# Az Európai Unió L 78/2012

| | ISSN 1977-0731
  doi:10.3000/19770731.L_2012.078.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 78 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 55. évfolyam2012. március 17. |

ISSN 1977-0731

doi:10.3000/19770731.L_2012.078.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 78

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

55. évfolyam2012. március 17.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság 232/2012/EU rendelete (2012. március 16.) az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének a Quinoline Yellow (E 104), a Sunset Yellow FCF/Orange Yellow S (E 110) és a Ponceau 4R, Cochineal Red A (E 124) felhasználási feltételei és felhasználási mennyiségei tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 1 |
| | * | A Bizottság 233/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. március 16.) a 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek Dánia surlókórra irányuló módosított nemzeti ellenőrzési programja jóváhagyása tekintetében történő végrehajtásáról (
  1
  ) | 13 |
| | | A Bizottság 234/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. március 16.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 14 |
| | | A Bizottság 235/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. március 16.) a cukorágazat egyes termékeire a 2011/12-es gazdasági évben alkalmazandó, a 971/2011/EU végrehajtási rendeletben rögzített irányadó árak és kiegészítő importvámok módosításáról | 16 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2012/155/EU |
| | * | A Tanács határozata (2012. március 9.) a Régiók Bizottsága egy német tagjának és egy német póttagjának kinevezéséről | 18 |
| | | 2012/156/EU |
| | * | A Tanács végrehajtási határozata (2012. március 13.) a Kohéziós Alapból Magyarország részére tett kötelezettségvállalások 2013. január 1-jei hatállyal történő felfüggesztéséről | 19 |
| | | 2012/157/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2011. december 7.) a görög mezőgazdasági biztosító szervezet (ELGA) által a 2008. és a 2009. évben folyósított kártalanítási támogatásokról
  (az értesítés a C(2011) 7260. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 21 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság 232/2012/EU rendelete (2012. március 16.) az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének a Quinoline Yellow (E 104), a Sunset Yellow FCF/Orange Yellow S (E 110) és a Ponceau 4R, Cochineal Red A (E 124) felhasználási feltételei és felhasználási mennyiségei tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

1

*

A Bizottság 233/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. március 16.) a 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek Dánia surlókórra irányuló módosított nemzeti ellenőrzési programja jóváhagyása tekintetében történő végrehajtásáról (
  1
  )

1

13

A Bizottság 234/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. március 16.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

14

A Bizottság 235/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. március 16.) a cukorágazat egyes termékeire a 2011/12-es gazdasági évben alkalmazandó, a 971/2011/EU végrehajtási rendeletben rögzített irányadó árak és kiegészítő importvámok módosításáról

16

HATÁROZATOK

2012/155/EU

*

A Tanács határozata (2012. március 9.) a Régiók Bizottsága egy német tagjának és egy német póttagjának kinevezéséről

18

2012/156/EU

*

A Tanács végrehajtási határozata (2012. március 13.) a Kohéziós Alapból Magyarország részére tett kötelezettségvállalások 2013. január 1-jei hatállyal történő felfüggesztéséről

19

2012/157/EU

*

A Bizottság határozata (2011. december 7.) a görög mezőgazdasági biztosító szervezet (ELGA) által a 2008. és a 2009. évben folyósított kártalanítási támogatásokról
  (az értesítés a C(2011) 7260. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2011) 7260. számú dokumentummal történt)

1

21

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 17.3.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 78/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 78/1

---

A BIZOTTSÁG 232/2012/EU RENDELETE

(2012. március 16.)

az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet II. mellékletének a Quinoline Yellow (E 104), a Sunset Yellow FCF/Orange Yellow S (E 110) és a Ponceau 4R, Cochineal Red A (E 124) felhasználási feltételei és felhasználási mennyiségei tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az élelmiszer-adalékanyagokról szóló, 2008. december 16-i 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1333/2008/EK rendelet II. melléklete megállapítja az élelmiszerekben való felhasználásra jóváhagyott élelmiszer-adalékanyagok uniós listáját, és meghatározza felhasználási feltételeiket. |
| --- | --- |

(1)

Az 1333/2008/EK rendelet II. melléklete megállapítja az élelmiszerekben való felhasználásra jóváhagyott élelmiszer-adalékanyagok uniós listáját, és meghatározza felhasználási feltételeiket.

| (2) | A Quinoline Yellow (E 104), a Sunset Yellow FCF/Orange Yellow S (E 110) és a Ponceau 4R, Cochineal Red A (E 124) jelenleg élelmiszer-színezékként való felhasználásra jóváhagyott élelmiszer-adalékanyagok, amelyek szerepelnek az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletében. A hatályos jóváhagyás az Élelmiszerügyi Tudományos Bizottság által 1983-ban megállapított megengedhető napi bevitelt (2) veszi figyelembe. |
| --- | --- |

(2)

A Quinoline Yellow (E 104), a Sunset Yellow FCF/Orange Yellow S (E 110) és a Ponceau 4R, Cochineal Red A (E 124) jelenleg élelmiszer-színezékként való felhasználásra jóváhagyott élelmiszer-adalékanyagok, amelyek szerepelnek az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletében. A hatályos jóváhagyás az Élelmiszerügyi Tudományos Bizottság által 1983-ban megállapított megengedhető napi bevitelt (2) veszi figyelembe.

| (3) | Az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2009. szeptember 23-án véleményt (3) adott ki a Quinoline Yellow (E 104) mint élelmiszer-adalékanyag biztonságosságának újraértékeléséről. Ebben a véleményben a Hatóság a szóban forgó élelmiszer-színezék megengedhető napi bevitelének 10 mg/testtömegkg/nap értékről 0,5 mg/testtömegkg/nap értékre történő csökkentését javasolja. A Hatóság továbbá úgy véli, hogy az expozícióra vonatkozó részletes becslések értékei (2. szint és 3. szint) jóval meghaladják a megengedhető napi bevitel 0,5 mg/testtömegkg/napra csökkentett értékét. Ezért helyénvaló úgy módosítani a Quinoline Yellow (E 104) felhasználási feltételeit és felhasználási mennyiségeit, hogy az expozíció ne haladja meg a Hatóság által a megengedhető napi bevitelre ajánlott új értéket. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2009. szeptember 23-án véleményt (3) adott ki a Quinoline Yellow (E 104) mint élelmiszer-adalékanyag biztonságosságának újraértékeléséről. Ebben a véleményben a Hatóság a szóban forgó élelmiszer-színezék megengedhető napi bevitelének 10 mg/testtömegkg/nap értékről 0,5 mg/testtömegkg/nap értékre történő csökkentését javasolja. A Hatóság továbbá úgy véli, hogy az expozícióra vonatkozó részletes becslések értékei (2. szint és 3. szint) jóval meghaladják a megengedhető napi bevitel 0,5 mg/testtömegkg/napra csökkentett értékét. Ezért helyénvaló úgy módosítani a Quinoline Yellow (E 104) felhasználási feltételeit és felhasználási mennyiségeit, hogy az expozíció ne haladja meg a Hatóság által a megengedhető napi bevitelre ajánlott új értéket.

| (4) | A Hatóság 2009. szeptember 27-én véleményt (4) adott ki a Sunset Yellow FCF/Orange Yellow S (E 110) mint élelmiszer-adalékanyag biztonságosságának újraértékeléséről. Ebben a véleményben a Hatóság a Sunset Yellow FCF/Orange Yellow S (E 110) megengedhető napi bevitelének 2,5 mg/testtömegkg/nap értékről 1 mg/testtömegkg/nap értékre történő csökkentését javasolja. A Hatóság továbbá úgy véli, hogy az expozícióra vonatkozó részletes becslések értékei (3. szint) a jelentős fogyasztónak számító gyerekek körében jóval meghaladják a megengedhető napi bevitel ideiglenesen 1 mg/testtömegkg/napra csökkentett értékét. Ezért helyénvaló úgy módosítani a Sunset Yellow FCF/Orange Yellow S (E 110) felhasználási feltételeit és felhasználási mennyiségeit, hogy az expozíció ne haladja meg a Hatóság által a megengedhető napi bevitelre ajánlott új értéket. |
| --- | --- |

(4)

A Hatóság 2009. szeptember 27-én véleményt (4) adott ki a Sunset Yellow FCF/Orange Yellow S (E 110) mint élelmiszer-adalékanyag biztonságosságának újraértékeléséről. Ebben a véleményben a Hatóság a Sunset Yellow FCF/Orange Yellow S (E 110) megengedhető napi bevitelének 2,5 mg/testtömegkg/nap értékről 1 mg/testtömegkg/nap értékre történő csökkentését javasolja. A Hatóság továbbá úgy véli, hogy az expozícióra vonatkozó részletes becslések értékei (3. szint) a jelentős fogyasztónak számító gyerekek körében jóval meghaladják a megengedhető napi bevitel ideiglenesen 1 mg/testtömegkg/napra csökkentett értékét. Ezért helyénvaló úgy módosítani a Sunset Yellow FCF/Orange Yellow S (E 110) felhasználási feltételeit és felhasználási mennyiségeit, hogy az expozíció ne haladja meg a Hatóság által a megengedhető napi bevitelre ajánlott új értéket.

| (5) | A Hatóság 2009. szeptember 23-án véleményt (5) adott ki a Ponceau 4R, Cochineal Red A (E 124) mint élelmiszer-adalékanyag biztonságosságának újraértékeléséről. Ebben a véleményben a Hatóság a megengedhető napi bevitel 4 mg/testtömegkg/nap értékről 0,7 mg/testtömegkg/nap értékre történő csökkentését javasolja. A Hatóság továbbá úgy véli, hogy az expozícióra vonatkozó részletes becslések értékei (3. szint) a jelentős fogyasztónak számító gyerekek körében jóval meghaladják a megengedhető napi bevitel 0,7 mg/testtömegkg/napra csökkentett értékét. Ezért helyénvaló úgy módosítani a Ponceau 4R, Cochineal Red A (E 124) felhasználási feltételeit és felhasználási mennyiségeit, hogy az expozíció ne haladja meg a Hatóság által a megengedhető napi bevitelre ajánlott új értéket. |
| --- | --- |

(5)

A Hatóság 2009. szeptember 23-án véleményt (5) adott ki a Ponceau 4R, Cochineal Red A (E 124) mint élelmiszer-adalékanyag biztonságosságának újraértékeléséről. Ebben a véleményben a Hatóság a megengedhető napi bevitel 4 mg/testtömegkg/nap értékről 0,7 mg/testtömegkg/nap értékre történő csökkentését javasolja. A Hatóság továbbá úgy véli, hogy az expozícióra vonatkozó részletes becslések értékei (3. szint) a jelentős fogyasztónak számító gyerekek körében jóval meghaladják a megengedhető napi bevitel 0,7 mg/testtömegkg/napra csökkentett értékét. Ezért helyénvaló úgy módosítani a Ponceau 4R, Cochineal Red A (E 124) felhasználási feltételeit és felhasználási mennyiségeit, hogy az expozíció ne haladja meg a Hatóság által a megengedhető napi bevitelre ajánlott új értéket.

| (6) | Ezeket az anyagokat ezért törölni kell a II. melléklet C részének (3) bekezdésében felsorolt III. csoportból. Ezeknek az anyagoknak a továbbra is a III. csoportba tartozó anyagokkal történő együttes használatára vonatkozó együttes felső határértéket azonban fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(6)

Ezeket az anyagokat ezért törölni kell a II. melléklet C részének (3) bekezdésében felsorolt III. csoportból. Ezeknek az anyagoknak a továbbra is a III. csoportba tartozó anyagokkal történő együttes használatára vonatkozó együttes felső határértéket azonban fenn kell tartani.

| (7) | Az expozíciónak a megengedhető napi bevitel ajánlott értéke alá történő csökkentése érdekében felül kell vizsgálni a felső határértékeket. Ugyanolyan arányban kell őket csökkenteni, mint amilyen arányú csökkentést el kívánnak ezzel érni a napi bevitel tekintetében. Egyes hagyományos termékek esetében, amelyek nem járulnak hozzá jelentősen az expozícióhoz, kivételként engedélyezni lehet magasabb értékeket. Egyes rendelkezéseket töröltek. |
| --- | --- |

(7)

Az expozíciónak a megengedhető napi bevitel ajánlott értéke alá történő csökkentése érdekében felül kell vizsgálni a felső határértékeket. Ugyanolyan arányban kell őket csökkenteni, mint amilyen arányú csökkentést el kívánnak ezzel érni a napi bevitel tekintetében. Egyes hagyományos termékek esetében, amelyek nem járulnak hozzá jelentősen az expozícióhoz, kivételként engedélyezni lehet magasabb értékeket. Egyes rendelkezéseket töröltek.

| (8) | Az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(8)

Az 1333/2008/EK rendelet II. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (9) | Annak érdekében, hogy az élelmiszeriparnak elegendő ideje legyen hozzáigazítani termelését az e rendeletben megállapított új felhasználási feltételekhez és felhasználási mennyiségekhez, helyénvaló átmeneti rendelkezéseket előírni. |
| --- | --- |

(9)

Annak érdekében, hogy az élelmiszeriparnak elegendő ideje legyen hozzáigazítani termelését az e rendeletben megállapított új felhasználási feltételekhez és felhasználási mennyiségekhez, helyénvaló átmeneti rendelkezéseket előírni.

| (10) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, és sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem ellenezte őket, |
| --- | --- |

(10)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, és sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem ellenezte őket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1333/2008/EK rendelet II. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet 2013. június 1-jétől alkalmazandó.

A 2013. június 1-je előtt jogszerűen forgalomba hozott, Quinoline Yellow (E 104), Sunset Yellow FCF/Orange Yellow S (E 110) és Ponceau 4R, Cochineal Red A (E 124) élelmiszer-színezéket tartalmazó élelmiszerek a készletek kimerüléséig értékesíthetők.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.

Kelt Brüsszelben, 2012. március 16-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 354., 2008.12.31., 16. o.

1

(2)  Az Élelmiszerügyi Tudományos Bizottság jelentései, 14. sorozat, 1983.

2

(3)  A Bizottság felkérését követően az élelmiszer-adalékanyagokkal és az élelmiszerekhez hozzáadott tápanyagforrásokkal foglalkozó testület által elfogadott tudományos vélemény a Quinoline Yellow (E 104) mint élelmiszer-adalékanyag biztonságosságának újraértékeléséről, The EFSA Journal 2009; 7(11):1329.

3

The EFSA Journal

(4)  A Bizottság felkérését követően az élelmiszer-adalékanyagokkal és az élelmiszerekhez hozzáadott tápanyagforrásokkal foglalkozó testület által elfogadott tudományos vélemény a Narancssárga (E 110) mint élelmiszer-adalékanyag biztonságosságának újraértékeléséről, The EFSA Journal 2009; 7(11):1330.

4

The EFSA Journal

(5)  A Bizottság felkérését követően az élelmiszer-adalékanyagokkal és az élelmiszerekhez hozzáadott tápanyagforrásokkal foglalkozó testület által elfogadott tudományos vélemény a Ponceau 4R, Cochineal Red A (E 124) mint élelmiszer-adalékanyag biztonságosságának újraértékeléséről, The EFSA Journal 2009; 7(11):1328.

5

The EFSA Journal

---

MELLÉKLET

Az 1333/2008/EK rendelet II. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | a C rész (3) bekezdésében a következő bejegyzéseket el kell hagyni:






  „E 104 | Quinoline Yellow” |
| --- | --- | --- |
| „E 110 | Sunset Yellow FCF/Orange Yellow S” |
| „E 124 | Ponceau 4R, Cochineal Red A” |

1.

a C rész (3) bekezdésében a következő bejegyzéseket el kell hagyni:

„E 104

Quinoline Yellow”

„E 110

Sunset Yellow FCF/Orange Yellow S”

„E 124

Ponceau 4R, Cochineal Red A”

| 2. | az E rész a következőképpen módosul:






  a) | a 03., 05.2., 05.3., 05.4., 07.2. és 14.1.4. kategóriában a (25) lábjegyzet helyébe a következő szöveg lép:






  „(25): | Az E 122 és E 155 színezékek közül egyik mennyisége sem lehet nagyobb, mint 50 mg/kg vagy 50 mg/l.” |
| --- | --- | --- | --- |

2.

az E rész a következőképpen módosul:

a)

a 03., 05.2., 05.3., 05.4., 07.2. és 14.1.4. kategóriában a (25) lábjegyzet helyébe a következő szöveg lép:

„(25):

Az E 122 és E 155 színezékek közül egyik mennyisége sem lehet nagyobb, mint 50 mg/kg vagy 50 mg/l.”

| b) | az 1.7.5. kategóriában a (33) lábjegyzet helyébe a következő szöveg lép:






  „(33): | Az E 100, E 102, E 120, E 122, E 160e és E 161b adalékok önálló vagy együttes felső határértéke.” |
| --- | --- | --- |

b)

az 1.7.5. kategóriában a (33) lábjegyzet helyébe a következő szöveg lép:

„(33):

Az E 100, E 102, E 120, E 122, E 160e és E 161b adalékok önálló vagy együttes felső határértéke.”

| c) | a 04.2.1., 04.2.2., 04.2.3. és 04.2.4.1. kategóriában a (34) lábjegyzet helyébe a következő szöveg lép:






  „(34): | Az E 120, E 122, E 129, E 131 és E 133 adalékok önálló vagy együttes felső határértéke.” |
| --- | --- | --- |

c)

a 04.2.1., 04.2.2., 04.2.3. és 04.2.4.1. kategóriában a (34) lábjegyzet helyébe a következő szöveg lép:

„(34):

Az E 120, E 122, E 129, E 131 és E 133 adalékok önálló vagy együttes felső határértéke.”

| d) | a 04.2.5.2. és 04.2.5.3. kategóriában a (31) lábjegyzet helyébe a következő szöveg lép:






  „(31): | Az E 120, E 142, E 160d és E 161b adalékok önálló vagy együttes felső határértéke.” |
| --- | --- | --- |

d)

a 04.2.5.2. és 04.2.5.3. kategóriában a (31) lábjegyzet helyébe a következő szöveg lép:

„(31):

Az E 120, E 142, E 160d és E 161b adalékok önálló vagy együttes felső határértéke.”

| e) | a 9.2. kategóriában a (35), (36) és (37) lábjegyzet helyébe a következő szöveg lép:






  „(35): | Az E 102, E 120, E 122, E 142, E 151, E 160e és E 161b adalékok önálló vagy együttes felső határértéke.” |
| --- | --- | --- |

e)

a 9.2. kategóriában a (35), (36) és (37) lábjegyzet helyébe a következő szöveg lép:

„(35):

Az E 102, E 120, E 122, E 142, E 151, E 160e és E 161b adalékok önálló vagy együttes felső határértéke.”

| „(36): | Az E 102, E 120, E 122, E 129, E 142, E 151, E 160e és E 161b adalékok önálló vagy együttes felső határértéke.” |
| --- | --- |

„(36):

Az E 102, E 120, E 122, E 129, E 142, E 151, E 160e és E 161b adalékok önálló vagy együttes felső határértéke.”

| „(37): | Az E 102, E 120, E 151 és E 160e adalékok önálló vagy együttes felső határértéke.” |
| --- | --- |

„(37):

Az E 102, E 120, E 151 és E 160e adalékok önálló vagy együttes felső határértéke.”

| f) | a táblázat az E 104, E 110, E 124 adalékanyagra vonatkozó alábbi bejegyzésekkel egészül ki számsorrendben, a következőkre vonatkozó élelmiszer-kategóriák esetében:










  Kategória száma | E-szám | Név | Felső határérték
  (mg/kg vagy mg/l) | Lábjegyzetek | Korlátozások/kivételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „01.4. | Ízesített erjesztett tejtermékek, beleértve a hőkezelt termékeket is |
| E 104 | Quinoline Yellow | 10 | (61) | |
| E 110 | Sunset Yellow FCF/Orange Yellow S | 5 | (61) | |
| E 124 | Ponceau 4R, Cochineal Red A | 5 | (61) | |
| (61): | Az E 104, E 110, E 124 és a III. csoportba tartozó színezékek összmennyisége nem haladhatja meg a III. csoportnál feltüntetett felső értéket. |

f)

a táblázat az E 104, E 110, E 124 adalékanyagra vonatkozó alábbi bejegyzésekkel egészül ki számsorrendben, a következőkre vonatkozó élelmiszer-kategóriák esetében:

Kategória száma

E-szám

Név

Felső határérték

(mg/kg vagy mg/l)

Lábjegyzetek

Korlátozások/kivételek

„01.4.

Ízesített erjesztett tejtermékek, beleértve a hőkezelt termékeket is

E 104

Quinoline Yellow

10

(61)

E 110

Sunset Yellow FCF/Orange Yellow S

5

(61)

E 124

Ponceau 4R, Cochineal Red A

5

(61)

(61):

Az E 104, E 110, E 124 és a III. csoportba tartozó színezékek összmennyisége nem haladhatja meg a III. csoportnál feltüntetett felső értéket.

01.6.3.

Egyéb tejszínek

E 104

Quinoline Yellow

10

(61)

kizárólag: ízesített tejszínek

E 110

Sunset Yellow FCF/Orange Yellow S

5

(61)

kizárólag: ízesített tejszínek

E 124

Ponceau 4R, Cochineal Red A

5

(61)

kizárólag: ízesített tejszínek

| (61): | Az E 104, E 110, E 124 és a III. csoportba tartozó színezékek összmennyisége nem haladhatja meg a III. csoportnál feltüntetett felső értéket. |
| --- | --- |

(61):

Az E 104, E 110, E 124 és a III. csoportba tartozó színezékek összmennyisége nem haladhatja meg a III. csoportnál feltüntetett felső értéket.

01.7.3.

Ehető sajthéj

E 104

Quinoline Yellow

10

(62)

| (62): | Az E 104 és a III. csoportba tartozó színezékek összmennyisége nem haladhatja meg a III. csoportnál feltüntetett felső értéket. |
| --- | --- |

(62):

Az E 104 és a III. csoportba tartozó színezékek összmennyisége nem haladhatja meg a III. csoportnál feltüntetett felső értéket.

04.2.4.1.

Gyümölcs- és zöldségkészítmények, kivéve a befőtteket

E 104

Quinoline Yellow

30

(61)

kizárólag: mostarda di frutta

E 110

Sunset Yellow FCF/Orange Yellow S

35

(61)

kizárólag: mostarda di frutta

E 124

Ponceau 4R, Cochineal Red A

20

(61)

kizárólag: mostarda di frutta

| (61): | Az E 104, E 110, E 124 és a III. csoportba tartozó színezékek összmennyisége nem haladhatja meg a III. csoportnál feltüntetett felső értéket. |
| --- | --- |

(61):

Az E 104, E 110, E 124 és a III. csoportba tartozó színezékek összmennyisége nem haladhatja meg a III. csoportnál feltüntetett felső értéket.

05.2.

Egyéb édességek, ideértve a leheletfrissítő cukorkákat is

E 104

Quinoline Yellow

30

(61)

kivéve a kandírozott gyümölcsöket és zöldségeket; hagyományos, jellemzően 2 cm-nél hosszabb, cukorral bevont, mandula vagy ostya alakú diós vagy kakaós sütemény, amelyet általában ünnepélyes alkalmakkor, például esküvőkön, áldozás stb. alkalmával fogyasztanak.

E 110

Sunset Yellow FCF/Orange Yellow S

35

(61)

kivéve a kandírozott gyümölcsöket és zöldségeket; hagyományos, jellemzően 2 cm-nél hosszabb, cukorral bevont, mandula vagy ostya alakú diós vagy kakaós sütemény, amelyet általában ünnepélyes alkalmakkor, például esküvőkön, áldozás stb. alkalmával fogyasztanak.

E 124

Ponceau 4R, Cochineal Red A

20

(61)

kivéve a kandírozott gyümölcsöket és zöldségeket; hagyományos, jellemzően 2 cm-nél hosszabb, cukorral bevont, mandula vagy ostya alakú diós vagy kakaós sütemény, amelyet általában ünnepélyes alkalmakkor, például esküvőkön, áldozás stb. alkalmával fogyasztanak.

E 104

Quinoline Yellow

30

(61)

kizárólag: kandírozott gyümölcsök és zöldségek

E 110

Sunset Yellow FCF/Orange Yellow S

10

(61)

kizárólag: kandírozott gyümölcsök és zöldségek

E 124

Ponceau 4R, Cochineal Red A

10

(61)

kizárólag: kandírozott gyümölcsök és zöldségek

E 104

Quinoline Yellow

300

(61)

kizárólag hagyományos, jellemzően 2 cm-nél hosszabb, cukorral bevont, mandula vagy ostya alakú diós vagy kakaós sütemény, amelyet általában ünnepélyes alkalmakkor, például esküvőkön, áldozás stb. alkalmával fogyasztanak.

E 110

Sunset Yellow FCF/Orange Yellow S

50

(61)

kizárólag hagyományos, jellemzően 2 cm-nél hosszabb, cukorral bevont, mandula vagy ostya alakú diós vagy kakaós sütemény, amelyet általában ünnepélyes alkalmakkor, például esküvőkön, áldozás stb. alkalmával fogyasztanak.

E 124

Ponceau 4R, Cochineal Red A

50

(61)

kizárólag hagyományos, jellemzően 2 cm-nél hosszabb, cukorral bevont, mandula vagy ostya alakú diós vagy kakaós sütemény, amelyet általában ünnepélyes alkalmakkor, például esküvőkön, áldozás stb. alkalmával fogyasztanak.

| (61): | Az E 104, E 110, E 124 és a III. csoportba tartozó színezékek összmennyisége nem haladhatja meg a III. csoportnál feltüntetett felső értéket. |
| --- | --- |

(61):

Az E 104, E 110, E 124 és a III. csoportba tartozó színezékek összmennyisége nem haladhatja meg a III. csoportnál feltüntetett felső értéket.

05.3.

Rágógumi

E 104

Quinoline Yellow

30

(61)

E 110

Sunset Yellow FCF/Orange Yellow S

10

(61)

E 124

Ponceau 4R, Cochineal Red A

10

(61)

| (61): | Az E 104, E 110, E 124 és a III. csoportba tartozó színezékek összmennyisége nem haladhatja meg a III. csoportnál feltüntetett felső értéket. |
| --- | --- |

(61):

Az E 104, E 110, E 124 és a III. csoportba tartozó színezékek összmennyisége nem haladhatja meg a III. csoportnál feltüntetett felső értéket.

05.4.

Díszítések, bevonatok és töltelékek, kivéve a 4.2.4. kategóriába tartozó, gyümölcsalapú töltelékeket

E 104

Quinoline Yellow

50

(61)

kizárólag: díszítések, bevonatok és szószok, kivéve a töltelékeket

E 110

Sunset Yellow FCF/Orange Yellow S

35

(61)

kizárólag: díszítések, bevonatok és szószok, kivéve a töltelékeket

E 124

Ponceau 4R, Cochineal Red A

55

(61)

kizárólag: díszítések, bevonatok és szószok, kivéve a töltelékeket

E 104

Quinoline Yellow

50

(61)

kizárólag: töltelékek

E 110

Sunset Yellow FCF/Orange Yellow S

35

(61)

kizárólag: töltelékek

E 124

Ponceau 4R, Cochineal Red A

55

(61)

kizárólag: töltelékek

| (61): | Az E 104, E 110, E 124 és a III. csoportba tartozó színezékek összmennyisége nem haladhatja meg a III. csoportnál feltüntetett felső értéket. |
| --- | --- |

(61):

Az E 104, E 110, E 124 és a III. csoportba tartozó színezékek összmennyisége nem haladhatja meg a III. csoportnál feltüntetett felső értéket.

06.6.

Híg tészták

E 104

Quinoline Yellow

50

(61)

E 110

Sunset Yellow FCF/Orange Yellow S

35

(61)

E 124

Ponceau 4R, Cochineal Red A

55

(61)

| (61): | Az E 104, E 110, E 124 és a III. csoportba tartozó színezékek összmennyisége nem haladhatja meg a III. csoportnál feltüntetett felső értéket. |
| --- | --- |

(61):

Az E 104, E 110, E 124 és a III. csoportba tartozó színezékek összmennyisége nem haladhatja meg a III. csoportnál feltüntetett felső értéket.

08.2.3.

Állati belek, bevonatok és díszítések húsokhoz

E 104

Quinoline Yellow

50

(61)

kizárólag: díszítések és bevonatok, kivéve a pasturmas ehető külső bevonata

E 110

Sunset Yellow FCF/Orange Yellow S

35

(61)

kizárólag: díszítések és bevonatok, kivéve a pasturmas ehető külső bevonata

E 124

Ponceau 4R, Cochineal Red A

55

(61)

kizárólag: díszítések és bevonatok, kivéve a pasturmas ehető külső bevonata

E 104

Quinoline Yellow

10

(62)

kizárólag: ehető állati belek

| (61): | Az E 104, E 110, E 124 és a III. csoportba tartozó színezékek összmennyisége nem haladhatja meg a III. csoportnál feltüntetett felső értéket. |
| --- | --- |

(61):

Az E 104, E 110, E 124 és a III. csoportba tartozó színezékek összmennyisége nem haladhatja meg a III. csoportnál feltüntetett felső értéket.

| (62): | Az E 104 és a III. csoportba tartozó színezékek összmennyisége nem haladhatja meg a III. csoportnál feltüntetett felső értéket. |
| --- | --- |

(62):

Az E 104 és a III. csoportba tartozó színezékek összmennyisége nem haladhatja meg a III. csoportnál feltüntetett felső értéket.

09.2.

Feldolgozott hal és halászati termékek, beleértve a puhatestűeket és a rákféléket is

E 110

Sunset Yellow FCF/Orange Yellow S

200

(63)

kizárólag Theragra chalcogrammából és Pollachius virensből készült lazachelyettesítőkben

E 124

Ponceau 4R, Cochineal Red A

200

(63)

kizárólag Theragra chalcogrammából és Pollachius virensből készült lazachelyettesítőkben

| (63): | Az E 110, E 124 és a III. csoportba tartozó színezékek összmennyisége nem haladhatja meg a III. csoportnál feltüntetett felső értéket. |
| --- | --- |

(63):

Az E 110, E 124 és a III. csoportba tartozó színezékek összmennyisége nem haladhatja meg a III. csoportnál feltüntetett felső értéket.

09.3.

Haltej

E 104

Quinoline Yellow

200

(61)

kivéve a tokhalikra (kaviár)

E 110

Sunset Yellow FCF/Orange Yellow S

200

(61)

kivéve a tokhalikra (kaviár)

E 124

Ponceau 4R, Cochineal Red A

200

(61)

kivéve a tokhalikra (kaviár)

| (61): | Az E 104, E 110, E 124 és a III. csoportba tartozó színezékek összmennyisége nem haladhatja meg a III. csoportnál feltüntetett felső értéket. |
| --- | --- |

(61):

Az E 104, E 110, E 124 és a III. csoportba tartozó színezékek összmennyisége nem haladhatja meg a III. csoportnál feltüntetett felső értéket.

12.2.2.

Ételízesítők és fűszerszószok

E 104

Quinoline Yellow

10

(62)

kizárólag: ételízesítők, például curry por, tandoori

| (62): | Az E 104 és a III. csoportba tartozó színezékek összmennyisége nem haladhatja meg a III. csoportnál feltüntetett felső értéket. |
| --- | --- |

(62):

Az E 104 és a III. csoportba tartozó színezékek összmennyisége nem haladhatja meg a III. csoportnál feltüntetett felső értéket.

12.4.

Mustár

E 104

Quinoline Yellow

10

(61)

E 110

Sunset Yellow FCF/Orange Yellow S

50

(61)

E 124

Ponceau 4R, Cochineal Red A

35

(61)

| (61): | Az E 104, E 110, E 124 és a III. csoportba tartozó színezékek összmennyisége nem haladhatja meg a III. csoportnál feltüntetett felső értéket. |
| --- | --- |

(61):

Az E 104, E 110, E 124 és a III. csoportba tartozó színezékek összmennyisége nem haladhatja meg a III. csoportnál feltüntetett felső értéket.

12.6.

Szószok

E 104

Quinoline Yellow

20

(64)

ideértve az ecetes savanyúságokat, a pikáns szószokat, a chutneyt és a picalillit; kivéve a paradicsomalapú szószokat

E 110

Sunset Yellow FCF/Orange Yellow S

30

(64)

kizárólag az ecetes savanyúságokban és a picalilliben

| (64): | Az E 104, E 110 és a III. csoportba tartozó színezékek összmennyisége nem haladhatja meg a III. csoportnál feltüntetett felső értéket. |
| --- | --- |

(64):

Az E 104, E 110 és a III. csoportba tartozó színezékek összmennyisége nem haladhatja meg a III. csoportnál feltüntetett felső értéket.

12.9.

Fehérjetermékek, kivéve az 1.8. kategóriába tartozó termékeket

E 104

Quinoline Yellow

10

(61)

kizárólag: növényifehérje-alapú hús- és halpótlók

E 110

Sunset Yellow FCF/Orange Yellow S

20

(61)

kizárólag: növényifehérje-alapú hús- és halpótlók

E 124

Ponceau 4R, Cochineal Red A

10

(61)

kizárólag: növényifehérje-alapú hús- és halpótlók

| (61): | Az E 104, E 110, E 124 és a III. csoportba tartozó színezékek összmennyisége nem haladhatja meg a III. csoportnál feltüntetett felső értéket. |
| --- | --- |

(61):

Az E 104, E 110, E 124 és a III. csoportba tartozó színezékek összmennyisége nem haladhatja meg a III. csoportnál feltüntetett felső értéket.

13.2.

Az 1999/21/EK irányelvben meghatározott, speciális gyógyászati célokra szánt diétás élelmiszerek (kivéve a 13.1.5. kategóriába tartozó termékeket)

E 104

Quinoline Yellow

10

(61)

E 110

Sunset Yellow FCF/Orange Yellow S

10

(61)

E 124

Ponceau 4R, Cochineal Red A

10

(61)

| (61): | Az E 104, E 110, E 124 és a III. csoportba tartozó színezékek összmennyisége nem haladhatja meg a III. csoportnál feltüntetett felső értéket. |
| --- | --- |

(61):

Az E 104, E 110, E 124 és a III. csoportba tartozó színezékek összmennyisége nem haladhatja meg a III. csoportnál feltüntetett felső értéket.

13.3.

A teljes napi élelmiszer-bevitel vagy egyes ételek (a teljes napi étrend vagy annak egy része) helyettesítésére szolgáló testtömeg-szabályozó diétás élelmiszerek

E 104

Quinoline Yellow

10

(61)

E 110

Sunset Yellow FCF/Orange Yellow S

10

(61)

E 124

Ponceau 4R, Cochineal Red A

10

(61)

| (61): | Az E 104, E 110, E 124 és a III. csoportba tartozó színezékek összmennyisége nem haladhatja meg a III. csoportnál feltüntetett felső értéket. |
| --- | --- |

(61):

Az E 104, E 110, E 124 és a III. csoportba tartozó színezékek összmennyisége nem haladhatja meg a III. csoportnál feltüntetett felső értéket.

14.1.4.

Ízesített italok

E 104

Quinoline Yellow

10

(61)

kivéve a csokoládés tejet és a malátatermékeket

E 110

Sunset Yellow FCF/Orange Yellow S

20

(61)

kivéve a csokoládés tejet és a malátatermékeket

E 124

Ponceau 4R, Cochineal Red A

10

(61)

kivéve a csokoládés tejet és a malátatermékeket

| (61): | Az E 104, E 110, E 124 és a III. csoportba tartozó színezékek összmennyisége nem haladhatja meg a III. csoportnál feltüntetett felső értéket. |
| --- | --- |

(61):

Az E 104, E 110, E 124 és a III. csoportba tartozó színezékek összmennyisége nem haladhatja meg a III. csoportnál feltüntetett felső értéket.

14.2.3.

Almabor és körtebor

E 104

Quinoline Yellow

25

(64)

kivéve: cidre bouché

E 110

Sunset Yellow FCF/Orange Yellow S

10

(64)

kivéve: cidre bouché

| (64): | Az E 104, E 110 és a III. csoportba tartozó színezékek összmennyisége nem haladhatja meg a III. csoportnál feltüntetett felső értéket. |
| --- | --- |

(64):

Az E 104, E 110 és a III. csoportba tartozó színezékek összmennyisége nem haladhatja meg a III. csoportnál feltüntetett felső értéket.

14.2.4.

Gyümölcsbor és made wine

E 104

Quinoline Yellow

20

(61)

E 110

Sunset Yellow FCF/Orange Yellow S

10

(61)

E 124

Ponceau 4R, Cochineal Red A

1

(61)

| (61): | Az E 104, E 110, E 124 és a III. csoportba tartozó színezékek összmennyisége nem haladhatja meg a III. csoportnál feltüntetett felső értéket. |
| --- | --- |

(61):

Az E 104, E 110, E 124 és a III. csoportba tartozó színezékek összmennyisége nem haladhatja meg a III. csoportnál feltüntetett felső értéket.

14.2.7.1.

Ízesített borok

E 104

Quinoline Yellow

50

(61)

kivéve: americano, bitter vino

E 110

Sunset Yellow FCF/Orange Yellow S

50

(61)

kivéve: americano, bitter vino

E 124

Ponceau 4R, Cochineal Red A

50

(61)

kivéve: americano, bitter vino

| (61): | Az E 104, E 110, E 124 és a III. csoportba tartozó színezékek összmennyisége nem haladhatja meg a III. csoportnál feltüntetett felső értéket. |
| --- | --- |

(61):

Az E 104, E 110, E 124 és a III. csoportba tartozó színezékek összmennyisége nem haladhatja meg a III. csoportnál feltüntetett felső értéket.

14.2.7.2.

Ízesített boralapú italok

E 104

Quinoline Yellow

50

(61)

kivéve: bitter soda, sangria, claria, zurra

E 110

Sunset Yellow FCF/Orange Yellow S

50

(61)

kivéve: bitter soda, sangria, claria, zurra

E 124

Ponceau 4R, Cochineal Red A

50

(61)

kivéve: bitter soda, sangria, claria, zurra

| (61): | Az E 104, E 110, E 124 és a III. csoportba tartozó színezékek összmennyisége nem haladhatja meg a III. csoportnál feltüntetett felső értéket. |
| --- | --- |

(61):

Az E 104, E 110, E 124 és a III. csoportba tartozó színezékek összmennyisége nem haladhatja meg a III. csoportnál feltüntetett felső értéket.

14.2.7.3.

Ízesített boralapú koktélok

E 104

Quinoline Yellow

50

(61)

E 110

Sunset Yellow FCF/Orange Yellow S

50

(61)

E 124

Ponceau 4R, Cochineal Red A

50

(61)

| (61): | Az E 104, E 110, E 124 és a III. csoportba tartozó színezékek összmennyisége nem haladhatja meg a III. csoportnál feltüntetett felső értéket. |
| --- | --- |

(61):

Az E 104, E 110, E 124 és a III. csoportba tartozó színezékek összmennyisége nem haladhatja meg a III. csoportnál feltüntetett felső értéket.

14.2.8.

Egyéb alkoholtartalmú italok, beleértve az alkoholtartalmú és alkoholmentes italok keverékeit és a 15 %-nál kisebb alkoholtartalmú párlatokat is

E 104

Quinoline Yellow

180

(61)

kizárólag: 15 %-nál kisebb alkoholtartalmú alkoholos italok

E 110

Sunset Yellow FCF/Orange Yellow S

100

(61)

kizárólag: 15 %-nál kisebb alkoholtartalmú alkoholos italok

E 124

Ponceau 4R, Cochineal Red A

170

(61)

kizárólag: 15 %-nál kisebb alkoholtartalmú alkoholos italok

| (61): | Az E 104, E 110, E 124 és a III. csoportba tartozó színezékek összmennyisége nem haladhatja meg a III. csoportnál feltüntetett felső értéket. |
| --- | --- |

(61):

Az E 104, E 110, E 124 és a III. csoportba tartozó színezékek összmennyisége nem haladhatja meg a III. csoportnál feltüntetett felső értéket.

16.

Desszertek, kivéve az 1., a 3. és a 4. kategóriába tartozó termékeket

E 104

Quinoline Yellow

10

(61)

E 110

Sunset Yellow FCF/Orange Yellow S

5

(61)

E 124

Ponceau 4R, Cochineal Red A

10

(61)

| (61): | Az E 104, E 110, E 124 és a III. csoportba tartozó színezékek összmennyisége nem haladhatja meg a III. csoportnál feltüntetett felső értéket. |
| --- | --- |

(61):

Az E 104, E 110, E 124 és a III. csoportba tartozó színezékek összmennyisége nem haladhatja meg a III. csoportnál feltüntetett felső értéket.

17.1.

Szilárd étrend-kiegészítők, ideértve a kapszulákat, tablettákat és hasonlókat, kivéve a rágható formákat

E 104

Quinoline Yellow

35

(61)

E 110

Sunset Yellow FCF/Orange Yellow S

10

(61)

E 124

Ponceau 4R, Cochineal Red A

35

(61)

| (61): | Az E 104, E 110, E 124 és a III. csoportba tartozó színezékek összmennyisége nem haladhatja meg a III. csoportnál feltüntetett felső értéket. |
| --- | --- |

(61):

Az E 104, E 110, E 124 és a III. csoportba tartozó színezékek összmennyisége nem haladhatja meg a III. csoportnál feltüntetett felső értéket.

17.2.

Folyékony étrend-kiegészítők

E 104

Quinoline Yellow

10

(61)

E 110

Sunset Yellow FCF/Orange Yellow S

10

(61)

E 124

Ponceau 4R, Cochineal Red A

10

(61)

| (61): | Az E 104, E 110, E 124 és a III. csoportba tartozó színezékek összmennyisége nem haladhatja meg a III. csoportnál feltüntetett felső értéket. |
| --- | --- |

(61):

Az E 104, E 110, E 124 és a III. csoportba tartozó színezékek összmennyisége nem haladhatja meg a III. csoportnál feltüntetett felső értéket.

17.3.

Szirupként vagy rágható formában forgalmazott étrend-kiegészítők

E 104

Quinoline Yellow

10

(61)

E 110

Sunset Yellow FCF/Orange Yellow S

10

(61)

E 124

Ponceau 4R, Cochineal Red A

10

(61)

| (61): | Az E 104, E 110, E 124 és a III. csoportba tartozó színezékek összmennyisége nem haladhatja meg a III. csoportnál feltüntetett felső értéket.” |
| --- | --- |

(61):

Az E 104, E 110, E 124 és a III. csoportba tartozó színezékek összmennyisége nem haladhatja meg a III. csoportnál feltüntetett felső értéket.”

| g) | a 08.2.1. kategória a következőképpen módosul:






  i. | az E 110-re vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép: | „E 110 | Sunset Yellow FCF/Orange Yellow S | 15 | | kizárólag: sobrasada” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

g)

a 08.2.1. kategória a következőképpen módosul:

i.

az E 110-re vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„E 110

Sunset Yellow FCF/Orange Yellow S

15

kizárólag: sobrasada”

| ii. | az E 124-re vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép: | „E 124 | Ponceau 4R, Cochineal Red A | 50 | | kizárólag: chorizo kolbász/salchichon” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

ii.

az E 124-re vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„E 124

Ponceau 4R, Cochineal Red A

50

kizárólag: chorizo kolbász/salchichon”

| h) | a 14.2.7.1. kategória a következőképpen módosul:






  i. | az E 104 és az E 110-re vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép: | „E 104 | Quinoline Yellow | 50 | (26) (27) | kizárólag: americano, bitter vino |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 110 | Sunset Yellow FCF/Orange Yellow S | 50 | (27) | kizárólag: bitter vino” |

h)

a 14.2.7.1. kategória a következőképpen módosul:

i.

az E 104 és az E 110-re vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„E 104

Quinoline Yellow

50

(26) (27)

kizárólag: americano, bitter vino

E 110

Sunset Yellow FCF/Orange Yellow S

50

(27)

kizárólag: bitter vino”

| ii. | az E 124-re vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép: | „E 124 | Ponceau 4R, Cochineal Red A | 50 | (26) (27) | kizárólag: americano, bitter vino” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

ii.

az E 124-re vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„E 124

Ponceau 4R, Cochineal Red A

50

(26) (27)

kizárólag: americano, bitter vino”

| i) | a 14.2.7.2. kategória a következőképpen módosul:






  i. | az E 104 és az E 110-re vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép: | „E 104 | Quinoline Yellow | 50 | (28) | kizárólag: bitter soda |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | E 110 | Sunset Yellow FCF/Orange Yellow S | 50 | (28) | kizárólag: bitter soda” |

i)

a 14.2.7.2. kategória a következőképpen módosul:

i.

az E 104 és az E 110-re vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„E 104

Quinoline Yellow

50

(28)

kizárólag: bitter soda

E 110

Sunset Yellow FCF/Orange Yellow S

50

(28)

kizárólag: bitter soda”

| ii. | az E 124-re vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép: | „E 124 | Ponceau 4R, Cochineal Red A | 50 | (28) | kizárólag: bitter soda” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

ii.

az E 124-re vonatkozó bejegyzés helyébe a következő szöveg lép:

„E 124

Ponceau 4R, Cochineal Red A

50

(28)

kizárólag: bitter soda”

| j) | az E 104, E 110, E 124 adalékanyagra vonatkozó alábbi bejegyzéseket a következő élelmiszer-kategóriák esetében el kell hagyni:










  „01.7.5. | Ömlesztett sajt |
| --- | --- | --- |
| E 104 | Quinoline Yellow | 100 | (33) | kizárólag: ízesített ömlesztett sajtok |
| E 110 | Sunset Yellow FCF/Orange Yellow S | 100 | (33) | kizárólag: ízesített ömlesztett sajtok |
| E 124 | Ponceau 4R, Cochineal Red A | 100 | (33) | kizárólag: ízesített ömlesztett sajtok |
| 04.2.1. | Szárított gyümölcs és zöldség |
| E 124 | Ponceau 4R, Cochineal Red A | 200 | (34) | kizárólag: tartósított piros gyümölcs |
| 04.2.2. | Gyümölcs és zöldség ecetben, olajban vagy sós lében |
| E 124 | Ponceau 4R, Cochineal Red A | 200 | (34) | kizárólag: tartósított piros gyümölcs |
| 04.2.3. | Dobozos vagy üveges gyümölcs és zöldség |
| E 124 | Ponceau 4R, Cochineal Red A | 200 | (34) | kizárólag: tartósított piros gyümölcs |
| 04.2.4.1. | Gyümölcs- és zöldségkészítmények, kivéve a befőtteket |
| E 124 | Ponceau 4R, Cochineal Red A | 200 | (34) | kizárólag: tartósított piros gyümölcs |
| 04.2.5.2. | A 2001/113/EK irányelvben meghatározott dzsem, zselé, gyümölcsíz, és édesített gesztenyekrém |
| E 104 | Quinoline Yellow | 100 | (31) | kivéve a gesztenyekrémet |
| E 110 | Sunset Yellow FCF/Orange Yellow S | 100 | (31) | kivéve a gesztenyekrémet |
| E 124 | Ponceau 4R, Cochineal Red A | 100 | (31) | kivéve a gesztenyekrémet |
| 04.2.5.3. | Más hasonló kenhető gyümölcs- vagy zöldségkészítmények |
| E 104 | Quinoline Yellow | 100 | (31) | kivéve: crème de pruneaux |
| E 110 | Sunset Yellow FCF/Orange Yellow S | 100 | (31) | kivéve: crème de pruneaux |
| E 124 | Ponceau 4R, Cochineal Red A | 100 | (31) | kivéve: crème de pruneaux |
| 08.2.1. | Nem hőkezelt feldolgozott hús |
| E 124 | Ponceau 4R, Cochineal Red A | 200 | | kizárólag: sobrasada |
| 09.2. | Feldolgozott hal és halászati termékek, beleértve a puhatestűeket és a rákféléket is |
| E 104 | Quinoline Yellow | 100 | (35) | kizárólag: halpástétom és rákpástétom |
| E 110 | Sunset Yellow FCF/Orange Yellow S | 100 | (35) | kizárólag: halpástétom és rákpástétom |
| E 124 | Ponceau 4R, Cochineal Red A | 100 | (35) | kizárólag: halpástétom és rákpástétom |
| E 110 | Sunset Yellow FCF/Orange Yellow S | 250 | (36) | kizárólag: előfőzött rákfélék |
| E 124 | Ponceau 4R, Cochineal Red A | 250 | (36) | kizárólag: előfőzött rákfélék |
| E 110 | Sunset Yellow FCF/Orange Yellow S | 100 | (37) | kizárólag: füstölt hal |
| E 124 | Ponceau 4R, Cochineal Red A | 100 | (37) | kizárólag: füstölt hal” |

j)

az E 104, E 110, E 124 adalékanyagra vonatkozó alábbi bejegyzéseket a következő élelmiszer-kategóriák esetében el kell hagyni:

„01.7.5.

Ömlesztett sajt

E 104

Quinoline Yellow

100

(33)

kizárólag: ízesített ömlesztett sajtok

E 110

Sunset Yellow FCF/Orange Yellow S

100

(33)

kizárólag: ízesített ömlesztett sajtok

E 124

Ponceau 4R, Cochineal Red A

100

(33)

kizárólag: ízesített ömlesztett sajtok

04.2.1.

Szárított gyümölcs és zöldség

E 124

Ponceau 4R, Cochineal Red A

200

(34)

kizárólag: tartósított piros gyümölcs

04.2.2.

Gyümölcs és zöldség ecetben, olajban vagy sós lében

E 124

Ponceau 4R, Cochineal Red A

200

(34)

kizárólag: tartósított piros gyümölcs

04.2.3.

Dobozos vagy üveges gyümölcs és zöldség

E 124

Ponceau 4R, Cochineal Red A

200

(34)

kizárólag: tartósított piros gyümölcs

04.2.4.1.

Gyümölcs- és zöldségkészítmények, kivéve a befőtteket

E 124

Ponceau 4R, Cochineal Red A

200

(34)

kizárólag: tartósított piros gyümölcs

04.2.5.2.

A 2001/113/EK irányelvben meghatározott dzsem, zselé, gyümölcsíz, és édesített gesztenyekrém

E 104

Quinoline Yellow

100

(31)

kivéve a gesztenyekrémet

E 110

Sunset Yellow FCF/Orange Yellow S

100

(31)

kivéve a gesztenyekrémet

E 124

Ponceau 4R, Cochineal Red A

100

(31)

kivéve a gesztenyekrémet

04.2.5.3.

Más hasonló kenhető gyümölcs- vagy zöldségkészítmények

E 104

Quinoline Yellow

100

(31)

kivéve: crème de pruneaux

E 110

Sunset Yellow FCF/Orange Yellow S

100

(31)

kivéve: crème de pruneaux

E 124

Ponceau 4R, Cochineal Red A

100

(31)

kivéve: crème de pruneaux

08.2.1.

Nem hőkezelt feldolgozott hús

E 124

Ponceau 4R, Cochineal Red A

200

kizárólag: sobrasada

09.2.

Feldolgozott hal és halászati termékek, beleértve a puhatestűeket és a rákféléket is

E 104

Quinoline Yellow

100

(35)

kizárólag: halpástétom és rákpástétom

E 110

Sunset Yellow FCF/Orange Yellow S

100

(35)

kizárólag: halpástétom és rákpástétom

E 124

Ponceau 4R, Cochineal Red A

100

(35)

kizárólag: halpástétom és rákpástétom

E 110

Sunset Yellow FCF/Orange Yellow S

250

(36)

kizárólag: előfőzött rákfélék

E 124

Ponceau 4R, Cochineal Red A

250

(36)

kizárólag: előfőzött rákfélék

E 110

Sunset Yellow FCF/Orange Yellow S

100

(37)

kizárólag: füstölt hal

E 124

Ponceau 4R, Cochineal Red A

100

(37)

kizárólag: füstölt hal”

---

| 17.3.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 78/13 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 78/13

---

A BIZOTTSÁG 233/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. március 16.)

a 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek Dánia surlókórra irányuló módosított nemzeti ellenőrzési programja jóváhagyása tekintetében történő végrehajtásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az egyes fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2001. május 22-i 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak VIII. melléklete A. fejezete I. szakasza b) pontjának iii. alpontjára,

mivel:

| (1) | A 999/2001/EK rendelet meghatározza az állatoknál előforduló fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályokat. Rendelkezik továbbá a tagállamok surlókórra irányuló nemzeti ellenőrzési programjainak jóváhagyásáról, amennyiben azok megfelelnek az említett rendelet egyes kritériumainak. |
| --- | --- |

(1)

A 999/2001/EK rendelet meghatározza az állatoknál előforduló fertőző szivacsos agyvelőbántalmak megelőzésére, az ellenük való védekezésre és a felszámolásukra vonatkozó szabályokat. Rendelkezik továbbá a tagállamok surlókórra irányuló nemzeti ellenőrzési programjainak jóváhagyásáról, amennyiben azok megfelelnek az említett rendelet egyes kritériumainak.

| (2) | A 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a surlókórra irányuló nemzeti ellenőrzési programok és kiegészítő garanciák tekintetében történő végrehajtásáról, a 2003/100/EK határozat egyes követelményeitől való eltérésről, valamint az 1874/2003/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. március 31-i 546/2006/EK bizottsági rendelete (2) jóváhagyta többek között Dánia surlókórra irányuló nemzeti ellenőrzési programját, és bizonyos feltételek mellett a gazdaságok, illetve a juh- és kecskefélékre alkalmazandó hatósági szállítási korlátozások tekintetében kiegészítő garanciákat állapított meg. |
| --- | --- |

(2)

A 999/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a surlókórra irányuló nemzeti ellenőrzési programok és kiegészítő garanciák tekintetében történő végrehajtásáról, a 2003/100/EK határozat egyes követelményeitől való eltérésről, valamint az 1874/2003/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. március 31-i 546/2006/EK bizottsági rendelete (2) jóváhagyta többek között Dánia surlókórra irányuló nemzeti ellenőrzési programját, és bizonyos feltételek mellett a gazdaságok, illetve a juh- és kecskefélékre alkalmazandó hatósági szállítási korlátozások tekintetében kiegészítő garanciákat állapított meg.

| (3) | 2011. november 25-én Dánia a 999/2001/EK rendeletben előírt kritériumoknak megfelelő, a surlókórra irányuló módosított nemzeti ellenőrzési programot nyújtott be a Bizottsághoz jóváhagyásra. 2003 óta Dániában minden 18 hónapnál idősebb elhullott juh- és kecskefélét megvizsgáltak a klasszikus surlókorra nézve, és nem észleltek megbetegedéseket. Dánia tehát azzal a céllal módosította surlókórra irányuló nemzeti ellenőrzési programját, hogy csökkentse az évente elvégzett vizsgálatok számát, és a 18 hónapnál idősebb elhullott juh- és kecskefélék jelenlegi kiterjedt vizsgálatát a 999/2001/EK rendeletben előírt minimumra szorítsa. |
| --- | --- |

(3)

2011. november 25-én Dánia a 999/2001/EK rendeletben előírt kritériumoknak megfelelő, a surlókórra irányuló módosított nemzeti ellenőrzési programot nyújtott be a Bizottsághoz jóváhagyásra. 2003 óta Dániában minden 18 hónapnál idősebb elhullott juh- és kecskefélét megvizsgáltak a klasszikus surlókorra nézve, és nem észleltek megbetegedéseket. Dánia tehát azzal a céllal módosította surlókórra irányuló nemzeti ellenőrzési programját, hogy csökkentse az évente elvégzett vizsgálatok számát, és a 18 hónapnál idősebb elhullott juh- és kecskefélék jelenlegi kiterjedt vizsgálatát a 999/2001/EK rendeletben előírt minimumra szorítsa.

| (4) | Tekintettel Dánia kedvező járványügyi helyzetére, az ország surlókórra irányuló módosított nemzeti ellenőrzési programját jóvá kell hagyni. |
| --- | --- |

(4)

Tekintettel Dánia kedvező járványügyi helyzetére, az ország surlókórra irányuló módosított nemzeti ellenőrzési programját jóvá kell hagyni.

| (5) | A surlókórra irányuló nemzeti ellenőrzési program nem lesz hatással a kereskedelemre, mivel az 546/2006/EK rendeletben meghatározott kiegészítő garanciák és hatósági szállítási korlátozások változatlanok maradnak. Ezért ezt a rendeletet késedelem nélkül alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(5)

A surlókórra irányuló nemzeti ellenőrzési program nem lesz hatással a kereskedelemre, mivel az 546/2006/EK rendeletben meghatározott kiegészítő garanciák és hatósági szállítási korlátozások változatlanok maradnak. Ezért ezt a rendeletet késedelem nélkül alkalmazni kell.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A Bizottság jóváhagyja a Dánia által 2011. november 25-én benyújtott, a surlókórra irányuló módosított nemzeti ellenőrzési programot.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. március 16-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 147., 2001.5.31., 1. o.

1

(2)  HL L 94., 2006.4.1., 28. o.

2

---

| 17.3.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 78/14 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 78/14

---

A BIZOTTSÁG 234/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. március 16.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2), és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. március 16-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | IL | 51,1 |
| JO | 64,0 |
| MA | 55,9 |
| TN | 72,8 |
| TR | 104,2 |
| ZZ | 69,6 |
| 0707 00 05 | JO | 103,9 |
| TR | 177,4 |
| ZZ | 140,7 |
| 0709 91 00 | EG | 76,0 |
| ZZ | 76,0 |
| 0709 93 10 | JO | 225,1 |
| MA | 64,2 |
| TR | 121,2 |
| ZZ | 136,8 |
| 0805 10 20 | EG | 51,1 |
| IL | 74,2 |
| MA | 62,9 |
| TN | 61,0 |
| TR | 63,2 |
| ZZ | 62,5 |
| 0805 50 10 | EG | 69,0 |
| TR | 48,6 |
| ZZ | 58,8 |
| 0808 10 80 | AR | 89,5 |
| BR | 84,1 |
| CA | 119,9 |
| CL | 105,0 |
| CN | 115,1 |
| MK | 33,9 |
| US | 155,8 |
| UY | 78,9 |
| ZA | 119,9 |
| ZZ | 100,2 |
| 0808 30 90 | AR | 92,0 |
| CL | 134,9 |
| CN | 47,7 |
| ZA | 87,3 |
| ZZ | 90,5 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

IL

51,1

JO

64,0

MA

55,9

TN

72,8

TR

104,2

ZZ

69,6

0707 00 05

JO

103,9

TR

177,4

ZZ

140,7

0709 91 00

EG

76,0

ZZ

76,0

0709 93 10

JO

225,1

MA

64,2

TR

121,2

ZZ

136,8

0805 10 20

EG

51,1

IL

74,2

MA

62,9

TN

61,0

TR

63,2

ZZ

62,5

0805 50 10

EG

69,0

TR

48,6

ZZ

58,8

0808 10 80

AR

89,5

BR

84,1

CA

119,9

CL

105,0

CN

115,1

MK

33,9

US

155,8

UY

78,9

ZA

119,9

ZZ

100,2

0808 30 90

AR

92,0

CL

134,9

CN

47,7

ZA

87,3

ZZ

90,5

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 17.3.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 78/16 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 78/16

---

A BIZOTTSÁG 235/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. március 16.)

a cukorágazat egyes termékeire a 2011/12-es gazdasági évben alkalmazandó, a 971/2011/EU végrehajtási rendeletben rögzített irányadó árak és kiegészítő importvámok módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel a cukorágazatban harmadik országokkal folytatott kereskedelem tekintetében a 318/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. június 30-i 951/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdése második albekezdésének második mondatára,

mivel:

| (1) | A 971/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) a 2011/12-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és a szirupok bizonyos fajtáira alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezeket az árakat és vámokat legutóbb a 230/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4) módosította. |
| --- | --- |

(1)

A 971/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) a 2011/12-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és a szirupok bizonyos fajtáira alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezeket az árakat és vámokat legutóbb a 230/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4) módosította.

| (2) | A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek a 951/2006/EK rendelet 36. cikkének megfelelően módosításra szorulnak. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek a 951/2006/EK rendelet 36. cikkének megfelelően módosításra szorulnak.

| (3) | Tekintettel annak szükségességére, hogy az intézkedés alkalmazása a frissített adatok rendelkezésre bocsátását követően mihamarabb megkezdődjék, indokolt e rendeletet kihirdetése napján hatályba léptetni, |
| --- | --- |

(3)

Tekintettel annak szükségességére, hogy az intézkedés alkalmazása a frissített adatok rendelkezésre bocsátását követően mihamarabb megkezdődjék, indokolt e rendeletet kihirdetése napján hatályba léptetni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 951/2006/EK rendelet 36. cikkében említett termékek behozatalára a 2011/12-es gazdasági évben alkalmazandó, a 971/2011/EU végrehajtási rendeletben megállapított irányadó árak és kiegészítő vámok e rendelet melléklete szerint módosulnak.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. március 16-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 178., 2006.7.1., 24. o.

2

(3)  HL L 254., 2011.9.30., 12. o.

3

(4)  HL L 77., 2012.3.16., 15. o.

4

---

MELLÉKLET

A fehér cukor, a nyerscukor és a 1702 90 95 KN-kód alá tartozó termékek behozatalára vonatkozó irányadó árak és kiegészítő importvámok 2012. március 17-től alkalmazandó módosított összegei

| (EUR) |
| --- |
| KN-kód | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege |
| 1701 12 10 (1) | 44,97 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 44,97 | 1,12 |
| 1701 13 10 (1) | 44,97 | 0,00 |
| 1701 13 90 (1) | 44,97 | 1,41 |
| 1701 14 10 (1) | 44,97 | 0,00 |
| 1701 14 90 (1) | 44,97 | 1,41 |
| 1701 91 00 (2) | 51,35 | 2,06 |
| 1701 99 10 (2) | 51,35 | 0,00 |
| 1701 99 90 (2) | 51,35 | 0,00 |
| 1702 90 95 (3) | 0,51 | 0,21 |

(EUR)

KN-kód

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege

1701 12 10 (1)

44,97

0,00

1701 12 90 (1)

44,97

1,12

1701 13 10 (1)

44,97

0,00

1701 13 90 (1)

44,97

1,41

1701 14 10 (1)

44,97

0,00

1701 14 90 (1)

44,97

1,41

1701 91 00 (2)

51,35

2,06

1701 99 10 (2)

51,35

0,00

1701 99 90 (2)

51,35

0,00

1702 90 95 (3)

0,51

0,21

---

(1)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének III. pontjában meghatározott szabványos minőségre megállapítva.

(2)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének II. pontjában meghatározott szabványos minőségre megállapítva.

(3)  A szacharóztartalom 1 %-ára megállapítva.

---

HATÁROZATOK

| 17.3.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 78/18 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 78/18

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2012. március 9.)

a Régiók Bizottsága egy német tagjának és egy német póttagjának kinevezéséről

(2012/155/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,

tekintettel a német kormány javaslatára,

mivel:

| (1) | A Tanács 2009. december 22-én, illetve 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU (1) és 2010/29/EU határozatot (2). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2009. december 22-én, illetve 2010. január 18-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2010. január 26-tól2015. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló 2009/1014/EU (1) és 2010/29/EU határozatot (2).

| (2) | Monika HELBIG hivatali idejének 2012. március 31-i lejártát követően a Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett. Hella DUNGER-LÖPER-nek a Régiók Bizottsága tagjává történő kinevezését követően egy póttag helye megüresedett, |
| --- | --- |

(2)

Monika HELBIG hivatali idejének 2012. március 31-i lejártát követően a Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett. Hella DUNGER-LÖPER-nek a Régiók Bizottsága tagjává történő kinevezését követően egy póttag helye megüresedett,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács a hivatali idő hátralévő részére, azaz 2015. január 25-ig, a Régiók Bizottságába a következő személyeket nevezi ki 2012. április 1-jei hatállyal:

| a) | tagként:






  — | Hella DUNGER-LÖPER, Bevollmächtigte des Landes Berlin beim Bund und Europabeauftragte, |
| --- | --- | --- |

a)

tagként:

—

Hella DUNGER-LÖPER, Bevollmächtigte des Landes Berlin beim Bund und Europabeauftragte,

valamint

| b) | póttagként:






  — | Bernd KRÖMER, Staatssekretär für Inneres bei der Senatsverwaltung für Inneres und Sport des Landes Berlin. |
| --- | --- | --- |

b)

póttagként:

—

Bernd KRÖMER, Staatssekretär für Inneres bei der Senatsverwaltung für Inneres und Sport des Landes Berlin.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2012. március 9-én.

a Tanács részéről

az elnök

I. AUKEN

---

(1)  HL L 348., 2009.12.29., 22. o.

1

(2)  HL L 12., 2010.1.19., 11. o.

2

---

| 17.3.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 78/19 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 78/19

---

A TANÁCS VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2012. március 13.)

a Kohéziós Alapból Magyarország részére tett kötelezettségvállalások 2013. január 1-jei hatállyal történő felfüggesztéséről

(2012/156/EU)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a Kohéziós Alap létrehozásáról és az 1164/94/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. július 11-i 1084/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 174. cikke felszólítja az Uniót, hogy átfogó harmonikus fejlődésének előmozdítása érdekében úgy alakítsa és folytassa tevékenységét, hogy az a gazdasági, társadalmi és területi kohézió erősítését eredményezze. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 174. cikke felszólítja az Uniót, hogy átfogó harmonikus fejlődésének előmozdítása érdekében úgy alakítsa és folytassa tevékenységét, hogy az a gazdasági, társadalmi és területi kohézió erősítését eredményezze.

| (2) | Az EUMSZ 175. cikkének megfelelően a tagállamok úgy folytatják és hangolják össze gazdaságpolitikájukat, hogy elérjék az EUMSZ 174. cikkében meghatározott célokat. Az uniós politikák és fellépések kialakításánál és végrehajtásánál, valamint a belső piac megvalósításánál figyelembe kell venni az EUMSZ 174. cikkében meghatározott célokat is, és hozzá kell járulni azok eléréséhez. |
| --- | --- |

(2)

Az EUMSZ 175. cikkének megfelelően a tagállamok úgy folytatják és hangolják össze gazdaságpolitikájukat, hogy elérjék az EUMSZ 174. cikkében meghatározott célokat. Az uniós politikák és fellépések kialakításánál és végrehajtásánál, valamint a belső piac megvalósításánál figyelembe kell venni az EUMSZ 174. cikkében meghatározott célokat is, és hozzá kell járulni azok eléréséhez.

| (3) | Az EUMSZ 121. cikkének (3) bekezdése felhívja a Tanácsot, hogy a tagállamok gazdaságpolitikájának szorosabb összehangolása és gazdasági teljesítményének tartós egymáshoz közelítése, valamint a gazdaságpolitikáknak a tagállami és az Unió gazdaságpolitikájára vonatkozó átfogó iránymutatásoknak való megfelelése érdekében kísérje figyelemmel az egyes tagállamokban és az Unióban a gazdasági folyamatokat. |
| --- | --- |

(3)

Az EUMSZ 121. cikkének (3) bekezdése felhívja a Tanácsot, hogy a tagállamok gazdaságpolitikájának szorosabb összehangolása és gazdasági teljesítményének tartós egymáshoz közelítése, valamint a gazdaságpolitikáknak a tagállami és az Unió gazdaságpolitikájára vonatkozó átfogó iránymutatásoknak való megfelelése érdekében kísérje figyelemmel az egyes tagállamokban és az Unióban a gazdasági folyamatokat.

| (4) | Az EUMSZ 126. cikkének megfelelően a tagállamok kerülik a túlzott költségvetési hiányt. |
| --- | --- |

(4)

Az EUMSZ 126. cikkének megfelelően a tagállamok kerülik a túlzott költségvetési hiányt.

| (5) | Az EUMSZ 177. cikkének megfelelően az Európai Parlament és a Tanács meghatározza a környezetvédelmi projektekhez, illetve a közlekedési infrastruktúra területén a transzeurópai hálózatokra vonatkozó projektekhez pénzügyi hozzájárulást nyújtó Kohéziós Alap feladatait, elsődleges célkitűzéseit és megszervezését. |
| --- | --- |

(5)

Az EUMSZ 177. cikkének megfelelően az Európai Parlament és a Tanács meghatározza a környezetvédelmi projektekhez, illetve a közlekedési infrastruktúra területén a transzeurópai hálózatokra vonatkozó projektekhez pénzügyi hozzájárulást nyújtó Kohéziós Alap feladatait, elsődleges célkitűzéseit és megszervezését.

| (6) | A gazdasági, társadalmi és területi kohézióról szóló, az Európai Unióról szóló szerződéshez és az EUMSZ-hez mellékelt 28. jegyzőkönyvben a tagállamok megállapodtak abban, hogy a Kohéziós Alap uniós pénzügyi hozzájárulásokat nyújt a környezetvédelem és a transzeurópai hálózatok terén megvalósuló projektekhez azokban a tagállamokban, amelyekben az egy főre jutó GNP az uniós átlag 90 %-ánál alacsonyabb, és amelyek rendelkeznek az EUMSZ 126. cikkében a gazdasági konvergenciára meghatározott feltételek teljesítésére irányuló programmal. |
| --- | --- |

(6)

A gazdasági, társadalmi és területi kohézióról szóló, az Európai Unióról szóló szerződéshez és az EUMSZ-hez mellékelt 28. jegyzőkönyvben a tagállamok megállapodtak abban, hogy a Kohéziós Alap uniós pénzügyi hozzájárulásokat nyújt a környezetvédelem és a transzeurópai hálózatok terén megvalósuló projektekhez azokban a tagállamokban, amelyekben az egy főre jutó GNP az uniós átlag 90 %-ánál alacsonyabb, és amelyek rendelkeznek az EUMSZ 126. cikkében a gazdasági konvergenciára meghatározott feltételek teljesítésére irányuló programmal.

| (7) | Az 1084/2006/EK rendelet 4. cikke meghatározza a Kohéziós Alapból nyújtandó támogatás feltételeit, és előírja, hogy a Kohéziós Alapból nyújtandó támogatás az EUMSZ 126. cikkében (2) említett túlzott költségvetési hiány elkerülésétől függ. Az 1084/2006/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdése alapján a Tanács - a Bizottság javaslata alapján - úgy határozhat, hogy a Kohéziós Alapból a kedvezményezett tagállam részére tett kötelezettségvállalásokat teljesen vagy részlegesen felfüggeszti, ha i. a Tanács az EUMSZ 126. cikkének (6) bekezdésével (3) összhangban úgy határoz, hogy valamely érintett tagállamban túlzott költségvetési hiány áll fenn; és ii. az EUMSZ 126. cikkének (8) bekezdésével (4) összhangban megállapítja, hogy a Szerződés 126. cikkének (7) bekezdése (5) értelmében kiadott tanácsi ajánlást az érintett tagállam részéről nem követte eredményes intézkedés a túlzott költségvetési hiánynak a meghatározott határidőig történő kijavítása érdekében. A kötelezettségvállalások ezen felfüggesztése a felfüggesztésről szóló határozatot követő év január 1-jétől hatályos. |
| --- | --- |

(7)

Az 1084/2006/EK rendelet 4. cikke meghatározza a Kohéziós Alapból nyújtandó támogatás feltételeit, és előírja, hogy a Kohéziós Alapból nyújtandó támogatás az EUMSZ 126. cikkében (2) említett túlzott költségvetési hiány elkerülésétől függ. Az 1084/2006/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdése alapján a Tanács - a Bizottság javaslata alapján - úgy határozhat, hogy a Kohéziós Alapból a kedvezményezett tagállam részére tett kötelezettségvállalásokat teljesen vagy részlegesen felfüggeszti, ha i. a Tanács az EUMSZ 126. cikkének (6) bekezdésével (3) összhangban úgy határoz, hogy valamely érintett tagállamban túlzott költségvetési hiány áll fenn; és ii. az EUMSZ 126. cikkének (8) bekezdésével (4) összhangban megállapítja, hogy a Szerződés 126. cikkének (7) bekezdése (5) értelmében kiadott tanácsi ajánlást az érintett tagállam részéről nem követte eredményes intézkedés a túlzott költségvetési hiánynak a meghatározott határidőig történő kijavítása érdekében. A kötelezettségvállalások ezen felfüggesztése a felfüggesztésről szóló határozatot követő év január 1-jétől hatályos.

| (8) | A Tanács 2004. július 5-én 2004/918/EK határozatával (6) az Európai Közösséget létrehozó szerződés (EKSZ) 104. cikkének (6) bekezdése alapján határozatot hozott, amelyben megállapította, hogy Magyarországon túlzott hiány áll fenn. A Tanács 2004. július 5-én Magyarországnak címzett első ajánlást, 2005. március 8-án második ajánlást és 2006. október 10-én harmadik ajánlást fogadott el az EKSZ 104. cikke (7) bekezdésének megfelelően. A Tanács 2009. július 7-én az EKSZ 104. cikke (7) bekezdésének megfelelően elfogadta negyedik ajánlását („2009. július 7-i tanácsi ajánlás”) a Magyarországon fennálló túlzott költségvetési hiány legkésőbb 2011-ig történő megszüntetéséről. Az ajánlásban mindenekelőtt az szerepel, hogy i. Magyarország a GDP 3,9 %-át jelentő hiánycél tiszteletben tartása érdekében elfogadott és bejelentett korrekciós intézkedések következetes végrehajtásával állítsa meg 2009-ben a költségvetési egyenleg romlását; ii. 2010-től következetesen hajtsa végre a szükséges konszolidációs intézkedéseket a strukturális hiány további csökkentése és az államháztartási hiány újbóli visszaszorítása érdekében, úgy, hogy az államháztartás tartós javításának biztosításához növekvő mértékben támaszkodjon strukturális intézkedésekre; iii. ismertesse és fogadja el azokat a kiegészítő konszolidációs intézkedéseket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy 2011-re kiigazítsa a túlzott hiányt; iv. biztosítsa, hogy a költségvetési erőfeszítések 2010-ben és 2011-ben összességében legalább a GDP 0,5 %-át tegyék ki; v. állítsa stabil csökkenő pályára a bruttó államadósság arányát. |
| --- | --- |

(8)

A Tanács 2004. július 5-én 2004/918/EK határozatával (6) az Európai Közösséget létrehozó szerződés (EKSZ) 104. cikkének (6) bekezdése alapján határozatot hozott, amelyben megállapította, hogy Magyarországon túlzott hiány áll fenn. A Tanács 2004. július 5-én Magyarországnak címzett első ajánlást, 2005. március 8-án második ajánlást és 2006. október 10-én harmadik ajánlást fogadott el az EKSZ 104. cikke (7) bekezdésének megfelelően. A Tanács 2009. július 7-én az EKSZ 104. cikke (7) bekezdésének megfelelően elfogadta negyedik ajánlását („2009. július 7-i tanácsi ajánlás”) a Magyarországon fennálló túlzott költségvetési hiány legkésőbb 2011-ig történő megszüntetéséről. Az ajánlásban mindenekelőtt az szerepel, hogy i. Magyarország a GDP 3,9 %-át jelentő hiánycél tiszteletben tartása érdekében elfogadott és bejelentett korrekciós intézkedések következetes végrehajtásával állítsa meg 2009-ben a költségvetési egyenleg romlását; ii. 2010-től következetesen hajtsa végre a szükséges konszolidációs intézkedéseket a strukturális hiány további csökkentése és az államháztartási hiány újbóli visszaszorítása érdekében, úgy, hogy az államháztartás tartós javításának biztosításához növekvő mértékben támaszkodjon strukturális intézkedésekre; iii. ismertesse és fogadja el azokat a kiegészítő konszolidációs intézkedéseket, amelyek ahhoz szükségesek, hogy 2011-re kiigazítsa a túlzott hiányt; iv. biztosítsa, hogy a költségvetési erőfeszítések 2010-ben és 2011-ben összességében legalább a GDP 0,5 %-át tegyék ki; v. állítsa stabil csökkenő pályára a bruttó államadósság arányát.

| (9) | A Tanács 2012. január 24-én elfogadta a 2012/139/EU határozatot (7) az EUMSZ 126. cikke (8) bekezdésének megfelelően, amelyben megállapította, hogy Magyarország nem tett eredményes intézkedéseket a 2009. július 7-i tanácsi ajánlást követően. A határozat rámutat arra, hogy bár Magyarország 2011-ben hivatalosan betartotta a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket, ez nem strukturális és fenntartható módon történő kiigazításon alapul. A 2011. évi költségvetési többlet számottevő, a GDP több mint 10 %-át kitevő egyszeri bevételekből származik, miközben 2010-ben és 2011-ben összesen a GDP 2,75 %-át jelentő strukturális romlás következett be, holott az ajánlások összesen a GDP 0,5 %-át jelentő költségvetési javulást írtak elő. Emellett, bár a hatóságok 2012-ben jelentős strukturális intézkedéseket kívánnak végrehajtani annak érdekében, hogy a GDP 2,6 %-ára csökkentsék a strukturális hiányt, a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték betartása ismét csak a GDP közel 1 %-át kitevő egyszeri intézkedéseknek lenne köszönhető. Végül az előrejelzések szerint mutatták, hogy 2013-ban a hiány (a GDP 3,25 %-a) várhatóan újra meghaladja az EUMSZ-ben megállapított referenciaértéket, még a Bizottság szolgálatainak 2011. őszi előrejelzése óta bejelentett kiegészítő intézkedések figyelembevételével is. A 2013. évi magasabb hiány-előrejelzés főként azzal függ össze, hogy a terveknek megfelelően az ideiglenes, egyszeri intézkedések fokozatosan megszűnnek, ugyanakkor viszont nem minden tervezett strukturális reformot határoztak meg kellő részletességgel. Összességében a Tanács azt a következtetést vonta le, hogy a magyar hatóságok nem tettek megfelelő intézkedéseket az EUMSZ 126. cikkének (7) bekezdése szerinti, 2009. július 7-i tanácsi ajánlást követően. |
| --- | --- |

(9)

A Tanács 2012. január 24-én elfogadta a 2012/139/EU határozatot (7) az EUMSZ 126. cikke (8) bekezdésének megfelelően, amelyben megállapította, hogy Magyarország nem tett eredményes intézkedéseket a 2009. július 7-i tanácsi ajánlást követően. A határozat rámutat arra, hogy bár Magyarország 2011-ben hivatalosan betartotta a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaértéket, ez nem strukturális és fenntartható módon történő kiigazításon alapul. A 2011. évi költségvetési többlet számottevő, a GDP több mint 10 %-át kitevő egyszeri bevételekből származik, miközben 2010-ben és 2011-ben összesen a GDP 2,75 %-át jelentő strukturális romlás következett be, holott az ajánlások összesen a GDP 0,5 %-át jelentő költségvetési javulást írtak elő. Emellett, bár a hatóságok 2012-ben jelentős strukturális intézkedéseket kívánnak végrehajtani annak érdekében, hogy a GDP 2,6 %-ára csökkentsék a strukturális hiányt, a GDP 3 %-ában meghatározott referenciaérték betartása ismét csak a GDP közel 1 %-át kitevő egyszeri intézkedéseknek lenne köszönhető. Végül az előrejelzések szerint mutatták, hogy 2013-ban a hiány (a GDP 3,25 %-a) várhatóan újra meghaladja az EUMSZ-ben megállapított referenciaértéket, még a Bizottság szolgálatainak 2011. őszi előrejelzése óta bejelentett kiegészítő intézkedések figyelembevételével is. A 2013. évi magasabb hiány-előrejelzés főként azzal függ össze, hogy a terveknek megfelelően az ideiglenes, egyszeri intézkedések fokozatosan megszűnnek, ugyanakkor viszont nem minden tervezett strukturális reformot határoztak meg kellő részletességgel. Összességében a Tanács azt a következtetést vonta le, hogy a magyar hatóságok nem tettek megfelelő intézkedéseket az EUMSZ 126. cikkének (7) bekezdése szerinti, 2009. július 7-i tanácsi ajánlást követően.

| (10) | Magyarország esetében tehát teljesült az 1084/2006/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésében meghatározott két feltétel. A Tanács ezért a Bizottság javaslatára 2013. január 1-jei hatállyal részlegesen vagy teljesen felfüggesztheti a Kohéziós Alap kötelezettségvállalásait. A kötelezettségvállalások felfüggesztendő összegére vonatkozó határozat célja a felfüggesztés eredményes és arányos voltának biztosítása, egyúttal figyelembe véve az Európai Unió jelenlegi általános gazdasági helyzetét, valamint a Kohéziós Alap viszonylagos jelentőségét az érintett tagállam gazdasága szempontjából. Ezért az 1084/2006/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének egy adott tagállam esetében történő első alkalmazása esetén az érintett összeget helyénvaló a Kohéziós Alap 2013-ra előirányzott támogatásainak 50 %-ában megállapítani, mely összeg ugyanakkor nem lépheti túl az érintett tagállam nominális GDP-jének (a Bizottság szolgálatai által becsült érték) 0,5 %-át. |
| --- | --- |

(10)

Magyarország esetében tehát teljesült az 1084/2006/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésében meghatározott két feltétel. A Tanács ezért a Bizottság javaslatára 2013. január 1-jei hatállyal részlegesen vagy teljesen felfüggesztheti a Kohéziós Alap kötelezettségvállalásait. A kötelezettségvállalások felfüggesztendő összegére vonatkozó határozat célja a felfüggesztés eredményes és arányos voltának biztosítása, egyúttal figyelembe véve az Európai Unió jelenlegi általános gazdasági helyzetét, valamint a Kohéziós Alap viszonylagos jelentőségét az érintett tagállam gazdasága szempontjából. Ezért az 1084/2006/EK rendelet 4. cikke (1) bekezdésének egy adott tagállam esetében történő első alkalmazása esetén az érintett összeget helyénvaló a Kohéziós Alap 2013-ra előirányzott támogatásainak 50 %-ában megállapítani, mely összeg ugyanakkor nem lépheti túl az érintett tagállam nominális GDP-jének (a Bizottság szolgálatai által becsült érték) 0,5 %-át.

| (11) | Mivel a felfüggesztés kizárólag a kötelezettségvállalásokra vonatkozik, a közlekedési és környezetvédelmi projektek, illetve a felfüggesztés időpontjáig tett kötelezettségvállalások végrehajtására ez nem lesz hatással, amennyiben haladéktalanul sor kerül a szükséges kiigazító intézkedésekre. A kötelezettségvállalási előirányzatok következő évtől hatályos felfüggesztése hosszabb ideig nem érinti a folyamatban lévő projektek végrehajtását, ami elegendő időt biztosít a hatóságok számára, hogy olyan intézkedéseket fogadjanak el, amelyek helyreállítják a fenntartható növekedéshez és munkahelyteremtéshez szükséges makrogazdasági és költségvetési feltételeket. |
| --- | --- |

(11)

Mivel a felfüggesztés kizárólag a kötelezettségvállalásokra vonatkozik, a közlekedési és környezetvédelmi projektek, illetve a felfüggesztés időpontjáig tett kötelezettségvállalások végrehajtására ez nem lesz hatással, amennyiben haladéktalanul sor kerül a szükséges kiigazító intézkedésekre. A kötelezettségvállalási előirányzatok következő évtől hatályos felfüggesztése hosszabb ideig nem érinti a folyamatban lévő projektek végrehajtását, ami elegendő időt biztosít a hatóságok számára, hogy olyan intézkedéseket fogadjanak el, amelyek helyreállítják a fenntartható növekedéshez és munkahelyteremtéshez szükséges makrogazdasági és költségvetési feltételeket.

| (12) | Az 1084/2006/EK rendelet 4. cikke (2) bekezdésének megfelelően, ha a Tanács 2012. június 22-ig vagy egy későbbi időpontban megállapítja, hogy Magyarország megtette a szükséges kiigazító intézkedést, késedelem nélkül határoz az érintett kötelezettségvállalások felfüggesztésének megszüntetéséről, |
| --- | --- |

(12)

Az 1084/2006/EK rendelet 4. cikke (2) bekezdésének megfelelően, ha a Tanács 2012. június 22-ig vagy egy későbbi időpontban megállapítja, hogy Magyarország megtette a szükséges kiigazító intézkedést, késedelem nélkül határoz az érintett kötelezettségvállalások felfüggesztésének megszüntetéséről,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Kohéziós Alapból Magyarország részére tett kötelezettségvállalásokból 495 184 000 EUR összeget (jelenlegi árakon) 2013. január 1-jei hatállyal fel kell függeszteni.

2. cikk

Ez a határozat az erről szóló értesítés napján lép hatályba.

3. cikk

Ennek a határozatnak Magyarország a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2012. március 13-án.

a Tanács részéről

az elnök

M. VESTAGER

---

(1)  HL L 210., 2006.7.31., 79. o.

1

(2)  Ez a cikk lépett az Európai Közösséget létrehozó szerződés (EKSZ) – az 1084/2006/EK rendelet 4. cikkében említett – 104. cikkének helyébe.

2

(3)  Ez a cikk lépett az EKSZ – az 1084/2006/EK rendelet 4. cikkében említett – 104. cikke (6) bekezdésének helyébe.

3

(4)  Ez a cikk lépett az EKSZ – az 1084/2006/EK rendelet 4. cikkében említett – 104. cikke (8) bekezdésének helyébe.

4

(5)  Ez a cikk lépett az EKSZ – az 1084/2006/EK rendelet 4. cikkében említett – 104. cikke (7) bekezdésének helyébe.

5

(6)  HL L 389., 2004.12.30., 27. o.

6

(7)  HL L 66., 2012.3.6., 6. o.

7

---

| 17.3.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 78/21 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 78/21

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2011. december 7.)

a görög mezőgazdasági biztosító szervezet (ELGA) által a 2008. és a 2009. évben folyósított kártalanítási támogatásokról

(az értesítés a C(2011) 7260. számú dokumentummal történt)

(Csak a görög nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2012/157/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló szerződésre és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután a Szerződés 108. cikke (2) bekezdésének megfelelően az érintett feleket felkérte észrevételeik megtételére (1),

mivel:

I.   ELJÁRÁS

| (1) | A görög hatóságokkal 2009. február 4-én kétoldalú találkozóra került sor annak nyomán, hogy a Bizottságnak a sajtóból információk jutottak tudomására arról, hogy a görög mezőgazdasági biztosító szervezet (a továbbiakban: ELGA) 425 millió EUR összegű kártalanítást tervez folyósítani azon veszteségek kártalanítására, amelyeket a 2009 januárjában nagyszámban tiltakozó mezőgazdasági termelők 2008-ban szenvedtek el a kedvezőtlen időjárási viszonyok következtében. E találkozó nyomán Görögországnak az Európai Unió mellett működő állandó képviselete 2009. február 9-i keltezésű levelében információkat bocsátott rendelkezésre a szóban forgó intézkedésről. |
| --- | --- |

(1)

A görög hatóságokkal 2009. február 4-én kétoldalú találkozóra került sor annak nyomán, hogy a Bizottságnak a sajtóból információk jutottak tudomására arról, hogy a görög mezőgazdasági biztosító szervezet (a továbbiakban: ELGA) 425 millió EUR összegű kártalanítást tervez folyósítani azon veszteségek kártalanítására, amelyeket a 2009 januárjában nagyszámban tiltakozó mezőgazdasági termelők 2008-ban szenvedtek el a kedvezőtlen időjárási viszonyok következtében. E találkozó nyomán Görögországnak az Európai Unió mellett működő állandó képviselete 2009. február 9-i keltezésű levelében információkat bocsátott rendelkezésre a szóban forgó intézkedésről.

| (2) | 2009. február 23-án kelt levelében a Bizottság kiegészítő információkat kért. 2009. március 20-án kelt levelükben a görög hatóságok azt a választ adták a Bizottságnak, hogy az ELGA kölcsönt vett fel a szóban forgó, 425 millió EUR összegű kártalanítás folyósítása céljára, és egy másik kölcsönt is felvett 444 millió EUR összegben, amelynek nagyobbik része kártérítések kifizetésére szolgált a 2008. év folyamán, a növényi és az állati termelésben olyan okok miatt bekövetkezett károk kapcsán, amelyeket szintén az ELGA fedez. |
| --- | --- |

(2)

2009. február 23-án kelt levelében a Bizottság kiegészítő információkat kért. 2009. március 20-án kelt levelükben a görög hatóságok azt a választ adták a Bizottságnak, hogy az ELGA kölcsönt vett fel a szóban forgó, 425 millió EUR összegű kártalanítás folyósítása céljára, és egy másik kölcsönt is felvett 444 millió EUR összegben, amelynek nagyobbik része kártérítések kifizetésére szolgált a 2008. év folyamán, a növényi és az állati termelésben olyan okok miatt bekövetkezett károk kapcsán, amelyeket szintén az ELGA fedez.

| (3) | 2009. május 4-én kelt levelükben a Bizottság szolgálatai kiegészítő információkat kértek. A görög hatóságok 2009. június 16-án kelt levelükben válaszoltak. 2009. július 13-i levelükben a Bizottság szolgálatai arról értesítették a görög hatóságokat, hogy a 2009. évre vonatkozó 425 millió EUR összegű kártalanítási intézkedés CP 196/2009. számmal, feltételezett állami támogatási esetként került a nyilvántartásba, és hogy a 444 millió EUR összegű kártalanítás 2008. évi folyósítását az intézkedés azon részét illetően, amely az ELGA által fedezett okokból bekövetkezett károk ellentételezésére szolgált, az EK-Szerződés 93. cikkének (2) alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (3) 1. cikkének f) pontja szerinti jogellenes támogatásnak minősítették és NN 39/09 számmal vették nyilvántartásba. |
| --- | --- |

(3)

2009. május 4-én kelt levelükben a Bizottság szolgálatai kiegészítő információkat kértek. A görög hatóságok 2009. június 16-án kelt levelükben válaszoltak. 2009. július 13-i levelükben a Bizottság szolgálatai arról értesítették a görög hatóságokat, hogy a 2009. évre vonatkozó 425 millió EUR összegű kártalanítási intézkedés CP 196/2009. számmal, feltételezett állami támogatási esetként került a nyilvántartásba, és hogy a 444 millió EUR összegű kártalanítás 2008. évi folyósítását az intézkedés azon részét illetően, amely az ELGA által fedezett okokból bekövetkezett károk ellentételezésére szolgált, az EK-Szerződés 93. cikkének (2) alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendelet (3) 1. cikkének f) pontja szerinti jogellenes támogatásnak minősítették és NN 39/09 számmal vették nyilvántartásba.

| (4) | A görög hatóságok 2009. augusztus 18-án kelt válaszlevele nyomán a Bizottság szolgálatai 2009. szeptember 14-én kelt levelükben kiegészítő információkat kértek. Az említett levelében továbbá a Bizottság arról értesítette a görög hatóságokat, hogy az általuk szolgáltatott információk alapján, amelyek szerint a 2009. évre vonatkozó 425 millió EUR összegű kártalanítás már kifizetésre került az érintett mezőgazdasági termelőknek, a szóban forgó kártérítést is a 659/1999/EK rendelet 1. cikkének f) pontja szerinti jogellenes támogatásként vették nyilvántartásba, szintén NN 39/09 számmal. |
| --- | --- |

(4)

A görög hatóságok 2009. augusztus 18-án kelt válaszlevele nyomán a Bizottság szolgálatai 2009. szeptember 14-én kelt levelükben kiegészítő információkat kértek. Az említett levelében továbbá a Bizottság arról értesítette a görög hatóságokat, hogy az általuk szolgáltatott információk alapján, amelyek szerint a 2009. évre vonatkozó 425 millió EUR összegű kártalanítás már kifizetésre került az érintett mezőgazdasági termelőknek, a szóban forgó kártérítést is a 659/1999/EK rendelet 1. cikkének f) pontja szerinti jogellenes támogatásként vették nyilvántartásba, szintén NN 39/09 számmal.

| (5) | Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot 2010. március 20-án közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (4). A Bizottság felkérte az érdekelteket, hogy tegyék meg észrevételeiket a szóban forgó intézkedéseket illetően. A Bizottság kapott észrevételeket harmadik felektől, és azokat 2010. május 6-án továbbította a görög hatóságoknak. A görög hatóságok 2010. július 21-én megküldték az érintett felek észrevételeihez fűzött megjegyzéseiket. |
| --- | --- |

(5)

Az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozatot 2010. március 20-án közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (4). A Bizottság felkérte az érdekelteket, hogy tegyék meg észrevételeiket a szóban forgó intézkedéseket illetően. A Bizottság kapott észrevételeket harmadik felektől, és azokat 2010. május 6-án továbbította a görög hatóságoknak. A görög hatóságok 2010. július 21-én megküldték az érintett felek észrevételeihez fűzött megjegyzéseiket.

| (6) | A görög hatóságok 2010. június 4-én, 2010. szeptember 10-én és 2010. szeptember 14-én kiegészítő információkat szolgáltattak a szóban forgó támogatásokról. A Bizottság 2010. november 17-én kelt levelében kiegészítő információkat kért. A görög hatóságok 2011. március 9-i levelükben válaszoltak. |
| --- | --- |

(6)

A görög hatóságok 2010. június 4-én, 2010. szeptember 10-én és 2010. szeptember 14-én kiegészítő információkat szolgáltattak a szóban forgó támogatásokról. A Bizottság 2010. november 17-én kelt levelében kiegészítő információkat kért. A görög hatóságok 2011. március 9-i levelükben válaszoltak.

| (7) | A görög hatóságok kérésére 2011. március 31-én kétoldalú találkozóra került sor a Bizottság szolgálataival. E találkozó nyomán a görög hatóságok 2011. május 11-én és 2011. július 12-én kiegészítő információkat küldtek. A görög hatóságok kérésére 2011. november 11-én másodízben is kétoldalú találkozóra került sor a Bizottság szolgálataival. |
| --- | --- |

(7)

A görög hatóságok kérésére 2011. március 31-én kétoldalú találkozóra került sor a Bizottság szolgálataival. E találkozó nyomán a görög hatóságok 2011. május 11-én és 2011. július 12-én kiegészítő információkat küldtek. A görög hatóságok kérésére 2011. november 11-én másodízben is kétoldalú találkozóra került sor a Bizottság szolgálataival.

II.   LEÍRÁS

| (8) | A görög mezőgazdasági biztosító szervezet szervezésére és működésére, valamint egyéb rendelkezésekre vonatkozó 1790/1988. sz. görög törvény (5) (a továbbiakban: 1790/1988. sz. törvény) létrehozta a „görög mezőgazdasági biztosító szervezet (ELGA)” elnevezésű közhasznú szervezetet. Az ELGA teljes egészében az állam tulajdonában lévő magánjogi jogi személy. A fenti törvény 12. cikke értelmében az ELGA a mezőgazdasági minisztérium felügyelete alá tartozik. Az ELGA az igazgatótanácsa határozatainak megfelelően gazdálkodik a költségvetésében szereplő tételekkel; az igazgatótanács tagjait a mezőgazdasági minisztérium jelöli ki. Az ELGA többek között azt a célt szolgálja, hogy a mezőgazdasági üzemek növényi és állati termelésében, valamint növényi és állati állományában természeti kockázatok folytán bekövetkező károkat fedező biztosítást nyújtson. |
| --- | --- |

(8)

A görög mezőgazdasági biztosító szervezet szervezésére és működésére, valamint egyéb rendelkezésekre vonatkozó 1790/1988. sz. görög törvény (5) (a továbbiakban: 1790/1988. sz. törvény) létrehozta a „görög mezőgazdasági biztosító szervezet (ELGA)” elnevezésű közhasznú szervezetet. Az ELGA teljes egészében az állam tulajdonában lévő magánjogi jogi személy. A fenti törvény 12. cikke értelmében az ELGA a mezőgazdasági minisztérium felügyelete alá tartozik. Az ELGA az igazgatótanácsa határozatainak megfelelően gazdálkodik a költségvetésében szereplő tételekkel; az igazgatótanács tagjait a mezőgazdasági minisztérium jelöli ki. Az ELGA többek között azt a célt szolgálja, hogy a mezőgazdasági üzemek növényi és állati termelésében, valamint növényi és állati állományában természeti kockázatok folytán bekövetkező károkat fedező biztosítást nyújtson.

| (9) | Az 1790/1988. sz. törvény 3a. cikke (6) értelmében az ELGA-nál kötött biztosítás kötelező jellegű és a természeti kockázatokra, így különösen az árvízkárra, a viharkárra, a fagykárra és a túlzott hideg okozta károkra, továbbá a hó, a jég, a magas hőmérséklet és a napsugárzás, a túlzott vagy az évszaknak nem megfelelő esőzés, az aszály, a haszonnövények rovarfertőzöttsége és megbetegedései, valamint a járványos állatbetegségek okozta károkra, a villámcsapás okozta tűzkárra, a tenger okozta kockázatokra, a vadon élő állatok által okozott terméskárokra, valamint a szarvasmarha-, a juh- és a kecskefélék különféle megbetegedései okozta károkra terjed ki. |
| --- | --- |

(9)

Az 1790/1988. sz. törvény 3a. cikke (6) értelmében az ELGA-nál kötött biztosítás kötelező jellegű és a természeti kockázatokra, így különösen az árvízkárra, a viharkárra, a fagykárra és a túlzott hideg okozta károkra, továbbá a hó, a jég, a magas hőmérséklet és a napsugárzás, a túlzott vagy az évszaknak nem megfelelő esőzés, az aszály, a haszonnövények rovarfertőzöttsége és megbetegedései, valamint a járványos állatbetegségek okozta károkra, a villámcsapás okozta tűzkárra, a tenger okozta kockázatokra, a vadon élő állatok által okozott terméskárokra, valamint a szarvasmarha-, a juh- és a kecskefélék különféle megbetegedései okozta károkra terjed ki.

| (10) | Az 1790/1988. sz. törvény 5a. cikke (7) értelmében az ELGA részére biztosítási különjárulékot kötelesek fizetni a törvény (9) preambulumbekezdésében leírt biztosítási rendszer kedvezményében részesülő mezőgazdasági termelők. Ez a járulék a jogalkotó által előírt köztehernek minősül. A járulék a belföldi mezőgazdasági termékek adásvétele után fizetendő, és az ELGA finanszírozására szolgál. Az ELGA feladata a mezőgazdasági üzemek természeti kockázatok miatti károsodásának megelőzése, illetőleg a keletkezett kár megtérítése. |
| --- | --- |

(10)

Az 1790/1988. sz. törvény 5a. cikke (7) értelmében az ELGA részére biztosítási különjárulékot kötelesek fizetni a törvény (9) preambulumbekezdésében leírt biztosítási rendszer kedvezményében részesülő mezőgazdasági termelők. Ez a járulék a jogalkotó által előírt köztehernek minősül. A járulék a belföldi mezőgazdasági termékek adásvétele után fizetendő, és az ELGA finanszírozására szolgál. Az ELGA feladata a mezőgazdasági üzemek természeti kockázatok miatti károsodásának megelőzése, illetőleg a keletkezett kár megtérítése.

| (11) | Az 1790/1988. sz. törvény 5a. cikke alapján a biztosítási különjárulék mértéke a növényi termékek esetében 3 %-ban, az állati termékek esetében pedig 0,5 %-ban került megállapításra (8). A járulék mértékét az illetékes miniszterek állapítják meg az ELGA által a mezőgazdasági miniszter elé terjesztett javaslat alapján. Az ELGA-nak szánt bevételt biztosítási különjárulék formájában az adóhivatal szedi be, majd a befolyt összeg állami bevételként az állami költségvetésbe kerül, ahol külön fejezet bevételeként kerül elszámolásra. A bevételeket az ELGA részére a mezőgazdasági minisztérium – új nevén a vidékfejlesztési és élelmezésügyi minisztérium – költségvetésének terhére folyósítják a bevétellel azonos összeg évenkénti jóváírása révén, az ELGA-nak e minisztériumhoz címzett javaslatára. Az ELGA-nak más befolyása nincs a járulék vagy a kártalanítások összegére. |
| --- | --- |

(11)

Az 1790/1988. sz. törvény 5a. cikke alapján a biztosítási különjárulék mértéke a növényi termékek esetében 3 %-ban, az állati termékek esetében pedig 0,5 %-ban került megállapításra (8). A járulék mértékét az illetékes miniszterek állapítják meg az ELGA által a mezőgazdasági miniszter elé terjesztett javaslat alapján. Az ELGA-nak szánt bevételt biztosítási különjárulék formájában az adóhivatal szedi be, majd a befolyt összeg állami bevételként az állami költségvetésbe kerül, ahol külön fejezet bevételeként kerül elszámolásra. A bevételeket az ELGA részére a mezőgazdasági minisztérium – új nevén a vidékfejlesztési és élelmezésügyi minisztérium – költségvetésének terhére folyósítják a bevétellel azonos összeg évenkénti jóváírása révén, az ELGA-nak e minisztériumhoz címzett javaslatára. Az ELGA-nak más befolyása nincs a járulék vagy a kártalanítások összegére.

| (12) | Az ELGA azoknak a természetes és jogi személyeknek nyújt biztosítást, amelyek mezőgazdasági, állattartó, baromfitartó, méhészeti, halászati, akvakultúrával foglalkozó vagy ehhez hasonló üzem tulajdonosai vagy működtetői. Az ELGA bevételei különösen a biztosítási különjárulékból származnak. Ezenkívül a 3147/2003. sz. törvény értelmében az ELGA feladatkörébe tartozik az is, hogy a növényi állományban és az állóeszközben természeti katasztrófa, rendkívüli esemény vagy kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt keletkezett károk megtérítésével kapcsolatos, súlyos szükséghelyzetben alkalmazandó tervezési programok szerint támogatásokat folyósítson. Ezeket a támogatásokat az állami költségvetésből vagy kölcsönök révén finanszírozzák. A szóban forgó programok a Bizottság által jóváhagyott állami támogatásokra vonatkoznak. |
| --- | --- |

(12)

Az ELGA azoknak a természetes és jogi személyeknek nyújt biztosítást, amelyek mezőgazdasági, állattartó, baromfitartó, méhészeti, halászati, akvakultúrával foglalkozó vagy ehhez hasonló üzem tulajdonosai vagy működtetői. Az ELGA bevételei különösen a biztosítási különjárulékból származnak. Ezenkívül a 3147/2003. sz. törvény értelmében az ELGA feladatkörébe tartozik az is, hogy a növényi állományban és az állóeszközben természeti katasztrófa, rendkívüli esemény vagy kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt keletkezett károk megtérítésével kapcsolatos, súlyos szükséghelyzetben alkalmazandó tervezési programok szerint támogatásokat folyósítson. Ezeket a támogatásokat az állami költségvetésből vagy kölcsönök révén finanszírozzák. A szóban forgó programok a Bizottság által jóváhagyott állami támogatásokra vonatkoznak.

| (13) | A 2009. január 30-i 262037. sz. gazdasági minisztériumi és vidékfejlesztési minisztériumi rendelet (a továbbiakban: minisztériumközi rendelet) 425 millió EUR összegű kártalanítás kivételes folyósítását írta elő a 2008. évben bekövetkezett károk címén. A minisztériumközi rendelet értelmében az ELGA a szóban forgó kártalanítást azért folyósítaná, mert a 2008. gazdasági évben egyes – a rendeletben megjelölt – mezőgazdasági termékek termelése visszaesett olyan kedvezőtlen időjárási viszonyok következtében, mint az aszály, a magas hőmérséklet, az esőzések, valamint az érintett haszonnövények rovarfertőzöttsége és megbetegedései. A keletkezett kár a mandula, a cseresznye, a kajszibarack, egyes őszibarackfajták, a szilva, a körte, az alma, a spárga, a keleti dohány, a burgonya, a gyapot, az olajbogyó és a gabonafélék termesztését érinti. |
| --- | --- |

(13)

A 2009. január 30-i 262037. sz. gazdasági minisztériumi és vidékfejlesztési minisztériumi rendelet (a továbbiakban: minisztériumközi rendelet) 425 millió EUR összegű kártalanítás kivételes folyósítását írta elő a 2008. évben bekövetkezett károk címén. A minisztériumközi rendelet értelmében az ELGA a szóban forgó kártalanítást azért folyósítaná, mert a 2008. gazdasági évben egyes – a rendeletben megjelölt – mezőgazdasági termékek termelése visszaesett olyan kedvezőtlen időjárási viszonyok következtében, mint az aszály, a magas hőmérséklet, az esőzések, valamint az érintett haszonnövények rovarfertőzöttsége és megbetegedései. A keletkezett kár a mandula, a cseresznye, a kajszibarack, egyes őszibarackfajták, a szilva, a körte, az alma, a spárga, a keleti dohány, a burgonya, a gyapot, az olajbogyó és a gabonafélék termesztését érinti.

| (14) | A görög hatóságok által szolgáltatott információk szerint egyes haszonnövények (gabonafélék, gyapot) esetében a termeléskiesésen túlmenően a termés minőségének romlása is figyelembevételre került a kár mértékének meghatározásakor. A kiesett termelés, illetőleg az előállított termékek csökkent minősége annak tudható be, hogy a szóban forgó évben a kedvezőtlen időjárási viszonyok következtében a szóban forgó haszonnövényekre egyszerre hatottak az időjárási jelenségek és az általuk előidézett növénybetegségek. |
| --- | --- |

(14)

A görög hatóságok által szolgáltatott információk szerint egyes haszonnövények (gabonafélék, gyapot) esetében a termeléskiesésen túlmenően a termés minőségének romlása is figyelembevételre került a kár mértékének meghatározásakor. A kiesett termelés, illetőleg az előállított termékek csökkent minősége annak tudható be, hogy a szóban forgó évben a kedvezőtlen időjárási viszonyok következtében a szóban forgó haszonnövényekre egyszerre hatottak az időjárási jelenségek és az általuk előidézett növénybetegségek.

| (15) | A szóban forgó kártérítések folyósítása érdekében az ELGA egy banktól kölcsönt vett fel 425 millió EUR összegben. A kölcsön tíz év alatt (2010-től 2019-ig) kerül törlesztésre. Az első három évben (2010–2012) a kölcsön után fizetendő kamat és a görög államnak fizetendő közteher összege évi 28 513 250 EUR. Az utána következő hét évben (2013–2019) a kamat, a tőketörlesztés és a görög államnak fizetendő közteher összege a következő: 2013-ban 89 227 536 EUR, 2014-ben 85 087 786 EUR, 2015-ben 81 025 536 EUR, 2016-ban 76 963 286 EUR, 2017-ben 72 901 036 EUR, 2018-ban 68 838 786 EUR, 2019-ben pedig 64 776 536 EUR. A kölcsönt az ELGA a görög állam kezességvállalásával vette fel. |
| --- | --- |

(15)

A szóban forgó kártérítések folyósítása érdekében az ELGA egy banktól kölcsönt vett fel 425 millió EUR összegben. A kölcsön tíz év alatt (2010-től 2019-ig) kerül törlesztésre. Az első három évben (2010–2012) a kölcsön után fizetendő kamat és a görög államnak fizetendő közteher összege évi 28 513 250 EUR. Az utána következő hét évben (2013–2019) a kamat, a tőketörlesztés és a görög államnak fizetendő közteher összege a következő: 2013-ban 89 227 536 EUR, 2014-ben 85 087 786 EUR, 2015-ben 81 025 536 EUR, 2016-ban 76 963 286 EUR, 2017-ben 72 901 036 EUR, 2018-ban 68 838 786 EUR, 2019-ben pedig 64 776 536 EUR. A kölcsönt az ELGA a görög állam kezességvállalásával vette fel.

| (16) | A görög hatóságok tájékoztatása szerint az ELGA a biztosítással fedezett károk után 2008-ban 386 986 648 EUR összegben folyósított kártalanítást. Az összeg egy része – 88 353 000 EUR – a biztosítási különjárulékból, másik része pedig a 444 millió EUR összegben felvett kölcsön révén befolyt bevételből származott. |
| --- | --- |

(16)

A görög hatóságok tájékoztatása szerint az ELGA a biztosítással fedezett károk után 2008-ban 386 986 648 EUR összegben folyósított kártalanítást. Az összeg egy része – 88 353 000 EUR – a biztosítási különjárulékból, másik része pedig a 444 millió EUR összegben felvett kölcsön révén befolyt bevételből származott.

| (17) | Az ELGA egy banktól 444 millió EUR összegű kölcsönt vett föl a 3074/2002. sz. görög törvény 13. cikke és a 3147/2003. sz. görög törvény 28. cikkének 17. bekezdése alapján. A kölcsön tíz év alatt (2009-től 2018-ig) kerül törlesztésre. Az első három évben (2009–2011) a kölcsön után fizetendő kamat és a görög államnak fizetendő közteher összege évi 23 709 600 EUR. Az utána következő hét évben (2012–2018) a kamat, a tőketörlesztés és a görög államnak fizetendő közteher összege a következő: 2012-ben 87 138 171 EUR, 2013-ban 83 789 143 EUR, 2014-ben 80 395 714 EUR, 2015-ben 77 002 286 EUR, 2016-ban 73 608 857 EUR, 2017-ben 70 215 429 EUR, 2018-ban pedig 66 822 000 EUR. A kölcsönt az ELGA a görög állam kezességvállalásával vette fel. |
| --- | --- |

(17)

Az ELGA egy banktól 444 millió EUR összegű kölcsönt vett föl a 3074/2002. sz. görög törvény 13. cikke és a 3147/2003. sz. görög törvény 28. cikkének 17. bekezdése alapján. A kölcsön tíz év alatt (2009-től 2018-ig) kerül törlesztésre. Az első három évben (2009–2011) a kölcsön után fizetendő kamat és a görög államnak fizetendő közteher összege évi 23 709 600 EUR. Az utána következő hét évben (2012–2018) a kamat, a tőketörlesztés és a görög államnak fizetendő közteher összege a következő: 2012-ben 87 138 171 EUR, 2013-ban 83 789 143 EUR, 2014-ben 80 395 714 EUR, 2015-ben 77 002 286 EUR, 2016-ban 73 608 857 EUR, 2017-ben 70 215 429 EUR, 2018-ban pedig 66 822 000 EUR. A kölcsönt az ELGA a görög állam kezességvállalásával vette fel.

| (18) | A kölcsön másik, 145 366 352 EUR összegű részét a 2006. és a 2007. évben bekövetkezett tűzesetekkel kapcsolatos súlyos szükséghelyzeti tervezési programok címén folyósításra kerülő, a Bizottság által határozatban jóváhagyott állami támogatásokra szánták. Az ELGA bevételeinek ez utóbbi részére nem vonatkozik ez a határozat. |
| --- | --- |

(18)

A kölcsön másik, 145 366 352 EUR összegű részét a 2006. és a 2007. évben bekövetkezett tűzesetekkel kapcsolatos súlyos szükséghelyzeti tervezési programok címén folyósításra kerülő, a Bizottság által határozatban jóváhagyott állami támogatásokra szánták. Az ELGA bevételeinek ez utóbbi részére nem vonatkozik ez a határozat.

III.   A VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGNYITÁSAKOR A BIZOTTSÁG RÉSZÉRŐL FELMERÜLT GYANÚK

1.   Támogatás fennállása az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében

| (19) | Állami források igénybevétele az intézkedésekhez: A Bizottság megítélése szerint a szóban forgó esetben teljesül ez a feltétel, mivel a vonatkozó nemzeti szabályozás (lásd a (11) preambulumbekezdést) egyértelműen úgy rendelkezik, hogy az ELGA kifizetéseit állami forrásból finanszírozzák, és hogy azok az államháztartást terhelik. |
| --- | --- |

(19)

Állami források igénybevétele az intézkedésekhez: A Bizottság megítélése szerint a szóban forgó esetben teljesül ez a feltétel, mivel a vonatkozó nemzeti szabályozás (lásd a (11) preambulumbekezdést) egyértelműen úgy rendelkezik, hogy az ELGA kifizetéseit állami forrásból finanszírozzák, és hogy azok az államháztartást terhelik.

| (20) | Az eljárás megindítása előtt szolgáltatott kiegészítő információk részeként a görög hatóságok jelezték, hogy az ELGA bevételeinek növelése érdekében fontolóra veszik a biztosítási különjárulék mértékének növelését. Az ELGA bevételeinek növeléséről adott információk azonban az eljárásnak az adott szakaszában nem tartalmaztak olyan konkrét elemet, amely arra utalt volna, hogy ez a bevételnövelés elegendő a szóban forgó kölcsönök visszafizetéséhez és a termelőknek szánt kártérítéseknek az érintett években történő folyósításához. Ezért nem lehetett kizárni, hogy a szóban forgó intézkedések finanszírozására is más, az ELGA rendelkezésére álló állami forrásból kerül sor. |
| --- | --- |

(20)

Az eljárás megindítása előtt szolgáltatott kiegészítő információk részeként a görög hatóságok jelezték, hogy az ELGA bevételeinek növelése érdekében fontolóra veszik a biztosítási különjárulék mértékének növelését. Az ELGA bevételeinek növeléséről adott információk azonban az eljárásnak az adott szakaszában nem tartalmaztak olyan konkrét elemet, amely arra utalt volna, hogy ez a bevételnövelés elegendő a szóban forgó kölcsönök visszafizetéséhez és a termelőknek szánt kártérítéseknek az érintett években történő folyósításához. Ezért nem lehetett kizárni, hogy a szóban forgó intézkedések finanszírozására is más, az ELGA rendelkezésére álló állami forrásból kerül sor.

| (21) | Az intézkedések érintik a kereskedelmet és a versenyt torzítják vagy azzal fenyegetnek: Az ELGA által a kötelező biztosítási rendszer címén 2008-ban kifizetett kártérítések többféle, növényi és állati eredetű görög terméket érintettek, a 2009-ben kifizetett kártérítések pedig többféle haszonnövényt érintettek (lásd a (13) preambulumbekezdést). A Bizottság tehát az eljárás megindításának szakaszában azt állapította meg, hogy a szóban forgó kártérítések a helyi termelőket előnyben részesítették az Unió többi – e támogatásban nem részesülő – termelőivel szemben. A mezőgazdasági ágazatban uniós szintű verseny folyik, az ágazat tehát minden olyan intézkedésre érzékenyen reagál, amely valamelyik tagállam termelését előnyben részesíti. A szóban forgó kártérítések tehát a belső piaci verseny torzításával fenyegetnek, és érinthetik a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(21)

Az intézkedések érintik a kereskedelmet és a versenyt torzítják vagy azzal fenyegetnek: Az ELGA által a kötelező biztosítási rendszer címén 2008-ban kifizetett kártérítések többféle, növényi és állati eredetű görög terméket érintettek, a 2009-ben kifizetett kártérítések pedig többféle haszonnövényt érintettek (lásd a (13) preambulumbekezdést). A Bizottság tehát az eljárás megindításának szakaszában azt állapította meg, hogy a szóban forgó kártérítések a helyi termelőket előnyben részesítették az Unió többi – e támogatásban nem részesülő – termelőivel szemben. A mezőgazdasági ágazatban uniós szintű verseny folyik, az ágazat tehát minden olyan intézkedésre érzékenyen reagál, amely valamelyik tagállam termelését előnyben részesíti. A szóban forgó kártérítések tehát a belső piaci verseny torzításával fenyegetnek, és érinthetik a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (22) | Az intézkedések előnyben részesítenek bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos termékeket: Abban a kérdésben, hogy a természeti kockázatokra kiterjedő kötelező biztosítási rendszer keretében történt kifizetésekkel az ELGA szelektív előnyt biztosított-e, a Bizottság arra az álláspontra helyezkedett, hogy az intézkedés szelektivitása eredendően annak tudható be, hogy az ELGA által folyósított kártérítések bizonyos mezőgazdasági termékekre korlátozódtak.
  A Bizottság védhetőnek tartotta azt az álláspontot, hogy a mezőgazdasági ágazat különös jellemzői és bizonyos időjárási feltételeknek való kiszolgáltatottsága, valamint a görögországi természeti kockázatokkal szembeni sérülékenysége miatt olyan állami rendszert indokolt bevezetni, amely a szolidaritás elve alapján biztosítja a kártalanítás minimális szintjét. A Bizottság úgy vélte, hogy amennyiben a kártérítéseket, amelyeket az ELGA a kötelező biztosítási rendszer keretében folyósít, a biztosítási különjárulékból származó bevételekből finanszírozzák, e kártérítések nem feltétlenül minősülnek olyan intézkedésnek, amely a kedvezményezetteket indokolatlan előnyhöz juttatja.
  A biztosítási rendszer logikájára és természetére hivatkozó fenti érveléssel azonban már nem indokolható a görög államnak a rendszerbe való további (a kötelező járulékból történő finanszírozáson túlmenő) pénzügyi beavatkozása. Márpedig ennek tényét a vizsgálati eljárás megindításakor a Bizottság – kellő bizonyíték hiányában – nem tudta megállapítani. A Bizottság kétségesnek tartotta különösen azt, hogy a szóban forgó intézkedéseket további állami beavatkozás nélkül finanszírozták. |
| --- | --- |

(22)

Az intézkedések előnyben részesítenek bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos termékeket: Abban a kérdésben, hogy a természeti kockázatokra kiterjedő kötelező biztosítási rendszer keretében történt kifizetésekkel az ELGA szelektív előnyt biztosított-e, a Bizottság arra az álláspontra helyezkedett, hogy az intézkedés szelektivitása eredendően annak tudható be, hogy az ELGA által folyósított kártérítések bizonyos mezőgazdasági termékekre korlátozódtak.

A Bizottság védhetőnek tartotta azt az álláspontot, hogy a mezőgazdasági ágazat különös jellemzői és bizonyos időjárási feltételeknek való kiszolgáltatottsága, valamint a görögországi természeti kockázatokkal szembeni sérülékenysége miatt olyan állami rendszert indokolt bevezetni, amely a szolidaritás elve alapján biztosítja a kártalanítás minimális szintjét. A Bizottság úgy vélte, hogy amennyiben a kártérítéseket, amelyeket az ELGA a kötelező biztosítási rendszer keretében folyósít, a biztosítási különjárulékból származó bevételekből finanszírozzák, e kártérítések nem feltétlenül minősülnek olyan intézkedésnek, amely a kedvezményezetteket indokolatlan előnyhöz juttatja.

A biztosítási rendszer logikájára és természetére hivatkozó fenti érveléssel azonban már nem indokolható a görög államnak a rendszerbe való további (a kötelező járulékból történő finanszírozáson túlmenő) pénzügyi beavatkozása. Márpedig ennek tényét a vizsgálati eljárás megindításakor a Bizottság – kellő bizonyíték hiányában – nem tudta megállapítani. A Bizottság kétségesnek tartotta különösen azt, hogy a szóban forgó intézkedéseket további állami beavatkozás nélkül finanszírozták.

| (23) | Ezért a Bizottság az eljárás megindításának szakaszában arra a következtetésre jutott, miszerint nem zárható ki, hogy az ELGA által a kötelező biztosítási rendszer keretében 2008-ban és 2009-ben kifizetett kártérítések az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartoznak, és állami támogatásnak minősülnek. |
| --- | --- |

(23)

Ezért a Bizottság az eljárás megindításának szakaszában arra a következtetésre jutott, miszerint nem zárható ki, hogy az ELGA által a kötelező biztosítási rendszer keretében 2008-ban és 2009-ben kifizetett kártérítések az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartoznak, és állami támogatásnak minősülnek.

2.   Az intézkedések jogellenes támogatásnak minősítése

| (24) | A Bizottság úgy vélte, hogy mivel a támogatásokat előzetes értesítés nélkül ítélték oda és fizették ki, azok jogellenes támogatásnak minősülnek a 659/1999/EK rendelet 1. cikkének f) pontja értelmében. |
| --- | --- |

(24)

A Bizottság úgy vélte, hogy mivel a támogatásokat előzetes értesítés nélkül ítélték oda és fizették ki, azok jogellenes támogatásnak minősülnek a 659/1999/EK rendelet 1. cikkének f) pontja értelmében.

3.   A támogatások összeegyeztethetőségének előzetes értékelése

| (25) | Mivel a görög hatóságok úgy érveltek, hogy a szóban forgó intézkedések nem minősülnek állami támogatásnak, a Bizottság az eljárás megindításakor nem rendelkezett a szükséges információkkal ahhoz, hogy felmérhesse, mennyiben egyeztethetők össze a támogatások az odaítélésük idején – vagyis 2008-ban, illetve 2009-ben – hatályos jogi szabályozással. Ebben az esetben az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló 2007–2013-as közösségi iránymutatások (9) (a továbbiakban: iránymutatások) az irányadók és különösen a mezőgazdasági termelésben vagy a mezőgazdasági termelés eszközeiben okozott kár megtérítésére irányuló támogatásokra vonatkozó V.B. pontjuk. |
| --- | --- |

(25)

Mivel a görög hatóságok úgy érveltek, hogy a szóban forgó intézkedések nem minősülnek állami támogatásnak, a Bizottság az eljárás megindításakor nem rendelkezett a szükséges információkkal ahhoz, hogy felmérhesse, mennyiben egyeztethetők össze a támogatások az odaítélésük idején – vagyis 2008-ban, illetve 2009-ben – hatályos jogi szabályozással. Ebben az esetben az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló 2007–2013-as közösségi iránymutatások (9) (a továbbiakban: iránymutatások) az irányadók és különösen a mezőgazdasági termelésben vagy a mezőgazdasági termelés eszközeiben okozott kár megtérítésére irányuló támogatásokra vonatkozó V.B. pontjuk.

| (26) | A benyújtott információkból az látszott következni, hogy az érintett haszonnövények nagy része esetében a kártalanítás a legalább 30 %-os arányú kár fedezésére irányult, és egyes mezőgazdasági termékek esetében a kárösszeg kiszámításánál figyelembe kellett venni a tárgyévben bekövetkezett olyan termeléskiesést vagy minőségcsökkenést is, amely egynél több kedvezőtlen időjárási jelenség együttes fellépésének, illetőleg – egyes haszonnövények esetében – növénybetegségeknek tudható be. A görög hatóságok által benyújtott információk nem tartalmaztak adatot a szóban forgó kártalanítás kiszámításának módját illetően. |
| --- | --- |

(26)

A benyújtott információkból az látszott következni, hogy az érintett haszonnövények nagy része esetében a kártalanítás a legalább 30 %-os arányú kár fedezésére irányult, és egyes mezőgazdasági termékek esetében a kárösszeg kiszámításánál figyelembe kellett venni a tárgyévben bekövetkezett olyan termeléskiesést vagy minőségcsökkenést is, amely egynél több kedvezőtlen időjárási jelenség együttes fellépésének, illetőleg – egyes haszonnövények esetében – növénybetegségeknek tudható be. A görög hatóságok által benyújtott információk nem tartalmaztak adatot a szóban forgó kártalanítás kiszámításának módját illetően.

| (27) | A Bizottság tehát kétségesnek vélte, hogy e támogatások az iránymutatások V.B. pontjával összeegyeztethetőnek minősíthetők. |
| --- | --- |

(27)

A Bizottság tehát kétségesnek vélte, hogy e támogatások az iránymutatások V.B. pontjával összeegyeztethetőnek minősíthetők.

IV.   HARMADIK FELEK ÉSZREVÉTELEI

| (28) | A következő érintett felek nyújtottak be észrevételeket: a mezőgazdasági és agrár-élelmiszeripari termékek kereskedelmével foglalkozó európai összekötő bizottság (CELCAA), a gabona, a takarmány, az olajnövények, az olívaolaj, az olaj és a zsír, valamint a mezőgazdasági beszerzési cikkek kereskedelmével foglalkozó európai szövetség (COCERAL), valamint egy, adatai bizalmas kezelését kérő harmadik érintett fél. |
| --- | --- |

(28)

A következő érintett felek nyújtottak be észrevételeket: a mezőgazdasági és agrár-élelmiszeripari termékek kereskedelmével foglalkozó európai összekötő bizottság (CELCAA), a gabona, a takarmány, az olajnövények, az olívaolaj, az olaj és a zsír, valamint a mezőgazdasági beszerzési cikkek kereskedelmével foglalkozó európai szövetség (COCERAL), valamint egy, adatai bizalmas kezelését kérő harmadik érintett fél.

| (29) | A független kereskedők (a harmadik érintett fél), valamint az érdekeik védelmével foglalkozó CELCAA és COCERAL úgy vélik, hogy a szóban forgó, eredetileg mezőgazdasági termelőknek odaítélt támogatások végeredményben termelőszövetkezetekhez és termelőszövetkezetekből álló szövetségekhez kerültek, azok pedig a mezőgazdasági termékek mozgatásában kizárólagosságot élveznek, következésképpen a független kereskedők versenytársai. |
| --- | --- |

(29)

A független kereskedők (a harmadik érintett fél), valamint az érdekeik védelmével foglalkozó CELCAA és COCERAL úgy vélik, hogy a szóban forgó, eredetileg mezőgazdasági termelőknek odaítélt támogatások végeredményben termelőszövetkezetekhez és termelőszövetkezetekből álló szövetségekhez kerültek, azok pedig a mezőgazdasági termékek mozgatásában kizárólagosságot élveznek, következésképpen a független kereskedők versenytársai.

| (30) | Az érintett felek megítélése szerint Görögország nem szolgált bizonyítékkal arra nézve, hogy a szóban forgó kártérítéseket kedvezőtlen időjárási viszonyokból eredő károk fedezésére ítélték oda. A görög hatóságok nem nyújtottak be megfelelő meteorológiai információkkal alátámasztott analitikus leírást a szóban forgó időjárási viszonyok természetéről, miként azt az iránymutatások előírják. |
| --- | --- |

(30)

Az érintett felek megítélése szerint Görögország nem szolgált bizonyítékkal arra nézve, hogy a szóban forgó kártérítéseket kedvezőtlen időjárási viszonyokból eredő károk fedezésére ítélték oda. A görög hatóságok nem nyújtottak be megfelelő meteorológiai információkkal alátámasztott analitikus leírást a szóban forgó időjárási viszonyok természetéről, miként azt az iránymutatások előírják.

| (31) | Az érintett felek álláspontja szerint a görög hatóságok sem a kártérítések kiszámításának módszerét, sem az elszenvedett kár minimális arányát nem közölték. Másfelől a kártérítések bizonyos mezőgazdasági termékekre voltak korlátozva, noha a más termékeket előállító és ezért a kártérítésből kizárt termelők termékei is kárt szenvedtek. |
| --- | --- |

(31)

Az érintett felek álláspontja szerint a görög hatóságok sem a kártérítések kiszámításának módszerét, sem az elszenvedett kár minimális arányát nem közölték. Másfelől a kártérítések bizonyos mezőgazdasági termékekre voltak korlátozva, noha a más termékeket előállító és ezért a kártérítésből kizárt termelők termékei is kárt szenvedtek.

| (32) | Az érintett felek egyébként úgy vélték, hogy a szóban forgó kártérítések odaítélése hatással volt a végtermékek árképzésére, a kártérítésben érintett termékek ára ugyanis csökkent. Ezek a támogatások tehát gazdasági előnyhöz juttatták az érintett termelőket, mivel lehetővé tették, hogy termelésüknek a kedvezőtlen időjárási viszonyok által nem érintett részét versenytorzító feltételekkel értékesítsék. Másfelől a magánértékesítők (például kereskedők, lisztmalmok, takarmánymalmok, baromfitenyésztők, sertéstenyésztők stb.) kénytelenek voltak a mezőgazdasági szövetkezetek és azok szövetségei által megszabott árpolitikát követni, vagyis ezek a szövetkezetek monopolhelyzetbe kerültek. |
| --- | --- |

(32)

Az érintett felek egyébként úgy vélték, hogy a szóban forgó kártérítések odaítélése hatással volt a végtermékek árképzésére, a kártérítésben érintett termékek ára ugyanis csökkent. Ezek a támogatások tehát gazdasági előnyhöz juttatták az érintett termelőket, mivel lehetővé tették, hogy termelésüknek a kedvezőtlen időjárási viszonyok által nem érintett részét versenytorzító feltételekkel értékesítsék. Másfelől a magánértékesítők (például kereskedők, lisztmalmok, takarmánymalmok, baromfitenyésztők, sertéstenyésztők stb.) kénytelenek voltak a mezőgazdasági szövetkezetek és azok szövetségei által megszabott árpolitikát követni, vagyis ezek a szövetkezetek monopolhelyzetbe kerültek.

| (33) | Ezenkívül az ELGA-nak az arányosság és a jogegyenlőség elvét tiszteletben kell tartania, amikor fedezetet nyújt a mezőgazdasági ágazatot érő kockázatokra. Az érintett felek álláspontja szerint elfogadhatatlan, hogy az ELGA 2008-ban és 2009-ben olyan összegben fizetett ki kártérítéseket, amely meghaladta az ugyanezen években befizetett biztosítási járulékok teljes összegének háromszorosát, illetve négyszeresét. |
| --- | --- |

(33)

Ezenkívül az ELGA-nak az arányosság és a jogegyenlőség elvét tiszteletben kell tartania, amikor fedezetet nyújt a mezőgazdasági ágazatot érő kockázatokra. Az érintett felek álláspontja szerint elfogadhatatlan, hogy az ELGA 2008-ban és 2009-ben olyan összegben fizetett ki kártérítéseket, amely meghaladta az ugyanezen években befizetett biztosítási járulékok teljes összegének háromszorosát, illetve négyszeresét.

| (34) | Az érintett felek szerint a 2009. évi újabb kölcsön felvételével az ELGA túlzott mértékben „elzálogosította” azokat a bevételeket, amelyeket majd a következő tíz évben fog szerezni, hiszen előzőleg már azon kölcsön visszafizetésére is kötelezettséget vállalt, amelyet a 2008. évre vett fel, és amellyel „elzálogosította” a következő évek járulékbevételeit. Az érintett felek továbbá arra is felhívják a figyelmet, hogy az ELGA 2009-ben további két kölcsönt is felvett, nevezetesen egy, a Pireuszi Banktól felvett 350 millió EUR összegű kölcsönt, valamint egy, a Görög Mezőgazdasági Banktól és a Görög Nemzeti Banktól felvett 112 millió EUR összegű kölcsönt. |
| --- | --- |

(34)

Az érintett felek szerint a 2009. évi újabb kölcsön felvételével az ELGA túlzott mértékben „elzálogosította” azokat a bevételeket, amelyeket majd a következő tíz évben fog szerezni, hiszen előzőleg már azon kölcsön visszafizetésére is kötelezettséget vállalt, amelyet a 2008. évre vett fel, és amellyel „elzálogosította” a következő évek járulékbevételeit. Az érintett felek továbbá arra is felhívják a figyelmet, hogy az ELGA 2009-ben további két kölcsönt is felvett, nevezetesen egy, a Pireuszi Banktól felvett 350 millió EUR összegű kölcsönt, valamint egy, a Görög Mezőgazdasági Banktól és a Görög Nemzeti Banktól felvett 112 millió EUR összegű kölcsönt.

| (35) | Az érintett felek továbbá úgy vélték, hogy a 444 millió EUR, illetve 415 millió EUR összegű kölcsönök olyan többletbevételt képeznek, amely a biztosítéki járulékból származó összegeknek a törvény szerinti folyósításán felül, a görög állam kezességvállalásával felvett kölcsönök formájában jelentkezik. Ezeket a kölcsönöket tehát állami forrásnak kellene tekinteni. |
| --- | --- |

(35)

Az érintett felek továbbá úgy vélték, hogy a 444 millió EUR, illetve 415 millió EUR összegű kölcsönök olyan többletbevételt képeznek, amely a biztosítéki járulékból származó összegeknek a törvény szerinti folyósításán felül, a görög állam kezességvállalásával felvett kölcsönök formájában jelentkezik. Ezeket a kölcsönöket tehát állami forrásnak kellene tekinteni.

V.   GÖRÖGORSZÁG ÉSZREVÉTELEI

1.   Általános észrevételek a 2008-ban és 2009-ben odaítélt kártalanítási támogatásokról

| (36) | A görög hatóságok megítélése szerint az ELGA által a 2008. és a 2009. évben folyósított kártalanítási támogatások nem minősülnek állami támogatásnak.
  A szóban forgó biztosítási rendszer finanszírozása a mezőgazdasági termelők által befizetett kötelező különjárulékokból történik. Ez a biztosítási rendszer a társadalmi szolidaritás elvén alapul, ezért egyfelől a kötelező különjárulékoknak nem kell szigorúan arányban állniuk a fedezett kockázattal, másfelől a kifizetett kártérítéseknek nem szükséges feltétlenül arányban állniuk a biztosított jövedelmével (10). A görög hatóságok tehát úgy vélik, hogy jelen esetben olyan, valódi kártérítésről van szó, amely a mezőgazdasági termelésben a kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt esett kár megtérítésére szolgál, és összhangban van az ELGA által nyújtott mezőgazdasági biztosításokra vonatkozó görög szabályozással.
  A görög hatóságok továbbá úgy vélik, hogy az ELGA a kötelező biztosítási rendszer keretében határidőre teljesíteni tudja pénzügyi kötelezettségeit. Az ELGA ezen képességét megerősíti a mezőgazdasági tevékenység védelmi és biztosítási rendszerére vonatkozó új 3877/2010. sz. törvény, amely az ELGA finanszírozásának további forrásairól rendelkezik. Így a törvény az esetek nagy részében megemeli a kötelező különjárulék mértékét (a növényi termékek kárbiztosítása esetében 3 %-ról 4 %-ra, az állati termékek kárbiztosítása esetében pedig 0,50 %-ról 0,75 %-ra). Ezenkívül önkéntes biztosítást hoz létre azon károk fedezésére, amelyekre a kötelező biztosítás nem terjed ki, továbbá olyan általános biztosítást vezet be, amelyet az elsődlegesen nem mezőgazdasággal foglalkozó természetes személyek, valamint azon jogi személyek kötelesek folyósítani, amelyekben nincs többségi részesedésük az elsődlegesen mezőgazdasági termeléssel foglalkozóknak. |
| --- | --- |

(36)

A görög hatóságok megítélése szerint az ELGA által a 2008. és a 2009. évben folyósított kártalanítási támogatások nem minősülnek állami támogatásnak.

A szóban forgó biztosítási rendszer finanszírozása a mezőgazdasági termelők által befizetett kötelező különjárulékokból történik. Ez a biztosítási rendszer a társadalmi szolidaritás elvén alapul, ezért egyfelől a kötelező különjárulékoknak nem kell szigorúan arányban állniuk a fedezett kockázattal, másfelől a kifizetett kártérítéseknek nem szükséges feltétlenül arányban állniuk a biztosított jövedelmével (10). A görög hatóságok tehát úgy vélik, hogy jelen esetben olyan, valódi kártérítésről van szó, amely a mezőgazdasági termelésben a kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt esett kár megtérítésére szolgál, és összhangban van az ELGA által nyújtott mezőgazdasági biztosításokra vonatkozó görög szabályozással.

A görög hatóságok továbbá úgy vélik, hogy az ELGA a kötelező biztosítási rendszer keretében határidőre teljesíteni tudja pénzügyi kötelezettségeit. Az ELGA ezen képességét megerősíti a mezőgazdasági tevékenység védelmi és biztosítási rendszerére vonatkozó új 3877/2010. sz. törvény, amely az ELGA finanszírozásának további forrásairól rendelkezik. Így a törvény az esetek nagy részében megemeli a kötelező különjárulék mértékét (a növényi termékek kárbiztosítása esetében 3 %-ról 4 %-ra, az állati termékek kárbiztosítása esetében pedig 0,50 %-ról 0,75 %-ra). Ezenkívül önkéntes biztosítást hoz létre azon károk fedezésére, amelyekre a kötelező biztosítás nem terjed ki, továbbá olyan általános biztosítást vezet be, amelyet az elsődlegesen nem mezőgazdasággal foglalkozó természetes személyek, valamint azon jogi személyek kötelesek folyósítani, amelyekben nincs többségi részesedésük az elsődlegesen mezőgazdasági termeléssel foglalkozóknak.

| (37) | Ám még ha a kártalanítási támogatások állami támogatásnak minősülnének is, a görög hatóságok szerint összeegyeztethetők az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjával és az iránymutatásokkal. A görög hatóságok a Bizottság szolgálatait részletes adatokkal látták el az ELGA által 2008-ban és 2009-ben folyósított támogatások mindegyikéről, megjelölve az érintett mezőgazdasági termelő nevét és adószámát, a tartományt, amelyben a parcella található, a termelés fajtáját, a termelés mértékegységét és a felhasznált egységek számát, a támogatás összegét és odaítélésének időpontját, valamint a kár leírását és a szokásos termeléshez mért arányát. |
| --- | --- |

(37)

Ám még ha a kártalanítási támogatások állami támogatásnak minősülnének is, a görög hatóságok szerint összeegyeztethetők az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontjával és az iránymutatásokkal. A görög hatóságok a Bizottság szolgálatait részletes adatokkal látták el az ELGA által 2008-ban és 2009-ben folyósított támogatások mindegyikéről, megjelölve az érintett mezőgazdasági termelő nevét és adószámát, a tartományt, amelyben a parcella található, a termelés fajtáját, a termelés mértékegységét és a felhasznált egységek számát, a támogatás összegét és odaítélésének időpontját, valamint a kár leírását és a szokásos termeléshez mért arányát.

| (38) | A szokásos mezőgazdasági termelés 30 %-át meghaladó kár után a 2008. és 2009. évben kifizetett kártalanítási támogatásokat illetően a görög hatóságok úgy vélik, hogy az iránymutatások (124)–(130) bekezdésében, valamint a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i 1857/2006/EK bizottsági rendelet (11) (a továbbiakban: mentességi rendelet) 11. cikkében foglalt feltételek összessége teljesül. |
| --- | --- |

(38)

A szokásos mezőgazdasági termelés 30 %-át meghaladó kár után a 2008. és 2009. évben kifizetett kártalanítási támogatásokat illetően a görög hatóságok úgy vélik, hogy az iránymutatások (124)–(130) bekezdésében, valamint a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i 1857/2006/EK bizottsági rendelet (11) (a továbbiakban: mentességi rendelet) 11. cikkében foglalt feltételek összessége teljesül.

| (39) | A görög hatóságok álláspontja szerint a szóban forgó támogatásokat az iránymutatásoknak és az említett mentességi rendeletnek megfelelően folyósították az érintett termelők, valamint azon termelői szervezetek részére, amelyeknek tagjai a termelők. A görög hatóságok megerősítették különösen a következőket:






  a) | a támogatások összege semmilyen esetben nem haladta meg a termelők által elszenvedett valós kár összegét; |
| --- | --- | --- |

(39)

A görög hatóságok álláspontja szerint a szóban forgó támogatásokat az iránymutatásoknak és az említett mentességi rendeletnek megfelelően folyósították az érintett termelők, valamint azon termelői szervezetek részére, amelyeknek tagjai a termelők. A görög hatóságok megerősítették különösen a következőket:

a)

a támogatások összege semmilyen esetben nem haladta meg a termelők által elszenvedett valós kár összegét;

| b) | a támogatások intenzitását illetően a görög hatóságok megerősítették, hogy a mentességi rendelet 11. cikkében előírt feltételek teljesültek, mivel az ELGA nem folyósított olyan kártalanítást, amely meghaladta a termék értékesítéséből származó bevételben a kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt bekövetkezett csökkenés 74,8 %-át; |
| --- | --- |

b)

a támogatások intenzitását illetően a görög hatóságok megerősítették, hogy a mentességi rendelet 11. cikkében előírt feltételek teljesültek, mivel az ELGA nem folyósított olyan kártalanítást, amely meghaladta a termék értékesítéséből származó bevételben a kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt bekövetkezett csökkenés 74,8 %-át;

| c) | a támogatásra elszámolható maximális kárösszegből levonásra kerültek mindazon bevételek, amelyek biztosítási rendszerből származnak, valamint azok a kiadások, amelyek nem a kedvezőtlen időjárási esemény következtében merültek fel; |
| --- | --- |

c)

a támogatásra elszámolható maximális kárösszegből levonásra kerültek mindazon bevételek, amelyek biztosítási rendszerből származnak, valamint azok a kiadások, amelyek nem a kedvezőtlen időjárási esemény következtében merültek fel;

| d) | a károkat az adott mezőgazdasági üzem szintjén számították ki; és |
| --- | --- |

d)

a károkat az adott mezőgazdasági üzem szintjén számították ki; és

| e) | a szóban forgó támogatások odaítéléséről való határozathozatalra és e támogatások kifizetésére a kár felmerülésétől számított három, illetve négy éven belül került sor, összhangban a mentességi rendelet 11. cikkének (10) bekezdésével; |
| --- | --- |

e)

a szóban forgó támogatások odaítéléséről való határozathozatalra és e támogatások kifizetésére a kár felmerülésétől számított három, illetve négy éven belül került sor, összhangban a mentességi rendelet 11. cikkének (10) bekezdésével;

| f) | a szóban forgó támogatásokat nem halmozták más állami támogatásokkal, sem a tagállamok vagy az Unió által ugyanezen elszámolható költségek után odaítélt pénzügyi hozzájárulással. Az érintett termelők egyazon kár fedezésére nem részesültek egyszerre több jogi aktus alapján támogatásban, vagyis a támogatásokat vagy az iránymutatások, vagy a mentességi rendelet, vagy az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termelőágazatban nyújtott csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2007. december 20-i 1535/2007/EK bizottsági rendelet (12) (a továbbiakban: de minimis rendelet), vagy az „Ideiglenes közösségi keretrendszer a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban” című, 2009. január 22-i bizottsági közlemény (13) (a továbbiakban: az ideiglenes közösségi keretrendszerről szóló közlemény) alapján ítélték oda. |
| --- | --- |

f)

a szóban forgó támogatásokat nem halmozták más állami támogatásokkal, sem a tagállamok vagy az Unió által ugyanezen elszámolható költségek után odaítélt pénzügyi hozzájárulással. Az érintett termelők egyazon kár fedezésére nem részesültek egyszerre több jogi aktus alapján támogatásban, vagyis a támogatásokat vagy az iránymutatások, vagy a mentességi rendelet, vagy az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termelőágazatban nyújtott csekély összegű (de minimis) támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2007. december 20-i 1535/2007/EK bizottsági rendelet (12) (a továbbiakban: de minimis rendelet), vagy az „Ideiglenes közösségi keretrendszer a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban” című, 2009. január 22-i bizottsági közlemény (13) (a továbbiakban: az ideiglenes közösségi keretrendszerről szóló közlemény) alapján ítélték oda.

| (40) | A szokásos termelés kiszámításának módszerét illetően a görög hatóságok információkat nyújtottak be az alkalmazott módszerről, és megerősítették, hogy teljesül az iránymutatások (128) bekezdésében foglalt feltétel, mely szerint alternatív módszer alkalmazása esetén annak reprezentatívnak kell lennie, és nem alapulhat rendkívül magas hozamokon. Így például a kedvezőtlen időjárási viszonyokból eredő károk becslése az adott mezőgazdasági üzem szintjén történik, és a becslést agronómusok végzik helyszíni becslések alapján, az ELGA biztosítási rendszerére vonatkozó rendeletben foglaltaknak megfelelően. Amikor helyszíni ellenőrzést végez, a kárbecslő agronómus minden alkalmas módszerrel (szalagos mérés, parcellaazonosító térképek, GPS berendezés) megméri a parcella területét, és faültetvény esetében megszámlálja a fákat. Az agronómus ezután megbecsüli a parcellától várható termelést, figyelembe véve a földművelési technikákat (különösen az ültetvénysűrűséget, faültetvények esetében a nyesési eljárást, a fóliás takarás alatti korai termesztés esetleges tényét és az öntözési rendszert), a termesztett növényfajok fajtáját, egynyári növények esetében az előző növénykultúrát, a növénygondozás (például trágyázás, kártevők elleni küzdelem) iránti igényt, a talaj termelékenységét és az adott termelési év esetleges sajátosságait (például aszály, rügyképződési nehézségek). Ezután következik a parcellától várható terméshez mért kárarány becslése. A kárarányt a parcella különböző helyeiről vett minták alapján állapítják meg, figyelembe véve a várt terméshez mért mennyiségcsökkenést, a kár miatti minőségromlást, valamint a kár keletkezése nyomán végzett növénygondozást (például kiegészítő növényvédelem, további gyomlálások, sérült gyümölcsök eltávolítása). |
| --- | --- |

(40)

A szokásos termelés kiszámításának módszerét illetően a görög hatóságok információkat nyújtottak be az alkalmazott módszerről, és megerősítették, hogy teljesül az iránymutatások (128) bekezdésében foglalt feltétel, mely szerint alternatív módszer alkalmazása esetén annak reprezentatívnak kell lennie, és nem alapulhat rendkívül magas hozamokon. Így például a kedvezőtlen időjárási viszonyokból eredő károk becslése az adott mezőgazdasági üzem szintjén történik, és a becslést agronómusok végzik helyszíni becslések alapján, az ELGA biztosítási rendszerére vonatkozó rendeletben foglaltaknak megfelelően. Amikor helyszíni ellenőrzést végez, a kárbecslő agronómus minden alkalmas módszerrel (szalagos mérés, parcellaazonosító térképek, GPS berendezés) megméri a parcella területét, és faültetvény esetében megszámlálja a fákat. Az agronómus ezután megbecsüli a parcellától várható termelést, figyelembe véve a földművelési technikákat (különösen az ültetvénysűrűséget, faültetvények esetében a nyesési eljárást, a fóliás takarás alatti korai termesztés esetleges tényét és az öntözési rendszert), a termesztett növényfajok fajtáját, egynyári növények esetében az előző növénykultúrát, a növénygondozás (például trágyázás, kártevők elleni küzdelem) iránti igényt, a talaj termelékenységét és az adott termelési év esetleges sajátosságait (például aszály, rügyképződési nehézségek). Ezután következik a parcellától várható terméshez mért kárarány becslése. A kárarányt a parcella különböző helyeiről vett minták alapján állapítják meg, figyelembe véve a várt terméshez mért mennyiségcsökkenést, a kár miatti minőségromlást, valamint a kár keletkezése nyomán végzett növénygondozást (például kiegészítő növényvédelem, további gyomlálások, sérült gyümölcsök eltávolítása).

2.   Csak a 2008-ban odaítélt kártalanítási támogatásokra vonatkozó észrevételek

| (41) | Az ELGA által 2008-ban odaítélt – 386 986 648 EUR összegű – támogatásokon belül 373 257 465,71 EUR összegű támogatást a növényi termelésben a kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt bekövetkezett károk megtérítése céljából folyósítottak a termelőknek. Az ELGA e támogatásokra a növényi termelés biztosítására vonatkozó rendelet 6. cikkét alkalmazta, amely a mezőgazdasági termelőknek a kedvezőtlen időjárási viszonyok okozta károk megtérítése céljából nyújtott – az ELGA biztosítási rendszerét létrehozó 1790/1988. sz. nemzeti törvény szerinti – kártalanításokra vonatkozik. |
| --- | --- |

(41)

Az ELGA által 2008-ban odaítélt – 386 986 648 EUR összegű – támogatásokon belül 373 257 465,71 EUR összegű támogatást a növényi termelésben a kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt bekövetkezett károk megtérítése céljából folyósítottak a termelőknek. Az ELGA e támogatásokra a növényi termelés biztosítására vonatkozó rendelet 6. cikkét alkalmazta, amely a mezőgazdasági termelőknek a kedvezőtlen időjárási viszonyok okozta károk megtérítése céljából nyújtott – az ELGA biztosítási rendszerét létrehozó 1790/1988. sz. nemzeti törvény szerinti – kártalanításokra vonatkozik.

| (42) | A szóban forgó támogatások esetében Görögország meteorológiai információkat bocsátott rendelkezésre a 2007–2008-as gazdasági évben megfigyelhető kedvezőtlen időjárási viszonyokról. E kedvezőtlen meteorológiai jelenségek fennállását a hatóságok hivatalosan megerősítették. Ide tartoznak különösen: a 2007 júniusában és júliusában az egész országban megfigyelhető kánikula, a 2007 októberében az ország több régiójában tapasztalt erős esőzések, az ugyanazon hónapban Krétán tapasztalt száraz és meleg bukószél, a 2008. augusztus elején, Görögország kontinentális részének egyes északnyugati és központi tartományaiban bekövetkezett viharok és jégesőzések, továbbá a Magnézia, Viótia és Kelet-Attika régióban, valamint Euboia és Kréta szigetén ugyanazon augusztus hónap végén tapasztalt viharok.
  A szóban forgó kártalanításokat különösen a szokásos termeléshez képest az alábbi arányokat meghaladó károk fedezésére nyújtották (14):








  Minimális kárarány a szokásos termeléshez képest | A kártalanítások teljes összege
  (EUR) | A károsult mezőgazdasági parcellák száma | A kártalanítások teljes összegéhez mért részarány |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 20–29 | 26 063 999,19 | 101 162 | 6,98 |
| 30–100 | 347 193 466,52 | 565 244 | 93,02 |
| Összesen | 373 257 465,71 | 666 406 | 100 |

(42)

A szóban forgó támogatások esetében Görögország meteorológiai információkat bocsátott rendelkezésre a 2007–2008-as gazdasági évben megfigyelhető kedvezőtlen időjárási viszonyokról. E kedvezőtlen meteorológiai jelenségek fennállását a hatóságok hivatalosan megerősítették. Ide tartoznak különösen: a 2007 júniusában és júliusában az egész országban megfigyelhető kánikula, a 2007 októberében az ország több régiójában tapasztalt erős esőzések, az ugyanazon hónapban Krétán tapasztalt száraz és meleg bukószél, a 2008. augusztus elején, Görögország kontinentális részének egyes északnyugati és központi tartományaiban bekövetkezett viharok és jégesőzések, továbbá a Magnézia, Viótia és Kelet-Attika régióban, valamint Euboia és Kréta szigetén ugyanazon augusztus hónap végén tapasztalt viharok.

A szóban forgó kártalanításokat különösen a szokásos termeléshez képest az alábbi arányokat meghaladó károk fedezésére nyújtották (14):

Minimális kárarány a szokásos termeléshez képest

A kártalanítások teljes összege

(EUR)

A károsult mezőgazdasági parcellák száma

A kártalanítások teljes összegéhez mért részarány

20–29

26 063 999,19

101 162

6,98

30–100

347 193 466,52

565 244

93,02

Összesen

373 257 465,71

666 406

100

Az ELGA ezenfelül 2 472 785,97 EUR összegben kiegészítő kártalanítást ítélt oda olyan termelőknek, akik a 2007–2008-as termelési év folyamán a kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt többször szenvedtek kárt ugyanazon növényi termelés tekintetében. E kártalanítások teljes összegének 6,98 %-a a szokásos termelés 20–30 %-ának megfelelő mértékű kár fedezésére szolgált, 93,02 %-át pedig a szokásos termelés 30 %-át meghaladó kár után fizették ki.

| (43) | Az ELGA egyébként a 2008. év folyamán többek között még a következő támogatásokat folyósította a mezőgazdasági termelőknek:






  a) | 7 338 119,74 EUR összegű támogatásokat az állatállományban esett kár után. Ebből 1 860 279,67 EUR az állatállományban a kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt bekövetkezett kár, 3 188 825,78 EUR az állatbetegségek és az állatok megbetegedései okozta kár, 2 289 014,29 EUR pedig az egyéb okból bekövetkezett kár (vadon élő állatok, medvék, farkasok és kóbor kutyák támadásai) fedezésére szolgált. E támogatásokat a görög hatóságok a kötelező biztosítási rendszer keretében kifizetett tényleges kártérítésnek tekintik, nem pedig az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak; |
| --- | --- | --- |

(43)

Az ELGA egyébként a 2008. év folyamán többek között még a következő támogatásokat folyósította a mezőgazdasági termelőknek:

a)

7 338 119,74 EUR összegű támogatásokat az állatállományban esett kár után. Ebből 1 860 279,67 EUR az állatállományban a kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt bekövetkezett kár, 3 188 825,78 EUR az állatbetegségek és az állatok megbetegedései okozta kár, 2 289 014,29 EUR pedig az egyéb okból bekövetkezett kár (vadon élő állatok, medvék, farkasok és kóbor kutyák támadásai) fedezésére szolgált. E támogatásokat a görög hatóságok a kötelező biztosítási rendszer keretében kifizetett tényleges kártérítésnek tekintik, nem pedig az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami támogatásnak;

| b) | 114 374,86 EUR összegű támogatásokat a növényi termelésben a medve által okozott kár után. Ezeket a támogatásokat a barnamedve görögországi védelmét szolgáló LIFE uniós program keretében nyújtják. A támogatás intenzitása 100 %-os volt; valamint |
| --- | --- |

b)

114 374,86 EUR összegű támogatásokat a növényi termelésben a medve által okozott kár után. Ezeket a támogatásokat a barnamedve görögországi védelmét szolgáló LIFE uniós program keretében nyújtják. A támogatás intenzitása 100 %-os volt; valamint

| c) | 3 803 901,72 EUR összegű támogatásokat a növényi termelésben és az állatállományban keletkezett károkról készült értékelő jelentésekbe akaratlanul belekerült hibák miatti korrekciós intézkedések céljára. E hibákra a támogatásoknak a termelők részére történő folyósítása után derült fény, és az ELGA részéről tartozást keletkeztettek a kedvezményezettek javára. |
| --- | --- |

c)

3 803 901,72 EUR összegű támogatásokat a növényi termelésben és az állatállományban keletkezett károkról készült értékelő jelentésekbe akaratlanul belekerült hibák miatti korrekciós intézkedések céljára. E hibákra a támogatásoknak a termelők részére történő folyósítása után derült fény, és az ELGA részéről tartozást keletkeztettek a kedvezményezettek javára.

3.   Csak a 2009-ban odaítélt kártalanítási támogatásokra vonatkozó észrevételek

| (44) | A 2009. január 30-i minisztériumközi határozat alapján a 2009. évben folyósított – 415 019 452 EUR összegű – kártalanításokat illetően az alábbi táblázat ismerteti az érintett termékeket, a károkat okozó időjárási viszonyokat és a károk leírását:








  Mezőgazdasági termék | A kártalanítás teljes összege
  (EUR) | Kedvezőtlen időjárási viszonyok | A keletkezett kár leírása |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Mandula
  Cseresznye
  Kajszibarack (Bebekou fajta)
  Alma
  Szilva
  Körte |

(44)

A 2009. január 30-i minisztériumközi határozat alapján a 2009. évben folyósított – 415 019 452 EUR összegű – kártalanításokat illetően az alábbi táblázat ismerteti az érintett termékeket, a károkat okozó időjárási viszonyokat és a károk leírását:

Mezőgazdasági termék

A kártalanítás teljes összege

(EUR)

Kedvezőtlen időjárási viszonyok

A keletkezett kár leírása

1.

Mandula

Cseresznye

Kajszibarack (Bebekou fajta)

Alma

Szilva

Körte

56 580 555

(az összes termékre)

Magas hőmérséklet és kánikula

Enyhe és száraz tél

Tartós aszály

Hirtelen hőmérséklet-változások

A 2007. nyári magas hőmérséklet és kánikula kedvezőtlenül hatott e haszonnövények termesztésére, és különösen a gyümölcsösök esetében a rügyképződésre. A 2007. évi tartós aszály és a hirtelen hőmérséklet-változások a termelés visszaeséséhez vezettek. Az enyhe és száraz tél miatt ráadásul egyes faültetvények mélynyugalmi időszaka túl rövid volt.

| 2. | Őszibarack |
| --- | --- |

2.

Őszibarack

10 970 348

Az 1. ponttal azonos időjárási viszonyok

Az 1. ponttal azonos kár

| 3. | Spárga |
| --- | --- |

3.

Spárga

6 751 747

Enyhe és száraz tél

Alacsony hőmérséklet

A 2007–2008-as enyhe és meleg tél a spárga katabolizmusának fokozódásával járt, és ezáltal a tárolt tápanyag elvesztését eredményezte. E körülmények következtében hirtelen visszaesett a várható spárgatermés. A már lecsökkent termelésre további hatással volt, hogy a 2008. februári alacsony hőmérséklet késleltette a növekedést. Ez még tovább csökkentette a 2008. évi görögországi spárgatermést.

| 4. | Keleti dohány |
| --- | --- |

4.

Keleti dohány

13 817 834

Magas hőmérséklet és kánikula

Aszály

A 2007. nyári, aszállyal párosuló magas hőmérséklet és kánikula megnehezítette a tripsz okozta kártevő- és vírusfertőzések kezelését, és az egész országban a dohánytermelés csökkenéséhez vezetett.

| 5. | Nyári burgonya |
| --- | --- |

5.

Nyári burgonya

7 220 996

Magas hőmérséklet

A 2006 és 2008 nyarán tapasztalt magas hőmérséklet Görögország több tartományában megnehezítette a nyáriburgonya-ültetvények rovarfertőzéseinek és növénybetegségeinek kezelését.

| 6. | Gyapot |
| --- | --- |

6.

Gyapot

109 564 462

Tartós aszály

Meleg nyár

Hideg ősz

Esőzések

A tartós aszály miatt lecsökkentek a víztartalékok. A meleg nyarat követő hideg ősz a 2008. szeptember végi túlzott esőzésekkel párosulva országszerte a gyapottermelés csökkenését és minőségromlását eredményezte.

| 7. | Olajbogyó |
| --- | --- |

7.

Olajbogyó

72 026 112

Aszály

Fagy

Esőzések

A tartós aszály, az enyhe telet követő 2008. februári fagy, a magas hőmérséklet és az olajbogyó virágzási időszaka folyamán tapasztalt túlzott esőzések az olajbogyó-termelés csökkenését eredményezték országszerte.

| 8. | Gabonafélék (kukorica, közönséges búza, árpa, zab, rozs, rizs) |
| --- | --- |

8.

Gabonafélék (kukorica, közönséges búza, árpa, zab, rozs, rizs)

138 087 394

Esőzések

Hőmérséklet-ingadozások

A 2008 tavaszán és őszén tapasztalt esőzések és hőmérséklet-ingadozások a gabonatermelés minőségromlását eredményezték, és kedveztek a fertőző növénybetegségek terjedésének. A minőségromlás a szükséges tápanyagokban (fehérje, glutén) a kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt jelentkező hiánynak is betudható.

Összesen

415 019 448

| (45) | A görög hatóságok szerint a 415 019 452 EUR összegű kártalanítás egy része, amelyet 27 614 905 EUR összegben, 871 termelőnek fizettek ki, az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja és az iránymutatások alapján a belső piaccal összeegyeztethető támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(45)

A görög hatóságok szerint a 415 019 452 EUR összegű kártalanítás egy része, amelyet 27 614 905 EUR összegben, 871 termelőnek fizettek ki, az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja és az iránymutatások alapján a belső piaccal összeegyeztethető támogatásnak minősül.

| (46) | A 387 404 547 EUR fennmaradó támogatási összeget 784 408 termelőnek fizették ki. A görög hatóságok úgy vélik, hogy e támogatások az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja és a mentességi rendelet alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősülnek.
  A görög hatóságok szerint a szóban forgó támogatások megfeleltek valamennyi, a mentességi rendelet 11. cikkében előírt feltételnek. Így különösen:






  a) | a támogatások bruttó intenzitása nem haladta meg a kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt elmaradt termékértékesítési bevétel 80 %-át; |
| --- | --- | --- |

(46)

A 387 404 547 EUR fennmaradó támogatási összeget 784 408 termelőnek fizették ki. A görög hatóságok úgy vélik, hogy e támogatások az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja és a mentességi rendelet alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek minősülnek.

A görög hatóságok szerint a szóban forgó támogatások megfeleltek valamennyi, a mentességi rendelet 11. cikkében előírt feltételnek. Így különösen:

a)

a támogatások bruttó intenzitása nem haladta meg a kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt elmaradt termékértékesítési bevétel 80 %-át;

| b) | a károkat az adott mezőgazdasági üzem szintjén számították ki; |
| --- | --- |

b)

a károkat az adott mezőgazdasági üzem szintjén számították ki;

| c) | a kárösszeg nem foglalt magában olyan kiadásokat, amelyek nem a kedvezőtlen időjárási viszonyok következtében merültek fel, és a termelők nem kaptak kártérítést más biztosítási program keretében; |
| --- | --- |

c)

a kárösszeg nem foglalt magában olyan kiadásokat, amelyek nem a kedvezőtlen időjárási viszonyok következtében merültek fel, és a termelők nem kaptak kártérítést más biztosítási program keretében;

| d) | a szóban forgó kártalanításokat közvetlenül a mezőgazdasági termelőknek folyósították; |
| --- | --- |

d)

a szóban forgó kártalanításokat közvetlenül a mezőgazdasági termelőknek folyósították;

| e) | a szóban forgó támogatások odaítéléséről való határozathozatalra és e támogatások kifizetésére a kár felmerülésétől számított három, illetve négy éven belül került sor; |
| --- | --- |

e)

a szóban forgó támogatások odaítéléséről való határozathozatalra és e támogatások kifizetésére a kár felmerülésétől számított három, illetve négy éven belül került sor;

| f) | a szokásos termelést ugyanazzal a (42) bekezdésben ismertetett módszerrel számították ki, mint a 2008-ban odaítélt támogatások esetében. |
| --- | --- |

f)

a szokásos termelést ugyanazzal a (42) bekezdésben ismertetett módszerrel számították ki, mint a 2008-ban odaítélt támogatások esetében.

| (47) | A görög hatóságok egyébként úgy vélik, hogy még ha e támogatások nem minősülnének is tényleges kártalanításnak (lásd a (36) preambulumbekezést), illetőleg a mentességi rendelettel összeegyeztethetőnek (lásd a (46) preambulumbekezdést), azokat az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontjában és az ideiglenes keretrendszerről szóló közleményben foglaltaknak megfelelőnek kell tekinteni.
  A szóban forgó támogatások odaítélése megkönnyítette az érintett mezőgazdasági termelők finanszírozáshoz jutását. A kártalanítások tehát pénzügyi likviditást biztosítottak a görögországi elsődleges termelésnek, vagyis az egyetlen olyan ágazatnak, amelyre a görög állam a gazdasági válság első hónapjaiban támaszkodhatott a görög gazdaság más ágazatait fenyegető veszélyek elhárítása érdekében. E támogatásokat azonban nem ítélték oda pontos kritériumok alkalmazása nélkül. Éppen ellenkezőleg: csakis a mezőgazdasági termékek előállításával kapcsolatos, valós gazdasági nehézségek fennállásakor ítélték oda, egészen pontosan olyankor, ha kedvezőtlen időjárási viszonyok kapcsán jelentkeztek nehézségek a mezőgazdasági termelésben (lásd a (44) bekezdést). A támogatások nagy része esetében nem volt meghatározva küszöbérték az egyes termelők nehézségeinek intenzitására és mértékére nézve, mivel a cél a görög mezőgazdaság támogatása volt általában véve. |
| --- | --- |

(47)

A görög hatóságok egyébként úgy vélik, hogy még ha e támogatások nem minősülnének is tényleges kártalanításnak (lásd a (36) preambulumbekezést), illetőleg a mentességi rendelettel összeegyeztethetőnek (lásd a (46) preambulumbekezdést), azokat az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontjában és az ideiglenes keretrendszerről szóló közleményben foglaltaknak megfelelőnek kell tekinteni.

A szóban forgó támogatások odaítélése megkönnyítette az érintett mezőgazdasági termelők finanszírozáshoz jutását. A kártalanítások tehát pénzügyi likviditást biztosítottak a görögországi elsődleges termelésnek, vagyis az egyetlen olyan ágazatnak, amelyre a görög állam a gazdasági válság első hónapjaiban támaszkodhatott a görög gazdaság más ágazatait fenyegető veszélyek elhárítása érdekében. E támogatásokat azonban nem ítélték oda pontos kritériumok alkalmazása nélkül. Éppen ellenkezőleg: csakis a mezőgazdasági termékek előállításával kapcsolatos, valós gazdasági nehézségek fennállásakor ítélték oda, egészen pontosan olyankor, ha kedvezőtlen időjárási viszonyok kapcsán jelentkeztek nehézségek a mezőgazdasági termelésben (lásd a (44) bekezdést). A támogatások nagy része esetében nem volt meghatározva küszöbérték az egyes termelők nehézségeinek intenzitására és mértékére nézve, mivel a cél a görög mezőgazdaság támogatása volt általában véve.

| (48) | Ezenkívül a közlemény 7. a) pontjának megfelelően a Bizottság a be nem jelentett állami támogatásokra (15) a közleményt alkalmazza, amennyiben a támogatást 2008. december 17. után ítélték oda. A görög hatóságok tehát úgy vélik, hogy az említett közlemény 7. a) pontját kell alkalmazni a szóban forgó be nem jelentett támogatásokra, mivel azokat 2008. december 17. után ítélték oda a termelőknek. |
| --- | --- |

(48)

Ezenkívül a közlemény 7. a) pontjának megfelelően a Bizottság a be nem jelentett állami támogatásokra (15) a közleményt alkalmazza, amennyiben a támogatást 2008. december 17. után ítélték oda. A görög hatóságok tehát úgy vélik, hogy az említett közlemény 7. a) pontját kell alkalmazni a szóban forgó be nem jelentett támogatásokra, mivel azokat 2008. december 17. után ítélték oda a termelőknek.

| (49) | A görög hatóságok álláspontja szerint a 2009. január 30-i minisztériumközi rendelettel, kivételes jelleggel bevezetett szóban forgó támogatások megfeleltek valamennyi, az ideiglenes közösségi keretrendszerről szóló közlemény 4.2.2. pontjában előírt feltételnek. Így különösen:






  a) | a támogatásokat rendszer formájában nyújtották, mivel azok a fent említett minisztériumközi rendeleten alapultak; |
| --- | --- | --- |

(49)

A görög hatóságok álláspontja szerint a 2009. január 30-i minisztériumközi rendelettel, kivételes jelleggel bevezetett szóban forgó támogatások megfeleltek valamennyi, az ideiglenes közösségi keretrendszerről szóló közlemény 4.2.2. pontjában előírt feltételnek. Így különösen:

a)

a támogatásokat rendszer formájában nyújtották, mivel azok a fent említett minisztériumközi rendeleten alapultak;

| b) | a támogatásokat olyan vállalkozásoknak nyújtották, amelyek 2008. július 1-jén nem voltak nehéz helyzetben, összhangban a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatással. A görög hatóságok megerősítették, hogy e támogatásokat kizárólag természetes személyeknek ítélték oda, és a kedvezményezettek nagy része a görög szabályozás értelmében mentesült a jövedelembevallási kötelezettség alól, mivel éves jövedelme nem érte el a 12 000 EUR-t. Valamennyi kártérítésben részesülő termelő banki ügyfél volt, hiszen magát a támogatást is a kedvezményezett bankszámlájára utalták át. A görög hatóságok megerősítik, hogy az érintett termelők fizetőképesek voltak, és elegendő banki finanszírozáshoz tudtak jutni. A szóban forgó támogatások folyósításakor tehát a kedvezményezett termelők nem voltak nehéz helyzetben; |
| --- | --- |

b)

a támogatásokat olyan vállalkozásoknak nyújtották, amelyek 2008. július 1-jén nem voltak nehéz helyzetben, összhangban a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatással. A görög hatóságok megerősítették, hogy e támogatásokat kizárólag természetes személyeknek ítélték oda, és a kedvezményezettek nagy része a görög szabályozás értelmében mentesült a jövedelembevallási kötelezettség alól, mivel éves jövedelme nem érte el a 12 000 EUR-t. Valamennyi kártérítésben részesülő termelő banki ügyfél volt, hiszen magát a támogatást is a kedvezményezett bankszámlájára utalták át. A görög hatóságok megerősítik, hogy az érintett termelők fizetőképesek voltak, és elegendő banki finanszírozáshoz tudtak jutni. A szóban forgó támogatások folyósításakor tehát a kedvezményezett termelők nem voltak nehéz helyzetben;

| c) | a támogatási rendszert nem alkalmazták a halászati ágazatban tevékenykedő vállalkozásokra; |
| --- | --- |

c)

a támogatási rendszert nem alkalmazták a halászati ágazatban tevékenykedő vállalkozásokra;

| d) | a szóban forgó támogatások nem voltak sem exporttámogatások, sem a belföldi termékeket az importtermékekkel szemben előnyben részesítő támogatások; |
| --- | --- |

d)

a szóban forgó támogatások nem voltak sem exporttámogatások, sem a belföldi termékeket az importtermékekkel szemben előnyben részesítő támogatások;

| e) | a támogatásokat a 2009. év folyamán, vagyis 2010. december 31. előtt ítélték oda, összhangban az ideiglenes közösségi keretrendszerről szóló közlemény 4.2.2. f) pontjával; valamint |
| --- | --- |

e)

a támogatásokat a 2009. év folyamán, vagyis 2010. december 31. előtt ítélték oda, összhangban az ideiglenes közösségi keretrendszerről szóló közlemény 4.2.2. f) pontjával; valamint

| f) | a támogatásnak egy mezőgazdasági termelőre jutó összege 7 501 és 15 000 EUR között alakult. |
| --- | --- |

f)

a támogatásnak egy mezőgazdasági termelőre jutó összege 7 501 és 15 000 EUR között alakult.

| (50) | Az ideiglenes közösségi keretrendszerről szóló, 2009 októberében módosított közlemény 4.2.2. g) pontjával összhangban az egy vállalkozás által a 2008. január 1-jétől2010. december 31-ig tartó időszakban kapott támogatás teljes összege ezen támogatás mezőgazdasági termelőnkénti összegével együtt sem haladja meg a 15 000 EUR-s küszöböt. A görög hatóságok álláspontja szerint pusztán alaki kérdés, hogy az ELGA az érintett mezőgazdasági termelőktől nem szerzett be nyilatkozatot – papíron vagy elektronikus formában – azon egyéb de minimis támogatásokról és az ideiglenes közösségi keretrendszer alapján nyújtott támogatásokról, amelyeket részükre ugyanazon pénzügyi évben folyósítottak. Ezen alakiság hiányából tehát nem következik szükségképpen az, hogy az ideiglenes közösségi keretrendszerről szóló, 2009 októberében módosított közlemény 4.2.2. g) pontjában előírt feltételeket nem tartották be, annál is kevésbé, mert az ELGA adatfeldolgozási rendszere alapján megállapítható, hogy Görögország a 2008. január 1-jétől2010. december 31-ig tartó időszakban nem ítélt oda támogatást sem az elsődleges mezőgazdasági termelés ágazatában tevékenykedő termelők de minimis támogatása címén, sem az ideiglenes közösségi keretrendszer alapján. |
| --- | --- |

(50)

Az ideiglenes közösségi keretrendszerről szóló, 2009 októberében módosított közlemény 4.2.2. g) pontjával összhangban az egy vállalkozás által a 2008. január 1-jétől2010. december 31-ig tartó időszakban kapott támogatás teljes összege ezen támogatás mezőgazdasági termelőnkénti összegével együtt sem haladja meg a 15 000 EUR-s küszöböt. A görög hatóságok álláspontja szerint pusztán alaki kérdés, hogy az ELGA az érintett mezőgazdasági termelőktől nem szerzett be nyilatkozatot – papíron vagy elektronikus formában – azon egyéb de minimis támogatásokról és az ideiglenes közösségi keretrendszer alapján nyújtott támogatásokról, amelyeket részükre ugyanazon pénzügyi évben folyósítottak. Ezen alakiság hiányából tehát nem következik szükségképpen az, hogy az ideiglenes közösségi keretrendszerről szóló, 2009 októberében módosított közlemény 4.2.2. g) pontjában előírt feltételeket nem tartották be, annál is kevésbé, mert az ELGA adatfeldolgozási rendszere alapján megállapítható, hogy Görögország a 2008. január 1-jétől2010. december 31-ig tartó időszakban nem ítélt oda támogatást sem az elsődleges mezőgazdasági termelés ágazatában tevékenykedő termelők de minimis támogatása címén, sem az ideiglenes közösségi keretrendszer alapján.

| (51) | A görög hatóságok úgy vélik, hogy ebből a 387 404 547 EUR összegű támogatásból mindenesetre 75 382 500 EUR összegű támogatásra kiterjed a de minimis rendelet hatálya. |
| --- | --- |

(51)

A görög hatóságok úgy vélik, hogy ebből a 387 404 547 EUR összegű támogatásból mindenesetre 75 382 500 EUR összegű támogatásra kiterjed a de minimis rendelet hatálya.

| (52) | A görög hatóságok megítélése szerint az említett 75 382 500 összegű támogatások a de minimis támogatásokra vonatkozó 1535/2007/EK rendeletben előírt valamennyi feltételnek megfeleltek. Így különösen:






  a) | az 1535/2007/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban a szóban forgó támogatások esetében az egyazon mezőgazdasági termelőnek folyósított támogatás összege nem haladta meg a 7 500 EUR-t a 2008. pénzügyi évtől a 2010. pénzügyi évig terjedő időszakban; |
| --- | --- | --- |

(52)

A görög hatóságok megítélése szerint az említett 75 382 500 összegű támogatások a de minimis támogatásokra vonatkozó 1535/2007/EK rendeletben előírt valamennyi feltételnek megfeleltek. Így különösen:

a)

az 1535/2007/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban a szóban forgó támogatások esetében az egyazon mezőgazdasági termelőnek folyósított támogatás összege nem haladta meg a 7 500 EUR-t a 2008. pénzügyi évtől a 2010. pénzügyi évig terjedő időszakban;

| b) | a Görögország által bármely, három pénzügyi évig tartó időszakban a mezőgazdasági termékeket előállító vállalkozásoknak nyújtott de minimis támogatások halmozott összege nem haladta meg a 75 382 500 EUR-t, összhangban az 1535/2007/EK rendelet 3. cikkének (3) bekezdésével és mellékletével. |
| --- | --- |

b)

a Görögország által bármely, három pénzügyi évig tartó időszakban a mezőgazdasági termékeket előállító vállalkozásoknak nyújtott de minimis támogatások halmozott összege nem haladta meg a 75 382 500 EUR-t, összhangban az 1535/2007/EK rendelet 3. cikkének (3) bekezdésével és mellékletével.

4.   A harmadik felek észrevételeivel kapcsolatos megjegyzések

| (53) | Görögország álláspontja szerint az érdekelt felek nem szolgáltattak bizonyítékot arra nézve, hogy a szóban forgó kártérítéseknek hatásuk volt tagjaik belső piaci helyzetére. |
| --- | --- |

(53)

Görögország álláspontja szerint az érdekelt felek nem szolgáltattak bizonyítékot arra nézve, hogy a szóban forgó kártérítéseknek hatásuk volt tagjaik belső piaci helyzetére.

| (54) | Azon észrevételt illetően, mely szerint nem került benyújtásra a kedvezőtlen időjárási viszonyok természetének részletes ismertetése, a görög hatóságok hangsúlyozzák, hogy a kártérítésre vonatkozó minisztériumközi határozat értelmében nem volt szükség ilyen ismertetésre, ezzel szemben azt valóban bizonyítani kellett, hogy egyfelől kedvezőtlen időjárási viszonyok uralkodtak, másfelől az okozott kár mértéke elérte a küszöbértéket, vagyis a szokásos termelés 30 %-át. Egyébként a görög hatóságok – a Bizottsághoz eljuttatott észrevételeik részeként – megfelelő meteorológiai információkkal alátámasztott analitikus leírást nyújtottak be a szóban forgó időjárási viszonyok természetéről. |
| --- | --- |

(54)

Azon észrevételt illetően, mely szerint nem került benyújtásra a kedvezőtlen időjárási viszonyok természetének részletes ismertetése, a görög hatóságok hangsúlyozzák, hogy a kártérítésre vonatkozó minisztériumközi határozat értelmében nem volt szükség ilyen ismertetésre, ezzel szemben azt valóban bizonyítani kellett, hogy egyfelől kedvezőtlen időjárási viszonyok uralkodtak, másfelől az okozott kár mértéke elérte a küszöbértéket, vagyis a szokásos termelés 30 %-át. Egyébként a görög hatóságok – a Bizottsághoz eljuttatott észrevételeik részeként – megfelelő meteorológiai információkkal alátámasztott analitikus leírást nyújtottak be a szóban forgó időjárási viszonyok természetéről.

| (55) | Azon észrevételt illetően, hogy Görögország nem közölte sem a kártérítések kiszámításának módszerét, sem az elszenvedett kár minimális arányát, a görög hatóságok emlékeztetnek arra, hogy a Bizottsághoz eljuttatott észrevételeik részeként részletes információkat szolgáltattak e két kérdést illetően. |
| --- | --- |

(55)

Azon észrevételt illetően, hogy Görögország nem közölte sem a kártérítések kiszámításának módszerét, sem az elszenvedett kár minimális arányát, a görög hatóságok emlékeztetnek arra, hogy a Bizottsághoz eljuttatott észrevételeik részeként részletes információkat szolgáltattak e két kérdést illetően.

| (56) | A görög hatóságok úgy vélik, hogy a szóban forgó kártérítések odaítélése nem volt hatással a végső fogyasztókra, mivel az érintett mezőgazdasági termékek árának csökkenése nem járt együtt a kiskereskedelmi ár csökkenésével. Ennek alátámasztására a görög hatóságok olyan, a görög sajtóban megjelent cikkeket nyújtottak be, amelyek arról számoltak be, hogy több mezőgazdasági termék kiskereskedelmi árszintje – beleértve az ebben az ügyben érintett termékekét is – magas maradt, annak ellenére, hogy ugyanezen mezőgazdasági termékek nagykereskedelmi ára csökkent. |
| --- | --- |

(56)

A görög hatóságok úgy vélik, hogy a szóban forgó kártérítések odaítélése nem volt hatással a végső fogyasztókra, mivel az érintett mezőgazdasági termékek árának csökkenése nem járt együtt a kiskereskedelmi ár csökkenésével. Ennek alátámasztására a görög hatóságok olyan, a görög sajtóban megjelent cikkeket nyújtottak be, amelyek arról számoltak be, hogy több mezőgazdasági termék kiskereskedelmi árszintje – beleértve az ebben az ügyben érintett termékekét is – magas maradt, annak ellenére, hogy ugyanezen mezőgazdasági termékek nagykereskedelmi ára csökkent.

VI.   A TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE

1.   Támogatás fennállása az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében

| (57) | Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. A Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó intézkedések esetében e feltételek teljesülnek. |
| --- | --- |

(57)

Az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében a belső piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. A Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó intézkedések esetében e feltételek teljesülnek.

| (58) | Állami források igénybevétele az intézkedésekhez
  A Bíróságnak a C-355/00. sz. Freskot AE kontra Elliniko Dimosio ügyben (a továbbiakban: Freskot ügy) 2003. március 22-én hozott ítéletében (16) megnyilvánuló ítélkezési gyakorlatból az következik, hogy a szóban forgó esetben teljesül ez a feltétel, mivel a vonatkozó nemzeti szabályozás egyértelműen úgy rendelkezik, hogy az ELGA kifizetéseit állami forrásból finanszírozzák, és hogy azok – a Bíróság ítélkezési gyakorlata (17) értelmében – az államháztartást terhelik.
  A Freskot ügyhöz hasonlóan ebben az esetben is az következik az 1790/1998. sz. törvény 5. cikkéből (lásd még a (11) preambulumbekezdést) és a görög szabályozás többi hatályos rendelkezéséből, hogy a biztosítási különjárulékot, amelyből az ELGA bevétele származik, az adóhivatal által szedi be, majd a befolyt összegek állami bevételként az állami költségvetésbe kerülnek és azokat a mezőgazdasági minisztérium (azóta már vidékfejlesztési és élelmezésügyi minisztérium) költségvetéséből folyósítják az ELGA részére. Így abból, hogy a járulékot állami bevételként számolják el, egyenesen következik, hogy az ELGA kifizetéseit állami forrásból fedezik.
  Ezenkívül – az 1790/1998. sz. törvény 2. cikkével (18) összhangban – a mezőgazdasági miniszter döntése alapján az ELGA az államháztartásból történő forrásátcsoportosítás vagy az ELGA által a görög állam kezességvállalásával és kölcsön-visszafizetési kötelezettségével felvett kölcsönök révén is nyújthat támogatásokat vagy kártérítéseket a kedvezményezetteknek.
  Márpedig a Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint állami forrásnak minősülnek – az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében – az állam által közvetlenül nyújtott előnyök, valamint az állam által kijelölt vagy létrehozott köz- vagy magánszervezet közvetítésével nyújtott előnyök (19). Következésképpen jelen esetben azok a kölcsönök, amelyeket az ELGA a 2008-ban és 2009-ben kifizetett kártérítések fedezésére vett fel a görög állam kezességvállalásával (lásd a (15) és (17) preambulumbekezdést), az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami forrásnak minősülnek, mivel az ELGA, vagyis egy teljes egészében állami tulajdonban lévő, a mezőgazdasági minisztérium ellenőrzése alatt álló jogi személy forrásainak részei (lásd még a (8) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(58)

Állami források igénybevétele az intézkedésekhez

A Bíróságnak a C-355/00. sz. Freskot AE kontra Elliniko Dimosio ügyben (a továbbiakban: Freskot ügy) 2003. március 22-én hozott ítéletében (16) megnyilvánuló ítélkezési gyakorlatból az következik, hogy a szóban forgó esetben teljesül ez a feltétel, mivel a vonatkozó nemzeti szabályozás egyértelműen úgy rendelkezik, hogy az ELGA kifizetéseit állami forrásból finanszírozzák, és hogy azok – a Bíróság ítélkezési gyakorlata (17) értelmében – az államháztartást terhelik.

A Freskot ügyhöz hasonlóan ebben az esetben is az következik az 1790/1998. sz. törvény 5. cikkéből (lásd még a (11) preambulumbekezdést) és a görög szabályozás többi hatályos rendelkezéséből, hogy a biztosítási különjárulékot, amelyből az ELGA bevétele származik, az adóhivatal által szedi be, majd a befolyt összegek állami bevételként az állami költségvetésbe kerülnek és azokat a mezőgazdasági minisztérium (azóta már vidékfejlesztési és élelmezésügyi minisztérium) költségvetéséből folyósítják az ELGA részére. Így abból, hogy a járulékot állami bevételként számolják el, egyenesen következik, hogy az ELGA kifizetéseit állami forrásból fedezik.

Ezenkívül – az 1790/1998. sz. törvény 2. cikkével (18) összhangban – a mezőgazdasági miniszter döntése alapján az ELGA az államháztartásból történő forrásátcsoportosítás vagy az ELGA által a görög állam kezességvállalásával és kölcsön-visszafizetési kötelezettségével felvett kölcsönök révén is nyújthat támogatásokat vagy kártérítéseket a kedvezményezetteknek.

Márpedig a Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint állami forrásnak minősülnek – az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében – az állam által közvetlenül nyújtott előnyök, valamint az állam által kijelölt vagy létrehozott köz- vagy magánszervezet közvetítésével nyújtott előnyök (19). Következésképpen jelen esetben azok a kölcsönök, amelyeket az ELGA a 2008-ban és 2009-ben kifizetett kártérítések fedezésére vett fel a görög állam kezességvállalásával (lásd a (15) és (17) preambulumbekezdést), az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése szerinti állami forrásnak minősülnek, mivel az ELGA, vagyis egy teljes egészében állami tulajdonban lévő, a mezőgazdasági minisztérium ellenőrzése alatt álló jogi személy forrásainak részei (lásd még a (8) preambulumbekezdést).

| (59) | Az intézkedések érintik a kereskedelmet és a versenyt torzítják vagy azzal fenyegetnek
  A Bizottság megállapítja, hogy a szóban forgó kártérítések a helyi termelőket előnyben részesítik az Unió többi – e támogatásban nem részesülő – termelőivel szemben. A mezőgazdasági ágazatban uniós szintű verseny folyik (20), az ágazat tehát minden olyan intézkedésre érzékenyen reagál, amely valamelyik tagállam termelését előnyben részesíti (21). A szóban forgó kártérítések tehát a belső piaci verseny torzításával fenyegetnek, és érintik a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(59)

Az intézkedések érintik a kereskedelmet és a versenyt torzítják vagy azzal fenyegetnek

A Bizottság megállapítja, hogy a szóban forgó kártérítések a helyi termelőket előnyben részesítik az Unió többi – e támogatásban nem részesülő – termelőivel szemben. A mezőgazdasági ágazatban uniós szintű verseny folyik (20), az ágazat tehát minden olyan intézkedésre érzékenyen reagál, amely valamelyik tagállam termelését előnyben részesíti (21). A szóban forgó kártérítések tehát a belső piaci verseny torzításával fenyegetnek, és érintik a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (60) | Az intézkedések előnyben részesítenek bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos termékeket
  A Bíróság joggyakorlata (22) szerint támogatásnak minősülnek különösen azok a juttatások, amelyek különböző formákban enyhítik a vállalkozás költségvetését rendszerint terhelő kiadásokat, és amelyek ezáltal, anélkül hogy a szó szoros értelmében támogatások lennének, azokkal azonos természetűek és hatásúak.
  A Freskot ügyben a Bíróság arra a következtetésre jutott, hogy az olyan szervezet, mint az ELGA, a természeti kockázatok biztosítási rendszere keretében végzett tevékenysége tekintetében nem minősül az EUMSZ 102. cikke szerinti vállalkozásnak (lásd az ítélet 79. és 88. pontját).
  Valójában az érintett kötelező biztosítási rendszer elsődlegesen szociálpolitikai célt szolgál, nevezetesen azt, hogy megfelelő biztosítási fedezetet nyújtson minden mezőgazdasági üzemnek, beleértve azokat is, amelyek esetében nagyobb valószínűséggel következik be természeti kár (lásd az ítélet 66. és 67. pontját). A biztosítási járulék mértéke valamennyi mezőgazdasági termék esetében egységes, a termelő által ténylegesen vállalt kockázattól független (a szolidaritás elve alapján). Az ELGA az állam ellenőrzése alatt áll, hiszen a járulék összegét – ez a bevételeket érinti – és a kártérítés mértékét az illetékes miniszterek állapítják meg.
  Ahogy a Bíróság a C-218/00 sz. Cisal/INAL ügyben 2002. január 22-én hozott ítéletében (23) megállapította, jelen esetben az ELGA biztosítási rendszerének mindkét alapvető eleme, nevezetesen a kártérítések és a járulékok összege, az állam ellenőrzése alatt áll, és a rendszerben való részvétel kötelező jellege nélkülözhetetlen a rendszer pénzügyi egyensúlyához és a szolidaritás elvének érvényesüléséhez, ezen elv szerint ugyanis a biztosítottnak nem a járulékfizetéssel arányosan fizetnek kártérítést.
  A Cisal/INAL ügy körülményeitől eltérően azonban az ELGA szervezet által nyújtott biztosítás kedvezményezettjei gazdasági tevékenységet folytató vállalkozások. Vagyis annak puszta ténye, hogy maga az ELGA nem folytat gazdasági tevékenységet, még nem elegendő annak megállapításához, hogy az e szervezet által folyósított biztosítási szolgáltatás kedvezményezettjei nem minősülnek vállalkozásnak az EUMSZ szerint és nem lehetséges kedvezményezettjei állami támogatásoknak (lásd a Freskot ítélet 80. pontját).
  A gazdasági előnyt illetően a Bíróság a Freskot ítélet 84. pontjában mindössze annyit állapít meg, hogy „e körülmények között arra a kérdésre indokolt választ keresni, hogy egyfelől kötelező biztosítási fedezet hiányában a görög mezőgazdasági vállalkozásoknak szüksége és tényleges lehetősége lett volna-e arra, hogy magánbiztosítóknál biztosítást kössenek vagy más eszközökkel megfelelő védelmet szerezzenek a természeti kockázatoknak a mezőgazdasági üzemeket érintő következményeivel szemben, és ha igen, mennyiben, másfelől a járulék mennyiben felel meg az ELGA által a kötelező biztosítási rendszer keretében nyújtott szolgáltatás valós gazdasági költségének, ha egyáltalán ez a költség kiszámítható.” A következő pontban azonban a Bíróság hozzáteszi, hogy „nem állnak a Bíróság rendelkezésére a szükséges ténybeli és jogi elemek azon kérdés megválaszolásához, hogy a természeti kockázatok kötelező biztosítási rendszere keretében az ELGA által nyújtott szolgáltatások állami támogatásnak minősülnek-e.” A Freskot ügyben született ítélet 87. pontjában azonban a Bíróság hozzáteszi, hogy „nem állnak a Bíróság rendelkezésére a szükséges ténybeli és jogi elemek azon kérdés megválaszolásához, hogy a természeti kockázatok kötelező biztosítási rendszere keretében az ELGA által nyújtott szolgáltatások állami támogatásnak minősülnek-e.” |
| --- | --- |

(60)

Az intézkedések előnyben részesítenek bizonyos vállalkozásokat vagy bizonyos termékeket

A Bíróság joggyakorlata (22) szerint támogatásnak minősülnek különösen azok a juttatások, amelyek különböző formákban enyhítik a vállalkozás költségvetését rendszerint terhelő kiadásokat, és amelyek ezáltal, anélkül hogy a szó szoros értelmében támogatások lennének, azokkal azonos természetűek és hatásúak.

A Freskot ügyben a Bíróság arra a következtetésre jutott, hogy az olyan szervezet, mint az ELGA, a természeti kockázatok biztosítási rendszere keretében végzett tevékenysége tekintetében nem minősül az EUMSZ 102. cikke szerinti vállalkozásnak (lásd az ítélet 79. és 88. pontját).

Valójában az érintett kötelező biztosítási rendszer elsődlegesen szociálpolitikai célt szolgál, nevezetesen azt, hogy megfelelő biztosítási fedezetet nyújtson minden mezőgazdasági üzemnek, beleértve azokat is, amelyek esetében nagyobb valószínűséggel következik be természeti kár (lásd az ítélet 66. és 67. pontját). A biztosítási járulék mértéke valamennyi mezőgazdasági termék esetében egységes, a termelő által ténylegesen vállalt kockázattól független (a szolidaritás elve alapján). Az ELGA az állam ellenőrzése alatt áll, hiszen a járulék összegét – ez a bevételeket érinti – és a kártérítés mértékét az illetékes miniszterek állapítják meg.

Ahogy a Bíróság a C-218/00 sz. Cisal/INAL ügyben 2002. január 22-én hozott ítéletében (23) megállapította, jelen esetben az ELGA biztosítási rendszerének mindkét alapvető eleme, nevezetesen a kártérítések és a járulékok összege, az állam ellenőrzése alatt áll, és a rendszerben való részvétel kötelező jellege nélkülözhetetlen a rendszer pénzügyi egyensúlyához és a szolidaritás elvének érvényesüléséhez, ezen elv szerint ugyanis a biztosítottnak nem a járulékfizetéssel arányosan fizetnek kártérítést.

A Cisal/INAL ügy körülményeitől eltérően azonban az ELGA szervezet által nyújtott biztosítás kedvezményezettjei gazdasági tevékenységet folytató vállalkozások. Vagyis annak puszta ténye, hogy maga az ELGA nem folytat gazdasági tevékenységet, még nem elegendő annak megállapításához, hogy az e szervezet által folyósított biztosítási szolgáltatás kedvezményezettjei nem minősülnek vállalkozásnak az EUMSZ szerint és nem lehetséges kedvezményezettjei állami támogatásoknak (lásd a Freskot ítélet 80. pontját).

A gazdasági előnyt illetően a Bíróság a Freskot ítélet 84. pontjában mindössze annyit állapít meg, hogy „e körülmények között arra a kérdésre indokolt választ keresni, hogy egyfelől kötelező biztosítási fedezet hiányában a görög mezőgazdasági vállalkozásoknak szüksége és tényleges lehetősége lett volna-e arra, hogy magánbiztosítóknál biztosítást kössenek vagy más eszközökkel megfelelő védelmet szerezzenek a természeti kockázatoknak a mezőgazdasági üzemeket érintő következményeivel szemben, és ha igen, mennyiben, másfelől a járulék mennyiben felel meg az ELGA által a kötelező biztosítási rendszer keretében nyújtott szolgáltatás valós gazdasági költségének, ha egyáltalán ez a költség kiszámítható.” A következő pontban azonban a Bíróság hozzáteszi, hogy „nem állnak a Bíróság rendelkezésére a szükséges ténybeli és jogi elemek azon kérdés megválaszolásához, hogy a természeti kockázatok kötelező biztosítási rendszere keretében az ELGA által nyújtott szolgáltatások állami támogatásnak minősülnek-e.” A Freskot ügyben született ítélet 87. pontjában azonban a Bíróság hozzáteszi, hogy „nem állnak a Bíróság rendelkezésére a szükséges ténybeli és jogi elemek azon kérdés megválaszolásához, hogy a természeti kockázatok kötelező biztosítási rendszere keretében az ELGA által nyújtott szolgáltatások állami támogatásnak minősülnek-e.”

| (61) | A Bíróság ítélkezési gyakorlata megerősíti azt, hogy sem az intézkedés szociális jellege (24), sem annak ténye, hogy finanszírozása részben vagy egészében hatóságilag kiszabott és az érintett vállalkozásoktól beszedett hozzájárulásokból történik (25), nem elegendő annak kizárásához, hogy az intézkedés támogatásnak minősüljön az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében, ez utóbbi rendelkezés ugyanis az állami beavatkozásokat nem indokaik vagy céljaik alapján különbözteti meg, hanem hatásaik alapján határozza meg (26).
  Az ELGA által a kötelező biztosítási rendszer címén 2008-ban kifizetett kártérítések egyes növényi és állati eredetű görög termékeket, a 2009-ben kifizetett kártérítések pedig egyes haszonnövényeket érintettek. Következésképpen az ELGA által a helyi mezőgazdasági termelőknek folyósított kártérítések e termelők számára szelektív pénzügyi előnyt jelenthetnek az Unió más – ugyanilyen támogatásban nem részesülő – termelőivel szemben.
  Ezenkívül kétséges, hogy a természeti katasztrófák okozta kár szempontjából fokozott kockázatnak kitett mezőgazdasági üzemeknek lehetősége lenne-e arra, hogy egy magánbiztosítónál ugyanilyen feltételekkel biztosítási fedezetet szerezzenek. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy mindezt figyelembe véve az ELGA által a szóban forgó rendszeren keresztül folyósított kártérítések szelektív pénzügyi előnyt jelentenek a kedvezményezettek számára. |
| --- | --- |

(61)

A Bíróság ítélkezési gyakorlata megerősíti azt, hogy sem az intézkedés szociális jellege (24), sem annak ténye, hogy finanszírozása részben vagy egészében hatóságilag kiszabott és az érintett vállalkozásoktól beszedett hozzájárulásokból történik (25), nem elegendő annak kizárásához, hogy az intézkedés támogatásnak minősüljön az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében, ez utóbbi rendelkezés ugyanis az állami beavatkozásokat nem indokaik vagy céljaik alapján különbözteti meg, hanem hatásaik alapján határozza meg (26).

Az ELGA által a kötelező biztosítási rendszer címén 2008-ban kifizetett kártérítések egyes növényi és állati eredetű görög termékeket, a 2009-ben kifizetett kártérítések pedig egyes haszonnövényeket érintettek. Következésképpen az ELGA által a helyi mezőgazdasági termelőknek folyósított kártérítések e termelők számára szelektív pénzügyi előnyt jelenthetnek az Unió más – ugyanilyen támogatásban nem részesülő – termelőivel szemben.

Ezenkívül kétséges, hogy a természeti katasztrófák okozta kár szempontjából fokozott kockázatnak kitett mezőgazdasági üzemeknek lehetősége lenne-e arra, hogy egy magánbiztosítónál ugyanilyen feltételekkel biztosítási fedezetet szerezzenek. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy mindezt figyelembe véve az ELGA által a szóban forgó rendszeren keresztül folyósított kártérítések szelektív pénzügyi előnyt jelentenek a kedvezményezettek számára.

| (62) | A Bíróság által a Freskot ügyben hozott ítéletre való figyelemmel (lásd 86. pont) azonban felmerülhet az a kérdés, hogy a szóban forgó intézkedés nem indokolható-e a rendszer jellegével vagy általános szerkezetével, amit azonban az érintett tagállamnak kell igazolnia (27). Helyénvaló megvizsgálni, hogy a mezőgazdasági ágazat különös jellemzői és bizonyos időjárási feltételeknek való kiszolgáltatottsága, valamint a görögországi természeti kockázatokkal szembeni sérülékenysége miatt indokolt-e olyan állami rendszert bevezetni, amely a szolidaritás elve alapján biztosítja a kártérítés minimális szintjét. Az általános adórendszer alkalmazása alóli kivételt előíró intézkedést azonban akkor lehet az adórendszer (illetve az adójellegű rendszer) jellegére és általános szerkezetére hivatkozással indokolni, ha az érintett tagállam bizonyítani tudja, hogy az intézkedés e rendszer alapelveinek vagy vezérlő elveinek közvetlen következménye. Különbséget kell tenni egyrészt az adott adórendszernek – azon kívülálló – céljai, másrészt a magában az adórendszerben rejlő azon mechanizmusok között, amelyek szükségesek a fenti célok eléréséhez (28).
  Amennyiben megállapítható, hogy az ELGA finanszírozása nem kizárólag adójellegű hozzájárulások révén valósult meg, hanem közvetlen állami hozzájárulások révén is, a termelők közötti szolidaritáson alapuló fenti indoklás nem alkalmazható, vagyis a rendszert egészében szelektívnek kell tekinteni.
  Ebben az esetben a termelőknek 2008-ban folyósított 386 986 648 EUR összegű kártérítések finanszírozása nagyobb részben nem a kötelező különjárulékból történt, azok összege ugyanis mindössze 88 353 000 EUR volt. Vagyis ebben az esetben a biztosított termelőknek folyósított összegek nem tekinthetők úgy, hogy azokat kizárólag járulékbefizetésekből finanszírozták (29). |
| --- | --- |

(62)

A Bíróság által a Freskot ügyben hozott ítéletre való figyelemmel (lásd 86. pont) azonban felmerülhet az a kérdés, hogy a szóban forgó intézkedés nem indokolható-e a rendszer jellegével vagy általános szerkezetével, amit azonban az érintett tagállamnak kell igazolnia (27). Helyénvaló megvizsgálni, hogy a mezőgazdasági ágazat különös jellemzői és bizonyos időjárási feltételeknek való kiszolgáltatottsága, valamint a görögországi természeti kockázatokkal szembeni sérülékenysége miatt indokolt-e olyan állami rendszert bevezetni, amely a szolidaritás elve alapján biztosítja a kártérítés minimális szintjét. Az általános adórendszer alkalmazása alóli kivételt előíró intézkedést azonban akkor lehet az adórendszer (illetve az adójellegű rendszer) jellegére és általános szerkezetére hivatkozással indokolni, ha az érintett tagállam bizonyítani tudja, hogy az intézkedés e rendszer alapelveinek vagy vezérlő elveinek közvetlen következménye. Különbséget kell tenni egyrészt az adott adórendszernek – azon kívülálló – céljai, másrészt a magában az adórendszerben rejlő azon mechanizmusok között, amelyek szükségesek a fenti célok eléréséhez (28).

Amennyiben megállapítható, hogy az ELGA finanszírozása nem kizárólag adójellegű hozzájárulások révén valósult meg, hanem közvetlen állami hozzájárulások révén is, a termelők közötti szolidaritáson alapuló fenti indoklás nem alkalmazható, vagyis a rendszert egészében szelektívnek kell tekinteni.

Ebben az esetben a termelőknek 2008-ban folyósított 386 986 648 EUR összegű kártérítések finanszírozása nagyobb részben nem a kötelező különjárulékból történt, azok összege ugyanis mindössze 88 353 000 EUR volt. Vagyis ebben az esetben a biztosított termelőknek folyósított összegek nem tekinthetők úgy, hogy azokat kizárólag járulékbefizetésekből finanszírozták (29).

| (63) | A Bizottság megállapítja, hogy a termelőknek 2009-ben folyósított 415 019 452 EUR összegű kártérítések finanszírozása nem a kötelező különjárulékból történt, azok összege ugyanis 2009-ben 57 015 388 EUR volt. E kártérítésekről a 2009. január 30-i minisztériumközi rendelet rendelkezett a mezőgazdasági termelésben keletkezett károk miatti kivételes biztosítási fedezetként, és nem voltak részei azon kártérítéseknek, amelyeket az ELGA-nak a károknak a kötelező biztosítási rendszer keretében történő megtérítése címén kellett folyósítania 2009-ben a termelőknek. Vagyis a görög hatóságok azon érvelése, mely szerint ezek a kártérítések is tényleges kártalanításnak tekintendők, a Bizottság szerint nem állja meg a helyét. |
| --- | --- |

(63)

A Bizottság megállapítja, hogy a termelőknek 2009-ben folyósított 415 019 452 EUR összegű kártérítések finanszírozása nem a kötelező különjárulékból történt, azok összege ugyanis 2009-ben 57 015 388 EUR volt. E kártérítésekről a 2009. január 30-i minisztériumközi rendelet rendelkezett a mezőgazdasági termelésben keletkezett károk miatti kivételes biztosítási fedezetként, és nem voltak részei azon kártérítéseknek, amelyeket az ELGA-nak a károknak a kötelező biztosítási rendszer keretében történő megtérítése címén kellett folyósítania 2009-ben a termelőknek. Vagyis a görög hatóságok azon érvelése, mely szerint ezek a kártérítések is tényleges kártalanításnak tekintendők, a Bizottság szerint nem állja meg a helyét.

| (64) | Ahhoz, hogy ilyen magas kártérítéseket folyósíthasson a mezőgazdasági termelőknek, az ELGA kénytelen volt tíz év alatt visszafizetendő kölcsönöket felvenni (lásd a (16) és a (17) preambulumbekezdést). A görög hatóságok által e két kölcsön kapcsán, az éves kamat- és tőketörlesztésre vonatkozóan szolgáltatott információk alapján azt a következtetést kell levonni, hogy az ELGA nem lesz képes a termelők biztosítási különjárulékából ezen éves törlesztéseket tíz éven át teljesíteni, már csak azért sem, mert a befizetett járulékokból a szóban forgó években bekövetkezendő károkat kell majd megtéríteni. |
| --- | --- |

(64)

Ahhoz, hogy ilyen magas kártérítéseket folyósíthasson a mezőgazdasági termelőknek, az ELGA kénytelen volt tíz év alatt visszafizetendő kölcsönöket felvenni (lásd a (16) és a (17) preambulumbekezdést). A görög hatóságok által e két kölcsön kapcsán, az éves kamat- és tőketörlesztésre vonatkozóan szolgáltatott információk alapján azt a következtetést kell levonni, hogy az ELGA nem lesz képes a termelők biztosítási különjárulékából ezen éves törlesztéseket tíz éven át teljesíteni, már csak azért sem, mert a befizetett járulékokból a szóban forgó években bekövetkezendő károkat kell majd megtéríteni.

| (65) | A görög hatóságok az általuk benyújtott kiegészítő információk között megemlítették, hogy az ELGA bevételeinek növelése érdekében elfogadásra került a mezőgazdasági tevékenység védelmi és biztosítási rendszerére vonatkozó új 3877/2010. sz. törvény.
  A Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó törvény valóban hozzájárulhat az ELGA működésének konszolidálásához a jövőre nézve. Az ELGA leendő bevételeinek növelése azonban nem enged arra következtetni, hogy ez a bevételnövelés elegendő a szóban forgó kölcsönök visszafizetéséhez és a termelőknek szánt kártérítéseknek az érintett években történő folyósításához.
  Az ELGA ugyanis az általa 2009-ben felvett kölcsönnel is túlzott mértékben megterhelte azokat a bevételeket, amelyeket majd a következő tíz évben fog szerezni, hiszen előzőleg már azon kölcsön visszafizetésére is kötelezettséget vállalt, amelyet a 2008. évre vett fel, és amellyel már előre megterhelte a következő évek járulékbevételeit. Ahogy az érdekelt felek is jelzik (lásd a (34) és a (35) preambulumbekezdést), ezen a problémán csak tovább ronthat az a további két kölcsön, amelyet az ELGA szintén 2009-ben vett fel. Ezért nem zárható ki, hogy a szóban forgó intézkedések finanszírozására is más, az ELGA rendelkezésére álló állami forrásból kerül sor. |
| --- | --- |

(65)

A görög hatóságok az általuk benyújtott kiegészítő információk között megemlítették, hogy az ELGA bevételeinek növelése érdekében elfogadásra került a mezőgazdasági tevékenység védelmi és biztosítási rendszerére vonatkozó új 3877/2010. sz. törvény.

A Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó törvény valóban hozzájárulhat az ELGA működésének konszolidálásához a jövőre nézve. Az ELGA leendő bevételeinek növelése azonban nem enged arra következtetni, hogy ez a bevételnövelés elegendő a szóban forgó kölcsönök visszafizetéséhez és a termelőknek szánt kártérítéseknek az érintett években történő folyósításához.

Az ELGA ugyanis az általa 2009-ben felvett kölcsönnel is túlzott mértékben megterhelte azokat a bevételeket, amelyeket majd a következő tíz évben fog szerezni, hiszen előzőleg már azon kölcsön visszafizetésére is kötelezettséget vállalt, amelyet a 2008. évre vett fel, és amellyel már előre megterhelte a következő évek járulékbevételeit. Ahogy az érdekelt felek is jelzik (lásd a (34) és a (35) preambulumbekezdést), ezen a problémán csak tovább ronthat az a további két kölcsön, amelyet az ELGA szintén 2009-ben vett fel. Ezért nem zárható ki, hogy a szóban forgó intézkedések finanszírozására is más, az ELGA rendelkezésére álló állami forrásból kerül sor.

| (66) | Mindenesetre annak ténye, hogy a támogatási rendszer különböző elbánásban részesít egymáshoz hasonló valós és jogi helyzetben lévő vállalkozásokat, nem látszik indokolhatónak a szóban forgó rendszer szolidaritási céljaival, ha mindezt a természeti események okozta károk megtérítésére vonatkozó görög szabályozás összefüggésébe helyezzük. Egyrészt ugyanis ilyen vagy ehhez hasonló kockázatokat a vállalkozások maguk fedeznek olyan ágazatokban, amelyekre a jelen rendszer nem terjed ki, másrészt pedig nyilvánvaló, hogy még a rendszer hatálya alá tartozó mezőgazdasági ágazaton belül is egyes termelők (termékeik jellege és földrajzi elhelyezkedésük folytán) mindig fokozottabban ki lesznek téve bizonyos kockázatoknak, vagyis a támogatásokat mindig túlnyomórészt a termelők bizonyos kategóriáinak fogják folyósítani más termelői kategóriák rovására. |
| --- | --- |

(66)

Mindenesetre annak ténye, hogy a támogatási rendszer különböző elbánásban részesít egymáshoz hasonló valós és jogi helyzetben lévő vállalkozásokat, nem látszik indokolhatónak a szóban forgó rendszer szolidaritási céljaival, ha mindezt a természeti események okozta károk megtérítésére vonatkozó görög szabályozás összefüggésébe helyezzük. Egyrészt ugyanis ilyen vagy ehhez hasonló kockázatokat a vállalkozások maguk fedeznek olyan ágazatokban, amelyekre a jelen rendszer nem terjed ki, másrészt pedig nyilvánvaló, hogy még a rendszer hatálya alá tartozó mezőgazdasági ágazaton belül is egyes termelők (termékeik jellege és földrajzi elhelyezkedésük folytán) mindig fokozottabban ki lesznek téve bizonyos kockázatoknak, vagyis a támogatásokat mindig túlnyomórészt a termelők bizonyos kategóriáinak fogják folyósítani más termelői kategóriák rovására.

| (67) | Ezért a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy az ELGA által a mezőgazdasági termelők részére a kötelező biztosítási rendszer keretében 2008-ban és 2009-ben kifizetett kártérítések az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartoznak, és állami támogatásnak minősülnek. |
| --- | --- |

(67)

Ezért a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy az ELGA által a mezőgazdasági termelők részére a kötelező biztosítási rendszer keretében 2008-ban és 2009-ben kifizetett kártérítések az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartoznak, és állami támogatásnak minősülnek.

| (68) | Következésképpen meg kell vizsgálni, hogy van-e lehetőség az állami támogatások tilalmának az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése szerinti elvétől való eltérés engedélyezésére. |
| --- | --- |

(68)

Következésképpen meg kell vizsgálni, hogy van-e lehetőség az állami támogatások tilalmának az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdése szerinti elvétől való eltérés engedélyezésére.

2.   Az intézkedések jogellenes támogatásnak minősítése

| (69) | Tekintettel arra, hogy a támogatásokat előzetes értesítés nélkül ítélték oda és fizették ki, azok jogellenes támogatások a 659/1999/EK rendelet 1. cikkének f) pontja értelmében. |
| --- | --- |

(69)

Tekintettel arra, hogy a támogatásokat előzetes értesítés nélkül ítélték oda és fizették ki, azok jogellenes támogatások a 659/1999/EK rendelet 1. cikkének f) pontja értelmében.

3.   A támogatások összeegyeztethetőségének értékelése az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján

| (70) | Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben. |
| --- | --- |

(70)

Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthető az egyes gazdasági tevékenységek vagy gazdasági területek fejlődését előmozdító támogatás, amennyiben az ilyen támogatás nem befolyásolja hátrányosan a kereskedelmi feltételeket a közös érdekkel ellentétes mértékben.

| (71) | Ahhoz, hogy ezt az eltérést alkalmazni lehessen, a szóban forgó támogatásoknak meg kell felelniük az odaítélésükkor – vagyis 2008-ban, illetve 2009-ben – hatályos jogi rendelkezéseknek. Ebben az esetben az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló 2007–2013-as közösségi iránymutatások – különösen a mezőgazdasági termelésben vagy a mezőgazdasági termelés eszközeiben okozott kár megtérítésére irányuló támogatásokra vonatkozó V.B. pontjuk, azon belül pedig a mezőgazdasági termelők részére a kedvezőtlen időjárási körülmények által okozott veszteségek ellentételezésére nyújtott támogatásra vonatkozó V.B.3. pontjuk –, valamint a mentességi rendelet 11. cikke alkalmazandó.
  Meg kell jegyezni, hogy a termelőknek 2009-ben odaítélt támogatások tárgyát képező egyes termékek (keleti dohány, nyári burgonya) tekintetében az iránymutatások V.B.4. pontját kellene alkalmazni, amely az állat- és növénybetegségek elleni küzdelemre irányuló támogatásra vonatkozik. Ám mivel a görög hatóságok igazolták, hogy e haszonnövények betegségeit a kedvezőtlen időjárási viszonyok okozták (lásd még a (44) preambulumbekezdést), a Bizottság – az iránymutatások V.B.4. pontjához kapcsolódó 31. lábjegyzetnek megfelelően – az V.B.3. pont rendelkezései alapján értékelte a támogatási intézkedést. |
| --- | --- |

(71)

Ahhoz, hogy ezt az eltérést alkalmazni lehessen, a szóban forgó támogatásoknak meg kell felelniük az odaítélésükkor – vagyis 2008-ban, illetve 2009-ben – hatályos jogi rendelkezéseknek. Ebben az esetben az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló 2007–2013-as közösségi iránymutatások – különösen a mezőgazdasági termelésben vagy a mezőgazdasági termelés eszközeiben okozott kár megtérítésére irányuló támogatásokra vonatkozó V.B. pontjuk, azon belül pedig a mezőgazdasági termelők részére a kedvezőtlen időjárási körülmények által okozott veszteségek ellentételezésére nyújtott támogatásra vonatkozó V.B.3. pontjuk –, valamint a mentességi rendelet 11. cikke alkalmazandó.

Meg kell jegyezni, hogy a termelőknek 2009-ben odaítélt támogatások tárgyát képező egyes termékek (keleti dohány, nyári burgonya) tekintetében az iránymutatások V.B.4. pontját kellene alkalmazni, amely az állat- és növénybetegségek elleni küzdelemre irányuló támogatásra vonatkozik. Ám mivel a görög hatóságok igazolták, hogy e haszonnövények betegségeit a kedvezőtlen időjárási viszonyok okozták (lásd még a (44) preambulumbekezdést), a Bizottság – az iránymutatások V.B.4. pontjához kapcsolódó 31. lábjegyzetnek megfelelően – az V.B.3. pont rendelkezései alapján értékelte a támogatási intézkedést.

| (72) | Az iránymutatásoknak az említett rendelkezéseiben foglalt, jelen esetben figyelembe veendő előírásai a következők:






  a) | az iránymutatások (125) bekezdése értelmében az olyan időjárási jelenségek, mint a fagy, a jégeső, a jég, az eső vagy a szárazság – vagyis mint amelyek jelen esetben Görögországban 2008-ban és 2009-ben egyes mezőgazdasági termékekben kárt tettek –, azonos elbírálás alá eshetnek a természeti csapásokkal, ha a kár szintje elér egy, a szokásos termeléshez viszonyított bizonyos küszöbértéket. Az ilyen, természeti csapáshoz hasonlítható események után nyújtott kártalanítás hozzájárul a mezőgazdasági ágazat fejlődéséhez, és azt az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján engedélyezni kell.
  Ahhoz tehát, hogy a kedvezőtlen időjárási viszonyokból eredő kár támogatásra elszámolható legyen, el kell érnie a termelő által évente megtermelt átlagmennyiség 30 %-át, ahol az átlagmennyiség az előző három év átlaga vagy az előző öt év alapulvételével, a legjobb és legrosszabb év figyelmen kívül hagyásával számított hároméves átlag. Az iránymutatások (128) bekezdése értelmében a Bizottság a szokásos termelés kiszámításának alternatív módszereit is elfogadja – beleértve a regionális referenciaértékeket is –, feltéve, hogy e módszerek reprezentatívak, és nem rendkívül magas hozamokon alapulnak; |
| --- | --- | --- |

(72)

Az iránymutatásoknak az említett rendelkezéseiben foglalt, jelen esetben figyelembe veendő előírásai a következők:

a)

az iránymutatások (125) bekezdése értelmében az olyan időjárási jelenségek, mint a fagy, a jégeső, a jég, az eső vagy a szárazság – vagyis mint amelyek jelen esetben Görögországban 2008-ban és 2009-ben egyes mezőgazdasági termékekben kárt tettek –, azonos elbírálás alá eshetnek a természeti csapásokkal, ha a kár szintje elér egy, a szokásos termeléshez viszonyított bizonyos küszöbértéket. Az ilyen, természeti csapáshoz hasonlítható események után nyújtott kártalanítás hozzájárul a mezőgazdasági ágazat fejlődéséhez, és azt az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján engedélyezni kell.

Ahhoz tehát, hogy a kedvezőtlen időjárási viszonyokból eredő kár támogatásra elszámolható legyen, el kell érnie a termelő által évente megtermelt átlagmennyiség 30 %-át, ahol az átlagmennyiség az előző három év átlaga vagy az előző öt év alapulvételével, a legjobb és legrosszabb év figyelmen kívül hagyásával számított hároméves átlag. Az iránymutatások (128) bekezdése értelmében a Bizottság a szokásos termelés kiszámításának alternatív módszereit is elfogadja – beleértve a regionális referenciaértékeket is –, feltéve, hogy e módszerek reprezentatívak, és nem rendkívül magas hozamokon alapulnak;

| b) | a támogatási intézkedésekkel kapcsolatos bejelentéseknek megfelelő, alátámasztásul szolgáló meteorológiai információt is tartalmazniuk kell. A természeti csapáshoz hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenséget továbbá a hatóságoknak hivatalosan el kell ismerniük ilyen minőségében; |
| --- | --- |

b)

a támogatási intézkedésekkel kapcsolatos bejelentéseknek megfelelő, alátámasztásul szolgáló meteorológiai információt is tartalmazniuk kell. A természeti csapáshoz hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenséget továbbá a hatóságoknak hivatalosan el kell ismerniük ilyen minőségében;

| c) | a támogatás bruttó intenzitása nem haladhatja meg az elmaradt termékértékesítési bevétel 80 %-át (illetőleg a kedvezőtlen adottságú területek, valamint az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet (30) 36. cikke a) pontjának i., ii. és iii. alpontja szerinti, a tagállamok által ugyanazon rendelet 50. és 94. cikkével összhangban kijelölt területek esetében annak 90 %-át), ahol az elmaradt bevételt a következőképpen kell kiszámítani:






  i. | az időjárási jelenség bekövetkezésének évében megtermelt mennyiség és az ugyanazon évben elért átlagos értékesítési ár szorzatát
  ki kell vonni |
| --- | --- | --- |

c)

a támogatás bruttó intenzitása nem haladhatja meg az elmaradt termékértékesítési bevétel 80 %-át (illetőleg a kedvezőtlen adottságú területek, valamint az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet (30) 36. cikke a) pontjának i., ii. és iii. alpontja szerinti, a tagállamok által ugyanazon rendelet 50. és 94. cikkével összhangban kijelölt területek esetében annak 90 %-át), ahol az elmaradt bevételt a következőképpen kell kiszámítani:

i.

az időjárási jelenség bekövetkezésének évében megtermelt mennyiség és az ugyanazon évben elért átlagos értékesítési ár szorzatát

ki kell vonni

| ii. | az éves termelésnek az előző három évre számított átlaga (vagy az előző öt év alapulvételével, a legjobb és a legrosszabb év figyelmen kívül hagyásával számított hároméves átlaga) és az elért átlagos értékesítési ár szorzatából. |
| --- | --- |

ii.

az éves termelésnek az előző három évre számított átlaga (vagy az előző öt év alapulvételével, a legjobb és a legrosszabb év figyelmen kívül hagyásával számított hároméves átlaga) és az elért átlagos értékesítési ár szorzatából.

A támogatásra elszámolható összeghez hozzáadódhatnak azok az egyéb költségek, amelyeket a mezőgazdasági termelőnek kifejezetten azért kellett viselnie, mert a kedvezőtlen időjárási jelenség miatt elmaradt a termék betakarítása;

| d) | a támogatásra elszámolható maximális kárösszegből le kell vonni mindazon bevételeket, amelyek biztosítási rendszerből származnak, valamint azokat a kiadásokat, amelyek nem a kedvezőtlen időjárási esemény következtében merültek fel; |
| --- | --- |

d)

a támogatásra elszámolható maximális kárösszegből le kell vonni mindazon bevételeket, amelyek biztosítási rendszerből származnak, valamint azokat a kiadásokat, amelyek nem a kedvezőtlen időjárási esemény következtében merültek fel;

| e) | a károkat az adott mezőgazdasági üzem szintjén kell kiszámítani, de a Bizottság elfogadhat átlagos adatokat azzal a feltétellel, hogy azok reprezentatívak, és nem eredményeznek jelentős túlkompenzálást egyetlen kedvezményezett javára sem; |
| --- | --- |

e)

a károkat az adott mezőgazdasági üzem szintjén kell kiszámítani, de a Bizottság elfogadhat átlagos adatokat azzal a feltétellel, hogy azok reprezentatívak, és nem eredményeznek jelentős túlkompenzálást egyetlen kedvezményezett javára sem;

| f) | a kedvezményezettnek minden esetben viselnie kell a költségek egy részét (az iránymutatások (125) bekezdésének d) pontja), |
| --- | --- |

f)

a kedvezményezettnek minden esetben viselnie kell a költségek egy részét (az iránymutatások (125) bekezdésének d) pontja),

| g) | a támogatási rendszert három éven belül be kell vezetni, a támogatásokat pedig négy éven belül ki kell fizetni attól számítva, hogy a kiadások felmerültek, vagy hogy a káreset bekövetkezett. |
| --- | --- |

g)

a támogatási rendszert három éven belül be kell vezetni, a támogatásokat pedig négy éven belül ki kell fizetni attól számítva, hogy a kiadások felmerültek, vagy hogy a káreset bekövetkezett.

| (73) | Ami azokat a 373 257 465,71 EUR összegű kártalanítási támogatásokat illeti, amelyeket az ELGA azért folyósított a termelőknek, hogy megtérítse a növényi termelésben a kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt keletkezett kárt, a Bizottság megállapítja, hogy ezek a támogatások nagyrészt – 347 193 466,52 EUR összeg erejéig (lásd a (42) preambulumbekezdést) – összhangban vannak az iránymutatásoknak és a mentességi rendeletnek a (72) preambulumbekezdésben említett rendelkezéseivel. Ami az egyazon növényi termelés többszöri károsodása után folyósított, 2 472 785,97 EUR összegű támogatásokat illeti, azok nagyrészt – 2 300 185,51 EUR összeg erejéig – szintén összhangban vannak az iránymutatásoknak és a mentességi rendeletnek a (72) preambulumbekezdésben említett rendelkezéseivel. |
| --- | --- |

(73)

Ami azokat a 373 257 465,71 EUR összegű kártalanítási támogatásokat illeti, amelyeket az ELGA azért folyósított a termelőknek, hogy megtérítse a növényi termelésben a kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt keletkezett kárt, a Bizottság megállapítja, hogy ezek a támogatások nagyrészt – 347 193 466,52 EUR összeg erejéig (lásd a (42) preambulumbekezdést) – összhangban vannak az iránymutatásoknak és a mentességi rendeletnek a (72) preambulumbekezdésben említett rendelkezéseivel. Ami az egyazon növényi termelés többszöri károsodása után folyósított, 2 472 785,97 EUR összegű támogatásokat illeti, azok nagyrészt – 2 300 185,51 EUR összeg erejéig – szintén összhangban vannak az iránymutatásoknak és a mentességi rendeletnek a (72) preambulumbekezdésben említett rendelkezéseivel.

| (74) | Különösen teljesül – ahogy a (42) preambulumbekezdés táblázata is mutatja – a (72) preambulumbekezdés a) pontjában említett feltétel, vagyis 347 193 466,52 EUR összeg erejéig a támogatásokat a szokásos termelés 30 %-át elérő kár ellentételezésére folyósították. A többszöri káresetek után fizetett támogatást illetően a támogatások teljes összegének 93,02 %-a, vagyis 2 300 185,51 EUR esetében a szokásos termelés 30 %-át meghaladó kár keletkezett, következésképpen ugyancsak teljesül a (72) preambulumbekezdés a) pontja szerinti feltétel. |
| --- | --- |

(74)

Különösen teljesül – ahogy a (42) preambulumbekezdés táblázata is mutatja – a (72) preambulumbekezdés a) pontjában említett feltétel, vagyis 347 193 466,52 EUR összeg erejéig a támogatásokat a szokásos termelés 30 %-át elérő kár ellentételezésére folyósították. A többszöri káresetek után fizetett támogatást illetően a támogatások teljes összegének 93,02 %-a, vagyis 2 300 185,51 EUR esetében a szokásos termelés 30 %-át meghaladó kár keletkezett, következésképpen ugyancsak teljesül a (72) preambulumbekezdés a) pontja szerinti feltétel.

| (75) | A görög hatóságok által benyújtott információk alapján (lásd a (39) preambulumbekezdést), a kártalanítási támogatásoknak az elmaradt termékértékesítési bevételhez mért bruttó intenzitása nem lépte túl a mentességi rendelet 11. cikkében előírt felső határt (lásd a (72) preambulumbekezdés c) pontját). Az intenzitás kiszámítása azonban nem az elmúlt három év átlagtermelése (vagy egy hároméves termelési átlag) alapján történt – ahogy azt a mentességi rendelet 2. cikke előírja –, a szóban forgó kártalanítási támogatások esetében ugyanis a szokásos termelés kiszámítására más módszert alkalmaztak (a kiszámítás módszerét lásd a (40) preambulumbekezdésben). |
| --- | --- |

(75)

A görög hatóságok által benyújtott információk alapján (lásd a (39) preambulumbekezdést), a kártalanítási támogatásoknak az elmaradt termékértékesítési bevételhez mért bruttó intenzitása nem lépte túl a mentességi rendelet 11. cikkében előírt felső határt (lásd a (72) preambulumbekezdés c) pontját). Az intenzitás kiszámítása azonban nem az elmúlt három év átlagtermelése (vagy egy hároméves termelési átlag) alapján történt – ahogy azt a mentességi rendelet 2. cikke előírja –, a szóban forgó kártalanítási támogatások esetében ugyanis a szokásos termelés kiszámítására más módszert alkalmaztak (a kiszámítás módszerét lásd a (40) preambulumbekezdésben).

| (76) | Az iránymutatások (128) bekezdése értelmében a Bizottság a szokásos termelés kiszámításának a mentességi rendelet 2. cikke 8. pontjától eltérő módszereit is elfogadja, feltéve, hogy e módszerek reprezentatívak, és nem rendkívül magas hozamokon alapulnak. A Bizottság a kiszámítási módszer leírásának elemzése nyomán úgy véli, hogy a módszer megfelel az iránymutatások fenti rendelkezésének, és hogy – tekintettel e támogatások intenzitására – nem áll fenn a keletkezett károk túlkompenzációjának kockázata. |
| --- | --- |

(76)

Az iránymutatások (128) bekezdése értelmében a Bizottság a szokásos termelés kiszámításának a mentességi rendelet 2. cikke 8. pontjától eltérő módszereit is elfogadja, feltéve, hogy e módszerek reprezentatívak, és nem rendkívül magas hozamokon alapulnak. A Bizottság a kiszámítási módszer leírásának elemzése nyomán úgy véli, hogy a módszer megfelel az iránymutatások fenti rendelkezésének, és hogy – tekintettel e támogatások intenzitására – nem áll fenn a keletkezett károk túlkompenzációjának kockázata.

| (77) | A Bizottság ezenkívül megállapítja, hogy a 2007–2008-as gazdasági év folyamán bekövetkezett eseményekről a görög hatóságok által szolgáltatott meteorológiai adatok olyan időjárási események előfordulását igazolják, amelyek indokolhatják a szóban forgó kártérítések odaítélését. |
| --- | --- |

(77)

A Bizottság ezenkívül megállapítja, hogy a 2007–2008-as gazdasági év folyamán bekövetkezett eseményekről a görög hatóságok által szolgáltatott meteorológiai adatok olyan időjárási események előfordulását igazolják, amelyek indokolhatják a szóban forgó kártérítések odaítélését.

| (78) | A szóban forgó támogatásokat továbbá – a róluk benyújtott információkkal összhangban (lásd a (39) preambulumbekezdést) – csökkentették a biztosítási társaságok által esetlegesen folyósított összegek és a nem a károkat okozó esemény következtében felmerült költségek függvényében. Ezenkívül a károkat az adott mezőgazdasági üzem szintjén számították ki. Végül pedig a támogatások folyósításának a káresettől számított – a (72) preambulumbekezdésben említett – határideje betartásra került. |
| --- | --- |

(78)

A szóban forgó támogatásokat továbbá – a róluk benyújtott információkkal összhangban (lásd a (39) preambulumbekezdést) – csökkentették a biztosítási társaságok által esetlegesen folyósított összegek és a nem a károkat okozó esemény következtében felmerült költségek függvényében. Ezenkívül a károkat az adott mezőgazdasági üzem szintjén számították ki. Végül pedig a támogatások folyósításának a káresettől számított – a (72) preambulumbekezdésben említett – határideje betartásra került.

| (79) | Mindezek alapján tehát a Bizottság azt a következtetést vonhatja le, hogy a 349 493 652,03 EUR összegű támogatás, amelyet az ELGA a növényi termelésben keletkezett kár ellentételezésére ítélt oda a termelőknek a 2008. évben, és azon belül az egyazon növényi termelés többszöri károsodásának ellentételezésére, 2 300 185,51 EUR összegben folyósított támogatás megfelelt az iránymutatások és a mentességi rendelet vonatkozó rendelkezéseinek, következésképpen a belső piaccal összeegyeztethető támogatásnak tekinthető az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében. |
| --- | --- |

(79)

Mindezek alapján tehát a Bizottság azt a következtetést vonhatja le, hogy a 349 493 652,03 EUR összegű támogatás, amelyet az ELGA a növényi termelésben keletkezett kár ellentételezésére ítélt oda a termelőknek a 2008. évben, és azon belül az egyazon növényi termelés többszöri károsodásának ellentételezésére, 2 300 185,51 EUR összegben folyósított támogatás megfelelt az iránymutatások és a mentességi rendelet vonatkozó rendelkezéseinek, következésképpen a belső piaccal összeegyeztethető támogatásnak tekinthető az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében.

| (80) | A (42) preambulumbekezdés táblázata azt mutatja, hogy az ELGA a 2008. évben 26 063 999,19 EUR összegben olyan támogatásokat ítélt oda a termelőknek a növényi termékeikben keletkezett kár ellentételezésére, amelyek nincsenek összhangban a mentességi rendelet 2. cikkének a szokásos termeléshez mért kárarányra vonatkozó 8. pontjával. A Bizottság megállapítja, hogy ezek a kártalanítási támogatások nem egyeztethetők össze az iránymutatások és a mentességi rendelet valamennyi vonatkozó feltételével, és ennélfogva nem alkalmazható rájuk az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti eltérés. |
| --- | --- |

(80)

A (42) preambulumbekezdés táblázata azt mutatja, hogy az ELGA a 2008. évben 26 063 999,19 EUR összegben olyan támogatásokat ítélt oda a termelőknek a növényi termékeikben keletkezett kár ellentételezésére, amelyek nincsenek összhangban a mentességi rendelet 2. cikkének a szokásos termeléshez mért kárarányra vonatkozó 8. pontjával. A Bizottság megállapítja, hogy ezek a kártalanítási támogatások nem egyeztethetők össze az iránymutatások és a mentességi rendelet valamennyi vonatkozó feltételével, és ennélfogva nem alkalmazható rájuk az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti eltérés.

| (81) | Azok a támogatások, amelyeket az ELGA a mezőgazdasági termelőknek 7 338 119,74 EUR összegben, az állatállományban keletkezett kár ellentételezésére ítélt oda, a görög hatóságok megítélése szerint – miként az a (43) preambulumbekezdésben szerepel – nem minősülnek állami támogatásnak, mivel külön kötelező biztosítási különrendszer keretében folyósították őket. Noha a görög hatóságok valamennyi, az ELGA által 2008-ban és 2009-ben odaítélt kártalanítási támogatást illetően ezt a következtetést vonták le, csak a szóban forgó támogatások esetében nem nyújtottak be olyan kiegészítő információkat, amelyek alapján a támogatásokat az iránymutatásokkal összhangban lévőknek lehetne minősíteni. Ezért a Bizottság megállapítja, hogy ezek a támogatások nem tesznek eleget az iránymutatások és a mentességi rendelet vonatkozó feltételeinek, és ennélfogva nem alkalmazható rájuk az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti eltérés.
  A Bizottság mindenesetre hangsúlyozni kívánja, hogy az érintett tagállamnak a feladata, hogy a Bizottsággal szembeni együttműködési kötelezettségének teljesítése érdekében minden olyan tájékoztatást megadjon, amely az említett intézménynek lehetővé teszi a kért mentesítés feltételeinek teljesüléséről való meggyőződést (31). Jelen esetben a görög hatóságok egyáltalán nem hivatkoztak az iránymutatások alkalmazására, és nem adtak át olyan dokumentumot sem, amelynek alapján a Bizottság az adatokat az iránymutatásokra való figyelemmel megvizsgálhatná, az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozat (21) bekezdésében foglalt útbaigazítás ellenére. |
| --- | --- |

(81)

Azok a támogatások, amelyeket az ELGA a mezőgazdasági termelőknek 7 338 119,74 EUR összegben, az állatállományban keletkezett kár ellentételezésére ítélt oda, a görög hatóságok megítélése szerint – miként az a (43) preambulumbekezdésben szerepel – nem minősülnek állami támogatásnak, mivel külön kötelező biztosítási különrendszer keretében folyósították őket. Noha a görög hatóságok valamennyi, az ELGA által 2008-ban és 2009-ben odaítélt kártalanítási támogatást illetően ezt a következtetést vonták le, csak a szóban forgó támogatások esetében nem nyújtottak be olyan kiegészítő információkat, amelyek alapján a támogatásokat az iránymutatásokkal összhangban lévőknek lehetne minősíteni. Ezért a Bizottság megállapítja, hogy ezek a támogatások nem tesznek eleget az iránymutatások és a mentességi rendelet vonatkozó feltételeinek, és ennélfogva nem alkalmazható rájuk az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti eltérés.

A Bizottság mindenesetre hangsúlyozni kívánja, hogy az érintett tagállamnak a feladata, hogy a Bizottsággal szembeni együttműködési kötelezettségének teljesítése érdekében minden olyan tájékoztatást megadjon, amely az említett intézménynek lehetővé teszi a kért mentesítés feltételeinek teljesüléséről való meggyőződést (31). Jelen esetben a görög hatóságok egyáltalán nem hivatkoztak az iránymutatások alkalmazására, és nem adtak át olyan dokumentumot sem, amelynek alapján a Bizottság az adatokat az iránymutatásokra való figyelemmel megvizsgálhatná, az eljárás megindításáról szóló bizottsági határozat (21) bekezdésében foglalt útbaigazítás ellenére.

| (82) | A növényi termelésben a medve által okozott, 114 374,86 EUR összegű kárra nem terjed ki az iránymutatásoknak a kockázat- és válságkezelésre vonatkozó V. pontjában foglalt rendelkezések hatálya. Az iránymutatások (23) bekezdésével összhangban a Bizottság az olyan támogatási intézkedéseket, amelyek nem tartoznak az iránymutatások hatálya alá, eseti alapon értékeli, és csak akkor hagyja jóvá, ha az ágazat fejlődéséhez történő pozitív hozzájárulás egyértelműen túlsúlyban van a versenytorzulások kockázatával szemben.
  Az iránymutatások (113) bekezdése értelmében a kockázatkezelésre irányuló állami támogatások engedélyezésekor – a versenytorzulás kockázatának mérséklése és a kockázat minimálisra csökkentésére való ösztönzés érdekében – elő kell írni, hogy a termelőknek egy minimális részt fedezniük kell a veszteségekből. Jelen esetben azonban az odaítélt támogatások intenzitása 100 % volt, és a Bizottság álláspontja szerint versenytorzulás kockázatát rejti magában az a tény, hogy a termelők egyáltalán nem vállaltak részt a veszteségek fedezéséből. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy a termelőktől 20 % körüli minimális hozzájárulást kellett volna megkövetelni. Ezek a támogatások tehát 80 %-os intenzitás, vagyis 91 500 EUR összeg erejéig egyeztethetők össze a belső piaccal. Maradék összegük azonban, amely intenzitásuk 20 %-ának felel meg, a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(82)

A növényi termelésben a medve által okozott, 114 374,86 EUR összegű kárra nem terjed ki az iránymutatásoknak a kockázat- és válságkezelésre vonatkozó V. pontjában foglalt rendelkezések hatálya. Az iránymutatások (23) bekezdésével összhangban a Bizottság az olyan támogatási intézkedéseket, amelyek nem tartoznak az iránymutatások hatálya alá, eseti alapon értékeli, és csak akkor hagyja jóvá, ha az ágazat fejlődéséhez történő pozitív hozzájárulás egyértelműen túlsúlyban van a versenytorzulások kockázatával szemben.

Az iránymutatások (113) bekezdése értelmében a kockázatkezelésre irányuló állami támogatások engedélyezésekor – a versenytorzulás kockázatának mérséklése és a kockázat minimálisra csökkentésére való ösztönzés érdekében – elő kell írni, hogy a termelőknek egy minimális részt fedezniük kell a veszteségekből. Jelen esetben azonban az odaítélt támogatások intenzitása 100 % volt, és a Bizottság álláspontja szerint versenytorzulás kockázatát rejti magában az a tény, hogy a termelők egyáltalán nem vállaltak részt a veszteségek fedezéséből. Ezért a Bizottság úgy véli, hogy a termelőktől 20 % körüli minimális hozzájárulást kellett volna megkövetelni. Ezek a támogatások tehát 80 %-os intenzitás, vagyis 91 500 EUR összeg erejéig egyeztethetők össze a belső piaccal. Maradék összegük azonban, amely intenzitásuk 20 %-ának felel meg, a belső piaccal összeegyeztethetetlen támogatásnak minősül.

| (83) | A növényi termelésben és az állatállományban keletkezett károkról készült értékelő jelentésekbe akaratlanul belekerült adminisztrációs hibák miatti korrekciós intézkedések céljára folyósított támogatásokat illetően Görögország csak annyit közölt, hogy a támogatások teljes összege 3 803 901,72 EUR. A növényi termelésben és az állatállományban keletkezett károk, valamint a növényi termelésben a medve által okozott károk után nyújtott támogatásokkal kapcsolatos korrekciós intézkedésekre vonatkozó összegek (lásd a (41), (42) és (43) preambulumbekezdést) azonban nem szerepeltek a görög hatóságok által a Bizottságnak megküldött kiegészítő információk között. Mivel a korrekciós intézkedések olyan adminisztrációs hibákra vonatkoztak, amelyek az ELGA részéről tartozást keletkeztettek a szóban forgó támogatások kedvezményezettjei javára, a Bizottság arra következtet, hogy e korrekciós támogatások az érintett kártalanítási támogatások részét képezhetik. Ám mivel a Bizottság egyedül a növényi termelésben keletkezett kár után nyújtott, 349 666 252,49 EUR összegű kártalanítási támogatást (lásd a (75) preambulumbekezdést) minősítette összeegyeztethetőnek, a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy csak az ez utóbbi támogatásokhoz kapcsolódó korrekciós intézkedések minősülhetnek az iránymutatások és a mentességi rendelet vonatkozó feltételeinek megfelelő, és ily módon az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti eltérés hatálya alá vonható támogatásnak. |
| --- | --- |

(83)

A növényi termelésben és az állatállományban keletkezett károkról készült értékelő jelentésekbe akaratlanul belekerült adminisztrációs hibák miatti korrekciós intézkedések céljára folyósított támogatásokat illetően Görögország csak annyit közölt, hogy a támogatások teljes összege 3 803 901,72 EUR. A növényi termelésben és az állatállományban keletkezett károk, valamint a növényi termelésben a medve által okozott károk után nyújtott támogatásokkal kapcsolatos korrekciós intézkedésekre vonatkozó összegek (lásd a (41), (42) és (43) preambulumbekezdést) azonban nem szerepeltek a görög hatóságok által a Bizottságnak megküldött kiegészítő információk között. Mivel a korrekciós intézkedések olyan adminisztrációs hibákra vonatkoztak, amelyek az ELGA részéről tartozást keletkeztettek a szóban forgó támogatások kedvezményezettjei javára, a Bizottság arra következtet, hogy e korrekciós támogatások az érintett kártalanítási támogatások részét képezhetik. Ám mivel a Bizottság egyedül a növényi termelésben keletkezett kár után nyújtott, 349 666 252,49 EUR összegű kártalanítási támogatást (lásd a (75) preambulumbekezdést) minősítette összeegyeztethetőnek, a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy csak az ez utóbbi támogatásokhoz kapcsolódó korrekciós intézkedések minősülhetnek az iránymutatások és a mentességi rendelet vonatkozó feltételeinek megfelelő, és ily módon az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti eltérés hatálya alá vonható támogatásnak.

| (84) | Az ELGA által a mezőgazdasági termelőknek 2009-ben folyósított, 415 019 452 EUR összegű kártalanítási támogatásokon belül 27 614 905 EUR összegű támogatás felel meg az iránymutatásokban és a mentességi rendeletben foglalt, a (73) preambulumbekezdésben részletezett rendelkezéseknek. |
| --- | --- |

(84)

Az ELGA által a mezőgazdasági termelőknek 2009-ben folyósított, 415 019 452 EUR összegű kártalanítási támogatásokon belül 27 614 905 EUR összegű támogatás felel meg az iránymutatásokban és a mentességi rendeletben foglalt, a (73) preambulumbekezdésben részletezett rendelkezéseknek.

| (85) | Azon részletes adatok alapján, amelyeket a görög hatóságok szolgáltattak az ELGA által 2009-ben folyósított támogatások mindegyike vonatkozásában (lásd a (37) preambulumbekezdést), a Bizottság megállapította, hogy a kártalanítási támogatások 27 614 905 EUR összeg erejéig tesznek eleget a (73) preambulumbekezdés a) pontjában említett feltételnek, nevezetesen annak, hogy a kárnak el kell érnie a szokásos termelés 30 %-át. |
| --- | --- |

(85)

Azon részletes adatok alapján, amelyeket a görög hatóságok szolgáltattak az ELGA által 2009-ben folyósított támogatások mindegyike vonatkozásában (lásd a (37) preambulumbekezdést), a Bizottság megállapította, hogy a kártalanítási támogatások 27 614 905 EUR összeg erejéig tesznek eleget a (73) preambulumbekezdés a) pontjában említett feltételnek, nevezetesen annak, hogy a kárnak el kell érnie a szokásos termelés 30 %-át.

| (86) | A (76)–(79) preambulumbekezdésnek az ELGA 2008. évi támogatásaira vonatkozó okfejtése alapján ugyanazok a következtetések a 2009-ben odaítélt, 27 614 905 EUR összegű támogatásokra nézve is levonhatók, nevezetesen az, hogy ez utóbbiak is megfelelnek az iránymutatások és a mentességi rendelet vonatkozó rendelkezéseiben foglalt feltételeknek. |
| --- | --- |

(86)

A (76)–(79) preambulumbekezdésnek az ELGA 2008. évi támogatásaira vonatkozó okfejtése alapján ugyanazok a következtetések a 2009-ben odaítélt, 27 614 905 EUR összegű támogatásokra nézve is levonhatók, nevezetesen az, hogy ez utóbbiak is megfelelnek az iránymutatások és a mentességi rendelet vonatkozó rendelkezéseiben foglalt feltételeknek.

| (87) | Így az iránymutatások és a mentességi rendelet vonatkozó rendelkezéseinek megfelel különösen a szóban forgó támogatások intenzitása, a kiszámításra alkalmazott módszer, a 2008–2009-es gazdasági évben bekövetkezett eseményekhez kapcsolódó meteorológiai adatok (lásd a (44) preambulumbekezdés táblázatát), az elszenvedett kár túlkompenzálásának kizárása, valamint a támogatások kifizetésének a kár keletkezésétől számított határideje. |
| --- | --- |

(87)

Így az iránymutatások és a mentességi rendelet vonatkozó rendelkezéseinek megfelel különösen a szóban forgó támogatások intenzitása, a kiszámításra alkalmazott módszer, a 2008–2009-es gazdasági évben bekövetkezett eseményekhez kapcsolódó meteorológiai adatok (lásd a (44) preambulumbekezdés táblázatát), az elszenvedett kár túlkompenzálásának kizárása, valamint a támogatások kifizetésének a kár keletkezésétől számított határideje.

| (88) | Mindezek alapján a Bizottság megállapítja, hogy az ELGA által a mezőgazdasági termelőknek a 2009. évben folyósított, 27 614 905 EUR összegű támogatások az iránymutatások és a mentességi rendelet vonatkozó rendelkezéseivel összeegyeztethetőnek tekinthetők. E támogatásokra tehát alkalmazható az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti eltérés. |
| --- | --- |

(88)

Mindezek alapján a Bizottság megállapítja, hogy az ELGA által a mezőgazdasági termelőknek a 2009. évben folyósított, 27 614 905 EUR összegű támogatások az iránymutatások és a mentességi rendelet vonatkozó rendelkezéseivel összeegyeztethetőnek tekinthetők. E támogatásokra tehát alkalmazható az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti eltérés.

| (89) | A támogatások fennmaradó, 387 404 547 EUR összegű részét illetően a Bizottság – a görög hatóságok álláspontjával ellentétesen (lásd a (46) preambulumbekezdést) – megállapítja, hogy az nem tekinthető a mentességi rendelet 11. cikkében foglalt feltételekkel összeegyeztethetőnek. |
| --- | --- |

(89)

A támogatások fennmaradó, 387 404 547 EUR összegű részét illetően a Bizottság – a görög hatóságok álláspontjával ellentétesen (lásd a (46) preambulumbekezdést) – megállapítja, hogy az nem tekinthető a mentességi rendelet 11. cikkében foglalt feltételekkel összeegyeztethetőnek.

| (90) | A 2009-ben odaítélt támogatások mindegyike vonatkozásában Görögország által benyújtott részletes adatokból az következik, hogy a szóban forgó kedvezőtlen időjárási jelenségek nem felelnek meg a természeti csapáshoz hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenségek meghatározásának, ahogy az a mentességi rendelet 2. cikkének 8. pontjában szerepel, mivel a szóban forgó kedvezőtlen időjárási viszonyok az érintett mezőgazdasági termelők szokásos termelésének kevesebb mint 30 %-át pusztították el. Ezenkívül a szokásos termelést ebben az esetben nem a mentességi rendelet 2. cikkének 8. pontja szerint határozták meg (32), következésképpen a szóban forgó támogatások intenzitását sem a mentességi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti számításnak megfelelően rögzítették. |
| --- | --- |

(90)

A 2009-ben odaítélt támogatások mindegyike vonatkozásában Görögország által benyújtott részletes adatokból az következik, hogy a szóban forgó kedvezőtlen időjárási jelenségek nem felelnek meg a természeti csapáshoz hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenségek meghatározásának, ahogy az a mentességi rendelet 2. cikkének 8. pontjában szerepel, mivel a szóban forgó kedvezőtlen időjárási viszonyok az érintett mezőgazdasági termelők szokásos termelésének kevesebb mint 30 %-át pusztították el. Ezenkívül a szokásos termelést ebben az esetben nem a mentességi rendelet 2. cikkének 8. pontja szerint határozták meg (32), következésképpen a szóban forgó támogatások intenzitását sem a mentességi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti számításnak megfelelően rögzítették.

| (91) | A görög hatóságok továbbá úgy vélik, hogy a szóban forgó támogatások minden feltételnek megfelelnek ahhoz, hogy az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontjával és az ideiglenes közösségi keretrendszerről szóló közleménnyel összhangban lévőnek minősüljenek. |
| --- | --- |

(91)

A görög hatóságok továbbá úgy vélik, hogy a szóban forgó támogatások minden feltételnek megfelelnek ahhoz, hogy az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontjával és az ideiglenes közösségi keretrendszerről szóló közleménnyel összhangban lévőnek minősüljenek.

| (92) | A Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó, be nem jelentett támogatásokra, amelyek mindegyikét 2009-ben ítélték oda, nem alkalmazható közvetlenül az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja, mivel a Bizottság ezen rendelkezés alapján fogadta el az ideiglenes közösségi keretrendszerről szóló, 2008. december 17-től hatályos közleményt. A közlemény 4.2.2. h) pontja kifejezetten kizárja a közlemény hatályából az elsődleges mezőgazdasági termeléssel foglalkozó vállalkozásokat. Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint az állami támogatások különös területén a Bizottságot kötik az általa elfogadott keretszabályok és közlemények, amennyiben azok nem térnek el a Szerződés rendelkezéseitől (33). Márpedig amikor a Bizottság – az ideiglenes közösségi keretrendszer 4.2.2. h) pontjában – úgy rendelkezett, hogy a támogatási rendszer (amelynek, mint ismeretes, az volt a célja, hogy a gazdasági és pénzügyi válsággal összefüggésben megkönnyítse a finanszírozáshoz jutást) nem alkalmazandó az elsődleges mezőgazdasági termelés ágazatában tevékenykedő vállalkozásokra, ezt abból a megfontolásból tette, hogy az ebben az ágazatban vélhetően előforduló jelentős versenytorzulásra való tekintettel e támogatások nem szükségesek vagy arányosak az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja szempontjából, amíg nem lépnek hatályba külön erre az ágazatra vonatkozó szabályok és küszöbértékek (34). A Bizottság úgy véli, hogy a 2008. december 17-től2009. október 27-ig tartó időszakban odaítélt támogatásokra a közlemény az akkor hatályos változatában alkalmazandó.
  A szóban forgó támogatások odaítélésekor alkalmazandó iránymutatások az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló 2007–2013-as közösségi iránymutatások. Márpedig, ahogy az a (90) preambulumbekezdésből kitűnik, ebben az esetben a kedvezőtlen időjárási viszonyok az érintett mezőgazdasági termelők szokásos termelésének kevesebb mint 30 %-át pusztították el. Következésképpen nem tekinthető úgy, hogy a szóban forgó kártalanítási támogatások eleget tesznek az iránymutatások vonatkozó rendelkezéseinek. |
| --- | --- |

(92)

A Bizottság úgy véli, hogy a szóban forgó, be nem jelentett támogatásokra, amelyek mindegyikét 2009-ben ítélték oda, nem alkalmazható közvetlenül az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja, mivel a Bizottság ezen rendelkezés alapján fogadta el az ideiglenes közösségi keretrendszerről szóló, 2008. december 17-től hatályos közleményt. A közlemény 4.2.2. h) pontja kifejezetten kizárja a közlemény hatályából az elsődleges mezőgazdasági termeléssel foglalkozó vállalkozásokat. Az állandó ítélkezési gyakorlat szerint az állami támogatások különös területén a Bizottságot kötik az általa elfogadott keretszabályok és közlemények, amennyiben azok nem térnek el a Szerződés rendelkezéseitől (33). Márpedig amikor a Bizottság – az ideiglenes közösségi keretrendszer 4.2.2. h) pontjában – úgy rendelkezett, hogy a támogatási rendszer (amelynek, mint ismeretes, az volt a célja, hogy a gazdasági és pénzügyi válsággal összefüggésben megkönnyítse a finanszírozáshoz jutást) nem alkalmazandó az elsődleges mezőgazdasági termelés ágazatában tevékenykedő vállalkozásokra, ezt abból a megfontolásból tette, hogy az ebben az ágazatban vélhetően előforduló jelentős versenytorzulásra való tekintettel e támogatások nem szükségesek vagy arányosak az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja szempontjából, amíg nem lépnek hatályba külön erre az ágazatra vonatkozó szabályok és küszöbértékek (34). A Bizottság úgy véli, hogy a 2008. december 17-től2009. október 27-ig tartó időszakban odaítélt támogatásokra a közlemény az akkor hatályos változatában alkalmazandó.

A szóban forgó támogatások odaítélésekor alkalmazandó iránymutatások az agrár- és erdészeti ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló 2007–2013-as közösségi iránymutatások. Márpedig, ahogy az a (90) preambulumbekezdésből kitűnik, ebben az esetben a kedvezőtlen időjárási viszonyok az érintett mezőgazdasági termelők szokásos termelésének kevesebb mint 30 %-át pusztították el. Következésképpen nem tekinthető úgy, hogy a szóban forgó kártalanítási támogatások eleget tesznek az iránymutatások vonatkozó rendelkezéseinek.

| (93) | A (48) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően a görög hatóságok úgy vélik, hogy a közlemény 7. a) pontját kell alkalmazni a szóban forgó be nem jelentett támogatásokra, mivel azokat 2008. december 17. után ítélték oda a termelőknek.
  Márpedig a Bizottság úgy véli, hogy a mezőgazdasági ágazatnak nyújtott támogatások közül csak azok tekinthetők az ideiglenes közösségi keretrendszerről szóló közlemény alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek, amelyeket 2009. október 28. után ítéltek oda, vagyis azután, hogy az ideiglenes közösségi keretrendszerről szóló közleményt olyan értelemben módosították, hogy az elsődleges mezőgazdasági termelés ágazatában tevékenykedő vállalkozások esetében korlátozott összegű támogatás összeegyeztethető a belső piaccal. |
| --- | --- |

(93)

A (48) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően a görög hatóságok úgy vélik, hogy a közlemény 7. a) pontját kell alkalmazni a szóban forgó be nem jelentett támogatásokra, mivel azokat 2008. december 17. után ítélték oda a termelőknek.

Márpedig a Bizottság úgy véli, hogy a mezőgazdasági ágazatnak nyújtott támogatások közül csak azok tekinthetők az ideiglenes közösségi keretrendszerről szóló közlemény alapján a belső piaccal összeegyeztethetőnek, amelyeket 2009. október 28. után ítéltek oda, vagyis azután, hogy az ideiglenes közösségi keretrendszerről szóló közleményt olyan értelemben módosították, hogy az elsődleges mezőgazdasági termelés ágazatában tevékenykedő vállalkozások esetében korlátozott összegű támogatás összeegyeztethető a belső piaccal.

| (94) | A szóban forgó esetben, figyelemmel az ELGA által a 2009. év folyamán odaítélt támogatások mindegyikéről a görög hatóságok által szolgáltatott részletes adatokra, a támogatásoknak szinte egészét a fent említett 2009. október 28-i időpont előtt ítélték oda a mezőgazdasági termelőknek. A támogatások nagy részét ugyanis 2009. március és 2009. július között, egyes támogatásokat pedig 2009 szeptemberében ítélték oda. |
| --- | --- |

(94)

A szóban forgó esetben, figyelemmel az ELGA által a 2009. év folyamán odaítélt támogatások mindegyikéről a görög hatóságok által szolgáltatott részletes adatokra, a támogatásoknak szinte egészét a fent említett 2009. október 28-i időpont előtt ítélték oda a mezőgazdasági termelőknek. A támogatások nagy részét ugyanis 2009. március és 2009. július között, egyes támogatásokat pedig 2009 szeptemberében ítélték oda.

| (95) | A Bizottság tehát azt a következtetést vonja le, hogy a szóban forgó támogatások nem felelnek meg a közleményben foglaltaknak, és ennélfogva nem alkalmazható rájuk az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerinti eltérés. |
| --- | --- |

(95)

A Bizottság tehát azt a következtetést vonja le, hogy a szóban forgó támogatások nem felelnek meg a közleményben foglaltaknak, és ennélfogva nem alkalmazható rájuk az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerinti eltérés.

| (96) | A Bizottság azonban elismeri, hogy a közleménynek a mezőgazdasági ágazatot érintő módosításai alkalmazhatók azokra a támogatásokra, amelyeket az ELGA a fent említett 2009. október 28-i időpontnál később ítélt oda mezőgazdasági termelőknek (a támogatásoknak igen kis részét 2009. december és 2010. november között ítélték oda). |
| --- | --- |

(96)

A Bizottság azonban elismeri, hogy a közleménynek a mezőgazdasági ágazatot érintő módosításai alkalmazhatók azokra a támogatásokra, amelyeket az ELGA a fent említett 2009. október 28-i időpontnál később ítélt oda mezőgazdasági termelőknek (a támogatásoknak igen kis részét 2009. december és 2010. november között ítélték oda).

| (97) | A szóban forgó támogatások megfelelnek az ideiglenes közösségi keretrendszerről szóló közlemény 4.2.2. pontjában rögzített feltételeknek. Mindazonáltal az említett közlemény 4.2.2. g) pontjában előírt feltételnek nem felelnek meg, mivel az ELGA az érintett mezőgazdasági termelőktől nem szerzett be nyilatkozatot azon egyéb de minimis támogatásokról és az ideiglenes közösségi keretrendszer alapján nyújtott támogatásokról, amelyeket részükre ugyanazon pénzügyi évben folyósítottak. A Bizottság azonban elfogadhatónak találja a görög hatóságok azon érvét, mely szerint jelen esetben ez a követelmény pusztán alaki kérdést vet fel, mivel Görögország a 2008. január 1-jétől2010. december 31-ig tartó időszakban mezőgazdasági vállalkozásoknak nem ítélt oda de minimis támogatást vagy az ideiglenes közösségi keretrendszer alapján nyújtott támogatást. A Bizottság tehát azt a következtetést vonja le, hogy azok a támogatások, amelyekre a közlemény alkalmazandó, megfelelnek a szóban forgó közlemény 4.2.2. pontjában előírt feltételeknek, így azokra alkalmazható az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerinti eltérés. |
| --- | --- |

(97)

A szóban forgó támogatások megfelelnek az ideiglenes közösségi keretrendszerről szóló közlemény 4.2.2. pontjában rögzített feltételeknek. Mindazonáltal az említett közlemény 4.2.2. g) pontjában előírt feltételnek nem felelnek meg, mivel az ELGA az érintett mezőgazdasági termelőktől nem szerzett be nyilatkozatot azon egyéb de minimis támogatásokról és az ideiglenes közösségi keretrendszer alapján nyújtott támogatásokról, amelyeket részükre ugyanazon pénzügyi évben folyósítottak. A Bizottság azonban elfogadhatónak találja a görög hatóságok azon érvét, mely szerint jelen esetben ez a követelmény pusztán alaki kérdést vet fel, mivel Görögország a 2008. január 1-jétől2010. december 31-ig tartó időszakban mezőgazdasági vállalkozásoknak nem ítélt oda de minimis támogatást vagy az ideiglenes közösségi keretrendszer alapján nyújtott támogatást. A Bizottság tehát azt a következtetést vonja le, hogy azok a támogatások, amelyekre a közlemény alkalmazandó, megfelelnek a szóban forgó közlemény 4.2.2. pontjában előírt feltételeknek, így azokra alkalmazható az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja szerinti eltérés.

| (98) | A Bizottság másfelől nem zárja ki annak lehetőségét, hogy az említett 75 382 500 összegű támogatások az 1535/2007/EK rendeletben előírt valamennyi feltételnek megfeleljenek (lásd az (51) és az (52) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(98)

A Bizottság másfelől nem zárja ki annak lehetőségét, hogy az említett 75 382 500 összegű támogatások az 1535/2007/EK rendeletben előírt valamennyi feltételnek megfeleljenek (lásd az (51) és az (52) preambulumbekezdést).

VII.   KÖVETKEZTETÉSEK

| (99) | Azokat a kártérítéseket, amelyeket az ELGA 2008-ban folyósított a termelőknek 386 986 648 EUR összegben, csak részben finanszírozták a mezőgazdasági termelők által fizetett kötelező különjárulékból, mivel annak összege 2008-ban mindössze 88 353 000 EUR volt. A 2009-ben, 415 019 452 EUR összegben folyósított kártérítéseket pedig nem a kötelező különjárulékból finanszírozták. |
| --- | --- |

(99)

Azokat a kártérítéseket, amelyeket az ELGA 2008-ban folyósított a termelőknek 386 986 648 EUR összegben, csak részben finanszírozták a mezőgazdasági termelők által fizetett kötelező különjárulékból, mivel annak összege 2008-ban mindössze 88 353 000 EUR volt. A 2009-ben, 415 019 452 EUR összegben folyósított kártérítéseket pedig nem a kötelező különjárulékból finanszírozták.

| (100) | Azon két kölcsön kapcsán, amelyet az ELGA az említett kártérítéseknek a termelők részére történő kifizetése érdekében volt kénytelen felvenni, azt a következtetést kell levonni, hogy az ELGA nem lesz képes a termelők biztosítási különjárulékából az éves kamat- és tőketörlesztéseket tíz éven át teljesíteni – ez ugyanis a kölcsönök futamideje –, már csak azért sem, mert a befizetett járulékokból a szóban forgó években bekövetkezendő károkat kell majd megtéríteni. |
| --- | --- |

(100)

Azon két kölcsön kapcsán, amelyet az ELGA az említett kártérítéseknek a termelők részére történő kifizetése érdekében volt kénytelen felvenni, azt a következtetést kell levonni, hogy az ELGA nem lesz képes a termelők biztosítási különjárulékából az éves kamat- és tőketörlesztéseket tíz éven át teljesíteni – ez ugyanis a kölcsönök futamideje –, már csak azért sem, mert a befizetett járulékokból a szóban forgó években bekövetkezendő károkat kell majd megtéríteni.

| (101) | Mindezekből az következik, hogy az ELGA által a kötelező biztosítási rendszer címén a 2008. és a 2009. évben folyósított kártérítések nem tekinthetők úgy, hogy azokat kizárólag a termelők által biztosítási különjárulék formájában befizetett hozzájárulásokból finanszírozták. Ezért a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy az ELGA által a kötelező biztosítási rendszer keretében 2008-ban és 2009-ben kifizetett kártérítések az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartoznak, és állami támogatásnak minősülnek. |
| --- | --- |

(101)

Mindezekből az következik, hogy az ELGA által a kötelező biztosítási rendszer címén a 2008. és a 2009. évben folyósított kártérítések nem tekinthetők úgy, hogy azokat kizárólag a termelők által biztosítási különjárulék formájában befizetett hozzájárulásokból finanszírozták. Ezért a Bizottság azt a következtetést vonja le, hogy az ELGA által a kötelező biztosítási rendszer keretében 2008-ban és 2009-ben kifizetett kártérítések az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartoznak, és állami támogatásnak minősülnek.

| (102) | A Bizottság megállapítja, hogy a Görög Köztársaság a szóban forgó támogatások végrehajtásával megsértette az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdését. |
| --- | --- |

(102)

A Bizottság megállapítja, hogy a Görög Köztársaság a szóban forgó támogatások végrehajtásával megsértette az EUMSZ 108. cikkének (3) bekezdését.

| (103) | A kötelező biztosítási különrendszer keretében 2008-ban odaítélt kártalanítási támogatások esetében a Bizottság:






  a) | azt a következtetést vonja le, hogy a belső piaccal összeegyeztethetők azok az állami támogatások, amelyeket az ELGA 349 493 652,03 EUR összegben a növényi termelésükben keletkezett kár megtérítésére – ebből 2 300 185,51 EUR összeget egyazon növényi termelés többszöri károsodása kapcsán – ítélt oda a termelőknek. A Bizottság úgy véli, hogy ezek a támogatások megfelelnek az iránymutatások és a mentességi rendelet valamennyi vonatkozó feltételének, és ennélfogva az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján olyan állami támogatásoknak tekinthetők, amelyek összeegyeztethetők a belső piaccal; |
| --- | --- | --- |

(103)

A kötelező biztosítási különrendszer keretében 2008-ban odaítélt kártalanítási támogatások esetében a Bizottság:

a)

azt a következtetést vonja le, hogy a belső piaccal összeegyeztethetők azok az állami támogatások, amelyeket az ELGA 349 493 652,03 EUR összegben a növényi termelésükben keletkezett kár megtérítésére – ebből 2 300 185,51 EUR összeget egyazon növényi termelés többszöri károsodása kapcsán – ítélt oda a termelőknek. A Bizottság úgy véli, hogy ezek a támogatások megfelelnek az iránymutatások és a mentességi rendelet valamennyi vonatkozó feltételének, és ennélfogva az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján olyan állami támogatásoknak tekinthetők, amelyek összeegyeztethetők a belső piaccal;

| b) | úgy véli, hogy az ELGA által a termelőknek 33 402 118,93 EUR összegben odaítélt, a növényi termelésben és az állatállományban keletkezett egyes károk ellentételezésére szolgáló állami támogatások nem feleltek meg az iránymutatások és a mentességi rendelet vonatkozó rendelkezéseinek, és következésképpen nem egyeztethetők össze a belső piaccal; |
| --- | --- |

b)

úgy véli, hogy az ELGA által a termelőknek 33 402 118,93 EUR összegben odaítélt, a növényi termelésben és az állatállományban keletkezett egyes károk ellentételezésére szolgáló állami támogatások nem feleltek meg az iránymutatások és a mentességi rendelet vonatkozó rendelkezéseinek, és következésképpen nem egyeztethetők össze a belső piaccal;

| c) | úgy véli, hogy az ELGA által a termelőknek 114 374,86 EUR összegben odaítélt, a növényi termelésben a medve által okozott károk ellentételezésére szolgáló állami támogatások versenytorzulás kockázatát rejtik magukban, és következésképpen nem egyeztethetők össze a belső piaccal; |
| --- | --- |

c)

úgy véli, hogy az ELGA által a termelőknek 114 374,86 EUR összegben odaítélt, a növényi termelésben a medve által okozott károk ellentételezésére szolgáló állami támogatások versenytorzulás kockázatát rejtik magukban, és következésképpen nem egyeztethetők össze a belső piaccal;

| d) | úgy véli, hogy az értékelő jelentésekbe akaratlanul belekerült hibák miatti korrekciós intézkedések céljára odaítélt 3 803 901,72 EUR összegű állami támogatásokon belül kizárólag a növényi termelésben keletkezett károk ellentételezésére szolgáló, 349 493 652,03 EUR összegű kártalanítási támogatásokhoz kapcsolódó korrekciós intézkedések céljára odaítélt, valamint a növényi termelésben a medve által okozott károk ellentételezésére szolgáló, 91 500 EUR összegű kártalanítási támogatásokhoz kapcsolódó korrekciós intézkedések céljára odaítélt támogatások felelnek meg az iránymutatások és a mentességi rendelet vonatkozó feltételeinek, és eshetnek következésképpen az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti eltérés hatálya alá. A korrekciós intézkedések céljára odaítélt egyéb állami támogatások azonban nem tesznek eleget az iránymutatások és a mentességi rendelet vonatkozó feltételeinek, és ennélfogva rájuk nem alkalmazható az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti eltérés. |
| --- | --- |

d)

úgy véli, hogy az értékelő jelentésekbe akaratlanul belekerült hibák miatti korrekciós intézkedések céljára odaítélt 3 803 901,72 EUR összegű állami támogatásokon belül kizárólag a növényi termelésben keletkezett károk ellentételezésére szolgáló, 349 493 652,03 EUR összegű kártalanítási támogatásokhoz kapcsolódó korrekciós intézkedések céljára odaítélt, valamint a növényi termelésben a medve által okozott károk ellentételezésére szolgáló, 91 500 EUR összegű kártalanítási támogatásokhoz kapcsolódó korrekciós intézkedések céljára odaítélt támogatások felelnek meg az iránymutatások és a mentességi rendelet vonatkozó feltételeinek, és eshetnek következésképpen az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti eltérés hatálya alá. A korrekciós intézkedések céljára odaítélt egyéb állami támogatások azonban nem tesznek eleget az iránymutatások és a mentességi rendelet vonatkozó feltételeinek, és ennélfogva rájuk nem alkalmazható az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja szerinti eltérés.

| (104) | A minisztériumközi határozat alapján 2009-ben odaítélt kártalanítási támogatások esetében a Bizottság:






  a) | azt a következtetést vonja le, hogy 27 614 905 EUR erejéig a belső piaccal összeegyeztethetők azok az állami támogatások, amelyeket az ELGA a növényi termelésükben keletkezett kár megtérítésére ítélt oda a termelőknek. A Bizottság úgy véli, hogy ezek a támogatások megfelelnek az iránymutatások és a mentességi rendelet valamennyi vonatkozó feltételének, és ennélfogva az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján olyan állami támogatásoknak tekinthetők, amelyek összeegyeztethetők a belső piaccal; |
| --- | --- | --- |

(104)

A minisztériumközi határozat alapján 2009-ben odaítélt kártalanítási támogatások esetében a Bizottság:

a)

azt a következtetést vonja le, hogy 27 614 905 EUR erejéig a belső piaccal összeegyeztethetők azok az állami támogatások, amelyeket az ELGA a növényi termelésükben keletkezett kár megtérítésére ítélt oda a termelőknek. A Bizottság úgy véli, hogy ezek a támogatások megfelelnek az iránymutatások és a mentességi rendelet valamennyi vonatkozó feltételének, és ennélfogva az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján olyan állami támogatásoknak tekinthetők, amelyek összeegyeztethetők a belső piaccal;

| b) | azt a következtetést vonja le, hogy azon állami támogatásokon belül, amelyeket az ELGA 387 404 547 EUR összegben a növényi termelésükben keletkezett kár megtérítésére ítélt oda a termelőknek:






  — | a 2009. október 28. (35), vagyis a közlemény hatályát a mezőgazdasági vállalkozásokra kiterjesztő módosítás hatálybalépése előtt odaítélt támogatások nem feleltek meg a közlemény, az iránymutatások és a mentességi rendelet vonatkozó feltételeinek, és következésképpen nem egyeztethetők össze a belső piaccal. Ez a következtetés nem érinti azokat a támogatásokat, amelyek odaítélésük időpontjukban megfeleltek az akkor hatályos de minimis rendeletben előírt valamennyi feltételnek, |
| --- | --- | --- |

b)

azt a következtetést vonja le, hogy azon állami támogatásokon belül, amelyeket az ELGA 387 404 547 EUR összegben a növényi termelésükben keletkezett kár megtérítésére ítélt oda a termelőknek:

—

a 2009. október 28. (35), vagyis a közlemény hatályát a mezőgazdasági vállalkozásokra kiterjesztő módosítás hatálybalépése előtt odaítélt támogatások nem feleltek meg a közlemény, az iránymutatások és a mentességi rendelet vonatkozó feltételeinek, és következésképpen nem egyeztethetők össze a belső piaccal. Ez a következtetés nem érinti azokat a támogatásokat, amelyek odaítélésük időpontjukban megfeleltek az akkor hatályos de minimis rendeletben előírt valamennyi feltételnek,

| — | a 2009. október 28. után odaítélt támogatások a Bizottság következtetése szerint megfelelnek a közleményben előírt valamennyi vonatkozó feltételének, és ennélfogva az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján olyan állami támogatásoknak tekinthetők, amelyek összeegyeztethetők a belső piaccal, |
| --- | --- |

—

a 2009. október 28. után odaítélt támogatások a Bizottság következtetése szerint megfelelnek a közleményben előírt valamennyi vonatkozó feltételének, és ennélfogva az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja alapján olyan állami támogatásoknak tekinthetők, amelyek összeegyeztethetők a belső piaccal,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A görög mezőgazdasági biztosító szervezet (a továbbiakban: ELGA) által a 2008. és a 2009. évben a mezőgazdasági termelők részére folyósított kártalanítási támogatások állami támogatásnak minősülnek.

(2)   A kötelező biztosítási különrendszer keretében 2008-ban odaítélt kártalanítási támogatások azon támogatások tekintetében összeegyeztethetők a belső piaccal, amelyeket az ELGA a termelőknek 349 493 652,03 EUR összegben, a növényi termelésükben keletkezett károk ellentételezésére ítélt oda, amelyek 91 500 EUR összegben a növényi termelésben a medve által okozott kár ellentételezésére szolgáltak, továbbá amelyek az említett támogatások keretében hozott korrekciós intézkedésekhez kapcsolódtak. A kötelező biztosítási különrendszer keretében 2008-ban, ezen összegeken túlmenően folyósított kártalanítási támogatások nem egyeztethetők össze a belső piaccal.

(3)   A gazdasági és a vidékfejlesztési miniszter 2009. január 30-i 262037. sz. minisztériumközi határozata alapján 2009-ben odaítélt, 27 614 905 EUR összegű kártalanítási támogatások összeegyeztethetők a belső piaccal.

A termelőknek 2009. október 28. előtt 387 404 547 EUR összegben odaítélt kártalanítási támogatások nem egyeztethetők össze a belső piaccal. Ez a következtetés nem érinti azokat a támogatásokat, amelyek odaítélésük időpontjában megfeleltek az 1535/2007/EK rendeletben előírt valamennyi feltételnek.

2. cikk

(1)   Görögország minden szükséges intézkedést megtesz annak érdekében, hogy az 1. cikkben említett, már jogellenesen rendelkezésre bocsátott támogatásokat visszafizettesse a kedvezményezetteikkel.

(2)   A támogatások visszafizettetendő összege magában foglalja a támogatásoknak a kedvezményezettek részére történt rendelkezésre bocsátásától a visszafizettetésükig tartó időszakra számított kamatot.

(3)   A kamatokat a 794/2004/EK bizottsági rendelet (36) V. fejezetében előírt rendelkezésekkel összhangban, kamatoskamat-számítással kell kiszámítani.

(4)   A visszafizettetést késedelem nélkül, a nemzeti jog eljárásainak megfelelően kell végrehajtani, amennyiben azok lehetővé teszik e határozat azonnali és tényleges végrehajtását.

3. cikk

Az 1. cikk (2) és (3) bekezdésében említett támogatás visszafizettetése azonnali és tényleges. Görögország gondoskodik arról, hogy ez a határozat a róla szóló értesítéstől számított négy hónapon belül végrehajtásra kerüljön.

4. cikk

(1)   Görögország az e határozatról szóló értesítéstől számított két hónapon belül benyújtja a Bizottsághoz a következő információkat:

| a) | a kedvezményezettekkel visszafizettetendő teljes összeg (tőke és visszafizettetési kamat); |
| --- | --- |

a)

a kedvezményezettekkel visszafizettetendő teljes összeg (tőke és visszafizettetési kamat);

| b) | az e határozatnak való megfelelés érdekében már meghozott vagy tervezett intézkedések részletes leírása; |
| --- | --- |

b)

az e határozatnak való megfelelés érdekében már meghozott vagy tervezett intézkedések részletes leírása;

| c) | az azt bizonyító dokumentumok, hogy a kedvezményezetteket felszólították a támogatás visszafizetésére. |
| --- | --- |

c)

az azt bizonyító dokumentumok, hogy a kedvezményezetteket felszólították a támogatás visszafizetésére.

(2)   Görögország folyamatosan tájékoztatja a Bizottságot az e határozat végrehajtása érdekében hozott nemzeti intézkedések eredményeiről, mindaddig, amíg az 1. cikk (2) és (3) bekezdésében említett támogatás visszafizetése be nem fejeződött.

(3)   Az (1) bekezdésben előírt két hónapos időszak leteltével Görögország a Bizottság egyszerű kérésére jelentést nyújt be az e határozatnak való megfelelés érdekében meghozott és tervezett intézkedésekről. A szóban forgó jelentés emellett részletes információkat közöl a kedvezményezettekkel már visszafizettetett támogatási összegekről és visszafizettetési kamatokról is.

5. cikk

Ennek a határozatnak a Görög Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2011. december 7-én.

a Bizottság részéről

Dacian CIOLOȘ

a Bizottság tagja

---

(1)  HL C 72., 2010.3.20., 12. o.

1

(2)  A későbbiekben az EK-Szerződés 87. és 88. cikke, 2009. december 1-jétől pedig az EK-Szerződés 87. és 88. cikkét az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107., illetve 108. cikke váltja fel.

2

(3)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o.

3

(4)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

4

(5)  FEK A’ 134., 1988. június 20.

5

(6)  A törvényt ezzel a cikkel a 2945/2001. törvény 5. cikke egészítette ki, és azt a 3698/2008. törvény 9. cikke módosította.

6

(7)  A törvényt ezzel a cikkel a 2040/1992. törvény (FEK A’ 70) egészítette ki.

7

(8)  A 2538/1997. törvény 53. cikkének 1. bekezdésével bevezetett módosítás.

8

(9)  HL C 319., 2006.12.27., 1. o.

9

(10)  E tekintetben lásd a Stix-Hackl főtanácsnok által a C-355/00. sz. Freskot kontra Elliniko Dimosio ügyben 2002. november 14-én előterjesztett indítványt, EBHT 2003., I-5263., 68. pont.

10

Freskot

Elliniko Dimosio

(11)  HL L 358., 2006.12.16., 3. o.

11

(12)  HL L 337., 2007.12.21., 35. o.

12

(13)  HL C 16., 2009.1.22., 1. o. A közleményt legutóbb 2009 októberében módosították (HL C 261., 2009.10.31., 2. o.).

13

(14)  A növényi termelés biztosítására vonatkozó rendelet (az 1998. szeptember 30-i 15711 sz. minisztériumközi határozat) 6. cikke értelmében az ELGA csak a szokásos termelés 20 %-át meghaladó kárarány esetén fedezheti a kárt.

14

(15)  A jogszerűtlen állami támogatások értékelésére alkalmazandó szabályok meghatározásáról szóló bizottsági közleménynek (HL C 119., 2002.5.22., 22. o.) megfelelően.

15

(16)  EBHT 2003., I-5263. o., 81. pont.

16

(17)  Lásd a Bíróságnak a C-482/99. sz. Franciaország kontra Bizottság ügyben 2002. május 16-án hozott ítéletét (EBHT 2002., I-4397. o.), 24. pont.

17

Franciaország

Bizottság

(18)  A cikk a 3074/2002. sz. törvény 13. cikkével módosult.

18

(19)  Lásd a Bíróságnak a C-379/98. sz. PreussenElektra ügyben 2001. március 13-án hozott ítéletét (EBHT 2001., I-2099. o.), 58. pont. Lásd még a Bíróságnak a C-290/83. sz. Bizottság kontra Franciaország ügyben 1985. január 30-án hozott ítéletét (EBHT 1985., 439. o.), 14. pont.

19

Bizottság

Franciaország

(20)  A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint egy vállalkozás versenyhelyzetének valamely állami támogatás nyomán történő javulása főszabályként a hasonló támogatásban nem részesített vállalkozásokkal folytatott verseny torzulására utal (a Bíróságnak a C-730/97. sz. Philip Morris kontra Bizottság ügyben 1980. szeptember 17-én hozott ítélete, EBHT 1980., 2671. o., görög kiadás 1980-III., 13. o.), 11. és 12. pont.

20

Philip Morris

Bizottság

(21)  2008-ban az Unió 27 tagállama közötti termékbeszerzés a mezőgazdasági termékek esetében a behozatalok alapján 11 043 000 tonna, a kivitelek alapján pedig 10 799 000 tonna áruforgalmat jelentett; ebből 13 494 000 tonna (behozatal), illetve 13 227 000 tonna (kivitel) gyümölcs, ezen belül 4 236 000 tonna (behozatal), illetve 4 322 000 tonna (kivitel) citrusgyümölcs; 6 130 000 tonna (behozatal), illetve 5 760 000 tonna (kivitel) burgonya; 777 000 tonna (behozatal), illetve 724 000 tonna (kivitel) olívaolaj; 12 326 000 tonna (behozatal), illetve 13 130 000 tonna (kivitel) tej és egyéb tejtermék; 235 000 tonna (behozatal), illetve 275 000 tonna (kivitel) juh- és kecskehús – a hasított test súlyának alapulvételével –, beleértve az élő állatokat is; valamint 3 346 000 tonna (behozatal), illetve 3 806 000 tonna (kivitel) baromfihús – a hasított test súlyának alapulvételével –, beleértve az élő állatokat is.

21

(22)  Lásd különösen a C-200/97. sz. Ecotrade ügyben 1998. december 1-jén hozott ítéletet (EBHT 1999., I-A-00019. o.), 37. pont és a C-75/97. sz. Belgium kontra Bizottság ügyben 1999. június 17-én hozott ítéletet (EBHT 1999., I-03671 o.), 23. pont.

22

Belgium

Bizottság

(23)  EBHT 2002., I-717. o., 44. pont.

23

(24)  Lásd a Bíróságnak a C-75/97. sz. Belga Királyság kontra Bizottság ügyben 1999. június 17-én hozott ítéletét (EBHT 1999., I-3671. o.), 25. pont.

24

Belga Királyság

Bizottság

(25)  Lásd a Bíróságnak a C-78/76. sz. Steinike & Weinlig kontra Németországi Szövetségi Köztársaság ügyben 1977. március 22-én hozott ítéletét (EBHT 1977., 595. o., görög kiadás 171. o.), 22. pont.

25

Steinike & Weinlig

Németországi Szövetségi Köztársaság

(26)  Lásd a Bíróságnak a C-56/93. sz. Belga Királyság kontra Bizottság ügyben 1996. február 2-án hozott ítéletét (EBHT 1996., I-273. o.), 79. pont, vagy a Bíróságnak a C-241/94. sz. Franciaország kontra Bizottság ügyben 1996. szeptember 26-án hozott ítéletét (EBHT 1996. I-4551.), 20. pont.

26

Belga Királyság

Bizottság

Franciaország

Bizottság

(27)  A Bíróságnak a C-159/01. sz. Hollandia kontra Bizottság ügyben 2004. április 29-én hozott ítélete (EBHT I-4461. o.), 43. pont.

27

Hollandia

Bizottság

(28)  A Bíróságnak a C-88/03. sz. Portugália kontra Bizottság ügyben 2006. szeptember 6-án hozott ítélete (EBHT 2006., I-7115. o.), 81. pont.

28

Portugália

Bizottság

(29)  Lásd e tekintetben Stix-Hackl főtanácsnoknak a Freskot üggyel kapcsolatos indítványa 77. pontját.

29

Freskot

(30)  HL L 277., 2005.10.21., 1. o.

30

(31)  Az Elsőfokú Bíróságnak a T-171/02. sz. Regione autonoma della Sardegna kontra Bizottság ügyben hozott ítélete (EBHT 2005., II-2123. o.), 129. pont.

31

Regione autonoma della Sardegna

Bizottság

(32)  A szokásos termelés más módszerrel való kiszámításának lehetőségéről csak az iránymutatások ((128) bekezdés) rendelkeznek.

32

(33)  Lásd többek között a Bíróságnak a C-288/96. sz. Németország kontra Bizottság ügyben 2000. október 5-én hozott ítéletét (EBHT 2000., I-8237. o.).

33

Németország

Bizottság

(34)  A Bizottság közleménye az „Ideiglenes közösségi keretrendszer a finanszírozási lehetőségek elérésének támogatására irányuló állami támogatási intézkedésekhez a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban” című közlemény módosítása (HL C 261., 2009.10.31., 2. o.), hatályos 2009. október 28-tól.

34

(35)  Ekkor lépett hatályba az ideiglenes közösségi keretrendszerről szóló közlemény azon módosítása, amely a keretrendszer hatályát kiterjesztette az elsődleges mezőgazdasági termelés ágazatában tevékenykedő vállalkozásokra.

35

(36)  HL L 140., 2004.4.30., 1. o.

36

---