (ILMIA) adatai a 2016-os évre vonatkoznak. Mivel a kérelmező által javasolt, a nem ügyvezetői munkaerőköltségre vonatkozó adatok a 2020. március 31-én véget érő pénzügyi évhez kapcsolódnak, és egy, az aceszulfámkálium-gyártókkal azonos üzleti szektorban tevékenységet folytató vállalattól származnak, a Bizottság megfelelőnek ítélte a kérelmező arra vonatkozó kérését, hogy ez alapján állapítsa meg a munkaerőköltségeket.

Villamos energia

Villamos energia

| (181) | A villamos energiának a vállalatokra (ipari felhasználók) vonatkozó malajziai árai megtekinthetők a Tenaga Nasional Berhad (TNB) villamosenergia-vállalat weboldalán (72). A legfrissebb árak 2014. január 1-jén kerültek közzétételre, és a felülvizsgálati időszak során még érvényesek voltak. A Bizottság a TNB „E2 díjszabás – Középfeszültségű csúcsidőn belüli/csúcsidőn kívüli ipari tarifa” ipari fogyasztási sávhoz tartozó villamosenergia-árait vette figyelembe a villamos energia kilowattóránkénti költségének megállapításához. |
| --- | --- |

(181)

A villamos energiának a vállalatokra (ipari felhasználók) vonatkozó malajziai árai megtekinthetők a Tenaga Nasional Berhad (TNB) villamosenergia-vállalat weboldalán (72). A legfrissebb árak 2014. január 1-jén kerültek közzétételre, és a felülvizsgálati időszak során még érvényesek voltak. A Bizottság a TNB „E2 díjszabás – Középfeszültségű csúcsidőn belüli/csúcsidőn kívüli ipari tarifa” ipari fogyasztási sávhoz tartozó villamosenergia-árait vette figyelembe a villamos energia kilowattóránkénti költségének megállapításához.

72

| (182) | A maximális igényre vonatkozó elemet illetően az exportáló gyártó nem adta meg a számítás részét képező félóránkénti maximális igény részleteit. Ezért a Bizottság a legnagyobb igényű hónap félóránkénti átlagos igénye alapján, konzervatív módon állapította meg ezt az elemet. |
| --- | --- |

(182)

A maximális igényre vonatkozó elemet illetően az exportáló gyártó nem adta meg a számítás részét képező félóránkénti maximális igény részleteit. Ezért a Bizottság a legnagyobb igényű hónap félóránkénti átlagos igénye alapján, konzervatív módon állapította meg ezt az elemet.

| (183) | A Bizottság ezután megállapította az exportáló kínai gyártó csúcsidőn belüli és kívüli időszakokra vonatkozó fogyasztását a malajziai díjszabási rendszerben, amely egybeesett a kínai díjszabási rendszer csúcs- és sík időszakával (malajziai csúcsidőszak) és völgyidőszakával (malajziai csúcsidőn kívüli időszak). |
| --- | --- |

(183)

A Bizottság ezután megállapította az exportáló kínai gyártó csúcsidőn belüli és kívüli időszakokra vonatkozó fogyasztását a malajziai díjszabási rendszerben, amely egybeesett a kínai díjszabási rendszer csúcs- és sík időszakával (malajziai csúcsidőszak) és völgyidőszakával (malajziai csúcsidőn kívüli időszak).

| (184) | Ezután a Bizottság a malajziai egységárakat alkalmazta a kínai exportáló gyártó csúcsidőn belüli és csúcsidőn kívüli, kWh-ban meghatározott fogyasztására, és hozzáadta a fent megállapított maximális igényre vonatkozó díjat, valamint az 1,6 %-os átvételi árat, és így állapította meg a villamos energia egy kWh-ra jutó költségét. |
| --- | --- |

(184)

Ezután a Bizottság a malajziai egységárakat alkalmazta a kínai exportáló gyártó csúcsidőn belüli és csúcsidőn kívüli, kWh-ban meghatározott fogyasztására, és hozzáadta a fent megállapított maximális igényre vonatkozó díjat, valamint az 1,6 %-os átvételi árat, és így állapította meg a villamos energia egy kWh-ra jutó költségét.

3.5.2.   Általános gyártási költségek, SGA-költségek és nyereség

Általános gyártási költségek, SGA-költségek és nyereség

| (185) | Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint „a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”. Emellett a gyártási általános költségeket úgy kell meghatározni, hogy az előzőekben említett termelési tényezők költségében nem szereplő költségelemeket is tartalmazzák. |
| --- | --- |

(185)

Az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének a) pontja szerint „a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét”. Emellett a gyártási általános költségeket úgy kell meghatározni, hogy az előzőekben említett termelési tényezők költségében nem szereplő költségelemeket is tartalmazzák.

a számtanilag képzett rendes értéknek tartalmaznia kell az igazgatási, értékesítési és általános költségek, valamint a nyereség torzulástól mentes és észszerű összegét

| (186) | A Bizottság az együttműködő exportáló gyártónál felmerült általános gyártási költségeket kifejezte az exportáló gyártó tényleges gyártási költségeinek arányában. Ezt követően a Bizottság ezt a százalékot alkalmazta a torzulatlan gyártási költségekre. |
| --- | --- |

(186)

A Bizottság az együttműködő exportáló gyártónál felmerült általános gyártási költségeket kifejezte az exportáló gyártó tényleges gyártási költségeinek arányában. Ezt követően a Bizottság ezt a százalékot alkalmazta a torzulatlan gyártási költségekre.

| (187) | Az SGA-költségek és a nyereség torzulástól mentes, észszerű összegének megállapításakor a Bizottság az Ajinomoto (Malaysia) Berhad a 2020. március 31-ével végződő időszakra vonatkozó pénzügyi adataira támaszkodott. A Bizottság a második feljegyzésben az érdekelt felek számára is elérhetővé tette ezeket az adatokat. |
| --- | --- |

(187)

Az SGA-költségek és a nyereség torzulástól mentes, észszerű összegének megállapításakor a Bizottság az Ajinomoto (Malaysia) Berhad a 2020. március 31-ével végződő időszakra vonatkozó pénzügyi adataira támaszkodott. A Bizottság a második feljegyzésben az érdekelt felek számára is elérhetővé tette ezeket az adatokat.

| (188) | A második feljegyzésben kifejtettek szerint a Bizottság elsőként az Ajinomoto (Malaysia) Berhad a 2020. március 31-én véget érő évre vonatkozó auditált eredménykimutatását és a pénzügyi kimutatásokhoz fűzött megjegyzéseket elemezte az értékesítési költségek és az SGA-költségek megállapításához. Bizonyos költségtípusokat közvetlenül – értelemszerűen – az értékesítési költségekhez (pl. üzemek, gépek és berendezések értékcsökkenése) vagy az SGA-költségekhez (pl. az igazgatók fizetése) sorolt be. Az egyéb költségeket a Bizottság arányosan felosztotta az értékesítési költségek és az SGA-költségek között a nem ügyvezető (az értékesítési költségekhez rendelt) és az egyéb (az SGA-költségekhez rendelt) munkavállalók száma alapján. Ezen elemzés alapján a Bizottság kifejezte az SGA-költségeket az értékesítési költségek százalékos arányában. |
| --- | --- |

(188)

A második feljegyzésben kifejtettek szerint a Bizottság elsőként az Ajinomoto (Malaysia) Berhad a 2020. március 31-én véget érő évre vonatkozó auditált eredménykimutatását és a pénzügyi kimutatásokhoz fűzött megjegyzéseket elemezte az értékesítési költségek és az SGA-költségek megállapításához. Bizonyos költségtípusokat közvetlenül – értelemszerűen – az értékesítési költségekhez (pl. üzemek, gépek és berendezések értékcsökkenése) vagy az SGA-költségekhez (pl. az igazgatók fizetése) sorolt be. Az egyéb költségeket a Bizottság arányosan felosztotta az értékesítési költségek és az SGA-költségek között a nem ügyvezető (az értékesítési költségekhez rendelt) és az egyéb (az SGA-költségekhez rendelt) munkavállalók száma alapján. Ezen elemzés alapján a Bizottság kifejezte az SGA-költségeket az értékesítési költségek százalékos arányában.

| (189) | Továbbá a második feljegyzésben a kérelmező megjegyezte, hogy a 2 894 308 MR értékű kamatbevételt nem kellene negatív SGA-költségként kezelni. |
| --- | --- |

(189)

Továbbá a második feljegyzésben a kérelmező megjegyezte, hogy a 2 894 308 MR értékű kamatbevételt nem kellene negatív SGA-költségként kezelni.

| (190) | A Bizottság egyetértett azzal, hogy mivel az Ajinomoto (Malaysia) Berhad jelentős mértékű, ilyen bevételek forrásaként szolgáló pénzbeli eszközökkel rendelkezett, a kapott kamatot nem kell befoglalni a felülvizsgálat tárgyát képező termék termeléséhez kapcsolódó, az SGA-költségeket csökkentő tételek körébe. A Bizottság ezért ennek megfelelően módosította az SGA-költségeket. |
| --- | --- |

(190)

A Bizottság egyetértett azzal, hogy mivel az Ajinomoto (Malaysia) Berhad jelentős mértékű, ilyen bevételek forrásaként szolgáló pénzbeli eszközökkel rendelkezett, a kapott kamatot nem kell befoglalni a felülvizsgálat tárgyát képező termék termeléséhez kapcsolódó, az SGA-költségeket csökkentő tételek körébe. A Bizottság ezért ennek megfelelően módosította az SGA-költségeket.

| (191) | A kérelmező továbbá azzal érvelt, hogy a Bizottságnak az Ajinomoto (Malaysia) Berhad ipari értékesítései, nem pedig fogyasztói értékesítései alapján kell megállapítania a jövedelmezőségi szintjét, mivel mind a kérelmező, mind az Anhui Jinhe „vállalkozások közötti” ügyletek keretében értékesíti az aceszulfám-káliumot. Jelezte, hogy az ipari ágazat jövedelmezősége kiszámítható a 2020. évi éves jelentés 89. oldalán található ágazati információk felhasználásával. |
| --- | --- |

(191)

A kérelmező továbbá azzal érvelt, hogy a Bizottságnak az Ajinomoto (Malaysia) Berhad ipari értékesítései, nem pedig fogyasztói értékesítései alapján kell megállapítania a jövedelmezőségi szintjét, mivel mind a kérelmező, mind az Anhui Jinhe „vállalkozások közötti” ügyletek keretében értékesíti az aceszulfám-káliumot. Jelezte, hogy az ipari ágazat jövedelmezősége kiszámítható a 2020. évi éves jelentés 89. oldalán található ágazati információk felhasználásával.

| (192) | A Bizottság megjegyezte, hogy bár az éves jelentésben szereplő számadatok lehetővé tették volna az ipari értékesítésekhez tartozó nyereség százalékos értékének meghatározását, az ipari értékesítésekhez tartozó megfelelő SGA-költségek százalékos értékének meghatározását azonban nem. A Bizottság ezért elutasította ezt az érvet, és a nyereséget, valamint az SGA-költséget az Ajinomoto (Malaysia) Berhad teljes vállalati adatai alapján állapította meg. |
| --- | --- |

(192)

A Bizottság megjegyezte, hogy bár az éves jelentésben szereplő számadatok lehetővé tették volna az ipari értékesítésekhez tartozó nyereség százalékos értékének meghatározását, az ipari értékesítésekhez tartozó megfelelő SGA-költségek százalékos értékének meghatározását azonban nem. A Bizottság ezért elutasította ezt az érvet, és a nyereséget, valamint az SGA-költséget az Ajinomoto (Malaysia) Berhad teljes vállalati adatai alapján állapította meg.

| (193) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeiben az Anhui Jinhe azzal érvelt továbbá, hogy a Bizottság túlbecsülte az Ajinomoto SGA-költségeit azáltal, hogy az „egyéb működési költségek” egészét az SGA-költségekhez rendelte. Az „egyéb működési költségek” egyes részei szükségszerűen értékesítési költségeket jelentenek, nem pedig SGA-költségeket, mivel úgy tűnik, hogy az „egyéb működési költségeknek” nem minősülő költségek egyike sem tartalmaz energiaköltségeket, amelyeket legalábbis részben termelési költségnek, nem pedig SGA-költségnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(193)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követő észrevételeiben az Anhui Jinhe azzal érvelt továbbá, hogy a Bizottság túlbecsülte az Ajinomoto SGA-költségeit azáltal, hogy az „egyéb működési költségek” egészét az SGA-költségekhez rendelte. Az „egyéb működési költségek” egyes részei szükségszerűen értékesítési költségeket jelentenek, nem pedig SGA-költségeket, mivel úgy tűnik, hogy az „egyéb működési költségeknek” nem minősülő költségek egyike sem tartalmaz energiaköltségeket, amelyeket legalábbis részben termelési költségnek, nem pedig SGA-költségnek kell tekinteni.

| (194) | A Bizottság megjegyzi, hogy az Ajinomoto éves jelentése nem tartalmaz egyértelmű utalást vagy bontást a kategóriában szereplő költségekre vonatkozóan. Az SGA-költségek meghatározásához szükséges költségfelosztás részletes közzétételére a második feljegyzés részeként került sor, és az érdekelt feleknek 10 nap állt rendelkezésükre észrevételeik megtételére. Az Anhui Jinhe akkoriban nem tett észrevételt ezzel kapcsolatban. Mindazonáltal még ha a Bizottság el is fogadná ezt az állítást, ez nem változtatná meg a vizsgálat következtetéseit, miszerint a dömping (nagy mértékben) folytatódott a vizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(194)

A Bizottság megjegyzi, hogy az Ajinomoto éves jelentése nem tartalmaz egyértelmű utalást vagy bontást a kategóriában szereplő költségekre vonatkozóan. Az SGA-költségek meghatározásához szükséges költségfelosztás részletes közzétételére a második feljegyzés részeként került sor, és az érdekelt feleknek 10 nap állt rendelkezésükre észrevételeik megtételére. Az Anhui Jinhe akkoriban nem tett észrevételt ezzel kapcsolatban. Mindazonáltal még ha a Bizottság el is fogadná ezt az állítást, ez nem változtatná meg a vizsgálat következtetéseit, miszerint a dömping (nagy mértékben) folytatódott a vizsgálati időszak alatt.

3.5.3.   Számítás

Számítás

| (195) | A fentiek alapján a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően terméktípusonként meghatározta a gyártelepi paritáson számított rendes értéket. |
| --- | --- |

(195)

A fentiek alapján a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően terméktípusonként meghatározta a gyártelepi paritáson számított rendes értéket.

| (196) | Elsőként megállapította a torzulástól mentes gyártási költségeket (a nyersanyag-felhasználás, a munkaerő és az energia költségeit figyelembe véve). Ennek keretében a Bizottság az egyes termelési tényezőkből az együttműködő exportáló gyártó által felhasznált mennyiségeket beszorozta a torzulástól mentes egységköltségekkel. A Bizottság a felhasználási tényezőket megszorozta a reprezentatív országban megfigyelt torzulásmentes egységköltségekkel. |
| --- | --- |

(196)

Elsőként megállapította a torzulástól mentes gyártási költségeket (a nyersanyag-felhasználás, a munkaerő és az energia költségeit figyelembe véve). Ennek keretében a Bizottság az egyes termelési tényezőkből az együttműködő exportáló gyártó által felhasznált mennyiségeket beszorozta a torzulástól mentes egységköltségekkel. A Bizottság a felhasználási tényezőket megszorozta a reprezentatív országban megfigyelt torzulásmentes egységköltségekkel.

| (197) | Ezt követően a torzulásmentes előállítási költségek meghatározásához hozzáadta a kapott eredményhez a gyártási általános költségeket. A Bizottság az együttműködő exportáló gyártónál felmerült gyártási általános költségeket megnövelte a (168)–(171) preambulumbekezdésben említett nyersanyagok és fogyóeszközök költségével, majd az így kapott értéket kifejezte az exportáló gyártónál ténylegesen felmerült gyártási költségek arányában. Ezt követően a Bizottság ezt a százalékot alkalmazta a torzulatlan gyártási költségekre. |
| --- | --- |

(197)

Ezt követően a torzulásmentes előállítási költségek meghatározásához hozzáadta a kapott eredményhez a gyártási általános költségeket. A Bizottság az együttműködő exportáló gyártónál felmerült gyártási általános költségeket megnövelte a (168)–(171) preambulumbekezdésben említett nyersanyagok és fogyóeszközök költségével, majd az így kapott értéket kifejezte az exportáló gyártónál ténylegesen felmerült gyártási költségek arányában. Ezt követően a Bizottság ezt a százalékot alkalmazta a torzulatlan gyártási költségekre.

| (198) | A torzulástól mentes gyártási költség megállapítását követően a Bizottság a (188)–(192) preambulumbekezdésben említett módon meghatározott SGA-költségeket és a nyereséget alkalmazta. Ezeket az Ajinomoto (Malaysia) Berhad pénzügyi kimutatásai alapján határozta meg, a (187) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint. |
| --- | --- |

(198)

A torzulástól mentes gyártási költség megállapítását követően a Bizottság a (188)–(192) preambulumbekezdésben említett módon meghatározott SGA-költségeket és a nyereséget alkalmazta. Ezeket az Ajinomoto (Malaysia) Berhad pénzügyi kimutatásai alapján határozta meg, a (187) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint.

| (199) | Az értékesített áruk költségének százalékaként kifejezett és a torzulástól mentes előállítási költségekre alkalmazott SGA-költség 32,7 % volt. Az értékesített áruk költségének százalékaként kifejezett és a torzulástól mentes előállítási költségekre alkalmazott nyereség 22,8 % volt. |
| --- | --- |

(199)

Az értékesített áruk költségének százalékaként kifejezett és a torzulástól mentes előállítási költségekre alkalmazott SGA-költség 32,7 % volt. Az értékesített áruk költségének százalékaként kifejezett és a torzulástól mentes előállítási költségekre alkalmazott nyereség 22,8 % volt.

| (200) | Ez alapján a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően terméktípusonként számtanilag képezte a gyártelepi paritáson számított rendes értéket. |
| --- | --- |

(200)

Ez alapján a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdése a) pontjának megfelelően terméktípusonként számtanilag képezte a gyártelepi paritáson számított rendes értéket.

3.6.   Exportár

Exportár

| (201) | Az együttműködő exportáló gyártó közvetlenül az uniós piac független vevőinek exportálta. |
| --- | --- |

(201)

Az együttműködő exportáló gyártó közvetlenül az uniós piac független vevőinek exportálta.

| (202) | Így az exportár az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az Unióba exportra értékesített érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár volt. |
| --- | --- |

(202)

Így az exportár az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban az Unióba exportra értékesített érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő ár volt.

3.7.   Összehasonlítás

Összehasonlítás

| (203) | A Bizottság a rendes értéket és az együttműködő exportáló gyártó exportárát gyártelepi paritáson hasonlította össze. |
| --- | --- |

(203)

A Bizottság a rendes értéket és az együttműködő exportáló gyártó exportárát gyártelepi paritáson hasonlította össze.

| (204) | Amennyiben a tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében indokolt volt, a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazította a rendes értéket és/vagy az exportárat az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. Az exportárakat kiigazította a Kínán belüli szállítási, kezelési, rakodási és járulékos költségek, az óceáni szállítás és a biztosítás, a hitelköltségek, a banki költségek, valamint a csomagolási költségek tekintetében. |
| --- | --- |

(204)

Amennyiben a tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében indokolt volt, a Bizottság az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazította a rendes értéket és/vagy az exportárat az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében. Az exportárakat kiigazította a Kínán belüli szállítási, kezelési, rakodási és járulékos költségek, az óceáni szállítás és a biztosítás, a hitelköltségek, a banki költségek, valamint a csomagolási költségek tekintetében.

3.8.   Dömpingkülönbözet

Dömpingkülönbözet

| (205) | Az együttműködő exportáló gyártó, az Anhui Jinhe esetében a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban összehasonlította a hasonló termék rendes értékét az érintett termék megfelelő típusához tartozó exportárral. |
| --- | --- |

(205)

Az együttműködő exportáló gyártó, az Anhui Jinhe esetében a Bizottság az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban összehasonlította a hasonló termék rendes értékét az érintett termék megfelelő típusához tartozó exportárral.

| (206) | Ez alapján a dömpingkülönbözet súlyozott átlaga a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve 67,6 % volt. |
| --- | --- |

(206)

Ez alapján a dömpingkülönbözet súlyozott átlaga a vámfizetés nélkül, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve 67,6 % volt.

| (207) | A Kínából származó behozatal átlagos árai a hivatalos statisztikák alapján összhangban állnak az Anhui Jinhe áraival. Tekintettel a jelentős dömpingkülönbözetre és más exportáló gyártók együttműködésének hiányára, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy más vállalatok is dömpingáron exportáltak. |
| --- | --- |

(207)

A Kínából származó behozatal átlagos árai a hivatalos statisztikák alapján összhangban állnak az Anhui Jinhe áraival. Tekintettel a jelentős dömpingkülönbözetre és más exportáló gyártók együttműködésének hiányára, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy más vállalatok is dömpingáron exportáltak.

| (208) | Ebből a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömping a felülvizsgálati időszakban folytatódott. |
| --- | --- |

(208)

Ebből a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a dömping a felülvizsgálati időszakban folytatódott.

4.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE

A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE

| (209) | A felülvizsgálati időszakban megvalósuló dömping megállapítását követően a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetére fennáll-e a valószínűsége a dömping folytatódásának. Ennek keretében a Bizottság elemezte továbbá a Kínában rendelkezésre álló termelési kapacitást és szabad kapacitást, az uniós piac vonzerejét, valamint az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínűsíthető árakat és dömpingkülönbözeteket. |
| --- | --- |

(209)

A felülvizsgálati időszakban megvalósuló dömping megállapítását követően a Bizottság az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetére fennáll-e a valószínűsége a dömping folytatódásának. Ennek keretében a Bizottság elemezte továbbá a Kínában rendelkezésre álló termelési kapacitást és szabad kapacitást, az uniós piac vonzerejét, valamint az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén valószínűsíthető árakat és dömpingkülönbözeteket.

4.1.   Termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában

Termelési kapacitás és szabad kapacitás Kínában

| (210) | A Bizottság a kérelemben szereplő információk, a kínai exportáló gyártók által benyújtott mintavételi formanyomtatványok, az együttműködő exportáló gyártó által kitöltött kérdőív, a beérkező beadványok és a kínai gyártók weboldalai alapján elemezte a termelési kapacitás és a szabad kapacitás helyzetét. |
| --- | --- |

(210)

A Bizottság a kérelemben szereplő információk, a kínai exportáló gyártók által benyújtott mintavételi formanyomtatványok, az együttműködő exportáló gyártó által kitöltött kérdőív, a beérkező beadványok és a kínai gyártók weboldalai alapján elemezte a termelési kapacitás és a szabad kapacitás helyzetét.

| (211) | A kérelemben a kérelmező azt állította, hogy a Kínában fennálló kapacitás elérte a 39 500 tonnát, és a kapacitáskihasználás a globális értékesítések alapján 50 %-nál alacsonyabb volt (73). |
| --- | --- |

(211)

A kérelemben a kérelmező azt állította, hogy a Kínában fennálló kapacitás elérte a 39 500 tonnát, és a kapacitáskihasználás a globális értékesítések alapján 50 %-nál alacsonyabb volt (73).

73

| (212) | Az Anhui Jinhe azt állította, hogy csak három vállalat, az Anhui Jinhe, a Vitasweet és a Yabang gyárt aceszulfám-káliumot Kínában, és bizonyítékot szolgáltatott arra, hogy a kérelemben megnevezett kínai gyártók egy része nem gyárt azt. |
| --- | --- |

(212)

Az Anhui Jinhe azt állította, hogy csak három vállalat, az Anhui Jinhe, a Vitasweet és a Yabang gyárt aceszulfám-káliumot Kínában, és bizonyítékot szolgáltatott arra, hogy a kérelemben megnevezett kínai gyártók egy része nem gyárt azt.

| (213) | A Bizottság elfogadta az Anhui Jinhe által benyújtott bizonyítékot (74), amely azt sugallta, hogy a Shandong MinghuiFood Co., Ltd, a Suzhou PeacockFood Additive Co., Ltd és a Suzhou Hope Technology Co., Ltd. már nem gyárt aceszulfám-káliumot. Ettől függetlenül nem állt rendelkezésre arra utaló bizonyíték, hogy a kapacitásuk már nem állt fenn, sem pedig arra vonatkozó információ, hogy a kapacitásuk rövid távon helyreállítható-e. |
| --- | --- |

(213)

A Bizottság elfogadta az Anhui Jinhe által benyújtott bizonyítékot (74), amely azt sugallta, hogy a Shandong MinghuiFood Co., Ltd, a Suzhou PeacockFood Additive Co., Ltd és a Suzhou Hope Technology Co., Ltd. már nem gyárt aceszulfám-káliumot. Ettől függetlenül nem állt rendelkezésre arra utaló bizonyíték, hogy a kapacitásuk már nem állt fenn, sem pedig arra vonatkozó információ, hogy a kapacitásuk rövid távon helyreállítható-e.

74

| (214) | A Hangzhou SanheFood Co., Ltd. vállalatot illetően ellentmondó bizonyíték hiányában a Bizottság továbbra is úgy ítélte meg, hogy az gyártónak tekintendő, és a vállalat weboldalának (75) segítségével megállapította, hogy az legalább 5 000 tonna, de adott esetben akár még ennél is nagyobb kapacitással rendelkezik. |
| --- | --- |

(214)

A Hangzhou SanheFood Co., Ltd. vállalatot illetően ellentmondó bizonyíték hiányában a Bizottság továbbra is úgy ítélte meg, hogy az gyártónak tekintendő, és a vállalat weboldalának (75) segítségével megállapította, hogy az legalább 5 000 tonna, de adott esetben akár még ennél is nagyobb kapacitással rendelkezik.

75

| (215) | A kérelmező bizonyítékot szolgáltatott arra, hogy a Nantong Hongxin nevű vállalat összesen 15 000 tonnát kitevő, kiépítés alatt álló aceszulfámkálium-termelő kapacitással rendelkezik, mely várhatóan 2021-re készül el (76), valamint arra, hogy egy Ningxia Wanxiangyuan nevű vállalat új, 5 000 tonna éves kapacitású aceszulfámkálium-gyártóüzemet tervezett építeni, amely 2020 októberében túljutott a környezeti vizsgálat fázisán (77). A kérelmező továbbá az Anhui Jinhe egy 2017-es, a termelési kapacitás potenciális növelésére utaló bejelentésére hivatkozott, azonban nem szolgáltatott bizonyítékot a bővülés megvalósulására vagy az érintett termelési kapacitás volumenére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(215)

A kérelmező bizonyítékot szolgáltatott arra, hogy a Nantong Hongxin nevű vállalat összesen 15 000 tonnát kitevő, kiépítés alatt álló aceszulfámkálium-termelő kapacitással rendelkezik, mely várhatóan 2021-re készül el (76), valamint arra, hogy egy Ningxia Wanxiangyuan nevű vállalat új, 5 000 tonna éves kapacitású aceszulfámkálium-gyártóüzemet tervezett építeni, amely 2020 októberében túljutott a környezeti vizsgálat fázisán (77). A kérelmező továbbá az Anhui Jinhe egy 2017-es, a termelési kapacitás potenciális növelésére utaló bejelentésére hivatkozott, azonban nem szolgáltatott bizonyítékot a bővülés megvalósulására vagy az érintett termelési kapacitás volumenére vonatkozóan.

76

77

| (216) | Az Anhui Jinhe nem vitatta ezt a bizonyítékot. |
| --- | --- |

(216)

Az Anhui Jinhe nem vitatta ezt a bizonyítékot.

| (217) | A Bizottság tudomást szerzett továbbá egy másik, Jiangxi Beiyang nevű potenciális kínai aceszulfámkálium-gyártóról, azonban nem talált a potenciális termelésére vagy termelési kapacitására vonatkozó részletes információkat. |
| --- | --- |

(217)

A Bizottság tudomást szerzett továbbá egy másik, Jiangxi Beiyang nevű potenciális kínai aceszulfámkálium-gyártóról, azonban nem talált a potenciális termelésére vagy termelési kapacitására vonatkozó részletes információkat.

| (218) | Valamennyi rendelkezésre álló bizonyítékot figyelembe véve a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a jelenlegi kínai kapacitás valószínűleg 32 000–40 500 tonna között mozog, és valószínűsíthetően rövid távon 20 000 tonnával fog nőni, elérve az 52 000–60 500 tonna közötti sávot. |
| --- | --- |

(218)

Valamennyi rendelkezésre álló bizonyítékot figyelembe véve a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a jelenlegi kínai kapacitás valószínűleg 32 000–40 500 tonna között mozog, és valószínűsíthetően rövid távon 20 000 tonnával fog nőni, elérve az 52 000–60 500 tonna közötti sávot.

| (219) | Az Anhui Jinhe az aceszulfám-kálium iránti éves globális igényt a 18 000–20 000 tonna közötti sávra becsülte, és előadta, hogy 2,3–4,5 % közötti éves növekedési rátával számolva (melyre a kérelmező bizonyítékot szolgáltatott) ez gyorsan kimerítene minden Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitást. |
| --- | --- |

(219)

Az Anhui Jinhe az aceszulfám-kálium iránti éves globális igényt a 18 000–20 000 tonna közötti sávra becsülte, és előadta, hogy 2,3–4,5 % közötti éves növekedési rátával számolva (melyre a kérelmező bizonyítékot szolgáltatott) ez gyorsan kimerítene minden Kínában rendelkezésre álló szabad kapacitást.

| (220) | A jelenlegi 32 000–40 500 tonna közötti kínai kapacitás alapján azonban világos volt, hogy Kína önmagában is könnyedén ki tudná elégíteni a globális keresletet, és ezt legalább a következő 10 évben fenn tudná tartani. |
| --- | --- |

(220)

A jelenlegi 32 000–40 500 tonna közötti kínai kapacitás alapján azonban világos volt, hogy Kína önmagában is könnyedén ki tudná elégíteni a globális keresletet, és ezt legalább a következő 10 évben fenn tudná tartani.

| (221) | A Bizottság a szabad kapacitás helyzetét is megvizsgálta. |
| --- | --- |

(221)

A Bizottság a szabad kapacitás helyzetét is megvizsgálta.

| (222) | Az Anhui Jinhe állítása szerint a terméket jelenleg gyártó három vállalatra, valamint a Hangzhou SanheFood Co. Ltd. vállalatra vonatkozóan rendelkezésre álló információk alapján a Bizottság megállapította, hogy ez a négy vállalat valószínűsíthetően mintegy 5 200 tonna szabad kapacitással rendelkezik (78). Ez megközelítőleg a felülvizsgálati időszak során megfigyelt uniós felhasználás duplájával egyenértékű (lásd a (239) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(222)

Az Anhui Jinhe állítása szerint a terméket jelenleg gyártó három vállalatra, valamint a Hangzhou SanheFood Co. Ltd. vállalatra vonatkozóan rendelkezésre álló információk alapján a Bizottság megállapította, hogy ez a négy vállalat valószínűsíthetően mintegy 5 200 tonna szabad kapacitással rendelkezik (78). Ez megközelítőleg a felülvizsgálati időszak során megfigyelt uniós felhasználás duplájával egyenértékű (lásd a (239) preambulumbekezdést).

78

| (223) | Az 5 200 tonnás becsült jelenlegi szabad kapacitás a Kínában rövid távon létesítendő 20 000 tonnás további kapacitással együtt meghaladja az Anhui Jinhe a jelenlegi globális keresletre vonatkozó becslését, és a teljes uniós felhasználásnak több mint nyolcszorosát teszi ki. |
| --- | --- |

(223)

Az 5 200 tonnás becsült jelenlegi szabad kapacitás a Kínában rövid távon létesítendő 20 000 tonnás további kapacitással együtt meghaladja az Anhui Jinhe a jelenlegi globális keresletre vonatkozó becslését, és a teljes uniós felhasználásnak több mint nyolcszorosát teszi ki.

| (224) | Ezért Kína kellő termelési kapacitással és szabad kapacitással fog rendelkezni ahhoz, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén jelentős mértékben növelni tudja az uniós piacra irányuló értékesítéseit. |
| --- | --- |

(224)

Ezért Kína kellő termelési kapacitással és szabad kapacitással fog rendelkezni ahhoz, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén jelentős mértékben növelni tudja az uniós piacra irányuló értékesítéseit.

4.2.   Az uniós piac vonzereje

Az uniós piac vonzereje

| (225) | Nyilvánvaló volt, hogy az uniós piac vonzó a kínai export számára, tekintettel a felülvizsgálati időszak során a (242) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint [31–37 %-os] uniós piaci részesedést elérő, folyamatos és tömeges jelenlétre a dömpingellenes intézkedések ellenére is. |
| --- | --- |

(225)

Nyilvánvaló volt, hogy az uniós piac vonzó a kínai export számára, tekintettel a felülvizsgálati időszak során a (242) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint [31–37 %-os] uniós piaci részesedést elérő, folyamatos és tömeges jelenlétre a dömpingellenes intézkedések ellenére is.

| (226) | A kínai kapacitásfelesleg jelentős ösztönzőként szolgál az exportálásra ebben az alapvetően exportorientált szektorban, mivel csak egy tengerentúli versenytárs van (a kérelmező). A kínai exportőrök már kimerítették az Unión kívüli exportpiacokban rejlő lehetőségeket, hiszen azokat már átlagosan több mint 70 %-os piaci részesedéssel uralják (79). |
| --- | --- |

(226)

A kínai kapacitásfelesleg jelentős ösztönzőként szolgál az exportálásra ebben az alapvetően exportorientált szektorban, mivel csak egy tengerentúli versenytárs van (a kérelmező). A kínai exportőrök már kimerítették az Unión kívüli exportpiacokban rejlő lehetőségeket, hiszen azokat már átlagosan több mint 70 %-os piaci részesedéssel uralják (79).

79

| (227) | Az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeiben az Anhui Jinhe azt állította, hogy a Bizottság nem bizonyította, hogy az Unió vonzó piac lenne az aceszulfám-kálium kínai gyártói számára. E tekintetben az Anhui Jinhe azt állította, hogy a kérelmező termelésének egyre nagyobb részét harmadik piacokra értékesítette, ami azt sugallta, hogy az uniós piac még csak nem is vonzó az uniós gyártó számára. Ezenkívül az Anhui Jinhe azt állította, hogy a kínai gyártók Unióba irányuló exportára azonos vagy valamivel alacsonyabb volt, mint a nem uniós piacokra irányuló exportáruk. A fentiek alapján az Anhui Jinhe arra a következtetésre jutott, hogy egy helyi versenytárs jelenléte miatt az uniós piac kevésbé vonzó a kínai gyártók számára, mint bármely más harmadik piac. |
| --- | --- |

(227)

Az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeiben az Anhui Jinhe azt állította, hogy a Bizottság nem bizonyította, hogy az Unió vonzó piac lenne az aceszulfám-kálium kínai gyártói számára. E tekintetben az Anhui Jinhe azt állította, hogy a kérelmező termelésének egyre nagyobb részét harmadik piacokra értékesítette, ami azt sugallta, hogy az uniós piac még csak nem is vonzó az uniós gyártó számára. Ezenkívül az Anhui Jinhe azt állította, hogy a kínai gyártók Unióba irányuló exportára azonos vagy valamivel alacsonyabb volt, mint a nem uniós piacokra irányuló exportáruk. A fentiek alapján az Anhui Jinhe arra a következtetésre jutott, hogy egy helyi versenytárs jelenléte miatt az uniós piac kevésbé vonzó a kínai gyártók számára, mint bármely más harmadik piac.

| (228) | Az Anhui Jinhe beadványára vonatkozó észrevételeiben a kérelmező azt állította, hogy a dömpingellenes vámok nem zárták ki a kínai exportáló gyártókat az uniós piacról. A kérelmező továbbá azzal érvelt, hogy az uniós piac a hatályos dömpingellenes vámok miatt kevésbé vonzó lehet a kínai gyártók számára, de e vámok hatályon kívül helyezése esetén a kínai gyártók vonzónak tartanák az uniós piacot. |
| --- | --- |

(228)

Az Anhui Jinhe beadványára vonatkozó észrevételeiben a kérelmező azt állította, hogy a dömpingellenes vámok nem zárták ki a kínai exportáló gyártókat az uniós piacról. A kérelmező továbbá azzal érvelt, hogy az uniós piac a hatályos dömpingellenes vámok miatt kevésbé vonzó lehet a kínai gyártók számára, de e vámok hatályon kívül helyezése esetén a kínai gyártók vonzónak tartanák az uniós piacot.

| (229) | E tekintetben a Bizottság emlékeztet arra, hogy a kínai exportáló gyártók nagyon jelentős piaci részesedést tartottak fenn az uniós piacon még a dömpingellenes vámok kivetését követően is, a (242) preambulumbekezdésben leírtak szerint. Ha a piac nem lenne vonzó, akkor a piaci jelenlét sem lenne ilyen számottevő. Ez még inkább így van abban az esetben, ha kiegészítő dömpingellenes vámokat kell kivetni, mivel a kirakodott termékek importárai magasabbak, és költségesebbé teszik az EU-ba irányuló exportot. Ilyen árfeltételek mellett az exportőrök nem értékesítenék továbbra is jelentős mennyiségeket egy nem vonzó piacon. Ezért a (234) preambulumbekezdésben összefoglalt megállapítások alapján a Bizottság elutasítja a fenti érvet. Ha a dömpingellenes vámok hatályukat vesztenék, a kínai gyártóknak lehetőségük nyílna arra, hogy növeljék értékesítéseiket és piaci részesedésüket az Unióban. |
| --- | --- |

(229)

E tekintetben a Bizottság emlékeztet arra, hogy a kínai exportáló gyártók nagyon jelentős piaci részesedést tartottak fenn az uniós piacon még a dömpingellenes vámok kivetését követően is, a (242) preambulumbekezdésben leírtak szerint. Ha a piac nem lenne vonzó, akkor a piaci jelenlét sem lenne ilyen számottevő. Ez még inkább így van abban az esetben, ha kiegészítő dömpingellenes vámokat kell kivetni, mivel a kirakodott termékek importárai magasabbak, és költségesebbé teszik az EU-ba irányuló exportot. Ilyen árfeltételek mellett az exportőrök nem értékesítenék továbbra is jelentős mennyiségeket egy nem vonzó piacon. Ezért a (234) preambulumbekezdésben összefoglalt megállapítások alapján a Bizottság elutasítja a fenti érvet. Ha a dömpingellenes vámok hatályukat vesztenék, a kínai gyártóknak lehetőségük nyílna arra, hogy növeljék értékesítéseiket és piaci részesedésüket az Unióban.

| (230) | Az uniós piac vonzerejét megerősítették a (232) és (233) preambulumbekezdésben ismertetett ártényezők is. |
| --- | --- |

(230)

Az uniós piac vonzerejét megerősítették a (232) és (233) preambulumbekezdésben ismertetett ártényezők is.

4.3.   Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén várható árak és dömpingkülönbözetek

Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén várható árak és dömpingkülönbözetek

| (231) | Az Anhui Jinhe azzal érvelt, hogy az aceszulfám-kálium harmadik országokba irányuló kínai értékesítésének árai magasabbak volt, mint az Unióba irányuló kivitel árai. Ezenkívül azzal érvelt, hogy nem állt fenn az aceszulfám-kálium harmadik országokba való értékesítésére vonatkozó korlátozás. |
| --- | --- |

(231)

Az Anhui Jinhe azzal érvelt, hogy az aceszulfám-kálium harmadik országokba irányuló kínai értékesítésének árai magasabbak volt, mint az Unióba irányuló kivitel árai. Ezenkívül azzal érvelt, hogy nem állt fenn az aceszulfám-kálium harmadik országokba való értékesítésére vonatkozó korlátozás.

| (232) | A Bizottság megállapította, hogy a harmadik országokba irányuló kivitel exportárai megközelítőleg megegyeztek az Unióba irányuló kivitel áraival. Ez azt jelzi, hogy a dömping a harmadik országok piacára való betörést célzó strukturális stratégia, amely tehát folytatódni fog. |
| --- | --- |

(232)

A Bizottság megállapította, hogy a harmadik országokba irányuló kivitel exportárai megközelítőleg megegyeztek az Unióba irányuló kivitel áraival. Ez azt jelzi, hogy a dömping a harmadik országok piacára való betörést célzó strukturális stratégia, amely tehát folytatódni fog.

| (233) | A kínai gyártók a meglévő vámok hatályvesztése esetén magasabb áron tudnak értékesíteni az Unióba, mint más harmadik országokba, de a jelentős kínai túlkínálat valószínűsíthetően az uniós piac meglévő árszintjei alá szorítaná az árszinteket. Ezért a dömpingkülönbözetek valószínűleg tovább fognak növekedni. |
| --- | --- |

(233)

A kínai gyártók a meglévő vámok hatályvesztése esetén magasabb áron tudnak értékesíteni az Unióba, mint más harmadik országokba, de a jelentős kínai túlkínálat valószínűsíthetően az uniós piac meglévő árszintjei alá szorítaná az árszinteket. Ezért a dömpingkülönbözetek valószínűleg tovább fognak növekedni.

4.4.   Következtetés

Következtetés

| (234) | A Bizottság megállapította, hogy Kínában jelentős a kapacitásfelesleg, amely valószínűleg rövid távon még tovább fog növekedni. Az uniós piac vonzereje világosan kiderült a kínai gyártóknak a jelentős dömpingellenes vámok ellenére is fennálló nagy piaci részesedéséből. Továbbá az uniós piacra vonatkozó árak vonzóak voltak, és bár a kínai gyártóknak megvan a potenciáljuk arra, hogy emeljék a jelenlegi áraikat, az intézkedések hatályvesztése esetén a kínai felesleges szabad kapacitás a várhatóan mérsékelt globális piaci növekedés ütemmel együtt valószínűsíthetően még inkább leszorított volna az árakat az intézkedések hiányában. |
| --- | --- |

(234)

A Bizottság megállapította, hogy Kínában jelentős a kapacitásfelesleg, amely valószínűleg rövid távon még tovább fog növekedni. Az uniós piac vonzereje világosan kiderült a kínai gyártóknak a jelentős dömpingellenes vámok ellenére is fennálló nagy piaci részesedéséből. Továbbá az uniós piacra vonatkozó árak vonzóak voltak, és bár a kínai gyártóknak megvan a potenciáljuk arra, hogy emeljék a jelenlegi áraikat, az intézkedések hatályvesztése esetén a kínai felesleges szabad kapacitás a várhatóan mérsékelt globális piaci növekedés ütemmel együtt valószínűsíthetően még inkább leszorított volna az árakat az intézkedések hiányában.

| (235) | Ezenfelül a megállapított dömping mértéke számottevő volt. |
| --- | --- |

(235)

Ezenfelül a megállapított dömping mértéke számottevő volt.

| (236) | A Bizottság elemzése tehát dömpinget mutatott ki a felülvizsgálati időszakban, és megállapította, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén tovább folytatódna a dömpingre jelentős mennyiségben, dömpingáron való behozatal. |
| --- | --- |

(236)

A Bizottság elemzése tehát dömpinget mutatott ki a felülvizsgálati időszakban, és megállapította, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén tovább folytatódna a dömpingre jelentős mennyiségben, dömpingáron való behozatal.

5.   KÁR

KÁR

5.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

| (237) | A figyelembe vett időszakban egyetlen uniós gyártó gyártotta a hasonló terméket az Unióban. Ez a gyártó alkotja az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett „uniós gazdasági ágazatot”. |
| --- | --- |

(237)

A figyelembe vett időszakban egyetlen uniós gyártó gyártotta a hasonló terméket az Unióban. Ez a gyártó alkotja az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett „uniós gazdasági ágazatot”.

5.2.   Uniós felhasználás

Uniós felhasználás

| (238) | A Bizottság az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat uniós piacon realizált szabadpiaci értékesítési volumene, valamint a Kínából és az egyéb harmadik országokból érkező behozatal volumene alapján állapította meg, amely adatokat a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisból származó importstatisztikákból szerzett be. |
| --- | --- |

(238)

A Bizottság az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat uniós piacon realizált szabadpiaci értékesítési volumene, valamint a Kínából és az egyéb harmadik országokból érkező behozatal volumene alapján állapította meg, amely adatokat a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisból származó importstatisztikákból szerzett be.

| (239) | Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

  2. táblázat


  Uniós felhasználás (tonna) | 2017 | 2018 | 2019 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes uniós felhasználás | [2 313 –2 800 ] | [2 339 –2 831 ] | [2 549 –3 085 ] | [2 447 –2 962 ] |
| Index | 100 | 101 | 110 | 106 |
| Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok és a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis |

(239)

Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

2. táblázat

2. táblázat

Uniós felhasználás (tonna)

Uniós felhasználás (tonna)

2017

2018

2019

Felülvizsgálati időszak

Teljes uniós felhasználás

[2 313 –2 800 ]

[2 339 –2 831 ]

[2 549 –3 085 ]

[2 447 –2 962 ]

Index

Index

100

100

101

101

110

110

106

106

Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok és a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis

Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok és a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis

| (240) | A cukormentes termékek uniós keresletének növekedése miatt az aceszulfám-kálium felhasználása 6 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak kezdetéhez képest. |
| --- | --- |

(240)

A cukormentes termékek uniós keresletének növekedése miatt az aceszulfám-kálium felhasználása 6 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak kezdetéhez képest.

5.3.   Az érintett országból érkező behozatal

Az érintett országból érkező behozatal

5.3.1.   Az érintett országból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

Az érintett országból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

| (241) | A Bizottság a behozatal volumenét a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedését a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis, valamint az uniós gazdasági ágazat által megadott adatok alapján állapította meg. |
| --- | --- |

(241)

A Bizottság a behozatal volumenét a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedését a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis, valamint az uniós gazdasági ágazat által megadott adatok alapján állapította meg.

| (242) | Az érintett országból érkező behozatal a következőképpen alakult:

  3. táblázat


  Behozatali volumen és piaci részesedés | 2017 | 2018 | 2019 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A Kínából érkező behozatal volumene (tonna) | [669 –810 ] | [699 –846 ] | [658 –796 ] | [788 –953 ] |
| Index | 100 | 104 | 98 | 118 |
| Piaci részesedés (%) | [27 –33 ] | [28 –34 ] | [25 –30 ] | [31 –37 ] |
| Index | 100 | 103 | 89 | 111 |
| Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok és a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis |

(242)

Az érintett országból érkező behozatal a következőképpen alakult:

3. táblázat

3. táblázat

Behozatali volumen és piaci részesedés

Behozatali volumen és piaci részesedés

2017

2018

2019

Felülvizsgálati időszak

A Kínából érkező behozatal volumene (tonna)

[669 –810 ]

[699 –846 ]

[658 –796 ]

[788 –953 ]

Index

Index

100

100

104

104

98

98

118

118

Piaci részesedés (%)

[27 –33 ]

[28 –34 ]

[25 –30 ]

[31 –37 ]

Index

Index

100

100

103

103

89

89

111

111

Forrás: Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok és a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis

Az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok és a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis

| (243) | A Kínából érkező behozatal volumene 2018-ban ingadozott, és 4 %-kal nőtt, amit 2019-ben csökkenés követett. A felülvizsgálati időszak során a behozatal volumene jelentős mértékben, 18 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak kezdetéhez viszonyítva. Ez a 2019 óta tartó növekedés egybeesett az uniós felhasználás ugyanebben az időszakban bekövetkező enyhe csökkenésével. |
| --- | --- |

(243)

A Kínából érkező behozatal volumene 2018-ban ingadozott, és 4 %-kal nőtt, amit 2019-ben csökkenés követett. A felülvizsgálati időszak során a behozatal volumene jelentős mértékben, 18 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak kezdetéhez viszonyítva. Ez a 2019 óta tartó növekedés egybeesett az uniós felhasználás ugyanebben az időszakban bekövetkező enyhe csökkenésével.

| (244) | A Kínából érkező behozatal piaci részesedése hasonlóan alakult, mint a behozatal volumene, azaz 2018-ban 3 %-kal növekedett, melyet 2019-ben csökkenés követett. Ez a csökkenés a felülvizsgálati időszak során a figyelembe vett időszak kezdetéhez viszonyított 11 %-os növekedésnek köszönhetően helyreállt. A Bizottság megfigyelte, hogy a felülvizsgálati időszak során az uniós fogyasztás csökkenése ellenére a Kínából érkező behozatal piaci részesedése a (257) és a (258) preambulumbekezdésekben leírtak szerint az uniós gazdasági ágazat értékesítési mennyiségének és piaci részesedésének rovására növekedett. |
| --- | --- |

(244)

A Kínából érkező behozatal piaci részesedése hasonlóan alakult, mint a behozatal volumene, azaz 2018-ban 3 %-kal növekedett, melyet 2019-ben csökkenés követett. Ez a csökkenés a felülvizsgálati időszak során a figyelembe vett időszak kezdetéhez viszonyított 11 %-os növekedésnek köszönhetően helyreállt. A Bizottság megfigyelte, hogy a felülvizsgálati időszak során az uniós fogyasztás csökkenése ellenére a Kínából érkező behozatal piaci részesedése a (257) és a (258) preambulumbekezdésekben leírtak szerint az uniós gazdasági ágazat értékesítési mennyiségének és piaci részesedésének rovására növekedett.

5.3.2.   Az érintett országból érkező behozatal árai és áralákínálás

Az érintett országból érkező behozatal árai és áralákínálás

| (245) | A Bizottság a behozatal árait a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis adatai alapján határozta meg. |
| --- | --- |

(245)

A Bizottság a behozatal árait a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis adatai alapján határozta meg.

| (246) | Az érintett országból érkező behozatal átlagára a következőképpen alakult:

  4. táblázat


  Importár (EUR/tonna) | 2017 | 2018 | 2019 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az érintett ország átlagos importára | [5 202 –6 297 ] | [5 232 –6 334 ] | [5 827 –7 054 ] | [6 207 –7 513 ] |
| Index | 100 | 101 | 112 | 119 |
| Forrás: A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis |

(246)

Az érintett országból érkező behozatal átlagára a következőképpen alakult:

4. táblázat

4. táblázat

Importár (EUR/tonna)

Importár (EUR/tonna)

2017

2018

2019

Felülvizsgálati időszak

Az érintett ország átlagos importára

[5 202 –6 297 ]

[5 232 –6 334 ]

[5 827 –7 054 ]

[6 207 –7 513 ]

Index

Index

100

100

101

101

112

112

119

119

Forrás: A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis

A 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis

| (247) | A figyelembe vett időszak alatt a Kínából érkező behozatal átlagos ára összességében erőteljesen, 19 %-kal növekedett. A Kínából származó behozatal árai lényegesen az uniós árak alatt maradtak, amint azt a 8. táblázat is tükrözi. |
| --- | --- |

(247)

A figyelembe vett időszak alatt a Kínából érkező behozatal átlagos ára összességében erőteljesen, 19 %-kal növekedett. A Kínából származó behozatal árai lényegesen az uniós árak alatt maradtak, amint azt a 8. táblázat is tükrözi.

| (248) | A felülvizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság összehasonlította egymással:






  a) | az egyedüli uniós gyártó által az uniós piacon független vevőknek történő értékesítés során felszámított, terméktípusonkénti értékesítési árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlagát; valamint |
| --- | --- | --- |

(248)

A felülvizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság összehasonlította egymással:

a)

az egyedüli uniós gyártó által az uniós piacon független vevőknek történő értékesítés során felszámított, terméktípusonkénti értékesítési árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlagát; valamint

| b) | a mintában szereplő együttműködő egyedüli kínai gyártótól származó behozatal tekintetében az első független uniós vevő részére történő értékesítéshez tartozó, CIF-alapon (a költségek, a biztosítások és a fuvardíjak megfizetésének feltételezésével) – a dömpingellenes vámot is figyelembe véve – megállapított, a behozatal után felmerülő költségekkel megfelelő módon kiigazított terméktípusonkénti súlyozott átlagárakat. |
| --- | --- |

b)

a mintában szereplő együttműködő egyedüli kínai gyártótól származó behozatal tekintetében az első független uniós vevő részére történő értékesítéshez tartozó, CIF-alapon (a költségek, a biztosítások és a fuvardíjak megfizetésének feltételezésével) – a dömpingellenes vámot is figyelembe véve – megállapított, a behozatal után felmerülő költségekkel megfelelő módon kiigazított terméktípusonkénti súlyozott átlagárakat.

| (249) | Az árak összehasonlítása terméktípusonként, a kereskedelem azonos szintjén megvalósuló ügyleteket vizsgálva, az adatok szükség szerinti kiigazításával, a kedvezmények és az árengedmények levonásával történt. Az összehasonlítás eredményét az uniós gyártó felülvizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában fejezték ki. Ennek alapján a súlyozott átlagú alákínálási különbözet meghaladta a 10 %-ot. A dömpingellenes vámok figyelmen kívül hagyásával a súlyozott átlagú alákínálási különbözet meghaladta a 45 %-ot. |
| --- | --- |

(249)

Az árak összehasonlítása terméktípusonként, a kereskedelem azonos szintjén megvalósuló ügyleteket vizsgálva, az adatok szükség szerinti kiigazításával, a kedvezmények és az árengedmények levonásával történt. Az összehasonlítás eredményét az uniós gyártó felülvizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában fejezték ki. Ennek alapján a súlyozott átlagú alákínálási különbözet meghaladta a 10 %-ot. A dömpingellenes vámok figyelmen kívül hagyásával a súlyozott átlagú alákínálási különbözet meghaladta a 45 %-ot.

5.4.   A Kínától eltérő harmadik országokból érkező behozatal

A Kínától eltérő harmadik országokból érkező behozatal

| (250) | Az aceszulfám-kálium Kínától eltérő egyéb harmadik országokból érkező behozatalának piaci részesedése a figyelembe vett időszakban mindössze 1–4 % között alakult. Mivel az aceszulfám-káliumot kizárólag Kínában és az Unióban gyártják, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezeket a behozatalokat tévesen minősítették aceszulfám-káliumnak, vagy tévesen állapították meg a származási helyüket. Ezért a Bizottság a továbbiakban nem vette figyelembe ezeket a behozatalokat a kárelemzésben. |
| --- | --- |

(250)

Az aceszulfám-kálium Kínától eltérő egyéb harmadik országokból érkező behozatalának piaci részesedése a figyelembe vett időszakban mindössze 1–4 % között alakult. Mivel az aceszulfám-káliumot kizárólag Kínában és az Unióban gyártják, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezeket a behozatalokat tévesen minősítették aceszulfám-káliumnak, vagy tévesen állapították meg a származási helyüket. Ezért a Bizottság a továbbiakban nem vette figyelembe ezeket a behozatalokat a kárelemzésben.

5.5.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

5.5.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (251) | Az uniós gazdasági ágazat helyzetének felmérése valamennyi olyan gazdasági mutató értékelésére kiterjedt, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat állapotára. |
| --- | --- |

(251)

Az uniós gazdasági ágazat helyzetének felmérése valamennyi olyan gazdasági mutató értékelésére kiterjedt, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat állapotára.

5.5.1.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (252) | A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  5. táblázat


  Uniós termelési volumen, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás | 2017 | 2018 | 2019 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési volumen (tonna) | [4 271 –5 171 ] | [4 833 –5 850 ] | [4 860 –5 883 ] | [4 873 –5 899 ] |
| Index | 100 | 113 | 114 | 114 |
| Termelési kapacitás (tonna) | [5 700 –6 900 ] | [5 700 –6 900 ] | [5 700 –6 900 ] | [5 700 –6 900 ] |
| Index | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Kapacitáskihasználás | [71 –86 ] | [81 –97 ] | [81 –98 ] | [81 –98 ] |
| Index | 100 | 113 | 114 | 114 |
| Forrás: az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok. |

(252)

A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

5. táblázat

5. táblázat

Uniós termelési volumen, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Uniós termelési volumen, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

2017

2018

2019

Felülvizsgálati időszak

Termelési volumen (tonna)

[4 271 –5 171 ]

[4 833 –5 850 ]

[4 860 –5 883 ]

[4 873 –5 899 ]

Index

Index

100

100

113

113

114

114

114

114

Termelési kapacitás (tonna)

[5 700 –6 900 ]

[5 700 –6 900 ]

[5 700 –6 900 ]

[5 700 –6 900 ]

Index

Index

100

100

100

100

100

100

100

100

Kapacitáskihasználás

[71 –86 ]

[81 –97 ]

[81 –98 ]

[81 –98 ]

Index

Index

100

100

113

113

114

114

114

114

Forrás: az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok.

az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok.

| (253) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési volumene 14 %-kal nőtt. Ez a növekedés elsősorban az aceszulfám-kálium iránti kereslet általános növekedésének, és másodsorban a dömpingellenes vámok – az ágazat számára a felépülést és a termelési volumen növelését lehetővé tevő – hatásának tudható be. |
| --- | --- |

(253)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési volumene 14 %-kal nőtt. Ez a növekedés elsősorban az aceszulfám-kálium iránti kereslet általános növekedésének, és másodsorban a dömpingellenes vámok – az ágazat számára a felépülést és a termelési volumen növelését lehetővé tevő – hatásának tudható be.

| (254) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása állandó szinten maradt. Bár a dömpingellenes vámok lehetővé tették az uniós gazdasági ágazat felépülését, a piac értékelése nem indokolta a kapacitásbővítést. |
| --- | --- |

(254)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési kapacitása állandó szinten maradt. Bár a dömpingellenes vámok lehetővé tették az uniós gazdasági ágazat felépülését, a piac értékelése nem indokolta a kapacitásbővítést.

| (255) | A kapacitáskihasználás a (253) preambulumbekezdésben ismertetett, és a dömpingellenes vámok, valamint az aceszulfám-kálium iránti kereslet általános növekedése miatt 14 %-kal nőtt éves termelési volumennel összhangban növekedett. |
| --- | --- |

(255)

A kapacitáskihasználás a (253) preambulumbekezdésben ismertetett, és a dömpingellenes vámok, valamint az aceszulfám-kálium iránti kereslet általános növekedése miatt 14 %-kal nőtt éves termelési volumennel összhangban növekedett.

5.5.1.2.   Az értékesítés volumene és piaci részesedése

Az értékesítés volumene és piaci részesedése

| (256) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  6. táblázat


  Uniós értékesítési volumen és piaci részesedés | 2017 | 2018 | 2019 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési volumen az uniós piacon (tonna) | [1 614 –1 953 ] | [1 565 –1 894 ] | [1 786 –2 162 ] | [1 623 –1 964 ] |
| Index | 100 | 97 | 111 | 101 |
| Piaci részesedés (%) | [66 –80 ] | [64 –77 ] | [67 –81 ] | [63 –76 ] |
| Index | 100 | 96 | 100 | 95 |
| Forrás: az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok. |

(256)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

6. táblázat

6. táblázat

Uniós értékesítési volumen és piaci részesedés

Uniós értékesítési volumen és piaci részesedés

2017

2018

2019

Felülvizsgálati időszak

Értékesítési volumen az uniós piacon (tonna)

[1 614 –1 953 ]

[1 565 –1 894 ]

[1 786 –2 162 ]

[1 623 –1 964 ]

Index

Index

100

100

97

97

111

111

101

101

Piaci részesedés (%)

[66 –80 ]

[64 –77 ]

[67 –81 ]

[63 –76 ]

Index

Index

100

100

96

96

100

100

95

95

Forrás: az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok.

az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok.

| (257) | Az uniós gyártó értékesítési volumene a figyelembe vett időszakban ingadozott. Az értékesítési volumen a figyelembe vett időszak kezdetéhez viszonyítva 2018-ban 3 %-kal csökkent, melyet 2019-ben erős, 11 %-os emelkedés követett. A felülvizsgálati időszak során az értékesítési volumen visszatért a figyelembe vett időszak kezdetekor fennálló szintre. |
| --- | --- |

(257)

Az uniós gyártó értékesítési volumene a figyelembe vett időszakban ingadozott. Az értékesítési volumen a figyelembe vett időszak kezdetéhez viszonyítva 2018-ban 3 %-kal csökkent, melyet 2019-ben erős, 11 %-os emelkedés követett. A felülvizsgálati időszak során az értékesítési volumen visszatért a figyelembe vett időszak kezdetekor fennálló szintre.

| (258) | Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszak alatt ingadozott, a felülvizsgálati időszak alatt pedig 5 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(258)

Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése a figyelembe vett időszak alatt ingadozott, a felülvizsgálati időszak alatt pedig 5 %-kal csökkent.

5.5.1.3.   Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

| (259) | A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult az Unióban a figyelembe vett időszakban:

  7. táblázat


  Uniós foglalkoztatás és termelékenység | 2017 | 2018 | 2019 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottak létszáma | [73 –89 ] | [76 –93 ] | [76 –92 ] | [76 –92 ] |
| Index | 100 | 113 | 114 | 114 |
| Termelékenység (tonna/FTE) | [55 –67 ] | [60 –73 ] | [61 –74 ] | [61 –74 ] |
| Index | 100 | 108 | 110 | 110 |
| Forrás: az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok. |

(259)

A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult az Unióban a figyelembe vett időszakban:

7. táblázat

7. táblázat

Uniós foglalkoztatás és termelékenység

Uniós foglalkoztatás és termelékenység

2017

2018

2019

Felülvizsgálati időszak

Alkalmazottak létszáma

[73 –89 ]

[76 –93 ]

[76 –92 ]

[76 –92 ]

Index

Index

100

100

113

113

114

114

114

114

Termelékenység (tonna/FTE)

[55 –67 ]

[60 –73 ]

[61 –74 ]

[61 –74 ]

Index

Index

100

100

108

108

110

110

110

110

Forrás: az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok.

az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok.

| (260) | Az uniós gazdasági ágazatban foglalkoztatottak száma 2017-től a vizsgálati időszak végéig az uniós gazdasági ágazat 14 %-kal nőtt, a termelés növekedésével összhangban. |
| --- | --- |

(260)

Az uniós gazdasági ágazatban foglalkoztatottak száma 2017-től a vizsgálati időszak végéig az uniós gazdasági ágazat 14 %-kal nőtt, a termelés növekedésével összhangban.

| (261) | Ugyanezen időszak alatt a termelékenység 10 %-kal nőtt. |
| --- | --- |

(261)

Ugyanezen időszak alatt a termelékenység 10 %-kal nőtt.

5.5.1.4.   A dömpingkülönbözet nagysága és a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés

A dömpingkülönbözet nagysága és a korábbi dömpingelt behozatal hatásaiból való felépülés

| (262) | Az együttműködő exportáló gyártó a (206) preambulumbekezdésben bemutatott dömpingkülönbözete jelentősen meghaladta a de minimis szintet, és a Kínából érkező behozatal a (243) és (244) preambulumbekezdésben ismertetett volumene, valamint piaci részesedése továbbra is jelentős volt a figyelembe vett időszak során. |
| --- | --- |

(262)

Az együttműködő exportáló gyártó a (206) preambulumbekezdésben bemutatott dömpingkülönbözete jelentősen meghaladta a de minimis szintet, és a Kínából érkező behozatal a (243) és (244) preambulumbekezdésben ismertetett volumene, valamint piaci részesedése továbbra is jelentős volt a figyelembe vett időszak során.

| (263) | Azonban annak ellenére, hogy a Kínából érkező dömping továbbra is folytatódott, az uniós gazdasági ágazat sikeresen felépült a korábbi dömping hatásaiból. |
| --- | --- |

(263)

Azonban annak ellenére, hogy a Kínából érkező dömping továbbra is folytatódott, az uniós gazdasági ágazat sikeresen felépült a korábbi dömping hatásaiból.

5.5.1.5.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (264) | Az egyetlen uniós gyártó uniós piacon, független vevők részére történt értékesítéseinek súlyozott átlagos egységárai a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  8. táblázat


  Értékesítési árak az Unióban | 2017 | 2018 | 2019 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos értékesítési egységárak a teljes uniós piacon (EUR/tonna) | [9 840 –11 911 ] | [9 833 –11 903 ] | [10 941 –13 245 ] | [13 279 –16 075 ] |
| Átlagos értékesítési egységár a teljes uniós piacon (EUR/tonna) Index | 100 | 100 | 111 | 135 |
| Termelési egységköltség (EUR/tonna) Index | 100 | 97 | 101 | 101 |
| Forrás: az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok. |

(264)

Az egyetlen uniós gyártó uniós piacon, független vevők részére történt értékesítéseinek súlyozott átlagos egységárai a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

8. táblázat

8. táblázat

Értékesítési árak az Unióban

Értékesítési árak az Unióban

2017

2018

2019

Felülvizsgálati időszak

Átlagos értékesítési egységárak a teljes uniós piacon (EUR/tonna)

[9 840 –11 911 ]

[9 833 –11 903 ]

[10 941 –13 245 ]

[13 279 –16 075 ]

Átlagos értékesítési egységár a teljes uniós piacon (EUR/tonna) Index

Index

100

100

100

100

111

111

135

135

Termelési egységköltség (EUR/tonna) Index

100

100

97

97

101

101

101

101

Forrás: az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok.

az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok.

| (265) | Az uniós gazdasági ágazat független vevőkre irányuló átlagos értékesítési egységárai a tárgyidőszak során 35 %-kal csökkentek a dömpingellenes intézkedések kivetését követően. |
| --- | --- |

(265)

Az uniós gazdasági ágazat független vevőkre irányuló átlagos értékesítési egységárai a tárgyidőszak során 35 %-kal csökkentek a dömpingellenes intézkedések kivetését követően.

| (266) | Az előállítási költség változatlan maradt a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(266)

Az előállítási költség változatlan maradt a figyelembe vett időszakban.

5.5.1.6.   Munkaerőköltség

Munkaerőköltség

| (267) | Az uniós gyártó átlagos munkaerőköltségei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  9. táblázat


  Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség | 2017 | 2018 | 2019 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR) | [88 709 –107 384 ] | [91 459 –110 714 ] | [96 239 –116 500 ] | [98 783 –119 579 ] |
| Index | 100 | 103 | 108 | 111 |
| Forrás: az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok. |

(267)

Az uniós gyártó átlagos munkaerőköltségei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

9. táblázat

9. táblázat

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

2017

2018

2019

Felülvizsgálati időszak

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR)

[88 709 –107 384 ]

[91 459 –110 714 ]

[96 239 –116 500 ]

[98 783 –119 579 ]

Index

Index

100

100

103

103

108

108

111

111

Forrás: az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok.

az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok.

| (268) | Az uniós gazdasági ágazat alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltsége a tárgyidőszak során 11 %-kal nőtt. |
| --- | --- |

(268)

Az uniós gazdasági ágazat alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltsége a tárgyidőszak során 11 %-kal nőtt.

5.5.1.7.   Készletek

Készletek

| (269) | Az egyetlen uniós gyártó készletszintje a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

  10. táblázat


  Készletek | 2017 | 2018 | 2019 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészlet (tonna) | [696 –842 ] | [979 –1 186 ] | [1 150 –1 392 ] | [1 226 –1 484 ] |
| Index | 100 | 103 | 108 | 111 |
| Forrás: az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok. |

(269)

Az egyetlen uniós gyártó készletszintje a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

10. táblázat

10. táblázat

Készletek

Készletek

2017

2018

2019

Felülvizsgálati időszak

Zárókészlet (tonna)

[696 –842 ]

[979 –1 186 ]

[1 150 –1 392 ]

[1 226 –1 484 ]

Index

Index

100

100

103

103

108

108

111

111

Forrás: az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok.

az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok.

| (270) | A figyelembe vett időszak alatt a készletek 11 %-kal nőttek. |
| --- | --- |

(270)

A figyelembe vett időszak alatt a készletek 11 %-kal nőttek.

5.5.1.8.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

| (271) | Az uniós gyártó jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  11. táblázat


  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése | 2017 | 2018 | 2019 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Unióban független vevőknek megvalósított értékesítések jövedelmezősége (Index) | 100 | 116 | 137 | 193 |
| Pénzforgalom (EUR) | [12 183 444 – 14 748 380 ] | [10 422 105 – 12 616 232 ] | [15 616 733 – 18 904 467 ] | [21 987 559 – 26 616 519 ] |
| Index | 100 | 86 | 128 | 180 |
| Beruházások (EUR) | [1 360 987 – 1 647 510 ] | [1 187 387 – 1 437 363 ] | [1 236 940 – 1 497 348 ] | [1 182 289 – 1 431 192 ] |
| Index | 100 | 87 | 91 | 87 |
| A beruházások megtérülése | [92 –111 ] | [92 –111 ] | [131 –159 ] | [206 –250 ] |
| Index | 100 | 100 | 142 | 224 |
| Forrás: az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok. |

(271)

Az uniós gyártó jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

11. táblázat

11. táblázat

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

2017

2018

2019

Felülvizsgálati időszak

Az Unióban független vevőknek megvalósított értékesítések jövedelmezősége (Index)

100

100

116

116

137

137

193

193

Pénzforgalom (EUR)

[12 183 444 – 14 748 380 ]

[10 422 105 – 12 616 232 ]

[15 616 733 – 18 904 467 ]

[21 987 559 – 26 616 519 ]

Index

Index

100

100

86

86

128

128

180

180

Beruházások (EUR)

[1 360 987 – 1 647 510 ]

[1 187 387 – 1 437 363 ]

[1 236 940 – 1 497 348 ]

[1 182 289 – 1 431 192 ]

Index

Index

100

100

87

87

91

91

87

87

A beruházások megtérülése

[92 –111 ]

[92 –111 ]

[131 –159 ]

[206 –250 ]

Index

Index

100

100

142

224

Forrás: az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok.

az uniós gazdasági ágazat által szolgáltatott adatok.

| (272) | A Bizottság az uniós gyártó jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevők részére végrehajtott uniós értékesítéseiből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában. A figyelembe vett időszak alatt a jövedelmezőség erőteljesen, 93 %-kal nőtt. A dömpingellenes vámok lehetővé tették az uniós gyártók számára, hogy újra magas szintű jövedelmezőséget érjenek el. |
| --- | --- |

(272)

A Bizottság az uniós gyártó jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevők részére végrehajtott uniós értékesítéseiből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában. A figyelembe vett időszak alatt a jövedelmezőség erőteljesen, 93 %-kal nőtt. A dömpingellenes vámok lehetővé tették az uniós gyártók számára, hogy újra magas szintű jövedelmezőséget érjenek el.

| (273) | A vizsgálat alapján a felülvizsgálati időszakot a Covid19-világjárvány kitörésével kapcsolatos kivételes körülmények jellemezték. A nagyméretű élelmiszeripari és gyógyszeripari vevők nagyobb mennyiségű aceszulfám-káliumot vásároltak az uniós gazdasági ágazattól 2020. első felében annak érdekében, hogy gondoskodjanak ennek az összetevőnek az ellátásáról. Ezenfelül az uniós gazdasági ágazat éves karbantartását, amelybe beletartozik egy, a termelés leállásával járó időszak, 2020-ban a szokásos időponthoz képest elhalasztották, amely a felülvizsgálati időszakban fokozott termelést eredményezett. Ezek a kivételes piaci fejlemények 2019-hez viszonyítva az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak növekedését és a felülvizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat nyereségének növekedését váltották ki. A vizsgálat megállapította, hogy az ilyen egyszeri hatások kizárása esetén az uniós gazdasági ágazat nyeresége nagységrendileg megegyezne a kivételes körülmények bekövetkezése előtt – azaz 2019-ben – elért jövedelmezőséggel. |
| --- | --- |

(273)

A vizsgálat alapján a felülvizsgálati időszakot a Covid19-világjárvány kitörésével kapcsolatos kivételes körülmények jellemezték. A nagyméretű élelmiszeripari és gyógyszeripari vevők nagyobb mennyiségű aceszulfám-káliumot vásároltak az uniós gazdasági ágazattól 2020. első felében annak érdekében, hogy gondoskodjanak ennek az összetevőnek az ellátásáról. Ezenfelül az uniós gazdasági ágazat éves karbantartását, amelybe beletartozik egy, a termelés leállásával járó időszak, 2020-ban a szokásos időponthoz képest elhalasztották, amely a felülvizsgálati időszakban fokozott termelést eredményezett. Ezek a kivételes piaci fejlemények 2019-hez viszonyítva az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak növekedését és a felülvizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat nyereségének növekedését váltották ki. A vizsgálat megállapította, hogy az ilyen egyszeri hatások kizárása esetén az uniós gazdasági ágazat nyeresége nagységrendileg megegyezne a kivételes körülmények bekövetkezése előtt – azaz 2019-ben – elért jövedelmezőséggel.

| (274) | A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A nettó pénzforgalom tendenciája a jövedelmezőséghez hasonlóan 80 %-kal nőtt, ismét tükrözve a dömpingellenes vámok és a felülvizsgálati időszakban a (273) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint fennálló kivételes körülmények pozitív hatását. |
| --- | --- |

(274)

A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A nettó pénzforgalom tendenciája a jövedelmezőséghez hasonlóan 80 %-kal nőtt, ismét tükrözve a dömpingellenes vámok és a felülvizsgálati időszakban a (273) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint fennálló kivételes körülmények pozitív hatását.

| (275) | A beruházás szintje 13 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. A (272) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a dömpingellenes vámok lehetővé tették az egészséges üzleti tevékenységekhez való visszatérést, azonban nem indokolták a további termelési kapacitások kiépítésébe való beruházást. |
| --- | --- |

(275)

A beruházás szintje 13 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. A (272) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a dömpingellenes vámok lehetővé tették az egészséges üzleti tevékenységekhez való visszatérést, azonban nem indokolták a további termelési kapacitások kiépítésébe való beruházást.

| (276) | A figyelembe vett időszakban a beruházások megtérülése jelentős mértékben, 124 %-kal nőtt. |
| --- | --- |

(276)

A figyelembe vett időszakban a beruházások megtérülése jelentős mértékben, 124 %-kal nőtt.

5.5.1.9.   A kárra vonatkozó következtetés

A kárra vonatkozó következtetés

| (277) | A kármutatók többsége – úgymint a termelés, a foglalkoztatás, a kapacitáskihasználás, a termelékenység és a pénzforgalom – pozitívan alakult. Miközben az olyan pénzügyi mutatók, mint a beruházások mértéke és megtérülése csökkenő tendenciát mutat, azok abszolút értékei kielégítő szintűek és nem utalnak jelentős kárra. |
| --- | --- |

(277)

A kármutatók többsége – úgymint a termelés, a foglalkoztatás, a kapacitáskihasználás, a termelékenység és a pénzforgalom – pozitívan alakult. Miközben az olyan pénzügyi mutatók, mint a beruházások mértéke és megtérülése csökkenő tendenciát mutat, azok abszolút értékei kielégítő szintűek és nem utalnak jelentős kárra.

| (278) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat felépült a korábbi kár hatásaiból, és azt a felülvizsgálati időszak alatt az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében nem érte jelentős kár. |
| --- | --- |

(278)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat felépült a korábbi kár hatásaiból, és azt a felülvizsgálati időszak alatt az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében nem érte jelentős kár.

6.   A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

| (279) | A Bizottságnak a (278) preambulumbekezdésben foglalt következtetései szerint az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszak alatt nem érte jelentős kár. A Bizottság ezért az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy a kínai behozatallal szembeni intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a Kínából érkező dömpingelt behozatal által okozott kár megismétlődését eredményezné-e. |
| --- | --- |

(279)

A Bizottságnak a (278) preambulumbekezdésben foglalt következtetései szerint az uniós gazdasági ágazatot a felülvizsgálati időszak alatt nem érte jelentős kár. A Bizottság ezért az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban megvizsgálta, hogy a kínai behozatallal szembeni intézkedések hatályvesztése valószínűsíthetően a Kínából érkező dömpingelt behozatal által okozott kár megismétlődését eredményezné-e.

| (280) | A Bizottság megvizsgálta az egyesült államokbeli termelési kapacitást és szabad kapacitást, a dömpingellenes intézkedések hiányában a Kínából érkező behozatal valószínűsíthető árszintjét, valamint a dömpingellenes intézkedések hiányában ezeknek az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatását – beleértve a dömpingellenes intézkedések hiányában bekövetkező áralákínálást is. |
| --- | --- |

(280)

A Bizottság megvizsgálta az egyesült államokbeli termelési kapacitást és szabad kapacitást, a dömpingellenes intézkedések hiányában a Kínából érkező behozatal valószínűsíthető árszintjét, valamint a dömpingellenes intézkedések hiányában ezeknek az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatását – beleértve a dömpingellenes intézkedések hiányában bekövetkező áralákínálást is.

| (281) | A (210)–(223) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint Kína jelentős termelési kapacitással és kapacitásfelesleggel rendelkezik, melynek segítségével a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén gyorsan növelni tudja az uniós piacra irányuló kivitelt. |
| --- | --- |

(281)

A (210)–(223) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint Kína jelentős termelési kapacitással és kapacitásfelesleggel rendelkezik, melynek segítségével a dömpingellenes intézkedések hatályvesztése esetén gyorsan növelni tudja az uniós piacra irányuló kivitelt.

| (282) | Ez a jelentős kapacitásfelesleg, valamint az uniós piac a (225)–(229) preambulumbekezdésben részletesen ismertetett vonzereje valószínűsíthetően jelentős mértékű további, az Unióba dömpingáron érkező exporthoz vezetne, amely könnyen fedezni tudná a teljes uniós felhasználást. |
| --- | --- |

(282)

Ez a jelentős kapacitásfelesleg, valamint az uniós piac a (225)–(229) preambulumbekezdésben részletesen ismertetett vonzereje valószínűsíthetően jelentős mértékű további, az Unióba dömpingáron érkező exporthoz vezetne, amely könnyen fedezni tudná a teljes uniós felhasználást.

| (283) | Az Unión kívüli világpiacon, ahol nem alkalmaznak kereskedelmi védelmi intézkedéseket, a kínai gyártók domináns (átlagosan több mint 70 %-os) piaci részesedéssel rendelkeznek. |
| --- | --- |

(283)

Az Unión kívüli világpiacon, ahol nem alkalmaznak kereskedelmi védelmi intézkedéseket, a kínai gyártók domináns (átlagosan több mint 70 %-os) piaci részesedéssel rendelkeznek.

| (284) | Valószínűsíthető, hogy intézkedések hiányában a kínai gyártók piaci részesedése elérné legalább a globális piaci részesedésük szintjét. |
| --- | --- |

(284)

Valószínűsíthető, hogy intézkedések hiányában a kínai gyártók piaci részesedése elérné legalább a globális piaci részesedésük szintjét.

| (285) | Az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeiben az Anhui Jinhe azzal érvelt, hogy Kína nincs erőfölényben a harmadik piacokon, mivel a kínai gyártók állítólagos 70%-os piaci részesedése a harmadik országok piacain megfelelt a világ teljes termelési kapacitásából való részesedésüknek, és ezért ez a piaci részesedés a világpiacnak a versenytárs gyártók közötti kiegyensúlyozott megoszlását tükrözte. |
| --- | --- |

(285)

Az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeiben az Anhui Jinhe azzal érvelt, hogy Kína nincs erőfölényben a harmadik piacokon, mivel a kínai gyártók állítólagos 70%-os piaci részesedése a harmadik országok piacain megfelelt a világ teljes termelési kapacitásából való részesedésüknek, és ezért ez a piaci részesedés a világpiacnak a versenytárs gyártók közötti kiegyensúlyozott megoszlását tükrözte.

| (286) | Az Anhui Jinhe beadványára vonatkozó észrevételeiben a kérelmező azt állította, hogy az Anhui Jinhe érvelése a teljes kínai termelési kapacitásnak a kérelmező teljes termelési kapacitásával való összehasonlításán alapult, és hogy ez az érv érvénytelen, mivel Kínában jelentős többletkapacitás van. |
| --- | --- |

(286)

Az Anhui Jinhe beadványára vonatkozó észrevételeiben a kérelmező azt állította, hogy az Anhui Jinhe érvelése a teljes kínai termelési kapacitásnak a kérelmező teljes termelési kapacitásával való összehasonlításán alapult, és hogy ez az érv érvénytelen, mivel Kínában jelentős többletkapacitás van.

| (287) | Anhui Jinhe érvelése Kína fokozatos iparpolitikai megközelítését tükrözi: az állam által irányított torzulásokon alapuló hatalmas kapacitásfelesleg jön létre; e többletkapacitás nagy részét világszerte exportálják; a versenytársak megtévesztése az EU-ban (és máshol), nem a valódi versenyképesség, hanem a tisztességtelen kereskedelem alapján; A kínai vállalatok világszerte jelentős, sőt domináns pozíciót szereznek. Ezt követően azt állítják, hogy „rendes felosztásról” van szó. A piacokat azonban nem a versenytársak mérete, hanem az a képességük vezérli, hogy tisztességes alapon, egyenlő versenyfeltételek mellett versenyezhessenek. Ez az érvelés kínai narratívát ad Kína tömeges globális jelenléte mögött meghúzódó okokról. Tény azonban, hogy az ilyen tömeges jelenlét jelentős hatást gyakorol a versenyre, és a Bizottság azon ténymegállapításaihoz vezet, hogy dömpingellenes intézkedések hiányában a kínai gyártók uniós piaci részesedése nagy valószínűséggel jelentősen növekedne, és ez az uniós gyártó piaci részesedésének jelentős csökkenéséhez vezetne. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(287)

Anhui Jinhe érvelése Kína fokozatos iparpolitikai megközelítését tükrözi: az állam által irányított torzulásokon alapuló hatalmas kapacitásfelesleg jön létre; e többletkapacitás nagy részét világszerte exportálják; a versenytársak megtévesztése az EU-ban (és máshol), nem a valódi versenyképesség, hanem a tisztességtelen kereskedelem alapján; A kínai vállalatok világszerte jelentős, sőt domináns pozíciót szereznek. Ezt követően azt állítják, hogy „rendes felosztásról” van szó. A piacokat azonban nem a versenytársak mérete, hanem az a képességük vezérli, hogy tisztességes alapon, egyenlő versenyfeltételek mellett versenyezhessenek. Ez az érvelés kínai narratívát ad Kína tömeges globális jelenléte mögött meghúzódó okokról. Tény azonban, hogy az ilyen tömeges jelenlét jelentős hatást gyakorol a versenyre, és a Bizottság azon ténymegállapításaihoz vezet, hogy dömpingellenes intézkedések hiányában a kínai gyártók uniós piaci részesedése nagy valószínűséggel jelentősen növekedne, és ez az uniós gyártó piaci részesedésének jelentős csökkenéséhez vezetne. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

| (288) | A dömpingellenes vámok hiányában a Kínából származó aceszulfám-kálium vámkezelés utáni árai kb. 6,2 és 6,75 EUR/kg között alakulnának. Ezen árakat az uniós gazdasági ágazat a felülvizsgálati időszak során megfigyelt termelési egységköltségével, nettó szállítási és raktározási költségeivel, valamint az élelmiszeripari aceszulfám-kálium a felhasználóknak és kereskedőknek felszámított átlagos gyártelepi szintű (EXW) értékesítési egységárával összehasonlítva az elemzés kimutatta, hogy a Kínából érkező behozatal ára több mint 45 %-kal alákínálna az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak. |
| --- | --- |

(288)

A dömpingellenes vámok hiányában a Kínából származó aceszulfám-kálium vámkezelés utáni árai kb. 6,2 és 6,75 EUR/kg között alakulnának. Ezen árakat az uniós gazdasági ágazat a felülvizsgálati időszak során megfigyelt termelési egységköltségével, nettó szállítási és raktározási költségeivel, valamint az élelmiszeripari aceszulfám-kálium a felhasználóknak és kereskedőknek felszámított átlagos gyártelepi szintű (EXW) értékesítési egységárával összehasonlítva az elemzés kimutatta, hogy a Kínából érkező behozatal ára több mint 45 %-kal alákínálna az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainak.

| (289) | Intézkedések hiányában egy olyan forgatókönyv esetében, ahol a kínai exportáló gyártók az Unióban a világpiaccal megegyező (átlagosan kb. 70 %-os) (80) piaci térnyerésre tennének szert, az értékelés visszaesése és az uniós gazdasági ágazat költségeinek ebből következő növekedése a valószínűsíthető árszinteket figyelembe véve jelentős pénzügyi veszteségekkel járna, ezáltal pedig a jövedelmezőség negatívvá válna. A kár ezért rövid időn belül jelentőssé válna, és veszélyeztetné az uniós gazdasági ágazat fennmaradását. |
| --- | --- |

(289)

Intézkedések hiányában egy olyan forgatókönyv esetében, ahol a kínai exportáló gyártók az Unióban a világpiaccal megegyező (átlagosan kb. 70 %-os) (80) piaci térnyerésre tennének szert, az értékelés visszaesése és az uniós gazdasági ágazat költségeinek ebből következő növekedése a valószínűsíthető árszinteket figyelembe véve jelentős pénzügyi veszteségekkel járna, ezáltal pedig a jövedelmezőség negatívvá válna. A kár ezért rövid időn belül jelentőssé válna, és veszélyeztetné az uniós gazdasági ágazat fennmaradását.

80

| (290) | Ezt a valószínű forgatókönyvet alátámasztja a kérelmező által a brexitet és az aceszulfám-káliumra vonatkozó dömpingellenes intézkedések ebből következő hatályon kívül helyezését követően az Egyesült Királyságban bekövetkező értékesítési veszteséggel és piacvesztéssel kapcsolatban benyújtott bizonyíték. Valóban valószínűsíthető, hogy az intézkedések hiányában az uniós piacon is hasonló helyzet alakulna ki. |
| --- | --- |

(290)

Ezt a valószínű forgatókönyvet alátámasztja a kérelmező által a brexitet és az aceszulfám-káliumra vonatkozó dömpingellenes intézkedések ebből következő hatályon kívül helyezését követően az Egyesült Királyságban bekövetkező értékesítési veszteséggel és piacvesztéssel kapcsolatban benyújtott bizonyíték. Valóban valószínűsíthető, hogy az intézkedések hiányában az uniós piacon is hasonló helyzet alakulna ki.

| (291) | Az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeiben az Anhui Jinhe azzal érvelt, hogy a kérelmező a dömpingellenes vámok brexit miatti eltörlését követően nem szenvedett el jelentős értékesítési veszteséget és piaci részesedést az Egyesült Királyságban. Az Anhui Jinhe azt állította továbbá, hogy a nyilvános aktában nincs bizonyíték a kérelmező egyesült királyságbeli értékesítésére és az Egyesült Királyságba irányuló kínai export növekedésére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(291)

Az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeiben az Anhui Jinhe azzal érvelt, hogy a kérelmező a dömpingellenes vámok brexit miatti eltörlését követően nem szenvedett el jelentős értékesítési veszteséget és piaci részesedést az Egyesült Királyságban. Az Anhui Jinhe azt állította továbbá, hogy a nyilvános aktában nincs bizonyíték a kérelmező egyesült királyságbeli értékesítésére és az Egyesült Királyságba irányuló kínai export növekedésére vonatkozóan.

| (292) | Az Anhui Jinhe beadványára vonatkozó észrevételeiben a kérelmező azt állította, hogy az Anhui Jinhe hozzáfért a kínai exportstatisztikákhoz, és hogy a vizsgálat során a kérelmező is szolgáltatott ilyen kiviteli adatokat. Ezenkívül a kérelmező rámutatott arra, hogy az üzleti tevékenysége már a dömpingellenes vámok Egyesült Királyságban történő eltörlését megelőzően veszteséges volt. |
| --- | --- |

(292)

Az Anhui Jinhe beadványára vonatkozó észrevételeiben a kérelmező azt állította, hogy az Anhui Jinhe hozzáfért a kínai exportstatisztikákhoz, és hogy a vizsgálat során a kérelmező is szolgáltatott ilyen kiviteli adatokat. Ezenkívül a kérelmező rámutatott arra, hogy az üzleti tevékenysége már a dömpingellenes vámok Egyesült Királyságban történő eltörlését megelőzően veszteséges volt.

| (293) | E tekintetben a Bizottság emlékeztet arra, hogy a kérelmező a kérdőívre adott válaszát először az Egyesült Királyság uniós értékesítéseire vonatkozó adatokkal, majd az Egyesült Királyságot nem tartalmazó új változattal nyújtotta be. A kérdőívre adott két válasz betekinthető változata a nyilvános aktában található. A Bizottság elemezte a felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából az Egyesült Királyságba irányuló behozatalára vonatkozó statisztikákat is. Az Anhui Jinhe beadványára válaszul feljegyzést csatoltak az ezzel kapcsolatos vizsgálat nem bizalmas aktájához. Mind a kérdőívre adott válaszok, mind a statisztikák megerősítették a kérelmező piaci részesedésének csökkenésére vonatkozó megállapításokat, már a dömpingellenes vámok brexit miatti eltörlését megelőzően. Ezért Anhui Jinhe fenti állítása megalapozatlan. |
| --- | --- |

(293)

E tekintetben a Bizottság emlékeztet arra, hogy a kérelmező a kérdőívre adott válaszát először az Egyesült Királyság uniós értékesítéseire vonatkozó adatokkal, majd az Egyesült Királyságot nem tartalmazó új változattal nyújtotta be. A kérdőívre adott két válasz betekinthető változata a nyilvános aktában található. A Bizottság elemezte a felülvizsgálat tárgyát képező termék Kínából az Egyesült Királyságba irányuló behozatalára vonatkozó statisztikákat is. Az Anhui Jinhe beadványára válaszul feljegyzést csatoltak az ezzel kapcsolatos vizsgálat nem bizalmas aktájához. Mind a kérdőívre adott válaszok, mind a statisztikák megerősítették a kérelmező piaci részesedésének csökkenésére vonatkozó megállapításokat, már a dömpingellenes vámok brexit miatti eltörlését megelőzően. Ezért Anhui Jinhe fenti állítása megalapozatlan.

| (294) | A fenti elemzés bemutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat számára előnyös volt a vámok kivetése, és az intézkedések bevezetése után sikeresen felépült a kárhelyzet hatásaiból. Azonban az intézkedések hiányában a Kínából érkező, kárt okozó árú behozatal várhatóan jelentős mértékű növekedése gyorsan az uniós gazdasági ágazat helyzetének romlásához vezetne, ezáltal pedig jelentős kárt okozna. |
| --- | --- |

(294)

A fenti elemzés bemutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat számára előnyös volt a vámok kivetése, és az intézkedések bevezetése után sikeresen felépült a kárhelyzet hatásaiból. Azonban az intézkedések hiányában a Kínából érkező, kárt okozó árú behozatal várhatóan jelentős mértékű növekedése gyorsan az uniós gazdasági ágazat helyzetének romlásához vezetne, ezáltal pedig jelentős kárt okozna.

| (295) | A Bizottság ezért megállapítja, hogy az intézkedések hiánya minden valószínűség szerint az érintett országból származó, kárt okozó árak mellett megvalósuló dömpingelt behozatal jelentős növekedését eredményezné, és valószínűsíthető, hogy megismétlődne a jelentős kár. |
| --- | --- |

(295)

A Bizottság ezért megállapítja, hogy az intézkedések hiánya minden valószínűség szerint az érintett országból származó, kárt okozó árak mellett megvalósuló dömpingelt behozatal jelentős növekedését eredményezné, és valószínűsíthető, hogy megismétlődne a jelentős kár.

7.   UNIÓS ÉRDEK

UNIÓS ÉRDEK

| (296) | Az alaprendelet 21. cikke alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió érdekével. Az uniós érdek meghatározása a különböző érintett érdekek teljes körének értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is. |
| --- | --- |

(296)

Az alaprendelet 21. cikke alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió érdekével. Az uniós érdek meghatározása a különböző érintett érdekek teljes körének értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is.

| (297) | Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt félnek lehetőséget biztosítottak álláspontja ismertetésére. |
| --- | --- |

(297)

Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt félnek lehetőséget biztosítottak álláspontja ismertetésére.

| (298) | Ez alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy – a dömping folytatódásának és a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetések ellenére – léteznek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra engednek következtetni, hogy az Uniónak nem áll érdekében fenntartani a meglévő intézkedéseket. |
| --- | --- |

(298)

Ez alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy – a dömping folytatódásának és a kár megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetések ellenére – léteznek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra engednek következtetni, hogy az Uniónak nem áll érdekében fenntartani a meglévő intézkedéseket.

7.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (299) | A (278) preambulumbekezdésben foglaltak szerint, az uniós gazdasági ágazat felépült a korábbi dömping okozta kárból, és a tevékenyége életképes, ha nincs kitéve a dömpingelt behozatal által támasztott tisztességtelen versenynek. |
| --- | --- |

(299)

A (278) preambulumbekezdésben foglaltak szerint, az uniós gazdasági ágazat felépült a korábbi dömping okozta kárból, és a tevékenyége életképes, ha nincs kitéve a dömpingelt behozatal által támasztott tisztességtelen versenynek.

| (300) | Az intézkedések hatályvesztése esetén az uniós gazdasági ágazat helyzete a (279)–(294) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint valószínűsíthetően gyorsan romlana. |
| --- | --- |

(300)

Az intézkedések hatályvesztése esetén az uniós gazdasági ágazat helyzete a (279)–(294) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint valószínűsíthetően gyorsan romlana.

| (301) | Következtetésként levonható tehát, hogy a Kínai Népköztársasággal szembeni hatályos intézkedések meghosszabbítása az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná. |
| --- | --- |

(301)

Következtetésként levonható tehát, hogy a Kínai Népköztársasággal szembeni hatályos intézkedések meghosszabbítása az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.

7.2.   A független importőrök érdeke

A független importőrök érdeke

| (302) | A (29) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint egyetlen független importőr sem működött együtt a vizsgálat során. |
| --- | --- |

(302)

A (29) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint egyetlen független importőr sem működött együtt a vizsgálat során.

| (303) | A jelen vizsgálat nem tárt fel olyan jelentős mértékű kedvezőtlen hatást, amely a hatályos intézkedések következtében érte volna az importőröket. |
| --- | --- |

(303)

A jelen vizsgálat nem tárt fel olyan jelentős mértékű kedvezőtlen hatást, amely a hatályos intézkedések következtében érte volna az importőröket.

| (304) | A korábbi vizsgálat során megállapításra került, hogy az intézkedések negatív hatást gyakorolhatnak az importőrökre, ám csak nagyon korlátozott mértékben. Az aceszulfám-kálium az egyébként szélesebb termékportfólióval rendelkező importőrök tevékenységének csupán kis részét képezi. |
| --- | --- |

(304)

A korábbi vizsgálat során megállapításra került, hogy az intézkedések negatív hatást gyakorolhatnak az importőrökre, ám csak nagyon korlátozott mértékben. Az aceszulfám-kálium az egyébként szélesebb termékportfólióval rendelkező importőrök tevékenységének csupán kis részét képezi.

| (305) | Ezért a rendelkezésre álló információkból egyértelműen kiderül, hogy az importőrökre kivetett intézkedések elenyésző hatást gyakorolnának, és e hatást egyértelműen ellensúlyozná az intézkedéseknek az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt pozitív hatása. |
| --- | --- |

(305)

Ezért a rendelkezésre álló információkból egyértelműen kiderül, hogy az importőrökre kivetett intézkedések elenyésző hatást gyakorolnának, és e hatást egyértelműen ellensúlyozná az intézkedéseknek az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt pozitív hatása.

7.3.   A felhasználók érdeke

A felhasználók érdeke

| (306) | Az aceszulfám-káliumot főként cukorhelyettesítőként használják az élelmiszer- és italágazatban, például üdítőitalokban és tejtermékekben. Az aceszulfám-káliumot kisebb mértékben a gyógyszeriparban is használják. |
| --- | --- |

(306)

Az aceszulfám-káliumot főként cukorhelyettesítőként használják az élelmiszer- és italágazatban, például üdítőitalokban és tejtermékekben. Az aceszulfám-káliumot kisebb mértékben a gyógyszeriparban is használják.

| (307) | A vizsgálat során egyetlen felhasználó sem működött együtt. |
| --- | --- |

(307)

A vizsgálat során egyetlen felhasználó sem működött együtt.

| (308) | A jelen vizsgálat nem tárt fel olyan jelentős mértékű kedvezőtlen hatást, amely a hatályos intézkedések következtében merült volna fel. A Kínával szemben indítottak korábbi vizsgálat felfedte, hogy költségek szempontjából az aceszulfám-káliumnak a késztermékekre gyakorolt hatása minimális. Azt is felfedte azonban, hogy az aceszulfám-kálium használata létfontosságú a már forgalomban lévő termékek gyártásához. Ki lehet ugyan alternatív édesítőszerekkel új termékeket is fejleszteni, de a már meglévő termékek összetételét megváltoztatni kockázatos és költséges lenne. Ezért fontos a felhasználók alternatív aceszulfámkálium-források való hozzáférése. |
| --- | --- |

(308)

A jelen vizsgálat nem tárt fel olyan jelentős mértékű kedvezőtlen hatást, amely a hatályos intézkedések következtében merült volna fel. A Kínával szemben indítottak korábbi vizsgálat felfedte, hogy költségek szempontjából az aceszulfám-káliumnak a késztermékekre gyakorolt hatása minimális. Azt is felfedte azonban, hogy az aceszulfám-kálium használata létfontosságú a már forgalomban lévő termékek gyártásához. Ki lehet ugyan alternatív édesítőszerekkel új termékeket is fejleszteni, de a már meglévő termékek összetételét megváltoztatni kockázatos és költséges lenne. Ezért fontos a felhasználók alternatív aceszulfámkálium-források való hozzáférése.

| (309) | Mindezek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések meghosszabbítása valószínűleg nem lesz jelentős hatással e felhasználók gazdasági helyzetére. |
| --- | --- |

(309)

Mindezek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések meghosszabbítása valószínűleg nem lesz jelentős hatással e felhasználók gazdasági helyzetére.

7.4.   Egyéb tényezők

Egyéb tényezők

7.4.1.   Az ellátás biztonsága

Az ellátás biztonsága

| (310) | Az uniós gyártó azt állította, hogy az aceszulfámkálium-ellátás biztonsága létfontosságú az élelmiszerek és italok gyártói számára, és az Uniónak nem áll érdekében egyetlen ország termékellátásától függővé válni. A gyártó továbbá úgy véli, hogy miután egy élelmiszer- vagy italgyártó úgy dönt, az aceszulfám-káliumot használja alacsony kalóriatartalmú édesítőszerként, a továbbiakban már nem tud áttérni másik édesítőszer használatára az íz jelentős mértékű megváltoztatása és a termék fogyasztók általi megítélésének jelentős befolyásolása nélkül. |
| --- | --- |

(310)

Az uniós gyártó azt állította, hogy az aceszulfámkálium-ellátás biztonsága létfontosságú az élelmiszerek és italok gyártói számára, és az Uniónak nem áll érdekében egyetlen ország termékellátásától függővé válni. A gyártó továbbá úgy véli, hogy miután egy élelmiszer- vagy italgyártó úgy dönt, az aceszulfám-káliumot használja alacsony kalóriatartalmú édesítőszerként, a továbbiakban már nem tud áttérni másik édesítőszer használatára az íz jelentős mértékű megváltoztatása és a termék fogyasztók általi megítélésének jelentős befolyásolása nélkül.

7.5.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (311) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek miatt a Kínából származó aceszulfám-kálium behozatalára vonatkozó jelenlegi intézkedések fenntartása ne szolgálná az Unió érdekét. |
| --- | --- |

(311)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek miatt a Kínából származó aceszulfám-kálium behozatalára vonatkozó jelenlegi intézkedések fenntartása ne szolgálná az Unió érdekét.

| (312) | Az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeiben az Anhui Jinhe azzal érvelt, hogy az intézkedések fenntartása nem szolgálja az Unió érdekeit. E tekintetben az Anhui Jinhe azt állította, hogy a kérelmező korlátozott termelési kapacitással és magas kapacitáskihasználási aránnyal rendelkezett, és ezért az exportpiacokról való kivonulás nélkül nem képes az egész piacot ellátni. Az Anhui Jinhe továbbá úgy ítélte meg, hogy az Ace-K felhasználói más beszerzési forrásokra támaszkodtak, és ezért nem volt más választásuk, mint a dömpingellenes vámokat megfizetni, és azokat áthárítani a fogyasztókra, ami megdrágította az élelmiszerárakat. Végezetül az Anhui Jinhe fenntartotta, hogy a felhasználók többszörös beszerzési stratégiája mindenképpen elegendő védelmet nyújtana a kérelmező számára, mivel megakadályozná, hogy a kínai behozatal jelentős piaci részesedést szerezzen az uniós gyártótól. |
| --- | --- |

(312)

Az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeiben az Anhui Jinhe azzal érvelt, hogy az intézkedések fenntartása nem szolgálja az Unió érdekeit. E tekintetben az Anhui Jinhe azt állította, hogy a kérelmező korlátozott termelési kapacitással és magas kapacitáskihasználási aránnyal rendelkezett, és ezért az exportpiacokról való kivonulás nélkül nem képes az egész piacot ellátni. Az Anhui Jinhe továbbá úgy ítélte meg, hogy az Ace-K felhasználói más beszerzési forrásokra támaszkodtak, és ezért nem volt más választásuk, mint a dömpingellenes vámokat megfizetni, és azokat áthárítani a fogyasztókra, ami megdrágította az élelmiszerárakat. Végezetül az Anhui Jinhe fenntartotta, hogy a felhasználók többszörös beszerzési stratégiája mindenképpen elegendő védelmet nyújtana a kérelmező számára, mivel megakadályozná, hogy a kínai behozatal jelentős piaci részesedést szerezzen az uniós gyártótól.

| (313) | Az Anhui Jinhe beadványára vonatkozó észrevételeiben a kérelmező azt állította, hogy elegendő termelési kapacitással rendelkezik ahhoz, hogy az uniós piac egészét, valamint a harmadik országokba irányuló jelenlegi kivitelét ellássa. A kérelmező azzal is érvelt, hogy az italokban és élelmiszerekben használt aceszulfám-kálium nagyon alacsony adagolása miatt a dömpingellenes vámoknak a késztermékek költségeire gyakorolt hatása elhanyagolható volt. A kérelmező továbbá azt állította, hogy az Anhui Jinhe állításával ellentétben az aceszulfám-kálium felhasználóinak kettős beszerzési stratégiája nem akadályozta meg, hogy a kínai behozatal jelentős piaci részesedést szerezzen az uniós gyártó kárára az eredeti vizsgálatot megelőző időszakban |
| --- | --- |

(313)

Az Anhui Jinhe beadványára vonatkozó észrevételeiben a kérelmező azt állította, hogy elegendő termelési kapacitással rendelkezik ahhoz, hogy az uniós piac egészét, valamint a harmadik országokba irányuló jelenlegi kivitelét ellássa. A kérelmező azzal is érvelt, hogy az italokban és élelmiszerekben használt aceszulfám-kálium nagyon alacsony adagolása miatt a dömpingellenes vámoknak a késztermékek költségeire gyakorolt hatása elhanyagolható volt. A kérelmező továbbá azt állította, hogy az Anhui Jinhe állításával ellentétben az aceszulfám-kálium felhasználóinak kettős beszerzési stratégiája nem akadályozta meg, hogy a kínai behozatal jelentős piaci részesedést szerezzen az uniós gyártó kárára az eredeti vizsgálatot megelőző időszakban

| (314) | Ezen érvek tekintetében a Bizottság emlékeztet arra, hogy egyetlen importőr, felhasználó vagy fogyasztói szervezet sem működött együtt a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálatban. A vizsgálatból valójában kiderült, hogy az EU-ban az aceszulfám-kálium termelési kapacitása a (239) és (252) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően elegendő a felhasználás fedezésére, a (210)–(223) preambulumbekezdésben ismertetett kínai szabad kapacitáson felül, és ezért nem állt fenn a felülvizsgálat tárgyát képező termék elégtelen kínálatának kockázata. A Bizottság azt is megállapította, hogy a (308) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően a költségek szempontjából az aceszulfám-káliumnak a késztermékekre gyakorolt hatása minimális. A Bizottság ezért elutasította a fenti érveket. |
| --- | --- |

(314)

Ezen érvek tekintetében a Bizottság emlékeztet arra, hogy egyetlen importőr, felhasználó vagy fogyasztói szervezet sem működött együtt a jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálatban. A vizsgálatból valójában kiderült, hogy az EU-ban az aceszulfám-kálium termelési kapacitása a (239) és (252) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően elegendő a felhasználás fedezésére, a (210)–(223) preambulumbekezdésben ismertetett kínai szabad kapacitáson felül, és ezért nem állt fenn a felülvizsgálat tárgyát képező termék elégtelen kínálatának kockázata. A Bizottság azt is megállapította, hogy a (308) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően a költségek szempontjából az aceszulfám-káliumnak a késztermékekre gyakorolt hatása minimális. A Bizottság ezért elutasította a fenti érveket.

8.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (315) | A dömping folytatódásával, a kár megismétlődésével és az uniós érdekkel kapcsolatban levont bizottsági következtetések alapján a Kínából származó aceszulfám-káliumra vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(315)

A dömping folytatódásával, a kár megismétlődésével és az uniós érdekkel kapcsolatban levont bizottsági következtetések alapján a Kínából származó aceszulfám-káliumra vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani.

| (316) | Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (81) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletében előírt visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatláb egy százalékponttal megnövelt értékének megfelelő késedelmi kamat fizetendő. |
| --- | --- |

(316)

Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (81) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletében előírt visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatláb egy százalékponttal megnövelt értékének megfelelő késedelmi kamat fizetendő.

81

Európai Unió Hivatalos Lapjának

| (317) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(317)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 rendelet 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Bizottság végleges dömpingellenes vámot vet ki a Kínai Népköztársaságból származó aceszulfám-kálium behozatalára (a 6-metil-1,2,3-oxatiazin-4(3H)-on-2,2-dioxid káliumsója; CAS-nyilvántartási szám: 55589-62-3), amely jelenleg az ex 2934 99 90 (TARIC-kód: 2934999021) KN-kód alá tartozik.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termék vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:

| Vállalat | Dömpingellenes vám – EUR/kg nettó tömeg | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd. | 4,58 | C046 |
| Suzhou Hope Technology Co., Ltd | 4,47 | C047 |
| Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd | 2,64 | C048 |
| Minden más vállalat | 4,58 | C999 |

Vállalat

Dömpingellenes vám – EUR/kg nettó tömeg

TARIC-kiegészítő kód

Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd.

4,58

C046

Suzhou Hope Technology Co., Ltd

4,47

C047

Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd

2,64

C048

Minden más vállalat

4,58

C999

(3)   A (2) bekezdésben említett vállalatok számára meghatározott egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságainak olyan érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be, amelyen szerepel az említett számlát kibocsátó vállalat név és beosztás szerint azonosított tisztségviselője által keltezett és aláírt alábbi nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (mennyiség) aceszulfám-káliumot a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő a Kínai Népköztársaságban. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak”. Ha ilyen számlát nem mutatnak be, a „minden más vállalatra” alkalmazandó vámot kell alkalmazni.

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. január 27-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2015/1963 végrehajtási rendelete (2015. október 30.) a Kínai Népköztársaságból származó aceszulfám-kálium behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 287., 2015.10.31., 1. o.).

2

(3)  Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről (HL C 46., 2020.2.11., 8. o.).

3

(4)  Mivel az Unióban csak egyetlen aceszulfám-kálium-gyártó van, adatainak bizalmas kezelése érdekében az e rendeletben szereplő adatok egy része tartományok vagy indexek formájában jelenik meg.

4

(5)  Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó aceszulfám-kálium (Ace-K) behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatának megindításáról (HL C 366., 2020.10.30., 13. o.).

5

(6)  
  2020. január 31-én az Egyesült Királyság kilépett az Unióból. Az Unió és az Egyesült Királyság megállapodott egy átmeneti időszakról, amely alatt az Egyesült Királyság továbbra is az uniós jog hatálya alá tartozik, és amely 2020. december 31-én ért véget. Az Egyesült Királyság már nem uniós tagállam, ezért az e rendeletben szereplő számadatok, ténymegállapítások és következtetések az Egyesült Királyságot harmadik országnak tekintik.

6

(7)  A Bizottság (EU) 2015/787 végrehajtási rendelete (2015. május 19.) a Kínai Népköztársaságból származó aceszulfám-kálium, valamint a Kínai Népköztársaságból származó, egyes készítményekben és/vagy keverékekben található aceszulfám-kálium behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 125., 2015.5.21., 15. o.).

7

(8)  A Bizottság (EU) 2019/765 végrehajtási rendelete (2019. május 14.) az Amerikai Egyesült Államokból származó bioetanol behozatalára vonatkozó dömpingellenes vámnak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő hatályon kívül helyezéséről, valamint az érintett behozatalokkal kapcsolatos eljárás megszüntetéséről, (89) preambulumbekezdés (HL L 126., 2019.5.15., 4. o.).

8

(9)  A Tanács 2008/240/EK rendelete (2008. március 17.) a Fehéroroszországból, Horvátországból, Líbiából és Ukrajnából származó karbamid behozatalára vonatkozó dömpingellenes vámnak a 384/96/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő hatályon kívül helyezéséről, (76) preambulumbekezdés (HL L 75., 2008.3.18., 33. o.).

9

(10)  A Tanács 135/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. február 11.) a Kínai Népköztársaságból származó dicián-diamid behozatalára kivetett dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően történő hatályon kívül helyezéséről, (70) preambulumbekezdés (HL L 43., 2014.2.13., 1. o.).

10

(11)  A Tanács 2008/240/EK rendelete (2008. március 17.) a Fehéroroszországból, Horvátországból, Líbiából és Ukrajnából származó karbamid behozatalára vonatkozó dömpingellenes vámnak a 384/96/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő hatályon kívül helyezéséről, (102) preambulumbekezdés (HL L 75., 2008.3.18., 33. o.).

11

(12)  A Bizottság határozata (2001. február 21.) a Brazíliából, a Kínai Népköztársaságból, Kazahsztánból, Oroszországból, Ukrajnából és Venezuelából származó ferroszilícium behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről (HL L 84., 2001.3.23., 36. o.).

12

(13)  https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2491

13

(14)  Közlemény a Covid19-járványnak a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásáról (HL C 86., 2020.3.16., 6. o.).

14

(15)  Bizottsági szolgálati munkadokumentum piacvédelmi vizsgálatokhoz a Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól, 2017. december 20., SWD(2017) 483 final/2 (a továbbiakban: jelentés).

15

(16)  A Bizottság (EU) 2021/546 végrehajtási rendelete (2021. március 29.) a Kínai Népköztársaságból származó extrudált alumíniumtermékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 109., 2021.3.30., 1. o.).

16

(17)  Jelentés: 2. fejezet, 6–7. o.

17

(18)  Jelentés: 2. fejezet, 10. o.

18

(19)  Megtekinthető a következő internetcímen: http://www.fdi.gov.cn/1800000121_39_4866_0_7.html (legutóbbi hozzáférés: 2019. július 15.).

19

(20)  Jelentés: 2. fejezet, 20–21. o.

20

(21)  Jelentés: 3. fejezet, 41. és 73–74. o.

21

(22)  Jelentés: 6. fejezet, 120–121. o.

22

(23)  Jelentés: 6. fejezet. 122–135. o.

23

(24)  Jelentés: 7. fejezet, 167–168. o.

24

(25)  Jelentés: 8. fejezet, 169–170. és 200–201. o.

25

(26)  Jelentés: 2. fejezet, 15–16. o.; 4. fejezet, 50. és 84. o.; 5. fejezet, 108–109. o.

26

(27)  Jelentés: 3. fejezet, 22–24. o.; 5. fejezet, 97–108. o.

27

(28)  Jelentés: 5. fejezet, 104–9. o.

28

(29)  Jelentés: 5. fejezet, 100–1. o.

29

(30)  Jelentés: 2. fejezet, 26. o.

30

(31)  Jelentés: 2. fejezet, 31–2. o.

31

(32)  Megtekinthető a következő internetcímen: https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (legutóbbi hozzáférés: 2019. július 15.).

32

(33)  Megtekinthető a következő internetcímen: www.gov.cn/zhengce/2020-09/15/content_5543685.htm (legutóbbi hozzáférés: 2021. március 10.).

33

(34)  Financial Times (2020): „Chinese Communist Party asserts greater control over private enterprise” (A Kínai Kommunista Párt fokozottabb ellenőrzés alá vonja a magánvállalkozásokat), megtekinthető a következő internetes címen: https://on.ft.com/3mYxP4j

34

(35)  Az Anhui Jinhe Industrial weboldala (jinheshiye.com).

35

(36)  Jelentés: 14.1–14.3. fejezet.

36

(37)  Jelentés: 4. fejezet, 41–42. és 83. o.

37

(38)  A Zhongtai Securities az Anhui Jinhe Industrialra vonatkozó elemzése, 2020. február (dfcfw.com).

38

(39)  A Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság (NDRC) weboldalán közzétett, a petrolkémiai ipar és a vegyipar fejlesztésére vonatkozó, a 2016–2020-as időszakra érvényes tizenharmadik ötéves terv.

39

(40)  Az Anhui Jinhe Industrial bejelentése a Dingyuan megyével egy körforgásos gazdaságon alapuló ipari park létrehozásáról szóló projektre vonatkozóan megkötött keretmegállapodás aláírásáról – 2017. november 24., megjelent a cninfo.com.cn pénzügyi információs weboldalon.

40

(41)  Az Anhui Jinhe Industrial 2020. évi éves jelentése (dfcfw.com).

41

(42)  Jelentés: 6. fejezet, 138–149. o.

42

(43)  Jelentés: 9. fejezet, 216. o.

43

(44)  Jelentés: 9. fejezet, 213–215. o.

44

(45)  Jelentés: 9. fejezet, 209–211. o.

45

(46)  Jelentés: 13. fejezet, 332–337. o.

46

(47)  Jelentés: 13. fejezet, 336. o.

47

(48)  Jelentés: 13. fejezet, 337–341. o.

48

(49)  Jelentés: 6. fejezet, 114–117. o.

49

(50)  Jelentés: 6. fejezet, 119. o.

50

(51)  Jelentés: 6. fejezet, 120. o.

51

(52)  Jelentés: 6. fejezet, 121–122., 126–128. és 133–135. o.

52

(53)  Lásd a Kínai Banki és Biztosítási Szabályozó Bizottság (CBIRC) 2020. augusztus 28-i hivatalos szakpolitikai dokumentumát: Hároméves cselekvési terv a banki és biztosítási ágazat vállalatirányításának javítására (2020–2022). http://www.cbirc.gov.cn/cn/view/pages/ItemDetail.html?docId=925393&itemId=928 (legutóbbi hozzáférés: 2021. április 3.). A Terv arra utasít, hogy „
  folytassák Xi Jinping főtitkárnak a pénzügyi szektor vállalatirányítási reformjának előmozdításáról szóló programbeszéde által képviselt szellemiség érvényesítését
  ”. Ezenkívül a terv II. szakaszának célja elősegíteni, hogy a pártvezetés szervesen beépüljön a vállalatirányításba: „
  a pártvezetésnek a vállalatirányításba történő beépülését szisztematikusabbá, egységesebbé és sajátos eljárásokon alapulóvá kell tennünk [...] A főbb operatív és vezetési kérdéseket a pártbizottságnak meg kell vitatnia, mielőtt az igazgatótanács vagy a felső vezetést döntést hozna
  ”.

53

Hároméves cselekvési terv a banki és biztosítási ágazat vállalatirányításának javítására (2020–2022)

folytassák Xi Jinping főtitkárnak a pénzügyi szektor vállalatirányítási reformjának előmozdításáról szóló programbeszéde által képviselt szellemiség érvényesítését

a pártvezetésnek a vállalatirányításba történő beépülését szisztematikusabbá, egységesebbé és sajátos eljárásokon alapulóvá kell tennünk [...] A főbb operatív és vezetési kérdéseket a pártbizottságnak meg kell vitatnia, mielőtt az igazgatótanács vagy a felső vezetést döntést hozna

(54)  Lásd a CBIRC kereskedelmi bankok teljesítményértékelési módszeréről szóló közleményét,
  2020. december 15. http://jrs.mof.gov.cn/gongzuotongzhi/202101/t20210104_3638904.htm (legutóbbi hozzáférés: 2021. április 12.).

54

kereskedelmi bankok teljesítményértékelési módszeréről szóló közleményét,

(55)  Lásd az IMF munkadokumentumát: A kínai vállalatok adósságproblémájának megoldása („Resolving China’s Corporate Debt Problem”), szerzők: Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender és Jiangyan, 2016. október, WP/16/203.

55

(56)  Jelentés: 6. fejezet, 121–122., 126–128. és 133–135. o.

56

(57)  Lásd: OECD (2019), OECD Economic Surveys: China 2019 (OECD gazdasági felmérések, Kína 2019), OECD Publishing, Párizs, 29. o.

57

https://doi.org/10.1787/eco_surveys-chn-2019-en

(58)  Lásd: http://www.xinhuanet.com/fortune/2020-04/20/c_1125877816.htm (legutóbbi hozzáférés: 2021. április 12.).

58

(59)  World Bank Open Data – Upper Middle Income (A Világbank nyílt hozzáférésű adatai – közepes jövedelmű országok, felső sáv), https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income

59

(60)  Ha a felülvizsgálat tárgyát képező terméket egyetlen hasonló fejlettségű országban sem gyártják, a felülvizsgálat tárgyát képező termékkel azonos általános kategóriába és/vagy ágazatba tartozó termék is figyelembe vehető.

60

(61)  https://globalfinancials.com/index-admin.html

61

(62)  https://www.ajinomoto.com.my/investors/annual-reports

62

(63)  http://qdd.oecd.org/subject.aspx?Subject=ExportRestrictions_IndustrialRawMaterials

63

(64)  https://www.globaltradealert.org/data_extraction

64

(65)  Figyelembe véve, hogy a hatályvesztési felülvizsgálatok során a dömpingellenes vámokat nem vizsgálják felül, e két nyersanyagnak a rendes érték képzéséhez való használata elvben nem lenne hatással e felülvizsgálat átfogó megállapításaira. Sőt ebben az adott esetben bármilyen hatás az exportáló gyártók hasznára válna, mivel az ilyen engedélyezési követelmények hiányában a számtanilag képzett rendes érték és az ebből eredő dömpingkülönbözet jelentősen magasabb lenne.

65

(66)  Az Ajinomoto (Malajzia) Berhad pénzügyi kimutatásai a 2020. március 31-én véget ért évre vonatkozóan, 84. o.

66

(67)  Az Ajinomoto (Malajzia) Berhad pénzügyi kimutatásai a 2020. március 31-én véget ért évre vonatkozóan, 45. o.

67

(68)  https://www.ilmia.gov.my/index.php/my/labour-cost

68

(69)  https://www.tnb.com.my/commercial-industrial/pricing-tariffs1

69

https://www.tnb.com.my/assets/files/Tariff_Rate_Final_01.Jan.2014.pdf

(70)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2015/755 rendelete (2015. április 29.) az egyes harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó közös szabályokról (HL L 123., 2015.5.19., 33. o.).

70

(71)  https://www.ilmia.gov.my/index.php/my/labour-cost

71

(72)  https://www.tnb.com.my/commercial-industrial/pricing-tariffs1

72

https://www.tnb.com.my/assets/files/Tariff_Rate_Final_01.Jan.2014.pdf

(73)  A kérelem nyílt változata, 41. o.

73

(74)  Az Élelmiszer-adalékanyagok és Összetevők Kínai Szövetsége által 2021. március 2-án kiadott igazolás, melyet az Anhui Jinhe a 2021. március 4-én kelt nyílt beadványának 16. diáján nyújtott be, valamint a Népbíróság a Hope csődjét megerősítő közleménye, melyet az Anhui Jinhe a 2021. március 4-én kelt nyílt beadványának 17. diáján nyújtott be.

74

(75)  http://www.hzsanhe.com/default2.asp

75

(76)  http://www.cninfo.com.cn/new/disclosure/detail?plate=sse&orgId=9900023704&stockCode=603968&announcementId=1209844300&announcementTime=2021-04-27%2018:00, 30. o.

76

(77)  A kérelmező 2021. június 8-i nyílt beadványa, I. melléklet.

77

(78)  Ez magában foglalja a két vállalat potenciális szabad kapacitására vonatkozó, a beérkező beadványban és/vagy egy kínai exportáló gyártótól kapott mintavételi formanyomtatványban szereplő információkon alapuló legjobb becsléseket.

78

(79)  A kérelem nem bizalmas változata, 41. o.

79

(80)  Lásd a (255) preambulumbekezdést.

80

(81)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

81

---

| 2022.1.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 19/65 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.1.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 19/65

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/117 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. január 27.)

az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaida szervezetekkel összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 328. alkalommal történő módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az ISIL-lel (Dáissal) és az al-Kaida szervezetekkel összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott egyes korlátozó intézkedések bevezetéséről szóló, 2002. május 27-i 881/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (1) bekezdésének a) pontjára és 7a. cikkének (5) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 881/2002/EK rendelet I. melléklete felsorolja azon személyeket, csoportokat és szervezeteket, amelyekre a rendeletnek megfelelően a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik. |
| --- | --- |

(1)

A 881/2002/EK rendelet I. melléklete felsorolja azon személyeket, csoportokat és szervezeteket, amelyekre a rendeletnek megfelelően a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik.

| (2) | 2022. január 24-én az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankcióbizottsága úgy határozott, hogy egy bejegyzést töröl az azon személyekre, csoportokra és szervezetekre vonatkozó jegyzékből, amelyekre vonatkozóan a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(2)

2022. január 24-én az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankcióbizottsága úgy határozott, hogy egy bejegyzést töröl az azon személyekre, csoportokra és szervezetekre vonatkozó jegyzékből, amelyekre vonatkozóan a pénzeszközök és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazni kell.

| (3) | A 881/2002/EK rendelet I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

A 881/2002/EK rendelet I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 881/2002/EK rendelet I. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. január 27-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

főigazgató

a Pénzügyi Stabilitás, a Pénzügyi Szolgáltatások és a Tőkepiaci Unió Főigazgatósága

---

(1)  
  HL L 139., 2002.5.29., 9. o.

1

---

MELLÉKLET

A 881/2002/EK rendelet I. mellékletében a „Természetes személyek” részben a következő bejegyzést törölni kell:

„Khalil Ben Ahmed Ben Mohamed Jarraya (eredeti írásmód:
  Image 1
  ) (azonosításra alkalmas névváltozatok: a) Khalil Yarraya; b) Ben Narvan Abdel Aziz [születési ideje: 1970.8.15.; születési helye: Sereka, volt Jugoszlávia]; c) Abdel Aziz Ben Narvan [születési ideje: 1970.8.15.; születési helye: Sereka, volt Jugoszlávia]; azonosításra csak részben alkalmas névváltozatok: a) Amro; b) Omar; c) Amrou; d) Amr). Születési ideje: 1969.2.8. Születési helye: Sfax, Tunézia. Állampolgársága: tunéziai. Útlevélszáma: K989895 (1995.7.26-án Genovában [Olaszország] kiállított tunéziai útlevél, érvényessége 2000.7.25-én lejárt). Címe: Nuoro, Olaszország. Egyéb információ: 2015.2.24-én Olaszországból kitoloncolták Tunéziába. A 7d. cikk (2) bekezdésének i) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2003.6.25.
  ”

---

HATÁROZATOK

| 2022.1.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 19/67 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.1.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 19/67

---

A TANÁCS (KKPB) 2022/118 HATÁROZATA

(2022. január 27.)

a tunéziai helyzet tekintetében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2011/72/KKBP határozat módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,

tekintettel az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2011. január 31-én elfogadta a tunéziai helyzet tekintetében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2011/72/KKBP határozatot (1). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2011. január 31-én elfogadta a tunéziai helyzet tekintetében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2011/72/KKBP határozatot (1).

| (2) | A 2011/72/KKBP határozat felülvizsgálata alapján a korlátozó intézkedések hatályát negyvenkét személy esetében 2023. január 31-ig, egy személy esetében pedig 2022. július 31-ig meg kell hosszabbítani. Továbbá, az említett határozat mellékletében az indokolást három személy esetében, a tunéziai jog szerinti, a védelemhez és a hatékony bírói jogvédelemhez való jog alkalmazására vonatkozó információkat pedig hét személy esetében módosítani kell. |
| --- | --- |

(2)

A 2011/72/KKBP határozat felülvizsgálata alapján a korlátozó intézkedések hatályát negyvenkét személy esetében 2023. január 31-ig, egy személy esetében pedig 2022. július 31-ig meg kell hosszabbítani. Továbbá, az említett határozat mellékletében az indokolást három személy esetében, a tunéziai jog szerinti, a védelemhez és a hatékony bírói jogvédelemhez való jog alkalmazására vonatkozó információkat pedig hét személy esetében módosítani kell.

| (3) | A 2011/72/KKBP határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

A 2011/72/KKBP határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2011/72/KKBP határozat a következőképpen módosul:

| 1. | Az 5. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „5. cikk

  (1)   Ezt a határozatot 2023. január 31-ig kell alkalmazni.


  (2)   Az (1) bekezdéstől eltérve az 1. cikkben foglalt intézkedéseket a melléklet 45. bejegyzése tekintetében 2022. július 31-ig kell alkalmazni.


  (3)   Ezt a határozatot folyamatosan felül kell vizsgálni. Ha a Tanács úgy ítéli meg, hogy e határozat céljai nem valósultak meg, e határozat szükség szerint megújítható vagy módosítható.” |
| --- | --- |

1.

Az 5. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„5. cikk

(1)   Ezt a határozatot 2023. január 31-ig kell alkalmazni.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve az 1. cikkben foglalt intézkedéseket a melléklet 45. bejegyzése tekintetében 2022. július 31-ig kell alkalmazni.

(3)   Ezt a határozatot folyamatosan felül kell vizsgálni. Ha a Tanács úgy ítéli meg, hogy e határozat céljai nem valósultak meg, e határozat szükség szerint megújítható vagy módosítható.”

| 2. | A melléklet e határozat mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

2.

A melléklet e határozat mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napját követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2022. január 27-én.

a Tanács részéről

az elnök

J.-Y. LE DRIAN

---

(1)  A Tanács 2011/72/KKBP határozata (2011. január 31.) a tunéziai helyzet tekintetében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott korlátozó intézkedésekről (HL L 28., 2011.2.2., 62. o.).

1

---

MELLÉKLET

A 2011/72/KKBP határozat melléklete a következőképpen módosul:

| i. | az „A. Az 1. cikkben említett személyek és szervezetek jegyzéke” szakasz alábbi bejegyzései helyébe a következő szöveg lép: | Név | Azonosításra szolgáló adatok | Indokolás |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „7. | Halima Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI | Állampolgárság: tunéziai
  Születési hely: Tunis, Tunisia
  Születési idő: 1992. július 17.
  Utolsó ismert címe: the Presidential Palace, Tunis, Tunisia
  Személyazonosító igazolvány száma: 09006300
  Kiállító ország: Tunézia
  Neme: nő
  Egyéb információk: Leïla TRABELSI lánya | Olyan személy, aki ellen a tunéziai hatóságok bírósági eljárást vagy jogerős bírósági ítélet alapján vagyonvisszaszerzési eljárást folytatnak a következők miatt: bűnrészesség közpénzek közhivatalt ellátó személy általi hűtlen kezelésében; bűnrészesség közhivatalt ellátó személy által elkövetett, hivatallal való visszaélésben, melynek célja jogosulatlan előny szerzése harmadik fél részére és az államnak való károkozás; közhivatalt ellátó személy jogellenes befolyásolása, melynek célja közvetlen vagy közvetett előny szerzése más személy részére, továbbá összefüggésbe hozható Leila Trabelsivel (2.). |
| 29. | Ghazoua Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI | Állampolgárság: tunéziai
  Születési hely: Le Bardo
  Születési idő: 1963. március 8.
  Utolsó ismert címe: 49 avenue Habib Bourguiba – Carthage
  Személyazonosító igazolvány száma: 00589758
  Kiállító ország: Tunézia
  Neme: nő
  Egyéb információk: orvos, Naïma EL KEFI lánya, Slim ZARROUK felesége | Olyan személy, aki ellen a tunéziai hatóságok bírósági eljárást vagy jogerős bírósági ítélet alapján vagyonvisszaszerzési eljárást folytatnak a következők miatt: bűnrészesség közpénzek közhivatalt ellátó személy általi hűtlen kezelésében; bűnrészesség közhivatalt ellátó személy által elkövetett, hivatallal való visszaélésben, melynek célja jogosulatlan előny szerzése harmadik fél részére és az államnak való károkozás; közhivatalt ellátó személy jogellenes befolyásolása, melynek célja közvetlen vagy közvetett előny szerzése más személy részére, továbbá összefüggésbe hozható Slim Zarroukkal (30.). |
| 42. | Ghazoua Bent Hamed Ben Taher BOUAOUINA | Állampolgárság: tunéziai
  Születési hely: Monastir
  Születési idő: 1982. augusztus 30.
  Utolsó ismert címe: rue Ibn Maja – Khezama est – Sousse
  Személyazonosító igazolvány száma: 08434380
  Kiállító ország: Tunézia
  Neme: nő
  Egyéb információk: Hayet BEN ALI lánya, Badreddine BENNOUR felesége | Olyan személy, aki ellen a tunéziai hatóságok bírósági eljárást vagy jogerős bírósági ítélet alapján vagyonvisszaszerzési eljárást folytatnak a következők miatt: bűnrészesség közpénzek közhivatalt ellátó személy általi hűtlen kezelésében; bűnrészesség közhivatalt ellátó személy által elkövetett, hivatallal való visszaélésben, melynek célja jogosulatlan előny szerzése harmadik fél részére és az államnak való károkozás; közhivatalt ellátó személy jogellenes befolyásolása, melynek célja közvetlen vagy közvetett előny szerzése más személy részére, továbbá összefüggésbe hozható Hayet Ben Alival (33.).” |

i.

az „A. Az 1. cikkben említett személyek és szervezetek jegyzéke” szakasz alábbi bejegyzései helyébe a következő szöveg lép:

Név

Azonosításra szolgáló adatok

Indokolás

„7.

Halima Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI

Állampolgárság: tunéziai

Születési hely: Tunis, Tunisia

Születési idő: 1992. július 17.

Utolsó ismert címe: the Presidential Palace, Tunis, Tunisia

Személyazonosító igazolvány száma: 09006300

Kiállító ország: Tunézia

Neme: nő

Egyéb információk: Leïla TRABELSI lánya

Olyan személy, aki ellen a tunéziai hatóságok bírósági eljárást vagy jogerős bírósági ítélet alapján vagyonvisszaszerzési eljárást folytatnak a következők miatt: bűnrészesség közpénzek közhivatalt ellátó személy általi hűtlen kezelésében; bűnrészesség közhivatalt ellátó személy által elkövetett, hivatallal való visszaélésben, melynek célja jogosulatlan előny szerzése harmadik fél részére és az államnak való károkozás; közhivatalt ellátó személy jogellenes befolyásolása, melynek célja közvetlen vagy közvetett előny szerzése más személy részére, továbbá összefüggésbe hozható Leila Trabelsivel (2.).

29.

Ghazoua Bent Zine El Abidine Ben Haj Hamda BEN ALI

Állampolgárság: tunéziai

Születési hely: Le Bardo

Születési idő: 1963. március 8.

Utolsó ismert címe: 49 avenue Habib Bourguiba – Carthage

Személyazonosító igazolvány száma: 00589758

Kiállító ország: Tunézia

Neme: nő

Egyéb információk: orvos, Naïma EL KEFI lánya, Slim ZARROUK felesége

Olyan személy, aki ellen a tunéziai hatóságok bírósági eljárást vagy jogerős bírósági ítélet alapján vagyonvisszaszerzési eljárást folytatnak a következők miatt: bűnrészesség közpénzek közhivatalt ellátó személy általi hűtlen kezelésében; bűnrészesség közhivatalt ellátó személy által elkövetett, hivatallal való visszaélésben, melynek célja jogosulatlan előny szerzése harmadik fél részére és az államnak való károkozás; közhivatalt ellátó személy jogellenes befolyásolása, melynek célja közvetlen vagy közvetett előny szerzése más személy részére, továbbá összefüggésbe hozható Slim Zarroukkal (30.).

42.

Ghazoua Bent Hamed Ben Taher BOUAOUINA

Állampolgárság: tunéziai

Születési hely: Monastir

Születési idő: 1982. augusztus 30.

Utolsó ismert címe: rue Ibn Maja – Khezama est – Sousse

Személyazonosító igazolvány száma: 08434380

Kiállító ország: Tunézia

Neme: nő

Egyéb információk: Hayet BEN ALI lánya, Badreddine BENNOUR felesége

Olyan személy, aki ellen a tunéziai hatóságok bírósági eljárást vagy jogerős bírósági ítélet alapján vagyonvisszaszerzési eljárást folytatnak a következők miatt: bűnrészesség közpénzek közhivatalt ellátó személy általi hűtlen kezelésében; bűnrészesség közhivatalt ellátó személy által elkövetett, hivatallal való visszaélésben, melynek célja jogosulatlan előny szerzése harmadik fél részére és az államnak való károkozás; közhivatalt ellátó személy jogellenes befolyásolása, melynek célja közvetlen vagy közvetett előny szerzése más személy részére, továbbá összefüggésbe hozható Hayet Ben Alival (33.).”

| ii. | A B. szakaszban („A tunéziai jog szerinti, a védelemhez és a hatékony bírói jogvédelemhez való jog”) az „A védelemhez és a hatékony bírói jogvédelemhez való jog alkalmazása” cím alatt a következő bejegyzések az alábbi záró mondatokkal egészülnek ki:






  „25. | 2021. február 15-én és 2021. március 10-én Mohamed Slim Ben Mohamed Hassen Ben Salah Chiboubot vizsgálóbíró hallgatta ki a 19592/1. sz. ügyben. 2021. március 31-én a vizsgálóbíró úgy határozott, hogy az ügyét különválasztja a 19592/1. sz. általános ügytől. A 1137/2. sz. ügy folyamatban van. |
| --- | --- | --- |
| 26. | 2021. március 31-én a vizsgálóbíró úgy határozott, hogy különválasztja az ügyét a 19592/1. sz. általános ügytől. A 1137/2. sz. ügy folyamatban van. |
| 30. | A Tuniszi Fellebbviteli Bíróság a 29443. sz. ügyben hozott 2021. április 15-i keltű ítéletében állami pénzeszközök hűtlen kezelése bűncselekményben bűnösnek mondta ki Slim Ben Mohamed Salah Ben Ahmed Zarroukot. |
| 31. | A Tuniszi Fellebbviteli Bíróság a 27658. sz. ügyben hozott 2018. november 1-jei keltű ítéletében állami pénzeszközök hűtlen kezelése bűncselekményben bűnösnek mondta ki Farid Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen Ben Alit. |
| 33. | A 40800. sz. ügyben hozott 2019. március 14-i keltű ítélet állami pénzeszközök hűtlen kezelése bűncselekményben bűnösnek mondta ki Hayet Bent Haj Hamda Ben Haj Hassen Ben Alit. |
| 34. | A 28264. sz. ügyben hozott 2016. január 7-i keltű ítélet állami pénzeszközök hűtlen kezelése bűncselekményben bűnösnek mondta ki Najet Bent Haj Hamda Ben Haj Hassen Ben Alit. |
| 46. | A Tuniszi Elsőfokú Bíróság a 41328/19. sz. ügyben hozott 2019. március 21-i keltű ítéletében állami pénzeszközök hűtlen kezelése bűncselekményben bűnösnek mondta ki Mehdi Ben Tijani Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen Ben Alit.” |

ii.

A B. szakaszban („A tunéziai jog szerinti, a védelemhez és a hatékony bírói jogvédelemhez való jog”) az „A védelemhez és a hatékony bírói jogvédelemhez való jog alkalmazása” cím alatt a következő bejegyzések az alábbi záró mondatokkal egészülnek ki:

„25.

2021. február 15-én és 2021. március 10-én Mohamed Slim Ben Mohamed Hassen Ben Salah Chiboubot vizsgálóbíró hallgatta ki a 19592/1. sz. ügyben. 2021. március 31-én a vizsgálóbíró úgy határozott, hogy az ügyét különválasztja a 19592/1. sz. általános ügytől. A 1137/2. sz. ügy folyamatban van.

26.

2021. március 31-én a vizsgálóbíró úgy határozott, hogy különválasztja az ügyét a 19592/1. sz. általános ügytől. A 1137/2. sz. ügy folyamatban van.

30.

A Tuniszi Fellebbviteli Bíróság a 29443. sz. ügyben hozott 2021. április 15-i keltű ítéletében állami pénzeszközök hűtlen kezelése bűncselekményben bűnösnek mondta ki Slim Ben Mohamed Salah Ben Ahmed Zarroukot.

31.

A Tuniszi Fellebbviteli Bíróság a 27658. sz. ügyben hozott 2018. november 1-jei keltű ítéletében állami pénzeszközök hűtlen kezelése bűncselekményben bűnösnek mondta ki Farid Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen Ben Alit.

33.

A 40800. sz. ügyben hozott 2019. március 14-i keltű ítélet állami pénzeszközök hűtlen kezelése bűncselekményben bűnösnek mondta ki Hayet Bent Haj Hamda Ben Haj Hassen Ben Alit.

34.

A 28264. sz. ügyben hozott 2016. január 7-i keltű ítélet állami pénzeszközök hűtlen kezelése bűncselekményben bűnösnek mondta ki Najet Bent Haj Hamda Ben Haj Hassen Ben Alit.

46.

A Tuniszi Elsőfokú Bíróság a 41328/19. sz. ügyben hozott 2019. március 21-i keltű ítéletében állami pénzeszközök hűtlen kezelése bűncselekményben bűnösnek mondta ki Mehdi Ben Tijani Ben Haj Hamda Ben Haj Hassen Ben Alit.”

---

| 2022.1.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 19/71 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.1.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 19/71

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/119 HATÁROZATA

(2022. január 26.)

az élelmiszerlánc, valamint az állat- és növényegészségügy kérdéseivel foglalkozó konzultatív csoport létrehozásáról szóló 2004/613/EK határozat hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

mivel:

| (1) | A 2004/613/EK bizottsági határozat (1) létrehozta az élelmiszerlánc, valamint az állat- és növényegészségügy kérdéseivel foglalkozó konzultatív csoportot. Munkaprogramjával kapcsolatban a Bizottság az alábbi területeken konzultált a csoporttal: élelmiszer- és takarmánybiztonság, az élelmiszerek és takarmányok címkézése és kiszerelése, az emberi táplálkozás az élelmiszerügyi jogszabályok fényében, állategészségügy és állatjólét, valamint növényegészségügy; ezenfelül a Bizottság az általa a fenti területekhez kapcsolódóan meghozott vagy javasolt bármely intézkedés vonatkozásában is kikérte a csoport véleményét. |
| --- | --- |

(1)

A 2004/613/EK bizottsági határozat (1) létrehozta az élelmiszerlánc, valamint az állat- és növényegészségügy kérdéseivel foglalkozó konzultatív csoportot. Munkaprogramjával kapcsolatban a Bizottság az alábbi területeken konzultált a csoporttal: élelmiszer- és takarmánybiztonság, az élelmiszerek és takarmányok címkézése és kiszerelése, az emberi táplálkozás az élelmiszerügyi jogszabályok fényében, állategészségügy és állatjólét, valamint növényegészségügy; ezenfelül a Bizottság az általa a fenti területekhez kapcsolódóan meghozott vagy javasolt bármely intézkedés vonatkozásában is kikérte a csoport véleményét.

| (2) | 2020. május 20-án a Bizottság elfogadta „A termelőtől a fogyasztóig stratégia a méltányos, egészséges és környezetbarát élelmiszerrendszerért” című közleményt (2). |
| --- | --- |

(2)

2020. május 20-án a Bizottság elfogadta „A termelőtől a fogyasztóig stratégia a méltányos, egészséges és környezetbarát élelmiszerrendszerért” című közleményt (2).

| (3) | „A termelőtől a fogyasztóig” stratégia végrehajtása során konzultálni kell az egészségügy, a táplálkozás, a marketing, a környezetvédelem, az éghajlat, a fenntartható mezőgazdaság, az agronómia, a halászat, az akvakultúra és a társadalomtudományok, valamint az élelmiszerrendszerekhez kapcsolódó digitális átalakulás és finanszírozás területén szakértelemmel rendelkező érdekelt felekkel. |
| --- | --- |

(3)

„A termelőtől a fogyasztóig” stratégia végrehajtása során konzultálni kell az egészségügy, a táplálkozás, a marketing, a környezetvédelem, az éghajlat, a fenntartható mezőgazdaság, az agronómia, a halászat, az akvakultúra és a társadalomtudományok, valamint az élelmiszerrendszerekhez kapcsolódó digitális átalakulás és finanszírozás területén szakértelemmel rendelkező érdekelt felekkel.

| (4) | Ezért „a termelőtől a fogyasztóig” stratégia végrehajtásával kapcsolatos kérdések túlmutatnak a csoportnak a 2004/613/EK határozatban jelenleg meghatározott szakterületein. Következésképpen a szakértők e szakpolitikai területekbe való szélesebb körű bevonásának biztosítása érdekében egy új, több taggal és kibővített feladatkörökkel rendelkező informális szakértői csoportot kell felállítani. |
| --- | --- |

(4)

Ezért „a termelőtől a fogyasztóig” stratégia végrehajtásával kapcsolatos kérdések túlmutatnak a csoportnak a 2004/613/EK határozatban jelenleg meghatározott szakterületein. Következésképpen a szakértők e szakpolitikai területekbe való szélesebb körű bevonásának biztosítása érdekében egy új, több taggal és kibővített feladatkörökkel rendelkező informális szakértői csoportot kell felállítani.

| (5) | A fentiek fényében a 2004/613/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(5)

A fentiek fényében a 2004/613/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni.

| (6) | mivel a jelenlegi tanácsadó csoport tagjainak megbízatása 2022. július 14-én jár le, ezt a határozatot az azt követő naptól kell alkalmazni, |
| --- | --- |

(6)

mivel a jelenlegi tanácsadó csoport tagjainak megbízatása 2022. július 14-én jár le, ezt a határozatot az azt követő naptól kell alkalmazni,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2004/613/EK határozat hatályát veszti.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

E határozatot 2022. július 15-től kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2022. január 26-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  A Bizottság határozata (2004. augusztus 6.) az élelmiszerlánc, valamint az állat- és növényegészségügy kérdéseivel foglalkozó konzultatív csoport létrehozásával kapcsolatban (HL L 275., 2004.8.25., 17. o.).

1

(2)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: A „termelőtől a fogyasztóig” stratégia a méltányos, egészséges és környezetbarát élelmiszerrendszerért (COM/2020/381 final).

2

---

| 2022.1.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 19/72 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.1.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 19/72

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/120 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2022. január 26.)

az élelmiszerek besugárzására elismert harmadik országbeli létesítmények listájának elfogadásáról szóló 2002/840/EK határozat módosításáról

(az értesítés a C(2022) 367. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az ionizáló sugárzással kezelt élelmiszerekre és élelmiszer-összetevőkre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1999. február 22-i 1999/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1999/2/EK irányelv előírja, hogy harmadik országokból kizárólag akkor lehet ionizáló sugárzással kezelt élelmiszereket behozni, ha azokat az Európai Unió által elismert besugárzó létesítményben kezelték. |
| --- | --- |

(1)

Az 1999/2/EK irányelv előírja, hogy harmadik országokból kizárólag akkor lehet ionizáló sugárzással kezelt élelmiszereket behozni, ha azokat az Európai Unió által elismert besugárzó létesítményben kezelték.

| (2) | A 2002/840/EK bizottsági határozat (2) létrehozta a harmadik országokban lévő, jóváhagyott besugárzó létesítmények listáját. |
| --- | --- |

(2)

A 2002/840/EK bizottsági határozat (2) létrehozta a harmadik országokban lévő, jóváhagyott besugárzó létesítmények listáját.

| (3) | 2021. augusztus 31-én az Egyesült Királyság kérelmet nyújtott be a Swindonban (Egyesült Királyság) található „Synergy Health” besugárzó létesítmény engedélyezése iránt. |
| --- | --- |

(3)

2021. augusztus 31-én az Egyesült Királyság kérelmet nyújtott be a Swindonban (Egyesült Királyság) található „Synergy Health” besugárzó létesítmény engedélyezése iránt.

| (4) | Az Egyesült Királyság megfelelő bizonyítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy a besugárzó létesítmény hatósági felügyelete garantálja az 1999/2/EK irányelv 7. cikkében foglalt követelményeknek való megfelelést. |
| --- | --- |

(4)

Az Egyesült Királyság megfelelő bizonyítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy a besugárzó létesítmény hatósági felügyelete garantálja az 1999/2/EK irányelv 7. cikkében foglalt követelményeknek való megfelelést.

| (5) | A „Synergy Health” besugárzó létesítményt fel kell venni a harmadik országokban lévő, jóváhagyott besugárzó létesítmények listájára. |
| --- | --- |

(5)

A „Synergy Health” besugárzó létesítményt fel kell venni a harmadik országokban lévő, jóváhagyott besugárzó létesítmények listájára.

| (6) | A 2002/840/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

A 2002/840/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (7) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2002/840/EK határozat mellékletének helyébe e határozat mellékletének szövege lép.

2. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2022. január 26-án.

a Bizottság részéről

Stella KYRIAKIDES

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 66., 1999.3.13., 16. o.

1

(2)  A Bizottság 2002/840/EK határozata (2002. október 23.) az élelmiszerek besugárzására elismert harmadik országbeli létesítmények listájának elfogadásáról (HL L 287., 2002.10.25., 40. o.).

2

---

MELLÉKLET

„MELLÉKLET

A harmadik országokban lévő, az Unió által jóváhagyott besugárzó létesítmények listája

Hivatkozási szám: EU-AIF 01-2002

| HEPRO Cape (Pty) Ltd |
| --- |
| 6 Ferrule Avenue |
| Montague Gardens |
| Milnerton 7441 |
| Western Cape |
| Republic of South Africa |

HEPRO Cape (Pty) Ltd

6 Ferrule Avenue

Montague Gardens

Milnerton 7441

Western Cape

Republic of South Africa

Tel.: +27 21 551 24 40

Fax +27 21 551 17 66

Hivatkozási szám: EU-AIF 02-2002

| GAMMASTER South Africa (Pty) Ltd |
| --- |
| PO Box 3219 |
| 5 Waterpas Street |
| Isando Extension 3 |
| Kempton Park 1620 |
| Johannesburg |
| Republic of South Africa |

GAMMASTER South Africa (Pty) Ltd

PO Box 3219

5 Waterpas Street

Isando Extension 3

Kempton Park 1620

Johannesburg

Republic of South Africa

Tel.: +27 11 974 88 51

Fax +27 11 974 89 86

Hivatkozási szám: EU-AIF 03-2002

| GAMWAVE (Pty) Ltd |
| --- |
| PO Box 26406 |
| Isipingo Beach |
| Durban 4115 |
| Kwazulu-Natal |
| Republic of South Africa |

GAMWAVE (Pty) Ltd

PO Box 26406

Isipingo Beach

Durban 4115

Kwazulu-Natal

Republic of South Africa

Tel.: +27 31 902 88 90

Fax +27 31 912 17 04

Hivatkozási szám: EU-AIF 05-2004

| GAMMA-PAK AS |
| --- |
| Yünsa Yolu N: 4 OSB |
| Cerkezköy/TEKIRDAG |
| TR-59500 |
| Turkey |

GAMMA-PAK AS

Yünsa Yolu N: 4 OSB

Cerkezköy/TEKIRDAG

TR-59500

Turkey

Tel.: +90 282 726 57 90

Fax +90 282 726 51 78

Hivatkozási szám: EU-AIF 06-2004

| STUDER AGG WERK HARD |
| --- |
| Hogenweidstrasse 2 |
| Däniken |
| CH-4658 |
| Switzerland |

STUDER AGG WERK HARD

Hogenweidstrasse 2

Däniken

CH-4658

Switzerland

Tel.: +41 062 288 90 60

Fax +41 062 288 90 70

Hivatkozási szám: EU-AIF 07-2006

| THAI IRRADIATION CENTER |
| --- |
| Thailand Institute of Nuclear Technology (Public Organisation) |
| 37 Moo 3, TECHNOPOLIS |
| Klong 5, Klong Luang |
| Pathumthani 12120 |
| Thailand |

THAI IRRADIATION CENTER

Thailand Institute of Nuclear Technology (Public Organisation)

37 Moo 3, TECHNOPOLIS

Klong 5, Klong Luang

Pathumthani 12120

Thailand

Tel.: +662 577 41 67-től 71-ig

Fax +662 577 1945

Hivatkozási szám: EU-AIF 08-2006

| Synergy Health (Thailand) Ltd |
| --- |
| 700/465 Amata Nakorn Industrial |
| Moo 7, Tambon Donhuaroh |
| Amphur Muang |
| Chonburi 20000 |
| Thailand |

Synergy Health (Thailand) Ltd

700/465 Amata Nakorn Industrial

Moo 7, Tambon Donhuaroh

Amphur Muang

Chonburi 20000

Thailand

Tel.: +66 (0) 38 458431-től 3-ig és +66 (0) 38 450092-től 3-ig

Fax +66 (0) 38 458435 és +66 (0) 38 717146

Hivatkozási szám: EU-AIF 09-2010

| Board of Radiation and Isotope Technology |
| --- |
| Department of Atomic Energy |
| BRIT/BARC Vashi Complex |
| Sector 20, Vashi |
| Navi Mumbai – 400 705 (Maharashtra) |
| India |

Board of Radiation and Isotope Technology

Department of Atomic Energy

BRIT/BARC Vashi Complex

Sector 20, Vashi

Navi Mumbai – 400 705 (Maharashtra)

India

Tel.: +91 2227840000/+91 2227887000

Fax +91 2227840005

E-mail: chief@britatom.gov.in cebrit@vsnl.net

Hivatkozási szám: EU-AIF 10-2010

| Board of Radiation and Isotope Technology |
| --- |
| ISOMED |
| Bhabha Atomic Research Centre |
| South Site Gate, Refinery Road |
| Next to TATA Power Station, Trombay |
| Mumbai – 400 085 (Maharashtra) |
| India |

Board of Radiation and Isotope Technology

ISOMED

Bhabha Atomic Research Centre

South Site Gate, Refinery Road

Next to TATA Power Station, Trombay

Mumbai – 400 085 (Maharashtra)

India

Tel.: +91 2225595684/+91 2225594751

Fax +91 2225505338

E-mail: chief@britatom.gov.in cebrit@vsnl.net

Hivatkozási szám: EU-AIF 11-2010

| Microtrol Sterilisation Services Pvt. Ltd |
| --- |
| Plot No 14 Bommasandra- Jigani Link Road Industrial Area |
| KIADB, Off Hosur Road |
| Hennagarra Post |
| Bengalooru – 562 106 (Karnataka) |
| India |

Microtrol Sterilisation Services Pvt. Ltd

Plot No 14 Bommasandra- Jigani Link Road Industrial Area

KIADB, Off Hosur Road

Hennagarra Post

Bengalooru – 562 106 (Karnataka)

India

Tel.: +91 8110653932/+91 8110414030

Fax +91 8110414031

E-mail: vikram@microtrol-india.com

Hivatkozási szám: EU-AIF 12-2021

| Synergy Health |
| --- |
| Moray Road |
| Elgin Industrial Estate |
| Swindon |
| SN2 8XS |
| United Kingdom |

Synergy Health

Moray Road

Elgin Industrial Estate

Swindon

SN2 8XS

United Kingdom

Tel.: + 44 (0) 1793-601004

E-mail: ast_info@steris.com

---

| 2022.1.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 19/77 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.1.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 19/77

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/121 HATÁROZATA

(2022. január 27.)

a személyes adatoknak a kérelmek és panaszok személyzeti szabályzat alapján történő kezelésével összefüggésben az érintettek tájékoztatására és egyes jogaik korlátozására vonatkozó belső szabályok megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 249. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata és az Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek értelmében, amelyeket a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendelet (1) (a továbbiakban: személyzeti szabályzat) ír elő, a Bizottság köteles válaszolni bizonyos kérelmekre és panaszokra. E feladatokat főként a Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság (DG HR) „Fellebbezések, panaszok és nyomon követésük” egysége látja el, amely megállapítja a releváns tényeket és jogi szempontból értékeli azokat annak érdekében, hogy segítse a kinevezésre jogosult hatóságot vagy a munkaszerződések lezárásáért felelős hatóságot (a továbbiakban: Hatóság) a döntéshozatalban. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzata és az Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek értelmében, amelyeket a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendelet (1) (a továbbiakban: személyzeti szabályzat) ír elő, a Bizottság köteles válaszolni bizonyos kérelmekre és panaszokra. E feladatokat főként a Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság (DG HR) „Fellebbezések, panaszok és nyomon követésük” egysége látja el, amely megállapítja a releváns tényeket és jogi szempontból értékeli azokat annak érdekében, hogy segítse a kinevezésre jogosult hatóságot vagy a munkaszerződések lezárásáért felelős hatóságot (a továbbiakban: Hatóság) a döntéshozatalban.

| (2) | A személyzeti szabályzat 22c. cikke előírja, hogy a Bizottság a személyzeti szabályzat 24. és 90. cikkének megfelelően eljárást vezessen be a tisztviselők azzal kapcsolatban tett panaszainak kezelésére, hogy a súlyos szabálytalanságnak a személyzeti szabályzat (2) 22a. és 22b. cikke szerinti bejelentését követően vagy annak következtében milyen módon jártak el velük szemben. |
| --- | --- |

(2)

A személyzeti szabályzat 22c. cikke előírja, hogy a Bizottság a személyzeti szabályzat 24. és 90. cikkének megfelelően eljárást vezessen be a tisztviselők azzal kapcsolatban tett panaszainak kezelésére, hogy a súlyos szabálytalanságnak a személyzeti szabályzat (2) 22a. és 22b. cikke szerinti bejelentését követően vagy annak következtében milyen módon jártak el velük szemben.

| (3) | A személyzeti szabályzat 24. cikke értelmében a Bizottságnak segítséget kell nyújtania a tisztviselőknek minden olyan személy elleni eljárásban, aki az ő vagy családtagjai sérelmére, a beosztása vagy feladatainak ellátása miatt fenyegetést, becsületsértést, rágalmazást, illetve bármiféle, személy vagy vagyon elleni támadást követett el. |
| --- | --- |

(3)

A személyzeti szabályzat 24. cikke értelmében a Bizottságnak segítséget kell nyújtania a tisztviselőknek minden olyan személy elleni eljárásban, aki az ő vagy családtagjai sérelmére, a beosztása vagy feladatainak ellátása miatt fenyegetést, becsületsértést, rágalmazást, illetve bármiféle, személy vagy vagyon elleni támadást követett el.

| (4) | A személyzeti szabályzat 90. cikkének (1) és (2) bekezdése lehetővé teszi a személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó bármely személy számára, hogy felkérje a Hatóságot a rá vonatkozó határozat meghozatalára, vagy hogy a sérelmet okozó határozat ellen panaszt nyújtson be. |
| --- | --- |

(4)

A személyzeti szabályzat 90. cikkének (1) és (2) bekezdése lehetővé teszi a személyzeti szabályzat hatálya alá tartozó bármely személy számára, hogy felkérje a Hatóságot a rá vonatkozó határozat meghozatalára, vagy hogy a sérelmet okozó határozat ellen panaszt nyújtson be.

| (5) | E tevékenységekkel összefüggésben a Bizottság releváns információkat gyűjt össze és dolgoz fel. Ezek az információk személyes adatokat, ezen belül azonosító, kapcsolattartási és magatartásra vonatkozó adatokat foglalnak magukban. Az illetékes bizottsági szolgálatok a személyes adatokat a szükséges ismeret elve alapján továbbítják a Bizottság egyéb szervezeti egységeinek. |
| --- | --- |

(5)

E tevékenységekkel összefüggésben a Bizottság releváns információkat gyűjt össze és dolgoz fel. Ezek az információk személyes adatokat, ezen belül azonosító, kapcsolattartási és magatartásra vonatkozó adatokat foglalnak magukban. Az illetékes bizottsági szolgálatok a személyes adatokat a szükséges ismeret elve alapján továbbítják a Bizottság egyéb szervezeti egységeinek.

| (6) | A személyes adatokat biztonságos fizikai és elektronikus környezetben tárolják, hogy megakadályozzák az adatokhoz való jogosulatlan hozzáférést vagy az adatok továbbítását olyan személyek számára, akiknek nem szükséges azokról tudniuk. Az adatkezelés befejezését követően az adatokat a Bizottság a vonatkozó szabályainak megfelelően őrzi meg (3). |
| --- | --- |

(6)

A személyes adatokat biztonságos fizikai és elektronikus környezetben tárolják, hogy megakadályozzák az adatokhoz való jogosulatlan hozzáférést vagy az adatok továbbítását olyan személyek számára, akiknek nem szükséges azokról tudniuk. Az adatkezelés befejezését követően az adatokat a Bizottság a vonatkozó szabályainak megfelelően őrzi meg (3).

| (7) | A Bizottság a személyzeti szabályzat szerinti tevékenységei végzése során tiszteletben tartja a természetes személyeknek az Európai Unió Alapjogi Chartája 8. cikkének (1) bekezdése és a Szerződés 16. cikkének (1) bekezdése által elismert, a személyes adatok kezelésével kapcsolatos jogait, valamint az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) által biztosított jogokat. Ezzel egyidejűleg a Bizottság köteles megfelelni a szigorú titoktartási és szakmai titoktartási szabályoknak. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság a személyzeti szabályzat szerinti tevékenységei végzése során tiszteletben tartja a természetes személyeknek az Európai Unió Alapjogi Chartája 8. cikkének (1) bekezdése és a Szerződés 16. cikkének (1) bekezdése által elismert, a személyes adatok kezelésével kapcsolatos jogait, valamint az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) által biztosított jogokat. Ezzel egyidejűleg a Bizottság köteles megfelelni a szigorú titoktartási és szakmai titoktartási szabályoknak.

| (8) | Bizonyos körülmények esetén össze kell egyeztetni az érintettek (EU) 2018/1725 rendelet szerinti jogait a bűncselekmények megelőzése, kivizsgálása, felderítése és büntetőeljárás alá vonása biztosításának szükségességével, a zaklatással és más nem megfelelő magatartással vagy támadással kapcsolatos állításokra adott bizottsági válaszok hatékonyságának követelményével, valamint a más érintettek alapvető jogainak és szabadságjogainak teljeskörű tiszteletben tartásával. E célból az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke (1) bekezdésének b), c), g) és h) pontja lehetőséget biztosít arra, hogy a Bizottság korlátozza a 14–17., 19., 20. és 35. cikk alkalmazását, továbbá a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott átláthatóság elvének alkalmazását, amennyiben annak rendelkezései megfelelnek az említett rendelet 14–17., 19., és 20. cikkében meghatározott jogoknak és kötelezettségeknek. |
| --- | --- |

(8)

Bizonyos körülmények esetén össze kell egyeztetni az érintettek (EU) 2018/1725 rendelet szerinti jogait a bűncselekmények megelőzése, kivizsgálása, felderítése és büntetőeljárás alá vonása biztosításának szükségességével, a zaklatással és más nem megfelelő magatartással vagy támadással kapcsolatos állításokra adott bizottsági válaszok hatékonyságának követelményével, valamint a más érintettek alapvető jogainak és szabadságjogainak teljeskörű tiszteletben tartásával. E célból az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke (1) bekezdésének b), c), g) és h) pontja lehetőséget biztosít arra, hogy a Bizottság korlátozza a 14–17., 19., 20. és 35. cikk alkalmazását, továbbá a 4. cikk (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott átláthatóság elvének alkalmazását, amennyiben annak rendelkezései megfelelnek az említett rendelet 14–17., 19., és 20. cikkében meghatározott jogoknak és kötelezettségeknek.

| (9) | Ez lehet a helyzet különösen a személyes adatok kezelésével kapcsolatos információknak azon személy (a továbbiakban: érintett személy) részére történő kiadása esetén, akivel kapcsolatban kérelmet vagy panaszt nyújtottak be, különösen, ha az eljárás a személyzeti szabályzat 24. cikke szerinti, zaklatás miatti segítségnyújtás iránti kérelmen alapul. A Bizottság dönthet úgy, hogy a kérelmező, a panaszos vagy a tanú jogainak és szabadságjogainak az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke (1) bekezdésének h) pontja szerinti védelme érdekében korlátozza az érintett személyre vonatkozó ilyen tájékoztatás nyújtását. A Bizottság különösen azon személyek védelme érdekében hozhat ilyen döntést, akikre esetlegesen megtorlás vár azok részéről, akikkel szemben jóhiszeműen panaszt tettek, amelyek azonban nem vezettek igazgatási intézkedésekhez. Bizonyos helyzetekben szükség lehet az ilyen információk kiadásának korlátozására a zaklatás vagy más nem megfelelő magatartás vagy támadás Bizottságon belüli megakadályozása érdekében (különösen abban a szervezeti egységben, ahol az érintett személy együtt dolgozik a kérelmezővel, a panaszossal és/vagy a tanúval). |
| --- | --- |

(9)

Ez lehet a helyzet különösen a személyes adatok kezelésével kapcsolatos információknak azon személy (a továbbiakban: érintett személy) részére történő kiadása esetén, akivel kapcsolatban kérelmet vagy panaszt nyújtottak be, különösen, ha az eljárás a személyzeti szabályzat 24. cikke szerinti, zaklatás miatti segítségnyújtás iránti kérelmen alapul. A Bizottság dönthet úgy, hogy a kérelmező, a panaszos vagy a tanú jogainak és szabadságjogainak az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke (1) bekezdésének h) pontja szerinti védelme érdekében korlátozza az érintett személyre vonatkozó ilyen tájékoztatás nyújtását. A Bizottság különösen azon személyek védelme érdekében hozhat ilyen döntést, akikre esetlegesen megtorlás vár azok részéről, akikkel szemben jóhiszeműen panaszt tettek, amelyek azonban nem vezettek igazgatási intézkedésekhez. Bizonyos helyzetekben szükség lehet az ilyen információk kiadásának korlátozására a zaklatás vagy más nem megfelelő magatartás vagy támadás Bizottságon belüli megakadályozása érdekében (különösen abban a szervezeti egységben, ahol az érintett személy együtt dolgozik a kérelmezővel, a panaszossal és/vagy a tanúval).

| (10) | Az érintett személy egyéb jogainak korlátozása válhat szükségessé akkor is, ha e jogok gyakorlása a személyazonossága eltitkolását kérő kérelmezővel, panaszossal vagy tanúval kapcsolatos információkat fedne fel. Ilyen esetben a Bizottság dönthet úgy, hogy korlátozza az érintett személyre vonatkozó nyilatkozathoz való hozzáférést, hogy a 9. preambulumbekezdésben meghatározott okokból kifolyólag megvédje a kérelmező, panaszos vagy tanú jogait és szabadságjogait. A Bizottság az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke (1) bekezdésének h) pontja alapján hozhat ilyen döntést. |
| --- | --- |

(10)

Az érintett személy egyéb jogainak korlátozása válhat szükségessé akkor is, ha e jogok gyakorlása a személyazonossága eltitkolását kérő kérelmezővel, panaszossal vagy tanúval kapcsolatos információkat fedne fel. Ilyen esetben a Bizottság dönthet úgy, hogy korlátozza az érintett személyre vonatkozó nyilatkozathoz való hozzáférést, hogy a 9. preambulumbekezdésben meghatározott okokból kifolyólag megvédje a kérelmező, panaszos vagy tanú jogait és szabadságjogait. A Bizottság az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke (1) bekezdésének h) pontja alapján hozhat ilyen döntést.

| (11) | Ezenkívül szükség lehet az érintett személy jogainak korlátozására a közhatalom gyakorlásához kapcsolódó ellenőrzési, felügyeleti vagy szabályozási funkció megóvása érdekében olyan esetben, amikor az Unió általános közérdeket szolgáló fontos célkitűzése forog kockán, nevezetesen annak biztosítása, hogy a Bizottság hatékony választ adjon a zaklatással és bármely más nem megfelelő magatartással vagy támadással kapcsolatos állításokra. A zaklatás és bármely más nem megfelelő magatartás vagy támadás elleni küzdelem az Unió – és ezen belül a Bizottság – általános közérdekének fontos célkitűzése. Ezenkívül a Bizottság a személyzeti szabályzat 24. cikke értelmében köteles segítséget nyújtani alkalmazottai számára. Annak érdekében, hogy az alkalmazottak ne tartsanak az észlelt zaklatási esetek vagy más nem megfelelő magatartás vagy támadás jelentésétől, és hogy ilyen esetekben merjenek segítséget kérni – ami az Unió közérdeke –, biztosítani kell, hogy az érintett személyek ne szerezzenek tudomást az őket érintő segítségnyújtás iránti kérelemről. Ez különösen igaz lehet azokban az esetekben, amikor a Hatóság arra a megállapításra jut, hogy a személyzeti szabályzat értelmében nem történt zaklatás. Ilyen helyzetben az Unió közérdeke megkövetelné, hogy az érintett személy ne szerezzen tudomást a segítségnyújtás iránti kérelemről annak érdekében, hogy meg lehessen őrizni az alkalmazottaknak a személyzeti szabályzat 24. cikke szerinti eljáráshoz való jogát, és meg lehessen előzni az újabb konfliktusokat. E tekintetben a Bizottság dönthet úgy, hogy az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c) és g) pontja alapján korlátozza az érintett személy jogait. |
| --- | --- |

(11)

Ezenkívül szükség lehet az érintett személy jogainak korlátozására a közhatalom gyakorlásához kapcsolódó ellenőrzési, felügyeleti vagy szabályozási funkció megóvása érdekében olyan esetben, amikor az Unió általános közérdeket szolgáló fontos célkitűzése forog kockán, nevezetesen annak biztosítása, hogy a Bizottság hatékony választ adjon a zaklatással és bármely más nem megfelelő magatartással vagy támadással kapcsolatos állításokra. A zaklatás és bármely más nem megfelelő magatartás vagy támadás elleni küzdelem az Unió – és ezen belül a Bizottság – általános közérdekének fontos célkitűzése. Ezenkívül a Bizottság a személyzeti szabályzat 24. cikke értelmében köteles segítséget nyújtani alkalmazottai számára. Annak érdekében, hogy az alkalmazottak ne tartsanak az észlelt zaklatási esetek vagy más nem megfelelő magatartás vagy támadás jelentésétől, és hogy ilyen esetekben merjenek segítséget kérni – ami az Unió közérdeke –, biztosítani kell, hogy az érintett személyek ne szerezzenek tudomást az őket érintő segítségnyújtás iránti kérelemről. Ez különösen igaz lehet azokban az esetekben, amikor a Hatóság arra a megállapításra jut, hogy a személyzeti szabályzat értelmében nem történt zaklatás. Ilyen helyzetben az Unió közérdeke megkövetelné, hogy az érintett személy ne szerezzen tudomást a segítségnyújtás iránti kérelemről annak érdekében, hogy meg lehessen őrizni az alkalmazottaknak a személyzeti szabályzat 24. cikke szerinti eljáráshoz való jogát, és meg lehessen előzni az újabb konfliktusokat. E tekintetben a Bizottság dönthet úgy, hogy az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke (1) bekezdésének c) és g) pontja alapján korlátozza az érintett személy jogait.

| (12) | Szükséges lehet továbbá az érintett személy jogainak korlátozása a bűncselekmények megelőzésének, kivizsgálásának, felderítésének és büntetőeljárás alá vonásának biztosítása érdekében, amelyeket a kérelmezők, a panaszosok vagy a tanúk jelentenek a Bizottságnak az érintett személlyel kapcsolatban. Például a kérelmezők, a panaszosok és a tanúk jelenthetnek nem megfelelő magatartást, valamint pszichológiai és szexuális zaklatást. Ilyen esetekben a Bizottság dönthet úgy, hogy az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében korlátozza az érintett személy jogait. |
| --- | --- |

(12)

Szükséges lehet továbbá az érintett személy jogainak korlátozása a bűncselekmények megelőzésének, kivizsgálásának, felderítésének és büntetőeljárás alá vonásának biztosítása érdekében, amelyeket a kérelmezők, a panaszosok vagy a tanúk jelentenek a Bizottságnak az érintett személlyel kapcsolatban. Például a kérelmezők, a panaszosok és a tanúk jelenthetnek nem megfelelő magatartást, valamint pszichológiai és szexuális zaklatást. Ilyen esetekben a Bizottság dönthet úgy, hogy az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében korlátozza az érintett személy jogait.

| (13) | A személyzeti szabályzat előírja a Bizottság számára annak biztosítását, hogy az említett szabályzat szerinti kérelmeket és panaszokat bizalmasan kezeljék. A titoktartás biztosítása érdekében a személyes adatok (EU) 2018/1725 rendelet szerinti védelmére vonatkozó előírások tiszteletben tartása mellett belső szabályokat kell elfogadni, amelyek alapján a Bizottság korlátozhatja az érintettek jogait az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke (1) bekezdésének b), c), g) és h) pontjával összhangban. |
| --- | --- |

(13)

A személyzeti szabályzat előírja a Bizottság számára annak biztosítását, hogy az említett szabályzat szerinti kérelmeket és panaszokat bizalmasan kezeljék. A titoktartás biztosítása érdekében a személyes adatok (EU) 2018/1725 rendelet szerinti védelmére vonatkozó előírások tiszteletben tartása mellett belső szabályokat kell elfogadni, amelyek alapján a Bizottság korlátozhatja az érintettek jogait az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke (1) bekezdésének b), c), g) és h) pontjával összhangban.

| (14) | A belső szabályokat minden olyan adatkezelési műveletre alkalmazni kell, amelyet a Bizottság a személyzeti szabályzat szerinti kérelmek és panaszok kezelésével kapcsolatos feladatainak ellátása során végez. |
| --- | --- |

(14)

A belső szabályokat minden olyan adatkezelési műveletre alkalmazni kell, amelyet a Bizottság a személyzeti szabályzat szerinti kérelmek és panaszok kezelésével kapcsolatos feladatainak ellátása során végez.

| (15) | Az (EU) 2018/1725 rendelet 14., 15. és 16. cikkének való megfelelés érdekében a Bizottságnak a saját honlapján közzétett adatvédelmi értesítés formájában átlátható és következetes módon tájékoztatnia kell minden magánszemélyt a személyes adatainak kezelését magában foglaló bizottsági tevékenységekről, valamint a jogaikról. A Bizottság adott esetben köteles megfelelő formában, egyénileg tájékoztatni a kérelem vagy panasz érintettjeit, azaz a kérelmezőket, a panaszosokat, az érintett személyeket és tanúkat. |
| --- | --- |

(15)

Az (EU) 2018/1725 rendelet 14., 15. és 16. cikkének való megfelelés érdekében a Bizottságnak a saját honlapján közzétett adatvédelmi értesítés formájában átlátható és következetes módon tájékoztatnia kell minden magánszemélyt a személyes adatainak kezelését magában foglaló bizottsági tevékenységekről, valamint a jogaikról. A Bizottság adott esetben köteles megfelelő formában, egyénileg tájékoztatni a kérelem vagy panasz érintettjeit, azaz a kérelmezőket, a panaszosokat, az érintett személyeket és tanúkat.

| (16) | A Bizottságnak átlátható módon kell kezelnie az összes korlátozást, és a megfelelő nyilvántartási rendszerben nyilvántartásba kell vennie a korlátozások minden egyes alkalmazását. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottságnak átlátható módon kell kezelnie az összes korlátozást, és a megfelelő nyilvántartási rendszerben nyilvántartásba kell vennie a korlátozások minden egyes alkalmazását.

| (17) | Az (EU) 2018/1725 rendelet 16. cikkének alkalmazására vonatkozó korlátozások értelmében – amely előírja, hogy amennyiben a személyes adatokat nem az érintettől szerezték be, az érintettet legkésőbb egy hónapon belül tájékoztatni kell – a Bizottságnak egy hónapon belül nyilvántartást kell készítenie az alkalmazott korlátozások okairól. E nyilvántartásnak tartalmaznia kell a korlátozás szükségességének és arányosságának eseti alapon történő értékelését. |
| --- | --- |

(17)

Az (EU) 2018/1725 rendelet 16. cikkének alkalmazására vonatkozó korlátozások értelmében – amely előírja, hogy amennyiben a személyes adatokat nem az érintettől szerezték be, az érintettet legkésőbb egy hónapon belül tájékoztatni kell – a Bizottságnak egy hónapon belül nyilvántartást kell készítenie az alkalmazott korlátozások okairól. E nyilvántartásnak tartalmaznia kell a korlátozás szükségességének és arányosságának eseti alapon történő értékelését.

| (18) | Az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkének (8) bekezdése értelmében az adatkezelők az érintettre vonatkozó korlátozás alkalmazásának fő okaira vonatkozó tájékoztatást elhalaszthatják, elhagyhatják vagy megtagadhatják, ha a tájékoztatás ellehetetlenítené a korlátozás hatását. Ez különösen a rendelet 16. és 35. cikke alkalmazásának korlátozása esetében áll fenn. |
| --- | --- |

(18)

Az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkének (8) bekezdése értelmében az adatkezelők az érintettre vonatkozó korlátozás alkalmazásának fő okaira vonatkozó tájékoztatást elhalaszthatják, elhagyhatják vagy megtagadhatják, ha a tájékoztatás ellehetetlenítené a korlátozás hatását. Ez különösen a rendelet 16. és 35. cikke alkalmazásának korlátozása esetében áll fenn.

| (19) | A Bizottságnak rendszeresen felül kell vizsgálnia az alkalmazott korlátozásokat, hogy az érintetteknek az (EU) 2018/1725 rendelet 16. és 35. cikke szerinti, tájékoztatáshoz való jogai csak addig legyenek korlátozva, ameddig ilyen korlátozások szükségesek a (8) preambulumbekezdésben felsorolt okokból kifolyólag. |
| --- | --- |

(19)

A Bizottságnak rendszeresen felül kell vizsgálnia az alkalmazott korlátozásokat, hogy az érintetteknek az (EU) 2018/1725 rendelet 16. és 35. cikke szerinti, tájékoztatáshoz való jogai csak addig legyenek korlátozva, ameddig ilyen korlátozások szükségesek a (8) preambulumbekezdésben felsorolt okokból kifolyólag.

| (20) | A korlátozások alkalmazását felül kell vizsgálni a személyzeti szabályzat 22c. és 24. cikke, valamint 90. cikkének (1) bekezdése alapján benyújtott kérelmek és a személyzeti szabályzat 22c. cikke és 90. cikkének (2) bekezdése alapján benyújtott panaszok megválaszolásakor, vagy az ilyen kérelmek és panaszok lezárásakor, attól függően, hogy melyik következik be korábban. Ezt követően a Bizottság évente ellenőrzi a korlátozás fenntartásának szükségességét |
| --- | --- |

(20)

A korlátozások alkalmazását felül kell vizsgálni a személyzeti szabályzat 22c. és 24. cikke, valamint 90. cikkének (1) bekezdése alapján benyújtott kérelmek és a személyzeti szabályzat 22c. cikke és 90. cikkének (2) bekezdése alapján benyújtott panaszok megválaszolásakor, vagy az ilyen kérelmek és panaszok lezárásakor, attól függően, hogy melyik következik be korábban. Ezt követően a Bizottság évente ellenőrzi a korlátozás fenntartásának szükségességét

| (21) | Bizonyos esetekben szükségesnek bizonyulhat a korlátozás alkalmazásának fenntartása, különösen az (EU) 2018/1725 rendelet 16. cikke alkalmazásának korlátozása esetében mindaddig, amíg a szóban forgó személyes adatokat a Bizottság már nem őrzi meg. Ilyen esetben az érintettet nem szabad tájékoztatni személyes adatainak feldolgozásáról. Ilyen helyzet különösen akkor fordulhat elő, ha nagy a kockázata annak, hogy az érintett személynek a személyes adatok kezeléséről való tájékoztatása mások jogait és szabadságjogait sérti. Ez az eset állhat fenn akkor, ha a Hatóság elutasítja az érintett személy állítólagos nem megfelelő magatartása miatt jóhiszeműen benyújtott segítségnyújtás iránti kérelmet, és ha az érintett személy és a kérelmező ugyanazon szervezeti egységben dolgozik együtt. Ilyen helyzetben fennáll a veszélye annak, hogy a kérelmező megtorlásnak van kitéve, és hogy mindez a szervezeti egység munkahelyi légkörére is hatással lehet. Ilyen esetben az érintett személy személyes adatait csak addig lehet megőrizni, amíg az adatok relevánsak a kérelem és/vagy a panasz kezelése szempontjából, és amíg ez utóbbi jogvita tárgyát képezheti. |
| --- | --- |

(21)

Bizonyos esetekben szükségesnek bizonyulhat a korlátozás alkalmazásának fenntartása, különösen az (EU) 2018/1725 rendelet 16. cikke alkalmazásának korlátozása esetében mindaddig, amíg a szóban forgó személyes adatokat a Bizottság már nem őrzi meg. Ilyen esetben az érintettet nem szabad tájékoztatni személyes adatainak feldolgozásáról. Ilyen helyzet különösen akkor fordulhat elő, ha nagy a kockázata annak, hogy az érintett személynek a személyes adatok kezeléséről való tájékoztatása mások jogait és szabadságjogait sérti. Ez az eset állhat fenn akkor, ha a Hatóság elutasítja az érintett személy állítólagos nem megfelelő magatartása miatt jóhiszeműen benyújtott segítségnyújtás iránti kérelmet, és ha az érintett személy és a kérelmező ugyanazon szervezeti egységben dolgozik együtt. Ilyen helyzetben fennáll a veszélye annak, hogy a kérelmező megtorlásnak van kitéve, és hogy mindez a szervezeti egység munkahelyi légkörére is hatással lehet. Ilyen esetben az érintett személy személyes adatait csak addig lehet megőrizni, amíg az adatok relevánsak a kérelem és/vagy a panasz kezelése szempontjából, és amíg ez utóbbi jogvita tárgyát képezheti.

| (22) | Az e határozatnak való megfelelés érdekében az Európai Bizottság adatvédelmi tisztviselőjének el kell végeznie a korlátozások alkalmazásának független felülvizsgálatát. |
| --- | --- |

(22)

Az e határozatnak való megfelelés érdekében az Európai Bizottság adatvédelmi tisztviselőjének el kell végeznie a korlátozások alkalmazásának független felülvizsgálatát.

| (23) | A Bizottság konzultációt folytatott az európai adatvédelmi biztossal, aki 2021. szeptember 23-án nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(23)

A Bizottság konzultációt folytatott az európai adatvédelmi biztossal, aki 2021. szeptember 23-án nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Tárgy és hatály

(1)   Ez a határozat meghatározza azokat a szabályokat, amelyeket a Bizottságnak a kérelmek és panaszok személyzeti szabályzat szerinti kezelésekor az érintettek személyes adatainak kezelésről való tájékoztatása tekintetében az (EU) 2018/1725 rendelet 14., 15. és 16. cikkének megfelelően követnie kell.

E határozat megállapítja továbbá azokat a feltételeket, amelyek mellett a Bizottság korlátozhatja az (EU) 2018/1725 rendelet 4., 14–17., 19., 20. és 35. cikkének alkalmazását ugyanezen rendelet 25. cikke (1) bekezdésének b), c), g) és h) pontjával összhangban.

(2)   Ez a határozat a személyes adatoknak a Bizottság által a kérelmek és panaszok kezelése céljából történő, a személyzeti szabályzat 22c. és 24. cikke, valamint 90. cikkének (1) és (2) bekezdése szerinti kezelésére vonatkozik.

(3)   A személyes adatok e határozat hatálya alá tartozó kategóriái magukban foglalják az azonosításra, a kapcsolattartásra és a magatartásra vonatkozó adatokat, valamint a személyes adatoknak az (EU) 2018/1725 rendelet 10. cikkének (1) bekezdése szerinti különleges kategóriáit.

2. cikk

Alkalmazandó kivételek és korlátozások

(1)   Amennyiben a Bizottság az (EU) 2018/1725 rendelet alapján az érintetteket megillető jogok tekintetében látja el a feladatait, mérlegelnie kell, hogy alkalmazandó-e az említett rendeletben megállapított kivételek valamelyike.

(2)   E rendelet 3–7. cikkére is figyelemmel, amennyiben az (EU) 2018/1725 rendelet 14–17., 19., 20. és 35. cikkében meghatározott jogok gyakorlása és kötelezettségek teljesítése a Bizottság által kezelt személyes adatokkal összefüggésben sértené a rendelet 25. cikke (1) bekezdésének b), c), g) vagy h) pontjában felsorolt indokokat, a Bizottság korlátozhatja

| a) | az (EU) 2018/1725 rendelet 14–17., 19., 20. és 35. cikkének alkalmazását; valamint |
| --- | --- |

a)

az (EU) 2018/1725 rendelet 14–17., 19., 20. és 35. cikkének alkalmazását; valamint

| b) | az (EU) 2018/1725 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott átláthatóság elvének alkalmazását, amennyiben a korlátozás rendelkezései megfelelnek az említett rendelet 14–17., 19. és 20. cikkében foglalt jogoknak és kötelezettségeknek a bűncselekmények megelőzésének, kivizsgálásának, felderítésének és büntetőeljárás alá vonásának biztosítása érdekében, amelyeket a kérelmezők, a panaszosok vagy a tanúk jelentenek a Bizottságnak a zaklatással vagy más nem megfelelő magatartással vagy támadással vádolt személlyel kapcsolatban. |
| --- | --- |

b)

az (EU) 2018/1725 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott átláthatóság elvének alkalmazását, amennyiben a korlátozás rendelkezései megfelelnek az említett rendelet 14–17., 19. és 20. cikkében foglalt jogoknak és kötelezettségeknek a bűncselekmények megelőzésének, kivizsgálásának, felderítésének és büntetőeljárás alá vonásának biztosítása érdekében, amelyeket a kérelmezők, a panaszosok vagy a tanúk jelentenek a Bizottságnak a zaklatással vagy más nem megfelelő magatartással vagy támadással vádolt személlyel kapcsolatban.

(3)   Az (1) és (2) bekezdés nem érinti az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke szerinti, az érintettek tájékoztatására és bizonyos adatvédelmi jogaik korlátozására vonatkozó belső szabályok megállapításáról szóló többi bizottsági határozat alkalmazását.

(4)   A jogok és kötelezettségek (2) bekezdésben említett bármilyen korlátozásának – az érintettek jogait és szabadságjogait érintő kockázatokat figyelembe véve – szükségesnek és arányosnak kell lennie.

(5)   A korlátozások alkalmazása előtt a Bizottságnak eseti alapon kell értékelnie azok szükségességét és arányosságát. A korlátozások körét a célkitűzéseik eléréséhez feltétlenül szükséges mértékre kell szűkíteni.

3. cikk

Az érintettek tájékoztatása

(1)   A Bizottság saját honlapján adatvédelmi értesítést tesz közzé, amely az összes érintettet tájékoztatja a személyes adataiknak a kérelmek és panaszok személyzeti szabályzat alapján történő kezelésével összefüggésben végzett bizottsági tevékenységekről.

(2)   A Bizottság köteles megfelelő formában, egyénileg tájékoztatni a kérelmezőket és a panaszosokat, az érintett személyeket, valamint az ezen kérelmekkel vagy panaszokkal kapcsolatban információk szolgáltatására kért tanúkat a személyes adataik kezeléséről.

(3)   Amennyiben a Bizottság a 2. cikknek megfelelően részben vagy egészben korlátozza azon érintetteknek a (2) bekezdés szerinti tájékoztatását, akiknek a személyes adatait a kérelmek és panaszok személyzeti szabályzat alapján történő kezelése céljából kezelik, a Bizottság a határozat 6. cikkével összhangban feljegyzi és nyilvántartásba veszi a korlátozás okait.

4. cikk

Az érintettek hozzáféréshez, törléshez és az adatkezelés korlátozásához való joga

(1)   Amennyiben a Bizottság részben vagy egészben korlátozza az érintetteknek az (EU) 2018/1725 rendelet 17., 19., illetve 20. cikkében említett hozzáférési, törlési, illetve adatkezelés-korlátozási jogát, a hozzáférés, törlés vagy adatkezelés-korlátozás iránti kérelemre adott válaszában tájékoztatja az érintettet:

| a) | az alkalmazott korlátozásról és annak fő okairól; |
| --- | --- |

a)

az alkalmazott korlátozásról és annak fő okairól;

| b) | arról, hogy panasszal élhet az európai adatvédelmi biztosnál, vagy bírósági jogorvoslatot kérhet az Európai Unió Bíróságánál. |
| --- | --- |

b)

arról, hogy panasszal élhet az európai adatvédelmi biztosnál, vagy bírósági jogorvoslatot kérhet az Európai Unió Bíróságánál.

(2)   Az (1) bekezdésben említett korlátozás okairól szóló tájékoztatást el lehet halasztani, el lehet hagyni vagy meg lehet tagadni, amennyiben az ellehetetlenítené a korlátozás hatását.

(3)   A Bizottság az 6. cikkel összhangban feljegyzi a korlátozás okait.

(4)   Amennyiben a hozzáférés jogát részben vagy egészben korlátozták, az érintett az európai adatvédelmi biztos közvetítésével gyakorolhatja hozzáférési jogát az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkének (6), (7) és (8) bekezdésével összhangban.

5. cikk

Az érintett tájékoztatása az adatvédelmi incidensekről

Amennyiben a Bizottság korlátozza az érintettnek az adatvédelmi incidensről való, az (EU) 2018/1725 rendelet 35. cikke szerinti tájékoztatását, a 6. cikkel összhangban feljegyzi és nyilvántartásba veszi a korlátozás okait. A Bizottság az adatvédelmi incidensről szóló értesítés időpontjában eljuttatja a nyilvántartást az európai adatvédelmi biztosnak.

6. cikk

A korlátozások feljegyzése és nyilvántartásba vétele

(1)   A Bizottság feljegyzi az e határozat alapján alkalmazott korlátozások okait, beleértve a korlátozás szükségességének és arányosságának értékelését, figyelembe véve az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkének (2) bekezdésében rögzített vonatkozó elemeket.

(2)   A nyilvántartásban fel kell tüntetni, hogy a jog érintett általi gyakorlása hogyan sértené az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke (1) bekezdésének b), c), g) és h) pontjában felsorolt egy vagy több alkalmazandó indokot.

(3)   A feljegyzést és adott esetben a mögöttes ténybeli és jogi elemeket tartalmazó dokumentumokat nyilvántartásba kell venni. Ezeket kérésre az európai adatvédelmi biztos rendelkezésére kell bocsátani.

7. cikk

A korlátozások időtartama

(1)   A 3., 4. és 5. cikkben említett korlátozások mindaddig alkalmazandók, amíg azok okai fennállnak.

(2)   Amennyiben a 3., 4. és 5. cikk szerinti korlátozás okai már nem állnak fenn, a Bizottság megszünteti a korlátozást.

(3)   A Bizottság ezenkívül megadja a korlátozásnak az érintettre való alkalmazásának fő okait, és tájékoztatja őt arról, hogy bármikor panasszal élhet az európai adatvédelmi biztosnál, vagy bírósági jogorvoslatot kérhet az Európai Unió Bíróságánál.

(4)   A Bizottság felülvizsgálja a 3., 4. és 5. cikkben említett korlátozások alkalmazását a személyzeti szabályzat 22c. és 24. cikke, valamint 90. cikkének (1) bekezdése alapján benyújtott kérelmek és a személyzeti szabályzat 22c. cikke és 90. cikkének (2) bekezdése alapján benyújtott panaszok megválaszolásakor, vagy az ilyen kérelmek és panaszok lezárásakor, attól függően, hogy melyik következik be korábban. Ezt követően a Bizottság évente ellenőrzi a korlátozás fenntartásának szükségességét. A felülvizsgálat tartalmazza a korlátozás szükségességének és arányosságának értékelését, figyelembe véve az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikkének (2) bekezdésében rögzített vonatkozó elemeket.

8. cikk

Biztosítékok és az adattárolás időtartama

(1)   A Bizottság, a Humánerőforrásügyi és Biztonsági Főigazgatóság „Fellebbezések, panaszok és nyomon követésük” egysége biztosítékokat alkalmaz a visszaélések, valamint az olyan személyes adatokhoz való jogtalan hozzáférés vagy adattovábbítás megelőzése érdekében, amelyek tekintetében korlátozások alkalmazandók vagy alkalmazhatók. Ezek a biztosítékok olyan technikai és szervezési intézkedéseket foglalnak magukban, mint például:

| a) | a szerepek, felelősségi körök, hozzáférési jogok és eljárási lépések egyértelmű meghatározása; |
| --- | --- |

a)

a szerepek, felelősségi körök, hozzáférési jogok és eljárási lépések egyértelmű meghatározása;

| b) | olyan biztonságos elektronikus környezet, amely megakadályozza, hogy az elektronikus adatokhoz jogosulatlanul vagy véletlenül hozzáférjenek, vagy azokat jogosulatlan személyeknek továbbítsák; |
| --- | --- |

b)

olyan biztonságos elektronikus környezet, amely megakadályozza, hogy az elektronikus adatokhoz jogosulatlanul vagy véletlenül hozzáférjenek, vagy azokat jogosulatlan személyeknek továbbítsák;

| c) | a papíralapú dokumentumok biztonságos tárolása és feldolgozása, az adatkezelés céljának eléréséhez feltétlenül szükséges mértékre korlátozva; |
| --- | --- |

c)

a papíralapú dokumentumok biztonságos tárolása és feldolgozása, az adatkezelés céljának eléréséhez feltétlenül szükséges mértékre korlátozva;

| d) | a korlátozások kellő figyelemmel kísérése és alkalmazásuk időszakos felülvizsgálata; A d) pontban említett felülvizsgálatokat legalább hat hónaponként el kell végezni. |
| --- | --- |

d)

a korlátozások kellő figyelemmel kísérése és alkalmazásuk időszakos felülvizsgálata; A d) pontban említett felülvizsgálatokat legalább hat hónaponként el kell végezni.

(2)   A korlátozásokat fel kell oldani, ha az azokat indokoló körülmények már nem állnak fenn.

(3)   A személyes adatokat a Bizottság alkalmazandó – az (EU) 2018/1725 rendelet 31. cikke alapján vezetett nyilvántartásokban meghatározandó – adatmegőrzési szabályaival összhangban kell megőrizni. A megőrzési időszak végén a személyes adatokat törlik, anonimizálják vagy az (EU) 2018/1725 rendelet 13. cikkével összhangban átadják a levéltárnak.

9. cikk

A Bizottság adatvédelmi tisztviselője által végzett felülvizsgálat

(1)   A Bizottság adatvédelmi tisztviselőjét minden olyan esetben indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatni kell, amikor az érintettek jogait e határozattal összhangban korlátozzák. Kérésre az adatvédelmi tisztviselő számára hozzáférést kell biztosítani a nyilvántartáshoz, valamint az alapul szolgáló ténybeli és jogi elemeket tartalmazó dokumentumokhoz.

(2)   Az adatvédelmi tisztviselő kérheti a korlátozás felülvizsgálatát. Az adatvédelmi tisztviselőt a kért felülvizsgálat eredményéről írásban tájékoztatják.

(3)   A Bizottság dokumentálja az adatvédelmi tisztviselő bevonását minden olyan esetben, amikor a 2. cikk (2) bekezdésében említett jogok és kötelezettségek alkalmazása korlátozott.

10. cikk

Hatálybalépés

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Kelt Brüsszelben, 2022. január 27-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 56., 1968.3.4., 1. o.

1

(2)  A 2013. december 19-i 79-2013. sz. igazgatási közlemény – „
  A kérelmek és panaszok benyújtására vonatkozó szabályok (a személyzeti szabályzat 90. cikkének (1) és (2) bekezdése) és a segítségnyújtás iránti kérelmekre vonatkozó szabályok (a személyzeti szabályzat 24. cikke) aktualizálása
  ”.

2

A kérelmek és panaszok benyújtására vonatkozó szabályok (a személyzeti szabályzat 90. cikkének (1) és (2) bekezdése) és a segítségnyújtás iránti kérelmekre vonatkozó szabályok (a személyzeti szabályzat 24. cikke) aktualizálása

(3)  A fájlok Bizottságon belüli megőrzését a közös bizottsági szintű megőrzési lista szabályozza; ez egy adatmegőrzési ütemterv formáját öltő szabályozási dokumentum, amely meghatározza a különböző típusú bizottsági fájlok megőrzési időszakait (SEC(2019) 900). A személyes adatok megőrzési időszakát a kérelmek és panaszok személyzeti szabályzat szerinti kezelésére vonatkozó adatvédelmi nyilatkozat tartalmazza.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).

4

---

NEMZETKÖZI MEGÁLLAPODÁSOKKAL LÉTREHOZOTT SZERVEK ÁLTAL ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 2022.1.28. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 19/84 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.1.28.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 19/84

---

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉG ÉS A SVÁJCI ÁLLAMSZÖVETSÉG KÖZÖTT LÉTREJÖTT, A LÉGI KÖZLEKEDÉSRŐL SZÓLÓ MEGÁLLAPODÁSSAL LÉTREHOZOTT EURÓPAI UNIÓ/SVÁJC LÉGI KÖZLEKEDÉSI VEGYES BIZOTTSÁG 2/2021. sz. HATÁROZATA

(2021. december 8.)

az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött légi közlekedési megállapodás mellékletének felváltásáról [2022/122]

AZ EURÓPAI UNIÓ/SVÁJC LÉGI KÖZLEKEDÉSI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött légi közlekedési megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 23. cikke (4) bekezdésére,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A megállapodás mellékletének helyébe 2022. február 1-jétől e határozat melléklete lép.

2. cikk

(1)   A megállapodás 23. cikkének (3) bekezdésével összhangban közölni kell a Svájci Államszövetséggel a megállapodás mellékletében említett bármely jogi aktusnak az e határozat elfogadását követően a Covid19-világjárványra tekintettel az Európai Unió által elfogadott, és a jogi aktus hatálybalépésének vagy alkalmazása kezdőnapjának módosítására, illetve teljes vagy részleges alkalmazására, illetve a jogi aktus teljes vagy részleges hatályon kívül helyezésére korlátozódó módosításait, és azokat a melléklet felülvizsgálatával foglalkozó vegyes bizottság külön döntése nélkül úgy kell tekinteni, hogy az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésüktől kezdődően szerepelnek a megállapodás mellékletében. A vonatkozó módosítások elfogadása után az Európai Unió Hivatalos Lapjában és a Svájci Államszövetség Jogszabályai Hivatalos Gyűjteményében közzé kell tenni a módosításokra való teljes hivatkozást, az e határozatra való hivatkozással együtt. A módosításokat az Európai Unióban történő alkalmazásuk kezdőnapjától kell alkalmazni Svájcban.

(2)   Az (1) bekezdést a 2022. december 31-ig elfogadott jogi aktusokra kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2021. december 8-án.

a vegyes bizottság részéről

az Európai Unió küldöttségének vezetője

Filip CORNELIS

a svájci küldöttség vezetője

Christian HEGNER

---

MELLÉKLET

E megállapodás alkalmazásában:

| — | a 2009. december 1-jén hatályba lépett Lisszaboni Szerződés értelmében az Európai Unió az Európai Közösség helyébe lép és annak jogutódja; |
| --- | --- |

—

a 2009. december 1-jén hatályba lépett Lisszaboni Szerződés értelmében az Európai Unió az Európai Közösség helyébe lép és annak jogutódja;

| — | valahányszor az e mellékletben felsorolt jogi aktusok az Európai Közösség – vagy az annak helyébe lépő Európai Unió – tagállamait vagy a hozzájuk való kötődés követelményét említik, e megállapodás alkalmazásában úgy kell tekinteni, hogy e rendelkezések egyúttal Svájcra is, illetőleg a Svájchoz való ugyanolyan kötődés követelményére is alkalmazandók; |
| --- | --- |

—

valahányszor az e mellékletben felsorolt jogi aktusok az Európai Közösség – vagy az annak helyébe lépő Európai Unió – tagállamait vagy a hozzájuk való kötődés követelményét említik, e megállapodás alkalmazásában úgy kell tekinteni, hogy e rendelkezések egyúttal Svájcra is, illetőleg a Svájchoz való ugyanolyan kötődés követelményére is alkalmazandók;

| — | az e megállapodás 4., 15., 18., 27. és 35. cikkében a 2407/92/EGK és a 2408/92/EGK tanácsi rendeletre való hivatkozásokat az 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni; |
| --- | --- |

—

az e megállapodás 4., 15., 18., 27. és 35. cikkében a 2407/92/EGK és a 2408/92/EGK tanácsi rendeletre való hivatkozásokat az 1008/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni;

| — | e megállapodás 15. cikkének sérelme nélkül az alábbi közösségi irányelvekben és rendeletekben előforduló „közösségi légi fuvarozó” kifejezés – az 1008/2008/EK rendelet rendelkezéseivel összhangban – egyaránt utal az engedéllyel rendelkező olyan légi fuvarozókra is, amelyek fő tevékenységi helye és – adott esetben – hivatalos székhelye Svájcban van. A 2407/92/EGK tanácsi rendeletre való valamennyi hivatkozást az 1008/2008/EK rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni; |
| --- | --- |

—

e megállapodás 15. cikkének sérelme nélkül az alábbi közösségi irányelvekben és rendeletekben előforduló „közösségi légi fuvarozó” kifejezés – az 1008/2008/EK rendelet rendelkezéseivel összhangban – egyaránt utal az engedéllyel rendelkező olyan légi fuvarozókra is, amelyek fő tevékenységi helye és – adott esetben – hivatalos székhelye Svájcban van. A 2407/92/EGK tanácsi rendeletre való valamennyi hivatkozást az 1008/2008/EK rendeletre való hivatkozásként kell értelmezni;

| — | a Szerződés 81. és 82. cikkére vagy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. és 102. cikkére való valamennyi olyan hivatkozást, amely az alábbi jogi aktusok szövegében fordul elő, e megállapodás 8. és 9. cikkére való hivatkozásként kell értelmezni. |
| --- | --- |

—

a Szerződés 81. és 82. cikkére vagy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. és 102. cikkére való valamennyi olyan hivatkozást, amely az alábbi jogi aktusok szövegében fordul elő, e megállapodás 8. és 9. cikkére való hivatkozásként kell értelmezni.

1.   A légi közlekedés liberalizációja és egyéb, a polgári repülésre vonatkozó szabályok

Az Európai Parlament és a Tanács 1008/2008/EK rendelete (2008. szeptember 24.) a Közösségben a légi járatok működtetésére vonatkozó közös szabályokról (átdolgozott változat) (HL L 293., 2008.10.31., 3. o.), az alábbiakkal módosítva:

| — | az (EU) 2018/1139 rendelet (HL L 212., 2018.8.22., 1. o.), |
| --- | --- |

—

az (EU) 2018/1139 rendelet (HL L 212., 2018.8.22., 1. o.),

| — | az (EU) 2020/696 rendelet (HL L 165., 2020.5.27., 1. o.). |
| --- | --- |

—

az (EU) 2020/696 rendelet (HL L 165., 2020.5.27., 1. o.).

| — | a Bizottság (EU) 2020/2114 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 426., 2020.12.17., 1. o.) az (EU) 2020/2114 rendelet 2020.12.18. óta teljes egészében alkalmazandó Svájcban, |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/2114 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 426., 2020.12.17., 1. o.) az (EU) 2020/2114 rendelet 2020.12.18. óta teljes egészében alkalmazandó Svájcban,

| — | a Bizottság (EU) 2020/2115 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 426., 2020.12.17., 4. o.) az (EU) 2020/2115 rendelet 2020.12.18. óta teljes egészében alkalmazandó Svájcban. |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/2115 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 426., 2020.12.17., 4. o.) az (EU) 2020/2115 rendelet 2020.12.18. óta teljes egészében alkalmazandó Svájcban.

A Tanács 2000/79/EK irányelve (2000. november 27.) az Európai Légitársaságok Szövetsége (AEA), az Európai Közlekedési és Szállítási Dolgozók Szövetsége (ETF), az Európai Közforgalmi Pilóták Szövetsége (ECA), az Európai Regionális Légitársaságok Szövetsége (ERA) és a Légiszállítók Nemzetközi Szövetsége (IACA) által kötött, a polgári repülésben dolgozó utazó munkavállalók munkaidejének szervezéséről szóló európai megállapodásról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 302., 2000.12.1., 57. o.)

Az Európai Parlament és a Tanács 2003/88/EK irányelve (2003. november 4.) a munkaidő-szervezés egyes szempontjairól (HL L 299., 2003.11.18., 9. o.)

Az Európai Parlament és a Tanács 437/2003/EK rendelete (2003. február 27.) a légi személy-, áru- és postaiküldemény-szállításra vonatkozó statisztikai adatgyűjtésről (HL L 66., 2003.3.11., 1. o.)

A Bizottság 1358/2003/EK rendelete (2003. július 31.) a légi személy-, áru- és postaiküldemény-szállításra vonatkozó statisztikai adatgyűjtésről szóló 437/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról, valamint annak I. és II. melléklete módosításáról (HL L 194., 2003.8.1., 9. o.), az alábbival módosítva:

| — | a Bizottság 158/2007/EK rendelete (HL L 49., 2007.2.17., 9. o.) |
| --- | --- |

—

a Bizottság 158/2007/EK rendelete (HL L 49., 2007.2.17., 9. o.)

Az Európai Parlament és a Tanács 785/2004/EK rendelete (2004. április 21.) a légifuvarozókra és légi járművek üzemben tartóira vonatkozó biztosítási követelményekről (HL L 138., 2004.4.30., 1. o.), az alábbival módosítva:

| — | a Bizottság 285/2010/EU rendelete (HL L 87., 2010.4.7., 19. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 285/2010/EU rendelete (HL L 87., 2010.4.7., 19. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2020/1118 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 243., 2020.7.29., 1. o.) |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/1118 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 243., 2020.7.29., 1. o.)

A Tanács 95/93/EGK rendelete (1993. január 18.) a Közösség repülőterein alkalmazandó résidőkiosztás egységes szabályairól (HL L 14., 1993.1.22., 1. o., 1–12. cikk), az alábbiakkal módosítva:

| — | a 793/2004/EK rendelet (HL L 138., 2004.4.30., 50. o.), |
| --- | --- |

—

a 793/2004/EK rendelet (HL L 138., 2004.4.30., 50. o.),

| — | az (EU) 2020/459 rendelet (HL L 99., 2020.3.31., 1. o.), |
| --- | --- |

—

az (EU) 2020/459 rendelet (HL L 99., 2020.3.31., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2020/1477 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 338., 2020.10.15., 4. o.) |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/1477 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 338., 2020.10.15., 4. o.)

| — | az (EU) 2021/250 rendelet (HL L 58., 2021.2.19., 1. o.); az (EU) 2021/250 rendelet 1. cikkének (6) bekezdésével módosított, a 95/93/EGK rendelet 10a. cikkének (1) és (4) bekezdése 2021.2.20. óta alkalmazandó Svájcban. |
| --- | --- |

—

az (EU) 2021/250 rendelet (HL L 58., 2021.2.19., 1. o.); az (EU) 2021/250 rendelet 1. cikkének (6) bekezdésével módosított, a 95/93/EGK rendelet 10a. cikkének (1) és (4) bekezdése 2021.2.20. óta alkalmazandó Svájcban.

Az Európai Parlament és a Tanács 2009/12/EK irányelve (2009. március 11.) a repülőtéri díjakról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 70., 2009.3.14., 11. o.)

A Tanács 96/67/EK irányelve (1996. október 15.) a közösségi repülőterek földi kiszolgálási piacára való bejutásról (HL L 272., 1996.10.25., 36. o.),

(1–9. cikk, 11–23. cikk és 25. cikk)

Az Európai Parlament és a Tanács 80/2009/EK rendelete (2009. január 14.) a számítógépes helyfoglalási rendszerek ügyviteli szabályzatáról és a 2299/89/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 35., 2009.2.4., 47. o.)

2.   Versenyszabályok

A Tanács 1/2003/EK rendelete (2002. december 16.) a Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 1., 2003.1.4., 1. o., 1–13. cikk és 15–45. cikk)

(Amennyiben ez a rendelet érinti e megállapodás alkalmazását. A megállapodás szerinti feladatmegosztást nem érinti, hogy a rendelet e felsorolásban szerepel.)

A Bizottság 773/2004/EK rendelete (2004. április 7.) a Bizottság által az EK-Szerződés 81. és 82. cikke alapján folytatott eljárásokról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 123., 2004.4.27., 18. o.), az alábbiakkal módosítva:

| — | a Bizottság 1792/2006/EK rendelete (HL L 362., 2006.12.20., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 1792/2006/EK rendelete (HL L 362., 2006.12.20., 1. o.),

| — | a Bizottság 622/2008/EK rendelete (HL L 171., 2008.7.1., 3. o.) |
| --- | --- |

—

a Bizottság 622/2008/EK rendelete (HL L 171., 2008.7.1., 3. o.)

A Tanács 139/2004/EK rendelete (2004. január 20.) a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről (az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete) (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 24., 2004.1.29., 1. o.),

(1–18. cikk, 19. cikk (1)–(2) bekezdés és 20–23. cikk)

Az összefonódás-ellenőrzési rendelet 4. cikkének (5) bekezdése tekintetében az alábbi rendelkezéseket kell alkalmazni az Európai Közösség és Svájc viszonylatában:

| (1) | A 139/2004/EK rendelet 3. cikkének meghatározása szerinti olyan összefonódás tekintetében, amely az említett rendelet 1. cikke értelmében nem közösségi léptékű, és amely legalább három EK-tagállam és a Svájci Államszövetség nemzeti versenyjoga szerint felülvizsgálható, a szóban forgó rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében említett személyek és vállalkozások – a hatáskörrel rendelkező hatóságoknál történő bármely bejelentést megelőzően – indokolással ellátott beadvánnyal tájékoztathatják a Bizottságot arról, hogy az összefonódást a Bizottságnak helyénvaló megvizsgálnia. |
| --- | --- |

(1)

A 139/2004/EK rendelet 3. cikkének meghatározása szerinti olyan összefonódás tekintetében, amely az említett rendelet 1. cikke értelmében nem közösségi léptékű, és amely legalább három EK-tagállam és a Svájci Államszövetség nemzeti versenyjoga szerint felülvizsgálható, a szóban forgó rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében említett személyek és vállalkozások – a hatáskörrel rendelkező hatóságoknál történő bármely bejelentést megelőzően – indokolással ellátott beadvánnyal tájékoztathatják a Bizottságot arról, hogy az összefonódást a Bizottságnak helyénvaló megvizsgálnia.

| (2) | A 139/2004/EK rendelet 4. cikkének (5) bekezdése és az előző bekezdés szerinti beadványokat az Európai Bizottság haladéktalanul továbbítja a Svájci Államszövetségnek. |
| --- | --- |

(2)

A 139/2004/EK rendelet 4. cikkének (5) bekezdése és az előző bekezdés szerinti beadványokat az Európai Bizottság haladéktalanul továbbítja a Svájci Államszövetségnek.

| (3) | Ha a Svájci Államszövetség az ügy áttételére vonatkozó kérelmet illetően egyet nem értését fejezi ki, a hatáskörrel rendelkező svájci versenyhatóság marad illetékes, és az ügy e bekezdés értelmében nem vonható el a Svájci Államszövetségtől. |
| --- | --- |

(3)

Ha a Svájci Államszövetség az ügy áttételére vonatkozó kérelmet illetően egyet nem értését fejezi ki, a hatáskörrel rendelkező svájci versenyhatóság marad illetékes, és az ügy e bekezdés értelmében nem vonható el a Svájci Államszövetségtől.

Az összefonódás-ellenőrzési rendelet 4. cikkének (4) és (5) bekezdésében, 9. cikkének (2) és (6) bekezdésében, valamint 22. cikkének (2) bekezdésében említett határidők tekintetében:

| (1) | Az Európai Bizottság a 4. cikk (4) és (5) bekezdése, a 9. cikk (2) és (6) bekezdése, valamint a 22. cikk (2) bekezdése értelmében haladéktalanul továbbítja az illetékes svájci versenyhatóságnak a vonatkozó dokumentumokat. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Bizottság a 4. cikk (4) és (5) bekezdése, a 9. cikk (2) és (6) bekezdése, valamint a 22. cikk (2) bekezdése értelmében haladéktalanul továbbítja az illetékes svájci versenyhatóságnak a vonatkozó dokumentumokat.

| (2) | A 139/2004/EK rendelet 4. cikkének (4) és (5) bekezdésében, 9. cikkének (2) és (6) bekezdésében, valamint 22. cikkének (2) bekezdésében említett határidőket a Svájci Államszövetség esetében attól kezdve kell számítani, hogy az illetékes svájci versenyhatóság átvette a vonatkozó dokumentumokat. |
| --- | --- |

(2)

A 139/2004/EK rendelet 4. cikkének (4) és (5) bekezdésében, 9. cikkének (2) és (6) bekezdésében, valamint 22. cikkének (2) bekezdésében említett határidőket a Svájci Államszövetség esetében attól kezdve kell számítani, hogy az illetékes svájci versenyhatóság átvette a vonatkozó dokumentumokat.

A Bizottság 802/2004/EK rendelete (2004. április 21.) a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló 139/2004/EK tanácsi rendelet végrehajtásáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 133., 2004.4.30., 1. o., 1–24. cikk), az alábbiakkal módosítva:

| — | a Bizottság 1792/2006/EK rendelete (HL L 362., 2006.12.20., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 1792/2006/EK rendelete (HL L 362., 2006.12.20., 1. o.),

| — | a Bizottság 1033/2008/EK rendelete (HL L 279., 2008.10.22., 3. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 1033/2008/EK rendelete (HL L 279., 2008.10.22., 3. o.),

| — | a Bizottság 1269/2013/EU végrehajtási rendelete (HL L 336., 2013.12.14., 1. o.) |
| --- | --- |

—

a Bizottság 1269/2013/EU végrehajtási rendelete (HL L 336., 2013.12.14., 1. o.)

A Bizottság 2006/111/EK irányelve (2006. november 16.) a tagállamok és a közvállalkozások közötti pénzügyi kapcsolatok átláthatóságáról, illetve egyes vállalkozások pénzügyi átláthatóságáról (kodifikált változat) (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 318., 2006.11.17., 17. o.)

A Tanács 487/2009/EK rendelete (2009. május 25.) a Szerződés 81. cikke (3) bekezdésének a légiközlekedési ágazaton belüli megállapodások és összehangolt magatartások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról (kodifikált változat) (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 148., 2009.6.11., 1. o.)

3.   A légi közlekedés biztonsága

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1139 rendelete (2018. július 4.) a polgári légi közlekedés területén alkalmazandó közös szabályokról és az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynökségének létrehozásáról és a 2111/2005/EK, az 1008/2008/EK, a 996/2010/EU, a 376/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 2014/30/EU és a 2014/53/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, valamint az 552/2004/EK és a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és a 3922/91/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 212., 2018.8.22., 1. o.)

| — | a Bizottság (EU) 2021/1087 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 236., 2021.7.5., 1. o.) |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2021/1087 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 236., 2021.7.5., 1. o.)

Az Ügynökséget Svájcban is megilletik azok a jogkörök, amelyekkel a rendelet rendelkezései felruházzák.

A Bizottságot Svájcban is megilletik azok a jogkörök, amelyekkel a rendelet 2. cikkének (6) és (7) bekezdése, 41. cikkének (6) bekezdése, 62. cikkének (5) bekezdése, 67. cikkének (2) és (3) bekezdése, 70. cikke (4) bekezdése, 71. cikkének (2) bekezdése, 76. cikkének (4) bekezdése, 84. cikkének (1) bekezdése, 85. cikkének (9) bekezdése, 104. cikke (3) bekezdésének i. pontja, 105. cikkének (1) bekezdése és 106. cikkének(1) és (6) bekezdése értelmében hozott határozatok felruházzák.

Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött légi közlekedési megállapodás mellékletének második franciabekezdésében előírt horizontális kiigazítás ellenére nem alkalmazandók Svájcra a 182/2011/EU rendeletnek az (EU) 2018/1139 rendelet 127. cikkében említett rendelkezéseiben a „tagállamokra” tett utalások.

E rendelet egyetlen rendelkezésének sem adható olyan értelmezés, amely az Európai Repülésbiztonsági Ügynökséget felhatalmazná, hogy nemzetközi megállapodások keretében Svájc nevében lépjen fel az e megállapodásokból eredő kötelezettségei teljesítéséhez való segítségnyújtástól eltérő céllal.

E megállapodás alkalmazásában a rendelet szövege az alábbi kiigazításokkal értendő:

| a) | a 68. cikk a következőképpen módosul:






  i. | az (1) bekezdés a) pontjának szövege az „Unió” szövegrész után a „vagy Svájc” szövegrésszel egészül ki; |
| --- | --- | --- |

a)

a 68. cikk a következőképpen módosul:

i.

az (1) bekezdés a) pontjának szövege az „Unió” szövegrész után a „vagy Svájc” szövegrésszel egészül ki;

| ii. | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(4)   Amennyiben az Unió harmadik országgal tárgyalásokat folytat olyan megállapodásról, amely előírja, hogy egy tagállam vagy az Ügynökség bizonyítványokat bocsáthat ki e harmadik ország repülési hatóságai által kibocsátott bizonyítványok alapján, minden tőle telhetőt meg kell tennie annak érdekében, hogy az érintett harmadik ország ajánlatot tegyen Svájc részére is egy hasonló megállapodásra. Svájcnak pedig törekednie kell arra, hogy az Unió megállapodásaihoz hasonló megállapodásokat kössön a szóban forgó harmadik országokkal.”; |
| --- | --- |

ii.

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(4)   Amennyiben az Unió harmadik országgal tárgyalásokat folytat olyan megállapodásról, amely előírja, hogy egy tagállam vagy az Ügynökség bizonyítványokat bocsáthat ki e harmadik ország repülési hatóságai által kibocsátott bizonyítványok alapján, minden tőle telhetőt meg kell tennie annak érdekében, hogy az érintett harmadik ország ajánlatot tegyen Svájc részére is egy hasonló megállapodásra. Svájcnak pedig törekednie kell arra, hogy az Unió megállapodásaihoz hasonló megállapodásokat kössön a szóban forgó harmadik országokkal.”;

| b) | a 95. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(3)   Az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek 12. cikke (2) bekezdésének a) pontjától eltérve az állampolgári jogaikat teljes körűen gyakorló svájci állampolgárokat az Ügynökség ügyvezető igazgatója szerződéssel alkalmazhatja.”; |
| --- | --- |

b)

a 95. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3)   Az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek 12. cikke (2) bekezdésének a) pontjától eltérve az állampolgári jogaikat teljes körűen gyakorló svájci állampolgárokat az Ügynökség ügyvezető igazgatója szerződéssel alkalmazhatja.”;

| c) | a 96. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „Svájc alkalmazza az Ügynökségre az e melléklet A. mellékletében található, az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvet az A. melléklet függelékével összhangban.”; |
| --- | --- |

c)

a 96. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„Svájc alkalmazza az Ügynökségre az e melléklet A. mellékletében található, az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvet az A. melléklet függelékével összhangban.”;

| d) | a 102. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(5)   „Svájc korlátozások nélkül részt vesz az igazgatóság munkájában, és munkája során az Európai Unió tagállamaival azonos jogok és kötelezettségek illetik meg, kivéve a szavazati jogot.”; |
| --- | --- |

d)

a 102. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(5)   „Svájc korlátozások nélkül részt vesz az igazgatóság munkájában, és munkája során az Európai Unió tagállamaival azonos jogok és kötelezettségek illetik meg, kivéve a szavazati jogot.”;

| e) | a 120. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(13)   Svájc a következő képlet szerint vállal részt az (1) bekezdés b) pontjában említett pénzügyi hozzájárulásból:
  S (0,2/100) + S [1 – (a + b) 0,2/100] c/C
  ahol:







  S | = | az Ügynökség költségvetésének az (1) bekezdés c) és d) pontjában említett díjak és költségek által nem fedezett része; |
| --- | --- | --- | --- |
| a | = | a társult államok száma; |
| b | = | az Európai Unió tagállamainak száma; |
| c | = | Svájc hozzájárulása az ICAO költségvetéséhez; |
| C | = | az EU tagállamainak és a társult államoknak a teljes hozzájárulása az ICAO költségvetéséhez.”; |

e)

a 120. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(13)   Svájc a következő képlet szerint vállal részt az (1) bekezdés b) pontjában említett pénzügyi hozzájárulásból:

S (0,2/100) + S [1 – (a + b) 0,2/100] c/C

ahol:

S

=

az Ügynökség költségvetésének az (1) bekezdés c) és d) pontjában említett díjak és költségek által nem fedezett része;

a

=

a társult államok száma;

b

=

az Európai Unió tagállamainak száma;

c

=

Svájc hozzájárulása az ICAO költségvetéséhez;

C

=

az EU tagállamainak és a társult államoknak a teljes hozzájárulása az ICAO költségvetéséhez.”;

| f) | a 122. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

  „(6)   E melléklet B. melléklete tartalmazza azokat a rendelkezéseket, amelyek az Unió által az Ügynökség tevékenységeiben részt vevők fölött Svájcban gyakorolt pénzügyi ellenőrzésre vonatkoznak.”; |
| --- | --- |

f)

a 122. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(6)   E melléklet B. melléklete tartalmazza azokat a rendelkezéseket, amelyek az Unió által az Ügynökség tevékenységeiben részt vevők fölött Svájcban gyakorolt pénzügyi ellenőrzésre vonatkoznak.”;

| g) | a rendelet I. melléklete a légi járművek és kapcsolódó termékek, alkatrészek és berendezések légialkalmassági és környezetvédelmi tanúsítása, valamint a tervező és gyártó szervezetek tanúsítása végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló, 2012. augusztus 3-i 748/2012/EU bizottsági rendelet (1) 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja hatálya alá tartozó termékeknek minősülő következő légi járművekkel bővül: | A/c – [HB-JES] – Gulfstream G-V típus |
| --- | --- | --- |

g)

a rendelet I. melléklete a légi járművek és kapcsolódó termékek, alkatrészek és berendezések légialkalmassági és környezetvédelmi tanúsítása, valamint a tervező és gyártó szervezetek tanúsítása végrehajtási szabályainak megállapításáról szóló, 2012. augusztus 3-i 748/2012/EU bizottsági rendelet (1) 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja hatálya alá tartozó termékeknek minősülő következő légi járművekkel bővül:

1

A/c – [HB-JES] – Gulfstream G-V típus

| | A/c – [HB-ZDF] – MD900 típus; |
| --- | --- |

A/c – [HB-ZDF] – MD900 típus;

| h) | a 132. cikk (1) bekezdésében szereplő, az (EU) 2016/679 rendeletre való hivatkozást Svájc tekintetében a vonatkozó nemzeti jogszabályokra való hivatkozásként kell értelmezni; |
| --- | --- |

h)

a 132. cikk (1) bekezdésében szereplő, az (EU) 2016/679 rendeletre való hivatkozást Svájc tekintetében a vonatkozó nemzeti jogszabályokra való hivatkozásként kell értelmezni;

| i) | a 140. cikk (6) bekezdése nem alkalmazandó Svájcra. |
| --- | --- |

i)

a 140. cikk (6) bekezdése nem alkalmazandó Svájcra.

A Bizottság 1178/2011/EU rendelete (2011. november 3.) a polgári légi közlekedéshez kapcsolódó műszaki követelményeknek és igazgatási eljárásoknak a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő rögzítéséről (HL L 311., 2011.11.25., 1. o.), az alábbiakkal módosítva:

Bizottság 1178/2011/EU rendelete

| — | a Bizottság 290/2012/EU rendelete (HL L 100., 2012.4.5., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 290/2012/EU rendelete (HL L 100., 2012.4.5., 1. o.),

| — | a Bizottság 70/2014/EU rendelete (HL L 23., 2014.1.28., 25. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 70/2014/EU rendelete (HL L 23., 2014.1.28., 25. o.),

| — | a Bizottság 245/2014/EU rendelete (HL L 74., 2014.3.14., 33. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 245/2014/EU rendelete (HL L 74., 2014.3.14., 33. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2015/445 rendelete (HL L 74., 2015.3.18., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2015/445 rendelete (HL L 74., 2015.3.18., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2016/539 rendelete (HL L 91., 2016.4.7., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2016/539 rendelete (HL L 91., 2016.4.7., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2018/1065 rendelete (HL L 192., 2018.7.30., 21. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2018/1065 rendelete (HL L 192., 2018.7.30., 21. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2018/1119 rendelete (HL L 204., 2018.8.13., 13. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2018/1119 rendelete (HL L 204., 2018.8.13., 13. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2018/1974 rendelete (HL L 326., 2018.12.20., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2018/1974 rendelete (HL L 326., 2018.12.20., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2019/27 rendelete (HL L 8., 2019.1.10., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2019/27 rendelete (HL L 8., 2019.1.10., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2019/430 végrehajtási rendelete (HL L 75., 2019.3.19., 66. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2019/430 végrehajtási rendelete (HL L 75., 2019.3.19., 66. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2019/1747 végrehajtási rendelete (HL L 268., 2019.10.22., 23. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2019/1747 végrehajtási rendelete (HL L 268., 2019.10.22., 23. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2020/359 végrehajtási rendelete (HL L 67., 2020.3.5., 82. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/359 végrehajtási rendelete (HL L 67., 2020.3.5., 82. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2020/723 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 170., 2020.6.2., 1. o.) |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/723 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 170., 2020.6.2., 1. o.)

| — | a Bizottság (EU) 2020/2193 végrehajtási rendelete (HL L 434., 2020.12.23., 13. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/2193 végrehajtási rendelete (HL L 434., 2020.12.23., 13. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2021/1310 végrehajtási rendelete (HL L 284., 2021.8.9., 15. o.) |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2021/1310 végrehajtási rendelete (HL L 284., 2021.8.9., 15. o.)

A Bizottság (EU) 2020/723 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. március 4.) a harmadik országok által kibocsátott pilótatanúsítványok elfogadására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról és az 1178/2011/EU rendelet módosításáról (HL L 170., 2020.6.2., 1. o.)

Bizottság (EU) 2020/723 felhatalmazáson alapuló rendelete

A Tanács 3922/91/EGK rendelete (1991. december 16.) a polgári légi közlekedés területén a műszaki előírások és a közigazgatási eljárások összehangolásáról (HL L 373., 1991.12.31., 4. o., 1–3. cikk, 4. cikk (2) bekezdés, 5–11. és 13. cikk), az alábbiakkal módosítva:

Tanács 3922/91/EGK rendelete

| — | az Európai Parlament és a Tanács 1899/2006/EK rendelete (HL L 377., 2006.12.27., 1. o.), |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 1899/2006/EK rendelete (HL L 377., 2006.12.27., 1. o.),

| — | az Európai Parlament és a Tanács 1900/2006/EK rendelete (HL L 377., 2006.12.27., 176. o.), |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 1900/2006/EK rendelete (HL L 377., 2006.12.27., 176. o.),

| — | a Bizottság 8/2008/EK rendelete (HL L 10., 2008.1.12., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 8/2008/EK rendelete (HL L 10., 2008.1.12., 1. o.),

| — | a Bizottság 859/2008/EK rendelete (HL L 254., 2008.9.20., 1. o.) |
| --- | --- |

—

a Bizottság 859/2008/EK rendelete (HL L 254., 2008.9.20., 1. o.)

Az (EU) 2018/1139 rendelet 139. cikkével összhangban a 3922/91/EGK rendelet hatályát veszti az (EU) 2018/1139 rendelet 32. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban elfogadott, a repülőgéppel végzett légi taxi műveletekre, a repülőgéppel nyújtott sürgősségi orvosi szolgálatokra, továbbá az egypilótás repülőgéppel végzett kereskedelmi célú légi fuvarozásra vonatkozó részletes szabályok alkalmazásának kezdőnapjával.

Az Európai Parlament és a Tanács 996/2010/EU rendelete (2010. október 20.) a polgári légiközlekedési balesetek és repülőesemények vizsgálatáról és megelőzéséről és a 94/56/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 295., 2010.11.12., 35. o.), az alábbiakkal módosítva:

Európai Parlament és a Tanács 996/2010/EU rendelete

| — | az Európai Parlament és a Tanács 376/2014/EU rendelete (HL L 122., 2014.4.24., 18. o.), |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 376/2014/EU rendelete (HL L 122., 2014.4.24., 18. o.),

| — | az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1139 rendelete (HL L 212., 2018.8.22., 1. o.) |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1139 rendelete (HL L 212., 2018.8.22., 1. o.)

A Bizottság 104/2004/EK rendelete (2004. január 22.) az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség fellebbezési tanácsának szervezetére és összetételére vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 16., 2004.1.23., 20. o.)

Bizottság 104/2004/EK rendelete

Az Európai Parlament és a Tanács 2111/2005/EK rendelete (2005. december 14.) a Közösségen belül működési tilalom alá tartozó légi fuvarozók közösségi listájának elfogadásáról és az üzemeltető fuvarozó kiléte tekintetében a légi közlekedés utasainak tájékoztatásáról, valamint a 2004/36/EK irányelv 9. cikkének hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 344., 2005.12.27., 15. o.), az alábbival módosítva:

Európai Parlament és a Tanács 2111/2005/EK rendelete

| — | az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1139 rendelete (HL L 212., 2018.8.22., 1. o.) |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1139 rendelete (HL L 212., 2018.8.22., 1. o.)

A Bizottság 473/2006/EK rendelete (2006. március 22.) a Közösségen belül működési tilalom alá tartozó légi fuvarozóknak a 2111/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. fejezetében említett közösségi listája végrehajtási szabályainak megállapításáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 84., 2006.3.23., 8. o.)

Bizottság 473/2006/EK rendelete

A Bizottság 474/2006/EK rendelete (2006. március 22.) a Közösségen belül működési tilalom alá tartozó légi fuvarozóknak a 2111/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. fejezetében említett közösségi listájának létrehozásáról (HL L 84., 2006.3.23., 14. o.), legutóbb az alábbival módosítva:

Bizottság 474/2006/EK rendelete

| — | a Bizottság (EU) 2021/883 végrehajtási rendelete (HL L 194., 2021.6.2., 22. o.) |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2021/883 végrehajtási rendelete (HL L 194., 2021.6.2., 22. o.)

A Bizottság 1332/2011/EU rendelete (2011. december 16.) a levegőben történő ütközések elhárítását szolgáló közös légtérhasználati követelmények és üzemeltetési eljárások meghatározásáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 336., 2011.12.20., 20. o.), az alábbival módosítva:

Bizottság 1332/2011/EU rendelete

| — | a Bizottság (EU) 2016/583 rendelete (HL L 101., 2016.4.16., 7. o.) |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2016/583 rendelete (HL L 101., 2016.4.16., 7. o.)

A Bizottság 646/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. július 16.) a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti pénzbírságokra és időszakos kényszerítő bírságokra vonatkozó részletes végrehajtási szabályok megállapításáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 187., 2012.7.17., 29. o.)

Bizottság 646/2012/EU végrehajtási rendelete

A Bizottság 748/2012/EU rendelete (2012. augusztus 3.) járművek és kapcsolódó termékek, alkatrészek és berendezések légialkalmassági és környezetvédelmi tanúsítása, valamint a tervező és gyártó szervezetek tanúsítása végrehajtási szabályainak megállapításáról (HL L 224., 2012.8.21., 1. o.), az alábbiakkal módosítva:

Bizottság 748/2012/EU rendelete

| — | a Bizottság 7/2013/EU rendelete (HL L 4., 2013.1.9., 36. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 7/2013/EU rendelete (HL L 4., 2013.1.9., 36. o.),

| — | a Bizottság 69/2014/EU rendelete (HL L 23., 2014.1.28., 12. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 69/2014/EU rendelete (HL L 23., 2014.1.28., 12. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2015/1039 rendelete (HL L 167., 2015.7.1., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2015/1039 rendelete (HL L 167., 2015.7.1., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2016/5 rendelete (HL L 3., 2016.1.6., 3. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2016/5 rendelete (HL L 3., 2016.1.6., 3. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2019/897 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 144., 2019.6.3., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2019/897 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 144., 2019.6.3., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2020/570 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 132., 2020.4.27., 1. o.) |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/570 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 132., 2020.4.27., 1. o.)

| — | A Bizottság (EU) 2021/699 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 145., 2021.4.28., 1. o.) |
| --- | --- |

—

A Bizottság (EU) 2021/699 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 145., 2021.4.28., 1. o.)

| — | A Bizottság (EU) 2021/1088 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 236., 2021.7.5., 3. o.) |
| --- | --- |

—

A Bizottság (EU) 2021/1088 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 236., 2021.7.5., 3. o.)

A Bizottság 965/2012/EU rendelete (2012. október 5.) a légi járművek üzemben tartásához kapcsolódó műszaki követelményeknek és igazgatási eljárásoknak a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő meghatározásáról (HL L 296., 2012.10.25., 1. o.), az alábbiakkal módosítva:

Bizottság 965/2012/EU rendelete

| — | a Bizottság 800/2013/EU rendelete (HL L 227., 2013.8.24., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 800/2013/EU rendelete (HL L 227., 2013.8.24., 1. o.),

| — | a Bizottság 71/2014/EU rendelete (HL L 23., 2014.1.28., 27. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 71/2014/EU rendelete (HL L 23., 2014.1.28., 27. o.),

| — | a Bizottság 83/2014/EU rendelete (HL L 28., 2014.1.31., 17. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 83/2014/EU rendelete (HL L 28., 2014.1.31., 17. o.),

| — | a Bizottság 379/2014/EU rendelete (HL L 123., 2014.4.24., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 379/2014/EU rendelete (HL L 123., 2014.4.24., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2015/140 rendelete (HL L 24., 2015.1.30., 5. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2015/140 rendelete (HL L 24., 2015.1.30., 5. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2015/1329 rendelete (HL L 206., 2015.8.1., 21. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2015/1329 rendelete (HL L 206., 2015.8.1., 21. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2015/640 rendelete (HL L 106., 2015.4.24., 18. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2015/640 rendelete (HL L 106., 2015.4.24., 18. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2015/2338 rendelete (HL L 330., 2015.12.16., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2015/2338 rendelete (HL L 330., 2015.12.16., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2016/1199 rendelete (HL L 198., 2016.7.23., 13. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2016/1199 rendelete (HL L 198., 2016.7.23., 13. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2017/363 rendelete (HL L 55., 2017.3.2., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2017/363 rendelete (HL L 55., 2017.3.2., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2018/394 rendelete (HL L 71., 2018.3.14., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2018/394 rendelete (HL L 71., 2018.3.14., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2018/1042 rendelete (HL L 188., 2018.7.25., 3. o.), az (EU) 965/2012 rendelet új 4. cikkének (2) bekezdése kivételével, az (EU) 2018/1042 rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében előírtak szerint, az alábbival módosítva:






  — | a Bizottság (EU) 2020/745 végrehajtási rendelete (HL L 176., 2020.6.5., 11. o.), |
| --- | --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2018/1042 rendelete (HL L 188., 2018.7.25., 3. o.), az (EU) 965/2012 rendelet új 4. cikkének (2) bekezdése kivételével, az (EU) 2018/1042 rendelet 1. cikkének (1) bekezdésében előírtak szerint, az alábbival módosítva:

—

a Bizottság (EU) 2020/745 végrehajtási rendelete (HL L 176., 2020.6.5., 11. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2018/1975 végrehajtási rendelete (HL L 326., 2018.12.20., 53. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2018/1975 végrehajtási rendelete (HL L 326., 2018.12.20., 53. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2019/1387 végrehajtási rendelete (HL L 229., 2019.9.5., 1. o.), az alábbival módosítva:






  — | a Bizottság (EU) 2020/1176 végrehajtási rendelete (HL L 259., 2020.8.10., 10. o.), |
| --- | --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2019/1387 végrehajtási rendelete (HL L 229., 2019.9.5., 1. o.), az alábbival módosítva:

—

a Bizottság (EU) 2020/1176 végrehajtási rendelete (HL L 259., 2020.8.10., 10. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2019/1384 végrehajtási rendelete (HL L 228., 2019.9.4., 106. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2019/1384 végrehajtási rendelete (HL L 228., 2019.9.4., 106. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2020/2036 végrehajtási rendelete (HL L 416., 2020.12.11., 24. o.); az (EU) 2020/2036 rendelet mellékletének 4–6. pontja 2020.12.31. óta alkalmazandó Svájcban, |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/2036 végrehajtási rendelete (HL L 416., 2020.12.11., 24. o.); az (EU) 2020/2036 rendelet mellékletének 4–6. pontja 2020.12.31. óta alkalmazandó Svájcban,

| — | a Bizottság (EU) 2021/1062 végrehajtási rendelete (HL L 229., 2021.6.29., 3. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2021/1062 végrehajtási rendelete (HL L 229., 2021.6.29., 3. o.).

A Bizottság 628/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. június 28.) az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség szabványosítási vizsgálatok végzésével és a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szabályai alkalmazásának nyomon követésével kapcsolatos munkamódszereiről, valamint a 736/2006/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 179., 2013.6.29., 46. o.)

Bizottság 628/2013/EU végrehajtási rendelete

A Bizottság 139/2014/EU rendelete (2014. február 12.) a repülőterekhez kapcsolódó követelményeknek és igazgatási eljárásoknak a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő meghatározásáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 44., 2014.2.14., 1. o.), az alábbiakkal módosítva:

Bizottság 139/2014/EU rendelete

| — | a Bizottság (EU) 2017/161 végrehajtási rendelete (HL L 27., 2017.2.1., 99. o.) |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2017/161 végrehajtási rendelete (HL L 27., 2017.2.1., 99. o.)

| — | a Bizottság (EU) 2018/401 rendelete (HL L 72., 2018.3.15., 17. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2018/401 rendelete (HL L 72., 2018.3.15., 17. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2020/469 végrehajtási rendelete (HL L 104., 2020.4.3., 1. o.), az alábbival módosítva:






  — | a Bizottság (EU) 2020/1177 végrehajtási rendelete (HL L 259., 2020.8.10., 12. o.), |
| --- | --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/469 végrehajtási rendelete (HL L 104., 2020.4.3., 1. o.), az alábbival módosítva:

—

a Bizottság (EU) 2020/1177 végrehajtási rendelete (HL L 259., 2020.8.10., 12. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2020/1234 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 282., 2020.8.31., 1. o.) |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/1234 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 282., 2020.8.31., 1. o.)

| — | a Bizottság (EU) 2020/2148 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 428., 2020.12.18., 10. o.) |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/2148 felhatalmazáson alapuló rendelete (HL L 428., 2020.12.18., 10. o.)

A Bizottság (EU) 2019/2153 végrehajtási rendelete (2019. december 16.) az Európai Unió Repülésbiztonsági Ügynöksége által felszámított tanúsítási és szolgáltatási díjakról, valamint a 319/2014/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 327., 2019.12.17., 36. o.)

Bizottság (EU) 2019/2153 végrehajtási rendelete

Az Európai Parlament és a Tanács 376/2014/EU rendelete (2014. április 3.) a polgári légi közlekedési események jelentéséről, elemzéséről és nyomon követéséről, valamint a 996/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról és a 2003/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint az 1321/2007/EK bizottsági rendelet és az 1330/2007/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 122., 2014.4.24., 18. o.), az alábbival módosítva:

Európai Parlament és a Tanács 376/2014/EU rendelete

| — | az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1139 rendelete (HL L 212., 2018.8.22., 1. o.) |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1139 rendelete (HL L 212., 2018.8.22., 1. o.)

A Bizottság 452/2014/EU rendelete (2014. április 29.) a harmadik országbeli üzemeltetők légiközlekedési tevékenységére vonatkozó műszaki követelményeknek és igazgatási eljárásoknak a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő rögzítéséről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 133., 2014.5.6., 12. o.), az alábbival módosítva:

Bizottság 452/2014/EU rendelete

| — | a Bizottság (EU) 2016/1158 rendelete (HL L 192., 2016.7.16., 21. o.) |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2016/1158 rendelete (HL L 192., 2016.7.16., 21. o.)

A Bizottság 1321/2014/EU rendelete (2014. november 26.) a légi járművek és repüléstechnikai termékek, alkatrészek és berendezések folyamatos légi alkalmasságának biztosításáról és az ezzel összefüggő feladatokban részt vevő szervezetek és személyek jóváhagyásáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 362., 2014.12.17., 1. o.), az alábbiakkal módosítva:

Bizottság 1321/2014/EU rendelete

| — | a Bizottság (EU) 2015/1088 rendelete (HL L 176., 2015.7.7., 4. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2015/1088 rendelete (HL L 176., 2015.7.7., 4. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2015/1536 rendelete (HL L 241., 2015.9.17., 16. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2015/1536 rendelete (HL L 241., 2015.9.17., 16. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2017/334 rendelete (HL L 50., 2017.2.28., 13. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2017/334 rendelete (HL L 50., 2017.2.28., 13. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2018/1142 rendelete (HL L 207., 2018.8.16., 2. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2018/1142 rendelete (HL L 207., 2018.8.16., 2. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2019/1383 végrehajtási rendelete (HL L 228., 2019.9.4., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2019/1383 végrehajtási rendelete (HL L 228., 2019.9.4., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2019/1384 végrehajtási rendelete (HL L 228., 2019.9.4., 106. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2019/1384 végrehajtási rendelete (HL L 228., 2019.9.4., 106. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2020/270 végrehajtási rendelete (HL L 56., 2020.2.27., 20. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/270 végrehajtási rendelete (HL L 56., 2020.2.27., 20. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2020/1159 végrehajtási rendelete (HL L 257., 2020.8.6., 14. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/1159 végrehajtási rendelete (HL L 257., 2020.8.6., 14. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2021/685 végrehajtási rendelete (HL L 143., 2021.4.27., 6. o.) |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2021/685 végrehajtási rendelete (HL L 143., 2021.4.27., 6. o.)

| — | a Bizottság (EU) 2021/700 végrehajtási rendelete (HL L 145., 2021.4.28., 20. o.), az (EU) 2021/700 rendelet 1. cikkének (1) bekezdése és I. mellékletének 5., 6. és 8. pontja 2021.5.18. óta alkalmazandó Svájcban. |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2021/700 végrehajtási rendelete (HL L 145., 2021.4.28., 20. o.), az (EU) 2021/700 rendelet 1. cikkének (1) bekezdése és I. mellékletének 5., 6. és 8. pontja 2021.5.18. óta alkalmazandó Svájcban.

A Bizottság (EU) 2015/340 rendelete (2015. február 20.) a légiforgalmi irányítói szakszolgálati engedélyekre és tanúsítványokra vonatkozó formai követelményeknek és igazgatási eljárásoknak a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő meghatározásáról, a 923/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról és a 805/2011/EU bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 63., 2015.3.6., 1. o.)

Bizottság (EU) 2015/340 rendelete

A Bizottság (EU) 2015/640 rendelete (2015. április 23.) adott üzembentartási típusra vonatkozó kiegészítő légialkalmassági előírásokról és a 965/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 106., 2015.4.24., 18. o.), az alábbival módosítva:

Bizottság (EU) 2015/640 rendelete

| — | a Bizottság (EU) 2019/133 végrehajtási rendelete (HL L 25., 2019.1.29., 14. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2019/133 végrehajtási rendelete (HL L 25., 2019.1.29., 14. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2020/1159 végrehajtási rendelete (HL L 257., 2020.8.6., 14. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/1159 végrehajtási rendelete (HL L 257., 2020.8.6., 14. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2021/97 végrehajtási rendelete (HL L 31., 2021.1.29., 208. o.), az (EU) 2021/97 rendelet 1. cikke 2021.2.26. óta alkalmazandó Svájcban, az I. melléklet 1. pontjának kivételével, amely 2021.2.16. óta alkalmazandó Svájcban. |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2021/97 végrehajtási rendelete (HL L 31., 2021.1.29., 208. o.), az (EU) 2021/97 rendelet 1. cikke 2021.2.26. óta alkalmazandó Svájcban, az I. melléklet 1. pontjának kivételével, amely 2021.2.16. óta alkalmazandó Svájcban.

A Bizottság (EU) 2015/1018 végrehajtási rendelete (2015. június 29.) a 376/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján kötelezően jelentendő polgári légiközlekedési események besorolását meghatározó jegyzék megállapításáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 163., 2015.6.30., 1. o.)

Bizottság (EU) 2015/1018 végrehajtási rendelete

A Bizottság (EU) 2016/2357 határozata (2016. december 19.) a 216/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek és az abban foglalt végrehajtási szabályoknak a Hellenic Aviation Training Academy (Görög Légi Közlekedési Képzési Akadémia, HATA) által kiállított bizonyítványok és az azok alapján kiadott, 66. rész szerinti engedélyek tekintetében történő hatékony végrehajtása elmulasztásáról (az értesítés a C(2016) 8645. számú dokumentummal történt) (HL L 348., 2016.12.21., 72. o.)

Bizottság (EU) 2016/2357 határozata

A Bizottság (EU) 2018/395 rendelete (2018. március 13.) a ballonok üzemben tartására, valamint a ballonokkal kapcsolatos hajózószemélyzeti szakszolgálati engedélyezésre vonatkozó részletes szabályoknak az (EU) 2018/1139 európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő meghatározásáról (HL L 71., 2018.3.14., 10. o.), az alábbival módosítva:

Bizottság (EU) 2018/395 rendelete

| — | a Bizottság (EU) 2020/357 végrehajtási rendelete (HL L 67., 2020.3.5., 34. o.) |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/357 végrehajtási rendelete (HL L 67., 2020.3.5., 34. o.)

A Bizottság (EU) 2018/1976 végrehajtási rendelete (2018. december 14.) a vitorlázó repülőgépek üzemben tartására, valamint a vitorlázó repülőgépekkel kapcsolatos hajózószemélyzeti szakszolgálati engedélyezésre vonatkozó részletes szabályoknak az (EU) 2018/1139 európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében történő meghatározásáról (HL L 326., 2018.12.20., 64. o.), az alábbival módosítva:

Bizottság (EU) 2018/1976 végrehajtási rendelete

| — | a Bizottság (EU) 2020/358 végrehajtási rendelete (HL L 67., 2020.3.5., 57. o.) |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/358 végrehajtási rendelete (HL L 67., 2020.3.5., 57. o.)

Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/494 rendelete (2019. március 25.) a légi közlekedés biztonságának egyes, Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Unióból történő kilépésével összefüggő vonatkozásairól (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 85I., 2019.3.27., 11. o.)

Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/494 rendelete

A Bizottság (EU) 2019/1128 végrehajtási határozata (2019. július 1.) az európai központi adattárban tárolt biztonsági ajánlásokhoz és válaszokhoz való hozzáférési jogokról és a 2012/780/EU határozat hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 177., 2019.7.2., 112. o.)

Bizottság (EU) 2019/1128 végrehajtási határozata

A Bizottság (EU) 2020/2034 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. október 6.) a 376/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a közös európai kockázatbesorolási rendszer tekintetében történő kiegészítéséről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 416., 2020.12.11., 1. o.).

4.   A légi közlekedés védelme

A légi közlekedés védelme

Az Európai Parlament és a Tanács 300/2008/EK rendelete (2008. március 11.) a polgári légi közlekedés védelmének közös szabályairól és a 2320/2002/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 97., 2008.4.9., 72. o.)

Európai Parlament és a Tanács 300/2008/EK rendelete

A Bizottság 272/2009/EK rendelete (2009. április 2.) a polgári légi közlekedés védelméről szóló 300/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet mellékletében foglalt közös alapkövetelmények kiegészítéséről (HL L 91., 2009.4.3., 7. o.), az alábbiakkal módosítva:

Bizottság 272/2009/EK rendelete

| — | a Bizottság 297/2010/EU rendelete (HL L 90., 2010.4.10., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 297/2010/EU rendelete (HL L 90., 2010.4.10., 1. o.),

| — | a Bizottság 720/2011/EU rendelete (HL L 193., 2011.7.23., 19. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 720/2011/EU rendelete (HL L 193., 2011.7.23., 19. o.),

| — | a Bizottság 1141/2011/EU rendelete (HL L 293., 2011.11.11., 22. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 1141/2011/EU rendelete (HL L 293., 2011.11.11., 22. o.),

| — | a Bizottság 245/2013/EU rendelete (HL L 77., 2013.3.20., 5. o.) |
| --- | --- |

—

a Bizottság 245/2013/EU rendelete (HL L 77., 2013.3.20., 5. o.)

A Bizottság 1254/2009/EU rendelete (2009. december 18.) a polgári légi közlekedés védelmére irányuló közös alapkövetelményektől való eltérést és alternatív védelmi intézkedések elfogadását a tagállamok számára lehetővé tevő feltételek meghatározásáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 338., 2009.12.19., 17. o.), az alábbival módosítva:

Bizottság 1254/2009/EU rendelete

| — | a Bizottság (EU) 2016/2096 rendelete (HL L 326., 2016.12.1., 7. o.) |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2016/2096 rendelete (HL L 326., 2016.12.1., 7. o.)

A Bizottság 18/2010/EU rendelete (2010. január 8.) a 300/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a polgári légiközlekedés-védelem terén végrehajtandó nemzeti minőségbiztosítási programokra vonatkozó követelmények tekintetében való módosításáról (HL L 7., 2010.1.12., 3. o.)

Bizottság 18/2010/EU rendelete

A Bizottság 72/2010/EU rendelete (2010. január 26.) a légi közlekedés védelmével kapcsolatos bizottsági ellenőrzések eljárásainak megállapításáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 23., 2010.1.27., 1. o.), az alábbival módosítva:

Bizottság 72/2010/EU rendelete

| — | a Bizottság (EU) 2016/472 végrehajtási rendelete (HL L 85., 2016.4.1., 28. o.) |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2016/472 végrehajtási rendelete (HL L 85., 2016.4.1., 28. o.)

A Bizottság (EU) 2015/1998 végrehajtási rendelete (2015. november 5.) a közös légiközlekedés-védelmi alapkövetelmények végrehajtásához szükséges részletes intézkedések meghatározásáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 299., 2015.11.14., 1. o.), az alábbiakkal módosítva:

Bizottság (EU) 2015/1998 végrehajtási rendelete

| — | a Bizottság (EU) 2015/2426 végrehajtási rendelete (HL L 334., 2015.12.22., 5. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2015/2426 végrehajtási rendelete (HL L 334., 2015.12.22., 5. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2017/815 végrehajtási rendelete (HL L 122., 2017.5.13., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2017/815 végrehajtási rendelete (HL L 122., 2017.5.13., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2018/55 végrehajtási rendelete (HL L 10., 2018.1.13., 5. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2018/55 végrehajtási rendelete (HL L 10., 2018.1.13., 5. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2019/103 végrehajtási rendelete (HL L 21., 2019.1.24., 13. o.), az alábbival módosítva:






  — | a Bizottság (EU) 2020/910 végrehajtási rendelete (HL L 208., 2020.7.1., 43. o.), |
| --- | --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2019/103 végrehajtási rendelete (HL L 21., 2019.1.24., 13. o.), az alábbival módosítva:

—

a Bizottság (EU) 2020/910 végrehajtási rendelete (HL L 208., 2020.7.1., 43. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2019/413 végrehajtási rendelete (HL L 73., 2019.3.15., 98. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2019/413 végrehajtási rendelete (HL L 73., 2019.3.15., 98. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2019/1583 végrehajtási rendelete (HL L 246., 2019.9.26., 15. o.), az alábbival módosítva:






  — | a Bizottság (EU) 2020/910 végrehajtási rendelete (HL L 208., 2020.7.1., 43. o.) |
| --- | --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2019/1583 végrehajtási rendelete (HL L 246., 2019.9.26., 15. o.), az alábbival módosítva:

—

a Bizottság (EU) 2020/910 végrehajtási rendelete (HL L 208., 2020.7.1., 43. o.)

| — | a Bizottság (EU) 2020/111 végrehajtási rendelete (HL L 21., 2020.1.27., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/111 végrehajtási rendelete (HL L 21., 2020.1.27., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2020/910 végrehajtási rendelete (HL L 208., 2020.7.1., 43. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/910 végrehajtási rendelete (HL L 208., 2020.7.1., 43. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2021/255 végrehajtási rendelete (HL L 58., 2021.2.19., 23. o.), az (EU) 2021/255 rendelet mellékletének 15., 18–19. és 32. pontja 2021.3.11. óta alkalmazandó Svájcban. |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2021/255 végrehajtási rendelete (HL L 58., 2021.2.19., 23. o.), az (EU) 2021/255 rendelet mellékletének 15., 18–19. és 32. pontja 2021.3.11. óta alkalmazandó Svájcban.

A Bizottság C(2015) 8005 végrehajtási határozata (2015. november 16.) a 300/2008/EK rendelet 18. cikkének a) pontjában említett információkat tartalmazó, a közös légiközlekedés-védelmi alapkövetelmények végrehajtásához szükséges részletes intézkedések meghatározásáról (a Hivatalos Lapban nem tették közzé), az alábbiakkal módosítva:

Bizottság C(2015) 8005 végrehajtási határozata

| — | a Bizottság C(2017) 3030 végrehajtási határozata, |
| --- | --- |

—

a Bizottság C(2017) 3030 végrehajtási határozata,

| — | a Bizottság C(2018) 4857 végrehajtási határozata, |
| --- | --- |

—

a Bizottság C(2018) 4857 végrehajtási határozata,

| — | a Bizottság C(2019) 132 végrehajtási határozata, az alábbival módosítva:






  — | a Bizottság C(2020) 4241 végrehajtási határozata, |
| --- | --- | --- |

—

a Bizottság C(2019) 132 végrehajtási határozata, az alábbival módosítva:

—

a Bizottság C(2020) 4241 végrehajtási határozata,

| — | a Bizottság C(2021) 0996 végrehajtási határozata. |
| --- | --- |

—

a Bizottság C(2021) 0996 végrehajtási határozata.

5.   Légiforgalmi szolgáltatás

Légiforgalmi szolgáltatás

Az Európai Parlament és a Tanács 549/2004/EK rendelete (2004. március 10.) az egységes európai égbolt létrehozására vonatkozó keret megállapításáról (keretrendelet) (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 96., 2004.3.31., 1. o.), az alábbival módosítva:

Európai Parlament és a Tanács 549/2004/EK rendelete

| — | az Európai Parlament és a Tanács 1070/2009/EK rendelete (HL L 300., 2009.11.14., 34. o.) |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 1070/2009/EK rendelete (HL L 300., 2009.11.14., 34. o.)

A Bizottságot Svájcban is megilletik azok a jogkörök, amelyekkel a 6., a 8., a 10., a 11. és a 12. cikk felruházza.

A 10. cikk a következőképpen módosul:

A (2) bekezdésben a „közösségi szintű” szövegrész helyébe a „közösségi szinten, Svájc részvételével” szövegrész lép.

Az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött légi közlekedési megállapodás mellékletének második franciabekezdésében előírt horizontális kiigazítás ellenére nem alkalmazandók Svájcra a „tagállamokra” tett azon utalások, amelyek az 549/2004/EK rendelet 5. cikkében, illetőleg az 1999/468/EK határozatnak a szóban forgó cikkben említett rendelkezéseiben fordulnak elő.

Az Európai Parlament és a Tanács 550/2004/EK rendelete (2004. március 10.) a léginavigációs szolgálatoknak az egységes európai égbolt keretében történő ellátásáról (léginavigációs-szolgálati rendelet) (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 96., 2004.3.31., 10. o.), az alábbival módosítva:

Európai Parlament és a Tanács 550/2004/EK rendelete

| — | az Európai Parlament és a Tanács 1070/2009/EK rendelete (HL L 300., 2009.11.14., 34. o.) |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 1070/2009/EK rendelete (HL L 300., 2009.11.14., 34. o.)

A Bizottságot Svájcban is megilletik azok a jogkörök, amelyekkel a 9a., a 9b., a 15., a 15a., a 16. és a 17. cikk felruházza.

E megállapodás alkalmazásában a rendelet rendelkezései az alábbi módosításokkal értendők:

| a) | A 3. cikk a következőképpen módosul:
  a (2) bekezdésben „a Közösségen” és „a Közösségben” szavakat az „és Svájcon”, illetve az „és Svájcban” szavak egészítik ki; |
| --- | --- |

a)

A 3. cikk a következőképpen módosul:

a (2) bekezdésben „a Közösségen” és „a Közösségben” szavakat az „és Svájcon”, illetve az „és Svájcban” szavak egészítik ki;

| b) | a 7. cikk a következőképpen módosul:
  az (1) és a (6) bekezdés szövege az „a Közösségen” szövegrész után az „és Svájcon” szövegrésszel egészül ki; |
| --- | --- |

b)

a 7. cikk a következőképpen módosul:

az (1) és a (6) bekezdés szövege az „a Közösségen” szövegrész után az „és Svájcon” szövegrésszel egészül ki;

| c) | a 8. cikk a következőképpen módosul:
  a (1) bekezdésben „a Közösségen” és „a Közösségben” szavakat az „és Svájcon”, illetve az „és Svájcban” szavak egészítik ki; |
| --- | --- |

c)

a 8. cikk a következőképpen módosul:

a (1) bekezdésben „a Közösségen” és „a Közösségben” szavakat az „és Svájcon”, illetve az „és Svájcban” szavak egészítik ki;

| d) | a 10. cikk a következőképpen módosul:
  az (1) bekezdésben „a Közösségen” és „a Közösségben” szavakat az „és Svájcon”, illetve az „és Svájcban” szavak egészítik ki; |
| --- | --- |

d)

a 10. cikk a következőképpen módosul:

az (1) bekezdésben „a Közösségen” és „a Közösségben” szavakat az „és Svájcon”, illetve az „és Svájcban” szavak egészítik ki;

| e) | a 16. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(3)   A Bizottság a tagállamoknak címezi a határozatát, és annyiban tájékoztatja arról a szolgáltatót, amennyiben az jogilag érintett.” |
| --- | --- |

e)

a 16. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A Bizottság a tagállamoknak címezi a határozatát, és annyiban tájékoztatja arról a szolgáltatót, amennyiben az jogilag érintett.”

Az Európai Parlament és a Tanács 551/2004/EK rendelete (2004. március 10.) a légtérnek az egységes európai égbolt keretében történő szervezéséről és használatáról (légtérrendelet) (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 96., 2004.3.31., 20. o.), az alábbival módosítva:

Európai Parlament és a Tanács 551/2004/EK rendelete

| — | az 1070/2009/EK rendelet (HL L 300., 2009.11.14., 34. o.) |
| --- | --- |

—

az 1070/2009/EK rendelet (HL L 300., 2009.11.14., 34. o.)

A Bizottságot Svájcban is megilletik azok a jogkörök, amelyekkel a 3a., a 6. és a 10. cikk felruházza.

Az Európai Parlament és a Tanács 552/2004/EK rendelete (2004. március 10.) az Európai Légiforgalmi Szolgáltatási Hálózat átjárhatóságáról (átjárhatósági rendelet) (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 96., 2004.3.31., 26. o.), az alábbival módosítva:

Európai Parlament és a Tanács 552/2004/EK rendelete

| — | az 1070/2009/EK rendelet (HL L 300., 2009.11.14., 34. o.) |
| --- | --- |

—

az 1070/2009/EK rendelet (HL L 300., 2009.11.14., 34. o.)

A Bizottságot Svájcban is megilletik azok a jogkörök, amelyekkel a 4. cikk, a 7. cikk és a 10. cikk (3) bekezdése felruházza.

E megállapodás alkalmazásában a rendelet rendelkezései az alábbi módosításokkal értendők:

| a) | a 5. cikk a következőképpen módosul:
  a (2) bekezdés szövege az „a Közösségben” szövegrész után a „vagy Svájcban” szövegrésszel egészül ki; |
| --- | --- |

a)

a 5. cikk a következőképpen módosul:

a (2) bekezdés szövege az „a Közösségben” szövegrész után a „vagy Svájcban” szövegrésszel egészül ki;

| b) | a 7. cikk a következőképpen módosul:
  a (4) bekezdés szövege az „a Közösségben” szövegrész után a „vagy Svájcban” szövegrésszel egészül ki; |
| --- | --- |

b)

a 7. cikk a következőképpen módosul:

a (4) bekezdés szövege az „a Közösségben” szövegrész után a „vagy Svájcban” szövegrésszel egészül ki;

| c) | a III. melléklet a következőképpen módosul:
  a 3. szakasz második és utolsó franciabekezdésének szövege az „a Közösségben” szövegrész után a „vagy Svájcban” szövegrésszel egészül ki. |
| --- | --- |

c)

a III. melléklet a következőképpen módosul:

a 3. szakasz második és utolsó franciabekezdésének szövege az „a Közösségben” szövegrész után a „vagy Svájcban” szövegrésszel egészül ki.

Az (EU) 1139/2018 rendelet 139. cikkével összhangban az 552/2004/EK rendelet 2018. szeptember 11-től hatályát veszti. Mindazonáltal az említett rendelet 4., 5., 6., 6a. és 7. cikkét, valamint III. és IV. mellékletét az (EU) 1139/2018 rendelet 47. cikkében említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok alkalmazásának kezdőnapjáig, de legkésőbb 2023. szeptember 12-ig továbbra is alkalmazni kell, amennyiben ezek a jogi aktusok az 552/2004/EK rendelet releváns rendelkezéseinek tárgyára vonatkoznak.

A Bizottság 2150/2005/EK rendelete (2005. december 23.) a rugalmas légtérfelhasználásra vonatkozó közös szabályok megállapításáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 342., 2005.12.24., 20. o.)

Bizottság 2150/2005/EK rendelete

A Bizottság 1033/2006/EK rendelete (2006. július 4.) az egységes európai égbolton a felszállás előtti szakaszban a repülési tervekre alkalmazandó eljárások követelményeiről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 186., 2006.7.7., 46. o.), az alábbiakkal módosítva:

Bizottság 1033/2006/EK rendelete

| — | a Bizottság 923/2012/EU végrehajtási rendelete (HL L 281., 2012.10.13., 1. o.), az alábbiakkal módosítva:






  — | a Bizottság (EU) 2020/886 végrehajtási rendelete (HL L 205., 2020.6.29., 14. o.), |
| --- | --- | --- |

—

a Bizottság 923/2012/EU végrehajtási rendelete (HL L 281., 2012.10.13., 1. o.), az alábbiakkal módosítva:

—

a Bizottság (EU) 2020/886 végrehajtási rendelete (HL L 205., 2020.6.29., 14. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2020/469 végrehajtási rendelete (HL L 104., 2020.4.3., 1. o.), az alábbival módosítva:






  — | a Bizottság (EU) 2020/1177 végrehajtási rendelete (HL L 259., 2020.8.10., 12. o.), |
| --- | --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/469 végrehajtási rendelete (HL L 104., 2020.4.3., 1. o.), az alábbival módosítva:

—

a Bizottság (EU) 2020/1177 végrehajtási rendelete (HL L 259., 2020.8.10., 12. o.),

| — | a Bizottság 428/2013/EU végrehajtási rendelete (HL L 127., 2013.5.9., 23. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 428/2013/EU végrehajtási rendelete (HL L 127., 2013.5.9., 23. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2016/2120 végrehajtási rendelete (HL L 329., 2016.12.3., 70. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2016/2120 végrehajtási rendelete (HL L 329., 2016.12.3., 70. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2018/139 végrehajtási rendelete (HL L 25., 2018.1.30., 4. o.) |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2018/139 végrehajtási rendelete (HL L 25., 2018.1.30., 4. o.)

A Bizottság 1032/2006/EK rendelete (2006. július 6.) az előzetes tájékoztatás, a koordinálás és a légi járatok légiforgalmi irányító egységek közötti átadása céljából a repülési adatok cseréjét biztosító automatikus rendszerekre vonatkozó követelmények megállapításáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 186., 2006.7.7., 27. o.), az alábbival módosítva:

Bizottság 1032/2006/EK rendelete

| — | a Bizottság 30/2009/EK rendelete (HL L 13., 2009.1.17., 20. o.) |
| --- | --- |

—

a Bizottság 30/2009/EK rendelete (HL L 13., 2009.1.17., 20. o.)

A Tanács 219/2007/EK rendelete (2007. február 27.) az új generációs európai légiforgalmi szolgáltatási rendszer (SESAR) megvalósítása érdekében közös vállalkozás alapításáról (HL L 64., 2007.3.2., 1. o.), az alábbiakkal módosítva:

Tanács 219/2007/EK rendelete

| — | a Tanács 1361/2008/EK rendelete (HL L 352., 2008.12.31., 12. o.), |
| --- | --- |

—

a Tanács 1361/2008/EK rendelete (HL L 352., 2008.12.31., 12. o.),

| — | a Tanács 721/2014/EU rendelete (HL L 192., 2014.7.1., 1. o.) |
| --- | --- |

—

a Tanács 721/2014/EU rendelete (HL L 192., 2014.7.1., 1. o.)

A Bizottság 633/2007/EK rendelete (2007. június 7.) az előzetes tájékoztatás, a koordinálás és a légijáratok légiforgalmi irányító egységek közötti átadása céljára szolgáló légiforgalmi üzenettovábbítási protokoll használatára vonatkozó követelmények megállapításáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 146., 2007.6.8., 7. o.), az alábbival módosítva:

Bizottság 633/2007/EK rendelete

| — | a Bizottság 283/2011/EU rendelete (HL L 77., 2011.3.23., 23. o.) |
| --- | --- |

—

a Bizottság 283/2011/EU rendelete (HL L 77., 2011.3.23., 23. o.)

A Bizottság (EU) 2017/373 végrehajtási rendelete (2017. március 1.) a légiforgalmi szolgáltatást/léginavigációs szolgálatokat és más légiforgalmi szolgáltatási hálózati funkciókat és azok felügyeletét ellátó szolgáltatókra vonatkozó közös követelmények meghatározásáról, valamint a 482/2008/EK rendelet, az 1034/2011/EU, az 1035/2011/EU és az (EU) 2016/1377 végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről, továbbá a 677/2011/EU rendelet módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 62., 2017.3.8., 1. o.), az alábbival módosítva:

Bizottság (EU) 2017/373 végrehajtási rendelete

| — | a Bizottság (EU) 2020/469 végrehajtási rendelete (HL L 104., 2020.4.3., 1. o.), az alábbival módosítva:






  — | a Bizottság (EU) 2020/1177 végrehajtási rendelete (HL L 259., 2020.8.10., 12. o.), |
| --- | --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/469 végrehajtási rendelete (HL L 104., 2020.4.3., 1. o.), az alábbival módosítva:

—

a Bizottság (EU) 2020/1177 végrehajtási rendelete (HL L 259., 2020.8.10., 12. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2021/1338 végrehajtási rendelete (HL L 289., 2021.8.12., 12. o.) |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2021/1338 végrehajtási rendelete (HL L 289., 2021.8.12., 12. o.)

A Bizottság 29/2009/EK rendelete (2009. január 16.) az egységes európai égbolt keretében megvalósuló adatkapcsolat-szolgáltatásokra vonatkozó követelmények megállapításáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 13., 2009.1.17., 3. o.), az alábbiakkal módosítva:

Bizottság 29/2009/EK rendelete

| — | a Bizottság (EU) 2015/310 végrehajtási rendelete (HL L 56., 2015.2.27., 30. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2015/310 végrehajtási rendelete (HL L 56., 2015.2.27., 30. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2019/1170 végrehajtási rendelete (HL L 183., 2019.7.9., 6. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2019/1170 végrehajtási rendelete (HL L 183., 2019.7.9., 6. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2020/208 végrehajtási rendelete (HL L 43., 2020.2.17., 72. o.) |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/208 végrehajtási rendelete (HL L 43., 2020.2.17., 72. o.)

E megállapodás alkalmazásában a rendelet szövege az alábbi kiigazítással értendő:

az I. melléklet A. része kiegészül a következővel: „Svájc UIR”.

A Bizottság 262/2009/EK rendelete (2009. március 30.) az egységes európai égbolt S-módú lekérdezési kódjainak összehangolt kiosztására és használatára vonatkozó követelmények megállapításáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 84., 2009.3.31., 20. o.), az alábbival módosítva:

Bizottság 262/2009/EK rendelete

| — | a Bizottság (EU) 2016/2345 végrehajtási rendelete (HL L 348., 2016.12.21., 11. o.) |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2016/2345 végrehajtási rendelete (HL L 348., 2016.12.21., 11. o.)

A Bizottság 73/2010/EU rendelete (2010. január 26.) a légiforgalmi adatok és légiforgalmi tájékoztatások minőségével kapcsolatos követelményeknek az egységes európai égbolt keretében történő meghatározásáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 23., 2010.1.27., 6. o.), az alábbival módosítva:

Bizottság 73/2010/EU rendelete

| — | a Bizottság 1029/2014/EU végrehajtási rendelete (HL L 284., 2014.9.30., 9. o.) |
| --- | --- |

—

a Bizottság 1029/2014/EU végrehajtási rendelete (HL L 284., 2014.9.30., 9. o.)

A 73/2010/EU rendelet 2022. január 27-ével hatályát veszti.

A Bizottság 255/2010/EU rendelete (2010. március 25.) a légiforgalomáramlás-szervezésre vonatkozó közös szabályok megállapításáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 80., 2010.3.26., 10. o.), az alábbiakkal módosítva:

Bizottság 255/2010/EU rendelete

| — | a Bizottság 923/2012/EU végrehajtási rendelete (HL L 281., 2012.10.13., 1. o.), az alábbiakkal módosítva:






  — | a Bizottság (EU) 2020/886 végrehajtási rendelete (HL L 205., 2020.6.29., 14. o.), |
| --- | --- | --- |

—

a Bizottság 923/2012/EU végrehajtási rendelete (HL L 281., 2012.10.13., 1. o.), az alábbiakkal módosítva:

—

a Bizottság (EU) 2020/886 végrehajtási rendelete (HL L 205., 2020.6.29., 14. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2020/469 végrehajtási rendelete (HL L 104., 2020.4.3., 1. o.), az alábbival módosítva:






  — | a Bizottság (EU) 2020/1177 végrehajtási rendelete (HL L 259., 2020.8.10., 12. o.), |
| --- | --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/469 végrehajtási rendelete (HL L 104., 2020.4.3., 1. o.), az alábbival módosítva:

—

a Bizottság (EU) 2020/1177 végrehajtási rendelete (HL L 259., 2020.8.10., 12. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2016/1006 végrehajtási rendelete (HL L 165., 2016.6.23., 8. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2016/1006 végrehajtási rendelete (HL L 165., 2016.6.23., 8. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2017/2159 végrehajtási rendelete (HL L 304., 2017.11.21., 45. o.) |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2017/2159 végrehajtási rendelete (HL L 304., 2017.11.21., 45. o.)

A Bizottság C(2010) 5134 határozata (2010. július 29.) az egységes európai égbolt teljesítmény-felülvizsgálati szervének kijelöléséről (a Hivatalos Lapban nem tették közzé)

Bizottság C(2010) 5134 határozata

A Bizottság 176/2011/EU rendelete (2011. február 24.) a funkcionális légtérblokkok kialakítását és módosítását megelőzően benyújtandó információkról (HL L 51., 2011.2.25., 2. o.)

Bizottság 176/2011/EU rendelete

A Bizottság C(2011) 4130 határozata (2011. július 7.) az egységes európai égbolt légiforgalmi szolgáltatási hálózati funkcióihoz kapcsolódó hálózatkezelő kijelöléséről (EGT-vonatkozású szöveg) (a Hivatalos Lapban nem tették közzé)

Bizottság C(2011) 4130 határozata

A Bizottság 1206/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. november 22.) az egységes európai égbolton belül légtérellenőrzésre szolgáló légijármű-azonosításra vonatkozó követelmények megállapításáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 305., 2011.11.23., 23. o.), az alábbival módosítva:

Bizottság 1206/2011/EU végrehajtási rendelete

| — | a Bizottság (EU) 2020/587 végrehajtási rendelete (HL L 138., 2020.4.30., 1. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/587 végrehajtási rendelete (HL L 138., 2020.4.30., 1. o.).

E megállapodás alkalmazásában az 1206/2011/EU végrehajtási rendelet szövege az alábbi kiigazítással értendő:

az I. melléklet kiegészül a következő szöveggel: „Svájc UIR”.

A Bizottság 1207/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. november 22.) az egységes európai égbolton belüli légtérellenőrzés végrehajtására és átjárhatóságára vonatkozó követelmények megállapításáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 305., 2011.11.23., 35. o.), az alábbiakkal módosítva:

Bizottság 1207/2011/EU végrehajtási rendelete

| — | a Bizottság 1028/2014/EU végrehajtási rendelete (HL L 284., 2014.9.30., 7. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 1028/2014/EU végrehajtási rendelete (HL L 284., 2014.9.30., 7. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2017/386 végrehajtási rendelete (HL L 59., 2017.3.7., 34. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2017/386 végrehajtási rendelete (HL L 59., 2017.3.7., 34. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2020/587 végrehajtási rendelete (HL L 138., 2020.4.30., 1. o.). |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/587 végrehajtási rendelete (HL L 138., 2020.4.30., 1. o.).

A Bizottság 923/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. szeptember 26.) a közös repülési szabályok és a léginavigációs szolgáltatásokra és eljárásokra vonatkozó működési rendelkezések meghatározásáról, valamint az 1035/2011/EU végrehajtási rendelet és az 1265/2007/EK, az 1794/2006/EK, a 730/2006/EK, az 1033/2006/EK és a 255/2010/EU rendelet módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 281., 2012.10.13., 1. o.), az alábbiakkal módosítva:

Bizottság 923/2012/EU végrehajtási rendelete

| — | a Bizottság (EU) 2015/340 rendelete (HL L 63., 2015.3.6., 1. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2015/340 rendelete (HL L 63., 2015.3.6., 1. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2016/1185 végrehajtási rendelete (HL L 196., 2016.7.21., 3. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2016/1185 végrehajtási rendelete (HL L 196., 2016.7.21., 3. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2020/469 végrehajtási rendelete (HL L 104., 2020.4.3., 1. o.), az alábbival módosítva:






  — | a Bizottság (EU) 2020/1177 végrehajtási rendelete (HL L 259., 2020.8.10., 12. o.), |
| --- | --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/469 végrehajtási rendelete (HL L 104., 2020.4.3., 1. o.), az alábbival módosítva:

—

a Bizottság (EU) 2020/1177 végrehajtási rendelete (HL L 259., 2020.8.10., 12. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2020/886 végrehajtási rendelete (HL L 205., 2020.6.29., 14. o.) |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2020/886 végrehajtási rendelete (HL L 205., 2020.6.29., 14. o.)

A Bizottság 1079/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. november 16.) az egységes európai égbolton belüli beszédüzemű kommunikáció csatornatávolságára vonatkozó követelmények megállapításáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 320., 2012.11.17., 14. o.), az alábbiakkal módosítva:

Bizottság 1079/2012/EU végrehajtási rendelete

| — | a Bizottság 657/2013/EU végrehajtási rendelete (HL L 190., 2013.7.11., 37. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság 657/2013/EU végrehajtási rendelete (HL L 190., 2013.7.11., 37. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2016/2345 végrehajtási rendelete (HL L 348., 2016.12.21., 11. o.), |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2016/2345 végrehajtási rendelete (HL L 348., 2016.12.21., 11. o.),

| — | a Bizottság (EU) 2017/2160 végrehajtási rendelete (HL L 304., 2017.11.21., 47. o.) |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2017/2160 végrehajtási rendelete (HL L 304., 2017.11.21., 47. o.)

A Bizottság 409/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. május 3.) a közös projektek meghatározásáról, az európai légiforgalmi szolgáltatási főterv irányítási struktúrájának létrehozásáról, valamint a főterv kivitelezését támogató ösztönzők megállapításáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 123., 2013.5.4., 1. o.)

Bizottság 409/2013/EU végrehajtási rendelete

| — | a Bizottság (EU) 2021/116 végrehajtási rendelete (HL L 36., 2021.2.2., 10. o.) |
| --- | --- |

—

a Bizottság (EU) 2021/116 végrehajtási rendelete (HL L 36., 2021.2.2., 10. o.)

A Bizottság (EU) 2021/116 végrehajtási rendelete (2021. február 1.) az 550/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben előírt európai légiforgalmi szolgáltatási főterv végrehajtását támogató 1. számú közös projekt létrehozásáról, a 409/2013/EU bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról és a 716/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 36., 2021.2.2., 10. o.).

Bizottság (EU) 2021/116

E megállapodás alkalmazásában a rendelet mellékletét az alábbi kiigazításokkal kell alkalmazni:

| a) | A szöveg az 1.2.1. r) pont után a következő ponttal egészül ki: „s) Zürich Kloten” |
| --- | --- |

a)

A szöveg az 1.2.1. r) pont után a következő ponttal egészül ki: „s) Zürich Kloten”

| b) | A szöveg a 2.2.1. r) pont után a következő ponttal egészül ki: „s) Zürich Kloten” |
| --- | --- |

b)

A szöveg a 2.2.1. r) pont után a következő ponttal egészül ki: „s) Zürich Kloten”

| c) | A szöveg a 2.2.2. r) pont után a következő ponttal egészül ki: „s) Zürich Kloten” |
| --- | --- |

c)

A szöveg a 2.2.2. r) pont után a következő ponttal egészül ki: „s) Zürich Kloten”

| d) | A szöveg a 2.2.3. bb) pont után a következő ponttal egészül ki „cc) Geneva; dd) Zürich Kloten”. |
| --- | --- |

d)

A szöveg a 2.2.3. bb) pont után a következő ponttal egészül ki „cc) Geneva; dd) Zürich Kloten”.

A Bizottság (EU) 2018/1048 végrehajtási rendelete (2018. július 18.) a teljesítményalapú navigációval kapcsolatos légtérhasználati követelmények és üzemeltetési eljárások meghatározásáról (HL L 189., 2018.7.26., 3. o.)

Bizottság (EU) 2018/1048 végrehajtási rendelete

A Bizottság (EU) 2019/123 végrehajtási rendelete (2019. január 24.) a légiforgalmi szolgáltatási (ATM) hálózati funkciók végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról és a 677/2011/EU bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 28., 2019.1.31., 1. o.)

Bizottság (EU) 2019/123 végrehajtási rendelete

A Bizottság (EU) 2019/317 végrehajtási rendelete (2019. február 11.) az egységes európai égboltra vonatkozó teljesítmény- és díjszámítási rendszer létrehozásáról, valamint a 390/2013/EU és a 391/2013/EU végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 56., 2019.2.25., 1. o.)

Bizottság (EU) 2019/317 végrehajtási rendelete

A Bizottság (EU) 2019/709 végrehajtási határozata (2019. május 6.) az egységes európai égbolt légiforgalmi szolgáltatási (ATM) hálózati funkcióiért felelős hálózatirányító kinevezéséről (az értesítés a C(2019) 3228. számú dokumentummal történt) (HL L 120., 2019.5.8., 27. o.)

Bizottság (EU) 2019/709 végrehajtási határozata

A Bizottság (EU) 2021/891 végrehajtási határozata (2021. június 2.) a légiforgalmi szolgáltatási hálózat uniós szintű felülvizsgált teljesítménycéljainak a harmadik referencia-időszakra (2020–2024) szóló meghatározásáról és az (EU) 2019/903 végrehajtási határozat hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 195., 2021.6.3., 3. o.)

A Bizottság (EU) 2021/891 végrehajtási határozata

A Bizottság (EU) 2019/2167 végrehajtási határozata (2019. december 17.) az egységes európai égbolt légiforgalmi szolgáltatási hálózati funkcióira vonatkozó, a 2020–2029-es időszakra szóló hálózatstratégiai terv jóváhagyásáról (HL L 328., 2019.12.18., 89. o.)

Bizottság (EU) 2019/2167 végrehajtási határozata

A Bizottság (EU) 2019/2168 végrehajtási határozata (2019. december 17.) a hálózati igazgatótanács elnökének, tagjainak és póttagjainak; valamint az Európai Légiközlekedési Válságkoordinációs Egység tagjainak és póttagjainak 2020–2024 közötti harmadik referencia-időszakra vonatkozó, a légiforgalmi szolgáltatási hálózati funkciók ellátására irányuló kinevezéséről (HL L 328., 2019.12.18., 90. o.)

Bizottság (EU) 2019/2168 végrehajtási határozata

A Bizottság (EU) 2019/2012 végrehajtási határozata (2019. november 29.) az egységes európai égbolt keretében megvalósuló adatkapcsolat-szolgáltatásokra vonatkozó követelmények megállapításáról szóló 29/2009/EK bizottsági rendelet 14. cikke szerinti mentességekről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 312., 2019.12.3., 95. o.)

Bizottság (EU) 2019/2012 végrehajtási határozata

A Bizottság (EU) 2020/1627 végrehajtási rendelete (2020. november 3.) az egységes európai égbolt teljesítmény- és díjszámítási rendszerének harmadik referencia-időszakára (2020–2024) vonatkozó, a Covid19-világjárvány miatti rendkívüli intézkedésekről (HL L 366., 2020.11.4., 7. o.).

Bizottság (EU) 2020/1627 végrehajtási rendelete

6.   Környezet- és zajvédelem

Környezet- és zajvédelem

Az Európai Parlament és a Tanács 2002/30/EK irányelve (2002. március 26.) a Közösség repülőterein a zajvédelemmel összefüggő üzemeltetési korlátozások bevezetésére vonatkozó szabályok és eljárások megállapításáról (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 85., 2002.3.28., 40. o., 1–12. és 14–18. cikk)

Európai Parlament és a Tanács 2002/30/EK irányelve

(Az I. mellékleten végrehajtott, a Cseh Köztársaság, az Észt Köztársaság, a Ciprusi Köztársaság, a Lett Köztársaság, a Litván Köztársaság, a Magyar Köztársaság, a Máltai Köztársaság, a Lengyel Köztársaság, a Szlovén Köztársaság és a Szlovák Köztársaság csatlakozásának feltételeiről, valamint az Európai Unió alapját képező szerződések kiigazításáról szóló okmány II. melléklete 8. fejezete (Közlekedéspolitika) G. szakaszának (Légi közlekedés) 2. pontján alapuló módosítások alkalmazandók).

A Tanács 89/629/EGK irányelve (1989. december 4.) a polgári szubszonikus sugárhajtású repülőgépek zajkibocsátásának korlátozásáról (HL L 363., 1989.12.13., 27. o.),

Tanács 89/629/EGK irányelve

(1–8. cikk).

Az Európai Parlament és a Tanács 2006/93/EK irányelve (2006. december 12.) a nemzetközi polgári repülésről szóló egyezmény második kiadásának (1988) 16. függeléke 1. kötete II. részének 3. fejezete hatálya alá tartozó repülőgépek üzemeltetésének szabályozásáról (kodifikált változat) (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 374., 2006.12.27., 1. o.)

Európai Parlament és a Tanács 2006/93/EK irányelve

7.   Fogyasztóvédelem

Fogyasztóvédelem

A Tanács 90/314/EGK irányelve (1990. június 13.) a szervezett utazási formákról (HL L 158., 1990.6.23., 59. o., 1–10. cikk)

Tanács 90/314/EGK irányelve

A Tanács 93/13/EGK irányelve (1993. április 5.) a fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről (HL L 95., 1993.4.21., 29. o., 1–11. cikk), az alábbival módosítva:

Tanács 93/13/EGK irányelve

| — | az Európai Parlament és a Tanács 2011/83/EU irányelve (HL L 304., 2011.11.22., 64. o.) |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 2011/83/EU irányelve (HL L 304., 2011.11.22., 64. o.)

A Tanács 2027/97/EK rendelete (1997. október 9.) a légifuvarozók utasok és poggyászuk légi szállítása tekintetében fennálló felelősségéről (HL L 285., 1997.10.17., 1. o., 1–8. cikk), az alábbival módosítva:

Tanács 2027/97/EK rendelete

| — | az Európai Parlament és a Tanács 889/2002/EK rendelete (HL L 140., 2002.5.30., 2. o.) |
| --- | --- |

—

az Európai Parlament és a Tanács 889/2002/EK rendelete (HL L 140., 2002.5.30., 2. o.)

Az Európai Parlament és a Tanács 261/2004/EK rendelete (2004. február 11.) a visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy hosszú késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról és a 295/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 46., 2004.2.17., 1. o.),

Európai Parlament és a Tanács 261/2004/EK rendelete

(1-18. cikk).

Az Európai Parlament és a Tanács 1107/2006/EK rendelete (2006. július 5.) a légi járműveken utazó fogyatékkal élő, illetve csökkent mozgásképességű személyek jogairól (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 204., 2006.7.26., 1. o.)

Európai Parlament és a Tanács 1107/2006/EK rendelete

8.   Egyéb

Egyéb

A Tanács 2003/96/EK irányelve (2003. október 27.) az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 283., 2003.10.31., 51. o.),

Tanács 2003/96/EK irányelve

(a 14. cikk (1) bekezdésének b) pontja és (2) bekezdése).

9.   Mellékletek:

Mellékletek:

| A | : | Jegyzőkönyv az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről |
| --- | --- | --- |
| B | : | Az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség tevékenységeinek svájci résztvevőit érintő uniós pénzügyi ellenőrzésre vonatkozó előírások |

A

:

Jegyzőkönyv az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről

B

:

Az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség tevékenységeinek svájci résztvevőit érintő uniós pénzügyi ellenőrzésre vonatkozó előírások

---

(1)  
  HL L 224., 2012.8.21., 1. o.

1

---

A. MELLÉKLET

JEGYZŐKÖNYV AZ EURÓPAI UNIÓ KIVÁLTSÁGAIRÓL ÉS MENTESSÉGEIRŐL

A MAGAS SZERZŐDŐ FELEK,

(2)

MEGÁLLAPODTAK a következő rendelkezésekben, amelyeket az Európai Unióról szóló szerződéshez, az Európai Unió működéséről szóló szerződéshez és az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződéshez csatolnak:

I. FEJEZET

AZ EURÓPAI UNIÓ VAGYONA, INGATLANAI, KÖVETELÉSEI ÉS ÜGYLETEI

AZ EURÓPAI UNIÓ VAGYONA, INGATLANAI, KÖVETELÉSEI ÉS ÜGYLETEI

1. cikk

Az Unió helyiségei és épületei sérthetetlenek. Mentesek a házkutatás, igénybevétel, elkobzás és kisajátítás alól. Az Unió vagyona és követelései a Bíróság engedélye nélkül nem képezhetik kényszerítő közigazgatási vagy bírósági intézkedés tárgyát.

2. cikk

Az Unió irattárai sérthetetlenek.

3. cikk

Az Unió, az Unió követelései, bevételei és egyéb vagyona mentesek mindenfajta közvetlen adó alól.

A tagállamok kormányai lehetőség szerint kötelesek megtenni a megfelelő intézkedéseket az ingó és ingatlan vagyontárgyak árában foglalt közvetett, illetve forgalmi adók összegének elengedése vagy visszatérítése érdekében mindazon esetekben, amikor az Unió hivatalos használatra jelentős összegű beszerzéseket hajt végre, amelyek ára ilyen jellegű adót tartalmaz. E rendelkezések alkalmazása azonban nem járhat az Unión belüli versenyt torzító hatással.

Nem adható mentesség azon adók és egyéb közterhek alól, amelyek csupán közüzemi szolgáltatások díjának felelnek meg.

4. cikk

Az Unió a hivatali használatára szánt árucikkek tekintetében mentességet élvez minden behozatali és kiviteli vám, valamint tilalom és korlátozás alól; az ilyen módon importált árucikkek sem ellenérték fejében, sem ingyenesen nem ruházhatók át annak az országnak a területén, ahová azokat importálták, kivéve, ha ez az illető ország kormánya által jóváhagyott feltételek mellett történik.

Az Unió saját kiadványai tekintetében szintén mentességet élvez minden kiviteli és behozatali vám, valamint tilalom és korlátozás alól.

II. FEJEZET

KAPCSOLATTARTÁS ÉS LAISSEZ-PASSER

KAPCSOLATTARTÁS ÉS LAISSEZ-PASSER

5. cikk

Az Unió intézményei hivatalos kapcsolattartásuk és összes dokumentumuk továbbítása tekintetében valamennyi tagállam területén azt az elbánást élvezik, amelyben az illető állam a diplomáciai képviseleteket részesíti.

Az Unió intézményeinek hivatalos levelezése és egyéb hivatalos közlései nem cenzúrázhatók.

6. cikk

Az uniós intézmények elnökei az uniós intézmények tagjai és alkalmazottai részére a Tanács által egyszerű többséggel előírt formájú úti okmányt (laissez-passer) állíthatnak ki, amelyet a tagállamok hatóságai érvényes úti okmányként fogadnak el. Ezt az úti okmányt (laissez-passer) az Unió tisztviselőinek személyzeti szabályzatában és az egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételekben megállapított előírásoknak megfelelően a tisztviselők és egyéb alkalmazottak részére állítják ki.

A Bizottság megállapodásokat köthet annak érdekében, hogy ezeket az úti okmányokat harmadik államok területén is érvényes úti okmányként ismerjék el.

III. FEJEZET

AZ EURÓPAI PARLAMENT TAGJAI

AZ EURÓPAI PARLAMENT TAGJAI

7. cikk

Az Európai Parlament üléseinek helyszínére utazó, illetve onnan visszautazó európai parlamenti tagok szabad mozgására semmilyen igazgatási vagy egyéb korlátozás nem alkalmazható.

Az Európai Parlament tagjai a vám- és devizaellenőrzést illetően:

| a) | saját kormányuk részéről ugyanazokban a könnyítésekben részesülnek, mint az ideiglenes hivatalos kiküldetésben külföldre utazó magas rangú tisztviselők, |
| --- | --- |

a)

saját kormányuk részéről ugyanazokban a könnyítésekben részesülnek, mint az ideiglenes hivatalos kiküldetésben külföldre utazó magas rangú tisztviselők,

| b) | a többi tagállam kormánya részéről ugyanazokban a könnyítésekben részesülnek, mint a külföldi kormányok ideiglenes hivatalos kiküldetésben lévő képviselői. |
| --- | --- |

b)

a többi tagállam kormánya részéről ugyanazokban a könnyítésekben részesülnek, mint a külföldi kormányok ideiglenes hivatalos kiküldetésben lévő képviselői.

8. cikk

A feladataik ellátása során kifejtett véleményük vagy leadott szavazatuk miatt az Európai Parlament tagjai ellen nem folytatható vizsgálat, nem vehetők őrizetbe és nem vonhatók bírósági eljárás alá.

9. cikk

Az Európai Parlament ülésszakainak ideje alatt az Európai Parlament tagjai:

| a) | saját államuk területén a parlamentjük tagjaira vonatkozó mentességet élvezik, |
| --- | --- |

a)

saját államuk területén a parlamentjük tagjaira vonatkozó mentességet élvezik,

| b) | a többi tagállam területén mentességet élveznek mindenfajta őrizetbe vételre és bírósági eljárásra vonatkozó intézkedés alól. |
| --- | --- |

b)

a többi tagállam területén mentességet élveznek mindenfajta őrizetbe vételre és bírósági eljárásra vonatkozó intézkedés alól.

A mentesség akkor is megilleti a tagokat, amikor az Európai Parlament üléseinek helyére utaznak, illetve onnan visszatérnek.

Nem lehet hivatkozni a mentességre olyan esetben, amikor egy képviselőt bűncselekmény elkövetésében tetten érnek, továbbá a mentesség nem akadályozhatja meg az Európai Parlamentet azon jogának gyakorlásában, hogy valamely tagjának mentelmi jogát felfüggessze.

IV. FEJEZET

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEINEK MUNKÁJÁBAN RÉSZT VEVŐ TAGÁLLAMI KÉPVISELŐK

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEINEK MUNKÁJÁBAN RÉSZT VEVŐ TAGÁLLAMI KÉPVISELŐK

10. cikk

Az uniós intézmények munkájában részt vevő tagállami képviselők, valamint az ő tanácsadóik és szakértőik feladataik ellátása, valamint az ülések helyére történő utazás és az onnan történő visszatérés során a szokásos kiváltságokat, mentességeket és könnyítéseket élvezik.

Ezt a cikket az Unió tanácsadó szerveinek a tagjaira is alkalmazni kell.

V. FEJEZET

AZ EURÓPAI UNIÓ TISZTVISELŐI ÉS EGYÉB ALKALMAZOTTAI

AZ EURÓPAI UNIÓ TISZTVISELŐI ÉS EGYÉB ALKALMAZOTTAI

11. cikk

Az egyes tagállamok területén az Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai állampolgárságuktól függetlenül:

| a) | a szerződéseknek az egyfelől a tisztviselők és egyéb alkalmazottak az Unióval szemben fennálló felelősségével kapcsolatos szabályokra vonatkozó rendelkezéseire, másfelől az Európai Unió Bíróságának az Unió, valamint az uniós tisztviselők és egyéb alkalmazottak közötti jogvitákkal kapcsolatos hatáskörére vonatkozó rendelkezéseire is figyelemmel, hivatalos minőségükben végrehajtott cselekedeteik tekintetében, szóbeli vagy írásbeli megnyilatkozásaikat is beleértve, mentességet élveznek a bírósági eljárások alól. Ez a mentesség hivataluk megszűnését követően is megilleti őket; |
| --- | --- |

a)

a szerződéseknek az egyfelől a tisztviselők és egyéb alkalmazottak az Unióval szemben fennálló felelősségével kapcsolatos szabályokra vonatkozó rendelkezéseire, másfelől az Európai Unió Bíróságának az Unió, valamint az uniós tisztviselők és egyéb alkalmazottak közötti jogvitákkal kapcsolatos hatáskörére vonatkozó rendelkezéseire is figyelemmel, hivatalos minőségükben végrehajtott cselekedeteik tekintetében, szóbeli vagy írásbeli megnyilatkozásaikat is beleértve, mentességet élveznek a bírósági eljárások alól. Ez a mentesség hivataluk megszűnését követően is megilleti őket;

| b) | házastársaikat és eltartott családtagjaikat is beleértve nem tartoznak a bevándorlási korlátozások, illetve a külföldiek nyilvántartására vonatkozó szabályok hatálya alá, |
| --- | --- |

b)

házastársaikat és eltartott családtagjaikat is beleértve nem tartoznak a bevándorlási korlátozások, illetve a külföldiek nyilvántartására vonatkozó szabályok hatálya alá,

| c) | a valuta- vagy devizaszabályozást illetően ugyanazokat a könnyítéseket élvezik, mint amelyek a nemzetközi szervezetek tisztviselőit általában megilletik, |
| --- | --- |

c)

a valuta- vagy devizaszabályozást illetően ugyanazokat a könnyítéseket élvezik, mint amelyek a nemzetközi szervezetek tisztviselőit általában megilletik,

| d) | az első alkalommal, amikor az adott országban elfoglalják hivatalukat, vámmentesen hozhatják be saját berendezési tárgyaikat és személyes használati tárgyaikat, továbbá hivataluk megszűnésekor az adott országból vámmentesen vihetik ki berendezési tárgyaikat és személyes használati tárgyaikat, mindkét esetben azon ország kormánya által szükségesnek ítélt feltételeknek megfelelően, amelyben ezt a jogot gyakorolják, |
| --- | --- |

d)

az első alkalommal, amikor az adott országban elfoglalják hivatalukat, vámmentesen hozhatják be saját berendezési tárgyaikat és személyes használati tárgyaikat, továbbá hivataluk megszűnésekor az adott országból vámmentesen vihetik ki berendezési tárgyaikat és személyes használati tárgyaikat, mindkét esetben azon ország kormánya által szükségesnek ítélt feltételeknek megfelelően, amelyben ezt a jogot gyakorolják,

| e) | vámmentesen hozhatnak be egy saját személyes használatukra szolgáló gépkocsit, amelyet a legutolsó tartózkodási helyük vagy az állampolgárságuk szerinti országban, az ezen ország belső piacán érvényes feltételek mellett szereztek meg, illetve azt vámmentesen újra kivihetik, mindkét esetben az érintett állam kormánya által szükségesnek ítélt feltételeknek megfelelően. |
| --- | --- |

e)

vámmentesen hozhatnak be egy saját személyes használatukra szolgáló gépkocsit, amelyet a legutolsó tartózkodási helyük vagy az állampolgárságuk szerinti országban, az ezen ország belső piacán érvényes feltételek mellett szereztek meg, illetve azt vámmentesen újra kivihetik, mindkét esetben az érintett állam kormánya által szükségesnek ítélt feltételeknek megfelelően.

12. cikk

Az Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai az Unió által számukra fizetett illetmények, bérek és járandóságok után kötelesek adót fizetni az Unió javára az Európai Parlament és a Tanács által rendes jogalkotási eljárás keretében, az érintett intézményekkel folytatott konzultációt követően elfogadott rendeletekben meghatározott feltételeknek és eljárásnak megfelelően.

Az Unió által számukra kifizetett illetmények, bérek és járandóságok tekintetében nemzeti adókötelezettség alól mentességet élveznek.

13. cikk

A jövedelemadó, a vagyonadó és az örökösödési adó alkalmazásakor, valamint az Unió tagállamai között a kettős adóztatás elkerülésére vonatkozóan kötött egyezmények alkalmazásakor az Unió azon tisztviselőit és egyéb alkalmazottait, akik – kizárólag az Unió szolgálatában végzett feladataik ellátása érdekében – az Unió szolgálatába történő belépéskor az adózás szempontjából lakóhelyük szerinti országon kívüli tagállam területére helyezik át tartózkodási helyüket, mind a tényleges tartózkodási helyük szerinti országban, mind az adózás szempontjából lakóhelyük szerinti országban úgy kezelik, mintha ez utóbbi országban tartanák fent lakóhelyüket, amennyiben ez az ország tagja az Uniónak. Ezt a rendelkezést alkalmazni kell a házastársra is – amennyiben ez utóbbi nem végez külön kereső tevékenységet –, valamint az e cikkben említett személyek által eltartott és az ő gondozásuk alatt álló gyermekekre is.

Az előző bekezdésben említett személyeknek a tartózkodásuk szerinti országban található ingó vagyona ebben az országban mentességet élvez az örökösödési adó alól; az adó megállapítása céljából az ilyen tulajdont úgy kell tekinteni, mintha az adózás szempontjából lakóhely szerinti országban volna található, figyelemmel harmadik országok jogaira, valamint a kettős adóztatásra vonatkozó nemzetközi egyezmények rendelkezéseinek lehetséges alkalmazására is.

E cikk rendelkezéseinek alkalmazásakor a kizárólag egyéb nemzetközi szervezetek szolgálatában végzett feladatok ellátása érdekében megszerzett lakóhelyek nem vehetők figyelembe.

14. cikk

Az Európai Parlament és a Tanács az érintett intézményekkel folytatott konzultációt követően rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadott rendeletekben meghatározza az Unió tisztviselői és egyéb alkalmazottai szociális biztonsági juttatásainak rendszerét.

15. cikk

Az Európai Parlament és a Tanács az érintett intézményekkel folytatott konzultációt követően rendes jogalkotási eljárás keretében elfogadott rendeletekben meghatározza az uniós tisztviselők és egyéb alkalmazottak azon kategóriáit, amelyekre a 11. cikket, a 12. cikk második bekezdését és a 13. cikket részben vagy egészben alkalmazni kell.

Az e kategóriákba tartozó tisztviselők és egyéb alkalmazottak nevét, besorolását és címét időről időre továbbítani kell a tagállamok kormányainak.

VI. FEJEZET

A HARMADIK ORSZÁGOK EURÓPAI UNIÓHOZ AKKREDITÁLT KÉPVISELETEINEK KIVÁLTSÁGAI ÉS MENTESSÉGEI

A HARMADIK ORSZÁGOK EURÓPAI UNIÓHOZ AKKREDITÁLT KÉPVISELETEINEK KIVÁLTSÁGAI ÉS MENTESSÉGEI

16. cikk

Az a tagállam, amelynek területén az Unió székhelye található, a harmadik országoknak az Unióhoz akkreditált képviseletei számára a szokásos diplomáciai mentességeket és kiváltságokat biztosítja.

VII. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

17. cikk

Az Unió tisztviselőinek és egyéb alkalmazottainak kizárólag az Unió érdekében lehet különféle kiváltságokat, mentességeket és könnyítéseket adni.

Valamennyi uniós intézmény köteles visszavonni az egyes tisztviselői vagy egyéb alkalmazottai részére biztosított mentességet olyan esetben, amikor az illető intézmény megítélése szerint a mentesség visszavonása nem ellentétes az Unió érdekével.

18. cikk

Az uniós intézmények e jegyzőkönyv alkalmazása érdekében kötelesek együttműködni az érintett tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságaival.

19. cikk

A 11–14. és a 17. cikket a Bizottság tagjaira is alkalmazni kell.

20. cikk

A 11–14. és a 17. cikket alkalmazni kell az Európai Unió Bíróságának bíráira, főtanácsnokaira, hivatalvezetőire, valamint segédelőadóira; ez a rendelkezés az Európai Unió Bíróságának alapokmányáról szóló jegyzőkönyv 3. cikkének a bírák és a főtanácsnokok bírósági eljárások alóli mentességére vonatkozó rendelkezéseit nem érinti.

21. cikk

Ezt a jegyzőkönyvet – a Bank alapokmányáról szóló jegyzőkönyvben foglaltak sérelme nélkül – alkalmazni kell az Európai Beruházási Bankra, a Bank szerveinek tagjaira, alkalmazottaira, valamint a tagállamoknak a Bank tevékenységében részt vevő képviselőire is.

Az Európai Beruházási Bank tőkeemelése esetén mentességet élvez továbbá a Bank székhelye szerinti államban az adózás valamennyi formája és minden egyéb közteher, valamint az ezekkel kapcsolatos alakiságok alól. Hasonlóképpen, a Bank megszüntetése vagy felszámolása sem keletkeztet semmiféle közteherfizetési kötelezettséget. Végezetül, a Bank és szervei által a Bank alapokmányának megfelelően végzett tevékenységek nem esnek forgalmiadó-fizetési kötelezettség hatálya alá.

22. cikk

Ezt a jegyzőkönyvet a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányáról szóló jegyzőkönyv rendelkezéseinek sérelme nélkül az Európai Központi Bankra, szerveinek tagjaira és személyzetére is alkalmazni kell.

Az Európai Központi Bank tőkeemelés esetén mentességet élvez továbbá az adózás valamennyi formája és minden egyéb közteher, valamint az ezekkel kapcsolatos alakiságok alól a Bank székhelye szerinti államban. A Banknak és szerveinek a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank alapokmányának megfelelően végzett tevékenységei nem esnek forgalmiadó-fizetési kötelezettség hatálya alá.

---

Az A. MELLÉKLET függeléke

AZ EURÓPAI UNIÓ KIVÁLTSÁGAIRÓL ÉS MENTESSÉGEIRŐL SZÓLÓ JEGYZŐKÖNYV SVÁJCBAN TÖRTÉNŐ ALKALMAZÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

1.

Az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyvben (a továbbiakban: a jegyzőkönyv) a tagállamokra történő hivatkozások a következő rendelkezések az alábbi rendelkezések eltérő előírásai hiányában Svájcra is alkalmazandók.

2.

A svájci hozzáadottérték-adó (héa) nem vonatkozik a Svájcból exportált javakra és szolgáltatásokra. A Svájcban az Ügynökség hivatalos használatára biztosított javak és szolgáltatások esetében a jegyzőkönyv 3. cikkének második bekezdésével összhangban a héamentesség visszatérítéssel alkalmazandó. A héamentesség akkor adható meg, ha a számlán vagy az azzal egyenértékű dokumentumon feltüntetett javak és szolgáltatások beszerzési ára legalább 100 svájci frank (adóval együtt).

A héa-visszatérítés a svájci formanyomtatványnak a Szövetségi Adóhivatal héafőosztályánál történő bemutatása ellenében adható meg. A visszatérítési kérelmek a szükséges dokumentumokkal együtt való benyújtásuktól számított három hónapon belül kerülnek feldolgozásra.

3.

A jegyzőkönyv 12. cikkének második bekezdése vonatkozásában Svájc a nemzeti jogának alapelveivel összhangban az 549/69/Euratom, ESZAK, EGK tanácsi rendelet (1) 2. cikke szerinti ügynökségi tisztviselők és egyéb alkalmazottak számára mentességet biztosít a szövetségi, kantonális és helyi adókötelezettség alól az Európai Unió által számukra kifizetett és a saját hasznára belső adó tárgyát képező illetmények, bérek és járandóságok tekintetében.

Svájc a jegyzőkönyv 13. cikkének alkalmazásában nem tekintendő e függelék 1. pontja értelmében tagállamnak.

Az Ügynökség tisztviselői és egyéb alkalmazottai, valamint az Európai Unió tisztviselőire és egyéb alkalmazottaira alkalmazandó társadalombiztosítási rendszerbe tartozó családtagjaik nem kötelesek csatlakozni a svájci társadalombiztosítási rendszerhez.

Az Európai Unió Bírósága kizárólagos joghatósággal rendelkezik az Ügynökség vagy a Bizottság és személyzete közötti kapcsolatokra vonatkozóan a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendelet (2), illetve az uniós jog munkafeltételeket meghatározó egyéb rendelkezéseinek alkalmazása tekintetében.

---

(1)  A Tanács 549/69/Euratom, ESZAK, EGK rendelete (1969. március 25.) az Európai Közösségeknek, a Közösségek kiváltságairól és mentességeiről szóló jegyzőkönyv 12. cikke, 13. cikkének második bekezdése és 14. cikke rendelkezéseinek hatálya alá tartozó tisztviselői és egyéb alkalmazottai kategóriáinak megállapításáról (HL L 74., 1969.3.27., 1. o.). A legutóbb az 1749/2002/EK bizottsági rendelettel (HL L 264., 2002.10.2., 13. o.) módosított rendelet.

1

(2)  A Tanács 259/68/EGK, Euratom, ESZAK rendelete (1968. február 29.) az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatáról, egyéb alkalmazottainak alkalmazási feltételeiről, valamint a Bizottság tisztviselőire ideiglenesen alkalmazandó különleges intézkedések bevezetéséről (HL L 56., 1968.3.4., 1. o.). A legutóbb a 2104/2005/EK, Euratom tanácsi rendelettel (HL L 337., 2005.12.22., 7. o.) módosított rendelet.

2

---

B. MELLÉKLET

AZ EURÓPAI LÉGI KÖZLEKEDÉSI MEGÁLLAPODÁS TEVÉKENYSÉGEINEK SVÁJCI RÉSZTVEVŐIT ÉRINTŐ PÉNZÜGYI ELLENŐRZÉSRE VONATKOZÓ ELŐÍRÁSOK

1. cikk

Közvetlen kommunikáció

Az Ügynökség és a Bizottság közvetlen kapcsolatban áll minden svájci székhellyel rendelkező és az Ügynökség tevékenységében szerződő félként, az Ügynökség programjaiban részvevőként, az Ügynökség vagy a Közösség költségvetéséből kifizetésben részesülő személyként vagy alvállalkozóként részt vevő természetes vagy jogi személlyel. E személyek közvetlenül a Bizottsághoz és az Ügynökséghez küldenek minden olyan fontos információt és dokumentumot, amelyet az e határozatban említett eszközök és a megkötött szerződések vagy megállapodások, illetve az ezek értelmében hozott határozatok alapján kötelességük benyújtani.

2. cikk

Ellenőrzések

1.   Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletnek (1) és az Ügynökség igazgatósága által 2003. március 26-án elfogadott pénzügyi rendeletnek, továbbá az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. december 23-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendeletnek (2) és az e határozatban említett egyéb eszközöknek megfelelően a svájci székhelyű kedvezményezettekkel kötött szerződések és megállapodások, illetve a velük együtt hozott határozatok előírhatnak az Ügynökség és a Bizottság tisztviselői vagy az Ügynökség és a Bizottság által kijelölt más személy által a kedvezményezettek és alvállalkozóik helyiségeiben bármikor lebonyolítható tudományos, pénzügyi, technológiai vagy egyéb ellenőrzéseket.

2.   Az Ügynökség és a Bizottság tisztviselői, illetve az Ügynökség és a Bizottság által kijelölt egyéb személyek számára megfelelő hozzáférést kell biztosítani a helyiségekhez, a munkákhoz és a dokumentumokhoz, illetve az ellenőrzések elvégzéséhez szükséges valamennyi információhoz, beleértve azok elektronikus formáját is. A hozzáférési jogot kifejezetten meg kell állapítani az e határozatban említett eszközök végrehajtása érdekében kötött szerződésekben és megállapodásokban.

3.   Az Európai Számvevőszéket ugyanolyan jogok illetik meg, mint a Bizottságot.

4.   Az ellenőrzések e határozat hatályon kívül helyezése után öt évig vagy a megkötött szerződésekben vagy megállapodásokban és a meghozott határozatokban foglalt feltételek szerint bonyolíthatók le.

5.   A Svájci Szövetségi Számvevőszéket előzetesen értesíteni kell a svájci területen végrehajtott ellenőrzésekről. Ez az értesítés nem képezi az ellenőrzés végrehajtásának jogi feltételét.

3. cikk

Helyszíni ellenőrzések

1.   E megállapodás alapján és az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek csalással és egyéb szabálytalanságokkal szembeni védelmében a Bizottság által végzett helyszíni ellenőrzésekről és vizsgálatokról szóló, 1996. november 11-i 2185/96/Euratom, EK tanácsi rendeletben (3) meghatározott előírások és feltételek szerint a Bizottság (OLAF) helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat végezhet Svájc területén.

2.   A helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat a Bizottság a Svájci Szövetségi Számvevőszékkel vagy a Svájci Szövetségi Számvevőszék által kijelölt más illetékes svájci hatóságokkal szoros együttműködésben készíti elő és bonyolítja le, és kellő időben értesíti őket az ellenőrzések és vizsgálatok tárgyáról, céljáról és jogalapjáról annak érdekében, hogy minden szükséges segítséget megadhassanak. Ennek érdekében a svájci illetékes hatóságok tisztviselői részt vehetnek a helyszíni ellenőrzéseken és vizsgálatokon.

3.   Ha az érintett illetékes svájci hatóságok úgy kívánják, a helyszíni ellenőrzéseket és vizsgálatokat az illetékes svájci hatóságok és a Bizottság közösen végezhetik.

4.   Amennyiben a program résztvevői ellenállnak a helyszíni ellenőrzésnek vagy vizsgálatnak, a svájci hatóságok a nemzeti szabályokkal összhangban eljárva kötelesek minden olyan segítséget megadni a bizottsági ellenőröknek, amely a helyszíni ellenőrzés vagy vizsgálat lefolytatásával kapcsolatos kötelességük teljesítéséhez szükséges.

5.   A Bizottság minden szabálytalanságra utaló, a helyszíni ellenőrzés vagy vizsgálat folyamán tudomására jutó tényről és gyanúról haladéktalanul értesíti a Svájci Szövetségi Számvevőszéket. A Bizottság minden esetben tájékoztatja a fent említett hatóságot az ilyen helyszíni ellenőrzések és vizsgálatok eredményéről.

4. cikk

Tájékoztatás és konzultáció

1.   E melléklet megfelelő végrehajtása érdekében az illetékes svájci és közösségi hatóságok rendszeresen tájékoztatják egymást, és bármelyikük kérésére konzultációt folytatnak egymással.

2.   Az illetékes svájci hatóságok késedelem nélkül értesítik az Ügynökséget és a Bizottságot az e határozatban említett eszközök alkalmazásában létrejött szerződések vagy megállapodások létrejöttével és végrehajtásával összefüggő szabálytalansággal kapcsolatosan tudomásukra jutott minden tényről vagy gyanúról.

5. cikk

Titoktartás

Az e melléklet alapján közölt vagy fogadott információ formájától függetlenül a szakmai titoktartás hatálya alá tartozik, és ugyanolyan védelemben részesül, mint a hasonló információ a svájci nemzeti jogszabályok és a közösségi intézményekre vonatkozó megfelelő rendelkezések szerint. Az ilyen információt csak olyan személyekkel szabad közölni a közösségi intézményeken belül, a tagállamokban vagy Svájcban, amelyeknek feladatkörüknél fogva azt ismerniük kell, és azt csak a szerződő felek pénzügyi érdekei hatékony védelmének biztosítása céljából szabad felhasználniuk.

6. cikk

Közigazgatási intézkedések és szankciók

A svájci büntetőjogi jogszabályok alkalmazásának sérelme nélkül az Ügynökség vagy a Bizottság a 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet, a 2002. december 23-i 2342/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet, valamint az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendelet (4) szerint igazgatási intézkedéseket hozhat és szankciókat szabhat ki.

7. cikk

Behajtás és végrehajtás

Az Ügynökség vagy a Bizottság e határozat hatálya alá tartozó határozatai, amelyek – az államokat kivéve – a jogalanyokra vagyoni kötelezettséget rónak, végrehajthatók Svájcban.

A végrehajtási végzést a svájci kormány által kinevezett hatóság az okmány hitelességének megvizsgálásán túl más ellenőrzés nélkül adja ki, és erről értesíti az Ügynökséget vagy a Bizottságot. A végrehajtásnak a svájci eljárási szabályokkal összhangban kell történnie. A végrehajtási határozat jogszerűségének vizsgálata az Európai Unió Bíróságának hatáskörébe tartozik.

Az Európai Unió Bíróságának választottbírósági rendelkezés alapján hozott ítéletei azonos feltételek mellett hajthatók végre.

---

(1)  
  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

1

(2)  
  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

2

(3)  
  HL L 292., 1996.11.15., 2. o.

3

(4)  
  HL L 312., 1995.12.23., 1. o.

4

---