# Europeiska unionens L 420/2021

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 420 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 64 årgången25 november 2021 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 420

Svensk utgåva

Lagstiftning

64 årgången25 november 2021

---

| Innehållsförteckning | | I   Lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EU) 2021/2048 av den 23 november 2021 om tillfälligt upphävande av de autonoma tullarna i Gemensamma tulltaxan för import av vissa industriprodukter till Kanarieöarna | 1 |

Innehållsförteckning

I   Lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EU) 2021/2048 av den 23 november 2021 om tillfälligt upphävande av de autonoma tullarna i Gemensamma tulltaxan för import av vissa industriprodukter till Kanarieöarna

1

| | | II   Icke-lagstiftningsakter |
| --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2049 av den 24 november 2021 om förnyelse av godkännandet av det verksamma ämnet cypermetrin som ett kandidatämne för substitution i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (
  1
  ) | 6 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2050 av den 24 november 2021 om godkännande av ett preparat av Bacillus velezensis CECT 5940 som fodertillsats för slaktkalkoner, kalkoner som föds upp för avel, mindre vanligt förekommande fjäderfäarter avsedda för slakt och som föds upp för avel samt burfåglar (utom för reproduktion) (innehavare av godkännandet: Evonik Operations GmbH) (
  1
  ) | 16 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2051 av den 24 november 2021 om godkännande av ett preparat av Bacillus velezensis PTA-6507, Bacillus velezensis NRRL B-50013 och Bacillus velezensis NRRL B-50104 som fodertillsats för slaktkalkoner (innehavare av godkännandet: Danisco Animal Nutrition som företräds av Genencor International B.V.) (
  1
  ) | 19 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2052 av den 24 november 2021 om specificering av tekniska detaljer i datauppsättningarna på området inkomster och levnadsvillkor i fråga om arbetsmarknad och bostäder, överföring av fördelar och nackdelar mellan generationer, boendesvårigheter samt det särskilda ämnet för 2023 om hushållens energieffektivitet i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1700 (
  1
  ) | 23 |
| | | BESLUT |
| | * | Kommissionens beslut (EU) 2021/2053 av den 8 november 2021 om det sektorspecifika referensdokumentet för bästa miljöledningspraxis, indikatorer för miljöprestanda samt riktmärken för resultat i världsklass för sektorn för tillverkning av metallvaror i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1221/2009 (
  1
  ) | 55 |
| | * | Kommissionens beslut (EU) 2021/2054 av den 8 november 2021 om det sektorspecifika referensdokumentet om bästa miljöledningspraxis, indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass för sektorn för telekommunikation och informations- och kommunikationstekniktjänster (IKT-tjänster) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1221/2009 (
  1
  ) | 87 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/2055 av den 23 november 2021 om ändring av genomförandebeslut (EU) 2021/182 för att fastställa fördelningen av React-EU-medel för 2022 per medlemsstat
  [delgivet med nr C(2021) 8271] | 123 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/2056 av den 24 november 2021 om fastställande, i syfte att underlätta den fria rörligheten inom unionen, av att covid-19-intyg som utfärdas av Republiken Togo är likvärdiga med de intyg som utfärdas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/953 (
  1
  ) | 126 |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/2057 av den 24 november 2021 om fastställande, i syfte att underlätta den fria rörligheten inom unionen, av att covid-19-intyg som utfärdas av Republiken Singapore är likvärdiga med de intyg som utfärdas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/953 (
  1
  ) | 129 |

II   Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2049 av den 24 november 2021 om förnyelse av godkännandet av det verksamma ämnet cypermetrin som ett kandidatämne för substitution i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (
  1
  )

1

6

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2050 av den 24 november 2021 om godkännande av ett preparat av Bacillus velezensis CECT 5940 som fodertillsats för slaktkalkoner, kalkoner som föds upp för avel, mindre vanligt förekommande fjäderfäarter avsedda för slakt och som föds upp för avel samt burfåglar (utom för reproduktion) (innehavare av godkännandet: Evonik Operations GmbH) (
  1
  )

Bacillus velezensis

1

16

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2051 av den 24 november 2021 om godkännande av ett preparat av Bacillus velezensis PTA-6507, Bacillus velezensis NRRL B-50013 och Bacillus velezensis NRRL B-50104 som fodertillsats för slaktkalkoner (innehavare av godkännandet: Danisco Animal Nutrition som företräds av Genencor International B.V.) (
  1
  )

Bacillus velezensis

Bacillus velezensis

Bacillus velezensis

1

19

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/2052 av den 24 november 2021 om specificering av tekniska detaljer i datauppsättningarna på området inkomster och levnadsvillkor i fråga om arbetsmarknad och bostäder, överföring av fördelar och nackdelar mellan generationer, boendesvårigheter samt det särskilda ämnet för 2023 om hushållens energieffektivitet i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1700 (
  1
  )

1

23

BESLUT

*

Kommissionens beslut (EU) 2021/2053 av den 8 november 2021 om det sektorspecifika referensdokumentet för bästa miljöledningspraxis, indikatorer för miljöprestanda samt riktmärken för resultat i världsklass för sektorn för tillverkning av metallvaror i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1221/2009 (
  1
  )

1

55

*

Kommissionens beslut (EU) 2021/2054 av den 8 november 2021 om det sektorspecifika referensdokumentet om bästa miljöledningspraxis, indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass för sektorn för telekommunikation och informations- och kommunikationstekniktjänster (IKT-tjänster) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1221/2009 (
  1
  )

1

87

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/2055 av den 23 november 2021 om ändring av genomförandebeslut (EU) 2021/182 för att fastställa fördelningen av React-EU-medel för 2022 per medlemsstat
  [delgivet med nr C(2021) 8271]

[delgivet med nr C(2021) 8271]

123

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/2056 av den 24 november 2021 om fastställande, i syfte att underlätta den fria rörligheten inom unionen, av att covid-19-intyg som utfärdas av Republiken Togo är likvärdiga med de intyg som utfärdas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/953 (
  1
  )

1

126

*

Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/2057 av den 24 november 2021 om fastställande, i syfte att underlätta den fria rörligheten inom unionen, av att covid-19-intyg som utfärdas av Republiken Singapore är likvärdiga med de intyg som utfärdas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/953 (
  1
  )

1

129

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 25.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 420/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 420/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2021/2048

av den 23 november 2021

om tillfälligt upphävande av de autonoma tullarna i Gemensamma tulltaxan för import av vissa industriprodukter till Kanarieöarna

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 349,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europaparlamentets yttrande (1),

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),

i enlighet med ett särskilt lagstiftningsförfarande, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med rådets förordning (EU) nr 1386/2011 (3) kommer det tillfälliga upphävandet av tull på vissa insatsvaror för kommersiell eller industriell användning som importeras till Kanarieöarna att upphöra att gälla den 31 december 2021. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med rådets förordning (EU) nr 1386/2011 (3) kommer det tillfälliga upphävandet av tull på vissa insatsvaror för kommersiell eller industriell användning som importeras till Kanarieöarna att upphöra att gälla den 31 december 2021.

| (2) | I april 2021 begärde Spaniens regering en förlängning av det tillfälliga upphävandet av Gemensamma tulltaxans autonoma tullar för ett antal produkter i enlighet med artikel 349 i fördraget. De åtgärder som infördes genom förordning (EU) nr 1386/2011 har bidragit positivt till utvecklingen av Kanarieöarnas ekonomi, särskilt inom industrin och byggsektorn, och därmed minskat de allvarliga konsekvenserna av dessa öars avlägsna belägenhet, ökaraktär och ringa storlek. |
| --- | --- |

(2)

I april 2021 begärde Spaniens regering en förlängning av det tillfälliga upphävandet av Gemensamma tulltaxans autonoma tullar för ett antal produkter i enlighet med artikel 349 i fördraget. De åtgärder som infördes genom förordning (EU) nr 1386/2011 har bidragit positivt till utvecklingen av Kanarieöarnas ekonomi, särskilt inom industrin och byggsektorn, och därmed minskat de allvarliga konsekvenserna av dessa öars avlägsna belägenhet, ökaraktär och ringa storlek.

| (3) | Kanarieöarnas ekonomi fortsätter att påverkas negativt av marknadens ringa storlek, fragmentering och avlägsna läge i förhållande till kontinentala Europa, samt den särskilt höga arbetslösheten och de högre produktions- och distributionskostnaderna jämfört med ekonomiska aktörer på den europeiska kontinenten. Arbetslösheten på Kanarieöarna förbättrades något fram till 2019, men ökade sedan från 20,5 % år 2019 till 22,6 % år 2020, vilket är betydligt högre än den genomsnittliga arbetslöshetsnivån för år 2020 på 15,5 % i Spanien och 7,1 % i medlemsstaterna gemensamt (Eurostat, 2021). |
| --- | --- |

(3)

Kanarieöarnas ekonomi fortsätter att påverkas negativt av marknadens ringa storlek, fragmentering och avlägsna läge i förhållande till kontinentala Europa, samt den särskilt höga arbetslösheten och de högre produktions- och distributionskostnaderna jämfört med ekonomiska aktörer på den europeiska kontinenten. Arbetslösheten på Kanarieöarna förbättrades något fram till 2019, men ökade sedan från 20,5 % år 2019 till 22,6 % år 2020, vilket är betydligt högre än den genomsnittliga arbetslöshetsnivån för år 2020 på 15,5 % i Spanien och 7,1 % i medlemsstaterna gemensamt (Eurostat, 2021).

| (4) | Utöver detta stoppade covid-19-pandemin turismen på Kanarieöarna, vilket uppskattningsvis ledde till en minskning av BNP på cirka 20 % under 2020. Dessutom minskade bygg- och industriverksamheten med uppskattningsvis 13 % jämfört med 2019. |
| --- | --- |

(4)

Utöver detta stoppade covid-19-pandemin turismen på Kanarieöarna, vilket uppskattningsvis ledde till en minskning av BNP på cirka 20 % under 2020. Dessutom minskade bygg- och industriverksamheten med uppskattningsvis 13 % jämfört med 2019.

| (5) | Det är därför lämpligt att förlänga det tillfälliga upphävandet av Gemensamma tulltaxans tullar för vissa varor som förtecknas i bilagorna I och II till förordning (EU) nr 1386/2011 för att säkerställa hållbara positiva effekter av förordning (EU) nr 1386/2011, bidra till diversifieringen av ekonomin, säkerställa konstant tillväxt och skapande av arbetstillfällen inom industrin och byggverksamheten, öka innovationen, minska den lokala ekonomins beroende av tjänstesektorn, och komplettera andra åtgärder för stabilisering av den ekonomiska och sociala miljön på Kanarieöarna. |
| --- | --- |

(5)

Det är därför lämpligt att förlänga det tillfälliga upphävandet av Gemensamma tulltaxans tullar för vissa varor som förtecknas i bilagorna I och II till förordning (EU) nr 1386/2011 för att säkerställa hållbara positiva effekter av förordning (EU) nr 1386/2011, bidra till diversifieringen av ekonomin, säkerställa konstant tillväxt och skapande av arbetstillfällen inom industrin och byggverksamheten, öka innovationen, minska den lokala ekonomins beroende av tjänstesektorn, och komplettera andra åtgärder för stabilisering av den ekonomiska och sociala miljön på Kanarieöarna.

| (6) | Utöver de produktkategorier som omfattas av förordning (EU) nr 1386/2011 har Spaniens regering begärt att tullarna i Gemensamma tulltaxan tillfälligt ska upphävas för sju nya produktkategorier som omfattas av KN-nummer 3903 19, 5603 94, 5604 10, 7326 90, 7607 20, 8441 40 och 8479 90. Denna begäran bör godtas eftersom de tillfälliga upphävandena av tullar för dessa kategorier, som omfattar tillfälliga upphävanden för maskiner för industriella ändamål och råvaror, skulle stärka Kanarieöarnas ekonomi. |
| --- | --- |

(6)

Utöver de produktkategorier som omfattas av förordning (EU) nr 1386/2011 har Spaniens regering begärt att tullarna i Gemensamma tulltaxan tillfälligt ska upphävas för sju nya produktkategorier som omfattas av KN-nummer 3903 19, 5603 94, 5604 10, 7326 90, 7607 20, 8441 40 och 8479 90. Denna begäran bör godtas eftersom de tillfälliga upphävandena av tullar för dessa kategorier, som omfattar tillfälliga upphävanden för maskiner för industriella ändamål och råvaror, skulle stärka Kanarieöarnas ekonomi.

| (7) | För att säkerställa att endast ekonomiska aktörer som är etablerade på Kanarieöarnas territorium omfattas av dessa tullåtgärder bör de tillfälliga upphävandena göras avhängiga av produkternas slutanvändning, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 (4) och kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 (5). |
| --- | --- |

(7)

För att säkerställa att endast ekonomiska aktörer som är etablerade på Kanarieöarnas territorium omfattas av dessa tullåtgärder bör de tillfälliga upphävandena göras avhängiga av produkternas slutanvändning, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 (4) och kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 (5).

| (8) | Om handeln skulle minska och för att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter så att den temporärt kan dra tillbaka det tillfälliga upphävandet. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (6). |
| --- | --- |

(8)

Om handeln skulle minska och för att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter så att den temporärt kan dra tillbaka det tillfälliga upphävandet. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (6).

| (9) | För att säkerställa kontinuiteten efter det att bestämmelserna i förordning (EU) nr 1386/2011 upphör att gälla bör de åtgärder som föreskrivs i den här förordningen tillämpas från och med den 1 januari 2022 till och med den 31 december 2031. |
| --- | --- |

(9)

För att säkerställa kontinuiteten efter det att bestämmelserna i förordning (EU) nr 1386/2011 upphör att gälla bör de åtgärder som föreskrivs i den här förordningen tillämpas från och med den 1 januari 2022 till och med den 31 december 2031.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Från och med den 1 januari 2022 till och med den 31 december 2031 ska de tullar i Gemensamma tulltaxan som avses i artikel 56.2 c i förordning (EU) nr 952/2013, som är tillämpliga på import till Kanarieöarna av insatsvaror för kommersiell eller industriell användning vilka omfattas av de KN-nummer som förtecknas i bilaga I till den här förordningen, tillfälligt upphävas i deras helhet.

I enlighet med de relevanta bestämmelserna i förordning (EU) nr 952/2013 och förordning (EU) 2015/2447 ska dessa insatsvaror i minst 24 månader efter det att de har övergått till fri omsättning användas av ekonomiska aktörer som är etablerade på Kanarieöarna.

Artikel 2

Från och med den 1 januari 2022 till och med den 31 december 2031 ska de tullar i Gemensamma tulltaxan som avses i artikel 56.2 c i förordning (EU) nr 952/2013, som är tillämpliga på import till Kanarieöarna av råvaror, delar och komponenter vilka omfattas av de KN-nummer som förtecknas i bilaga II till den här förordningen och vilka används för industriell bearbetning eller för underhåll, tillfälligt upphävas i deras helhet.

Artikel 3

Det tillfälliga tullupphävande som avses i artiklarna 1 och 2 ska omfattas av tullövervakning i samband med slutanvändning i enlighet med artikel 254 i förordning (EU) nr 952/2013.

Artikel 4

1.   Om kommissionen har anledning att tro att de tillfälliga upphävanden som fastställs i denna förordning har lett till en minskning av handeln för en särskild produkt ska den ges befogenhet att anta genomförandeakter i syfte att temporärt dra tillbaka det tillfälliga upphävandet avseende den produkten under en period på högst tolv månader. Sådana genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 5.2.

Säkerhet ska ställas för importtullar för produkter för vilka upphävandet tillfälligt har dragits tillbaka, och de berörda produkternas övergång till fri omsättning på Kanarieöarna ska ske på villkor att en sådan säkerhet ställs.

2.   Om rådet i enlighet med det förfarande som anges i fördraget inom den tolvmånadersperiod som avses i punkt 1 beslutar att det tillfälliga upphävandet slutgiltigt ska dras tillbaka, ska den tull för vilken säkerhet ställts slutgiltigt tas ut.

3.   Om rådet inte antar ett beslut om att det tillfälliga upphävandet slutligen ska dras tillbaka inom den tolvmånadersperiod som avses i punkt 2, ska säkerheten frisläppas.

Artikel 5

1.   Kommissionen ska biträdas av den tullkodexkommitté som inrättats genom artikel 285.1 i förordning (EU) nr 952/2013.

2.   När det hänvisas till denna punkt ska artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.

Artikel 6

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2022.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 23 november 2021.

På rådets vägnar

G. DOVŽAN

Ordförande

---

(1)  Yttrande av den 5 oktober 2021 (ännu inte offentliggjort i EUT).

1

(2)  Yttrande av den 20 oktober 2021 (ännu inte offentliggjort i EUT).

2

(3)  Rådets förordning (EU) nr 1386/2011 av den 19 december 2011 om tillfälligt upphävande av de autonoma tullarna i Gemensamma tulltaxan för import av vissa industriprodukter till Kanarieöarna (EUT L 345, 29.12.2011, s. 1).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 av den 9 oktober 2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (EUT L 269, 10.10.2013, s. 1).

4

(5)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2447 av den 24 november 2015 om närmare regler för genomförande av vissa bestämmelser i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (EUT L 343, 29.12.2015, s. 558).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

6

---

BILAGA I

Insatsvaror för kommersiell eller industriell användning som för närvarande klassificeras enligt följande KN-nummer (1):

| 4011 20 | 8418 61 00 | 8519 20 | 9006 30 00 |
| --- | --- | --- | --- |
| 4011 30 00 | 8418 69 00 | 8701 | 9006 53 |
| 4011 70 00 | 8418 91 00 | 8702 | 9006 59 |
| 4011 80 00 | 8418 99 | 8704 21 | 9007 10 00 |
| 4011 90 00 | 8427 | 8704 22 | 9007 20 00 |
| 5608 | 8431 20 00 | 8704 23 | 9008 50 00 |
| 6403 40 00 | 8441 40 00 | 8704 31 | 9010 10 00 |
| 6403 51 05 | 8450 11 90 | 8704 32 | 9011 20 90 |
| 6403 59 05 | 8450 12 00 | 8704 41 | 9030 33 20 |
| 6403 91 05 | 8450 19 00 | 8704 42 | 9106 |
| 6403 99 05 | 8450 20 00 | 8704 43 | 9107 00 00 |
| 8415 | 8450 90 00 | 8704 51 | 9207 |
| 8418 30 80 | 8472 30 00 | 8704 52 | 9506 91 90 |
| 8418 40 80 | 8479 90 | 8704 60 | 9507 10 00 |
| 8418 50 | 8501 | 8704 90 00 | 9507 20 90 |
| | | 8705 | 9507 30 00 |

4011 20

8418 61 00

8519 20

9006 30 00

4011 30 00

8418 69 00

8701

9006 53

4011 70 00

8418 91 00

8702

9006 59

4011 80 00

8418 99

8704 21

9007 10 00

4011 90 00

8427

8704 22

9007 20 00

5608

8431 20 00

8704 23

9008 50 00

6403 40 00

8441 40 00

8704 31

9010 10 00

6403 51 05

8450 11 90

8704 32

9011 20 90

6403 59 05

8450 12 00

8704 41

9030 33 20

6403 91 05

8450 19 00

8704 42

9106

6403 99 05

8450 20 00

8704 43

9107 00 00

8415

8450 90 00

8704 51

9207

8418 30 80

8472 30 00

8704 52

9506 91 90

8418 40 80

8479 90

8704 60

9507 10 00

8418 50

8501

8704 90 00

9507 20 90

8705

9507 30 00

---

(1)  Enligt definitionen i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1832 av den 12 oktober 2021 om ändring av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (EUT L 385, 29.10.2021, s. 1).

---

BILAGA II

Råvaror, delar och komponenter vilka ska användas för jordbruksändamål, för industriell bearbetning eller underhåll som för närvarande klassificeras enligt följande KN-nummer (1):

| 3901 | 5208 | 5507 00 00 | 7601 |
| --- | --- | --- | --- |
| 3902 10 00 | 5209 | 5508 10 10 | 7607 20 |
| 3903 11 00 | 5210 | 5508 20 10 | 8529 90 |
| 3903 19 00 | 5212 | 5509 | 8706 00 |
| 3904 10 00 | 5401 10 12 | 5510 | 8707 |
| 3906 10 00 | 5401 10 14 | 5512 | 8708 |
| 4407 21 | 5401 20 10 | 5513 | 8714 |
| 4407 22 | 5402 | 5514 | 9002 90 00 |
| 4407 23 | 5403 | 5515 | 9006 91 00 |
| 4407 25 | 5404 11 00 | 5516 | 9007 91 00 |
| 4407 26 | 5404 90 | 5603 94 | 9007 92 00 |
| 4407 29 | 5407 | 5604 10 00 | 9008 90 00 |
| 4407 99 40 | 5408 | 6001 | 9010 90 80 |
| 4410 | 5501 | 6002 | 9104 00 00 |
| 4412 | 5502 | 6217 90 | 9108 |
| 5108 | 5503 | 6305 | 9109 |
| 5110 00 00 | 5504 | 6309 00 00 | 9110 |
| 5111 | 5505 | 6406 | 9111 |
| 5112 | 5506 | 7326 90 | 9112 |
| 5205 | | | 9114 |

3901

5208

5507 00 00

7601

3902 10 00

5209

5508 10 10

7607 20

3903 11 00

5210

5508 20 10

8529 90

3903 19 00

5212

5509

8706 00

3904 10 00

5401 10 12

5510

8707

3906 10 00

5401 10 14

5512

8708

4407 21

5401 20 10

5513

8714

4407 22

5402

5514

9002 90 00

4407 23

5403

5515

9006 91 00

4407 25

5404 11 00

5516

9007 91 00

4407 26

5404 90

5603 94

9007 92 00

4407 29

5407

5604 10 00

9008 90 00

4407 99 40

5408

6001

9010 90 80

4410

5501

6002

9104 00 00

4412

5502

6217 90

9108

5108

5503

6305

9109

5110 00 00

5504

6309 00 00

9110

5111

5505

6406

9111

5112

5506

7326 90

9112

5205

9114

---

(1)  Enligt definitionen i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1832 av den 12 oktober 2021 om ändring av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (EUT L 385, 29.10.2021, s. 1).

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 25.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 420/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 420/6

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2021/2049

av den 24 november 2021

om förnyelse av godkännandet av det verksamma ämnet cypermetrin som ett kandidatämne för substitution i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, och om ändring av bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (1), särskilt artikel 20.1 jämförd med artikel 24.1, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens direktiv 2005/53/EG (2) togs cypermetrin upp som verksamt ämne i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG (3). |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens direktiv 2005/53/EG (2) togs cypermetrin upp som verksamt ämne i bilaga I till rådets direktiv 91/414/EEG (3).

| (2) | Verksamma ämnen som har tagits upp i bilaga I till direktiv 91/414/EEG anses vara godkända enligt förordning (EG) nr 1107/2009 och de förtecknas i del A i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (4). |
| --- | --- |

(2)

Verksamma ämnen som har tagits upp i bilaga I till direktiv 91/414/EEG anses vara godkända enligt förordning (EG) nr 1107/2009 och de förtecknas i del A i bilagan till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 (4).

| (3) | Godkännandet av det verksamma ämnet cypermetrin enligt del A i bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 löper ut den 31 oktober 2022. |
| --- | --- |

(3)

Godkännandet av det verksamma ämnet cypermetrin enligt del A i bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 löper ut den 31 oktober 2022.

| (4) | En ansökan om förnyelse av godkännandet av cypermetrin lämnades in i enlighet med artikel 1 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 844/2012 (5) inom den tidsfrist som föreskrivs i den artikeln. |
| --- | --- |

(4)

En ansökan om förnyelse av godkännandet av cypermetrin lämnades in i enlighet med artikel 1 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 844/2012 (5) inom den tidsfrist som föreskrivs i den artikeln.

| (5) | Sökanden lämnade in den kompletterande dokumentation som krävs i enlighet med artikel 6 i genomförandeförordning (EU) nr 844/2012. Den rapporterande medlemsstaten konstaterade att ansökan var fullständig. |
| --- | --- |

(5)

Sökanden lämnade in den kompletterande dokumentation som krävs i enlighet med artikel 6 i genomförandeförordning (EU) nr 844/2012. Den rapporterande medlemsstaten konstaterade att ansökan var fullständig.

| (6) | Den rapporterande medlemsstaten utarbetade ett utkast till bedömningsrapport om förnyelse i samråd med den medrapporterande medlemsstaten och överlämnade det till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (livsmedelsmyndigheten) och kommissionen den 8 maj 2017. |
| --- | --- |

(6)

Den rapporterande medlemsstaten utarbetade ett utkast till bedömningsrapport om förnyelse i samråd med den medrapporterande medlemsstaten och överlämnade det till Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (livsmedelsmyndigheten) och kommissionen den 8 maj 2017.

| (7) | Livsmedelsmyndigheten gjorde den kompletterande sammanfattningen tillgänglig för allmänheten. Livsmedelsmyndigheten sände även utkastet till bedömningsrapport om förnyelse till sökandena och till medlemsstaterna för synpunkter, och inledde ett offentligt samråd om det. Livsmedelsmyndigheten vidarebefordrade de mottagna synpunkterna till kommissionen. |
| --- | --- |

(7)

Livsmedelsmyndigheten gjorde den kompletterande sammanfattningen tillgänglig för allmänheten. Livsmedelsmyndigheten sände även utkastet till bedömningsrapport om förnyelse till sökandena och till medlemsstaterna för synpunkter, och inledde ett offentligt samråd om det. Livsmedelsmyndigheten vidarebefordrade de mottagna synpunkterna till kommissionen.

| (8) | Den 8 augusti 2018 meddelade livsmedelsmyndigheten kommissionen sin slutsats (6) om huruvida cypermetrin kan förväntas uppfylla kriterierna för godkännande i artikel 4 i förordning (EG) nr 1107/2009. Efter diskussioner med medlemsstaterna fick livsmedelsmyndigheten i uppdrag av kommissionen att undersöka ytterligare riskreducerande åtgärder som inte togs upp i livsmedelsmyndighetens slutsats. I det uttalande om riskreducerande åtgärder avseende cypermetrin som livsmedelsmyndigheten offentliggjorde den 4 oktober 2019 (7) angav myndigheten nivåerna för nödvändig avdriftsreducering och de åtgärder som skulle behövas för att styrka en låg risk för icke-målorganismer, särskilt vattenlevande organismer och leddjur som inte är målarter, inklusive bin. Kommissionen lade fram ett utkast till rapport om förnyelse avseende cypermetrin för ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder den 24–25 januari 2019. |
| --- | --- |

(8)

Den 8 augusti 2018 meddelade livsmedelsmyndigheten kommissionen sin slutsats (6) om huruvida cypermetrin kan förväntas uppfylla kriterierna för godkännande i artikel 4 i förordning (EG) nr 1107/2009. Efter diskussioner med medlemsstaterna fick livsmedelsmyndigheten i uppdrag av kommissionen att undersöka ytterligare riskreducerande åtgärder som inte togs upp i livsmedelsmyndighetens slutsats. I det uttalande om riskreducerande åtgärder avseende cypermetrin som livsmedelsmyndigheten offentliggjorde den 4 oktober 2019 (7) angav myndigheten nivåerna för nödvändig avdriftsreducering och de åtgärder som skulle behövas för att styrka en låg risk för icke-målorganismer, särskilt vattenlevande organismer och leddjur som inte är målarter, inklusive bin. Kommissionen lade fram ett utkast till rapport om förnyelse avseende cypermetrin för ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder den 24–25 januari 2019.

| (9) | När det gäller de kriterier för fastställande av hormonstörande egenskaper som infördes genom kommissionens förordning (EU) 2018/605 (8) anser kommissionen på grundval av den tillgängliga vetenskapliga information som sammanfattats i livsmedelsmyndighetens slutsats att cypermetrin inte kan anses ha hormonstörande egenskaper. |
| --- | --- |

(9)

När det gäller de kriterier för fastställande av hormonstörande egenskaper som infördes genom kommissionens förordning (EU) 2018/605 (8) anser kommissionen på grundval av den tillgängliga vetenskapliga information som sammanfattats i livsmedelsmyndighetens slutsats att cypermetrin inte kan anses ha hormonstörande egenskaper.

| (10) | Kommissionen uppmanade sökandena att lämna synpunkter på livsmedelsmyndighetens slutsats och, i enlighet med artikel 14.1 tredje stycket i genomförandeförordning (EU) nr 844/2012, på rapporten om förnyelse. Sökandena inkom med synpunkter, som har granskats omsorgsfullt. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen uppmanade sökandena att lämna synpunkter på livsmedelsmyndighetens slutsats och, i enlighet med artikel 14.1 tredje stycket i genomförandeförordning (EU) nr 844/2012, på rapporten om förnyelse. Sökandena inkom med synpunkter, som har granskats omsorgsfullt.

| (11) | De representativa användningsområdena är besprutning utomhus, för vilka kriterierna för godkännande i artikel 4 i förordning (EG) nr 1107/2009 är uppfyllda under förutsättning att lämpliga riskreducerande åtgärder vidtas för att säkerställa den skyddsnivå som krävs för vattenlevande organismer och leddjur som inte är målarter, inklusive bin. Det har därför konstaterats att kriterierna för godkännande i artikel 4 i förordning (EG) nr 1107/2009 är uppfyllda med avseende på ett eller flera representativa användningsområden för minst ett växtskyddsmedel som innehåller cypermetrin, om det fastställs lämpliga villkor och begränsningar i enlighet med artikel 6 i förordning (EG) nr 1107/2009. |
| --- | --- |

(11)

De representativa användningsområdena är besprutning utomhus, för vilka kriterierna för godkännande i artikel 4 i förordning (EG) nr 1107/2009 är uppfyllda under förutsättning att lämpliga riskreducerande åtgärder vidtas för att säkerställa den skyddsnivå som krävs för vattenlevande organismer och leddjur som inte är målarter, inklusive bin. Det har därför konstaterats att kriterierna för godkännande i artikel 4 i förordning (EG) nr 1107/2009 är uppfyllda med avseende på ett eller flera representativa användningsområden för minst ett växtskyddsmedel som innehåller cypermetrin, om det fastställs lämpliga villkor och begränsningar i enlighet med artikel 6 i förordning (EG) nr 1107/2009.

| (12) | Riskbedömningen i samband med förnyelsen av godkännandet av cypermetrin bygger på ett begränsat antal representativa användningsområden, vilka dock inte begränsar de användningsområden för vilka växtskyddsmedel som innehåller cypermetrin får godkännas. Begränsningen till användning som insekticid bör därför inte bibehållas. |
| --- | --- |

(12)

Riskbedömningen i samband med förnyelsen av godkännandet av cypermetrin bygger på ett begränsat antal representativa användningsområden, vilka dock inte begränsar de användningsområden för vilka växtskyddsmedel som innehåller cypermetrin får godkännas. Begränsningen till användning som insekticid bör därför inte bibehållas.

| (13) | Kommissionen anser dock att cypermetrin är ett kandidatämne för substitution enligt artikel 24 i förordning (EG) nr 1107/2009. Eftersom cypermetrin är en blandning av åtta isomerer och innehåller en betydande andel icke aktiva isomerer uppfyller ämnet villkoret i punkt 4 fjärde strecksatsen i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009. |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen anser dock att cypermetrin är ett kandidatämne för substitution enligt artikel 24 i förordning (EG) nr 1107/2009. Eftersom cypermetrin är en blandning av åtta isomerer och innehåller en betydande andel icke aktiva isomerer uppfyller ämnet villkoret i punkt 4 fjärde strecksatsen i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009.

| (14) | Godkännandet av cypermetrin som kandidatämne för substitution bör därför förnyas. |
| --- | --- |

(14)

Godkännandet av cypermetrin som kandidatämne för substitution bör därför förnyas.

| (15) | I enlighet med artikel 14.1 i förordning (EG) nr 1107/2009 jämförd med artikel 6 i samma förordning och mot bakgrund av aktuella vetenskapliga och tekniska rön är det dock nödvändigt att föreskriva vissa villkor och begränsningar. Främst bör ytterligare bekräftande information begäras in. |
| --- | --- |

(15)

I enlighet med artikel 14.1 i förordning (EG) nr 1107/2009 jämförd med artikel 6 i samma förordning och mot bakgrund av aktuella vetenskapliga och tekniska rön är det dock nödvändigt att föreskriva vissa villkor och begränsningar. Främst bör ytterligare bekräftande information begäras in.

| (16) | För att göra slutsatsen att cypermetrin inte har hormonstörande egenskaper mer tillförlitlig bör sökandena, i enlighet med punkt 2.2 b i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009, lämna en uppdaterad bedömning avseende kriterierna i punkterna 3.6.5 och 3.8.2 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009, i dess ändrade lydelse enligt förordning (EU) 2018/605, och i enlighet med vägledningen för identifiering av hormonstörande ämnen (9). |
| --- | --- |

(16)

För att göra slutsatsen att cypermetrin inte har hormonstörande egenskaper mer tillförlitlig bör sökandena, i enlighet med punkt 2.2 b i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009, lämna en uppdaterad bedömning avseende kriterierna i punkterna 3.6.5 och 3.8.2 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009, i dess ändrade lydelse enligt förordning (EU) 2018/605, och i enlighet med vägledningen för identifiering av hormonstörande ämnen (9).

| (17) | Genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(17)

Genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (18) | Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1449 (10) förlängdes godkännandeperioden för cypermetrin till den 31 oktober 2022 så att förnyelseförfarandet hinner slutföras innan godkännandeperioden för det verksamma ämnet löper ut. Eftersom ett beslut om förnyelse har fattats innan den förlängda godkännandeperioden löper ut bör den här förordningen emellertid börja tillämpas så snart som möjligt. |
| --- | --- |

(18)

Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1449 (10) förlängdes godkännandeperioden för cypermetrin till den 31 oktober 2022 så att förnyelseförfarandet hinner slutföras innan godkännandeperioden för det verksamma ämnet löper ut. Eftersom ett beslut om förnyelse har fattats innan den förlängda godkännandeperioden löper ut bör den här förordningen emellertid börja tillämpas så snart som möjligt.

| (19) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(19)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förnyelse av godkännandet av verksamt ämne

Godkännandet av det verksamma ämnet cypermetrin förnyas enligt bilaga I.

Artikel 2

Ändringar av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011

Bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 ska ändras i enlighet med bilaga II till den här förordningen.

Artikel 3

Ikraftträdande och tillämpningsdatum

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Den ska tillämpas från och med den 1 februari 2022.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 november 2021.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 309, 24.11.2009, s. 1.

1

(2)  Kommissionens direktiv 2005/53/EG av den 16 september 2005 om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG i syfte att införa klorotalonil, klorotoluron, cypermetrin, daminozid och tiofanatmetyl som verksamma ämnen (EUT L 241, 17.9.2005, s. 51).

2

(3)  Rådets direktiv 91/414/EEG av den 15 juli 1991 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (EGT L 230, 19.8.1991, s. 1).

3

(4)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 av den 25 maj 2011 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 vad gäller förteckningen över godkända verksamma ämnen (EUT L 153, 11.6.2011, s. 1).

4

(5)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 844/2012 av den 18 september 2012 om fastställande av de bestämmelser som behövs för att genomföra förnyelseförfarandet för verksamma ämnen enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden (EUT L 252, 19.9.2012, s. 26).

5

(6)  
  ”Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance cypermethrin”, EFSA Journal, vol. 16(2018):8, artikelnr 5402 (www.efsa.europa.eu).

6

EFSA Journal

(7)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5822.

7

(8)  Kommissionens förordning (EU) 2018/605 av den 19 april 2018 om ändring av bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009 genom angivande av vetenskapliga kriterier för att fastställa hormonstörande egenskaper (EUT L 101, 20.4.2018, s. 33).

8

(9)  
  ”Guidance for the identification of endocrine disruptors in the context of Regulations (EU) No 528/2012 and (EC) No 1107/2009” (https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5311).

9

(10)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2021/1449 av den 3 september 2021 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 vad gäller förlängning av godkännandeperioderna för de verksamma ämnena 2-fenylfenol (inkl. dess salter, t.ex. natriumsalt), 8-hydroxikinolin, amidosulfuron, bifenox, klormekvat, klorotoluron, klofentezin, klomazon, cypermetrin, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflufenikan, dimetaklor, etofenprox, fenoxaprop-P, fenpropidin, fludioxonil, flufenacet, fostiazat, indoxakarb, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, paraffinoljor, paraffinolja, penkonazol, pikloram, propakizafop, prosulfokarb, kizalofop-P-etyl, kizalofop-P-tefuryl, svavel, tetrakonazol, triallat, triflusulfuron och tritosulfuron (EUT L 313, 6.9.2021, s. 20).

10

---

BILAGA I

| Trivialnamn,identifikationsnummer | Namn enligt IUPAC | Renhetsgrad (1) | Datum för godkännande | Godkännande till och med | Särskilda bestämmelser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cypermetrin
  CAS-nr 52315-07-8
  CIPAC-nr 332 | (RS)-α-cyano-3-fenoxibensyl-(1RS,3RS;1RS,3SR)-3-(2,2-diklorvinyl)-2,2-dimetylcyklopropankarboxylat
  eller
  (RS)-α-cyano-3-fenoxibensyl-(1RS)-cis-trans-3-(2,2-diklorvinyl)-2,2-dimetylcyklopropankarboxylat | 920 g/kg
  cis:trans: 40/60–60/40
  Följande föroreningar är av toxikologisk betydelse och får inte överstiga följande halter i den tekniska produkten:
  Hexan: 5 g/kg | 1 februari 2022 | 31 januari 2029 | Får endast godkännas för yrkesmässigt bruk.
  Vid godkännande av växtskyddsmedel som innehåller cypermetrin för besprutning utomhus ska icke-målorganismer, särskilt vattenlevande organismer och leddjur som inte är målarter inklusive bin, skyddas på följande sätt:






  — | Riskreducerande åtgärder för att minska avdriften ska vidtas så att exponeringen begränsas till ≤ 5,8 mg verksamt ämne/ha utanför odlingsområden, och vid besprutning under våren, till en koncentration på ≤ 0,0038 μg verksamt ämne/l i vattenförekomster. |

Trivialnamn,identifikationsnummer

Namn enligt IUPAC

Renhetsgrad (1)

Datum för godkännande

Godkännande till och med

Särskilda bestämmelser

Cypermetrin

CAS-nr 52315-07-8

CIPAC-nr 332

(RS)-α-cyano-3-fenoxibensyl-(1RS,3RS;1RS,3SR)-3-(2,2-diklorvinyl)-2,2-dimetylcyklopropankarboxylat

eller

(RS)-α-cyano-3-fenoxibensyl-(1RS)-cis-trans-3-(2,2-diklorvinyl)-2,2-dimetylcyklopropankarboxylat

920 g/kg

cis:trans: 40/60–60/40

Följande föroreningar är av toxikologisk betydelse och får inte överstiga följande halter i den tekniska produkten:

Hexan: 5 g/kg

1 februari 2022

31 januari 2029

Får endast godkännas för yrkesmässigt bruk.

Vid godkännande av växtskyddsmedel som innehåller cypermetrin för besprutning utomhus ska icke-målorganismer, särskilt vattenlevande organismer och leddjur som inte är målarter inklusive bin, skyddas på följande sätt:

—

Riskreducerande åtgärder för att minska avdriften ska vidtas så att exponeringen begränsas till ≤ 5,8 mg verksamt ämne/ha utanför odlingsområden, och vid besprutning under våren, till en koncentration på ≤ 0,0038 μg verksamt ämne/l i vattenförekomster.

| — | Får godkännas för användning endast när grödan inte blommar och när inget blommande ogräs förekommer. |
| --- | --- |

—

Får godkännas för användning endast när grödan inte blommar och när inget blommande ogräs förekommer.

Vid tillämpningen av de enhetliga principer som avses i artikel 29.6 i förordning (EG) nr 1107/2009 ska hänsyn tas till slutsatserna i rapporten om förnyelse av cypermetrin, särskilt tilläggen I och II. Medlemsstaterna ska vara särskilt uppmärksamma på följande:

| — | Skyddet av vattenlevande organismer och leddjur som inte är målarter, inklusive bin. |
| --- | --- |

—

Skyddet av vattenlevande organismer och leddjur som inte är målarter, inklusive bin.

| — | Bedömningen av risken för konsumenterna. |
| --- | --- |

—

Bedömningen av risken för konsumenterna.

| — | Den tekniska specifikationen av det verksamma ämne som används i växtskyddsmedel. |
| --- | --- |

—

Den tekniska specifikationen av det verksamma ämne som används i växtskyddsmedel.

Medlemsstaterna ska när det anses vara lämpligt fastställa krav på övervakning när godkännanden beviljas i enlighet med artikel 6 i i förordning (EG) nr 1107/2009 i syfte att komplettera övervakningen enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG (2)och 2009/128/EG (3).

Sökanden ska inkomma med bekräftande information till kommissionen, medlemsstaterna och livsmedelsmyndigheten om följande:

| 1. | Den toxikologiska profilen för metaboliter innehållande 3-fenoxibensoyl. |
| --- | --- |

1.

Den toxikologiska profilen för metaboliter innehållande 3-fenoxibensoyl.

| 2. | Den relativa toxiciteten för enskilda cypermetrinisomerer, särskilt enantiomeren (1S-cis-αR). |
| --- | --- |

2.

Den relativa toxiciteten för enskilda cypermetrinisomerer, särskilt enantiomeren (1S-cis-αR).

| 3. | Effekten av vattenreningsprocesser på typen av resthalter i ytvatten och grundvatten när ytvatten eller grundvatten används som dricksvatten. |
| --- | --- |

3.

Effekten av vattenreningsprocesser på typen av resthalter i ytvatten och grundvatten när ytvatten eller grundvatten används som dricksvatten.

| 4. | Punkterna 3.6.5 och 3.8.2 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009, i dess ändrade lydelse enligt förordning (EU) 2018/605. |
| --- | --- |

4.

Punkterna 3.6.5 och 3.8.2 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009, i dess ändrade lydelse enligt förordning (EU) 2018/605.

Sökanden ska inkomma med följande:

| — | Den information som avses i punkt 1 senast den 15 december 2022. |
| --- | --- |

—

Den information som avses i punkt 1 senast den 15 december 2022.

| — | Den information som avses i punkt 2 senast den 15 december 2023. |
| --- | --- |

—

Den information som avses i punkt 2 senast den 15 december 2023.

| — | Den information som avses i punkt 3 inom två år från det att kommissionen offentliggjort en vägledning om utvärdering av effekten av vattenreningsprocesser på typen av resthalter i ytvatten och grundvatten. |
| --- | --- |

—

Den information som avses i punkt 3 inom två år från det att kommissionen offentliggjort en vägledning om utvärdering av effekten av vattenreningsprocesser på typen av resthalter i ytvatten och grundvatten.

När det gäller punkterna 3.6.5 och 3.8.2 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009, i dess ändrade lydelse enligt förordning (EU) 2018/605, en uppdaterad bedömning av den information som redan lämnats in och, i tillämpliga fall, ytterligare information för att bekräfta avsaknaden av hormonstörande effekter senast den 15 december 2023.

---

(1)  Ytterligare uppgifter om det verksamma ämnets identitet och specifikation finns i rapporten om förnyelse.

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1).

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/128/EG av den 21 oktober 2009 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel (EUT L 309, 24.11.2009, s. 71).

---

BILAGA II

Bilagan till genomförandeförordning (EU) nr 540/2011 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I del A ska post 103 om cypermetrin utgå. |
| --- | --- |

1.

I del A ska post 103 om cypermetrin utgå.

| 2. | I del E ska följande post läggas till:











  ”14 | Cypermetrin
  CAS-nr 52315-07-8
  CIPAC-nr 332 | (RS)-α-cyano-3-fenoxibensyl-(1RS,3RS;1RS,3SR)-3-(2,2-diklorvinyl)-2,2-dimetylcyklopropankarboxylat
  eller
  (RS)-α-cyano-3-fenoxibensyl-(1RS)-cis-trans-3-(2,2-diklorvinyl)-2,2-dimetylcyklopropankarboxylat | 920 g/kg
  cis:trans: 40/60–60/40
  Följande föroreningar är av toxikologisk betydelse och får inte överstiga följande halter i den tekniska produkten:
  Hexan: 5 g/kg | 1 februari 2022 | 31 januari 2029 | Får endast godkännas för yrkesmässigt bruk.
  Vid godkännande av växtskyddsmedel som innehåller cypermetrin för besprutning utomhus ska icke-målorganismer, särskilt vattenlevande organismer och leddjur som inte är målarter inklusive bin, skyddas på följande sätt:






  — | Riskreducerande åtgärder för att minska avdriften ska vidtas så att exponeringen begränsas till ≤ 5,8 mg verksamt ämne/ha utanför odlingsområden, och vid besprutning under våren, till en koncentration på ≤ 0,0038 μg verksamt ämne/l i vattenförekomster. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

2.

I del E ska följande post läggas till:

”14

Cypermetrin

CAS-nr 52315-07-8

CIPAC-nr 332

(RS)-α-cyano-3-fenoxibensyl-(1RS,3RS;1RS,3SR)-3-(2,2-diklorvinyl)-2,2-dimetylcyklopropankarboxylat

eller

(RS)-α-cyano-3-fenoxibensyl-(1RS)-cis-trans-3-(2,2-diklorvinyl)-2,2-dimetylcyklopropankarboxylat

920 g/kg

cis:trans: 40/60–60/40

Följande föroreningar är av toxikologisk betydelse och får inte överstiga följande halter i den tekniska produkten:

Hexan: 5 g/kg

1 februari 2022

31 januari 2029

Får endast godkännas för yrkesmässigt bruk.

Vid godkännande av växtskyddsmedel som innehåller cypermetrin för besprutning utomhus ska icke-målorganismer, särskilt vattenlevande organismer och leddjur som inte är målarter inklusive bin, skyddas på följande sätt:

—

Riskreducerande åtgärder för att minska avdriften ska vidtas så att exponeringen begränsas till ≤ 5,8 mg verksamt ämne/ha utanför odlingsområden, och vid besprutning under våren, till en koncentration på ≤ 0,0038 μg verksamt ämne/l i vattenförekomster.

| — | Får godkännas för användning endast när grödan inte blommar och när inget blommande ogräs förekommer. |
| --- | --- |

—

Får godkännas för användning endast när grödan inte blommar och när inget blommande ogräs förekommer.

Vid tillämpningen av de enhetliga principer som avses i artikel 29.6 i förordning (EG) nr 1107/2009 ska hänsyn tas till slutsatserna i rapporten om förnyelse av cypermetrin, särskilt tilläggen I och II. Medlemsstaterna ska vara särskilt uppmärksamma på följande:

| — | Skyddet av vattenlevande organismer och leddjur som inte är målarter, inklusive bin. |
| --- | --- |

—

Skyddet av vattenlevande organismer och leddjur som inte är målarter, inklusive bin.

| — | Bedömningen av risken för konsumenterna. |
| --- | --- |

—

Bedömningen av risken för konsumenterna.

| — | Den tekniska specifikationen av det verksamma ämne som används i växtskyddsmedel. |
| --- | --- |

—

Den tekniska specifikationen av det verksamma ämne som används i växtskyddsmedel.

Medlemsstaterna ska när det anses vara lämpligt fastställa krav på övervakning när godkännanden beviljas i enlighet med artikel 6 i i förordning (EG) nr 1107/2009 i syfte att komplettera övervakningen enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG (*1) och direktiv 2009/128/EG (*2).

Sökanden ska inkomma med bekräftande information till kommissionen, medlemsstaterna och livsmedelsmyndigheten om följande:

| 1. | Den toxikologiska profilen för metaboliter innehållande 3-fenoxibensoyl. |
| --- | --- |

1.

Den toxikologiska profilen för metaboliter innehållande 3-fenoxibensoyl.

| 2. | Den relativa toxiciteten för enskilda cypermetrinisomerer, särskilt enantiomeren (1S-cis-αR). |
| --- | --- |

2.

Den relativa toxiciteten för enskilda cypermetrinisomerer, särskilt enantiomeren (1S-cis-αR).

| 3. | Effekten av vattenreningsprocesser på typen av resthalter i ytvatten och grundvatten när ytvatten eller grundvatten används som dricksvatten. |
| --- | --- |

3.

Effekten av vattenreningsprocesser på typen av resthalter i ytvatten och grundvatten när ytvatten eller grundvatten används som dricksvatten.

| 4. | Punkterna 3.6.5 och 3.8.2 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009, i dess ändrade lydelse enligt förordning (EU) 2018/605. |
| --- | --- |

4.

Punkterna 3.6.5 och 3.8.2 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009, i dess ändrade lydelse enligt förordning (EU) 2018/605.

Sökanden ska inkomma med följande:

| — | Den information som avses i punkt 1 senast den 15 december 2022. |
| --- | --- |

—

Den information som avses i punkt 1 senast den 15 december 2022.

| — | Den information som avses i punkt 2 senast den 15 december 2023. |
| --- | --- |

—

Den information som avses i punkt 2 senast den 15 december 2023.

| — | Den information som avses i punkt 3 inom två år från det att kommissionen offentliggjort en vägledning om utvärdering av effekten av vattenreningsprocesser på typen av resthalter i ytvatten och grundvatten. |
| --- | --- |

—

Den information som avses i punkt 3 inom två år från det att kommissionen offentliggjort en vägledning om utvärdering av effekten av vattenreningsprocesser på typen av resthalter i ytvatten och grundvatten.

När det gäller punkterna 3.6.5 och 3.8.2 i bilaga II till förordning (EG) nr 1107/2009, i dess ändrade lydelse enligt förordning (EU) 2018/605, en uppdaterad bedömning av den information som redan lämnats in och, i tillämpliga fall, ytterligare information för att bekräfta avsaknaden av hormonstörande effekter senast den 15 december 2023.

---

(*1)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1).

(*2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/128/EG av den 21 oktober 2009 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel (EUT L 309, 24.11.2009, s. 71).”

---

| 25.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 420/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 420/16

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2021/2050

av den 24 november 2021

om godkännande av ett preparat av Bacillus velezensis CECT 5940 som fodertillsats för slaktkalkoner, kalkoner som föds upp för avel, mindre vanligt förekommande fjäderfäarter avsedda för slakt och som föds upp för avel samt burfåglar (utom för reproduktion) (innehavare av godkännandet: Evonik Operations GmbH)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt om de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt om de skäl och förfaranden som gäller för sådana godkännanden.

| (2) | En ansökan om godkännande av ett preparat av Bacillus velezensis CECT 5940 har lämnats in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

En ansökan om godkännande av ett preparat av Bacillus velezensis CECT 5940 har lämnats in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003.

| (3) | Ansökan gäller godkännande av ett preparat av Bacillus velezensis CECT 5940 (tidigare taxonomisk identifiering: Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940) som fodertillsats i kategorin ”zootekniska tillsatser” för slaktkalkoner, kalkoner som föds upp för avel, mindre vanligt förekommande fjäderfäarter avsedda för slakt och som föds upp för avel samt burfåglar (utom för reproduktion). |
| --- | --- |

(3)

Ansökan gäller godkännande av ett preparat av Bacillus velezensis CECT 5940 (tidigare taxonomisk identifiering: Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940) som fodertillsats i kategorin ”zootekniska tillsatser” för slaktkalkoner, kalkoner som föds upp för avel, mindre vanligt förekommande fjäderfäarter avsedda för slakt och som föds upp för avel samt burfåglar (utom för reproduktion).

| (4) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad livsmedelsmyndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 5 maj 2021 (2) att preparatet av Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs hälsa, konsumenternas säkerhet eller miljön. Livsmedelsmyndigheten konstaterade också att preparatet inte är irriterande för hud eller ögon eller hudsensibiliserande men att det bör betraktas som luftvägssensibiliserande. Kommissionen anser därför att lämpliga skyddsåtgärder bör vidtas för att motverka negativa effekter på människors hälsa, framför allt vad gäller användare av tillsatsen. Livsmedelsmyndigheten konstaterade också att preparatet kan vara effektivt som zooteknisk tillsats i foder. Livsmedelsmyndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoder för fodertillsatsen i foder som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad livsmedelsmyndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 5 maj 2021 (2) att preparatet av Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs hälsa, konsumenternas säkerhet eller miljön. Livsmedelsmyndigheten konstaterade också att preparatet inte är irriterande för hud eller ögon eller hudsensibiliserande men att det bör betraktas som luftvägssensibiliserande. Kommissionen anser därför att lämpliga skyddsåtgärder bör vidtas för att motverka negativa effekter på människors hälsa, framför allt vad gäller användare av tillsatsen. Livsmedelsmyndigheten konstaterade också att preparatet kan vara effektivt som zooteknisk tillsats i foder. Livsmedelsmyndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Den bekräftade även den rapport om analysmetoder för fodertillsatsen i foder som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003.

| (5) | Bedömningen av preparatet av Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. Ämnet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(5)

Bedömningen av preparatet av Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. Ämnet bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det preparat i kategorin ”zootekniska tillsatser” och den funktionella gruppen ”medel som stabiliserar tarmfloran” som anges i bilagan godkänns som fodertillsats, under förutsättning att de villkor som anges i den bilagan uppfylls.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 november 2021.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  
  EFSA Journal, vol. 19(2021):6, artikelnr 6620.

2

EFSA Journal

---

BILAGA

| Tillsatsens identifieringsnummer | Namn på innehavaren av godkännandet | Tillsats | Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod | Djurart eller djurkategori | Högsta ålder | Lägsta halt | Högsta halt | Övriga bestämmelser | Godkännandet gäller till och med |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg helfoder med en vattenhalt på 12 % |
| Kategori: zootekniska tillsatser. Funktionell grupp: medel som stabiliserar tarmfloran |
| 4b1822i | Evonik Operations GmbH | Bacillus velezensis CECT 5940 | Tillsatsens sammansättning

  Preparat av Bacillus velezensis CECT 5940 som innehåller minst
  —1 × 109 CFU/g tillsats
  Fast form | Slaktkalkoner
  Kalkoner som föds upp för avel
  Mindre vanligt förekommande fjäderfäarter avsedda för slakt och som föds upp för avel
  Burfåglar (utom för reproduktion) | — | 1 × 109 | — | 1. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringsvillkor och stabilitet vid värmebehandling. |

Tillsatsens identifieringsnummer

Namn på innehavaren av godkännandet

Tillsats

Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod

Djurart eller djurkategori

Högsta ålder

Lägsta halt

Högsta halt

Övriga bestämmelser

Godkännandet gäller till och med

CFU/kg helfoder med en vattenhalt på 12 %

Kategori: zootekniska tillsatser. Funktionell grupp: medel som stabiliserar tarmfloran

4b1822i

Evonik Operations GmbH

Bacillus velezensis CECT 5940

Tillsatsens sammansättning

Preparat av Bacillus velezensis CECT 5940 som innehåller minst

—1 × 109 CFU/g tillsats

Fast form

Slaktkalkoner

Kalkoner som föds upp för avel

Mindre vanligt förekommande fjäderfäarter avsedda för slakt och som föds upp för avel

Burfåglar (utom för reproduktion)

—

1 × 109

—

1.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningen: lagringsvillkor och stabilitet vid värmebehandling.

| 2. | Får användas i foder som innehåller följande tillåtna koccidiostatika: diklazuril och monensinnatrium. |
| --- | --- |

2.

Får användas i foder som innehåller följande tillåtna koccidiostatika: diklazuril och monensinnatrium.

| 3. | För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive andningsskydd. |
| --- | --- |

3.

För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive andningsskydd.

15.12.2031

Beskrivning av den aktiva substansen

Livsdugliga sporer av Bacillus velezensis CECT 5940

Analysmetod
   (1)

Räkning: utstryk på platta med tryptonsojaagar (EN 15784)

Identifiering: pulsfältsgelelektrofores (PFGE)

---

(1)  Närmare information om analysmetoderna finns på referenslaboratoriets webbplats: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 25.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 420/19 |
| --- | --- | --- | --- |

25.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 420/19

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2021/2051

av den 24 november 2021

om godkännande av ett preparat av Bacillus velezensis PTA-6507, Bacillus velezensis NRRL B-50013 och Bacillus velezensis NRRL B-50104 som fodertillsats för slaktkalkoner (innehavare av godkännandet: Danisco Animal Nutrition som företräds av Genencor International B.V.)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1831/2003 av den 22 september 2003 om fodertillsatser (1), särskilt artikel 9.2, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt om de skäl och förfaranden som gäller för att ett godkännande ska beviljas eller förlängas. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 1831/2003 innehåller bestämmelser om godkännande av fodertillsatser samt om de skäl och förfaranden som gäller för att ett godkännande ska beviljas eller förlängas.

| (2) | En ansökan om godkännande av ett preparat av Bacillus velezensis PTA-6507, Bacillus velezensis NRRL B-50013 och Bacillus velezensis NRRL B-50104 har lämnats in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

En ansökan om godkännande av ett preparat av Bacillus velezensis PTA-6507, Bacillus velezensis NRRL B-50013 och Bacillus velezensis NRRL B-50104 har lämnats in i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1831/2003. Till ansökan bifogades de uppgifter och handlingar som krävs enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 1831/2003.

| (3) | Ansökan gäller godkännande av ett preparat av Bacillus velezensis PTA-6507, Bacillus velezensis NRRL B-50013 och Bacillus velezensis NRRL B-50104 (tidigare Bacillus amyloliquefaciens PTA-6507, Bacillus amyloliquefaciens NRRL B-50013 och Bacillus amyloliquefaciens NRRL B-50104) som fodertillsats i kategorin ”zootekniska tillsatser” för slaktkalkoner. |
| --- | --- |

(3)

Ansökan gäller godkännande av ett preparat av Bacillus velezensis PTA-6507, Bacillus velezensis NRRL B-50013 och Bacillus velezensis NRRL B-50104 (tidigare Bacillus amyloliquefaciens PTA-6507, Bacillus amyloliquefaciens NRRL B-50013 och Bacillus amyloliquefaciens NRRL B-50104) som fodertillsats i kategorin ”zootekniska tillsatser” för slaktkalkoner.

| (4) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad livsmedelsmyndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 17 mars 2021 (2) att preparatet av Bacillus velezensis PTA-6507, Bacillus velezensis NRRL B-50013 och Bacillus velezensis NRRL B-50104 under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs hälsa, konsumenters säkerhet eller miljön. Livsmedelsmyndigheten konstaterade också att preparatet inte är irriterande för hud eller ögon och inte är hudsensibiliserande, men att det bör betraktas som luftvägssensibiliserande på grund av de aktiva substansernas proteinaktiga karaktär. Kommissionen anser därför att lämpliga skyddsåtgärder bör vidtas för att motverka negativa effekter på människors hälsa, framför allt vad gäller användare av tillsatsen. Livsmedelsmyndigheten konstaterade också att preparatet kan vara effektivt som zooteknisk tillsats i foder. Livsmedelsmyndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Livsmedelsmyndigheten bekräftade även den rapport om analysmetoder för fodertillsatsen i foder som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad livsmedelsmyndigheten) konstaterade i sitt yttrande av den 17 mars 2021 (2) att preparatet av Bacillus velezensis PTA-6507, Bacillus velezensis NRRL B-50013 och Bacillus velezensis NRRL B-50104 under föreslagna användningsvillkor inte inverkar negativt på djurs hälsa, konsumenters säkerhet eller miljön. Livsmedelsmyndigheten konstaterade också att preparatet inte är irriterande för hud eller ögon och inte är hudsensibiliserande, men att det bör betraktas som luftvägssensibiliserande på grund av de aktiva substansernas proteinaktiga karaktär. Kommissionen anser därför att lämpliga skyddsåtgärder bör vidtas för att motverka negativa effekter på människors hälsa, framför allt vad gäller användare av tillsatsen. Livsmedelsmyndigheten konstaterade också att preparatet kan vara effektivt som zooteknisk tillsats i foder. Livsmedelsmyndigheten anser inte att det behövs några särskilda krav på övervakning efter utsläppandet på marknaden. Livsmedelsmyndigheten bekräftade även den rapport om analysmetoder för fodertillsatsen i foder som lämnats av det referenslaboratorium som inrättats genom förordning (EG) nr 1831/2003.

| (5) | Bedömningen av preparatet av Bacillus velezensis PTA-6507, Bacillus velezensis NRRL B-50013 och Bacillus velezensis NRRL B-50104 visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. Produkten bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

(5)

Bedömningen av preparatet av Bacillus velezensis PTA-6507, Bacillus velezensis NRRL B-50013 och Bacillus velezensis NRRL B-50104 visar att villkoren för godkännande i artikel 5 i förordning (EG) nr 1831/2003 är uppfyllda. Produkten bör därför godkännas för användning i enlighet med bilagan till den här förordningen.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det preparat i kategorin ”zootekniska tillsatser” och den funktionella gruppen ”medel som stabiliserar tarmfloran” som anges i bilagan godkänns som fodertillsats, under förutsättning att de villkor som anges i den bilagan uppfylls.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 november 2021.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 268, 18.10.2003, s. 29.

1

(2)  
  EFSA Journal, vol. 19(2021):4, artikelnr 6535.

2

EFSA Journal

---

BILAGA

| Tillsatsens identifieringsnummer | Namn på innehavaren av godkännandet | Tillsats | Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod | Djurart eller djurkategori | Högsta ålder | Lägsta halt | Högsta halt | Övriga bestämmelser | Godkännandet gäller till och med |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg helfoder med en vattenhalt på 12 % |
| Kategori: zootekniska tillsatser


  Funktionell grupp: medel som stabiliserar tarmfloran |
| 4b1827i | Danisco Animal Nutrition som företräds av Genencor International B.V. | Bacillus velezensis PTA-6507, Bacillus velezensis NRRL B-50013 och Bacillus velezensis NRRL B-50104 | Tillsatsens sammansättning

  Preparat av Bacillus velezensis PTA-6507, Bacillus velezensis NRRL B-50013 och Bacillus velezensis NRRL B-50104 som innehåller minst 2,5 x 109 CFU/g tillsats (totalt) med en lägsta bakteriekoncentration på 8,3 x 108 av varje stam/g tillsats
  Fast form | Slaktkalkoner | — | 7,5 × 107 | — | 1. | Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningarna: lagringsvillkor och stabilitet vid värmebehandling. |

Tillsatsens identifieringsnummer

Namn på innehavaren av godkännandet

Tillsats

Sammansättning, kemisk formel, beskrivning, analysmetod

Djurart eller djurkategori

Högsta ålder

Lägsta halt

Högsta halt

Övriga bestämmelser

Godkännandet gäller till och med

CFU/kg helfoder med en vattenhalt på 12 %

Kategori: zootekniska tillsatser

Funktionell grupp: medel som stabiliserar tarmfloran

4b1827i

Danisco Animal Nutrition som företräds av Genencor International B.V.

Bacillus velezensis PTA-6507, Bacillus velezensis NRRL B-50013 och Bacillus velezensis NRRL B-50104

Tillsatsens sammansättning

Preparat av Bacillus velezensis PTA-6507, Bacillus velezensis NRRL B-50013 och Bacillus velezensis NRRL B-50104 som innehåller minst 2,5 x 109 CFU/g tillsats (totalt) med en lägsta bakteriekoncentration på 8,3 x 108 av varje stam/g tillsats

Fast form

Slaktkalkoner

—

7,5 × 107

—

1.

Ange följande i bruksanvisningen till tillsatsen och förblandningarna: lagringsvillkor och stabilitet vid värmebehandling.

| 2. | Får användas i foder som innehåller följande tillåtna koccidiostatika: lasalocid-A-natrium, monensinnatrium och diklazuril. |
| --- | --- |

2.

Får användas i foder som innehåller följande tillåtna koccidiostatika: lasalocid-A-natrium, monensinnatrium och diklazuril.

| 3. | För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive andningsskydd. |
| --- | --- |

3.

För användare av tillsatsen och förblandningarna ska foderföretagare fastställa driftsrutiner och organisatoriska åtgärder för att hantera potentiella risker som kan uppstå vid användning. När dessa risker inte kan elimineras eller minskas till ett minimum genom sådana rutiner och åtgärder ska tillsatsen och förblandningarna användas med personlig skyddsutrustning, inklusive andningsskydd.

15 december 2031

Beskrivning av den aktiva substansen

Livsdugliga sporer av Bacillus velezensis PTA-6507, Bacillus velezensis NRRL B-50013 och Bacillus velezensis NRRL B-50104

Analysmetod
   (1)

Identifiering och räkning av Bacillus velezensis PTA-6507, Bacillus velezensis NRRL B-50013 och Bacillus velezensis NRRL B-50104 i fodertillsatsen, förblandningar och foder

| — | Identifiering: Pulsfältsgelelektrofores (PFGE) |
| --- | --- |

—

Identifiering: Pulsfältsgelelektrofores (PFGE)

| — | Räkning: Utstryk på platta efter värmebehandling – EN 15784 |
| --- | --- |

—

Räkning: Utstryk på platta efter värmebehandling – EN 15784

---

(1)  Närmare information om analysmetoderna finns på referenslaboratoriets webbplats: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 25.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 420/23 |
| --- | --- | --- | --- |

25.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 420/23

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2021/2052

av den 24 november 2021

om specificering av tekniska detaljer i datauppsättningarna på området inkomster och levnadsvillkor i fråga om arbetsmarknad och bostäder, överföring av fördelar och nackdelar mellan generationer, boendesvårigheter samt det särskilda ämnet för 2023 om hushållens energieffektivitet i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1700

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1700 av den 10 oktober 2019 om fastställande av en gemensam ram för europeisk statistik om personer och hushåll, som grundas på uppgifter på individnivå som samlas in genom urvalsundersökningar, om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 808/2004, (EG) nr 452/2008 och (EG) nr 1338/2008 samt om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1177/2003 och rådets förordning (EG) nr 577/98 (1), särskilt artikel 7.1, och

av följande skäl:

| (1) | För att säkerställa att området inkomster och levnadsvillkor genomförs korrekt bör kommissionen specificera de tekniska detaljerna i datauppsättningarna om arbetsmarknad och bostäder, överföring av fördelar och nackdelar mellan generationer, boendesvårigheter samt det särskilda ämnet för 2023 om hushållens energieffektivitet. |
| --- | --- |

(1)

För att säkerställa att området inkomster och levnadsvillkor genomförs korrekt bör kommissionen specificera de tekniska detaljerna i datauppsättningarna om arbetsmarknad och bostäder, överföring av fördelar och nackdelar mellan generationer, boendesvårigheter samt det särskilda ämnet för 2023 om hushållens energieffektivitet.

| (2) | Området inkomster och levnadsvillkor tillhandahåller information som behövs för den europeiska planeringsterminen och den europeiska pelaren för sociala rättigheter, särskilt vad gäller inkomstfördelning, fattigdom och social utestängning. Det ger också information för andra EU-politikområden i fråga om levnadsvillkor och fattigdom. Det finns ett stort politiskt behov av detaljerad information om arbetsmarknad och bostäder, överföring av fördelar och nackdelar mellan generationer samt boendesvårigheter. Det särskilda ämnet hushållens energieffektivitet är av central betydelse, särskilt med tanke på rekommendationen till medlemsstaterna om bekämpning av energifattigdom. |
| --- | --- |

(2)

Området inkomster och levnadsvillkor tillhandahåller information som behövs för den europeiska planeringsterminen och den europeiska pelaren för sociala rättigheter, särskilt vad gäller inkomstfördelning, fattigdom och social utestängning. Det ger också information för andra EU-politikområden i fråga om levnadsvillkor och fattigdom. Det finns ett stort politiskt behov av detaljerad information om arbetsmarknad och bostäder, överföring av fördelar och nackdelar mellan generationer samt boendesvårigheter. Det särskilda ämnet hushållens energieffektivitet är av central betydelse, särskilt med tanke på rekommendationen till medlemsstaterna om bekämpning av energifattigdom.

| (3) | De åtgärder som föreskrivs i den här förordningen är förenliga med yttrandet från kommittén för det europeiska statistiksystemet, inrättad genom artikel 7 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 (2). |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som föreskrivs i den här förordningen är förenliga med yttrandet från kommittén för det europeiska statistiksystemet, inrättad genom artikel 7 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 (2).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De tekniska egenskaperna hos datauppsättningarna på området inkomster och levnadsvillkor när det gäller de specifika ämnena arbetsmarknad och bostäder, överföring av fördelar och nackdelar mellan generationer, boendesvårigheter samt det särskilda ämnet för 2023 om hushållens energieffektivitet anges i bilagan och avser följande:

| a) | variabelbeteckning, |
| --- | --- |

a)

variabelbeteckning,

| b) | variabelns namn, |
| --- | --- |

b)

variabelns namn,

| c) | metodbeteckning och metodkod, |
| --- | --- |

c)

metodbeteckning och metodkod,

| d) | insamlingsenhet, |
| --- | --- |

d)

insamlingsenhet,

| e) | insamlingsmetod, |
| --- | --- |

e)

insamlingsmetod,

| f) | referensperiod. |
| --- | --- |

f)

referensperiod.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 24 november 2021.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 261I, 14.10.2019, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 223/2009 av den 11 mars 2009 om europeisk statistik och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG, Euratom) nr 1101/2008 om utlämnande av insynsskyddade statistiska uppgifter till Europeiska gemenskapernas statistikkontor, rådets förordning (EG) nr 322/97 om gemenskapsstatistik och rådets beslut 89/382/EEG, Euratom om inrättande av en kommitté för Europeiska gemenskapernas statistiska program (EUT L 87, 31.3.2009, s. 164).

2

---

BILAGA

Tekniska aspekter av variablerna

| Variabelbeteckning | Variabelnamn | Metodkod | Metodbeteckning | Insamlingsenhet | Insamlingssätt | Referensperiod |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Detaljerat ämne: Karakteristika för arbetsplatsen |
| PL230 | Offentlig/privat sysselsättningssektor | 1 | Offentlig | Alla nuvarande hushållsmedlemmar från 16 år eller utvald uppgiftslämnare (i tillämpliga fall) | Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara) eller register | Nuvarande |
| 2 | Privat |
| 3 | Blandning |
| 99 | Vet ej |
| PL230_F | Offentlig/privat sysselsättningssektor (flagga) | 1 | Insamlat från undersökning/intervju Insamlat från | | | |
| 2 | administrativa uppgifter |
| 3 | Tillräknat |
| 4 | Källa kan inte fastställas |
| –1 | Saknas |
| –2 | Ej tillämpligt (PL032 ≠ 1) |
| –3 | Ej utvald uppgiftslämnare |
| -7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| PW100 | Arbetstillfredsställelse | 0–10 | Inte alls tillfredsställd till helt tillfredsställd | Alla nuvarande hushållsmedlemmar från 16 år eller utvald uppgiftslämnare (i tillämpliga fall) | Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara) | Nuvarande |
| 99 | Vet ej |
| PW100_F | Arbetstillfredsställelse (flagga) | 1 | Ifylld | | | |
| –1 | Saknas |
| –2 | Ej tillämpligt (PL032 ≠ 1) |
| –3 | Ej utvald uppgiftslämnare |
| –7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| PL260 | Vanligt antal arbetstimmar per vecka | 1–99 | Antal timmar | Alla nuvarande hushållsmedlemmar från 16 år eller utvald uppgiftslämnare (i tillämpliga fall) | Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara) eller register | Inkomstreferensperiod |
| PL260_F | Vanligt antal arbetstimmar per vecka (flagga) | 1 | Insamlat från undersökning/intervju | | | |
| 2 | Insamlat från administrativa uppgifter |
| 3 | Tillräknat |
| 4 | Källa kan inte fastställas |
| –1 | Saknas |
| –2 | Ej tillämpligt (PL211 ≠ 1–4) |
| –3 | Ej utvald uppgiftslämnare |
| –7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| PL130 | Arbetsställets storlek (i huvudsysslan) | 1–9 | Exakt antal personer, om antalet är 1–9 | Alla nuvarande hushållsmedlemmar från 16 år eller utvald uppgiftslämnare (i tillämpliga fall) | Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara) eller register | Nuvarande |
| 10 | 10–19 personer |
| 11 | 20–49 personer |
| 12 | 50–249 personer |
| 13 | 250 personer eller fler |
| 14 | Vet ej, men färre än 10 personer |
| 15 | Vet ej, men minst 10 personer |
| PL130_F | Arbetsställets storlek (i huvudsysslan, flagga) | 1 | Insamlat från undersökning/intervju | | | |
| 2 | Insamlat från administrativa uppgifter |
| 3 | Tillräknat |
| 4 | Källa kan inte fastställas |
| –1 | Saknas |
| –2 | Ej tillämpligt (PL032 ≠ 1) |
| –3 | Ej utvald uppgiftslämnare |
| –7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| Detaljerat ämne: Sysselsättningsstatus |
| PL035 | Arbetade du minst en timme under förra veckan? | 1 | Ja | Alla nuvarande hushållsmedlemmar från 16 år eller utvald uppgiftslämnare (i tillämpliga fall) | Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara) eller register | Föregående vecka |
| 2 | Nej |
| PL035_F | Arbetade du minst en timme under förra veckan? (flagga) | 1 | Insamlat från undersökning/intervju | | | |
| 2 | Insamlat från administrativa uppgifter |
| 3 | Tillräknat |
| 4 | Källa kan inte fastställas |
| –1 | Saknas |
| –2 | Ej tillämpligt (RB081 ≠ 16–74) |
| –3 | Ej utvald uppgiftslämnare |
| –7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| PL025 | Tillgänglig för arbete | 1 | Ja | Alla nuvarande hushållsmedlemmar från 16 år eller utvald uppgiftslämnare (i tillämpliga fall) | Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara) | Nuvarande |
| 2 | Nej |
| PL025_F | Tillgänglig för arbete (flagga) | 1 | Ifylld | | | |
| –1 | Saknas |
| –2 | Ej tillämpligt (PL035 = 1) |
| –3 | Ej utvald uppgiftslämnare |
| –7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| PL020 | Aktivt arbetssökande | 1 | Ja | Alla nuvarande hushållsmedlemmar från 16 år eller utvald uppgiftslämnare (i tillämpliga fall) | Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara) | De senaste fyra veckorna |
| 2 | Nej |
| PL020_F | Aktivt arbetssökande (flagga) | 1 | Ifylld | | | |
| –1 | Saknas |
| –2 | Ej tillämpligt (PL035 = 1) |
| –3 | Ej utvald uppgiftslämnare |
| –7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| PL120 | Skäl till att arbeta mindre än 30 timmar | 1 | Under utbildning | Alla nuvarande hushållsmedlemmar från 16 år eller utvald uppgiftslämnare (i tillämpliga fall) | Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara) | Nuvarande |
| 2 | Personlig sjukdom eller funktionshinder |
| 3 | Vill arbeta fler timmar men kan ej hitta arbete med fler timmar |
| 4 | Vill ej arbeta fler timmar |
| 5 | Antal timmar i arbete eller arbeten anses vara heltidsarbete |
| 6 | Hushållsarbete, tillsyn av barn eller av andra personer |
| 7 | Andra orsaker |
| PL120_F | Skäl till att arbeta mindre än 30 timmar (flagga) | 1 | Ifylld | | | |
| –1 | Saknas |
| –2 | Ej tillämpligt (PL032 ≠ 1 eller (PL032 = 1 och PL060 + PL100 > 30)) |
| –3 | Ej utvald uppgiftslämnare |
| –7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| PL280 | Arbetslöshetsregistreringens längd | 1 | Hela perioden | Alla nuvarande hushållsmedlemmar från 16 år eller utvald uppgiftslämnare (i tillämpliga fall) | Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara) eller register | Arbetslöshetsperiod under inkomstreferensperioden |
| 2 | Del av perioden |
| 3 | Har inte registrerats alls |
| PL280_F | Arbetslöshetsregistreringens längd (flagga) | 1 | Insamlat från undersökning/intervju | | | |
| 2 | Insamlat från administrativa uppgifter |
| 3 | Tillräknat |
| 4 | Källa kan inte fastställas |
| –1 | Saknas |
| –2 | Ej tillämpligt (PL211 ≠ 5 eller RB081 ≠ 16–74) |
| –3 | Ej utvald uppgiftslämnare |
| –7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| Detaljerat ämne: Uppnådd utbildningsnivå – närmare uppgifter, bland annat om avbruten eller ej slutförd utbildning |
| PE030 | År då högsta utbildningsnivå uppnåddes | | år (fyra siffror) | Alla nuvarande hushållsmedlemmar från 16 år eller utvald uppgiftslämnare (i tillämpliga fall) | Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara) eller register | Nuvarande |
| PE030_F | År då högsta utbildningsnivå uppnåddes (flagga) | 1 | Insamlat från undersökning/intervju | | | |
| 2 | Insamlat från administrativa uppgifter |
| 3 | Tillräknat |
| 4 | Källa kan inte fastställas |
| –1 | Saknas |
| –2 | Ej tillämpligt (PE041 = 000) |
| –3 | Ej utvald uppgiftslämnare |
| –7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| PE050 | Avbruten eller ej slutförd utbildning | 1 | Ja, en | Alla nuvarande hushållsmedlemmar 16–34 år eller utvald uppgiftslämnare (i tillämpliga fall) | Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara) eller register | Under hela livet |
| 2 | Ja, flera |
| 3 | Nej |
| PE050_F | Avbruten eller ej slutförd utbildning (flagga) | 1 | Insamlat från undersökning/intervju | | | |
| 2 | Insamlat från administrativa uppgifter |
| 3 | Tillräknat |
| 4 | Källa kan inte fastställas |
| –1 | Saknas |
| –2 | Ej tillämpligt (RB081 ≠ 16–34 eller har aldrig gått i skolan) |
| –3 | Ej utvald uppgiftslämnare |
| –7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| Detaljerat ämne: Närmare uppgifter om bostadsförhållanden, inbegripet fattigdom och imputerad hyra |
| HS160 | Problem med bostaden: för mörkt, otillräcklig belysning | 1 | Ja | Hushåll | Uppgiftslämnare från hushållet | Nuvarande |
| 2 | Nej |
| HS160_F | Problem med bostaden: för mörkt, otillräcklig belysning (flagga) | 1 | Ifylld | | | |
| –1 | Saknas |
| –7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| HS170 | Buller från grannar eller gata | 1 | Ja | Hushåll | Uppgiftslämnare från hushållet | Nuvarande |
| 2 | Nej |
| HS170_F | Buller från grannar eller gata (flagga) | 1 | Ifylld | | | |
| –1 | Saknas |
| –7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| HC020 | Bostadens storlek i kvadratmeter | 0-999 | Kvadratmeter | Hushåll | Uppgiftslämnare från hushåll eller register | Nuvarande |
| HC020_F | Bostadens storlek i kvadratmeter (flagga) | 1 | Insamlat från undersökning/intervju | | | |
| 2 | Insamlat från administrativa uppgifter |
| 3 | Tillräknat |
| 4 | Källa kan inte fastställas |
| –1 | Saknas |
| –7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande |
| HC080 | Allmän belåtenhet med bostaden | 1 | Mycket missnöjd | Hushåll | Uppgiftslämnare från hushållet | Nuvarande |
| 2 | Missnöjd |
| 3 | Nöjd |
| 4 | Mycket nöjd |
| HC080_F | Allmän belåtenhet med bostaden (flagga) | 1 | Ifylld | | | |
| –1 | Saknas |
| –7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| HY030 | Tillräknad hyra | 0-99 999 999,99 | Belopp (i nationell valuta) | Hushåll | Beräknat | Inkomstreferensperiod |
| HY030_F | Tillräknad hyra (flagga) | 1 | Ifylld | | | |
| –1 | Saknas |
| –7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| HH040 | Läckande tak, fukt i väggar/golv/grund, eller röta i fönsterkarmar eller golv | 1 | Ja | Hushåll | Uppgiftslämnare från hushållet | Nuvarande |
| 2 | Nej |
| HH040_F | Läckande tak, fukt i väggar/golv/grund, eller röta i fönsterkarmar eller golv (flagga) | 1 | Ifylld | | | |
| –1 | Saknas |
| –7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| HS140 | Ekonomisk börda från den totala boendekostnaden | 1 | Tung börda | Hushåll | Uppgiftslämnare från hushållet | Nuvarande |
| 2 | Lätt börda |
| 3 | Ingen börda alls |
| HS140_F | Ekonomisk börda från den totala boendekostnaden (flagga) | 1 | Ifylld | | | |
| –1 | Saknas |
| –2 | Ej tillämpligt (inga boendekostnader) |
| –7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| HS180 | Föroreningar, smuts eller andra miljöproblem | 1 | Ja | Hushåll | Uppgiftslämnare från hushållet | Nuvarande |
| 2 | Nej |
| HS180_F | Föroreningar, smuts eller andra miljöproblem (flagga) | 1 | Ifylld | | | |
| –1 | Saknas |
| –7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| HS190 | Brott, våld eller vandalism i området | 1 | Ja | Hushåll | Uppgiftslämnare från hushållet | Nuvarande |
| 2 | Nej |
| HS190_F | Brott, våld eller vandalism i området (flagga) | 1 | Ifylld | | | |
| –1 | Saknas |
| –7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| HH081 | Bad eller dusch i bostaden (FRIVILLIGT) | 1 | Ja, egen | Hushåll | Uppgiftslämnare från hushållet | Nuvarande |
| 2 | Ja, delad |
| 3 | Nej |
| HH081_F | Bad eller dusch i bostaden (FRIVILLIGT) (flagga) | 1 | Ifylld | | | |
| –1 | Saknas |
| –7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| –8 | Ej tillämpligt (variabeln ej insamlad) |
| HH091 | Egen inomhustoalett med spolfunktion (FRIVILLIGT) | 1 | Ja, egen | Hushåll | Uppgiftslämnare från hushållet | Nuvarande |
| 2 | Ja, delad |
| 3 | Nej |
| HH091_F | Egen inomhustoalett med spolfunktion (FRIVILLIGT) (flagga) | 1 | Ifylld | | | |
| –1 | Saknas |
| –7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| -8 | Ej tillämpligt (variabeln ej insamlad) |
| Detaljerat ämne: Överföring av fördelar och nackdelar mellan generationer |
| PT220 | Typ av hushåll när uppgiftslämnaren var ungefär 14 år | 1 | Privat hushåll | Alla nuvarande medlemmar i hushållet eller utvald uppgiftslämnare (i förekommande fall) i åldern 25–59 år | Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara) | När uppgiftslämnaren var ungefär 14 år |
| 2 | Kollektivhushåll eller institution |
| PT220_F | Typ av hushåll när uppgiftslämnaren var ungefär 14 år (flagga) | 1 | Ifylld | | | |
| –1 | Saknas |
| –3 | Ej utvald uppgiftslämnare |
| –6 | Tillhör inte åldersgruppen (25–59) |
| –7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| PT230 | Modern närvarande när uppgiftslämnaren var ungefär 14 år | 1 | Ja | Alla nuvarande medlemmar i hushållet eller utvald uppgiftslämnare (i förekommande fall) i åldern 25–59 år | Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara) | När uppgiftslämnaren var ungefär 14 år |
| 2 | Nej, hon bodde inte i samma hushåll men jag hade kontakt med henne |
| 3 | Nej, hon bodde inte i samma hushåll och jag hade ingen kontakt med henne |
| 4 | Nej, avliden |
| PT230_F | Modern närvarande när uppgiftslämnaren var ungefär 14 år (flagga) | 1 | Ifylld | | | |
| –1 | Saknas |
| –2 | Ej tillämpligt (bodde i ett kollektivhushåll eller på institution) |
| –3 | Ej utvald uppgiftslämnare |
| –6 | Tillhör inte åldersgruppen (25–59) |
| –7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| PT240 | Fadern närvarande när uppgiftslämnaren var ungefär 14 år | 1 | Ja | Alla nuvarande medlemmar i hushållet eller utvald uppgiftslämnare (i förekommande fall) i åldern 25–59 år | Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara) | När uppgiftslämnaren var ungefär 14 år |
| 2 | Nej, han bodde inte i samma hushåll men jag hade kontakt med honom |
| 3 | Nej, han bodde inte i samma hushåll och jag hade ingen kontakt med honom |
| 4 | Nej, avliden |
| PT240_F | Fadern närvarande när uppgiftslämnaren var ungefär 14 år (flagga) | 1 | Ifylld | | | |
| –1 | Saknas |
| –2 | Ej tillämpligt (bodde i ett kollektivhushåll eller på institution) |
| –3 | Ej utvald uppgiftslämnare |
| –6 | Tillhör inte åldersgruppen (25–59) |
| –7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| PT070 | Faderns medborgarskap (FRIVILLIGT) | 99 | Huvudsakligt medborgarskap (SCL GEO tvåbokstavskod)
  Vet ej | Alla nuvarande medlemmar i hushållet eller utvald uppgiftslämnare (i förekommande fall) i åldern 25–59 år | Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara) eller register | När uppgiftslämnaren var ungefär 14 år |
| PT070_F | Faderns medborgarskap (FRIVILLIGT) (flagga) | 1 | Insamlat från undersökning/intervju | | | |
| 2 | Insamlat från administrativa uppgifter |
| 3 | Tillräknat |
| 4 | Källa kan inte fastställas |
| –1 | Saknas |
| –2 | Ej tillämpligt (bodde i ett kollektivhushåll eller på institution) |
| –3 | Ej utvald uppgiftslämnare |
| –5 | Ej tillämpligt (fadern var inte närvarande och ingen kontakt eller avliden) |
| –6 | Tillhör inte åldersgruppen (25–59) |
| –7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| –8 | Ej tillämpligt (variabeln ej insamlad) |
| PT100 | Moderns medborgarskap (FRIVILLIGT) | 99 | Huvudsakligt medborgarskap (SCL GEO tvåbokstavskod)
  Vet ej | Alla nuvarande medlemmar i hushållet eller utvald uppgiftslämnare (i förekommande fall) i åldern 25–59 år | Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara) eller register | När uppgiftslämnaren var ungefär 14 år |
| PT100_F | Faderns medborgarskap (FRIVILLIGT) (flagga) | 1 | Insamlat från undersökning/intervju | | | |
| 2 | Insamlat från administrativa uppgifter |
| 3 | Tillräknat |
| 4 | Källa kan inte fastställas |
| –1 | Saknas |
| –2 | Ej tillämpligt (bodde i ett kollektivhushåll eller på institution) |
| –3 | Ej utvald uppgiftslämnare |
| –5 | Ej tillämpligt (modern var inte närvarande och ingen kontakt eller avliden) |
| –6 | Tillhör inte åldersgruppen (25–59) |
| –7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| –8 | Ej tillämpligt (variabeln ej insamlad) |
| PT110 | Högsta utbildningsnivå som uppnåtts av fadern | 1 | Låg nivå (förskola, låg- och mellanstadium) | Alla nuvarande medlemmar i hushållet eller utvald uppgiftslämnare (i förekommande fall) i åldern 25–59 år | Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara) eller register | När uppgiftslämnaren var ungefär 14 år |
| 2 | Mellannivå (högstadium, gymnasium och annan eftergymnasial utbildning än högskola eller universitet) |
| 3 | Hög nivå (kort högskoleutbildning, kandidatexamen eller motsvarande, mastersexamen eller motsvarande, doktorsgrad eller motsvarande) |
| 99 | Vet ej |
| PT110_F | Högsta utbildningsnivå som uppnåtts av fadern (flagga) | 1 | Insamlat från undersökning/int | | | |
| 2 | ervju |
| 3 | Insamlat från administrativa uppgifter |
| 4 | Tillräknat |
| –1 | Källa kan inte fastställas |
| –2 | Saknas |
| –3 | Ej tillämpligt (bodde i ett kollektivhushåll eller på institution) |
| –5 | Ej utvald uppgiftslämnare |
| –6 | Ej tillämpligt (fadern var inte närvarande och ingen kontakt eller avliden) |
| –7 | Tillhör inte åldersgruppen (25–59) |
| PT120 | Högsta utbildningsnivå som uppnåtts av modern | 1 | Låg nivå (förskola, låg- och mellanstadium) | Alla nuvarande medlemmar i hushållet eller utvald uppgiftslämnare (i förekommande fall) i åldern 25–59 år | Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara) eller register | När uppgiftslämnaren var ungefär 14 år |
| 2 | Mellannivå (högstadium, gymnasium och annan eftergymnasial utbildning än högskola eller universitet) |
| 3 | Hög nivå (kort högskoleutbildning, kandidatexamen eller motsvarande, mastersexamen eller motsvarande, doktorsgrad eller motsvarande) |
| 99 | Vet ej |
| PT120_F | Högsta utbildningsnivå som uppnåtts av modern (flagga) | 1 | Insamlat från undersökning/intervju | | | |
| 2 | Insamlat från administrativa uppgifter |
| 3 | Tillräknat |
| 4 | Källa kan inte fastställas |
| –1 | Saknas |
| –2 | Ej tillämpligt (bodde i ett kollektivhushåll eller på institution) |
| –3 | Ej utvald uppgiftslämnare |
| –5 | Ej tillämpligt (modern var inte närvarande och ingen kontakt eller avliden) |
| –6 | Tillhör inte åldersgruppen (25–59) |
| –7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| PT130 | Faderns sysselsättningsstatus när uppgiftslämnaren var ungefär 14 år | 1 | Anställd | Alla nuvarande medlemmar i hushållet eller utvald uppgiftslämnare (i förekommande fall) i åldern 25–59 år | Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara) eller register | När uppgiftslämnaren var ungefär 14 år |
| 2 | Egen företagare (inklusive medhjälpande familjemedlemmar) |
| 3 | Arbetslös |
| 4 | Pensionerad eller förtidspensionerad |
| 5 | Hushållsarbete i hemmet |
| 6 | Oförmögen att arbeta på grund av långvariga hälsoproblem |
| 7 | Annan aktivitet som ej tillhör arbetskraften |
| 99 | Vet ej |
| PT130_F | Faderns sysselsättningsstatus när uppgiftslämnaren var ungefär 14 år (flagga) | 1 | Insamlat från undersökning/intervju | | | |
| 2 | Insamlat från administrativa uppgifter |
| 3 | Tillräknat |
| 4 | Källa kan inte fastställas |
| –1 | Saknas |
| –2 | Ej tillämpligt (bodde i ett kollektivhushåll eller på institution) |
| –3 | Ej utvald uppgiftslämnare |
| –5 | Ej tillämpligt (fadern var inte närvarande och ingen kontakt eller avliden) |
| –6 | Tillhör inte åldersgruppen (25–59) |
| –7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| PT160 | Moderns sysselsättningsstatus när uppgiftslämnaren var ungefär 14 år | 1 | Anställd | Alla nuvarande medlemmar i hushållet eller utvald uppgiftslämnare (i förekommande fall) i åldern 25–59 år | Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara) eller register | När uppgiftslämnaren var ungefär 14 år |
| 2 | Egen företagare (inklusive medhjälpande familjemedlemmar) |
| 3 | Arbetslös |
| 4 | Pensionerad eller förtidspensionerad |
| 5 | Hushållsarbete i hemmet |
| 6 | Oförmögen att arbeta på grund av långvariga hälsoproblem |
| 7 | Annan aktivitet som ej tillhör arbetskraften |
| 99 | Vet ej |
| PT160_F | Moderns sysselsättningsstatus när uppgiftslämnaren var ungefär 14 år (flagga) | 1 | Insamlat från undersökning/intervju | | | |
| 2 | Insamlat från administrativa uppgifter |
| 3 | Tillräknat |
| 4 | Källa kan inte fastställas |
| –1 | Saknas |
| –2 | Ej tillämpligt (bodde i ett kollektivhushåll eller på institution) |
| –3 | Ej utvald uppgiftslämnare |
| –5 | Ej tillämpligt (modern var inte närvarande och ingen kontakt eller avliden) |
| –6 | Tillhör inte åldersgruppen |
| –7 | (25–59) |
| PT150 | Faderns huvudsakliga sysselsättning när uppgiftslämnaren var ungefär 14 år (FRIVILLIGT) | | ISCO-08 (COM)-kod (ensiffrig) | Alla nuvarande medlemmar i hushållet eller utvald uppgiftslämnare (i förekommande fall) i åldern 25–59 år | Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara) eller register | När uppgiftslämnaren var ungefär 14 år |
| 99 | Vet ej |
| PT150_F | Faderns huvudsakliga sysselsättning när uppgiftslämnaren var ungefär 14 år (FRIVILLIGT) (flagga) | 1 | Insamlat från undersökning/intervju | | | |
| 2 | Insamlat från |
| 3 | administrativa uppgifter |
| 4 | Tillräknat |
| –1 | Källa kan inte |
| –2 | fastställas |
| –3 | Saknas |
| –4 | Ej tillämpligt (bodde i ett kollektivhushåll eller på institution) |
| –5 | Ej utvald uppgiftslämnare |
| –6 | Ej tillämpligt, fadern inte anställd |
| –7 | Ej tillämpligt (fadern var inte närvarande och ingen kontakt eller avliden) |
| -8 | Tillhör inte åldersgruppen (25–59) |
| PT180 | Moderns huvudsakliga sysselsättning när uppgiftslämnaren var ungefär 14 år (FRIVILLIGT) | | ISCO-08 (COM)-kod (ensiffrig) | Alla nuvarande medlemmar i hushållet eller utvald uppgiftslämnare (i förekommande fall) i åldern 25–59 år | Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara) eller register | När uppgiftslämnaren var ungefär 14 år |
| 99 | Vet ej |
| PT180_F | Moderns huvudsakliga sysselsättning när uppgiftslämnaren var ungefär 14 år (FRIVILLIGT) (flagga) | 1 | Insamlat från undersökning/intervju | | | |
| 2 | Insamlat från administrativa uppgifter |
| 3 | Tillräknat |
| 4 | Källa kan inte fastställas |
| –1 | Saknas |
| –2 | Ej tillämpligt (bodde i ett kollektivhushåll eller på institution) |
| –3 | Ej utvald uppgiftslämnare |
| –4 | Ej tillämpligt, modern inte anställd |
| –5 | Ej tillämpligt (modern var inte närvarande och ingen kontakt eller avliden) |
| –6 | Tillhör inte åldersgruppen (25–59) |
| –7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| -8 | Ej tillämpligt (variabeln ej insamlad) |
| PT210 | Upplåtelseform när svaranden var ungefär 14 år | 1 | Ägd bostad | Alla nuvarande medlemmar i hushållet eller utvald uppgiftslämnare (i förekommande fall) i åldern 25–59 år | Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara) eller register | När uppgiftslämnaren var ungefär 14 år |
| 2 | Hyrd bostad |
| 3 | Boende som tillhandahålls gratis |
| 99 | Vet ej |
| PT210_F | Upplåtelseform när uppgiftslämnaren var ungefär 14 år | 1 | Insamlat från undersökning/intervju | | | |
| 2 | Insamlat från administrativa uppgifter |
| 3 | Tillräknat |
| 4 | Källa kan inte fastställas |
| –1 | Saknas |
| –2 | Ej tillämpligt (bodde i ett kollektivhushåll eller på institution) |
| –3 | Ej utvald uppgiftslämnare |
| –6 | Tillhör inte åldersgruppen (25–59) |
| –7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| PT190 | Hushållets ekonomiska situation när uppgiftslämnaren var ungefär 14 år | 1 | Mycket dålig | Alla nuvarande medlemmar i hushållet eller utvald uppgiftslämnare (i förekommande fall) i åldern 25–59 år | Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara) | När uppgiftslämnaren var ungefär 14 år |
| 2 | Dålig |
| 3 | Ganska dålig |
| 4 | Ganska bra |
| 5 | Bra |
| 6 | Mycket bra |
| 99 | Vet ej |
| PT190_F | Hushållets ekonomiska situation när uppgiftslämnaren var ungefär 14 år (flagga) | 1 | Ifylld | | | |
| –1 | Saknas |
| –2 | Ej tillämpligt (bodde i ett kollektivhushåll eller på institution) |
| –3 | Ej utvald uppgiftslämnare |
| –6 | Tillhör inte åldersgruppen (25–59) |
| –7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| PT260 | Grundläggande behov för skolgången (böcker och skolmaterial) tillgodosedda när uppgiftslämnaren var ungefär 14 år | 1 | Ja | Alla nuvarande medlemmar i hushållet eller utvald uppgiftslämnare (i förekommande fall) i åldern 25–59 år | Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara) | När uppgiftslämnaren var ungefär 14 år |
| 2 | Nej, av ekonomiska skäl |
| 3 | Nej, av annat skäl |
| PT260_F | Grundläggande behov för skolgången (böcker och skolmaterial) tillgodosedda när uppgiftslämnaren var ungefär 14 år (flagga) | 1 | Ifylld | | | |
| –1 | Saknas |
| –2 | Ej tillämpligt (bodde i ett kollektivhushåll eller på institution) |
| –3 | Ej utvald uppgiftslämnare |
| –6 | Tillhör inte åldersgruppen (25–59) |
| –7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| PT270 | Dagliga måltider med kött, kyckling eller fisk (eller motsvarande vegetariskt alternativ) när uppgiftslämnaren var ungefär 14 år | 1 | Ja | Alla nuvarande medlemmar i hushållet eller utvald uppgiftslämnare (i förekommande fall) i åldern 25–59 år | Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara) | När uppgiftslämnaren var ungefär 14 år |
| 2 | Nej, av ekonomiska skäl |
| 3 | Nej, av annat skäl |
| PT270_F | Dagliga måltider med kött, kyckling eller fisk (eller motsvarande vegetariskt alternativ) när uppgiftslämnaren var ungefär 14 år (flagga) | 1 | Ifylld | | | |
| –1 | Saknas |
| –2 | Ej tillämpligt (bodde i ett kollektivhushåll eller på institution) |
| –3 | Ej utvald uppgiftslämnare |
| –6 | Tillhör inte åldersgruppen (25–59) |
| –7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| PT280 | Reste bort på en veckas semester om året när uppgiftslämnaren var ungefär 14 år | 1 | Ja | Alla nuvarande medlemmar i hushållet eller utvald uppgiftslämnare (i förekommande fall) i åldern 25–59 år | Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara) | När uppgiftslämnaren var ungefär 14 år |
| 2 | Nej, av ekonomiska skäl |
| 3 | Nej, av annat skäl |
| PT280_F | Reste bort på en veckas semester om året när uppgiftslämnaren var ungefär 14 år (flagga) | 1 | Ifylld | | | |
| –1 | Saknas |
| –2 | Ej tillämpligt (bodde i ett kollektivhushåll eller på institution) |
| –3 | Ej utvald uppgiftslämnare |
| –6 | Tillhör inte åldersgruppen (25–59) |
| –7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| Detaljerat ämne: Boendesvårigheter (inbegripet hyressvårigheter) och orsaker till dessa |
| PHD01 | Tidigare boendesvårigheter | 1 | Ja, bodde tillfälligt hos släktingar eller vänner | Alla nuvarande hushållsmedlemmar från 16 år eller utvald uppgiftslämnare (i tillämpliga fall) | Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara) | Under hela livet |
| 2 | Ja, bodde i en nödbostad eller annat tillfälligt boende |
| 3 | Ja, bodde på en plats som inte var avsedd för permanent boende |
| 4 | Ja, bodde på gatan eller på offentlig plats |
| 5 | Nej |
| PHD01_F | Tidigare boendesvårigheter (flagga) | 1 | Ifylld | | | |
| –1 | Saknas |
| –3 | Ej utvald uppgiftslämnare |
| –7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| PHD07 | När boendesvårigheter uppstod (FRIVILLIGT) | 1 | Under de senaste 5 åren | Alla nuvarande hushållsmedlemmar från 16 år eller utvald uppgiftslämnare (i tillämpliga fall) | Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara) | Under hela livet |
| 2 | För mer än 5 år sedan |
| PHD07_F | När boendesvårigheter uppstod (FRIVILLIGT) (flagga) | 1 | Ifylld | | | |
| –1 | Saknas |
| –2 | Ej tillämpligt (PHD01 = 5) |
| –3 | Ej utvald uppgiftslämnare |
| –7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| –8 | Ej tillämpligt (variabeln ej insamlad) |
| PHD02 | Varaktighet för den senaste boendesvårigheten (FRIVILLIGT) | | Varaktighet (antal månader) | Alla nuvarande hushållsmedlemmar från 16 år eller utvald uppgiftslämnare (i tillämpliga fall) | Personlig intervju | Under hela livet |
| PHD02_F | Varaktighet för den senaste boendesvårigheten (FRIVILLIGT) (flagga) | 1 | Ifylld | | | |
| –1 | Saknas |
| –2 | Ej tillämpligt (PHD01 = 5) |
| –3 | Ej utvald uppgiftslämnare |
| –7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| –8 | Ej tillämpligt (variabeln ej insamlad) |
| PHD03 | Främsta orsaken till tidigare boendesvårigheter | 1 | Problem i förhållandet eller i familjen | Alla nuvarande hushållsmedlemmar från 16 år eller utvald uppgiftslämnare (i tillämpliga fall) | Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara) | Under hela livet |
| 2 | Hälsoproblem |
| 3 | Arbetslöshet |
| 4 | Hyreskontraktet löpte ut |
| 5 | Obeboelig bostad |
| 6 | Lämnade en institution efter en lång vistelse och hade inget hem att åka till |
| 7 | Ekonomiska problem/Otillräcklig inkomst |
| 8 | Annan |
| PHD03_F | Främsta orsaken till tidigare boendesvårigheter (FRIVILLIGT) | 1 | Ifylld | | | |
| –1 | Saknas |
| –2 | Ej tillämpligt (PHD01 = 5) |
| –3 | Ej utvald uppgiftslämnare |
| –7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| PHD05 | Slut på boendesvårigheter | 1 | Befintligt, nytt eller förnyat förhållande till familj eller partner | Alla nuvarande hushållsmedlemmar från 16 år eller utvald uppgiftslämnare (i tillämpliga fall) | Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara) | Under hela livet |
| 2 | Tog itu med hälsoproblemen |
| 3 | Fick ett arbete |
| 4 | Flyttade in i subventionerad privatbostad |
| 5 | Annan |
| 6 | Har fortfarande boendesvårigheter |
| PHD05_F | Slut på boendesvårigheter (flagga) | 1 | Ifylld | | | |
| –1 | Saknas |
| –2 | Ej tillämpligt (PHD01 = 5) |
| –3 | Ej utvald uppgiftslämnare |
| –7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| PHD06 | Hyressvårigheter | 1 | Ja | Alla nuvarande hushållsmedlemmar från 16 år eller utvald uppgiftslämnare (i tillämpliga fall) | Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara) | De 12 senaste månaderna |
| 2 | Nej |
| PHD06_F | Hyressvårigheter (flagga) | 1 | Ifylld | | | |
| –1 | Saknas |
| –2 | Ej tillämpligt (HH021 ≠ 1,2,5) |
| –3 | Ej utvald uppgiftslämnare |
| –7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| Särskilt ämne för 2023: hushållens energieffektivitet |
| HC001 | Uppvärmningssystem som används | 1 | Fjärrvärmenät/fjärrvärme | Hushåll | Uppgiftslämnare från hushåll eller register | Nuvarande |
| 2 | Central värme system |
| 3 | Individuellt uppvärmningssystem |
| 4 | Inget uppvärmningssystem installerat: |
| 5 | Ingen uppvärmning alls |
| 99 | Vet ej |
| HC001_F | Uppvärmningssystem som används (flagga) | 1 | Insamlat från undersökning/intervju | | | |
| 2 | Insamlat från administrativa uppgifter |
| 3 | Tillräknat |
| 4 | Källa kan inte fastställas |
| –1 | Saknas |
| –7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| HC002 | Huvudsaklig energikälla | 1 | El | Hushåll | Uppgiftslämnare från hushåll eller register | Nuvarande |
| 2 | Gas (naturgas eller propan) |
| 3 | Olja |
| 4 | Biomassa |
| 5 | Ved |
| 6 | Kol |
| 7 | Förnybar energi |
| 8 | Annan |
| 99 | Vet ej |
| HC002_F | Huvudsaklig energikälla (flagga) | 1 | Insamlat från undersökning/intervju | | | |
| 2 | Insamlat från administrativa uppgifter |
| 3 | Tillräknat |
| 4 | Källa kan inte fastställas |
| –1 | Saknas |
| –7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| HC003 | Renovering (värmeisolering, fönster eller uppvärmningssystem) | 1 | Ja – tre eller fler åtgärder | Hushåll | Uppgiftslämnare från hushållet | De senaste 5 åren |
| 2 | Ja – två åtgärder |
| 3 | Ja – en åtgärd |
| 4 | Nej |
| 99 | Vet ej |
| HC003_F | Renovering (värmeisolering, fönster eller uppvärmningssystem) (flagga) | 1 | Ifylld | | | |
| –1 | Saknas |
| –7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| HC060 | Omöjligt att hålla bostaden bekvämt varm under vintern | 1 | Ja | Hushåll | Uppgiftslämnare från hushållet | Vanligtvis |
| 2 | Nej |
| HC060_F | Omöjligt att hålla bostaden bekvämt varm under vintern (flagga) | 1 | Ifylld | | | |
| –1 | Saknas |
| –7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| HC070 | Omöjligt att hålla bostaden bekvämt sval under sommaren (FRIVILLIGT) | 1 | Ja | Hushåll | Uppgiftslämnare från hushållet | Vanligtvis |
| 2 | Nej |
| HC070_F | Omöjligt att hålla bostaden bekvämt sval under sommaren (FRIVILLIGT) (flagga) | 1 | Ifylld | | | |
| –1 | Saknas |
| –7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| –8 | Ej tillämpligt (variabeln ej insamlad) |
| HC004 | Typ av fönster (FRIVILLIGT) | 1 | Endast enkelglas | Hushåll | Uppgiftslämnare från hushållet | Nuvarande |
| 2 | Endast dubbelglas |
| 3 | Endast trippelglas |
| 4 | Blandat enkel- och dubbel-/trippelglas |
| 5 | Blandad dubbel- och trippelglas |
| 99 | Vet ej |
| HC004_F | Typ av fönster (FRIVILLIGT) (flagga) | 1 | Ifylld | | | |
| –1 | Saknas |
| –7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| –8 | Ej tillämpligt (variabeln ej insamlad) |
| HC005 | Byggår (FRIVILLIGT) | 1 | Före 1945 | Hushåll | Uppgiftslämnare från hushåll eller register | Nuvarande |
| 2 | 1946–1960 |
| 3 | 1961–1980 |
| 4 | 1981–2000 |
| 5 | 2001–2020 |
| 6 | 2021 eller senare |
| 99 | Vet ej |
| HC005_F | Byggår (FRIVILLIGT) (flagga) | 1 | Insamlat från undersökning/intervju | | | |
| 2 | Insamlat från administrativa uppgifter |
| 3 | Tillräknat |
| 4 | Källa kan inte fastställas |
| –1 | Saknas |
| –7 | Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen) |
| –8 | Ej tillämpligt (variabeln ej insamlad) |

Variabelbeteckning

Variabelnamn

Metodkod

Metodbeteckning

Insamlingsenhet

Insamlingssätt

Referensperiod

Detaljerat ämne: Karakteristika för arbetsplatsen

PL230

Offentlig/privat sysselsättningssektor

1

Offentlig

Alla nuvarande hushållsmedlemmar från 16 år eller utvald uppgiftslämnare (i tillämpliga fall)

Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara) eller register

Nuvarande

2

Privat

3

Blandning

99

Vet ej

PL230_F

Offentlig/privat sysselsättningssektor (flagga)

1

Insamlat från undersökning/intervju Insamlat från

2

administrativa uppgifter

3

Tillräknat

4

Källa kan inte fastställas

–1

Saknas

–2

Ej tillämpligt (PL032 ≠ 1)

–3

Ej utvald uppgiftslämnare

-7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

PW100

Arbetstillfredsställelse

0–10

Inte alls tillfredsställd till helt tillfredsställd

Alla nuvarande hushållsmedlemmar från 16 år eller utvald uppgiftslämnare (i tillämpliga fall)

Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara)

Nuvarande

99

Vet ej

PW100_F

Arbetstillfredsställelse (flagga)

1

Ifylld

–1

Saknas

–2

Ej tillämpligt (PL032 ≠ 1)

–3

Ej utvald uppgiftslämnare

–7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

PL260

Vanligt antal arbetstimmar per vecka

1–99

Antal timmar

Alla nuvarande hushållsmedlemmar från 16 år eller utvald uppgiftslämnare (i tillämpliga fall)

Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara) eller register

Inkomstreferensperiod

PL260_F

Vanligt antal arbetstimmar per vecka (flagga)

1

Insamlat från undersökning/intervju

2

Insamlat från administrativa uppgifter

3

Tillräknat

4

Källa kan inte fastställas

–1

Saknas

–2

Ej tillämpligt (PL211 ≠ 1–4)

–3

Ej utvald uppgiftslämnare

–7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

PL130

Arbetsställets storlek (i huvudsysslan)

1–9

Exakt antal personer, om antalet är 1–9

Alla nuvarande hushållsmedlemmar från 16 år eller utvald uppgiftslämnare (i tillämpliga fall)

Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara) eller register

Nuvarande

10

10–19 personer

11

20–49 personer

12

50–249 personer

13

250 personer eller fler

14

Vet ej, men färre än 10 personer

15

Vet ej, men minst 10 personer

PL130_F

Arbetsställets storlek (i huvudsysslan, flagga)

1

Insamlat från undersökning/intervju

2

Insamlat från administrativa uppgifter

3

Tillräknat

4

Källa kan inte fastställas

–1

Saknas

–2

Ej tillämpligt (PL032 ≠ 1)

–3

Ej utvald uppgiftslämnare

–7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

Detaljerat ämne: Sysselsättningsstatus

PL035

Arbetade du minst en timme under förra veckan?

1

Ja

Alla nuvarande hushållsmedlemmar från 16 år eller utvald uppgiftslämnare (i tillämpliga fall)

Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara) eller register

Föregående vecka

2

Nej

PL035_F

Arbetade du minst en timme under förra veckan? (flagga)

1

Insamlat från undersökning/intervju

2

Insamlat från administrativa uppgifter

3

Tillräknat

4

Källa kan inte fastställas

–1

Saknas

–2

Ej tillämpligt (RB081 ≠ 16–74)

–3

Ej utvald uppgiftslämnare

–7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

PL025

Tillgänglig för arbete

1

Ja

Alla nuvarande hushållsmedlemmar från 16 år eller utvald uppgiftslämnare (i tillämpliga fall)

Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara)

Nuvarande

2

Nej

PL025_F

Tillgänglig för arbete (flagga)

1

Ifylld

–1

Saknas

–2

Ej tillämpligt (PL035 = 1)

–3

Ej utvald uppgiftslämnare

–7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

PL020

Aktivt arbetssökande

1

Ja

Alla nuvarande hushållsmedlemmar från 16 år eller utvald uppgiftslämnare (i tillämpliga fall)

Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara)

De senaste fyra veckorna

2

Nej

PL020_F

Aktivt arbetssökande (flagga)

1

Ifylld

–1

Saknas

–2

Ej tillämpligt (PL035 = 1)

–3

Ej utvald uppgiftslämnare

–7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

PL120

Skäl till att arbeta mindre än 30 timmar

1

Under utbildning

Alla nuvarande hushållsmedlemmar från 16 år eller utvald uppgiftslämnare (i tillämpliga fall)

Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara)

Nuvarande

2

Personlig sjukdom eller funktionshinder

3

Vill arbeta fler timmar men kan ej hitta arbete med fler timmar

4

Vill ej arbeta fler timmar

5

Antal timmar i arbete eller arbeten anses vara heltidsarbete

6

Hushållsarbete, tillsyn av barn eller av andra personer

7

Andra orsaker

PL120_F

Skäl till att arbeta mindre än 30 timmar (flagga)

1

Ifylld

–1

Saknas

–2

Ej tillämpligt (PL032 ≠ 1 eller (PL032 = 1 och PL060 + PL100 > 30))

–3

Ej utvald uppgiftslämnare

–7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

PL280

Arbetslöshetsregistreringens längd

1

Hela perioden

Alla nuvarande hushållsmedlemmar från 16 år eller utvald uppgiftslämnare (i tillämpliga fall)

Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara) eller register

Arbetslöshetsperiod under inkomstreferensperioden

2

Del av perioden

3

Har inte registrerats alls

PL280_F

Arbetslöshetsregistreringens längd (flagga)

1

Insamlat från undersökning/intervju

2

Insamlat från administrativa uppgifter

3

Tillräknat

4

Källa kan inte fastställas

–1

Saknas

–2

Ej tillämpligt (PL211 ≠ 5 eller RB081 ≠ 16–74)

–3

Ej utvald uppgiftslämnare

–7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

Detaljerat ämne: Uppnådd utbildningsnivå – närmare uppgifter, bland annat om avbruten eller ej slutförd utbildning

PE030

År då högsta utbildningsnivå uppnåddes

år (fyra siffror)

Alla nuvarande hushållsmedlemmar från 16 år eller utvald uppgiftslämnare (i tillämpliga fall)

Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara) eller register

Nuvarande

PE030_F

År då högsta utbildningsnivå uppnåddes (flagga)

1

Insamlat från undersökning/intervju

2

Insamlat från administrativa uppgifter

3

Tillräknat

4

Källa kan inte fastställas

–1

Saknas

–2

Ej tillämpligt (PE041 = 000)

–3

Ej utvald uppgiftslämnare

–7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

PE050

Avbruten eller ej slutförd utbildning

1

Ja, en

Alla nuvarande hushållsmedlemmar 16–34 år eller utvald uppgiftslämnare (i tillämpliga fall)

Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara) eller register

Under hela livet

2

Ja, flera

3

Nej

PE050_F

Avbruten eller ej slutförd utbildning (flagga)

1

Insamlat från undersökning/intervju

2

Insamlat från administrativa uppgifter

3

Tillräknat

4

Källa kan inte fastställas

–1

Saknas

–2

Ej tillämpligt (RB081 ≠ 16–34 eller har aldrig gått i skolan)

–3

Ej utvald uppgiftslämnare

–7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

Detaljerat ämne: Närmare uppgifter om bostadsförhållanden, inbegripet fattigdom och imputerad hyra

HS160

Problem med bostaden: för mörkt, otillräcklig belysning

1

Ja

Hushåll

Uppgiftslämnare från hushållet

Nuvarande

2

Nej

HS160_F

Problem med bostaden: för mörkt, otillräcklig belysning (flagga)

1

Ifylld

–1

Saknas

–7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

HS170

Buller från grannar eller gata

1

Ja

Hushåll

Uppgiftslämnare från hushållet

Nuvarande

2

Nej

HS170_F

Buller från grannar eller gata (flagga)

1

Ifylld

–1

Saknas

–7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

HC020

Bostadens storlek i kvadratmeter

0-999

Kvadratmeter

Hushåll

Uppgiftslämnare från hushåll eller register

Nuvarande

HC020_F

Bostadens storlek i kvadratmeter (flagga)

1

Insamlat från undersökning/intervju

2

Insamlat från administrativa uppgifter

3

Tillräknat

4

Källa kan inte fastställas

–1

Saknas

–7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande

HC080

Allmän belåtenhet med bostaden

1

Mycket missnöjd

Hushåll

Uppgiftslämnare från hushållet

Nuvarande

2

Missnöjd

3

Nöjd

4

Mycket nöjd

HC080_F

Allmän belåtenhet med bostaden (flagga)

1

Ifylld

–1

Saknas

–7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

HY030

Tillräknad hyra

0-99 999 999,99

Belopp (i nationell valuta)

Hushåll

Beräknat

Inkomstreferensperiod

HY030_F

Tillräknad hyra (flagga)

1

Ifylld

–1

Saknas

–7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

HH040

Läckande tak, fukt i väggar/golv/grund, eller röta i fönsterkarmar eller golv

1

Ja

Hushåll

Uppgiftslämnare från hushållet

Nuvarande

2

Nej

HH040_F

Läckande tak, fukt i väggar/golv/grund, eller röta i fönsterkarmar eller golv (flagga)

1

Ifylld

–1

Saknas

–7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

HS140

Ekonomisk börda från den totala boendekostnaden

1

Tung börda

Hushåll

Uppgiftslämnare från hushållet

Nuvarande

2

Lätt börda

3

Ingen börda alls

HS140_F

Ekonomisk börda från den totala boendekostnaden (flagga)

1

Ifylld

–1

Saknas

–2

Ej tillämpligt (inga boendekostnader)

–7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

HS180

Föroreningar, smuts eller andra miljöproblem

1

Ja

Hushåll

Uppgiftslämnare från hushållet

Nuvarande

2

Nej

HS180_F

Föroreningar, smuts eller andra miljöproblem (flagga)

1

Ifylld

–1

Saknas

–7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

HS190

Brott, våld eller vandalism i området

1

Ja

Hushåll

Uppgiftslämnare från hushållet

Nuvarande

2

Nej

HS190_F

Brott, våld eller vandalism i området (flagga)

1

Ifylld

–1

Saknas

–7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

HH081

Bad eller dusch i bostaden (FRIVILLIGT)

1

Ja, egen

Hushåll

Uppgiftslämnare från hushållet

Nuvarande

2

Ja, delad

3

Nej

HH081_F

Bad eller dusch i bostaden (FRIVILLIGT) (flagga)

1

Ifylld

–1

Saknas

–7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

–8

Ej tillämpligt (variabeln ej insamlad)

HH091

Egen inomhustoalett med spolfunktion (FRIVILLIGT)

1

Ja, egen

Hushåll

Uppgiftslämnare från hushållet

Nuvarande

2

Ja, delad

3

Nej

HH091_F

Egen inomhustoalett med spolfunktion (FRIVILLIGT) (flagga)

1

Ifylld

–1

Saknas

–7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

-8

Ej tillämpligt (variabeln ej insamlad)

Detaljerat ämne: Överföring av fördelar och nackdelar mellan generationer

PT220

Typ av hushåll när uppgiftslämnaren var ungefär 14 år

1

Privat hushåll

Alla nuvarande medlemmar i hushållet eller utvald uppgiftslämnare (i förekommande fall) i åldern 25–59 år

Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara)

När uppgiftslämnaren var ungefär 14 år

2

Kollektivhushåll eller institution

PT220_F

Typ av hushåll när uppgiftslämnaren var ungefär 14 år (flagga)

1

Ifylld

–1

Saknas

–3

Ej utvald uppgiftslämnare

–6

Tillhör inte åldersgruppen (25–59)

–7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

PT230

Modern närvarande när uppgiftslämnaren var ungefär 14 år

1

Ja

Alla nuvarande medlemmar i hushållet eller utvald uppgiftslämnare (i förekommande fall) i åldern 25–59 år

Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara)

När uppgiftslämnaren var ungefär 14 år

2

Nej, hon bodde inte i samma hushåll men jag hade kontakt med henne

3

Nej, hon bodde inte i samma hushåll och jag hade ingen kontakt med henne

4

Nej, avliden

PT230_F

Modern närvarande när uppgiftslämnaren var ungefär 14 år (flagga)

1

Ifylld

–1

Saknas

–2

Ej tillämpligt (bodde i ett kollektivhushåll eller på institution)

–3

Ej utvald uppgiftslämnare

–6

Tillhör inte åldersgruppen (25–59)

–7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

PT240

Fadern närvarande när uppgiftslämnaren var ungefär 14 år

1

Ja

Alla nuvarande medlemmar i hushållet eller utvald uppgiftslämnare (i förekommande fall) i åldern 25–59 år

Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara)

När uppgiftslämnaren var ungefär 14 år

2

Nej, han bodde inte i samma hushåll men jag hade kontakt med honom

3

Nej, han bodde inte i samma hushåll och jag hade ingen kontakt med honom

4

Nej, avliden

PT240_F

Fadern närvarande när uppgiftslämnaren var ungefär 14 år (flagga)

1

Ifylld

–1

Saknas

–2

Ej tillämpligt (bodde i ett kollektivhushåll eller på institution)

–3

Ej utvald uppgiftslämnare

–6

Tillhör inte åldersgruppen (25–59)

–7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

PT070

Faderns medborgarskap (FRIVILLIGT)

99

Huvudsakligt medborgarskap (SCL GEO tvåbokstavskod)

Vet ej

Alla nuvarande medlemmar i hushållet eller utvald uppgiftslämnare (i förekommande fall) i åldern 25–59 år

Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara) eller register

När uppgiftslämnaren var ungefär 14 år

PT070_F

Faderns medborgarskap (FRIVILLIGT) (flagga)

1

Insamlat från undersökning/intervju

2

Insamlat från administrativa uppgifter

3

Tillräknat

4

Källa kan inte fastställas

–1

Saknas

–2

Ej tillämpligt (bodde i ett kollektivhushåll eller på institution)

–3

Ej utvald uppgiftslämnare

–5

Ej tillämpligt (fadern var inte närvarande och ingen kontakt eller avliden)

–6

Tillhör inte åldersgruppen (25–59)

–7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

–8

Ej tillämpligt (variabeln ej insamlad)

PT100

Moderns medborgarskap (FRIVILLIGT)

99

Huvudsakligt medborgarskap (SCL GEO tvåbokstavskod)

Vet ej

Alla nuvarande medlemmar i hushållet eller utvald uppgiftslämnare (i förekommande fall) i åldern 25–59 år

Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara) eller register

När uppgiftslämnaren var ungefär 14 år

PT100_F

Faderns medborgarskap (FRIVILLIGT) (flagga)

1

Insamlat från undersökning/intervju

2

Insamlat från administrativa uppgifter

3

Tillräknat

4

Källa kan inte fastställas

–1

Saknas

–2

Ej tillämpligt (bodde i ett kollektivhushåll eller på institution)

–3

Ej utvald uppgiftslämnare

–5

Ej tillämpligt (modern var inte närvarande och ingen kontakt eller avliden)

–6

Tillhör inte åldersgruppen (25–59)

–7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

–8

Ej tillämpligt (variabeln ej insamlad)

PT110

Högsta utbildningsnivå som uppnåtts av fadern

1

Låg nivå (förskola, låg- och mellanstadium)

Alla nuvarande medlemmar i hushållet eller utvald uppgiftslämnare (i förekommande fall) i åldern 25–59 år

Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara) eller register

När uppgiftslämnaren var ungefär 14 år

2

Mellannivå (högstadium, gymnasium och annan eftergymnasial utbildning än högskola eller universitet)

3

Hög nivå (kort högskoleutbildning, kandidatexamen eller motsvarande, mastersexamen eller motsvarande, doktorsgrad eller motsvarande)

99

Vet ej

PT110_F

Högsta utbildningsnivå som uppnåtts av fadern (flagga)

1

Insamlat från undersökning/int

2

ervju

3

Insamlat från administrativa uppgifter

4

Tillräknat

–1

Källa kan inte fastställas

–2

Saknas

–3

Ej tillämpligt (bodde i ett kollektivhushåll eller på institution)

–5

Ej utvald uppgiftslämnare

–6

Ej tillämpligt (fadern var inte närvarande och ingen kontakt eller avliden)

–7

Tillhör inte åldersgruppen (25–59)

PT120

Högsta utbildningsnivå som uppnåtts av modern

1

Låg nivå (förskola, låg- och mellanstadium)

Alla nuvarande medlemmar i hushållet eller utvald uppgiftslämnare (i förekommande fall) i åldern 25–59 år

Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara) eller register

När uppgiftslämnaren var ungefär 14 år

2

Mellannivå (högstadium, gymnasium och annan eftergymnasial utbildning än högskola eller universitet)

3

Hög nivå (kort högskoleutbildning, kandidatexamen eller motsvarande, mastersexamen eller motsvarande, doktorsgrad eller motsvarande)

99

Vet ej

PT120_F

Högsta utbildningsnivå som uppnåtts av modern (flagga)

1

Insamlat från undersökning/intervju

2

Insamlat från administrativa uppgifter

3

Tillräknat

4

Källa kan inte fastställas

–1

Saknas

–2

Ej tillämpligt (bodde i ett kollektivhushåll eller på institution)

–3

Ej utvald uppgiftslämnare

–5

Ej tillämpligt (modern var inte närvarande och ingen kontakt eller avliden)

–6

Tillhör inte åldersgruppen (25–59)

–7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

PT130

Faderns sysselsättningsstatus när uppgiftslämnaren var ungefär 14 år

1

Anställd

Alla nuvarande medlemmar i hushållet eller utvald uppgiftslämnare (i förekommande fall) i åldern 25–59 år

Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara) eller register

När uppgiftslämnaren var ungefär 14 år

2

Egen företagare (inklusive medhjälpande familjemedlemmar)

3

Arbetslös

4

Pensionerad eller förtidspensionerad

5

Hushållsarbete i hemmet

6

Oförmögen att arbeta på grund av långvariga hälsoproblem

7

Annan aktivitet som ej tillhör arbetskraften

99

Vet ej

PT130_F

Faderns sysselsättningsstatus när uppgiftslämnaren var ungefär 14 år (flagga)

1

Insamlat från undersökning/intervju

2

Insamlat från administrativa uppgifter

3

Tillräknat

4

Källa kan inte fastställas

–1

Saknas

–2

Ej tillämpligt (bodde i ett kollektivhushåll eller på institution)

–3

Ej utvald uppgiftslämnare

–5

Ej tillämpligt (fadern var inte närvarande och ingen kontakt eller avliden)

–6

Tillhör inte åldersgruppen (25–59)

–7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

PT160

Moderns sysselsättningsstatus när uppgiftslämnaren var ungefär 14 år

1

Anställd

Alla nuvarande medlemmar i hushållet eller utvald uppgiftslämnare (i förekommande fall) i åldern 25–59 år

Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara) eller register

När uppgiftslämnaren var ungefär 14 år

2

Egen företagare (inklusive medhjälpande familjemedlemmar)

3

Arbetslös

4

Pensionerad eller förtidspensionerad

5

Hushållsarbete i hemmet

6

Oförmögen att arbeta på grund av långvariga hälsoproblem

7

Annan aktivitet som ej tillhör arbetskraften

99

Vet ej

PT160_F

Moderns sysselsättningsstatus när uppgiftslämnaren var ungefär 14 år (flagga)

1

Insamlat från undersökning/intervju

2

Insamlat från administrativa uppgifter

3

Tillräknat

4

Källa kan inte fastställas

–1

Saknas

–2

Ej tillämpligt (bodde i ett kollektivhushåll eller på institution)

–3

Ej utvald uppgiftslämnare

–5

Ej tillämpligt (modern var inte närvarande och ingen kontakt eller avliden)

–6

Tillhör inte åldersgruppen

–7

(25–59)

PT150

Faderns huvudsakliga sysselsättning när uppgiftslämnaren var ungefär 14 år (FRIVILLIGT)

ISCO-08 (COM)-kod (ensiffrig)

Alla nuvarande medlemmar i hushållet eller utvald uppgiftslämnare (i förekommande fall) i åldern 25–59 år

Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara) eller register

När uppgiftslämnaren var ungefär 14 år

99

Vet ej

PT150_F

Faderns huvudsakliga sysselsättning när uppgiftslämnaren var ungefär 14 år (FRIVILLIGT) (flagga)

1

Insamlat från undersökning/intervju

2

Insamlat från

3

administrativa uppgifter

4

Tillräknat

–1

Källa kan inte

–2

fastställas

–3

Saknas

–4

Ej tillämpligt (bodde i ett kollektivhushåll eller på institution)

–5

Ej utvald uppgiftslämnare

–6

Ej tillämpligt, fadern inte anställd

–7

Ej tillämpligt (fadern var inte närvarande och ingen kontakt eller avliden)

-8

Tillhör inte åldersgruppen (25–59)

PT180

Moderns huvudsakliga sysselsättning när uppgiftslämnaren var ungefär 14 år (FRIVILLIGT)

ISCO-08 (COM)-kod (ensiffrig)

Alla nuvarande medlemmar i hushållet eller utvald uppgiftslämnare (i förekommande fall) i åldern 25–59 år

Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara) eller register

När uppgiftslämnaren var ungefär 14 år

99

Vet ej

PT180_F

Moderns huvudsakliga sysselsättning när uppgiftslämnaren var ungefär 14 år (FRIVILLIGT) (flagga)

1

Insamlat från undersökning/intervju

2

Insamlat från administrativa uppgifter

3

Tillräknat

4

Källa kan inte fastställas

–1

Saknas

–2

Ej tillämpligt (bodde i ett kollektivhushåll eller på institution)

–3

Ej utvald uppgiftslämnare

–4

Ej tillämpligt, modern inte anställd

–5

Ej tillämpligt (modern var inte närvarande och ingen kontakt eller avliden)

–6

Tillhör inte åldersgruppen (25–59)

–7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

-8

Ej tillämpligt (variabeln ej insamlad)

PT210

Upplåtelseform när svaranden var ungefär 14 år

1

Ägd bostad

Alla nuvarande medlemmar i hushållet eller utvald uppgiftslämnare (i förekommande fall) i åldern 25–59 år

Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara) eller register

När uppgiftslämnaren var ungefär 14 år

2

Hyrd bostad

3

Boende som tillhandahålls gratis

99

Vet ej

PT210_F

Upplåtelseform när uppgiftslämnaren var ungefär 14 år

1

Insamlat från undersökning/intervju

2

Insamlat från administrativa uppgifter

3

Tillräknat

4

Källa kan inte fastställas

–1

Saknas

–2

Ej tillämpligt (bodde i ett kollektivhushåll eller på institution)

–3

Ej utvald uppgiftslämnare

–6

Tillhör inte åldersgruppen (25–59)

–7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

PT190

Hushållets ekonomiska situation när uppgiftslämnaren var ungefär 14 år

1

Mycket dålig

Alla nuvarande medlemmar i hushållet eller utvald uppgiftslämnare (i förekommande fall) i åldern 25–59 år

Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara)

När uppgiftslämnaren var ungefär 14 år

2

Dålig

3

Ganska dålig

4

Ganska bra

5

Bra

6

Mycket bra

99

Vet ej

PT190_F

Hushållets ekonomiska situation när uppgiftslämnaren var ungefär 14 år (flagga)

1

Ifylld

–1

Saknas

–2

Ej tillämpligt (bodde i ett kollektivhushåll eller på institution)

–3

Ej utvald uppgiftslämnare

–6

Tillhör inte åldersgruppen (25–59)

–7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

PT260

Grundläggande behov för skolgången (böcker och skolmaterial) tillgodosedda när uppgiftslämnaren var ungefär 14 år

1

Ja

Alla nuvarande medlemmar i hushållet eller utvald uppgiftslämnare (i förekommande fall) i åldern 25–59 år

Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara)

När uppgiftslämnaren var ungefär 14 år

2

Nej, av ekonomiska skäl

3

Nej, av annat skäl

PT260_F

Grundläggande behov för skolgången (böcker och skolmaterial) tillgodosedda när uppgiftslämnaren var ungefär 14 år (flagga)

1

Ifylld

–1

Saknas

–2

Ej tillämpligt (bodde i ett kollektivhushåll eller på institution)

–3

Ej utvald uppgiftslämnare

–6

Tillhör inte åldersgruppen (25–59)

–7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

PT270

Dagliga måltider med kött, kyckling eller fisk (eller motsvarande vegetariskt alternativ) när uppgiftslämnaren var ungefär 14 år

1

Ja

Alla nuvarande medlemmar i hushållet eller utvald uppgiftslämnare (i förekommande fall) i åldern 25–59 år

Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara)

När uppgiftslämnaren var ungefär 14 år

2

Nej, av ekonomiska skäl

3

Nej, av annat skäl

PT270_F

Dagliga måltider med kött, kyckling eller fisk (eller motsvarande vegetariskt alternativ) när uppgiftslämnaren var ungefär 14 år (flagga)

1

Ifylld

–1

Saknas

–2

Ej tillämpligt (bodde i ett kollektivhushåll eller på institution)

–3

Ej utvald uppgiftslämnare

–6

Tillhör inte åldersgruppen (25–59)

–7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

PT280

Reste bort på en veckas semester om året när uppgiftslämnaren var ungefär 14 år

1

Ja

Alla nuvarande medlemmar i hushållet eller utvald uppgiftslämnare (i förekommande fall) i åldern 25–59 år

Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara)

När uppgiftslämnaren var ungefär 14 år

2

Nej, av ekonomiska skäl

3

Nej, av annat skäl

PT280_F

Reste bort på en veckas semester om året när uppgiftslämnaren var ungefär 14 år (flagga)

1

Ifylld

–1

Saknas

–2

Ej tillämpligt (bodde i ett kollektivhushåll eller på institution)

–3

Ej utvald uppgiftslämnare

–6

Tillhör inte åldersgruppen (25–59)

–7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

Detaljerat ämne: Boendesvårigheter (inbegripet hyressvårigheter) och orsaker till dessa

PHD01

Tidigare boendesvårigheter

1

Ja, bodde tillfälligt hos släktingar eller vänner

Alla nuvarande hushållsmedlemmar från 16 år eller utvald uppgiftslämnare (i tillämpliga fall)

Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara)

Under hela livet

2

Ja, bodde i en nödbostad eller annat tillfälligt boende

3

Ja, bodde på en plats som inte var avsedd för permanent boende

4

Ja, bodde på gatan eller på offentlig plats

5

Nej

PHD01_F

Tidigare boendesvårigheter (flagga)

1

Ifylld

–1

Saknas

–3

Ej utvald uppgiftslämnare

–7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

PHD07

När boendesvårigheter uppstod (FRIVILLIGT)

1

Under de senaste 5 åren

Alla nuvarande hushållsmedlemmar från 16 år eller utvald uppgiftslämnare (i tillämpliga fall)

Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara)

Under hela livet

2

För mer än 5 år sedan

PHD07_F

När boendesvårigheter uppstod (FRIVILLIGT) (flagga)

1

Ifylld

–1

Saknas

–2

Ej tillämpligt (PHD01 = 5)

–3

Ej utvald uppgiftslämnare

–7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

–8

Ej tillämpligt (variabeln ej insamlad)

PHD02

Varaktighet för den senaste boendesvårigheten (FRIVILLIGT)

Varaktighet (antal månader)

Alla nuvarande hushållsmedlemmar från 16 år eller utvald uppgiftslämnare (i tillämpliga fall)

Personlig intervju

Under hela livet

PHD02_F

Varaktighet för den senaste boendesvårigheten (FRIVILLIGT) (flagga)

1

Ifylld

–1

Saknas

–2

Ej tillämpligt (PHD01 = 5)

–3

Ej utvald uppgiftslämnare

–7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

–8

Ej tillämpligt (variabeln ej insamlad)

PHD03

Främsta orsaken till tidigare boendesvårigheter

1

Problem i förhållandet eller i familjen

Alla nuvarande hushållsmedlemmar från 16 år eller utvald uppgiftslämnare (i tillämpliga fall)

Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara)

Under hela livet

2

Hälsoproblem

3

Arbetslöshet

4

Hyreskontraktet löpte ut

5

Obeboelig bostad

6

Lämnade en institution efter en lång vistelse och hade inget hem att åka till

7

Ekonomiska problem/Otillräcklig inkomst

8

Annan

PHD03_F

Främsta orsaken till tidigare boendesvårigheter (FRIVILLIGT)

1

Ifylld

–1

Saknas

–2

Ej tillämpligt (PHD01 = 5)

–3

Ej utvald uppgiftslämnare

–7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

PHD05

Slut på boendesvårigheter

1

Befintligt, nytt eller förnyat förhållande till familj eller partner

Alla nuvarande hushållsmedlemmar från 16 år eller utvald uppgiftslämnare (i tillämpliga fall)

Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara)

Under hela livet

2

Tog itu med hälsoproblemen

3

Fick ett arbete

4

Flyttade in i subventionerad privatbostad

5

Annan

6

Har fortfarande boendesvårigheter

PHD05_F

Slut på boendesvårigheter (flagga)

1

Ifylld

–1

Saknas

–2

Ej tillämpligt (PHD01 = 5)

–3

Ej utvald uppgiftslämnare

–7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

PHD06

Hyressvårigheter

1

Ja

Alla nuvarande hushållsmedlemmar från 16 år eller utvald uppgiftslämnare (i tillämpliga fall)

Personlig intervju (indirekt intervju i undantagsfall för personer som är tillfälligt bortresta eller oförmögna att svara)

De 12 senaste månaderna

2

Nej

PHD06_F

Hyressvårigheter (flagga)

1

Ifylld

–1

Saknas

–2

Ej tillämpligt (HH021 ≠ 1,2,5)

–3

Ej utvald uppgiftslämnare

–7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

Särskilt ämne för 2023: hushållens energieffektivitet

HC001

Uppvärmningssystem som används

1

Fjärrvärmenät/fjärrvärme

Hushåll

Uppgiftslämnare från hushåll eller register

Nuvarande

2

Central värme system

3

Individuellt uppvärmningssystem

4

Inget uppvärmningssystem installerat:

5

Ingen uppvärmning alls

99

Vet ej

HC001_F

Uppvärmningssystem som används (flagga)

1

Insamlat från undersökning/intervju

2

Insamlat från administrativa uppgifter

3

Tillräknat

4

Källa kan inte fastställas

–1

Saknas

–7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

HC002

Huvudsaklig energikälla

1

El

Hushåll

Uppgiftslämnare från hushåll eller register

Nuvarande

2

Gas (naturgas eller propan)

3

Olja

4

Biomassa

5

Ved

6

Kol

7

Förnybar energi

8

Annan

99

Vet ej

HC002_F

Huvudsaklig energikälla (flagga)

1

Insamlat från undersökning/intervju

2

Insamlat från administrativa uppgifter

3

Tillräknat

4

Källa kan inte fastställas

–1

Saknas

–7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

HC003

Renovering (värmeisolering, fönster eller uppvärmningssystem)

1

Ja – tre eller fler åtgärder

Hushåll

Uppgiftslämnare från hushållet

De senaste 5 åren

2

Ja – två åtgärder

3

Ja – en åtgärd

4

Nej

99

Vet ej

HC003_F

Renovering (värmeisolering, fönster eller uppvärmningssystem) (flagga)

1

Ifylld

–1

Saknas

–7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

HC060

Omöjligt att hålla bostaden bekvämt varm under vintern

1

Ja

Hushåll

Uppgiftslämnare från hushållet

Vanligtvis

2

Nej

HC060_F

Omöjligt att hålla bostaden bekvämt varm under vintern (flagga)

1

Ifylld

–1

Saknas

–7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

HC070

Omöjligt att hålla bostaden bekvämt sval under sommaren (FRIVILLIGT)

1

Ja

Hushåll

Uppgiftslämnare från hushållet

Vanligtvis

2

Nej

HC070_F

Omöjligt att hålla bostaden bekvämt sval under sommaren (FRIVILLIGT) (flagga)

1

Ifylld

–1

Saknas

–7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

–8

Ej tillämpligt (variabeln ej insamlad)

HC004

Typ av fönster (FRIVILLIGT)

1

Endast enkelglas

Hushåll

Uppgiftslämnare från hushållet

Nuvarande

2

Endast dubbelglas

3

Endast trippelglas

4

Blandat enkel- och dubbel-/trippelglas

5

Blandad dubbel- och trippelglas

99

Vet ej

HC004_F

Typ av fönster (FRIVILLIGT) (flagga)

1

Ifylld

–1

Saknas

–7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

–8

Ej tillämpligt (variabeln ej insamlad)

HC005

Byggår (FRIVILLIGT)

1

Före 1945

Hushåll

Uppgiftslämnare från hushåll eller register

Nuvarande

2

1946–1960

3

1961–1980

4

1981–2000

5

2001–2020

6

2021 eller senare

99

Vet ej

HC005_F

Byggår (FRIVILLIGT) (flagga)

1

Insamlat från undersökning/intervju

2

Insamlat från administrativa uppgifter

3

Tillräknat

4

Källa kan inte fastställas

–1

Saknas

–7

Ej tillämpligt (ej insamlat i enlighet med den fleråriga löpande planeringen)

–8

Ej tillämpligt (variabeln ej insamlad)

---

BESLUT

| 25.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 420/55 |
| --- | --- | --- | --- |

25.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 420/55

---

KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2021/2053

av den 8 november 2021

om det sektorspecifika referensdokumentet för bästa miljöledningspraxis, indikatorer för miljöprestanda samt riktmärken för resultat i världsklass för sektorn för tillverkning av metallvaror i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1221/2009

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1221/2009 av den 25 november 2009 om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas) och om upphävande av förordning (EG) nr 761/2001 och kommissionens beslut 2001/681/EG och 2006/193/EG (1), särskilt artikel 46.1, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EG) nr 1221/2009 ska kommissionen utarbeta sektorspecifika referensdokument för specifika ekonomiska sektorer. Dokumenten ska innehålla bästa miljöledningspraxis, indikatorer för miljöprestanda samt vid behov riktmärken för resultat i världsklass och poängsystem för att ange miljöprestandanivåer. Organisationer som är registrerade eller planerar att registrera sig inom den miljölednings- och miljörevisionsordning som har inrättats genom förordning (EG) nr 1221/2009 måste ta hänsyn till de sektorspecifika referensdokumenten när de utarbetar sitt miljöledningssystem och när de bedömer sin miljöprestanda i sin miljöredovisning, eller uppdaterade miljöredovisning, som utarbetats i enlighet med bilaga IV till förordningen. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EG) nr 1221/2009 ska kommissionen utarbeta sektorspecifika referensdokument för specifika ekonomiska sektorer. Dokumenten ska innehålla bästa miljöledningspraxis, indikatorer för miljöprestanda samt vid behov riktmärken för resultat i världsklass och poängsystem för att ange miljöprestandanivåer. Organisationer som är registrerade eller planerar att registrera sig inom den miljölednings- och miljörevisionsordning som har inrättats genom förordning (EG) nr 1221/2009 måste ta hänsyn till de sektorspecifika referensdokumenten när de utarbetar sitt miljöledningssystem och när de bedömer sin miljöprestanda i sin miljöredovisning, eller uppdaterade miljöredovisning, som utarbetats i enlighet med bilaga IV till förordningen.

| (2) | Enligt förordning (EG) nr 1221/2009 ska kommissionen utarbeta en arbetsplan som fastställer en förteckning med förslag på vilka sektorer som ska prioriteras för antagandet av sektorspecifika referensdokument eller referensdokument för sektorsövergripande bruk. I arbetsplanen (2) har kommissionen identifierat sektorn för tillverkning av metallvaror som en prioriterad sektor. |
| --- | --- |

(2)

Enligt förordning (EG) nr 1221/2009 ska kommissionen utarbeta en arbetsplan som fastställer en förteckning med förslag på vilka sektorer som ska prioriteras för antagandet av sektorspecifika referensdokument eller referensdokument för sektorsövergripande bruk. I arbetsplanen (2) har kommissionen identifierat sektorn för tillverkning av metallvaror som en prioriterad sektor.

| (3) | Det sektorspecifika referensdokumentet bör, genom en bästa miljöledningspraxis för sektorn (3), identifiera konkreta åtgärder för att förbättra den övergripande miljöstyrningen av företag inom sektorn på tre huvudområden, som ur tillverkarens perspektiv omfattar de viktigaste miljöaspekterna för företag som tillverkar metallvaror. Dessa huvudområden är övergripande frågor, optimering av allmännyttiga tjänster och tillverkningsprocesser. Särskilda indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass för en viss bästa miljöledningspraxis bör också anges när så är möjligt och meningsfullt. |
| --- | --- |

(3)

Det sektorspecifika referensdokumentet bör, genom en bästa miljöledningspraxis för sektorn (3), identifiera konkreta åtgärder för att förbättra den övergripande miljöstyrningen av företag inom sektorn på tre huvudområden, som ur tillverkarens perspektiv omfattar de viktigaste miljöaspekterna för företag som tillverkar metallvaror. Dessa huvudområden är övergripande frågor, optimering av allmännyttiga tjänster och tillverkningsprocesser. Särskilda indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass för en viss bästa miljöledningspraxis bör också anges när så är möjligt och meningsfullt.

| (4) | För att organisationer inom sektorn för tillverkning av metallvaror, miljökontrollanter, nationella myndigheter, ackrediterings- och licensieringsorgan och andra aktörer ska få tillräckligt med tid för att förbereda införandet av det sektorspecifika referensdokumentet för sektorn för tillverkning av metallvaror bör datumet för tillämpning av detta beslut flyttas fram. |
| --- | --- |

(4)

För att organisationer inom sektorn för tillverkning av metallvaror, miljökontrollanter, nationella myndigheter, ackrediterings- och licensieringsorgan och andra aktörer ska få tillräckligt med tid för att förbereda införandet av det sektorspecifika referensdokumentet för sektorn för tillverkning av metallvaror bör datumet för tillämpning av detta beslut flyttas fram.

| (5) | Vid utarbetandet av det sektorspecifika referensdokumentet har kommissionen samrått med medlemsstaterna och andra berörda parter i enlighet med förordning (EG) nr 1221/2009. |
| --- | --- |

(5)

Vid utarbetandet av det sektorspecifika referensdokumentet har kommissionen samrått med medlemsstaterna och andra berörda parter i enlighet med förordning (EG) nr 1221/2009.

| (6) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 49 i förordning (EG) nr 1221/2009. |
| --- | --- |

(6)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 49 i förordning (EG) nr 1221/2009.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det sektorspecifika referensdokumentet för bästa miljöledningspraxis, indikatorer för sektorspecifik miljöprestanda samt riktmärken för resultat i världsklass för sektorn för tillverkning av metallvaror finns i bilagan.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Beslutet ska gälla från den 25 mars 2022.

Utfärdat i Bryssel den 8 november 2021.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 342, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Meddelande från kommissionen – Fastställande av arbetsplanen som fastställer en vägledande förteckning över sektorer för antagande av sektorsvisa och sektorsövergripande referensdokument, enligt förordning (EG) nr 1221/2009 om organisationers frivilliga deltagande i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas) (EUT C 358, 8.12.2011, s. 2).

2

Fastställande av arbetsplanen som fastställer en vägledande förteckning över sektorer för antagande av sektorsvisa och sektorsövergripande referensdokument, enligt förordning (EG) nr 1221/2009 om organisationers frivilliga deltagande i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas)

(3)  Antonopoulos I., Canfora P., Gaudillat P., Dri M., Eder P., Best Environmental Management Practice in the Fabricated Metal Products manufacturing sector, EUR 30025 EN, Europeiska unionens publikationsbyrå, Luxemburg, 2020, ISBN 978-92-76–14299–7, doi:10.2760/894966, JRC119281; https://susproc.jrc.ec.europa.eu/product-bureau/sites/default/files/inline-files/JRC_BEMP_fabricated_metal_product_manufacturing_report.pdf

3

Best Environmental Management Practice in the Fabricated Metal Products manufacturing sector

---

BILAGA

Innehåll

| 1. | INLEDNING | 58 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | TILLÄMPNINGSOMRÅDE | 60 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | BÄSTA MILJÖLEDNINGSPRAXIS, INDIKATORER FÖR SEKTORSPECIFIK MILJÖPRESTANDA OCH RIKTMÄRKEN FÖR RESULTAT I VÄRLDSKLASS FÖR SEKTORN FÖR TILLVERKNING AV METALLVAROR | 64 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1 | Bästa miljöledningspraxis för övergripande frågor | 64 |
| --- | --- | --- |

3.1

| 3.1.1 | Tillämpning av effektiva metoder för miljöledning | 64 |
| --- | --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Samarbete och kommunikation längs hela värdekedjan | 65 |
| --- | --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Energiförvaltning | 66 |
| --- | --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Miljövänlig och resurseffektiv kemikaliehantering | 66 |
| --- | --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | Förvaltning av biologisk mångfald | 67 |
| --- | --- | --- |

3.1.5

| 3.1.6 | Återtillverkning och högkvalitativ renovering av produkter och komponenter med högt värde och/eller i stora serier | 68 |
| --- | --- | --- |

3.1.6

| 3.1.7 | Koppling till de referensdokument för bästa tillgängliga teknik som är relevanta för företag som tillverkar metallvaror | 69 |
| --- | --- | --- |

3.1.7

| 3.2 | Bästa miljöledningspraxis för optimering av allmännyttiga tjänster | 69 |
| --- | --- | --- |

3.2

| 3.2.1 | Effektiv ventilation | 69 |
| --- | --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Optimal belysning | 70 |
| --- | --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Miljöoptimering av kylsystem | 71 |
| --- | --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | Rationell och effektiv användning av tryckluft | 71 |
| --- | --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | Användning av förnybar energi | 72 |
| --- | --- | --- |

3.2.5

| 3.2.6 | Uppsamling av regnvatten | 73 |
| --- | --- | --- |

3.2.6

| 3.3 | Bästa miljöledningspraxis för tillverkningsprocesser | 73 |
| --- | --- | --- |

3.3

| 3.3.1 | Val av resurseffektiva vätskor för metallbearbetning | 73 |
| --- | --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Minimering av förbrukningen av kylsmörjmedel vid metallbearbetning | 74 |
| --- | --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Inkrementell plåtformning som alternativ till formtillverkning | 74 |
| --- | --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Minskad energianvändning i standbyläge för metallbearbetningsmaskiner | 75 |
| --- | --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | Bibehållande av metallresters materialvärde | 75 |
| --- | --- | --- |

3.3.5

| 3.3.6 | Flerriktad smidning | 76 |
| --- | --- | --- |

3.3.6

| 3.3.7 | Hybridbearbetning som en metod för att minska energianvändningen | 76 |
| --- | --- | --- |

3.3.7

| 3.3.8 | Användning av prediktiv kontroll för hantering av luftkonditionering i målarbås | 77 |
| --- | --- | --- |

3.3.8

| 4. | REKOMMENDERADE VIKTIGA INDIKATORER FÖR SEKTORSPECIFIK MILJÖPRESTANDA | 78 |
| --- | --- | --- |

4.

1.   INLEDNING

Detta sektorspecifika referensdokument bygger på en detaljerad vetenskaps- och policyrapport (1) (rapport om bästa praxis) som utarbetats av Europeiska kommissionens gemensamma forskningscentrum (JRC).

Relevant rättslig grund

Gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas) infördes 1993 genom rådets förordning (EEG) nr 1836/93 (2) och avsåg frivilligt deltagande för organisationer. Därefter har Emas genomgått två större revideringar:

| | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 761/2001 (3). |
| --- | --- |

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 761/2001 (3).

| | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1221/2009. |
| --- | --- |

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1221/2009.

Ett viktigt nytt inslag från den senaste revideringen, som trädde i kraft den 11 januari 2010, är artikel 46 om utarbetande av sektorspecifika referensdokument. De sektorspecifika referensdokumenten ska innehålla bästa miljöledningspraxis, indikatorer för sektorspecifik miljöprestanda samt vid behov riktmärken för resultat i världsklass och poängsystem för att ange prestandanivåer.

Hur man tolkar och använder detta dokument

Miljölednings- och miljörevisionsordningen (Emas) är en ordning för frivilligt deltagande för organisationer som har gjort ett åtagande om fortlöpande miljöförbättringar. Inom denna ram ger detta sektorspecifika referensdokument vägledning för sektorn för tillverkning av metallvaror och beskriver ett antal alternativ för förbättringar och bästa praxis.

Dokumentet har tagits fram av Europeiska kommissionen, som har inhämtat synpunkter från berörda aktörer. En teknisk arbetsgrupp med sakkunniga och aktörer från sektorn har under ledning av JRC diskuterat och slutligen enats om den bästa miljöledningspraxis, de indikatorer för sektorspecifik miljöprestanda och de riktmärken för resultat i världsklass som beskrivs i detta dokument. I synnerhet riktmärkena ansågs vara representativa för den nivå av miljöprestanda som uppnås av de organisationer som visar bäst resultat inom sektorn.

Syftet med dokumentet är att genom såväl idéer och inspiration som praktisk och teknisk vägledning hjälpa och stödja alla organisationer som har för avsikt att förbättra sin miljöprestanda.

Det sektorspecifika referensdokumentet riktar sig i första hand till organisationer som redan är Emas-registrerade, i andra hand till organisationer som överväger Emas-registrering i framtiden och i tredje hand till alla organisationer som vill lära sig mer om bästa miljöledningspraxis för att kunna förbättra sin miljöprestanda. Dokumentet är därför tänkt att göra det lättare för alla organisationer inom sektorn för tillverkning av metallvaror att inrikta sig på relevanta miljöaspekter, både direkta och indirekta. De ska också kunna hitta information om bästa miljöledningspraxis och om lämpliga indikatorer för sektorspecifik miljöprestanda som de kan använda för att mäta sin egen miljöprestanda samt om riktmärken för resultat i världsklass.

Hur Emas-registrerade organisationer bör beakta sektorspecifika referensdokument

Enligt förordning (EG) nr 1221/2009 ska Emas-registrerade organisationer beakta sektorspecifika referensdokument på två olika nivåer:

| 1. | När de utvecklar och genomför sitt miljöledningssystem mot bakgrund av miljöutredningarna (artikel 4.1 b).
  Organisationerna bör använda lämpliga delar av det sektorspecifika referensdokumentet när de utformar och ser över sina miljömål utifrån de relevanta miljöaspekter som har kartlagts i miljöutredningen och miljöpolicyn och när de beslutar om vilka åtgärder som ska vidtas för att förbättra miljöprestandan. |
| --- | --- |

1.

När de utvecklar och genomför sitt miljöledningssystem mot bakgrund av miljöutredningarna (artikel 4.1 b).

Organisationerna bör använda lämpliga delar av det sektorspecifika referensdokumentet när de utformar och ser över sina miljömål utifrån de relevanta miljöaspekter som har kartlagts i miljöutredningen och miljöpolicyn och när de beslutar om vilka åtgärder som ska vidtas för att förbättra miljöprestandan.

| 2. | När de utarbetar miljöredovisningen (artikel 4.1 d och 4.4).






  a) | Organisationerna bör ta hänsyn till de relevanta indikatorerna för sektorspecifik miljöprestanda i det sektorspecifika referensdokumentet när de väljer vilka indikatorer (4) de ska använda i miljöprestandarapporteringen.
  När organisationerna väljer den uppsättning indikatorer som de ska använda i rapporteringen bör de ta hänsyn till de indikatorer som föreslås i motsvarande sektorspecifika referensdokument samt indikatorernas relevans i förhållande till de betydande miljöaspekter som fastställs i miljöutredningen. Indikatorerna behöver endast beaktas om de är relevanta för de miljöaspekter som anses vara mest betydande i miljöutredningen. |
| --- | --- | --- |

2.

När de utarbetar miljöredovisningen (artikel 4.1 d och 4.4).

a)

Organisationerna bör ta hänsyn till de relevanta indikatorerna för sektorspecifik miljöprestanda i det sektorspecifika referensdokumentet när de väljer vilka indikatorer (4) de ska använda i miljöprestandarapporteringen.

När organisationerna väljer den uppsättning indikatorer som de ska använda i rapporteringen bör de ta hänsyn till de indikatorer som föreslås i motsvarande sektorspecifika referensdokument samt indikatorernas relevans i förhållande till de betydande miljöaspekter som fastställs i miljöutredningen. Indikatorerna behöver endast beaktas om de är relevanta för de miljöaspekter som anses vara mest betydande i miljöutredningen.

| b) | När organisationerna rapporterar om miljöprestanda och om övriga faktorer med avseende på miljöprestanda bör de i miljöredovisningen ange hur relevant bästa miljöledningspraxis och, i förekommande fall, relevanta riktmärken för resultat i världsklass har beaktats.
  De bör beskriva hur relevant bästa miljöledningspraxis och relevanta riktmärken för resultat i världsklass (som ger en indikation på miljöprestandanivån för de bäst presterande organisationerna) har använts för att identifiera åtgärder och eventuellt fastställa prioriteringar för att (ytterligare) förbättra sin miljöprestanda. Det är emellertid inte obligatoriskt att uppfylla bästa miljöledningspraxis eller riktmärkena för resultat i världsklass, eftersom Emas genom sin frivilliga karaktär överlåter till organisationerna själva att bedöma om riktmärkena och genomförandet av bästa praxis är rimliga för dem med avseende på kostnader och nytta.
  Precis som när det gäller miljöprestandaindikatorerna bör organisationen bedöma om bästa miljöledningspraxis och riktmärkena för resultat i världsklass är relevanta och tillämpliga enligt de betydande miljöaspekter som har fastställts av organisationen själv i miljöutredningen samt tekniska och ekonomiska aspekter. |
| --- | --- |

b)

När organisationerna rapporterar om miljöprestanda och om övriga faktorer med avseende på miljöprestanda bör de i miljöredovisningen ange hur relevant bästa miljöledningspraxis och, i förekommande fall, relevanta riktmärken för resultat i världsklass har beaktats.

De bör beskriva hur relevant bästa miljöledningspraxis och relevanta riktmärken för resultat i världsklass (som ger en indikation på miljöprestandanivån för de bäst presterande organisationerna) har använts för att identifiera åtgärder och eventuellt fastställa prioriteringar för att (ytterligare) förbättra sin miljöprestanda. Det är emellertid inte obligatoriskt att uppfylla bästa miljöledningspraxis eller riktmärkena för resultat i världsklass, eftersom Emas genom sin frivilliga karaktär överlåter till organisationerna själva att bedöma om riktmärkena och genomförandet av bästa praxis är rimliga för dem med avseende på kostnader och nytta.

Precis som när det gäller miljöprestandaindikatorerna bör organisationen bedöma om bästa miljöledningspraxis och riktmärkena för resultat i världsklass är relevanta och tillämpliga enligt de betydande miljöaspekter som har fastställts av organisationen själv i miljöutredningen samt tekniska och ekonomiska aspekter.

De delar av det sektorspecifika referensdokumentet (indikatorer, bästa miljöledningspraxis eller riktmärken för resultat i världsklass) som inte anses vara relevanta i förhållande till de betydande miljöaspekter som organisationen har fastställt i miljöutredningen bör inte rapporteras eller beskrivas i miljöredovisningen.

Deltagande i Emas är en pågående process. Varje gång en organisation planerar att förbättra sin miljöprestanda (och ser över sin miljöprestanda) ska den söka i det sektorspecifika referensdokumentet rörande särskilda ämnen för att komma fram till vilka problem som ska tacklas härnäst i en stegvis strategi.

Emas miljökontrollanter ska kontrollera om och hur organisationen har tagit hänsyn till det sektorspecifika referensdokumentet vid utarbetandet av sin miljöredovisning (artikel 18.5 d i förordning (EG) nr 1221/2009).

Ackrediterade miljökontrollanter behöver för sina revisioner underlag från organisationen som visar hur hänsyn har tagits till de relevanta delar av det sektorspecifika referensdokumentet som har valts utifrån miljöutredningarna. De ska inte kontrollera överensstämmelsen med de riktmärken för resultat i världsklass som beskrivs, men ska däremot kontrollera beläggen för hur det sektorspecifika referensdokumentet har använts som vägledning för att identifiera indikatorer och lämpliga frivilliga åtgärder som organisationen kan genomföra för att förbättra sin miljöprestanda.

Eftersom det är frivilligt att använda Emas och de sektorspecifika referensdokumenten får inga oproportionerliga krav på underlag ställas på organisationerna. Miljökontrollanterna ska i synnerhet inte kräva individuella motiveringar för den bästa praxis, de sektorspecifika miljöprestandaindikatorer och de riktmärken för resultat i världsklass som nämns i det sektorspecifika referensdokumentet men som inte anses vara relevanta enligt miljöutredningen. De kan däremot föreslå ytterligare relevanta faktorer som organisationen bör ta hänsyn till i framtiden som kompletterande belägg för dess åtagande att kontinuerligt förbättra sin miljöprestanda.

Det sektorspecifika referensdokumentets struktur

Detta dokument innehåller fyra kapitel. I kapitel 1 beskrivs Emas rättsliga grund och hur detta dokument ska användas, medan kapitel 2 definierar tillämpningsområdet för detta sektorspecifika referensdokument. I kapitel 3 beskrivs kortfattat olika exempel på bästa miljöledningspraxis (5) tillsammans med information om dess tillämplighet. Om specifika miljöprestandaindikatorer och riktmärken för resultat i världsklass kan formuleras för en viss bästa miljöledningspraxis anges också dessa. Det var emellertid inte möjligt att definiera riktmärken för resultat i världsklass för varje exempel på bästa miljöledningspraxis, antingen på grund av den begränsade tillgången på uppgifter eller på grund av att de enskilda företagens och/eller fabrikernas särskilda förutsättningar (typ av produkter som tillverkas, från små prototyper och produkter med komplex geometri, tillverkade i små eller stora serier, till stora eller små komponenter, mångfalden av tillverkningsprocesser i varje tillverkningsanläggning osv.) var så varierande att ett riktmärke för resultat i världsklass inte hade varit meningsfullt. I de fall där riktmärken för resultat i världsklass anges är dessa inte avsedda som mål som varje företag ska uppnå eller mätvärden för att jämföra miljöprestanda mellan företagen inom sektorn, utan snarare som ett mått på förutsättningarna att hjälpa enskilda företag att bedöma sina framsteg och skapa motivation för ytterligare förbättringar. Slutligen presenteras i kapitel 4 en omfattande tabell med ett urval av de mest relevanta indikatorerna för miljöprestanda, med förklaringar och tillhörande riktmärken för resultat i världsklass.

2.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

I detta referensdokument behandlas miljöprestanda inom sektorn för tillverkning av metallvaror. Målgruppen för detta dokument utgörs av företag som tillhör sektorn för tillverkning av metallvaror, närmare bestämt följande Nace-koder (i enlighet med den statistiska näringsgrensindelning i Europeiska gemenskapen som fastställs genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1893/2006 (6)):

| | Huvudgrupp 24 (*)
  ”Stål- och metallframställning” | 24.2 Tillverkning av rör, ledningar, ihåliga profiler och tillbehör av stål (24.20) |
| --- | --- | --- |

Huvudgrupp 24 (*)
  ”Stål- och metallframställning”

24.2 Tillverkning av rör, ledningar, ihåliga profiler och tillbehör av stål (24.20)

| | 24.3 Annan primärbearbetning av stål (24.31–24.34) |
| --- | --- |

24.3 Annan primärbearbetning av stål (24.31–24.34)

| | 24.5 Gjutning av metall (24.51–24.54) |
| --- | --- |

24.5 Gjutning av metall (24.51–24.54)

| | Huvudgrupp 25 ”Tillverkning av metallvaror utom maskiner och apparater” (omfattar alla verksamheter) |
| --- | --- |

Huvudgrupp 25 ”Tillverkning av metallvaror utom maskiner och apparater” (omfattar alla verksamheter)

| | Huvudgrupp 28 (**)
  ”Tillverkning av övriga maskiner” | 28.1 Tillverkning av maskiner för allmänt ändamål (endast 28.14 och 28.15) |
| --- | --- | --- |

Huvudgrupp 28 (**)
  ”Tillverkning av övriga maskiner”

28.1 Tillverkning av maskiner för allmänt ändamål (endast 28.14 och 28.15)

| | Huvudgrupp 29 (**)
  ”Tillverkning av motorfordon, släpfordon och påhängsvagnar” | 29.3 Tillverkning av andra delar och tillbehör till motorfordon (29.32) |
| --- | --- | --- |

Huvudgrupp 29 (**)
  ”Tillverkning av motorfordon, släpfordon och påhängsvagnar”

29.3 Tillverkning av andra delar och tillbehör till motorfordon (29.32)

| | Huvudgrupp 32 (**)
  ”Annan tillverkning” | 32.1 Tillverkning av smycken, guld- och silversmedsvaror samt bijouterier (32.11–32.13) |
| --- | --- | --- |

Huvudgrupp 32 (**)
  ”Annan tillverkning”

32.1 Tillverkning av smycken, guld- och silversmedsvaror samt bijouterier (32.11–32.13)

| | 32.2 Tillverkning av musikinstrument (32.20) |
| --- | --- |

32.2 Tillverkning av musikinstrument (32.20)

| | 32.3 Tillverkning av sportartiklar (32.30) |
| --- | --- |

32.3 Tillverkning av sportartiklar (32.30)

| | 32.4 Tillverkning av spel och leksaker (32.40) |
| --- | --- |

32.4 Tillverkning av spel och leksaker (32.40)

| | 32.5 Tillverkning av medicinsk och dental utrustning (32.50) |
| --- | --- |

32.5 Tillverkning av medicinsk och dental utrustning (32.50)

| | Huvudgrupp 33 ”Reparation och installation av maskiner och apparater” | 33.1 Reparation av metallvaror, maskiner och apparater (33.11–33.12 (**)) |
| --- | --- | --- |

Huvudgrupp 33 ”Reparation och installation av maskiner och apparater”

33.1 Reparation av metallvaror, maskiner och apparater (33.11–33.12 (**))

Detta referensdokument är indelat i tre huvudavsnitt (tabell 2–1) som ur tillverkarens perspektiv omfattar de viktigaste miljöaspekterna för företag som tillverkar metallvaror.

Tabell 2-1

Uppbyggnad av referensdokumentet för sektorn för tillverkning av metallvaror och de viktigaste miljöaspekter som behandlas

| Avsnitt | Beskrivning | Viktiga miljöaspekter som behandlas |
| --- | --- | --- |
| 3.1 | Bästa miljöledningspraxis för övergripande frågor |

Avsnitt

Beskrivning

Viktiga miljöaspekter som behandlas

3.1

Bästa miljöledningspraxis för övergripande frågor

Detta avsnitt innehåller metoder som ger vägledning om hur tillverkare kan integrera ramar för miljöhållbarhet i sina befintliga affärsmodeller och ledningssystem för att minska sin miljöpåverkan.

Förvaltning av anläggningen

| 3.2 | Bästa miljöledningspraxis för optimering av allmännyttiga tjänster |
| --- | --- |

3.2

Bästa miljöledningspraxis för optimering av allmännyttiga tjänster

Denna bästa miljöledningspraxis ger vägledning om hur man kan förbättra den övergripande miljöprestandan för tillverkningsanläggningarnas stödprocesser, t.ex. belysning eller ventilation.

Allmännyttiga tjänster och underhåll

| 3.3 | Bästa miljöledningspraxis för tillverkningsprocesser |
| --- | --- |

3.3

Bästa miljöledningspraxis för tillverkningsprocesser

Detta avsnitt innehåller metoder som förbättrar de viktigaste tillverkningsprocessernas miljöprestanda.

Industriprocesser

De direkta och indirekta miljöaspekter som presenteras i tabell 2–2 respektive tabell 2–3 har valts ut som de vanligaste och mest relevanta inom sektorn. De miljöaspekter som ska hanteras av enskilda företag bör emellertid bedömas från fall till fall.

Tabell 2-2

De mest relevanta direkta miljöaspekterna och de tillhörande allvarliga miljöbelastningarna som behandlas i detta dokument

| Processer | De mest relevanta direkta miljöaspekterna | Tillhörande allvarliga miljöbelastningar |
| --- | --- | --- |
| Stödprocesser | Förvaltning, upphandling, hantering av leverantörskedjan, kvalitetskontroll | Råvaror
  Energi
  Vatten
  Förbrukningsvaror
  Avfall: icke-farligt |
| Logistik, hantering, lagring, förpackning | Råvaror
  Energi
  Utsläpp av växthusgaser
  Vatten
  Förbrukningsvaror
  Utsläpp till luft
  Buller, lukt, vibrationer osv.
  Markanvändning
  Biologisk mångfald
  Avfall: icke-farligt |
| Utsläppsbehandling | Energi
  Förbrukningsvaror
  Utsläpp till vatten
  Utsläpp till luft
  Buller, lukt, vibrationer osv.
  Avfall: icke-farligt, farligt |
| Allmännyttiga tjänster och underhåll | Energi
  Vatten
  Förbrukningsvaror
  Utsläpp till vatten
  Buller, lukt, vibrationer osv.
  Avfall: icke-farligt, farligt
  Markanvändning
  Biologisk mångfald |
| Tillverkningsprocesser | Gjutning | Råvaror
  Energi
  Avfall: farligt |
| Formning | Råvaror
  Energi
  Buller, lukt, vibrationer osv.
  Avfall: farligt |
| Metallpulver | Råvaror
  Energi
  Buller, lukt, vibrationer osv.
  Avfall: farligt |
| Värmebehandling | Råvaror
  Energi
  Buller, lukt, vibrationer osv.
  Avfall: farligt
  Växthusgaser (inklusive fluorerade växthusgaser, t.ex. från kylning) |
| Borttagning | Råvaror
  Energi
  Vatten
  Förbrukningsvaror
  Utsläpp till vatten
  Utsläpp till luft
  Buller, lukt, vibrationer osv.
  Avfall: icke-farligt |
| Additiva processer | Råvaror
  Energi
  Buller, lukt, vibrationer osv.
  Avfall: farligt, icke-farligt |
| Formförändring | Råvaror
  Energi
  Buller, lukt, vibrationer osv.
  Avfall: farligt |
| Sammanfogning | Råvaror
  Energi
  Förbrukningsvaror
  Utsläpp till luft
  Buller, lukt, vibrationer osv.
  Avfall: icke-farligt |
| Ytbehandling | Råvaror
  Energi
  Vatten
  Förbrukningsvaror
  Utsläpp till vatten
  Utsläpp till luft
  Buller, lukt, vibrationer osv.
  Avfall: icke-farligt, farligt |
| Montering | Energi
  Förbrukningsvaror
  Buller, lukt, vibrationer osv.
  Avfall: farligt |
| Utformning av produkter och infrastruktur | Utformning av produkter | Råvaror
  Energi
  Vatten
  Förbrukningsvaror
  Utsläpp till luft |
| Utformning av infrastruktur (anläggningsnivå) | Råvaror
  Energi
  Vatten
  Förbrukningsvaror
  Utsläpp till luft
  Utsläpp till vatten
  Avfall: icke-farligt
  Markanvändning
  Biologisk mångfald |
| Processutformning (anläggningsnivå) | Råvaror
  Energi
  Vatten
  Förbrukningsvaror
  Utsläpp till luft
  Utsläpp till vatten
  Avfall: farligt, icke-farligt |

Processer

De mest relevanta direkta miljöaspekterna

Tillhörande allvarliga miljöbelastningar

Stödprocesser

Förvaltning, upphandling, hantering av leverantörskedjan, kvalitetskontroll

Råvaror

Energi

Vatten

Förbrukningsvaror

Avfall: icke-farligt

Logistik, hantering, lagring, förpackning

Råvaror

Energi

Utsläpp av växthusgaser

Vatten

Förbrukningsvaror

Utsläpp till luft

Buller, lukt, vibrationer osv.

Markanvändning

Biologisk mångfald

Avfall: icke-farligt

Utsläppsbehandling

Energi

Förbrukningsvaror

Utsläpp till vatten

Utsläpp till luft

Buller, lukt, vibrationer osv.

Avfall: icke-farligt, farligt

Allmännyttiga tjänster och underhåll

Energi

Vatten

Förbrukningsvaror

Utsläpp till vatten

Buller, lukt, vibrationer osv.

Avfall: icke-farligt, farligt

Markanvändning

Biologisk mångfald

Tillverkningsprocesser

Gjutning

Råvaror

Energi

Avfall: farligt

Formning

Råvaror

Energi

Buller, lukt, vibrationer osv.

Avfall: farligt

Metallpulver

Råvaror

Energi

Buller, lukt, vibrationer osv.

Avfall: farligt

Värmebehandling

Råvaror

Energi

Buller, lukt, vibrationer osv.

Avfall: farligt

Växthusgaser (inklusive fluorerade växthusgaser, t.ex. från kylning)

Borttagning

Råvaror

Energi

Vatten

Förbrukningsvaror

Utsläpp till vatten

Utsläpp till luft

Buller, lukt, vibrationer osv.

Avfall: icke-farligt

Additiva processer

Råvaror

Energi

Buller, lukt, vibrationer osv.

Avfall: farligt, icke-farligt

Formförändring

Råvaror

Energi

Buller, lukt, vibrationer osv.

Avfall: farligt

Sammanfogning

Råvaror

Energi

Förbrukningsvaror

Utsläpp till luft

Buller, lukt, vibrationer osv.

Avfall: icke-farligt

Ytbehandling

Råvaror

Energi

Vatten

Förbrukningsvaror

Utsläpp till vatten

Utsläpp till luft

Buller, lukt, vibrationer osv.

Avfall: icke-farligt, farligt

Montering

Energi

Förbrukningsvaror

Buller, lukt, vibrationer osv.

Avfall: farligt

Utformning av produkter och infrastruktur

Utformning av produkter

Råvaror

Energi

Vatten

Förbrukningsvaror

Utsläpp till luft

Utformning av infrastruktur (anläggningsnivå)

Råvaror

Energi

Vatten

Förbrukningsvaror

Utsläpp till luft

Utsläpp till vatten

Avfall: icke-farligt

Markanvändning

Biologisk mångfald

Processutformning (anläggningsnivå)

Råvaror

Energi

Vatten

Förbrukningsvaror

Utsläpp till luft

Utsläpp till vatten

Avfall: farligt, icke-farligt

Tabell 2-3

De mest relevanta indirekta miljöaspekterna och de tillhörande allvarliga miljöbelastningarna som behandlas i detta dokument

| Verksamheter | De mest relevanta indirekta miljöaspekterna | Tillhörande allvarliga miljöbelastningar |
| --- | --- | --- |
| Verksamheter i tidigare led | Utvinning av råvaror och metallproduktion | Råvaror
  Energi och relaterade växthusgasutsläpp
  Vatten
  Förbrukningsvaror
  Utsläpp till vatten
  Utsläpp till luft |
| Tillverkning av verktyg och utrustning |
| Verksamheter i senare led | Användnings- och driftsfasen | Råvaror
  Energi och relaterade växthusgasutsläpp
  Förbrukningsvaror
  Utsläpp till luft
  Avfall: farligt, icke-farligt |
| Slutet av livscykeln |
| Avfallshantering |

Verksamheter

De mest relevanta indirekta miljöaspekterna

Tillhörande allvarliga miljöbelastningar

Verksamheter i tidigare led

Utvinning av råvaror och metallproduktion

Råvaror

Energi och relaterade växthusgasutsläpp

Vatten

Förbrukningsvaror

Utsläpp till vatten

Utsläpp till luft

Tillverkning av verktyg och utrustning

Verksamheter i senare led

Användnings- och driftsfasen

Råvaror

Energi och relaterade växthusgasutsläpp

Förbrukningsvaror

Utsläpp till luft

Avfall: farligt, icke-farligt

Slutet av livscykeln

Avfallshantering

De miljöaspekter av Nace-koderna som omfattas av detta dokument och behandlas i referensdokumenten för bästa tillgängliga teknik (Bref-dokument) (7) som är direkt eller indirekt kopplade till tillverkningen av metallvaror samt i EU:s lagstiftning, policyinstrument och riktlinjer för bästa praxis omfattas inte av detta dokument.

3.   BÄSTA MILJÖLEDNINGSPRAXIS, INDIKATORER FÖR SEKTORSPECIFIK MILJÖPRESTANDA OCH RIKTMÄRKEN FÖR RESULTAT I VÄRLDSKLASS FÖR SEKTORN FÖR TILLVERKNING AV METALLVAROR

3.1   Bästa miljöledningspraxis för övergripande frågor

Detta avsnitt är relevant för tillverkare av metallvaror.

3.1.1   Tillämpning av effektiva metoder för miljöledning

Bästa miljöledningspraxis är att använda effektiva metoder för miljöledning för att optimera process- och produktutformningen i produktionsledet och minska miljöpåverkan längs hela värdekedjan. Denna ram omfattar två nivåer:

| | Den strategiska nivån, som omfattar den cirkulära ekonomin och livscykeltänkande. |
| --- | --- |

Den strategiska nivån, som omfattar den cirkulära ekonomin och livscykeltänkande.

| | Den operativa nivån, där man använder verktyg som säkerställer en kontinuerlig förbättring av miljöprestandan, såsom lean management och minskade lager. |
| --- | --- |

Den operativa nivån, där man använder verktyg som säkerställer en kontinuerlig förbättring av miljöprestandan, såsom lean management och minskade lager.

Tillämplighet

Denna bästa miljöledningspraxis är allmänt tillämplig på alla företag, inklusive små och medelstora företag. Brist på tillräcklig intern teknisk kunskap och behovet av personalutbildning kan begränsa tillämpligheten av denna bästa miljöledningspraxis.

Relevanta indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i1) | Resurseffektivitet (kg färdig produkt/kg använt material (alternativt: kg producerat avfall/kg insatsmaterial om kg färdig produkt är okänt)) |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

(i1)

Resurseffektivitet (kg färdig produkt/kg använt material (alternativt: kg producerat avfall/kg insatsmaterial om kg färdig produkt är okänt))

| (i2) | Kartläggning av materialflöden och deras miljörelevans (ja/nej) |
| --- | --- |

(i2)

Kartläggning av materialflöden och deras miljörelevans (ja/nej)

| (i3) | Energianvändning på plats (kWh/kg färdig produkt eller tillverkad del (8)) |
| --- | --- |

(i3)

Energianvändning på plats (kWh/kg färdig produkt eller tillverkad del (8))

| (i4) | Växthusgasutsläpp inom scope 1, 2 och 3 (kg koldioxidekvivalent/kg färdig produkt eller tillverkad del) |
| --- | --- |

(i4)

Växthusgasutsläpp inom scope 1, 2 och 3 (kg koldioxidekvivalent/kg färdig produkt eller tillverkad del)

| (i5) | Vattenförbrukning (l vatten/kg färdig produkt eller tillverkad del) |
| --- | --- |

(i5)

Vattenförbrukning (l vatten/kg färdig produkt eller tillverkad del)

| (b1) | Systematiskt beaktande av livscykeltänkande, lean management och cirkulär ekonomi i alla strategiska beslut |
| --- | --- |

(b1)

Systematiskt beaktande av livscykeltänkande, lean management och cirkulär ekonomi i alla strategiska beslut

| (b2) | Utvecklingen av nya produkter bedöms för miljöförbättringar |
| --- | --- |

(b2)

Utvecklingen av nya produkter bedöms för miljöförbättringar

3.1.2   Samarbete och kommunikation längs hela värdekedjan

Bästa miljöledningspraxis är att samarbeta med andra företag inom sektorn, företag i andra sektorer och genom hela värdekedjan. Detta samarbete kan organiseras på följande sätt:

| — | Hållbar anskaffning och upphandling av material och andra insatsvaror som krävs och användning av förnybar energi för tillverkning. |
| --- | --- |

—

Hållbar anskaffning och upphandling av material och andra insatsvaror som krävs och användning av förnybar energi för tillverkning.

| — | Optimering av resurserna genom att dela energi och/eller resurser i ett nätverk för industriell symbios. |
| --- | --- |

—

Optimering av resurserna genom att dela energi och/eller resurser i ett nätverk för industriell symbios.

| — | Systematiskt samarbete med berörda aktörer om utveckling av nya miljövänliga produkter och om förbättring av befintliga produkters miljöprestanda. |
| --- | --- |

—

Systematiskt samarbete med berörda aktörer om utveckling av nya miljövänliga produkter och om förbättring av befintliga produkters miljöprestanda.

Tillämplighet

Denna bästa miljöledningspraxis är allmänt tillämplig på företag av alla storlekar inom sektorn, inklusive små och medelstora företag.

Bristen på tillräcklig intern teknisk kunskap och behovet av personalutbildning medför extra kostnader som kan utgöra ett betydande hinder för vissa företag, särskilt små och medelstora företag.

Relevanta indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i6) | Procentandelen varor och tjänster (% av det totala värdet) som är miljöcertifierade eller som bevisligen har reducerad miljöpåverkan |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

(i6)

Procentandelen varor och tjänster (% av det totala värdet) som är miljöcertifierade eller som bevisligen har reducerad miljöpåverkan

| (i7) | Användning av biprodukter (9), restenergi eller andra resurser från andra företag (kg material från andra företag/kg total tillförsel; MJ energi som återvunnits från andra företag/MJ total energianvändning) |
| --- | --- |

(i7)

Användning av biprodukter (9), restenergi eller andra resurser från andra företag (kg material från andra företag/kg total tillförsel; MJ energi som återvunnits från andra företag/MJ total energianvändning)

| (i8) | Systematiskt deltagande av berörda aktörer med fokus på förbättrad miljöprestanda (t.ex. vid produktutformning, hållbar anskaffning, samarbete för förbättrad avfallshantering) (ja/nej) |
| --- | --- |

(i8)

Systematiskt deltagande av berörda aktörer med fokus på förbättrad miljöprestanda (t.ex. vid produktutformning, hållbar anskaffning, samarbete för förbättrad avfallshantering) (ja/nej)

| (i9) | Inköp av begagnade maskiner eller användning av maskiner från andra företag (ja/nej) |
| --- | --- |

(i9)

Inköp av begagnade maskiner eller användning av maskiner från andra företag (ja/nej)

| (i10) | Mängd förpackningsavfall (kg förpackningsavfall/kg färdig produkt eller tillverkad del) |
| --- | --- |

(i10)

Mängd förpackningsavfall (kg förpackningsavfall/kg färdig produkt eller tillverkad del)

| (b3) | Alla inköpta varor och tjänster uppfyller de miljökrav som fastställts av företaget |
| --- | --- |

(b3)

Alla inköpta varor och tjänster uppfyller de miljökrav som fastställts av företaget

| (b4) | Samarbete med andra organisationer för en effektivare användning av energi och resurser på systemnivå |
| --- | --- |

(b4)

Samarbete med andra organisationer för en effektivare användning av energi och resurser på systemnivå

| (b5) | Strukturellt engagemang från berörda aktörer i utvecklingen av miljövänligare produkter |
| --- | --- |

(b5)

Strukturellt engagemang från berörda aktörer i utvecklingen av miljövänligare produkter

3.1.3   Energiförvaltning

| | Bästa miljöledningspraxis är att optimera energianvändningen genom att genomföra en energiförvaltningsplan som inbegriper systematisk och detaljerad energiövervakning på processnivå i alla tillverkningsanläggningar, som omfattar följande delar:






  — | En fastställd energistrategi och en detaljerad handlingsplan. |
| --- | --- | --- |

Bästa miljöledningspraxis är att optimera energianvändningen genom att genomföra en energiförvaltningsplan som inbegriper systematisk och detaljerad energiövervakning på processnivå i alla tillverkningsanläggningar, som omfattar följande delar:

—

En fastställd energistrategi och en detaljerad handlingsplan.

| — | Ett aktivt engagemang från ledande befattningshavare. |
| --- | --- |

—

Ett aktivt engagemang från ledande befattningshavare.

| — | Fastställda ambitiösa och uppnåbara mål och kontinuerliga förbättringar. |
| --- | --- |

—

Fastställda ambitiösa och uppnåbara mål och kontinuerliga förbättringar.

| — | Resultatmätning och resultatbedömning på processnivå. |
| --- | --- |

—

Resultatmätning och resultatbedömning på processnivå.

| — | Kommunikation om energifrågor i hela organisationen. |
| --- | --- |

—

Kommunikation om energifrågor i hela organisationen.

| — | Personalutbildning och uppmuntran till aktivt engagemang. |
| --- | --- |

—

Personalutbildning och uppmuntran till aktivt engagemang.

| — | Investeringar i energieffektiv utrustning och beaktande av energieffektivitet i upphandlingsprocesser. |
| --- | --- |

—

Investeringar i energieffektiv utrustning och beaktande av energieffektivitet i upphandlingsprocesser.

| | Planen kan baseras på ett standardiserat eller anpassat format, t.ex. ISO 50001, eller ingå i ett globalt miljöledningssystem såsom Emas. |
| --- | --- |

Planen kan baseras på ett standardiserat eller anpassat format, t.ex. ISO 50001, eller ingå i ett globalt miljöledningssystem såsom Emas.

Tillämplighet

Denna bästa miljöledningspraxis är tillämplig på alla typer av företag inom sektorn, inklusive små och medelstora företag.

Bristen på intern teknisk kunskap, särskilt i mindre företag, kan utgöra en begränsning av tillämpligheten av denna bästa miljöledningspraxis. Dessutom kan felaktig integrering av energiförvaltningssystemets delar och svag kommunikation inom organisationen försämra det befintliga energiförvaltningssystemets prestanda och effektivitet.

Relevanta indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i11) | Energianvändning per tillverkad produkt (kWh/kg färdig produkt eller tillverkad del) |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

(i11)

Energianvändning per tillverkad produkt (kWh/kg färdig produkt eller tillverkad del)

| (i12) | Energiövervakningssystem på processnivå (ja/nej) |
| --- | --- |

(i12)

Energiövervakningssystem på processnivå (ja/nej)

| (b6) | Kontinuerlig energiövervakning på processnivå genomförs och driver på förbättringar av energieffektiviteten |
| --- | --- |

(b6)

Kontinuerlig energiövervakning på processnivå genomförs och driver på förbättringar av energieffektiviteten

3.1.4   Miljövänlig och resurseffektiv kemikaliehantering

Bästa miljöledningspraxis är att optimera mängden kemikalier som används vid tillverkning, minimera de kemikalier som bortskaffas och när så är möjligt ersätta farliga kemikalier med miljövänligare alternativ.

För att uppnå dessa mål kan tillverkare av metallvaror vidta följande åtgärder:

| — | Se över den nuvarande användningen och hanteringen av kemikalier på plats. |
| --- | --- |

—

Se över den nuvarande användningen och hanteringen av kemikalier på plats.

| — | Övervaka användningen av enskilda kemikalier (och inte flera kemikalier tillsammans) och fokusera på de viktigaste kemikalier som används. |
| --- | --- |

—

Övervaka användningen av enskilda kemikalier (och inte flera kemikalier tillsammans) och fokusera på de viktigaste kemikalier som används.

| — | Minska kemikalieanvändningen när så är möjligt, t.ex. genom att ändra tillverkningsprocesser, använda kemikalierna mer effektivt, tillämpa affärsmodeller som anpassar incitamenten mellan kemikalieleverantörer och användare för att uppmuntra till minskade kemikalievolymer. |
| --- | --- |

—

Minska kemikalieanvändningen när så är möjligt, t.ex. genom att ändra tillverkningsprocesser, använda kemikalierna mer effektivt, tillämpa affärsmodeller som anpassar incitamenten mellan kemikalieleverantörer och användare för att uppmuntra till minskade kemikalievolymer.

| — | Ersätta farliga kemikalier med alternativ med mindre miljöpåverkan. |
| --- | --- |

—

Ersätta farliga kemikalier med alternativ med mindre miljöpåverkan.

| — | Minska kemiskt avfall och kemiska utflöden, t.ex. genom återanvändning eller återvinning av kemikalier; vid behov med hjälp av extern expertis, t.ex. genom att helt eller delvis lägga ut kemikaliehanteringen på entreprenad. |
| --- | --- |

—

Minska kemiskt avfall och kemiska utflöden, t.ex. genom återanvändning eller återvinning av kemikalier; vid behov med hjälp av extern expertis, t.ex. genom att helt eller delvis lägga ut kemikaliehanteringen på entreprenad.

Tillämplighet

Denna bästa miljöledningspraxis är allmänt tillämplig på alla typer av företag inom sektorn, inklusive små och medelstora företag.

Det krävs viss teknisk kunskap för att driva det beskrivna systemet för kemikaliehantering, vilket kan vara ett stort hinder, särskilt för små och medelstora företag.

Relevanta indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i13) | För enskilda kemikalier som används: mängden kemikalie som använts (kg/kg färdig produkt eller tillverkad del) och dess klassificering enligt förordning (EG) nr 1272/2008 (CLP-förordningen) |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

(i13)

För enskilda kemikalier som används: mängden kemikalie som använts (kg/kg färdig produkt eller tillverkad del) och dess klassificering enligt förordning (EG) nr 1272/2008 (CLP-förordningen)

| (i14) | Mängden (farligt) kemiskt avfall som genereras (kg/kg färdig produkt eller tillverkad del) |
| --- | --- |

(i14)

Mängden (farligt) kemiskt avfall som genereras (kg/kg färdig produkt eller tillverkad del)

| (b7) | Regelbunden översyn (minst en gång om året) av användningen av kemikalier för att minimera användningen av dem och undersöka möjligheterna till ersättning |
| --- | --- |

(b7)

Regelbunden översyn (minst en gång om året) av användningen av kemikalier för att minimera användningen av dem och undersöka möjligheterna till ersättning

3.1.5   Förvaltning av biologisk mångfald

Bästa miljöledningspraxis är att ta hänsyn till direkta och indirekta effekter i alla led av värdekedjan och tillverkningen på plats genom att vidta följande åtgärder:

| — | Bedöma direkta effekter genom att göra en områdesöversyn och identifiera områden med stor biologisk mångfald. |
| --- | --- |

—

Bedöma direkta effekter genom att göra en områdesöversyn och identifiera områden med stor biologisk mångfald.

| — | Göra en översyn av förvaltningen av ekosystem för att identifiera effekterna av ekosystemtjänster i hela värdekedjan. |
| --- | --- |

—

Göra en översyn av förvaltningen av ekosystem för att identifiera effekterna av ekosystemtjänster i hela värdekedjan.

| — | Samarbeta med relevanta (lokala) aktörer för att minimera eventuella problem. |
| --- | --- |

—

Samarbeta med relevanta (lokala) aktörer för att minimera eventuella problem.

| — | Mäta effekter genom att fastställa och övervaka relevanta mått. |
| --- | --- |

—

Mäta effekter genom att fastställa och övervaka relevanta mått.

| — | Regelbundet rapportera för att dela information om företagets insatser. |
| --- | --- |

—

Regelbundet rapportera för att dela information om företagets insatser.

Tillämplighet

| | Denna bästa miljöledningspraxis är allmänt tillämplig på alla typer av företag inom sektorn, inklusive små och medelstora företag. |
| --- | --- |

Denna bästa miljöledningspraxis är allmänt tillämplig på alla typer av företag inom sektorn, inklusive små och medelstora företag.

| | För att genomföra delarna i denna bästa miljöledningspraxis krävs engagemang från ledningen. Det är inte möjligt att kvantifiera de direkta fördelarna med genomförandet av delarna i denna bästa miljöledningspraxis. Det är inte heller möjligt att beräkna en direkt avkastning på investeringar vid tillämpningen av delarna i denna bästa miljöledningspraxis. Dessa två punkter kan utgöra ett betydande hinder, särskilt för små och medelstora företag.

  Relevanta indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass








  Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- | --- |
| (i15) | Antal samarbetsprojekt med berörda aktörer för att hantera frågor som rör den biologiska mångfalden (siffra) |

För att genomföra delarna i denna bästa miljöledningspraxis krävs engagemang från ledningen. Det är inte möjligt att kvantifiera de direkta fördelarna med genomförandet av delarna i denna bästa miljöledningspraxis. Det är inte heller möjligt att beräkna en direkt avkastning på investeringar vid tillämpningen av delarna i denna bästa miljöledningspraxis. Dessa två punkter kan utgöra ett betydande hinder, särskilt för små och medelstora företag.

Relevanta indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

(i15)

Antal samarbetsprojekt med berörda aktörer för att hantera frågor som rör den biologiska mångfalden (siffra)

| (i16) | Om de ligger i eller i närheten av skyddade områden: storleken på områden med förvaltning som främjar biologisk mångfald jämfört med den totala arean av företagets områden (%) |
| --- | --- |

(i16)

Om de ligger i eller i närheten av skyddade områden: storleken på områden med förvaltning som främjar biologisk mångfald jämfört med den totala arean av företagets områden (%)

| (i17) | Inventering av mark eller andra områden som ägs, arrenderas eller förvaltas av företaget i eller i anslutning till skyddade områden eller områden med stort värde för den biologiska mångfalden (areal, m2) |
| --- | --- |

(i17)

Inventering av mark eller andra områden som ägs, arrenderas eller förvaltas av företaget i eller i anslutning till skyddade områden eller områden med stort värde för den biologiska mångfalden (areal, m2)

| (i18) | Det finns förfaranden/instrument för att analysera feedback om biologisk mångfald från kunder, berörda aktörer och leverantörer (ja/nej) |
| --- | --- |

(i18)

Det finns förfaranden/instrument för att analysera feedback om biologisk mångfald från kunder, berörda aktörer och leverantörer (ja/nej)

| (i19) | Genomförande av en handlingsplan för den biologiska mångfalden på alla tillverkningsanläggningar (ja/nej) |
| --- | --- |

(i19)

Genomförande av en handlingsplan för den biologiska mångfalden på alla tillverkningsanläggningar (ja/nej)

| (i20) | Total storlek på återställda livsmiljöer och/eller områden (på anläggningen eller både på och utanför anläggningen) för att kompensera för skador på den biologiska mångfalden orsakade av företaget (m2) jämfört med mark som används av företaget (m2) |
| --- | --- |

(i20)

Total storlek på återställda livsmiljöer och/eller områden (på anläggningen eller både på och utanför anläggningen) för att kompensera för skador på den biologiska mångfalden orsakade av företaget (m2) jämfört med mark som används av företaget (m2)

| (b8) | En handlingsplan för biologisk mångfald utarbetas och genomförs för alla relevanta anläggningar (inklusive tillverkningsanläggningar) för att skydda och stärka den lokala biologiska mångfalden |
| --- | --- |

(b8)

En handlingsplan för biologisk mångfald utarbetas och genomförs för alla relevanta anläggningar (inklusive tillverkningsanläggningar) för att skydda och stärka den lokala biologiska mångfalden

3.1.6   Återtillverkning och högkvalitativ renovering av produkter och komponenter med högt värde och/eller i stora serier

| | Återtillverkning innebär att demontera en produkt, återställa eller ersätta komponenter samt prova enskilda delar och hela produkten för att säkerställa att den uppfyller samma kvalitetsnormer som nya produkter som tillverkas i dag, och att den åtföljs av en lämplig garanti. Med renovering avses begagnade produkter som uppfyllde sina ursprungliga kvalitetsnormer när de först släpptes ut på marknaden, dvs. den renoverade produkten uppnår den kvalitetsnivå som gällde när den först tillverkades men inte kvalitetsnivån för samma produkt som tillverkas i dag. |
| --- | --- |

Återtillverkning innebär att demontera en produkt, återställa eller ersätta komponenter samt prova enskilda delar och hela produkten för att säkerställa att den uppfyller samma kvalitetsnormer som nya produkter som tillverkas i dag, och att den åtföljs av en lämplig garanti. Med renovering avses begagnade produkter som uppfyllde sina ursprungliga kvalitetsnormer när de först släpptes ut på marknaden, dvs. den renoverade produkten uppnår den kvalitetsnivå som gällde när den först tillverkades men inte kvalitetsnivån för samma produkt som tillverkas i dag.

| | Bästa miljöledningspraxis är att beakta och skapa möjligheter till återtillverkning eller renovering av begagnade metallvaror och att släppa ut dem på marknaden för återanvändning, när miljövinsterna bevisats utifrån ett livscykelperspektiv. De återtillverkade eller renoverade produkterna ska uppnå minst samma kvalitetsnivå som när de släpptes ut på marknaden för första gången och säljas med lämplig garanti. |
| --- | --- |

Bästa miljöledningspraxis är att beakta och skapa möjligheter till återtillverkning eller renovering av begagnade metallvaror och att släppa ut dem på marknaden för återanvändning, när miljövinsterna bevisats utifrån ett livscykelperspektiv. De återtillverkade eller renoverade produkterna ska uppnå minst samma kvalitetsnivå som när de släpptes ut på marknaden för första gången och säljas med lämplig garanti.

Tillämplighet

Denna bästa miljöledningspraxis är tillämplig på alla typer av företag inom sektorn, inklusive små och medelstora företag.

Återtillverkning eller renovering kan öka företagens driftskostnader, som med säkerhet kompenseras av tillverkningen av högvärdiga produkter/komponenter/delar och för stora serier.

Relevanta indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i21) | Procentandelen råvara som sparas genom återtillverkning eller renovering jämfört med tillverkningen av en ny produkt (kg råvara som återanvänds vid återtillverkning eller renovering/kg råvara för ny produkt) |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

(i21)

Procentandelen råvara som sparas genom återtillverkning eller renovering jämfört med tillverkningen av en ny produkt (kg råvara som återanvänds vid återtillverkning eller renovering/kg råvara för ny produkt)

| (i22) | Uteblivna växthusgasutsläpp i samband med återtillverkning eller renovering av en produkt jämfört med tillverkningen av en ny produkt (utsläpp av koldioxidekvivalenter vid återtillverkning eller renovering/utsläpp av koldioxidekvivalenter vid tillverkning av ny produkt), med angivande av om scope 1, 2 och/eller 3 ingår |
| --- | --- |

(i22)

Uteblivna växthusgasutsläpp i samband med återtillverkning eller renovering av en produkt jämfört med tillverkningen av en ny produkt (utsläpp av koldioxidekvivalenter vid återtillverkning eller renovering/utsläpp av koldioxidekvivalenter vid tillverkning av ny produkt), med angivande av om scope 1, 2 och/eller 3 ingår

| (b9) | Företaget erbjuder återtillverkade/renoverade produkter som bevisats vara gynnsamma för miljön genom livscykelanalyser |
| --- | --- |

(b9)

Företaget erbjuder återtillverkade/renoverade produkter som bevisats vara gynnsamma för miljön genom livscykelanalyser

3.1.7   Koppling till de referensdokument för bästa tillgängliga teknik som är relevanta för företag som tillverkar metallvaror

Bästa miljöledningspraxis för företag som tillverkar metallvaror är att konsultera relevant bästa tillgängliga teknik (10) som beskrivs i de relevanta referensdokumenten för bästa tillgängliga teknik för att identifiera relevanta miljöproblem som ska tas upp och, när så är lämpligt, genomföra tekniken.

Tillämplighet

Den bästa tillgängliga teknik som beskrivs i de relevanta referensdokumenten för bästa tillgängliga teknik gäller för stora företag som omfattas av direktivet om industriutsläpp (11).

Denna bästa miljöledningspraxis är mycket relevant för små och medelstora företag (under tröskelvärdet enligt direktivet om industriutsläpp). Bristen på teknisk kunskap eller kapacitet (hos små och medelstora företag) kan dock vara en begränsande faktor.

Relevanta indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i23) Beaktande av relevant bästa tillgängliga teknik | Ej tillämpligt |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

(i23) Beaktande av relevant bästa tillgängliga teknik

Ej tillämpligt

3.2   Bästa miljöledningspraxis för optimering av allmännyttiga tjänster

Detta avsnitt handlar om praxis för stödprocesserna och är relevant för tillverkare av metallvaror.

3.2.1   Effektiv ventilation

Bästa miljöledningspraxis är att förbättra ventilationssystemets effektivitet och minska dess energianvändning genom att

| — | göra en undersökning av produktionsanläggningen, inklusive byggnader och processer, |
| --- | --- |

—

göra en undersökning av produktionsanläggningen, inklusive byggnader och processer,

| — | kartlägga källor till värme, fuktighet och föroreningar av inomhusluften, |
| --- | --- |

—

kartlägga källor till värme, fuktighet och föroreningar av inomhusluften,

| — | minska dessa källor genom att t.ex. införa effektivt underhåll som begränsar utsläppen av föroreningar eller isolera en källa genom en lufttrycksskillnad, |
| --- | --- |

—

minska dessa källor genom att t.ex. införa effektivt underhåll som begränsar utsläppen av föroreningar eller isolera en källa genom en lufttrycksskillnad,

| — | fastställa de faktiska (nuvarande och framtida) ventilationsbehoven, |
| --- | --- |

—

fastställa de faktiska (nuvarande och framtida) ventilationsbehoven,

| — | genomföra en granskning av det befintliga ventilationssystemet för att jämföra de fastställda behoven med det nuvarande systemet, |
| --- | --- |

—

genomföra en granskning av det befintliga ventilationssystemet för att jämföra de fastställda behoven med det nuvarande systemet,

| — | omkonstruera ventilationssystemet för att minska dess energianvändning och öka energiåtervinningen (12), använda den återvunna värmen för kylning (luftkonditioneringssystem) eller för uppvärmning eller förvärmning, installera lokala förnybara energikällor (solvärme eller solceller för att driva kylsystemen) och minska den tillförda luftvolymen (vilket minskar energianvändningen för uppvärmning eller kylning). Behovsstyrd ventilation kan utformas för att undvika toppar i luftflödet och möjliggöra en mer energieffektiv drift med mindre utrustning. |
| --- | --- |

—

omkonstruera ventilationssystemet för att minska dess energianvändning och öka energiåtervinningen (12), använda den återvunna värmen för kylning (luftkonditioneringssystem) eller för uppvärmning eller förvärmning, installera lokala förnybara energikällor (solvärme eller solceller för att driva kylsystemen) och minska den tillförda luftvolymen (vilket minskar energianvändningen för uppvärmning eller kylning). Behovsstyrd ventilation kan utformas för att undvika toppar i luftflödet och möjliggöra en mer energieffektiv drift med mindre utrustning.

Ett liknande tillvägagångssätt kan också tillämpas vid nya installationer, där behoven fastställs för den byggnad och de processer som utformats och det finns ytterligare möjligheter att minimera dem genom att påverka deras utformning.

Tillämplighet

Denna bästa miljöledningspraxis är tillämplig på alla typer av företag inom sektorn, inklusive små och medelstora företag. Otillräcklig intern teknisk kunskap kan ibland utgöra ett hinder för genomförandet av alla delar i denna bästa miljöledningspraxis.

Säkerheten för personalen vid tillverkningsanläggningen ska ställas mot det befintliga ventilationssystemets energieffektivitet.

Relevanta indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i24) | Effektiv luftvolym som avlägsnas från byggnaden (m3/timme, m3/skift eller m3/produktionsparti) |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

(i24)

Effektiv luftvolym som avlägsnas från byggnaden (m3/timme, m3/skift eller m3/produktionsparti)

| (i25) | Behovsstyrt ventilationssystem (ja/nej) |
| --- | --- |

(i25)

Behovsstyrt ventilationssystem (ja/nej)

| (i26) | Energianvändning för ventilation per m3 byggnad (kWh/m3 byggnad) |
| --- | --- |

(i26)

Energianvändning för ventilation per m3 byggnad (kWh/m3 byggnad)

| (i27) | Energianvändning för att värma upp eller kyla den luft som används för ventilation per m3 byggnad (kWh/m3 byggnad) |
| --- | --- |

(i27)

Energianvändning för att värma upp eller kyla den luft som används för ventilation per m3 byggnad (kWh/m3 byggnad)

| (b11) | Behovsstyrd ventilation tillämpas för att minska energianvändningen för luftkonditionering |
| --- | --- |

(b11)

Behovsstyrd ventilation tillämpas för att minska energianvändningen för luftkonditionering

3.2.2   Optimal belysning

För att uppnå optimal belysning i nybyggda och befintliga tillverkningsanläggningar ska en belysningsundersökning för att fastställa de faktiska (nuvarande och framtida) belysningsbehoven och en belysningsplan för att fastställa den optimala belysningslösningen (belysningssystem, armaturer, lampor, användning av dagsljus osv.) genomföras.

Bästa miljöledningspraxis för tillverkare av metallvaror är att optimera befintliga och nya belysningssystem genom att

| — | maximera användningen av dagsljus, |
| --- | --- |

—

maximera användningen av dagsljus,

| — | installera närvarodetekterande belysning på viktiga platser, |
| --- | --- |

—

installera närvarodetekterande belysning på viktiga platser,

| — | separat övervaka energianvändningen för belysning, |
| --- | --- |

—

separat övervaka energianvändningen för belysning,

| — | välja de lämpligaste energieffektiva lamporna i fråga om planerad användningstid och installationsområde, |
| --- | --- |

—

välja de lämpligaste energieffektiva lamporna i fråga om planerad användningstid och installationsområde,

| — | genomföra en regelbundet uppdaterad plan för rengöring och underhåll av belysningssystemet. |
| --- | --- |

—

genomföra en regelbundet uppdaterad plan för rengöring och underhåll av belysningssystemet.

Tillämplighet

Denna bästa miljöledningspraxis är allmänt tillämplig på alla typer av företag inom sektorn, inklusive små och medelstora företag. Den lämpar sig dock bättre för nybyggda tillverkningsanläggningar eller renoverade produktionslinjer.

Naturligt ljus är ett viktigt inslag i effektiva belysningssystem, men finns inte att tillgå på alla platser på grund av lokala naturförhållanden. På liknande sätt kan dess tillämplighet på befintliga tillverkningsanläggningar begränsas av byggnadstekniska hinder.

Relevanta indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i28) | Användning av dagsljus när så är möjligt (ja/nej) |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

(i28)

Användning av dagsljus när så är möjligt (ja/nej)

| (i29) | Andel av belysningen som styrs av sensorer (rörelsesensorer, dagljussensorer) (%) |
| --- | --- |

(i29)

Andel av belysningen som styrs av sensorer (rörelsesensorer, dagljussensorer) (%)

| (i30) | Belysningsutrustningens energianvändning (kWh/år/m2 belyst golv) |
| --- | --- |

(i30)

Belysningsutrustningens energianvändning (kWh/år/m2 belyst golv)

| (i31) | Installerad belysningseffekt (kW/m2 belyst golv) |
| --- | --- |

(i31)

Installerad belysningseffekt (kW/m2 belyst golv)

| (i32) | Andelen lysdioder/lågenergilampor (%) |
| --- | --- |

(i32)

Andelen lysdioder/lågenergilampor (%)

| (i33) | Ljuskällornas genomsnittliga effektivitet i hela fabriken (lm/W) |
| --- | --- |

(i33)

Ljuskällornas genomsnittliga effektivitet i hela fabriken (lm/W)

Ej tillämpligt

3.2.3   Miljöoptimering av kylsystem

Bästa miljöledningspraxis är att systematiskt förbättra energieffektiviteten och den övergripande miljöprestandan hos kylsystem för mekaniska verkstäder på tillverkningsanläggningen genom att

| — | sträva efter att minska kylningsbehovet, |
| --- | --- |

—

sträva efter att minska kylningsbehovet,

| — | genomföra en granskning av det befintliga kylsystemet för att jämföra de fastställda behoven med den nuvarande kylanläggningen, |
| --- | --- |

—

genomföra en granskning av det befintliga kylsystemet för att jämföra de fastställda behoven med den nuvarande kylanläggningen,

| — | omkonstruera kylsystemet för att maximera energi- och vatteneffektiviteten och minimera utsläppen av växthusgaser. |
| --- | --- |

—

omkonstruera kylsystemet för att maximera energi- och vatteneffektiviteten och minimera utsläppen av växthusgaser.

Tillämplighet

Denna bästa miljöledningspraxis är tillämplig på alla typer av företag inom sektorn, inklusive små och medelstora företag, och lämpar sig bättre för nybyggda eller renoverade tillverkningsanläggningar.

Genomförandet av denna bästa miljöledningspraxis kan dock kräva stöd från externa partner, vilket kan utgöra ett hinder, särskilt för små och medelstora företag.

Relevanta indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i34) | Kylsystemets totala motsvarande uppvärmningseffekt (TEWI) (CO2
  e) |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

(i34)

Kylsystemets totala motsvarande uppvärmningseffekt (TEWI) (CO2
  e)

| (i35) | Faktor för global uppvärmningspotential (GWP-faktor) för köldmedier som används (CO2
  e) |
| --- | --- |

(i35)

Faktor för global uppvärmningspotential (GWP-faktor) för köldmedier som används (CO2
  e)

| (i36) | Energianvändning för kylning (kWh/år; kWh/kg färdig produkt eller tillverkad del) |
| --- | --- |

(i36)

Energianvändning för kylning (kWh/år; kWh/kg färdig produkt eller tillverkad del)

| (i37) | Vattenanvändning (kranvatten/regnvatten/ytvatten) för kylning (m3/år; m3/kg färdig produkt eller tillverkad del) |
| --- | --- |

(i37)

Vattenanvändning (kranvatten/regnvatten/ytvatten) för kylning (m3/år; m3/kg färdig produkt eller tillverkad del)

Ej tillämpligt

3.2.4   Rationell och effektiv användning av tryckluft

Bästa miljöledningspraxis för tillverkare av metallvaror är att minska energianvändningen i samband med användning av tryckluft i tillverkningsprocesserna genom följande åtgärder:

| | Kartläggning och utvärdering av användningen av tryckluft. Om en del av tryckluften används till ineffektiva metoder eller på ett olämpligt sätt kan andra tekniska lösningar vara mer ändamålsenliga eller mer effektiva. Om en övergång från pneumatiska verktyg till eldrivna verktyg övervägs för ett visst tillämpningsområde är det viktigt att göra en korrekt bedömning som inte bara baseras på energianvändning utan på alla miljöaspekter och på tillämpningsområdets specifika behov. |
| --- | --- |

Kartläggning och utvärdering av användningen av tryckluft. Om en del av tryckluften används till ineffektiva metoder eller på ett olämpligt sätt kan andra tekniska lösningar vara mer ändamålsenliga eller mer effektiva. Om en övergång från pneumatiska verktyg till eldrivna verktyg övervägs för ett visst tillämpningsområde är det viktigt att göra en korrekt bedömning som inte bara baseras på energianvändning utan på alla miljöaspekter och på tillämpningsområdets specifika behov.

| | Optimering av tryckluftssystemet genom att






  — | identifiera och eliminera läckor med hjälp av lämplig kontrollteknik, till exempel mätinstrument med ultraljud för att hitta gömda eller svåråtkomliga läckor, |
| --- | --- | --- |

Optimering av tryckluftssystemet genom att

—

identifiera och eliminera läckor med hjälp av lämplig kontrollteknik, till exempel mätinstrument med ultraljud för att hitta gömda eller svåråtkomliga läckor,

| — | bättre balansera tillgång och efterfrågan på tryckluft inom tillverkningsanläggningen, dvs. anpassa luftens tryck, volym och kvalitet till de olika anordningarnas behov och, i förekommande fall, producera tryckluften närmare platser med hög förbrukning genom att välja decentraliserade enheter i stället för en stor centraliserad kompressor som ska tillgodose alla användningsområden, |
| --- | --- |

—

bättre balansera tillgång och efterfrågan på tryckluft inom tillverkningsanläggningen, dvs. anpassa luftens tryck, volym och kvalitet till de olika anordningarnas behov och, i förekommande fall, producera tryckluften närmare platser med hög förbrukning genom att välja decentraliserade enheter i stället för en stor centraliserad kompressor som ska tillgodose alla användningsområden,

| — | producera tryckluften vid lägre tryck genom att minska tryckförlusterna i distributionsnätet och endast använda tryckstegringspumpar för anordningar som behöver högre tryck än övriga installationer, |
| --- | --- |

—

producera tryckluften vid lägre tryck genom att minska tryckförlusterna i distributionsnätet och endast använda tryckstegringspumpar för anordningar som behöver högre tryck än övriga installationer,

| — | utforma tryckluftssystemet baserat på den årliga varaktighetskurvan för att säkerställa tillgången med lägsta möjliga energianvändning vid grund-, topp- och minimibelastning, |
| --- | --- |

—

utforma tryckluftssystemet baserat på den årliga varaktighetskurvan för att säkerställa tillgången med lägsta möjliga energianvändning vid grund-, topp- och minimibelastning,

| — | välja högeffektiva komponenter till tryckluftssystemet, t.ex. högeffektiva kompressorer, drivsystem med variabel frekvens och lufttorkar med inbyggd kyllagring, |
| --- | --- |

—

välja högeffektiva komponenter till tryckluftssystemet, t.ex. högeffektiva kompressorer, drivsystem med variabel frekvens och lufttorkar med inbyggd kyllagring,

| — | återvinna värmen från kompressorerna genom installation av en lamellvärmeväxlare i kompressorernas oljekrets när systemet har optimerats genom ovanstående åtgärder. Den återvunna värmen kan användas för en rad olika processer, till exempel torkning av produkter, regenerering av absorptionstorken, rumsuppvärmning, eller kylning med hjälp av driften av en absorptionskylanläggning, eller så kan den återvunna värmen omvandlas till mekanisk energi med hjälp av maskiner som drivs med en organisk rankinecykel. |
| --- | --- |

—

återvinna värmen från kompressorerna genom installation av en lamellvärmeväxlare i kompressorernas oljekrets när systemet har optimerats genom ovanstående åtgärder. Den återvunna värmen kan användas för en rad olika processer, till exempel torkning av produkter, regenerering av absorptionstorken, rumsuppvärmning, eller kylning med hjälp av driften av en absorptionskylanläggning, eller så kan den återvunna värmen omvandlas till mekanisk energi med hjälp av maskiner som drivs med en organisk rankinecykel.

Tillämplighet

Denna bästa miljöledningspraxis är tillämplig på alla typer av företag inom sektorn, inklusive små och medelstora företag. Den lämpar sig bättre för nya eller renoverade produktionslinjer.

Relevanta indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i38) | Använd elektricitet per standardkubikmeter av tryckluft som levererats vid platsen för slutanvändning (kWh/m3) vid en angiven trycknivå |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

(i38)

Använd elektricitet per standardkubikmeter av tryckluft som levererats vid platsen för slutanvändning (kWh/m3) vid en angiven trycknivå

| (i39) | Luftläckageindex (13) |
| --- | --- |

(i39)

Luftläckageindex (13)

| (b12) | Tryckluftssystemets elanvändning är lägre än 0,11 kWh/m3 levererad tryckluft för stora installationer som drivs vid ett övertryck på 6,5 bar, med volymflödet normaliserat till 1 013 mbar och 20 °C samt med tryckavvikelser som inte överstiger 0,2 bar |
| --- | --- |

(b12)

Tryckluftssystemets elanvändning är lägre än 0,11 kWh/m3 levererad tryckluft för stora installationer som drivs vid ett övertryck på 6,5 bar, med volymflödet normaliserat till 1 013 mbar och 20 °C samt med tryckavvikelser som inte överstiger 0,2 bar

| (b13) | När alla luftförbrukare har stängts av förblir trycket i nätet stabilt, och kompressorerna (i standbyläge) kopplas inte om till lastförhållandet |
| --- | --- |

(b13)

När alla luftförbrukare har stängts av förblir trycket i nätet stabilt, och kompressorerna (i standbyläge) kopplas inte om till lastförhållandet

3.2.5   Användning av förnybar energi

Bästa miljöledningspraxis för företag som tillverkar metallvaror är att använda förnybar energi i sina processer genom att

| — | köpa verifierad förnybar elektricitet eller själva producera elektricitet från förnybara energikällor, |
| --- | --- |

—

köpa verifierad förnybar elektricitet eller själva producera elektricitet från förnybara energikällor,

| — | producera värme från förnybara energikällor (t.ex. solvärme, inklusive koncentrerad solvärme, jordvärme eller värmepumpar som också kan drivas med förnybar elektricitet, t.ex. med solcellsenergi, hållbar (avfallsbaserad) biomassa och biogas), |
| --- | --- |

—

producera värme från förnybara energikällor (t.ex. solvärme, inklusive koncentrerad solvärme, jordvärme eller värmepumpar som också kan drivas med förnybar elektricitet, t.ex. med solcellsenergi, hållbar (avfallsbaserad) biomassa och biogas),

| — | installera energilagringssystem, inklusive termisk lagring som kompletterar solvärme, geotermisk energi och omgivningsvärme, i förekommande fall även i kombination med värmepumpar för uppvärmning och kylning, för att möjliggöra ökad användning av egenproducerad förnybar energi. |
| --- | --- |

—

installera energilagringssystem, inklusive termisk lagring som kompletterar solvärme, geotermisk energi och omgivningsvärme, i förekommande fall även i kombination med värmepumpar för uppvärmning och kylning, för att möjliggöra ökad användning av egenproducerad förnybar energi.

Tillämplighet

Denna bästa miljöledningspraxis är allmänt tillämplig på alla typer av företag inom sektorn, inklusive små och medelstora företag.

Den egna värmeproduktionen från förnybara energikällor och integreringen i tillverkningsprocesserna beror i hög grad på de tekniska särdragen hos de tillverkningsprocesser som utförs och den faktiska efterfrågan, t.ex. högtemperaturprocesser.

Relevanta indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i40) | Andelen elektricitet från förnybara energikällor (egenproducerad eller inköpt) av den totala elanvändningen (%) |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

(i40)

Andelen elektricitet från förnybara energikällor (egenproducerad eller inköpt) av den totala elanvändningen (%)

| (i41) | Andelen värme från förnybara källor av den totala värmeanvändningen (%) |
| --- | --- |

(i41)

Andelen värme från förnybara källor av den totala värmeanvändningen (%)

| (b14) | All elanvändning tillgodoses genom egenproducerad förnybar energi eller inköpt verifierad förnybar elektricitet via ett långsiktigt energiköpsavtal |
| --- | --- |

(b14)

All elanvändning tillgodoses genom egenproducerad förnybar energi eller inköpt verifierad förnybar elektricitet via ett långsiktigt energiköpsavtal

| (b15) | Användningen av förnybar värme som produceras på plats är integrerad i lämpliga tillverkningsprocesser |
| --- | --- |

(b15)

Användningen av förnybar värme som produceras på plats är integrerad i lämpliga tillverkningsprocesser

3.2.6   Uppsamling av regnvatten

Bästa miljöledningspraxis är att minska användningen av sötvatten vid tillverkningsanläggningar genom att samla in och använda regnvatten i de olika tillverkningsprocesserna eller tillhörande processerna. Ett sådant system samlar upp regnvatten från ett avrinningsområde (ofta tillverkningsanläggningens tak eller parkering), har ett ledningssystem för att samla upp det i en lagringstank och ett distributionssystem (rör och pump) för att föra det till platserna för slutanvändning.

Tillämplighet

Denna bästa miljöledningspraxis är allmänt tillämplig på alla typer av företag inom sektorn, inklusive små och medelstora företag. Den lämpar sig bättre för nybyggda eller reinvesterade fabriker och särskilt för fabriker där det uppsamlade regnvattnet kan användas som processvatten. Vid reinvestering kan byggnadens egenskaper utgöra ett hinder för genomförandet av denna bästa miljöledningspraxis.

Det geografiska läget påverkar i hög grad betydelsen av denna bästa miljöledningspraxis (t.ex. nederbörd, lokal vattenbrist). I vissa regioner är denna bästa miljöledningspraxis obligatorisk genom lagstiftning för att förebygga översvämningar och minska användningen av grundvatten.

Relevanta indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i42) | Andelen regnvatten av den totala vattenförbrukningen (%) |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

(i42)

Andelen regnvatten av den totala vattenförbrukningen (%)

| (b16) | Regnvatten samlas in och används som processvatten i tillverkningsprocesser och tillhörande processer |
| --- | --- |

(b16)

Regnvatten samlas in och används som processvatten i tillverkningsprocesser och tillhörande processer

3.3   Bästa miljöledningspraxis för tillverkningsprocesser

Detta avsnitt handlar om praxis för de viktigaste tillverkningsprocesserna och är relevant för tillverkare av metallvaror.

3.3.1   Val av resurseffektiva vätskor för metallbearbetning

Bästa miljöledningspraxis är att välja resurseffektiva vätskor för metallbearbetning genom att

| | utföra systematiska, vetenskapligt baserade djupgående bedömningar av tillgängliga vätskor för metallbearbetning, enligt en bred uppsättning kriterier, som omfattar både miljömässiga och ekonomiska aspekter, med beaktande av vätskornas och de tillverkade produkternas hela livscykel, |
| --- | --- |

utföra systematiska, vetenskapligt baserade djupgående bedömningar av tillgängliga vätskor för metallbearbetning, enligt en bred uppsättning kriterier, som omfattar både miljömässiga och ekonomiska aspekter, med beaktande av vätskornas och de tillverkade produkternas hela livscykel,

| | leta efter tillgängliga vätskor för metallbearbetning som kan ha olika funktioner (t.ex. smörjning, spånavskiljning, rengöring) samtidigt eller kan användas mer än en gång efter lämplig återvinning och/eller ändrad sammansättning. |
| --- | --- |

leta efter tillgängliga vätskor för metallbearbetning som kan ha olika funktioner (t.ex. smörjning, spånavskiljning, rengöring) samtidigt eller kan användas mer än en gång efter lämplig återvinning och/eller ändrad sammansättning.

Bästa miljöledningspraxis är också att utvärdera och kontrollera prestandan hos de utvalda vätskorna för metallbearbetning under eller efter appliceringen med hjälp av ett övervakningssystem.

Tillämplighet

Denna bästa miljöledningspraxis är tillämplig på alla typer av företag inom sektorn, inklusive små och medelstora företag. Bristen på intern teknisk kunskap kan dock utgöra ett hinder, särskilt i små och medelstora företag.

Relevanta indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i43) | Total mängd inköpta vätskor för metallbearbetning per år (kg (eller l)/år) |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

(i43)

Total mängd inköpta vätskor för metallbearbetning per år (kg (eller l)/år)

| (i44) | Total mängd återvunna vätskor för metallbearbetning per år (kg (eller l)/år) |
| --- | --- |

(i44)

Total mängd återvunna vätskor för metallbearbetning per år (kg (eller l)/år)

| (i45) | Antal olika vätskor för metallbearbetning som används i företaget (totalt antal vätskor för metallbearbetning) |
| --- | --- |

(i45)

Antal olika vätskor för metallbearbetning som används i företaget (totalt antal vätskor för metallbearbetning)

| (i46) | Förbrukning av vätskor för metallbearbetning per tillverkad produkt (kg (eller l)/kg färdig produkt eller tillverkad del) |
| --- | --- |

(i46)

Förbrukning av vätskor för metallbearbetning per tillverkad produkt (kg (eller l)/kg färdig produkt eller tillverkad del)

| (b17) | Företaget uppnår kontinuerliga förbättringar (dvs. på årsbasis) av miljöprestandan, vilket återspeglas i en förbättring av åtminstone följande indikatorer:






  — | Energianvändning per tillverkad produkt. |
| --- | --- | --- |

(b17)

Företaget uppnår kontinuerliga förbättringar (dvs. på årsbasis) av miljöprestandan, vilket återspeglas i en förbättring av åtminstone följande indikatorer:

—

Energianvändning per tillverkad produkt.

| — | Resurseffektivitet. |
| --- | --- |

—

Resurseffektivitet.

| — | Förbrukning av vätskor för metallbearbetning per tillverkad produkt. |
| --- | --- |

—

Förbrukning av vätskor för metallbearbetning per tillverkad produkt.

3.3.2   Minimering av förbrukningen av kylsmörjmedel vid metallbearbetning

Bästa miljöledningspraxis är att minimera användningen av kylsmörjmedel vid metallbearbetning och metallformning. Detta kan uppnås genom att använda tekniker såsom kryogen kylning eller högtryckssmörjmedel. Dessa tekniker leder till minskad avfallsgenerering, större övergripande processeffektivitet och följaktligen minskad energianvändning och ökad livslängd för verktyg.

Tillämplighet

Denna bästa miljöledningspraxis är allmänt tillämplig på alla typer av företag inom sektorn, inklusive små och medelstora företag. På grund av sin energiintensitet är den lämpligare för små serier eller prototyper och för nya eller moderniserade installationer snarare än som reinvestering i en pågående process.

Energiintensiteten är dock en parameter som måste undersökas noggrant från fall till fall. Detta i kombination med bristen på intern teknisk kunskap och expertis kan utgöra ett betydande hinder för tillämpningen av denna bästa miljöledningspraxis.

Relevanta indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i47) | Förbrukning av kylsmörjmedel per bearbetad del (l/del) |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

(i47)

Förbrukning av kylsmörjmedel per bearbetad del (l/del)

| (b17) | Företaget uppnår kontinuerliga förbättringar (dvs. på årsbasis) av miljöprestandan, vilket återspeglas i en förbättring av åtminstone följande indikatorer:






  — | Energianvändning per tillverkad produkt. |
| --- | --- | --- |

(b17)

Företaget uppnår kontinuerliga förbättringar (dvs. på årsbasis) av miljöprestandan, vilket återspeglas i en förbättring av åtminstone följande indikatorer:

—

Energianvändning per tillverkad produkt.

| — | Resurseffektivitet. |
| --- | --- |

—

Resurseffektivitet.

| — | Förbrukning av vätskor för metallbearbetning per tillverkad produkt. |
| --- | --- |

—

Förbrukning av vätskor för metallbearbetning per tillverkad produkt.

3.3.3   Inkrementell plåtformning som alternativ till formtillverkning

Vid tillverkning av små serier är bästa miljöledningspraxis att använda inkrementell plåtformning som ett alternativ till formtillverkning. Detta gör det möjligt att tillverka komplexa produkter med högre materialeffektivitet.

Tillämplighet

Denna bästa miljöledningspraxis är allmänt tillämplig på alla typer av företag inom sektorn, inklusive små och medelstora företag. Inkrementell plåtformning kan användas för en mängd olika material och är lämpligare för komplexa produktgeometrier och små produktions- och prototypserier. Innan företag byter till teknik för inkrementell plåtformning kan de dock göra en livscykelanalys för att förstå miljöfördelarna.

Relevanta indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i11) | Energianvändning per tillverkad produkt (kWh/kg färdig produkt eller tillverkad del) |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

(i11)

Energianvändning per tillverkad produkt (kWh/kg färdig produkt eller tillverkad del)

| (i1) | Resurseffektivitet (kg färdig produkt/kg använt material) |
| --- | --- |

(i1)

Resurseffektivitet (kg färdig produkt/kg använt material)

| (i48) | Miljöfördelar med en övergång till inkrementell plåtformning som styrks genom en fullständig livscykelanalys eller en förenklad livscykelanalys baserad på en semikvantitativ analys (ja/nej) |
| --- | --- |

(i48)

Miljöfördelar med en övergång till inkrementell plåtformning som styrks genom en fullständig livscykelanalys eller en förenklad livscykelanalys baserad på en semikvantitativ analys (ja/nej)

| (b17) | Företaget uppnår kontinuerliga förbättringar (dvs. på årsbasis) av miljöprestandan, vilket återspeglas i en förbättring av åtminstone följande indikatorer:






  — | Energianvändning per tillverkad produkt. |
| --- | --- | --- |

(b17)

Företaget uppnår kontinuerliga förbättringar (dvs. på årsbasis) av miljöprestandan, vilket återspeglas i en förbättring av åtminstone följande indikatorer:

—

Energianvändning per tillverkad produkt.

| — | Resurseffektivitet. |
| --- | --- |

—

Resurseffektivitet.

| — | Förbrukning av vätskor för metallbearbetning per tillverkad produkt. |
| --- | --- |

—

Förbrukning av vätskor för metallbearbetning per tillverkad produkt.

3.3.4   Minskad energianvändning i standbyläge för metallbearbetningsmaskiner

Bästa miljöledningspraxis är att minska energianvändningen i standbyläge för metallbearbetningsmaskiner genom att stänga av dem (och slå på dem igen) på det mest effektiva sättet, antingen manuellt eller automatiskt (genom att omprogrammera styrsystemet) eller genom att köpa energieffektivare maskiner med integrerat ”grönt” standbyläge (med mycket låg energianvändning). Detta driftsätt bygger ofta på flera underenheter som kan stängas av var för sig i stället för att man helt enkelt sätter hela maskinen i standbyläge En annan strategi är att minska standbyfasernas längd, särskilt för maskiner med hög energianvändning under driftstopp, genom att optimera produktionsplaneringen.

Tillämplighet

Denna bästa miljöledningspraxis är allmänt tillämplig på alla typer av företag inom sektorn, inklusive små och medelstora företag.

Relevanta indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i11) | Energianvändning per tillverkad produkt (kWh/kg färdig produkt eller tillverkad del) |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

(i11)

Energianvändning per tillverkad produkt (kWh/kg färdig produkt eller tillverkad del)

| (i49) | För enskilda relevanta maskiner: total energianvändning per maskin och år (kWh/år) |
| --- | --- |

(i49)

För enskilda relevanta maskiner: total energianvändning per maskin och år (kWh/år)

| (i50) | För enskilda relevanta maskiner: total energianvändning per maskin under driftstopp (kWh/timme) |
| --- | --- |

(i50)

För enskilda relevanta maskiner: total energianvändning per maskin under driftstopp (kWh/timme)

| (i51) | Procentandelen maskiner med en ”stäng av”- eller ”stäng inte av”-dekal (%) |
| --- | --- |

(i51)

Procentandelen maskiner med en ”stäng av”- eller ”stäng inte av”-dekal (%)

| (b18) | Alla metallbearbetningsmaskiner har antingen ett grönt standbyläge eller en dekal som anger när de ska stängas av manuellt |
| --- | --- |

(b18)

Alla metallbearbetningsmaskiner har antingen ett grönt standbyläge eller en dekal som anger när de ska stängas av manuellt

3.3.5   Bibehållande av metallresters materialvärde

Bästa miljöledningspraxis är att bibehålla materialvärdet genom efterbearbetning av metallskrot (flis och spån), särskilt genom två aspekter av bearbetning av metallrester:

| — | Separering av flöden av metallrester för att säkerställa en hög renhetsgrad som möjliggör ytterligare återvinning och materialåtervinning av högre kvalitet. |
| --- | --- |

—

Separering av flöden av metallrester för att säkerställa en hög renhetsgrad som möjliggör ytterligare återvinning och materialåtervinning av högre kvalitet.

| — | Återvinning och separering av olja och metall, t.ex. genom att pressa flis och spån till briketter. |
| --- | --- |

—

Återvinning och separering av olja och metall, t.ex. genom att pressa flis och spån till briketter.

Tillämplighet

Denna bästa miljöledningspraxis är tillämplig på alla typer av företag inom sektorn, inklusive små och medelstora företag, och är mer relevant vid produktion av stora serier.

Mängden rester från materialbearbetningen måste vara betydande för att säkerställa ekonomisk genomförbarhet.

Relevanta indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i52) | Återvunnen olja (l olja/år) |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

(i52)

Återvunnen olja (l olja/år)

| (i53) | Oljans resurseffektivitet (% av olja i briketter eller separatorns produktion) |
| --- | --- |

(i53)

Oljans resurseffektivitet (% av olja i briketter eller separatorns produktion)

| (b19) | Svarv- och slipspån har en olje-/fukthalt som är lägre än 2 % respektive 8 % |
| --- | --- |

(b19)

Svarv- och slipspån har en olje-/fukthalt som är lägre än 2 % respektive 8 %

3.3.6   Flerriktad smidning

Vid smidning av komplexa produkter med stor variation i tvärsnitt är bästa miljöledningspraxis att tillämpa flerriktad smidning. Denna metod minskar avsevärt skäggbildningen genom att tryck anbringas i olika riktningar i det föremål som håller på att tillverkas, vilket leder till att mindre material behöver avlägsnas genom bearbetning efteråt.

Tillämplighet

Denna bästa miljöledningspraxis är allmänt tillämplig på alla typer av företag inom sektorn, inklusive små och medelstora företag. Den är särskilt lämplig för komplexa komponenter och nischprodukter och för företag med stora produktionsserier. Flerriktad smidning kan tillämpas på många olika material (aluminium, koppar, magnesium, titan).

Tillämpligheten av denna bästa miljöledningspraxis kan dock vara begränsad på grund av behovet av särskilda smidesverktyg och teknisk kunskap, vilket leder till höga investeringskostnader.

Relevanta indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i54) | Procentandelen skägg som bildas per tillverkad del (%) |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

(i54)

Procentandelen skägg som bildas per tillverkad del (%)

| (i55) | Total energi som krävs för smidesprocessen (kWh energi för smide/kg färdig produkt eller tillverkad del) |
| --- | --- |

(i55)

Total energi som krävs för smidesprocessen (kWh energi för smide/kg färdig produkt eller tillverkad del)

| (i1) | Resurseffektivitet (kg färdig produkt eller tillverkad del/kg använt material) |
| --- | --- |

(i1)

Resurseffektivitet (kg färdig produkt eller tillverkad del/kg använt material)

| (b17) | Företaget uppnår kontinuerliga förbättringar (dvs. på årsbasis) av miljöprestandan, vilket återspeglas i en förbättring av åtminstone följande indikatorer:






  — | Energianvändning per tillverkad produkt. |
| --- | --- | --- |

(b17)

Företaget uppnår kontinuerliga förbättringar (dvs. på årsbasis) av miljöprestandan, vilket återspeglas i en förbättring av åtminstone följande indikatorer:

—

Energianvändning per tillverkad produkt.

| — | Resurseffektivitet. |
| --- | --- |

—

Resurseffektivitet.

| — | Förbrukning av vätskor för metallbearbetning per tillverkad produkt. |
| --- | --- |

—

Förbrukning av vätskor för metallbearbetning per tillverkad produkt.

3.3.7   Hybridbearbetning som en metod för att minska energianvändningen

Bästa miljöledningspraxis är att tillverkare av metallvaror använder hybridbearbetning om detta möjliggör en betydande minskning av det totala energibehovet för bearbetning per enskild del/produkt/komponent genom att två eller flera olika tillverkningsprocesser kombineras i en ny struktur där fördelarna med varje enskild process utnyttjas i synergistiskt hänseende.

Kombinationen av de olika tillverkningsprocesserna, t.ex. fräsning och borrning, kan ge större frihet vid utformningen och tillverkningen av delar, produkter och komponenter jämfört med användningen av konventionell bearbetningsteknik.

Tillämplighet

Hybridbearbetning är allmänt tillämplig på alla typer av företag inom sektorn, inklusive små och medelstora företag. Det lämpar sig särskilt väl för tillverkningsanläggningar som har nya maskiner. Hybridbearbetning är mycket relevant för tillverkningen av delar/produkter/komponenter med komplex geometri.

Kombinationen av relativt höga investeringskostnader och brist på intern specifik teknisk kunskap/kapacitet som krävs för att genomföra denna bästa miljöledningspraxis kan begränsa dess tillämplighet, särskilt i små och medelstora företag.

Relevanta indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i1) | Resurseffektivitet (kg färdig produkt eller tillverkad del/kg använt material) |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

(i1)

Resurseffektivitet (kg färdig produkt eller tillverkad del/kg använt material)

| (i11) | Energianvändning (kWh/kg färdig produkt eller tillverkad del) |
| --- | --- |

(i11)

Energianvändning (kWh/kg färdig produkt eller tillverkad del)

| (b17) | Företaget uppnår kontinuerliga förbättringar (dvs. på årsbasis) av miljöprestandan, vilket återspeglas i en förbättring av åtminstone följande indikatorer:






  — | Energianvändning per tillverkad produkt. |
| --- | --- | --- |

(b17)

Företaget uppnår kontinuerliga förbättringar (dvs. på årsbasis) av miljöprestandan, vilket återspeglas i en förbättring av åtminstone följande indikatorer:

—

Energianvändning per tillverkad produkt.

| — | Resurseffektivitet. |
| --- | --- |

—

Resurseffektivitet.

| — | Förbrukning av vätskor för metallbearbetning per tillverkad produkt. |
| --- | --- |

—

Förbrukning av vätskor för metallbearbetning per tillverkad produkt.

3.3.8   Användning av prediktiv kontroll för hantering av luftkonditionering i målarbås

Bästa miljöledningspraxis är att minimera energianvändningen för luftkonditionering i målarbås genom att införa ett prediktivt kontrollsystem som bygger på återkoppling och framkoppling och fungerar inom ett värdefönster. Ett sådant system gör det möjligt att hålla den hastighet med vilken färgen torkar konstant utan att nödvändigtvis hålla temperaturen och luftfuktigheten i målarbåset konstant, vilket är fallet i konventionella kontrollsystem. Det enda som hålls konstant enligt arbetsprincipen är skillnaden mellan gränsen för hur mycket ånga som kan absorberas av luften (vilket varierar med temperaturen) och mängden vattenånga som redan finns i luften.

Tillämplighet

Denna bästa miljöledningspraxis är lämplig för företag med stora produktionsserier, stora målarbås och flera målarbås.

För att denna bästa miljöledningspraxis ska kunna genomföras fullständigt och effektivt krävs

| — | kvalificerad personal med djupgående kunskaper om färgers torkningsprocess och om kvalitetskontroll av färg, |
| --- | --- |

—

kvalificerad personal med djupgående kunskaper om färgers torkningsprocess och om kvalitetskontroll av färg,

| — | upprätthållande av installationens effektivitet, |
| --- | --- |

—

upprätthållande av installationens effektivitet,

| — | tillförlitlig och kontinuerlig övervakning av data (sensorer, mätning osv.) och tillförlitliga och kontinuerliga system för automatisering (på plats). |
| --- | --- |

—

tillförlitlig och kontinuerlig övervakning av data (sensorer, mätning osv.) och tillförlitliga och kontinuerliga system för automatisering (på plats).

Uppfyllandet av de ökade ovannämnda kraven i kombination med bristen på intern teknisk kunskap och höga investeringskostnader utgör ett hinder för genomförandet, särskilt för små och medelstora företag.

Relevanta indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| (i56) | Energianvändning för målning (kWh/m2 belagd/målad yta) |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

(i56)

Energianvändning för målning (kWh/m2 belagd/målad yta)

| (b17) | Företaget uppnår kontinuerliga förbättringar (dvs. på årsbasis) av miljöprestandan, vilket återspeglas i en förbättring av åtminstone följande indikatorer:






  — | Energianvändning per tillverkad produkt. |
| --- | --- | --- |

(b17)

Företaget uppnår kontinuerliga förbättringar (dvs. på årsbasis) av miljöprestandan, vilket återspeglas i en förbättring av åtminstone följande indikatorer:

—

Energianvändning per tillverkad produkt.

| — | Resurseffektivitet. |
| --- | --- |

—

Resurseffektivitet.

| — | Förbrukning av vätskor för metallbearbetning per tillverkad produkt. |
| --- | --- |

—

Förbrukning av vätskor för metallbearbetning per tillverkad produkt.

4.   REKOMMENDERADE VIKTIGA INDIKATORER FÖR SEKTORSPECIFIK MILJÖPRESTANDA

I tabell 4.1 anges ett urval av viktiga miljöprestandaindikatorer för sektorn för tillverkning av metallvaror, tillsammans med tillhörande riktmärken och hänvisning till relevant bästa miljöledningspraxis. De är undergrupper till alla indikatorer som anges i avsnitt 3.

Tabell 4.1

Viktiga miljöprestandaindikatorer och riktmärken för resultat i världsklass inom sektorn för tillverkning av metallvaror

| Indikator | Vanliga enheter | Huvudsaklig målgrupp | Kort beskrivning | Rekommenderad lägstanivå för övervakning | Tillhörande kärnindikator i Emas
   (14) | Riktmärke för resultat i världsklass | Tillhörande bästa miljöledningspraxis
   (15) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bästa miljöledningspraxis för övergripande frågor |
| Resurseffektivitet | kg färdig produkt/kg använt material | Tillverkare av metallvaror | Mängden färdiga tillverkade produkter dividerat med mängden material som krävs för tillverkningen av färdiga produkter.
  Resultaten av denna indikator kan bidra till tillämpningen av strategier såsom livscykeltänkande, lean management och cirkulär ekonomi för att bedöma potentialen för miljöförbättringar vid tillverkningen av befintliga eller nya metallvaror. | Anläggning | Materialeffektivitet | Systematiskt beaktande av livscykeltänkande, lean management och cirkulär ekonomi i alla strategiska beslut. | 3.1.1
  3.3.3
  3.3.6
  3.3.7 |
| Kartläggning av materialflöden och deras miljörelevans | ja/nej | Tillverkare av metallvaror | Denna indikator avser kartläggningen av alla flöden av material som används för tillverkning av metallvaror för att förstå deras miljörelevans. | Anläggning | Materialeffektivitet | Utvecklingen av nya produkter bedöms för miljöförbättringar. | 3.1.1 |
| Procentandelen varor och tjänster som är miljöcertifierade eller som bevisligen har reducerad miljöpåverkan | % | Tillverkare av metallvaror | Antalet tillverkade produkter eller tillhandahållna tjänster som bevisligen har reducerad miljöpåverkan dividerat med det totala antalet tillverkade produkter eller tillhandahållna tjänster. | Anläggning | Materialeffektivitet | Alla inköpta varor och tjänster uppfyller de miljökrav som fastställts av företaget. | 3.1.2 |
| Användning av biprodukter, restenergi eller andra resurser från andra företag | kg material från andra företag/kg total tillförsel;
  MJ energi som återvunnits från andra företag/MJ total energianvändning | Tillverkare av metallvaror | Denna indikator avser mängden biprodukter eller restenergi från andra företag som använts för tillverkningen av produkter eller delar dividerat med den totala mängden eller energitillförseln. | Företag | Materialeffektivitet | Samarbete med andra organisationer för en effektivare användning av energi och resurser på systemnivå. | 3.1.2 |
| Systematiskt deltagande av berörda aktörer med fokus på förbättrad miljöprestanda | ja/nej | Tillverkare av metallvaror | Denna indikator avser huruvida aktörer i hela värdekedjan systematiskt deltar i utvecklingen av nya produkter eller delar med förbättrad miljöprestanda. | Företag | Materialeffektivitet | Strukturellt engagemang från berörda aktörer i utvecklingen av miljövänligare produkter. | 3.1.2 |
| Energiövervakningssystem på processnivå | ja/nej | Tillverkare av metallvaror | Denna indikator avser genomförandet av systematisk och detaljerad energiövervakning på processnivå i alla tillverkningsanläggningar. | Anläggning | Energieffektivitet | Kontinuerlig energiövervakning genomförs på processnivå och driver på förbättringar av energieffektiviteten | 3.1.3 |
| För enskilda kemikalier som används: mängden kemikalier som använts och dess klassificering enligt förordning (EG) nr 1272/2008 (CLP-förordningen). | kg/kg färdig produkt eller tillverkad del | Tillverkare av metallvaror | Den totala mängden enskilda kemikalier som används i tillverkningsprocesserna dividerat med mängden färdig produkt eller tillverkad del.
  Användningen av kemikalier ses över regelbundet för att undersöka möjligheterna till ersättning, och kemikalier klassificeras i enlighet med förordning (EG) nr 1272/2008 (CLP-förordningen). | Anläggning | Materialeffektivitet | Regelbunden översyn (minst en gång om året) av användningen av kemikalier för att minimera användningen av dem och undersöka möjligheterna till ersättning. | 3.1.4 |
| Genomförande av en handlingsplan för den biologiska mångfalden på alla tillverkningsanläggningar | ja/nej | Tillverkare av metallvaror | Denna indikator avser huruvida alla tillverkningsanläggningar har inrättat en handlingsplan för den biologiska mångfalden på anläggningen. | Anläggning | Biologisk mångfald | En handlingsplan för biologisk mångfald utarbetas och genomförs för alla relevanta anläggningar (inklusive tillverkningsanläggningar) för att skydda och stärka den lokala biologiska mångfalden. | 3.1.5 |
| Uteblivna växthusgasutsläpp i samband med återtillverkning eller renovering av en produkt jämfört med tillverkningen av en ny produkt, med angivande av om scope 1, 2 och/eller 3 ingår | växthusgasutsläpp från återtillverkning eller renovering dividerat med utsläpp av koldioxidekvivalenter från nya produkter | Tillverkare av metallvaror | Växthusgasutsläpp i samband med återtillverkning eller renovering av en produkt dividerat med utsläppen av koldioxidekvivalenter från utvecklingen av en ny produkt.
  Denna indikator omfattar växthusgasutsläpp i scope 1, 2 och 3. | Anläggning | Utsläpp | Företaget erbjuder återtillverkade/renoverade produkter som bevisats vara gynnsamma för miljön genom livscykelanalyser | 3.1.6 |
| Bästa miljöledningspraxis för optimering av allmännyttiga tjänster |
| Behovsstyrt ventilationssystem | ja/nej | Tillverkare av metallvaror | Denna indikator avser installation och drift av behovsstyrda ventilationssystem i tillverkningsanläggningarna. | Anläggning | Energieffektivitet | Behovsstyrd ventilation tillämpas för att minska energianvändningen för luftkonditionering | 3.2.1 |
| Effektiv luftvolym som avlägsnas från byggnaden | m3/timme
  m3/skift
  m3/produktionsparti | Tillverkare av metallvaror | Luftvolym som avlägsnas från byggnaden per timme ELLER
  per skift ELLER
  per produktionsparti | Anläggning | Energieffektivitet | Ej tillämpligt | 3.2.1 |
| Energianvändning för belysningsutrustning | kWh/år/m2 belyst golvyta | Tillverkare av metallvaror | Energianvändningen för den installerade belysningsutrustningen i tillverkningsanläggningen dividerat med den belysta golvytan i tillverkningsanläggningen per år. | Anläggning | Energieffektivitet | Ej tillämpligt | 3.2.2 |
| Energianvändning för kylning | kWh/år
  kWh/kg färdig produkt eller tillverkad del | Tillverkare av metallvaror | Kylsystemets energianvändning i tillverkningsanläggningen per år ELLER
  dividerat med mängden färdig produkt eller tillverkad del | Anläggning | Energieffektivitet | Ej tillämpligt | 3.2.3 |
| Vattenanvändning för kylning (kranvatten/regnvatten/ytvatten) | m3/år | Tillverkare av metallvaror | Vattenvolym som används av kylsystemet i tillverkningsanläggningen per år.
  Vattentypen ska också anges, t.ex. kranvatten/regnvatten. | Anläggning | Vatten | Ej tillämpligt | 3.2.3 |
| Använd elektricitet per standardkubikmeter av tryckluft som levererats vid platsen för slutanvändning vid en angiven trycknivå | kWh/m3 | Tillverkare av metallvaror | Tryckluftssystemets elanvändning (inklusive energianvändningen för kompressorer, torkare och sekundära drivsystem) per standardkubikmeter av tryckluft som levererats, vid en angiven trycknivå. | Anläggning | Energieffektivitet | Tryckluftssystemets elanvändning är lägre än 0,11 kWh/m3 levererad tryckluft för stora installationer som drivs vid ett övertryck på 6,5 bar, med volymflödet normaliserat till 1 013 mbar och 20 °C samt med tryckavvikelser som inte överstiger 0,2 bar. | 3.2.4 |
| Luftläckageindex | Siffra | Tillverkare av metallvaror | Luftläckageindex beräknas, när alla luftförbrukare är avstängda, som summan för var och en av kompressorerna under tiden de är i drift multiplicerat med kompressorernas kapacitet, dividerat med den totala standbytiden och den totala nominella kapaciteten hos kompressorerna i systemet, och uttrycks som följande:





  där ti(cr) är den tid (min) som en kompressor är i drift medan alla luftförbrukare är avstängda (tryckluftssystemet i standbyläge), Ci(cr) är kapaciteten (Nl/min) för den kompressor som sätts igång under tiden ti(cr) medan alla luftförbrukare är avstängda, t(sb) är den totala tid (min) under vilken den installerade tryckluftsutrustningen är i standbyläge, och C(tot) är summan av den nominella kapaciteten (Nl/min) för alla kompressorer i tryckluftssystemet. | Anläggning | Energieffektivitet | När alla luftförbrukare har stängts av förblir trycket i nätet stabilt, och kompressorerna (i standbyläge) kopplas inte om till lastförhållandet. | 3.2.4 |
| Andelen elektricitet från förnybara energikällor (egenproducerad eller inköpt) av den totala elanvändningen | % | Tillverkare av metallvaror | Elektricitet från förnybara källor, antingen egenproducerad eller inköpt, dividerat med den totala användningen av elektricitet inom anläggningen.
  Inköpt förnybar elektricitet räknas endast med i indikatorn om den är verifierad som kompletterande (dvs. inte redan medräknad av någon annan organisation eller i ledningsnätets elmix). | Anläggning | Energieffektivitet | All elanvändning tillgodoses genom egenproducerad förnybar energi eller inköpt verifierad förnybar elektricitet via ett långsiktigt energiköpsavtal. | 3.2.5 |
| Andelen värme från förnybara källor av den totala värmeanvändningen | % | Tillverkare av metallvaror | Värme från förnybara källor (t.ex. solvärme, geotermisk energi, värmepumpar, avfallsbaserad biomassa och biogas, förnybar elektricitet, företrädesvis producerad lokalt som en del av egenproduktion eller en gemenskap för förnybar energi) dividerat med anläggningens totala värmeanvändning. | Anläggning | Energieffektivitet | Användningen av förnybar värme som produceras på plats är integrerad i lämpliga tillverkningsprocesser. | 3.2.5 |
| Andelen regnvatten av den totala vattenförbrukningen | % | Tillverkare av metallvaror | Den totala volymen regnvatten som förbrukas vid processer på plats eller vid tillhörande processer dividerat med den totala volymen vatten som förbrukas vid tillhörande processer på tillverkningsanläggningarna. | Anläggning | Vatten | Regnvatten samlas in och används som processvatten i tillverkningsprocesser och tillhörande processer. | 3.2.6 |
| Bästa miljöledningspraxis för tillverkningsprocesser |
| Total mängd inköpta vätskor för metallbearbetning per år | kg/år
  l/år | Tillverkare av metallvaror | Mängden vätskor för metallbearbetning som används i tillverkningsanläggningens tillverkningsprocesser per år. | Anläggning | Materialeffektivitet | Företaget uppnår kontinuerliga förbättringar (dvs. på årsbasis) av miljöprestandan, vilket återspeglas i en förbättring av åtminstone följande indikatorer:
  – Energianvändning per tillverkad produkt.
  – Resurseffektivitet.
  – Förbrukning av vätskor för metallbearbetning per tillverkad produkt. | 3.3.1 |
| Förbrukning av vätskor för metallbearbetning per tillverkad produkt | kg (eller l)/kg färdig produkt eller tillverkad del | Tillverkare av metallvaror | Mängden vätskor för metallbearbetning som förbrukas i tillverkningsprocesserna dividerat med mängden färdiga produkter eller tillverkade delar | Anläggning | Materialeffektivitet | Företaget uppnår kontinuerliga förbättringar (dvs. på årsbasis) av miljöprestandan, vilket återspeglas i en förbättring av åtminstone följande indikatorer:






  — | Energianvändning per tillverkad produkt. |

Indikator

Vanliga enheter

Huvudsaklig målgrupp

Kort beskrivning

Rekommenderad lägstanivå för övervakning

Tillhörande kärnindikator i Emas
   (14)

Riktmärke för resultat i världsklass

Tillhörande bästa miljöledningspraxis
   (15)

Bästa miljöledningspraxis för övergripande frågor

Resurseffektivitet

kg färdig produkt/kg använt material

Tillverkare av metallvaror

Mängden färdiga tillverkade produkter dividerat med mängden material som krävs för tillverkningen av färdiga produkter.

Resultaten av denna indikator kan bidra till tillämpningen av strategier såsom livscykeltänkande, lean management och cirkulär ekonomi för att bedöma potentialen för miljöförbättringar vid tillverkningen av befintliga eller nya metallvaror.

Anläggning

Materialeffektivitet

Systematiskt beaktande av livscykeltänkande, lean management och cirkulär ekonomi i alla strategiska beslut.

3.1.1

3.3.3

3.3.6

3.3.7

Kartläggning av materialflöden och deras miljörelevans

ja/nej

Tillverkare av metallvaror

Denna indikator avser kartläggningen av alla flöden av material som används för tillverkning av metallvaror för att förstå deras miljörelevans.

Anläggning

Materialeffektivitet

Utvecklingen av nya produkter bedöms för miljöförbättringar.

3.1.1

Procentandelen varor och tjänster som är miljöcertifierade eller som bevisligen har reducerad miljöpåverkan

%

Tillverkare av metallvaror

Antalet tillverkade produkter eller tillhandahållna tjänster som bevisligen har reducerad miljöpåverkan dividerat med det totala antalet tillverkade produkter eller tillhandahållna tjänster.

Anläggning

Materialeffektivitet

Alla inköpta varor och tjänster uppfyller de miljökrav som fastställts av företaget.

3.1.2

Användning av biprodukter, restenergi eller andra resurser från andra företag

kg material från andra företag/kg total tillförsel;

MJ energi som återvunnits från andra företag/MJ total energianvändning

Tillverkare av metallvaror

Denna indikator avser mängden biprodukter eller restenergi från andra företag som använts för tillverkningen av produkter eller delar dividerat med den totala mängden eller energitillförseln.

Företag

Materialeffektivitet

Samarbete med andra organisationer för en effektivare användning av energi och resurser på systemnivå.

3.1.2

Systematiskt deltagande av berörda aktörer med fokus på förbättrad miljöprestanda

ja/nej

Tillverkare av metallvaror

Denna indikator avser huruvida aktörer i hela värdekedjan systematiskt deltar i utvecklingen av nya produkter eller delar med förbättrad miljöprestanda.

Företag

Materialeffektivitet

Strukturellt engagemang från berörda aktörer i utvecklingen av miljövänligare produkter.

3.1.2

Energiövervakningssystem på processnivå

ja/nej

Tillverkare av metallvaror

Denna indikator avser genomförandet av systematisk och detaljerad energiövervakning på processnivå i alla tillverkningsanläggningar.

Anläggning

Energieffektivitet

Kontinuerlig energiövervakning genomförs på processnivå och driver på förbättringar av energieffektiviteten

3.1.3

För enskilda kemikalier som används: mängden kemikalier som använts och dess klassificering enligt förordning (EG) nr 1272/2008 (CLP-förordningen).

kg/kg färdig produkt eller tillverkad del

Tillverkare av metallvaror

Den totala mängden enskilda kemikalier som används i tillverkningsprocesserna dividerat med mängden färdig produkt eller tillverkad del.

Användningen av kemikalier ses över regelbundet för att undersöka möjligheterna till ersättning, och kemikalier klassificeras i enlighet med förordning (EG) nr 1272/2008 (CLP-förordningen).

Anläggning

Materialeffektivitet

Regelbunden översyn (minst en gång om året) av användningen av kemikalier för att minimera användningen av dem och undersöka möjligheterna till ersättning.

3.1.4

Genomförande av en handlingsplan för den biologiska mångfalden på alla tillverkningsanläggningar

ja/nej

Tillverkare av metallvaror

Denna indikator avser huruvida alla tillverkningsanläggningar har inrättat en handlingsplan för den biologiska mångfalden på anläggningen.

Anläggning

Biologisk mångfald

En handlingsplan för biologisk mångfald utarbetas och genomförs för alla relevanta anläggningar (inklusive tillverkningsanläggningar) för att skydda och stärka den lokala biologiska mångfalden.

3.1.5

Uteblivna växthusgasutsläpp i samband med återtillverkning eller renovering av en produkt jämfört med tillverkningen av en ny produkt, med angivande av om scope 1, 2 och/eller 3 ingår

växthusgasutsläpp från återtillverkning eller renovering dividerat med utsläpp av koldioxidekvivalenter från nya produkter

Tillverkare av metallvaror

Växthusgasutsläpp i samband med återtillverkning eller renovering av en produkt dividerat med utsläppen av koldioxidekvivalenter från utvecklingen av en ny produkt.

Denna indikator omfattar växthusgasutsläpp i scope 1, 2 och 3.

Anläggning

Utsläpp

Företaget erbjuder återtillverkade/renoverade produkter som bevisats vara gynnsamma för miljön genom livscykelanalyser

3.1.6

Bästa miljöledningspraxis för optimering av allmännyttiga tjänster

Behovsstyrt ventilationssystem

ja/nej

Tillverkare av metallvaror

Denna indikator avser installation och drift av behovsstyrda ventilationssystem i tillverkningsanläggningarna.

Anläggning

Energieffektivitet

Behovsstyrd ventilation tillämpas för att minska energianvändningen för luftkonditionering

3.2.1

Effektiv luftvolym som avlägsnas från byggnaden

m3/timme

m3/skift

m3/produktionsparti

Tillverkare av metallvaror

Luftvolym som avlägsnas från byggnaden per timme ELLER

per skift ELLER

per produktionsparti

Anläggning

Energieffektivitet

Ej tillämpligt

3.2.1

Energianvändning för belysningsutrustning

kWh/år/m2 belyst golvyta

Tillverkare av metallvaror

Energianvändningen för den installerade belysningsutrustningen i tillverkningsanläggningen dividerat med den belysta golvytan i tillverkningsanläggningen per år.

Anläggning

Energieffektivitet

Ej tillämpligt

3.2.2

Energianvändning för kylning

kWh/år

kWh/kg färdig produkt eller tillverkad del

Tillverkare av metallvaror

Kylsystemets energianvändning i tillverkningsanläggningen per år ELLER

dividerat med mängden färdig produkt eller tillverkad del

Anläggning

Energieffektivitet

Ej tillämpligt

3.2.3

Vattenanvändning för kylning (kranvatten/regnvatten/ytvatten)

m3/år

Tillverkare av metallvaror

Vattenvolym som används av kylsystemet i tillverkningsanläggningen per år.

Vattentypen ska också anges, t.ex. kranvatten/regnvatten.

Anläggning

Vatten

Ej tillämpligt

3.2.3

Använd elektricitet per standardkubikmeter av tryckluft som levererats vid platsen för slutanvändning vid en angiven trycknivå

kWh/m3

Tillverkare av metallvaror

Tryckluftssystemets elanvändning (inklusive energianvändningen för kompressorer, torkare och sekundära drivsystem) per standardkubikmeter av tryckluft som levererats, vid en angiven trycknivå.

Anläggning

Energieffektivitet

Tryckluftssystemets elanvändning är lägre än 0,11 kWh/m3 levererad tryckluft för stora installationer som drivs vid ett övertryck på 6,5 bar, med volymflödet normaliserat till 1 013 mbar och 20 °C samt med tryckavvikelser som inte överstiger 0,2 bar.

3.2.4

Luftläckageindex

Siffra

Tillverkare av metallvaror

Luftläckageindex beräknas, när alla luftförbrukare är avstängda, som summan för var och en av kompressorerna under tiden de är i drift multiplicerat med kompressorernas kapacitet, dividerat med den totala standbytiden och den totala nominella kapaciteten hos kompressorerna i systemet, och uttrycks som följande:

Image 1

där ti(cr) är den tid (min) som en kompressor är i drift medan alla luftförbrukare är avstängda (tryckluftssystemet i standbyläge), Ci(cr) är kapaciteten (Nl/min) för den kompressor som sätts igång under tiden ti(cr) medan alla luftförbrukare är avstängda, t(sb) är den totala tid (min) under vilken den installerade tryckluftsutrustningen är i standbyläge, och C(tot) är summan av den nominella kapaciteten (Nl/min) för alla kompressorer i tryckluftssystemet.

Anläggning

Energieffektivitet

När alla luftförbrukare har stängts av förblir trycket i nätet stabilt, och kompressorerna (i standbyläge) kopplas inte om till lastförhållandet.

3.2.4

Andelen elektricitet från förnybara energikällor (egenproducerad eller inköpt) av den totala elanvändningen

%

Tillverkare av metallvaror

Elektricitet från förnybara källor, antingen egenproducerad eller inköpt, dividerat med den totala användningen av elektricitet inom anläggningen.

Inköpt förnybar elektricitet räknas endast med i indikatorn om den är verifierad som kompletterande (dvs. inte redan medräknad av någon annan organisation eller i ledningsnätets elmix).

Anläggning

Energieffektivitet

All elanvändning tillgodoses genom egenproducerad förnybar energi eller inköpt verifierad förnybar elektricitet via ett långsiktigt energiköpsavtal.

3.2.5

Andelen värme från förnybara källor av den totala värmeanvändningen

%

Tillverkare av metallvaror

Värme från förnybara källor (t.ex. solvärme, geotermisk energi, värmepumpar, avfallsbaserad biomassa och biogas, förnybar elektricitet, företrädesvis producerad lokalt som en del av egenproduktion eller en gemenskap för förnybar energi) dividerat med anläggningens totala värmeanvändning.

Anläggning

Energieffektivitet

Användningen av förnybar värme som produceras på plats är integrerad i lämpliga tillverkningsprocesser.

3.2.5

Andelen regnvatten av den totala vattenförbrukningen

%

Tillverkare av metallvaror

Den totala volymen regnvatten som förbrukas vid processer på plats eller vid tillhörande processer dividerat med den totala volymen vatten som förbrukas vid tillhörande processer på tillverkningsanläggningarna.

Anläggning

Vatten

Regnvatten samlas in och används som processvatten i tillverkningsprocesser och tillhörande processer.

3.2.6

Bästa miljöledningspraxis för tillverkningsprocesser

Total mängd inköpta vätskor för metallbearbetning per år

kg/år

l/år

Tillverkare av metallvaror

Mängden vätskor för metallbearbetning som används i tillverkningsanläggningens tillverkningsprocesser per år.

Anläggning

Materialeffektivitet

Företaget uppnår kontinuerliga förbättringar (dvs. på årsbasis) av miljöprestandan, vilket återspeglas i en förbättring av åtminstone följande indikatorer:

– Energianvändning per tillverkad produkt.

– Resurseffektivitet.

– Förbrukning av vätskor för metallbearbetning per tillverkad produkt.

3.3.1

Förbrukning av vätskor för metallbearbetning per tillverkad produkt

kg (eller l)/kg färdig produkt eller tillverkad del

Tillverkare av metallvaror

Mängden vätskor för metallbearbetning som förbrukas i tillverkningsprocesserna dividerat med mängden färdiga produkter eller tillverkade delar

Anläggning

Materialeffektivitet

Företaget uppnår kontinuerliga förbättringar (dvs. på årsbasis) av miljöprestandan, vilket återspeglas i en förbättring av åtminstone följande indikatorer:

—

Energianvändning per tillverkad produkt.

| — | Resurseffektivitet. |
| --- | --- |

—

Resurseffektivitet.

| — | Förbrukning av vätskor för metallbearbetning per tillverkad produkt. |
| --- | --- |

—

Förbrukning av vätskor för metallbearbetning per tillverkad produkt.

3.3.1

Förbrukning av kylsmörjmedel per bearbetad del

l/tillverkad del

Tillverkare av metallvaror

Volymen kylsmörjmedel som förbrukas i tillverkningsprocesserna per tillverkad del.

Anläggning

Materialeffektivitet

Företaget uppnår kontinuerliga förbättringar (dvs. på årsbasis) av miljöprestandan, vilket återspeglas i en förbättring av åtminstone följande indikatorer:

| — | Energianvändning per tillverkad produkt. |
| --- | --- |

—

Energianvändning per tillverkad produkt.

| — | Resurseffektivitet. |
| --- | --- |

—

Resurseffektivitet.

| — | Förbrukning av vätskor för metallbearbetning per tillverkad produkt. |
| --- | --- |

—

Förbrukning av vätskor för metallbearbetning per tillverkad produkt.

3.3.2

Energianvändning

kWh/kg färdig produkt eller tillverkad del

Tillverkare av metallvaror

Energianvändning i tillverkningsanläggningen för tillverkningen av produkter eller delar dividerat med mängden färdig produkt eller tillverkad del.

Anläggning

Energieffektivitet

Företaget uppnår kontinuerliga förbättringar (dvs. på årsbasis) av miljöprestandan, vilket återspeglas i en förbättring av åtminstone följande indikatorer:

| — | Energianvändning per tillverkad produkt. |
| --- | --- |

—

Energianvändning per tillverkad produkt.

| — | Resurseffektivitet. |
| --- | --- |

—

Resurseffektivitet.

| — | Förbrukning av vätskor för metallbearbetning per tillverkad produkt. |
| --- | --- |

—

Förbrukning av vätskor för metallbearbetning per tillverkad produkt.

3.1.3

3.3.3

3.3.4

3.3.7

För enskilda relevanta maskiner: total energianvändning per maskin under driftstopp

kWh/timme

Tillverkare av metallvaror

Mängden energi som förbrukas av maskinerna under driftstopp per timme

Anläggning

Energieffektivitet

Alla metallbearbetningsmaskiner har antingen ett grönt standbyläge eller en dekal som anger när de ska stängas av manuellt

3.3.4

Återvunnen olja

l olja/år

Tillverkare av metallvaror

Volymen skäroljor som återvunnits från tillverkningsprocesserna per år

Anläggning

Materialeffektivitet

Svarv- och slipspån har en olje-/fukthalt som är lägre än 2 % respektive 8 %

3.3.5

Total energi som krävs för smidesprocessen

kWh/kg färdig produkt eller tillverkad del

Tillverkare av metallvaror

Total energi som krävs för smidesprocessen dividerat med mängden färdig produkt eller tillverkad del

Anläggning

Materialeffektivitet

Företaget uppnår kontinuerliga förbättringar (dvs. på årsbasis) av miljöprestandan, vilket återspeglas i en förbättring av åtminstone följande indikatorer:

| — | Energianvändning per tillverkad produkt. |
| --- | --- |

—

Energianvändning per tillverkad produkt.

| — | Resurseffektivitet. |
| --- | --- |

—

Resurseffektivitet.

| — | Förbrukning av vätskor för metallbearbetning per tillverkad produkt. |
| --- | --- |

—

Förbrukning av vätskor för metallbearbetning per tillverkad produkt.

3.3.6

Energianvändning för målning

kWh/m2 belagd/målad yta

Tillverkare av metallvaror

Energianvändning för målning av produkterna/delarna dividerat med ytan av de belagda eller målade tillverkade produkterna eller delarna.

Anläggning

Energieffektivitet

Företaget uppnår kontinuerliga förbättringar (dvs. på årsbasis) av miljöprestandan, vilket återspeglas i en förbättring av åtminstone följande indikatorer:

| — | Energianvändning per tillverkad produkt. |
| --- | --- |

—

Energianvändning per tillverkad produkt.

| — | Resurseffektivitet. |
| --- | --- |

—

Resurseffektivitet.

| — | Förbrukning av vätskor för metallbearbetning per tillverkad produkt. |
| --- | --- |

—

Förbrukning av vätskor för metallbearbetning per tillverkad produkt.

3.3.8

---

(1)  Vetenskaps- och policyrapporten finns tillgänglig för allmänheten på JRC:s webbplats: https://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/fab_metal_prod.html. Slutsatserna om bästa miljöledningspraxis och dess tillämpning, de specifika indikatorerna för miljöprestanda och riktmärkena för resultat i världsklass som presenteras i detta sektorspecifika referensdokument bygger på de resultat som beskrivs i vetenskaps- och policyrapporten. All bakgrundsinformation och alla tekniska detaljer finns i rapporten.

(2)  Rådets förordning (EEG) nr 1836/93 av den 29 juni 1993 om frivilligt deltagande för industriföretag i gemenskapens miljöstyrnings- och miljörevisionsordning (EGT L 168, 10.7.1993, s. 1).

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 761/2001 av den 19 mars 2001 om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (EMAS) (EGT L 114, 24.4.2001, s. 1).

(4)  Enligt bilaga IV (B.f) till Emas-förordningen ska miljöredovisningen innehålla ”en sammanfattning av tillgängliga uppgifter om organisationens miljöprestanda med avseende på dess betydande miljöpåverkan. Rapporteringen ska avse både de kärnindikatorer för miljöprestanda och de specifika indikatorer för miljöprestanda som anges i avsnitt C. Om övergripande och detaljerade miljömål finns ska respektive uppgifter rapporteras.” I bilaga IV avsnitt C.3 anges följande: ”Varje organisation ska också årligen rapportera om sin prestanda när det gäller betydande direkta och indirekta miljöaspekter och miljökonsekvenser som är förknippade med dess kärnverksamhet, som är mätbara och verifierbara, och som inte redan omfattas av kärnindikatorerna”. ”I förekommande fall ska organisationen ta hänsyn till sektorspecifika referensdokument som avses i artikel 46 för att underlätta identifieringen av relevanta sektorspecifika indikatorer”.

(5)  En detaljerad beskrivning av varje exempel på bästa praxis, med praktisk vägledning om tillämpningen, finns i den rapport om bästa praxis som offentliggjorts av JRC på webbplatsen http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/BEMP_FabMetProd_BackgroundReport.pdf. Organisationer som vill veta mer om några av de exempel på bästa praxis som beskrivs i detta sektorspecifika referensdokument uppmanas att läsa denna rapport.

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1893/2006 av den 20 december 2006 om fastställande av den statistiska näringsgrensindelningen Nace rev. 2 och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3037/90 och vissa EG-förordningar om särskilda statistikområden (EUT L 393, 30.12.2006, s. 1). Obs: Nace står för Nomenclature statistique des Activités économiques dans la Communauté européenne.

(*)  Endast småskaliga verksamheter (betydligt mindre än tröskelvärdena enligt direktivet om industriutsläpp och med väsentligt annorlunda tillverkningsprocesser, t.ex. mycket mer manuella än automatiserade processer).

(**)  Dessa verksamheter anses omfattas av tillämpningsområdet om de berörda produkterna huvudsakligen består av metall.

(7)  Information om referensdokumenten för bästa tillgängliga teknik finns på https://eippcb.jrc.ec.europa.eu/index.html

(8)  Produktionen (uttryckt i indikatorerna som kg färdig produkt eller tillverkad del) kan uttryckas på olika sätt: antal delar, kg produkt osv., beroende på produkttyp och produkternas homogenitet/heterogenitet. Företagen kan välja lämpliga mått för att uttrycka produktionen.

(9)  Företag som använder avfallsmaterial för energi, dvs. värmeproduktion av andra företag, måste ha lämpliga och effektiva system för utsläppsbehandling för att undvika luftföroreningar.

(10)  En fullständig förteckning över befintliga Bref-dokument finns här: http://eippcb.jrc.ec.europa.eu/reference/

(11)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU: https://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2010:334:0017:0119:sv:PDF

(12)  Till exempel återvinning av värmeenergi för uppvärmning av byggnader med värmeväxlare.

(13)  

  Image 2
  , som beräknas när alla luftförbrukare är avstängda, som summan av varje enskild kompressors drifttid multiplicerat med kompressorns kapacitet, dividerat med den totala standbytiden och den totala nominella kapaciteten hos kompressorerna i systemet

(14)  Emas kärnindikatorer anges i bilaga IV till förordning (EG) nr 1221/2009 (avsnitt C.2).

(15)  Siffrorna avser avsnitt i detta dokument.

---

| 25.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 420/87 |
| --- | --- | --- | --- |

25.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 420/87

---

KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2021/2054

av den 8 november 2021

om det sektorspecifika referensdokumentet om bästa miljöledningspraxis, indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass för sektorn för telekommunikation och informations- och kommunikationstekniktjänster (IKT-tjänster) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1221/2009

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1221/2009 av den 25 november 2009 om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas) och om upphävande av förordning (EG) nr 761/2001 och kommissionens beslut 2001/681/EG och 2006/193/EG (1), särskilt artikel 46.1, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt förordning (EG) nr 1221/2009 ska kommissionen utarbeta sektorspecifika referensdokument för specifika ekonomiska sektorer. Dokumenten ska innehålla bästa miljöledningspraxis, indikatorer för miljöprestanda samt vid behov riktmärken för resultat i världsklass och poängsystem för att ange miljöprestandanivåer. Organisationer som är registrerade eller som förbereder sig för att bli registrerade inom ramen för det miljölednings- och miljörevisionssystem som inrättats genom förordning (EG) nr 1221/2009 är skyldiga att beakta sektorspecifika referensdokument när de utvecklar sitt miljöledningssystem och när de bedömer sin miljöprestanda i sin miljöredovisning eller uppdaterade miljöredovisning som utarbetats i enlighet med bilaga IV till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

Enligt förordning (EG) nr 1221/2009 ska kommissionen utarbeta sektorspecifika referensdokument för specifika ekonomiska sektorer. Dokumenten ska innehålla bästa miljöledningspraxis, indikatorer för miljöprestanda samt vid behov riktmärken för resultat i världsklass och poängsystem för att ange miljöprestandanivåer. Organisationer som är registrerade eller som förbereder sig för att bli registrerade inom ramen för det miljölednings- och miljörevisionssystem som inrättats genom förordning (EG) nr 1221/2009 är skyldiga att beakta sektorspecifika referensdokument när de utvecklar sitt miljöledningssystem och när de bedömer sin miljöprestanda i sin miljöredovisning eller uppdaterade miljöredovisning som utarbetats i enlighet med bilaga IV till den förordningen.

| (2) | Enligt förordning (EG) nr 1221/2009 ska kommissionen upprätta en arbetsplan med en vägledande förteckning över sektorer som anses vara prioriterade sektorer för antagande av sektorsvisa och sektorsövergripande referensdokument. I denna arbetsplan (2) har kommissionen identifierat sektorn för telekommunikation och informations- och kommunikationstekniktjänster (IKT-tjänster) som en prioriterad sektor. |
| --- | --- |

(2)

Enligt förordning (EG) nr 1221/2009 ska kommissionen upprätta en arbetsplan med en vägledande förteckning över sektorer som anses vara prioriterade sektorer för antagande av sektorsvisa och sektorsövergripande referensdokument. I denna arbetsplan (2) har kommissionen identifierat sektorn för telekommunikation och informations- och kommunikationstekniktjänster (IKT-tjänster) som en prioriterad sektor.

| (3) | Det sektorspecifika referensdokumentet för sektorn för telekommunikation och IKT-tjänster bör innehålla bästa miljöledningspraxis för alla leverantörer av telekommunikations- och IKT-tjänster, inklusive teleoperatörer, IKT-konsultföretag, databehandlings- och värdtjänstföretag, programutvecklare och programutgivare, programföretag samt installatörer av IKT-utrustning och IKT-anläggningar. Särskilda indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass för en viss bästa miljöledningspraxis bör också anges när så är möjligt och meningsfullt. |
| --- | --- |

(3)

Det sektorspecifika referensdokumentet för sektorn för telekommunikation och IKT-tjänster bör innehålla bästa miljöledningspraxis för alla leverantörer av telekommunikations- och IKT-tjänster, inklusive teleoperatörer, IKT-konsultföretag, databehandlings- och värdtjänstföretag, programutvecklare och programutgivare, programföretag samt installatörer av IKT-utrustning och IKT-anläggningar. Särskilda indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass för en viss bästa miljöledningspraxis bör också anges när så är möjligt och meningsfullt.

| (4) | Genom bästa miljöledningspraxis för denna sektor (3) bör konkreta åtgärder för att förbättra företagens övergripande miljöledning identifieras på fyra huvudområden. De huvudområden som anses bäst stödja alla leverantörer av telekommunikation och IKT-tjänster är övergripande frågor, datacentraler, elektroniska kommunikationsnät och förbättring av energi- och miljöprestanda inom andra sektorer. |
| --- | --- |

(4)

Genom bästa miljöledningspraxis för denna sektor (3) bör konkreta åtgärder för att förbättra företagens övergripande miljöledning identifieras på fyra huvudområden. De huvudområden som anses bäst stödja alla leverantörer av telekommunikation och IKT-tjänster är övergripande frågor, datacentraler, elektroniska kommunikationsnät och förbättring av energi- och miljöprestanda inom andra sektorer.

| (5) | För att organisationer inom sektorn för telekommunikation och IKT-tjänster, miljökontrollanter, nationella myndigheter, ackrediterings- och licensieringsorgan och andra operatörer ska få tillräckligt med tid för att förbereda införandet av det sektorspecifika referensdokumentet för sektorn för telekommunikation och IKT-tjänster bör den dag då detta beslut börjar tillämpas senareläggas. |
| --- | --- |

(5)

För att organisationer inom sektorn för telekommunikation och IKT-tjänster, miljökontrollanter, nationella myndigheter, ackrediterings- och licensieringsorgan och andra operatörer ska få tillräckligt med tid för att förbereda införandet av det sektorspecifika referensdokumentet för sektorn för telekommunikation och IKT-tjänster bör den dag då detta beslut börjar tillämpas senareläggas.

| (6) | Vid utarbetandet av det sektorspecifika referensdokumentet har kommissionen samrått med medlemsstaterna och andra berörda parter i enlighet med förordning (EG) nr 1221/2009. |
| --- | --- |

(6)

Vid utarbetandet av det sektorspecifika referensdokumentet har kommissionen samrått med medlemsstaterna och andra berörda parter i enlighet med förordning (EG) nr 1221/2009.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 49 i förordning (EG) nr 1221/2009. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 49 i förordning (EG) nr 1221/2009.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det sektorspecifika referensdokumentet om bästa miljöledningspraxis, indikatorer för sektorspecifika miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass för sektorn för telekommunikation och informations- och kommunikationstekniktjänster (IKT-tjänster) återfinns i bilagan.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Det ska tillämpas från och med den 25 mars 2022.

Utfärdat i Bryssel den 8 november 2021.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 342, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Meddelande från kommissionen – Fastställande av arbetsplanen som fastställer en vägledande förteckning över sektorer för antagande av sektorsvisa och sektorsövergripande referensdokument, enligt förordning (EG) nr 1221/2009 om organisationers frivilliga deltagande i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas) (EUT C 358, 8.12.2011, s. 2).

2

Fastställande av arbetsplanen som fastställer en vägledande förteckning över sektorer för antagande av sektorsvisa och sektorsövergripande referensdokument, enligt förordning (EG) nr 1221/2009 om organisationers frivilliga deltagande i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas)

(3)  Canfora P., Gaudillat P., Antonopoulos I., Dri M., Best Environmental Management Practice in the Telecommunications and ICT Services sector, EUR 30365, EN, Europeiska unionens publikationsbyrå, Luxemburg, 2020, ISBN 978-92-76–21574–5, doi:10.2760/354984, JRC121781, https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC121781

3

Best Environmental Management Practice in the Telecommunications and ICT Services sector

---

BILAGA

Innehåll

| 1. | INLEDNING | 90 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | TILLÄMPNINGSOMRÅDE | 92 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | BÄSTA MILJÖLEDNINGSPRAXIS, INDIKATORER FÖR SEKTORSPECIFIKA MILJÖPRESTANDA OCH RIKTMÄRKEN FÖR RESULTAT I VÄRLDSKLASS FÖR SEKTORN FÖR TELEKOMMUNIKATION OCH INFORMATIONS- OCH KOMMUNIKATIONSTEKNIKTJÄNSTER (IKT-TJÄNSTER) | 96 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1 | Bästa miljöledningspraxis för övergripande frågor | 96 |
| --- | --- | --- |

3.1

| 3.1.1 | Bästa möjliga användning av ett miljöledningssystem | 96 |
| --- | --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Upphandling av hållbara produkter och tjänster för informations- och kommunikationsteknik | 97 |
| --- | --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | Optimering av energiförbrukningen för slutanvändarenheter | 98 |
| --- | --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | Användning av förnybar energi och koldioxidsnål energi | 99 |
| --- | --- | --- |

3.1.4

| 3.1.5 | Resurseffektivitet för IKT-utrustning genom förebyggande, återanvändning och materialåtervinning av avfall | 99 |
| --- | --- | --- |

3.1.5

| 3.1.6 | Minimering av datatrafikefterfrågan med hjälp av grön programvara | 100 |
| --- | --- | --- |

3.1.6

| 3.2 | Bästa miljöledningspraxis för datacentraler | 101 |
| --- | --- | --- |

3.2

| 3.2.1 | Införa ett energihushållningssystem för datacentraler (inklusive mätning, övervakning och förvaltning av informations- och kommunikationsteknik och annan utrustning). | 101 |
| --- | --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Fastställa och genomföra en policy för datahantering och datalagring | 102 |
| --- | --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | Förbättra luftflödeshanteringen och utformningen | 103 |
| --- | --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | Förbättra kylhanteringen | 103 |
| --- | --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | Se över och justera temperatur- och fuktighetsinställningar | 104 |
| --- | --- | --- |

3.2.5

| 3.2.6 | Bästa miljöledningspraxis för val och användning av ny utrustning för datacentraler | 105 |
| --- | --- | --- |

3.2.6

| 3.2.6.1 | Val och användning av miljövänlig utrustning för datacentraler | 105 |
| --- | --- | --- |

3.2.6.1

| 3.2.7 | Bästa miljöledningspraxis för nybyggnation eller renovering av datacentraler | 106 |
| --- | --- | --- |

3.2.7

| 3.2.7.1 | Planering av nya datacentraler | 106 |
| --- | --- | --- |

3.2.7.1

| 3.2.7.2 | Återanvändning av datacentralers spillvärme | 106 |
| --- | --- | --- |

3.2.7.2

| 3.2.7.3 | Utformning av datacentralbyggnaden och fysisk utformning | 107 |
| --- | --- | --- |

3.2.7.3

| 3.2.7.4 | Val av geografiskt läge för den nya datacentralen | 107 |
| --- | --- | --- |

3.2.7.4

| 3.2.7.5 | Användning av alternativa vattenkällor | 108 |
| --- | --- | --- |

3.2.7.5

| 3.3 | Bästa miljöledningspraxis för elektroniska kommunikationsnät | 109 |
| --- | --- | --- |

3.3

| 3.3.1 | Förbättrad energihushållning i befintliga nät | 109 |
| --- | --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Förbättrad riskhantering för elektromagnetiska fält genom bedömning av och insyn i uppgifter | 110 |
| --- | --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Välja ut och införa mer energieffektiv utrustning för elektroniska kommunikationsnät | 111 |
| --- | --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | Installation och uppgradering av telekommunikationsnät | 112 |
| --- | --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | Minska miljöpåverkan vid uppförande eller renovering av telekommunikationsnät | 113 |
| --- | --- | --- |

3.3.5

| 3.4 | Förbättring av energi- och miljöprestanda inom andra sektorer (”miljöanpassning genom informations- och kommunikationsteknik”) | 114 |
| --- | --- | --- |

3.4

| 3.4.1 | Miljöanpassning med hjälp av informations- och kommunikationsteknik | 114 |
| --- | --- | --- |

3.4.1

| 4. | REKOMMENDERADE NYCKELTAL FÖR SEKTORSPECIFIKA MILJÖPRESTANDA | 115 |
| --- | --- | --- |

4.

1.   INLEDNING

Detta sektorspecifika referensdokument (SRD) bygger på en detaljerad vetenskaps- och policyrapport (1) (nedan kallad rapport om bästa praxis) utarbetad av Europeiska kommissionens gemensamma forskningscentrum (JRC).

Relevant rättslig grund

Gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas) infördes 1993 genom rådets förordning (EEG) nr 1836/93 och avsåg frivilligt deltagande för organisationer (2). Därefter har Emas genomgått två större revideringar:

| | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 761/2001 (3). |
| --- | --- |

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 761/2001 (3).

| | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1221/2009. |
| --- | --- |

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1221/2009.

Ett viktigt nytt inslag från den senaste revideringen, som trädde i kraft den 11 januari 2010, är artikel 46 om utarbetande av sektorspecifika referensdokument. De sektorspecifika referensdokumenten ska innehålla bästa miljöledningspraxis, indikatorer för sektorspecifika miljöprestanda samt vid behov riktmärken för resultat i världsklass och poängsystem för att ange prestandanivåer.

Att förstå och använda detta dokument

Miljölednings- och miljörevisionsordningen (Emas) är en ordning för frivilligt deltagande för organisationer som har gjort ett åtagande om fortlöpande miljöförbättringar. Inom denna ram ger detta sektorspecifika referensdokument sektorspecifik vägledning till sektorn för telekommunikation och IKT-tjänster och pekar på ett antal förbättringsalternativ samt bästa praxis.

Dokumentet har tagits fram av kommissionen med bidrag från berörda aktörer. En teknisk arbetsgrupp med sakkunniga och aktörer från sektorn har under ledning av JRC diskuterat och slutligen enats om bästa miljöledningspraxis varvid de indikatorer för sektorspecifika miljöprestanda och de riktmärken för resultat i världsklass som beskrivs i detta dokument och i synnerhet riktmärkena ansågs vara representativa för den nivå av miljöprestanda som uppnås av de organisationer som visar bäst resultat inom sektorn.

Syftet med dokumentet är att genom såväl idéer och inspiration som praktisk och teknisk vägledning hjälpa och stödja alla organisationer som har för avsikt att förbättra sina miljöprestanda.

Det sektorspecifika referensdokumentet riktar sig i första hand till organisationer som redan är Emas-registrerade, i andra hand till organisationer som överväger Emas-registrering i framtiden och i tredje hand till alla organisationer som vill lära sig mer om bästa miljöledningspraxis för att kunna förbättra sina miljöprestanda. Syftet med detta dokument är därför att hjälpa alla organisationer inom sektorn för telekommunikation och IKT-tjänster att fokusera på relevanta miljöaspekter, både direkta och indirekta, och att hitta information om bästa miljöledningspraxis samt om lämpliga indikatorer för sektorspecifika miljöprestanda för att mäta deras miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass.

Hur Emas-registrerade organisationer bör beakta sektorspecifika referensdokument

Enligt förordning (EG) nr 1221/2009 ska Emas-registrerade organisationer beakta sektorspecifika referensdokument på två olika nivåer:

| 1. | När de utvecklar och genomför sitt miljöledningssystem mot bakgrund av miljöutredningarna (artikel 4.1 b):
  Organisationerna bör använda lämpliga delar av det sektorspecifika referensdokumentet när de utformar och ser över sina miljömål utifrån de relevanta miljöaspekter som har kartlagts i miljöutredningen och miljöpolicyn och när de beslutar om vilka åtgärder som ska vidtas för att de ska förbättra sina miljöprestanda. |
| --- | --- |

1.

När de utvecklar och genomför sitt miljöledningssystem mot bakgrund av miljöutredningarna (artikel 4.1 b):

Organisationerna bör använda lämpliga delar av det sektorspecifika referensdokumentet när de utformar och ser över sina miljömål utifrån de relevanta miljöaspekter som har kartlagts i miljöutredningen och miljöpolicyn och när de beslutar om vilka åtgärder som ska vidtas för att de ska förbättra sina miljöprestanda.

| 2. | När miljöredovisningen utarbetas (artikel 4.1 d och artikel 4.4) gäller följande:







  a) | Organisationerna bör ta hänsyn till de relevanta indikatorerna för sektorspecifika miljöprestanda i det sektorspecifika referensdokumentet när de väljer vilka indikatorer (4) de ska använda i miljöprestandarapporteringen.
  När organisationerna väljer den uppsättning indikatorer som de ska använda i rapporteringen bör de ta hänsyn till de indikatorer som föreslås i motsvarande sektorspecifika referensdokument samt indikatorernas relevans i förhållande till de betydande miljöaspekter som fastställs i miljöutredningen. Indikatorerna behöver endast beaktas om de är relevanta för de miljöaspekter som anses vara mest betydande i miljöutredningen. |
| --- | --- | --- |

2.

När miljöredovisningen utarbetas (artikel 4.1 d och artikel 4.4) gäller följande:

a)

Organisationerna bör ta hänsyn till de relevanta indikatorerna för sektorspecifika miljöprestanda i det sektorspecifika referensdokumentet när de väljer vilka indikatorer (4) de ska använda i miljöprestandarapporteringen.

När organisationerna väljer den uppsättning indikatorer som de ska använda i rapporteringen bör de ta hänsyn till de indikatorer som föreslås i motsvarande sektorspecifika referensdokument samt indikatorernas relevans i förhållande till de betydande miljöaspekter som fastställs i miljöutredningen. Indikatorerna behöver endast beaktas om de är relevanta för de miljöaspekter som anses vara mest betydande i miljöutredningen.

| b) | Vid rapportering av miljöprestanda och andra faktorer med avseende på miljöprestanda bör organisationerna i miljöredovisningen ange hur relevant bästa miljöledningspraxis och, i förekommande fall, riktmärken för resultat i världsklass har beaktats.
  De bör beskriva hur relevant bästa miljöledningspraxis och relevanta riktmärken för resultat i världsklass (som ger en indikation på miljöprestandanivån för de bäst presterande organisationerna) har använts för att identifiera åtgärder och eventuellt fastställa prioriteringar för att (ytterligare) förbättra deras miljöprestanda. Det är emellertid inte obligatoriskt att uppfylla bästa miljöledningspraxis eller riktmärkena för resultat i världsklass eftersom Emas är frivilligt och överlåter till organisationerna själva att bedöma om riktmärkena och genomförandet av bästa praxis är rimliga för dem med avseende på kostnader och nytta.
  Precis som när det gäller indikatorerna för miljöprestanda bör organisationen bedöma om bästa miljöledningspraxis och riktmärkena för resultat i världsklass är relevanta och tillämpbara enligt de betydande miljöaspekter som har fastställts av organisationen själv i miljöutredningen samt tekniska och ekonomiska aspekter. |
| --- | --- |

b)

Vid rapportering av miljöprestanda och andra faktorer med avseende på miljöprestanda bör organisationerna i miljöredovisningen ange hur relevant bästa miljöledningspraxis och, i förekommande fall, riktmärken för resultat i världsklass har beaktats.

De bör beskriva hur relevant bästa miljöledningspraxis och relevanta riktmärken för resultat i världsklass (som ger en indikation på miljöprestandanivån för de bäst presterande organisationerna) har använts för att identifiera åtgärder och eventuellt fastställa prioriteringar för att (ytterligare) förbättra deras miljöprestanda. Det är emellertid inte obligatoriskt att uppfylla bästa miljöledningspraxis eller riktmärkena för resultat i världsklass eftersom Emas är frivilligt och överlåter till organisationerna själva att bedöma om riktmärkena och genomförandet av bästa praxis är rimliga för dem med avseende på kostnader och nytta.

Precis som när det gäller indikatorerna för miljöprestanda bör organisationen bedöma om bästa miljöledningspraxis och riktmärkena för resultat i världsklass är relevanta och tillämpbara enligt de betydande miljöaspekter som har fastställts av organisationen själv i miljöutredningen samt tekniska och ekonomiska aspekter.

De delar av det sektorspecifika referensdokumentet (indikatorer, bästa miljöledningspraxis eller riktmärken för resultat i världsklass) som inte anses vara relevanta i förhållande till de betydande miljöaspekter som organisationen har fastställt i miljöutredningen bör inte rapporteras eller beskrivas i miljöredovisningen.

Emas-deltagande är en pågående process. Varje gång en organisation planerar att förbättra sin miljöprestanda (och ser över sina miljöprestanda) ska den söka i det sektorspecifika referensdokumentet rörande särskilda ämnen för att komma fram till vilka problem som ska tacklas härnäst i en stegvis strategi.

Emas miljökontrollanter ska kontrollera om och hur organisationen har tagit hänsyn till det sektorspecifika referensdokumentet vid utarbetandet av sin miljöredovisning (artikel 18.5 d i förordning (EG) nr 1221/2009).

Ackrediterade miljökontrollanter behöver för sina revisioner underlag från organisationen som visar hur hänsyn har tagits till de relevanta delar av det sektorspecifika referensdokumentet som har valts utifrån miljöutredningarna. De ska inte kontrollera överensstämmelsen med de riktmärken för resultat i världsklass som beskrivs utan de ska däremot kontrollera beläggen för hur det sektorspecifika referensdokumentet har använts som vägledning för att identifiera indikatorer och lämpliga frivilliga åtgärder som organisationen kan genomföra för att förbättra sina miljöprestanda.

Eftersom det är frivilligt att använda Emas och de sektorspecifika referensdokumenten får inga oproportionerliga krav på underlag ställas på organisationerna. Miljökontrollanterna ska i synnerhet inte kräva individuella motiveringar för den bästa praxis, de indikatorer för sektorspecifika miljöprestanda och de riktmärken för resultat i världsklass som nämns i det sektorspecifika referensdokumentet men som organisationen inte anser vara relevanta mot bakgrund av miljöutredningen. De kan däremot föreslå ytterligare relevanta faktorer som organisationen bör ta hänsyn till i framtiden som kompletterande belägg för dess åtagande att kontinuerligt förbättra sina miljöprestanda.

Det sektorspecifika referensdokumentets struktur

Detta dokument innehåller fyra kapitel. I kapitel 1 beskrivs Emas rättsliga grund och hur detta dokument ska användas medan kapitel 2 definierar tillämpningsområdet för detta sektorspecifika referensdokument. I kapitel 3 beskrivs kortfattat olika exempel på bästa miljöledningspraxis (5) tillsammans med information om dess tillämplighet. När specifika indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass kan formuleras för en viss miljöledningspraxis anges dessa också. Det var dock inte möjligt att fastställa riktmärken för resultat i världsklass för all bästa miljöledningspraxis, antingen på grund av den begränsade tillgången till uppgifter eller på grund av att de särskilda förhållandena för varje företag och/eller anläggning (t.ex. miljö- och klimatförhållanden för datacentraler, tillgång till avlägsna basstationer osv.) varierar i sådan utsträckning att ett riktmärke för resultat i världsklass inte skulle vara meningsfullt. I de fall där riktmärken för resultat i världsklass anges är dessa inte avsedda som mål som varje företag ska uppnå eller mätvärden för att jämföra miljöprestanda mellan företagen inom sektorn utan snarare som ett mått på förutsättningarna för att hjälpa enskilda företag att bedöma sina framsteg och skapa motivation för ytterligare förbättringar. Slutligen presenteras i kapitel 4 en omfattande tabell med ett urval av de mest relevanta indikatorerna för miljöprestanda med förklaringar och tillhörande riktmärken för resultat i världsklass.

2.   TILLÄMPNINGSOMRÅDE

I detta referensdokument behandlas miljöprestanda för sektorn för telekommunikation och IKT-tjänster (6). Den bästa miljöledningspraxis som beskrivs i detta dokument identifierades som bästa praxis som kan stödja alla leverantörer av telekommunikation och IKT-tjänster, dvs. teleoperatörer, IKT-konsultföretag, databehandlings- och värdtjänstföretag, programutvecklare och programutgivare, programföretag, installatörer av IKT-utrustning och IKT-anläggningar osv. Stora organisationer som lagrar och bearbetar stora mängder data om sina kunder, försörjningskedjor och/eller produkter (t.ex. offentliga förvaltningar, sjukhus, universitet och banker) kan också hitta flera exempel på bästa miljöledningspraxis som är relevant för deras verksamhet.

De företag och organisationer inom sektorn för telekommunikation och IKT-tjänster som omfattas av denna rapport förtecknas nedan:

| | Endast vissa underkategorier av förlagsverksamhet (Nace-kod 58): | 58.21 Utgivning av dataspel |
| --- | --- | --- |

Endast vissa underkategorier av förlagsverksamhet (Nace-kod 58):

58.21 Utgivning av dataspel

| | 58.29 Annan utgivning av programvara |
| --- | --- |

58.29 Annan utgivning av programvara

| | Alla underkategorier av telekommunikation (Nace-kod 61): | 61.1 Trådbunden telekommunikation |
| --- | --- | --- |

Alla underkategorier av telekommunikation (Nace-kod 61):

61.1 Trådbunden telekommunikation

| | 61.2 Trådlös telekommunikation |
| --- | --- |

61.2 Trådlös telekommunikation

| | 61.3 Telekommunikation via satellit |
| --- | --- |

61.3 Telekommunikation via satellit

| | 61.9 Annan telekommunikation |
| --- | --- |

61.9 Annan telekommunikation

| | Alla underkategorier av dataprogrammering, datakonsultverksamhet o.d. (Nace-kod 62): | 62.01 Dataprogrammering |
| --- | --- | --- |

Alla underkategorier av dataprogrammering, datakonsultverksamhet o.d. (Nace-kod 62):

62.01 Dataprogrammering

| | 62.02 Datakonsultverksamhet |
| --- | --- |

62.02 Datakonsultverksamhet

| | 62.03 Datordrifttjänster |
| --- | --- |

62.03 Datordrifttjänster

| | 62.09 Andra IT- och datatjänster |
| --- | --- |

62.09 Andra IT- och datatjänster

| | Endast vissa underkategorier av informationstjänster (Nace-kod 63): | 63.11 Databehandling, värdtjänster o.d. |
| --- | --- | --- |

Endast vissa underkategorier av informationstjänster (Nace-kod 63):

63.11 Databehandling, värdtjänster o.d.

| | 63.12 Webbportaler |
| --- | --- |

63.12 Webbportaler

Utöver denna centrala målgrupp kan andra typer av organisationer som klassificeras enligt Nace-koder som emellertid inte tillhör de Nace-kodsektioner som förtecknas ovan också finna ytterligare relevant bästa miljöledningspraxis på grund av deras ökande digitalisering:

| — | Utgivning av böcker, tidningar, tidskrifter etc. (Nace-kod 58.1) via Internet |
| --- | --- |

—

Utgivning av böcker, tidningar, tidskrifter etc. (Nace-kod 58.1) via Internet

| — | Film-, video- och televisionsproduktion, ljudinspelning och fonogramutgivning (Nace-kod 59) |
| --- | --- |

—

Film-, video- och televisionsproduktion, ljudinspelning och fonogramutgivning (Nace-kod 59)

| — | Sändning via Internet (Nace-kod 60) |
| --- | --- |

—

Sändning via Internet (Nace-kod 60)

| — | Nyhetsbyråverksamhet (Nace-kod 63.91) |
| --- | --- |

—

Nyhetsbyråverksamhet (Nace-kod 63.91)

| — | Övriga informationstjänster (Nace-kod 63.99) |
| --- | --- |

—

Övriga informationstjänster (Nace-kod 63.99)

Andra organisationer som klassificeras under andra Nace-avdelningar och som måste förvalta eller driva stora infrastrukturer för datalagring, databehandling och/eller telekommunikation som en viktig del av sin verksamhet kan också finna ytterligare relevant bästa miljöledningspraxis. Några exempel är organisationer som tillhör följande:

| — | Reproduktion av programvara (Nace-kod 18.20) |
| --- | --- |

—

Reproduktion av programvara (Nace-kod 18.20)

| — | Teletjänstcentralers verksamhet (Nace-kod 82.20) |
| --- | --- |

—

Teletjänstcentralers verksamhet (Nace-kod 82.20)

| — | Arkitektverksamhet och teknisk konsultverksamhet o.d. (Nace-kod 71.1) |
| --- | --- |

—

Arkitektverksamhet och teknisk konsultverksamhet o.d. (Nace-kod 71.1)

| — | Teknisk provning och analys (Nace-kod 71.20) |
| --- | --- |

—

Teknisk provning och analys (Nace-kod 71.20)

| — | Naturvetenskaplig och teknisk forskning och utveckling (Nace-kod 72.1) |
| --- | --- |

—

Naturvetenskaplig och teknisk forskning och utveckling (Nace-kod 72.1)

| — | Bibliotek, arkiv, museer och annan kulturell verksamhet (Nace-kod 91.0) samt stora organisationer som lagrar och behandlar stora mängder uppgifter om sina kunder, leveranskedjor och/eller produkter som offentliga förvaltningar, sjukhus, universitet, banker, tillverkare, återförsäljare och andra tjänsteföretag. |
| --- | --- |

—

Bibliotek, arkiv, museer och annan kulturell verksamhet (Nace-kod 91.0) samt stora organisationer som lagrar och behandlar stora mängder uppgifter om sina kunder, leveranskedjor och/eller produkter som offentliga förvaltningar, sjukhus, universitet, banker, tillverkare, återförsäljare och andra tjänsteföretag.

Sektorn för telekommunikation och IKT-tjänster enligt definitionen i denna rapport omfattar endast en särskild del av värdekedjan för sådana tjänster och tillhörande utrustning. Detta val syftade till att undvika överlappning med andra rapporter om bästa praxis:

| — | Tillverkningsindustrin för informations- och kommunikationsteknik (Nace-kod 26.1, 26.2, 26.3 och 26.8), informations- och kommunikationsteknikbranschen (Nace-kod 46.5), installation av stordatorer och liknande datorer (Nace-kod 33.20) samt återvinning, återanvändning och reparation av IKT-utrustning (Nace-kod 95.1) omfattas av rapporten om bästa praxis för sektorn för tillverkning av elektriska och elektroniska produkter (7). |
| --- | --- |

—

Tillverkningsindustrin för informations- och kommunikationsteknik (Nace-kod 26.1, 26.2, 26.3 och 26.8), informations- och kommunikationsteknikbranschen (Nace-kod 46.5), installation av stordatorer och liknande datorer (Nace-kod 33.20) samt återvinning, återanvändning och reparation av IKT-utrustning (Nace-kod 95.1) omfattas av rapporten om bästa praxis för sektorn för tillverkning av elektriska och elektroniska produkter (7).

| — | Detaljhandeln för informations- och kommunikationsteknik (Nace-koderna 47.1 och 47.4) kan anses omfattas av rapporten om bästa praxis för detaljhandeln (8). |
| --- | --- |

—

Detaljhandeln för informations- och kommunikationsteknik (Nace-koderna 47.1 och 47.4) kan anses omfattas av rapporten om bästa praxis för detaljhandeln (8).

Detta dokument omfattar den kärnverksamhet som bedrivs av organisationer inom sektorn för telekommunikation och IKT-tjänster. Utöver direkt förvaltning av informations- och kommunikationstekniktillgångar anses kärnverksamheten även omfatta förhållandet till viktiga intressenter även om den begränsas till praxis som leverantörer av telekommunikation och IKT-tjänster kan genomföra själva (t.ex. fastställande av miljökriterier vid upphandling av IKT-utrustning, tillhandahållande av information till kunderna om energiförbrukningen för utrustning som tillhandahålls till dem).

Förvaltning av kontor och allmänna företagstransporter ingår inte heller eftersom dessa är gemensamma för alla typer av organisationer och inte specifika för organisationer inom sektorn för telekommunikation och IKT-tjänster. Dessutom har bästa miljöledningspraxis för rörlighet (affärsresor och anställdas pendling) och praxis för hållbarhet på kontor redan utvecklats i dokumentet om bästa miljöledningspraxis inom sektorn för offentlig förvaltning (9). Ingen bästa miljöledningspraxis som är specifik för byggnader och transport inom telekommunikation och IKT-tjänster har identifierats på dessa områden.

Tillverkning, detaljhandel och materialåtervinning av IKT-utrustning ingår inte i denna studie eftersom de ingår i dokumenten om bästa miljöledningspraxis för andra sektorer.

I denna rapport görs åtskillnad mellan

| — | bästa miljöledningspraxis som minimerar miljöpåverkan från organisationer inom sektorn för telekommunikation och IKT-tjänster, så kallad miljöanpassning av informations- och kommunikationsteknik, |
| --- | --- |

—

bästa miljöledningspraxis som minimerar miljöpåverkan från organisationer inom sektorn för telekommunikation och IKT-tjänster, så kallad miljöanpassning av informations- och kommunikationsteknik,

| — | bästa miljöledningspraxis som organisationer inom sektorn för telekommunikation och IKT-tjänster kan genomföra för att minimera miljöpåverkan från andra sektorer än sektorn för telekommunikation och IKT-tjänster, så kallad miljöanpassning genom informations- och kommunikationsteknik. |
| --- | --- |

—

bästa miljöledningspraxis som organisationer inom sektorn för telekommunikation och IKT-tjänster kan genomföra för att minimera miljöpåverkan från andra sektorer än sektorn för telekommunikation och IKT-tjänster, så kallad miljöanpassning genom informations- och kommunikationsteknik.

En översikt över omfattningen av bästa miljöledningspraxis för sektorn för telekommunikation och IKT-tjänster ges i figur 1.

Image 3

Figur 1: Översikt över dokumentets omfattning

De viktigaste miljöaspekterna och tillhörande miljöbelastningar för sektorn för telekommunikation och IKT-tjänster presenteras i tabell 1. Dessa miljöaspekter valdes ut som de mest relevanta inom sektorn och är de som behandlas i detta dokument. De miljöaspekter som ska hanteras av enskilda organisationer bör emellertid bedömas från fall till fall.

Tabell 1

De viktigaste miljöaspekterna och miljöbelastningen i samband med sektorn för telekommunikation och IKT-tjänster

| Tjänst/verksamhet | Viktiga miljöaspekter | Största miljöbelastningar |
| --- | --- | --- |
| Datacentral | — | IKT-utrustning (servrar, lagringsenheter osv.) |

Tjänst/verksamhet

Viktiga miljöaspekter

Största miljöbelastningar

Datacentral

—

IKT-utrustning (servrar, lagringsenheter osv.)

| — | Programvara (processorer) |
| --- | --- |

—

Programvara (processorer)

| — | Luftkonditionering |
| --- | --- |

—

Luftkonditionering

| — | Elförsörjning |
| --- | --- |

—

Elförsörjning

| — | Byggnader |
| --- | --- |

—

Byggnader

| — | Energi- och vattenförbrukning |
| --- | --- |

—

Energi- och vattenförbrukning

| — | Generering av avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning (WEEE) och spillvatten |
| --- | --- |

—

Generering av avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning (WEEE) och spillvatten

| — | Utsläpp av växthusgaser från elproduktion och läckage av köldmedier |
| --- | --- |

—

Utsläpp av växthusgaser från elproduktion och läckage av köldmedier

Slutanvändarenheter

| — | IKT-utrustning (datorer, kringutrustning osv.) |
| --- | --- |

—

IKT-utrustning (datorer, kringutrustning osv.)

| — | Programvara |
| --- | --- |

—

Programvara

| — | Energiförbrukning till maskinvara |
| --- | --- |

—

Energiförbrukning till maskinvara

| — | Generering av avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning (WEEE) |
| --- | --- |

—

Generering av avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning (WEEE)

| — | Utsläpp av växthusgaser från elproduktion |
| --- | --- |

—

Utsläpp av växthusgaser från elproduktion

Infrastruktur och nät för telekommunikation

| — | Byggnader (centrala kontor, basstationer osv.) |
| --- | --- |

—

Byggnader (centrala kontor, basstationer osv.)

| — | Noder (antenner, satelliter, routrar osv.) |
| --- | --- |

—

Noder (antenner, satelliter, routrar osv.)

| — | Kopplingar (kablar, fibrer, fasta ledningar osv.) |
| --- | --- |

—

Kopplingar (kablar, fibrer, fasta ledningar osv.)

| — | Terminaler (telefoner, datorer, modem osv.) |
| --- | --- |

—

Terminaler (telefoner, datorer, modem osv.)

| — | Programvara (processorer osv.) |
| --- | --- |

—

Programvara (processorer osv.)

| — | Elförbrukning från nätutrustning och kylsystem |
| --- | --- |

—

Elförbrukning från nätutrustning och kylsystem

| — | Bränsleförbrukning i samband med transport |
| --- | --- |

—

Bränsleförbrukning i samband med transport

| — | Generering av avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning (WEEE) |
| --- | --- |

—

Generering av avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning (WEEE)

| — | Alstring av elektromagnetiska vågor |
| --- | --- |

—

Alstring av elektromagnetiska vågor

| — | Utsläpp av växthusgaser från elproduktion |
| --- | --- |

—

Utsläpp av växthusgaser från elproduktion

| — | Förändringar av landskap och livsmiljöer till följd av utbyggnad av infrastruktur |
| --- | --- |

—

Förändringar av landskap och livsmiljöer till följd av utbyggnad av infrastruktur

Sändningstjänster

| — | Byggnader (basstationer) |
| --- | --- |

—

Byggnader (basstationer)

| — | Sändare (antenner, satelliter osv.) |
| --- | --- |

—

Sändare (antenner, satelliter osv.)

| — | Kopplingar (kablar, fibrer osv.) |
| --- | --- |

—

Kopplingar (kablar, fibrer osv.)

| — | Terminaler (radio, tv osv.) |
| --- | --- |

—

Terminaler (radio, tv osv.)

| — | Programvara (processor) |
| --- | --- |

—

Programvara (processor)

| — | Energiförbrukning |
| --- | --- |

—

Energiförbrukning

| — | Generering av avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning (WEEE) |
| --- | --- |

—

Generering av avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning (WEEE)

| — | Alstring av elektromagnetiska vågor |
| --- | --- |

—

Alstring av elektromagnetiska vågor

| — | Utsläpp av växthusgaser från elproduktion |
| --- | --- |

—

Utsläpp av växthusgaser från elproduktion

| — | Förändringar av landskapet och livsmiljöerna |
| --- | --- |

—

Förändringar av landskapet och livsmiljöerna

Bästa miljöledningspraxis i detta referensdokument klassificeras enligt tabell 2.

Tabell 2

Dokumentets struktur

| Avsnitt | Beskrivning |
| --- | --- |
| 3.1 | Bästa miljöledningspraxis för övergripande frågor |

Avsnitt

Beskrivning

3.1

Bästa miljöledningspraxis för övergripande frågor

I detta avsnitt beskrivs praxis som kan tillämpas av alla aktörer inom sektorn för telekommunikation och IKT-tjänster (införande av ett miljöledningssystem, införande av en strategi för miljöanpassad upphandling, förebyggande och hantering av avfall som utgörs av eller innehåller elektriska eller elektroniska produkter, användning av förnybar energi ...).

| 3.2 | Bästa miljöledningspraxis för datacentraler |
| --- | --- |

3.2

Bästa miljöledningspraxis för datacentraler

Denna uppsättning bästa miljöledningspraxis är inriktad på praxis som är specifik för datacentraler (kyl- och luftflödeshantering, servervirtualisering osv.) och som det hänvisas till i Cenelecs tekniska rapport CLC/TR 50600-99-1.

| 3.3 | Bästa miljöledningspraxis för elektroniska kommunikationsnät |
| --- | --- |

3.3

Bästa miljöledningspraxis för elektroniska kommunikationsnät

I detta avsnitt beskrivs praxis som syftar till att bättre hantera befintliga trådbundna och trådlösa nät (i fråga om energiförbrukning och elektromagnetiska fält), installera mer energieffektiv nätverksutrustning och minska effekterna av att bygga eller renovera nätinfrastruktur.

| 3.4 | Bästa miljöledningspraxis för att förbättra miljöprestanda i andra sektorer (”miljöanpassning genom informations- och kommunikationsteknik”) |
| --- | --- |

3.4

Bästa miljöledningspraxis för att förbättra miljöprestanda i andra sektorer (”miljöanpassning genom informations- och kommunikationsteknik”)

Detta avsnitt innehåller praxis som visar hur informations- och kommunikationsteknik kan minska miljöpåverkan i andra sektorer på grundval av verkliga exempel från företag inom sektorn för telekommunikation och IKT-tjänster.

3.   BÄSTA MILJÖLEDNINGSPRAXIS, INDIKATORER FÖR SEKTORSPECIFIKA MILJÖPRESTANDA OCH RIKTMÄRKEN FÖR RESULTAT I VÄRLDSKLASS FÖR SEKTORN FÖR TELEKOMMUNIKATION OCH INFORMATIONS- OCH KOMMUNIKATIONSTEKNIKTJÄNSTER (IKT-TJÄNSTER)

3.1   Bästa miljöledningspraxis för övergripande frågor

Detta avsnitt är inriktat på övergripande åtgärder som skulle kunna tillämpas på alla typer av organisationer inom sektorn för telekommunikation och IKT-tjänster på olika nivåer (datacentraler, telekommunikationsnät, slutanvändarutrustning osv.).

3.1.1   Bästa möjliga användning av ett miljöledningssystem

IKT-anläggningar har stor miljöpåverkan genom energiförbrukning, vattenförbrukning och avfallsgenerering. Det är särskilt viktigt för företag inom sektorn för telekommunikation och IKT-tjänster att övervaka sin miljöpåverkan och införa ett miljöledningssystem för att systematiskt minimera dessa effekter. Bästa praxis anses vara att

definiera organisationens behov av informations- och kommunikationsteknik och granska befintlig IKT-utrustning, befintliga IKT-tjänster och befintlig IKT-programvara,

mäta, övervaka och förvalta miljöprestanda för IKT-utrustningens infrastruktur och anläggningar,

fastställa mål och handlingsplaner på grundval av benchmarking och bästa praxis,

säkerställa att fastställda mål och handlingsplaner ingår i en effektiv företagsomfattande miljöpolitik, t.ex. en energieffektivitetsstrategi.

Tillämplighet

Denna bästa miljöledningspraxis är allmänt tillämplig på alla företag och organisationer inom sektorn. Processens resurser och medel måste dock anpassas till anläggningens eller företagets storlek och miljöpåverkan. För små och medelstora företag måste de insatser som krävs utvärderas och valideras.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| | |
| — | Införande av ett kapitalförvaltningssystem, t.ex. certifierat enligt ISO 55001 (ja/nej) |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

—

Införande av ett kapitalförvaltningssystem, t.ex. certifierat enligt ISO 55001 (ja/nej)

| — | Andel verksamheter med ett avancerat miljöledningssystem (% av anläggningar/verksamheter), t.ex. Emas-verifierade, ISO 14001-certifierade |
| --- | --- |

—

Andel verksamheter med ett avancerat miljöledningssystem (% av anläggningar/verksamheter), t.ex. Emas-verifierade, ISO 14001-certifierade

| — | Andel verksamheter som mäter och övervakar energianvändning och vattenförbrukning samt avfallshantering |
| --- | --- |

—

Andel verksamheter som mäter och övervakar energianvändning och vattenförbrukning samt avfallshantering

| — | Andel personal som minst en gång fått information om miljömål och utbildning om relevanta miljöledningsåtgärder |
| --- | --- |

—

Andel personal som minst en gång fått information om miljömål och utbildning om relevanta miljöledningsåtgärder

| — | Användning av energieffektivitetsindikatorer (ja/nej) |
| --- | --- |

—

Användning av energieffektivitetsindikatorer (ja/nej)

| — | Generering av avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning (WEEE) (i kg eller ton) per omsättningsenhet (euro) |
| --- | --- |

—

Generering av avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning (WEEE) (i kg eller ton) per omsättningsenhet (euro)

| — | Användning av indikatorer för vatteneffektivitet (ja/nej) |
| --- | --- |

—

Användning av indikatorer för vatteneffektivitet (ja/nej)

| — | Totala koldioxidutsläpp (i ton koldioxidekvivalenter) för scope 1 och 2 (10) |
| --- | --- |

—

Totala koldioxidutsläpp (i ton koldioxidekvivalenter) för scope 1 och 2 (10)

| — | Totala kompenserade koldioxidutsläpp (i ton koldioxidekvivalenter) |
| --- | --- |

—

Totala kompenserade koldioxidutsläpp (i ton koldioxidekvivalenter)

| — | Koldioxidutsläpp (i ton koldioxidekvivalenter) för scope 1 och 2 per enhet omsättning (euro) |
| --- | --- |

—

Koldioxidutsläpp (i ton koldioxidekvivalenter) för scope 1 och 2 per enhet omsättning (euro)

| — | Företaget har ett globalt och integrerat kapitalförvaltningssystem, t.ex. certifierat enligt ISO 55001 |
| --- | --- |

—

Företaget har ett globalt och integrerat kapitalförvaltningssystem, t.ex. certifierat enligt ISO 55001

| — | Hundra procent av verksamheterna genomför ett avancerat miljöledningssystem, t.ex. Emas-verifierade eller ISO 14001-certifierade |
| --- | --- |

—

Hundra procent av verksamheterna genomför ett avancerat miljöledningssystem, t.ex. Emas-verifierade eller ISO 14001-certifierade

| — | Hundra procent av verksamheten mäter och övervakar sin energianvändning och vattenförbrukning samt avfallshantering |
| --- | --- |

—

Hundra procent av verksamheten mäter och övervakar sin energianvändning och vattenförbrukning samt avfallshantering

| — | Företaget har uppnått koldioxidneutralitet (scope 1 och 2), bland annat genom användning av förnybar energi och koldioxidkompensation, efter att ha gjort allt för att förbättra energieffektiviteten |
| --- | --- |

—

Företaget har uppnått koldioxidneutralitet (scope 1 och 2), bland annat genom användning av förnybar energi och koldioxidkompensation, efter att ha gjort allt för att förbättra energieffektiviteten

3.1.2   Upphandling av hållbara produkter och tjänster för informations- och kommunikationsteknik

Valet och spridningen av produkter och tjänster för informations- och kommunikationsteknik måste baseras på en integrerad strategi för att hantera deras inneboende miljöpåverkan, till exempel energiförbrukning och användning av specifika material som sällsynta metaller och kemikalier. Bästa praxis anses vara att

| — | bedöma befintliga tillgångar och behoven av IKT-utrustning under förberedelsen av upphandlingsprocessen, |
| --- | --- |

—

bedöma befintliga tillgångar och behoven av IKT-utrustning under förberedelsen av upphandlingsprocessen,

| — | i anbudsinfordran inkludera särskilda miljökriterier som ska uppfyllas, |
| --- | --- |

—

i anbudsinfordran inkludera särskilda miljökriterier som ska uppfyllas,

| — | tillhandahålla utbildning och vägledning till slutanvändare när de använder IKT-lösningar så att de på bästa sätt kan utnyttja produkterna och tjänsterna, |
| --- | --- |

—

tillhandahålla utbildning och vägledning till slutanvändare när de använder IKT-lösningar så att de på bästa sätt kan utnyttja produkterna och tjänsterna,

fastställa energi- och miljökriterier för IKT-utrustning som tillhandahålls till kunderna för att hjälpa dem att minska sin miljöpåverkan.

Tillämplighet

Genomförandet av en policy för upphandling av hållbara IKT-tjänster och IKT-produkter är tillämpligt i alla företag men kräver särskilda kunskaper om hållbarhet. Stora organisationer har större möjligheter att påverka sina leverantörer men små och medelstora företag kan utöva ett betydande inflytande över lokala leverantörer.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| — | Andel produkter eller tjänster som köpts av företaget som uppfyller specifika miljökriterier (t.ex. EU-miljömärket, energimärkning av högsta klass, Energy Star, TCO-certifierade etc.) |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

—

Andel produkter eller tjänster som köpts av företaget som uppfyller specifika miljökriterier (t.ex. EU-miljömärket, energimärkning av högsta klass, Energy Star, TCO-certifierade etc.)

| — | Användning av den totala ägandekostnaden som kriterium i anbudsinfordran (ja/nej) |
| --- | --- |

—

Användning av den totala ägandekostnaden som kriterium i anbudsinfordran (ja/nej)

| — | Andel utrustning som köpts in av företaget enligt internationellt godkänd bästa praxis eller internationellt godkända krav (t.ex. EU:s uppförandekoder) |
| --- | --- |

—

Andel utrustning som köpts in av företaget enligt internationellt godkänd bästa praxis eller internationellt godkända krav (t.ex. EU:s uppförandekoder)

| — | Andel förpackningar som företaget köper som är tillverkade av återvunnet material eller som tilldelats märkningen Forest Stewardship Council |
| --- | --- |

—

Andel förpackningar som företaget köper som är tillverkade av återvunnet material eller som tilldelats märkningen Forest Stewardship Council

| — | Andel av miljökriteriernas vikt i anbudsinfordringar |
| --- | --- |

—

Andel av miljökriteriernas vikt i anbudsinfordringar

| — | Leverantörer som har ett miljöledningssystem eller ett energiledningssystem (t.ex. Emas-verifierat, ISO 14001- eller ISO 50001-certifierat) |
| --- | --- |

—

Leverantörer som har ett miljöledningssystem eller ett energiledningssystem (t.ex. Emas-verifierat, ISO 14001- eller ISO 50001-certifierat)

| — | Andel IKT-produkter och IKT-tjänster som företaget tillhandahåller till kunder för vilka miljöinformation finns tillgänglig för slutanvändare |
| --- | --- |

—

Andel IKT-produkter och IKT-tjänster som företaget tillhandahåller till kunder för vilka miljöinformation finns tillgänglig för slutanvändare

| — | All IKT-utrustning som företaget köper in är miljömärkt enligt ISO typ I (t.ex. EU-miljömärket, Blå ängeln) (i förekommande fall), Energy Star eller EU:s kriterier för miljöanpassad offentlig upphandling (i förekommande fall). |
| --- | --- |

—

All IKT-utrustning som företaget köper in är miljömärkt enligt ISO typ I (t.ex. EU-miljömärket, Blå ängeln) (i förekommande fall), Energy Star eller EU:s kriterier för miljöanpassad offentlig upphandling (i förekommande fall).

| — | All bredbandsutrustning som företaget köper uppfyller kriterierna enligt EU:s uppförandekod för bredbandsutrustning |
| --- | --- |

—

All bredbandsutrustning som företaget köper uppfyller kriterierna enligt EU:s uppförandekod för bredbandsutrustning

| — | Hundra procent av de förpackningar som köpts in av företaget är gjorda av återvunnet material eller har tilldelats märkningen Forest Stewardship Council |
| --- | --- |

—

Hundra procent av de förpackningar som köpts in av företaget är gjorda av återvunnet material eller har tilldelats märkningen Forest Stewardship Council

| — | Tio procent av anbudsvikten är avsedd för miljöprestanda vid inköp av IKT-utrustning |
| --- | --- |

—

Tio procent av anbudsvikten är avsedd för miljöprestanda vid inköp av IKT-utrustning

| — | Hundra procent av de produkter och tjänster som företaget tillhandahåller har relaterad miljöinformation tillgänglig för slutanvändarna |
| --- | --- |

—

Hundra procent av de produkter och tjänster som företaget tillhandahåller har relaterad miljöinformation tillgänglig för slutanvändarna

| — | Användning av den totala ägandekostnaden som kriterium i anbudsinfordran |
| --- | --- |

—

Användning av den totala ägandekostnaden som kriterium i anbudsinfordran

3.1.3   Optimering av energiförbrukningen för slutanvändarenheter

Det finns en stor potential för att minska energiförbrukningen för slutanvändarutrustning som används på kontor och anläggningar inom företag som tillhandahåller telekommunikation och IKT-tjänster tack vare särskilda åtgärder för energihushållning. Bästa praxis är att

| | anta följande tekniska lösningar:






  — | Installation av lämpliga anordningar när det gäller energiprestanda och funktioner beroende på användarnas behov. |
| --- | --- | --- |

anta följande tekniska lösningar:

—

Installation av lämpliga anordningar när det gäller energiprestanda och funktioner beroende på användarnas behov.

| — | Korrekt konfigurera utrustning för att minimera onödiga funktioner och energiförbrukning. |
| --- | --- |

—

Korrekt konfigurera utrustning för att minimera onödiga funktioner och energiförbrukning.

| — | Utföra regelbundna energibesiktningar för att kontrollera konfiguration av enheter och frånslagna enheter. |
| --- | --- |

—

Utföra regelbundna energibesiktningar för att kontrollera konfiguration av enheter och frånslagna enheter.

| — | Utveckla energihushållningslösningar med hjälp av olika typer av energisparlägen (manuell, standard, genom programvara) eller med hjälp av särskilda anordningar (smarta grenuttag osv.). |
| --- | --- |

—

Utveckla energihushållningslösningar med hjälp av olika typer av energisparlägen (manuell, standard, genom programvara) eller med hjälp av särskilda anordningar (smarta grenuttag osv.).

| | anta följande organisatoriska lösningar:






  — | Bedömning av enskilda användares acceptans. |
| --- | --- | --- |

anta följande organisatoriska lösningar:

—

Bedömning av enskilda användares acceptans.

| — | Öka användarnas medvetenhet. |
| --- | --- |

—

Öka användarnas medvetenhet.

Tillämplighet

Denna bästa miljöledningspraxis är tillämplig på både stora och små företag även om små och medelstora företag kan dra större nytta av teknik som bygger på enskilda användares medvetenhet snarare än användning av automatiserade kontroller som är mer lämpade för stora företag. Genomförandet av energihushållning är beroende av ledningens åtagande att stödja övergripande energisparmål och miljöprestanda. Det beror också på hur personalen bidrar till energihushållningsåtgärderna samt på stöd från it- och upphandlingsavdelningarna.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| — | Kontors energiförbrukning (kWh) per enhet omsättning, antal arbetsplatser eller anställda som arbetar på plats (exklusive luftkonditionering och belysning om möjligt) |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

—

Kontors energiförbrukning (kWh) per enhet omsättning, antal arbetsplatser eller anställda som arbetar på plats (exklusive luftkonditionering och belysning om möjligt)

| — | Andel IKT-enheter för slutanvändare som har konfigurerats med optimal energihushållning vid installationen |
| --- | --- |

—

Andel IKT-enheter för slutanvändare som har konfigurerats med optimal energihushållning vid installationen

| — | Andel IKT-enheter för slutanvändare som granskas på lämpligt sätt när det gäller energihushållning (t.ex. årligen, endast en gång under produktens livslängd osv.) |
| --- | --- |

—

Andel IKT-enheter för slutanvändare som granskas på lämpligt sätt när det gäller energihushållning (t.ex. årligen, endast en gång under produktens livslängd osv.)

| — | Andel personal som minst en gång utbildats om energibesparingar |
| --- | --- |

—

Andel personal som minst en gång utbildats om energibesparingar

| — | Alla IKT-enheter för slutanvändare konfigureras med optimal energihushållning vid installationen |
| --- | --- |

—

Alla IKT-enheter för slutanvändare konfigureras med optimal energihushållning vid installationen

| — | Alla IKT-enheter för slutanvändare har granskats med avseende på energihushållning minst en gång under sin livslängd |
| --- | --- |

—

Alla IKT-enheter för slutanvändare har granskats med avseende på energihushållning minst en gång under sin livslängd

| — | All personal har utbildats minst en gång om energibesparingar. |
| --- | --- |

—

All personal har utbildats minst en gång om energibesparingar.

3.1.4   Användning av förnybar energi och koldioxidsnål energi

IKT-anläggningar har ett stort koldioxidavtryck på grund av intensiv energianvändning. Elproduktion från förnybara energikällor som biomassa, solenergi, vindkraft och geotermisk kylning minskar avsevärt deras koldioxidavtryck. Bästa miljöledningspraxis anses vara att

| — | köpa grön el från en tredje part, |
| --- | --- |

—

köpa grön el från en tredje part,

| — | producera egen el, antingen på plats eller utanför anläggningen, |
| --- | --- |

—

producera egen el, antingen på plats eller utanför anläggningen,

| — | lagra el på plats på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

—

lagra el på plats på ett effektivt sätt.

Tillämplighet

Bästa miljöledningspraxis är allmänt tillämplig för alla typer av företag inom sektorn, inklusive små och medelstora företag. Anläggningens geografiska läge och storlek kan dock påverka dess tillämplighet.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| — | Andel förnybar el som köps (med ursprungsgarantier) av den totala elförbrukningen (%) |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

—

Andel förnybar el som köps (med ursprungsgarantier) av den totala elförbrukningen (%)

| — | Andel förnybar el producerad på plats av den totala elförbrukningen (%) |
| --- | --- |

—

Andel förnybar el producerad på plats av den totala elförbrukningen (%)

| — | Faktor för förnybar energi (REF) enligt EN 50600–4-3 |
| --- | --- |

—

Faktor för förnybar energi (REF) enligt EN 50600–4-3

| — | Effektiv koldioxidanvändning (CUE) = utsläpp av koldioxidekvivalenter från anläggningens energiförbrukning (kg koldioxidekvivalenter)/total energiförbrukning (kWh) för informations- och kommunikationsteknik |
| --- | --- |

—

Effektiv koldioxidanvändning (CUE) = utsläpp av koldioxidekvivalenter från anläggningens energiförbrukning (kg koldioxidekvivalenter)/total energiförbrukning (kWh) för informations- och kommunikationsteknik

| — | Den använda energins kolinnehåll = utsläpp av koldioxidekvivalenter från anläggningens energiförbrukning (kg koldioxidekvivalenter)/total energiförbrukning (kWh) |
| --- | --- |

—

Den använda energins kolinnehåll = utsläpp av koldioxidekvivalenter från anläggningens energiförbrukning (kg koldioxidekvivalenter)/total energiförbrukning (kWh)

| — | Hundra procent av den el som förbrukas kommer från förnybara energikällor (antingen inköpt eller producerad på plats). |
| --- | --- |

—

Hundra procent av den el som förbrukas kommer från förnybara energikällor (antingen inköpt eller producerad på plats).

3.1.5   Resurseffektivitet för IKT-utrustning genom förebyggande, återanvändning och materialåtervinning av avfall

Resurseffektivitet och lämplig avfallshantering inom IKT-sektorn är viktiga faktorer på grund av användningen av specifika material som måste behandlas på rätt sätt i slutet av livscykeln för att undvika skador på människors hälsa och miljön. Detta erbjuder också en stor potential för att begränsa resursutarmningen genom materialåtervinning. Särskilda avfallshanteringstekniker kan införas för att förbättra avfallshanteringen i varje steg av avfallshierarkin inom IKT-företag. Bästa miljöledningspraxis är att

| — | utarbeta en plan för förebyggande av avfall, |
| --- | --- |

—

utarbeta en plan för förebyggande av avfall,

| — | främja livscykelanalysbaserad ekodesign genom upphandling, |
| --- | --- |

—

främja livscykelanalysbaserad ekodesign genom upphandling,

| — | öka livslängden och begränsa åldrandet för IKT-utrustning, |
| --- | --- |

—

öka livslängden och begränsa åldrandet för IKT-utrustning,

| — | införa system som möjliggör återanvändning av IKT-utrustning, |
| --- | --- |

—

införa system som möjliggör återanvändning av IKT-utrustning,

| — | säkerställa spårbar insamling och korrekt sortering av uttjänt IKT-utrustning. |
| --- | --- |

—

säkerställa spårbar insamling och korrekt sortering av uttjänt IKT-utrustning.

Tillämplighet

| | Bästa miljöledningspraxis är i princip allmänt tillämplig på alla typer av företag inom denna sektor. I praktiken kan små företag lägga ut viss avfallshanteringsverksamhet på entreprenad. Utrustningens ägarmodell kommer också att avgöra vilka alternativ som står till buds för resurseffektivitet.

  Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass








  Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- | --- |
| — | Andel enheter eller anläggningar med ett certifierat system för avfallsfri hantering eller med ett certifierat system för förvaltning av tillgångar (% av enheter/anläggningar) |

Bästa miljöledningspraxis är i princip allmänt tillämplig på alla typer av företag inom denna sektor. I praktiken kan små företag lägga ut viss avfallshanteringsverksamhet på entreprenad. Utrustningens ägarmodell kommer också att avgöra vilka alternativ som står till buds för resurseffektivitet.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

—

Andel enheter eller anläggningar med ett certifierat system för avfallsfri hantering eller med ett certifierat system för förvaltning av tillgångar (% av enheter/anläggningar)

| — | Genomsnittlig livslängd för IKT-utrustning som ska beräknas för olika produktgrupper (t.ex. servrar, routrar, slutanvändarenheter) |
| --- | --- |

—

Genomsnittlig livslängd för IKT-utrustning som ska beräknas för olika produktgrupper (t.ex. servrar, routrar, slutanvändarenheter)

| — | Andel IKT-avfall som genereras från egen verksamhet och som återanvänds, renoveras eller skickas till materialåtervinning |
| --- | --- |

—

Andel IKT-avfall som genereras från egen verksamhet och som återanvänds, renoveras eller skickas till materialåtervinning

| — | Andel avfall som utgörs av eller innehåller elektriska eller elektroniska utrustning eller IKT-avfall som härrör från kunder och som återanvänds, renoveras eller skickas till materialåtervinning |
| --- | --- |

—

Andel avfall som utgörs av eller innehåller elektriska eller elektroniska utrustning eller IKT-avfall som härrör från kunder och som återanvänds, renoveras eller skickas till materialåtervinning

| — | Mängd IKT-avfall som skickas till deponi (t) |
| --- | --- |

—

Mängd IKT-avfall som skickas till deponi (t)

| — | Hundra procent av anläggningarna har ett certifierat system för avfallsfri hantering eller ett certifierat system för förvaltning av tillgångar |
| --- | --- |

—

Hundra procent av anläggningarna har ett certifierat system för avfallsfri hantering eller ett certifierat system för förvaltning av tillgångar

| — | Nittio procent av den egna IKT-utrustningen återanvänds, renoveras eller skickas till materialåtervinning |
| --- | --- |

—

Nittio procent av den egna IKT-utrustningen återanvänds, renoveras eller skickas till materialåtervinning

| — | Trettio procent av IKT-utrustningen från kunder tas tillbaka och återanvänds, renoveras eller skickas till materialåtervinning (för IKT-företag som tillhandahåller utrustning till kunder) |
| --- | --- |

—

Trettio procent av IKT-utrustningen från kunder tas tillbaka och återanvänds, renoveras eller skickas till materialåtervinning (för IKT-företag som tillhandahåller utrustning till kunder)

| — | Inget IKT-avfall skickas till deponi |
| --- | --- |

—

Inget IKT-avfall skickas till deponi

3.1.6   Minimering av datatrafikefterfrågan med hjälp av grön programvara

Programvara förbrukar visserligen inte direkt energi men påverkar i hög grad energieffektiviteten för IKT-maskinvaran. En stor del av programvarukoderna tar dock inte hänsyn till energiförbrukningen och det finns möjligheter att optimera programvaran, minska mängden data som bearbetas och överförs och i slutändan minska maskinvarans energiförbrukning.

Denna bästa miljöledningspraxis är inriktad på praxis som kan tillämpas antingen vid utveckling av ny programvara eller vid optimering av befintlig programvara, för servrar och nätverk med beaktande av både mobila applikationer (för smarttelefoner och datorplattor) och datorprogramvara (för bärbara datorer och stationära datorer) samt webbportaler och webbaserade applikationer. Bästa miljöledningspraxis är att

| — | välja eller utveckla mer energieffektiv programvara som minimerar effektförbrukningen under drift för IKT-utrustning, |
| --- | --- |

—

välja eller utveckla mer energieffektiv programvara som minimerar effektförbrukningen under drift för IKT-utrustning,

| — | utforma efterfrågeanpassande programvara som bygger på en bedömning av slutanvändarnas behov för att undvika överförbrukning av energi under användningsfasen och för att begränsa åldrandet av befintlig IKT-enheter, |
| --- | --- |

—

utforma efterfrågeanpassande programvara som bygger på en bedömning av slutanvändarnas behov för att undvika överförbrukning av energi under användningsfasen och för att begränsa åldrandet av befintlig IKT-enheter,

| — | övervaka programvarans energiförbrukning för att bedöma den förvärvade programvarans verkliga prestanda eller för att bedöma möjligheten att förbättra den befintliga programvarans energieffektivitet, |
| --- | --- |

—

övervaka programvarans energiförbrukning för att bedöma den förvärvade programvarans verkliga prestanda eller för att bedöma möjligheten att förbättra den befintliga programvarans energieffektivitet,

| — | bedöma programvarans miljöpåverkan genom livscykelanalyser vid utvecklingsfasen och prestandamätning (CPU, RAM och energianvändning) vid användningsfasen, |
| --- | --- |

—

bedöma programvarans miljöpåverkan genom livscykelanalyser vid utvecklingsfasen och prestandamätning (CPU, RAM och energianvändning) vid användningsfasen,

| — | rekonstruera befintlig programvara för att förbättra dess energieffektivitet. |
| --- | --- |

—

rekonstruera befintlig programvara för att förbättra dess energieffektivitet.

Tillämplighet

Bästa miljöledningspraxis är tillämplig på alla typer av företag inom denna sektor oavsett om företagen köper eller utvecklar egna programvarulösningar.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| — | Andel anläggningar som har genomfört bästa praxis enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller utveckling och införande av nya it-tjänster. |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

—

Andel anläggningar som har genomfört bästa praxis enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller utveckling och införande av nya it-tjänster.

| — | Mängd data som överförs i samband med programvaruanvändning (visning av bit/webbsida eller bit/min vid användning av mobilapplikationer). |
| --- | --- |

—

Mängd data som överförs i samband med programvaruanvändning (visning av bit/webbsida eller bit/min vid användning av mobilapplikationer).

| — | Nyinköpt programvara för vilken energiprestanda har använts som urvalskriterium vid upphandling (%). |
| --- | --- |

—

Nyinköpt programvara för vilken energiprestanda har använts som urvalskriterium vid upphandling (%).

| — | Andel nyutvecklad programvara för vilken energiprestanda har använts som utvecklingskriterium (%). |
| --- | --- |

—

Andel nyutvecklad programvara för vilken energiprestanda har använts som utvecklingskriterium (%).

| — | Andel efterfrågeanpassad programvara. |
| --- | --- |

—

Andel efterfrågeanpassad programvara.

| — | Andel befintlig programvara som har omarbetats eller som har genomgått kodgranskning i riktning mot högre energieffektivitet (%). |
| --- | --- |

—

Andel befintlig programvara som har omarbetats eller som har genomgått kodgranskning i riktning mot högre energieffektivitet (%).

| — | Andel programvara för vilken energiprestanda har bedömts eller övervakats (%). |
| --- | --- |

—

Andel programvara för vilken energiprestanda har bedömts eller övervakats (%).

| — | Andel programvara för vilken en livscykelanalys har genomförts. |
| --- | --- |

—

Andel programvara för vilken en livscykelanalys har genomförts.

| — | Andel programvaruutvecklare (personal) som utbildats för energieffektiv programvara (%). |
| --- | --- |

—

Andel programvaruutvecklare (personal) som utbildats för energieffektiv programvara (%).

| — | Alla datacentraler har genomfört bästa praxis enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller utveckling och införande av nya it-tjänster. |
| --- | --- |

—

Alla datacentraler har genomfört bästa praxis enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller utveckling och införande av nya it-tjänster.

| — | All personal (programvaruutvecklare) har utbildats i energieffektiv programvara. |
| --- | --- |

—

All personal (programvaruutvecklare) har utbildats i energieffektiv programvara.

| — | Minst ett projekt för att minimera efterfrågan på datatrafik med hjälp av grön programvara genomfördes under året |
| --- | --- |

—

Minst ett projekt för att minimera efterfrågan på datatrafik med hjälp av grön programvara genomfördes under året

3.2   Bästa miljöledningspraxis för datacentraler

I detta avsnitt behandlas praxis som förbättrar miljöprestanda för datacentralers verksamhet. Många av de tekniker som identifieras i detta kapitel kan också genomföras i centrala telekommunikationskontor.

Det finns många olika datacentraler och många olika sätt att kategorisera dem. Följande egenskaper kan användas för att skilja mellan datacentraler: Datacentralers storlek (beroende på fysiskt område, antal servrar och/eller arbetsbelastning), geografiskt läge, operatörens ändamål eller typ (t.ex. datacentraler för företag, samlokalisering (11), samvärdtjänster eller nätoperatörer) och dess skyddsnivå (nivå I till IV). Alla dessa egenskaper påverkar tillämpligheten för följande bästa miljöledningspraxis för olika datacentraler.

3.2.1   Införa ett energihushållningssystem för datacentraler (inklusive mätning, övervakning och förvaltning av informations- och kommunikationsteknik och annan utrustning)

Datacentralers energiförbrukning står för en stor del av deras miljöpåverkan. Det är därför viktigt att datacentraloperatörerna har en tydlig och detaljerad bild av energiförbrukningen på lämplig detaljnivå och systematiskt utnyttjar alla möjligheter att minimera den. Bästa praxis anses vara att

| — | införa ett energihushållningssystem (t.ex. ISO 50001 eller Emas), |
| --- | --- |

—

införa ett energihushållningssystem (t.ex. ISO 50001 eller Emas),

| — | granska befintlig utrustning och befintliga tjänster för att säkerställa att alla områden med potential för optimering och konsolidering identifieras för att maximera eventuell outnyttjad kapacitet före nya materiella investeringar, |
| --- | --- |

—

granska befintlig utrustning och befintliga tjänster för att säkerställa att alla områden med potential för optimering och konsolidering identifieras för att maximera eventuell outnyttjad kapacitet före nya materiella investeringar,

| — | installera mätutrustning som kan mäta energiförbrukning och miljöparametrar på olika nivåer (rad, skåp, rack eller IKT-utrustning), |
| --- | --- |

—

installera mätutrustning som kan mäta energiförbrukning och miljöparametrar på olika nivåer (rad, skåp, rack eller IKT-utrustning),

| — | övervaka och rapportera nyckeltal för utrustningens användning, energiförbrukning och miljöförhållanden. |
| --- | --- |

—

övervaka och rapportera nyckeltal för utrustningens användning, energiförbrukning och miljöförhållanden.

Tillämplighet

Allmänna anmärkningar om tillämpligheten för bästa miljöledningspraxis för datacentraler gäller. Större delen av bästa praxis för energianvändning kommer att vara bättre lämpad för lokala datacentraler samt datacentraler på mellannivå och företagsnivå.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| — | NyckeltalDCEM Globala nyckeltal för datacentraler enligt Etsi-standarden |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

—

NyckeltalDCEM Globala nyckeltal för datacentraler enligt Etsi-standarden

| — | Andel anläggningar som har ett energiledningssystem som är certifierat enligt ISO 50001 eller integrerat i Emas eller som följer EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 |
| --- | --- |

—

Andel anläggningar som har ett energiledningssystem som är certifierat enligt ISO 50001 eller integrerat i Emas eller som följer EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1

| — | Andel av IKT-, kyl- eller elutrustning med särskild mätutrustning (för användning, energiförbrukning, temperatur- eller fuktighetsförhållanden) |
| --- | --- |

—

Andel av IKT-, kyl- eller elutrustning med särskild mätutrustning (för användning, energiförbrukning, temperatur- eller fuktighetsförhållanden)

| — | Andel personal som får information om energimål eller utbildning om relevanta energihushållningsåtgärder under året |
| --- | --- |

—

Andel personal som får information om energimål eller utbildning om relevanta energihushållningsåtgärder under året

| — | NyckeltalDCP för befintliga datacentraler är lika med eller lägre än 1,5 |
| --- | --- |

—

NyckeltalDCP för befintliga datacentraler är lika med eller lägre än 1,5

| — | Alla datacentraler har ett energihushållningssystem som är certifierat enligt ISO 50001, integrerat i Emas eller som uppfyller de minimikrav som anges i EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 |
| --- | --- |

—

Alla datacentraler har ett energihushållningssystem som är certifierat enligt ISO 50001, integrerat i Emas eller som uppfyller de minimikrav som anges i EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1

3.2.2   Fastställa och genomföra en policy för datahantering och datalagring

Att minimera mängden data som lagras på enheterna och den datorkapacitet som krävs för att driva tillämpningar, databaser och tjänster är en nyckelåtgärd för att minska datacentralers energiförbrukning genom att minska mängden motordriven hårdvara (servrar och lagringsenheter). Bästa praxis anses vara att

| — | införa en effektiv policy för datahantering och datalagring för att minimera andelen lagrade uppgifter, antingen onödiga, duplicerade eller sådana som inte kräver snabb åtkomst, |
| --- | --- |

—

införa en effektiv policy för datahantering och datalagring för att minimera andelen lagrade uppgifter, antingen onödiga, duplicerade eller sådana som inte kräver snabb åtkomst,

| — | införa nät- och virtualiseringsteknik för att maximera användningen av gemensamma plattformar, |
| --- | --- |

—

införa nät- och virtualiseringsteknik för att maximera användningen av gemensamma plattformar,

| — | konsolidera befintliga tjänster och avveckla onödig maskinvara (och virtuella maskiner) för att minska mängden mycket motståndskraftig och tillförlitlig driven maskinvara (servrar, nätverks- och lagringsutrustning). |
| --- | --- |

—

konsolidera befintliga tjänster och avveckla onödig maskinvara (och virtuella maskiner) för att minska mängden mycket motståndskraftig och tillförlitlig driven maskinvara (servrar, nätverks- och lagringsutrustning).

När dessa metoder genomförs på rätt sätt leder de till en minskning av inköpen av hårdvara vilket också leder till betydande materialbesparingar.

Tillämplighet

Denna bästa miljöledningspraxis är allmänt tillämplig för alla företag och organisationer i sektorn, oavsett storlek, säkerhetsnivå eller syfte, även om tillämpningen kan vara annorlunda för företag eller samlokaliseringsdatacentraler. Även om virtualisering används oftare i större datacentraler kan denna teknik också användas i mindre serverrum.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| — | Energianvändning (kWh) per rack |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

—

Energianvändning (kWh) per rack

| — | Genomsnittlig användning av lagringsdiskar (%) |
| --- | --- |

—

Genomsnittlig användning av lagringsdiskar (%)

| — | Genomsnittlig serveranvändning (%) |
| --- | --- |

—

Genomsnittlig serveranvändning (%)

| — | Genomsnittligt utnyttjande av skåp (%) |
| --- | --- |

—

Genomsnittligt utnyttjande av skåp (%)

| — | Andel servrar som virtualiserats (%) |
| --- | --- |

—

Andel servrar som virtualiserats (%)

| — | Andel datacentraler som har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller datahantering och datalagring samt förvaltning av befintlig IKT-utrustning och dito IKT-tjänster |
| --- | --- |

—

Andel datacentraler som har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller datahantering och datalagring samt förvaltning av befintlig IKT-utrustning och dito IKT-tjänster

| — | Alla datacentraler har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller datahantering och datalagring samt förvaltning av befintlig IKT-utrustning och dito IKT-tjänster |
| --- | --- |

—

Alla datacentraler har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller datahantering och datalagring samt förvaltning av befintlig IKT-utrustning och dito IKT-tjänster

3.2.3   Förbättra luftflödeshanteringen och utformningen

It-systemens tillförlitlighet beror på miljöförhållanden (temperatur, fuktighet, damm osv.) som måste säkerställas genom lämplig kontroll av inomhusluftens kvalitet. Luftflödeshanteringen för datacentraler syftar till att undvika återcirkulation av luft och att levererad kylluft blandas med varmluft som leds bort från utrustning. Bästa miljöledningspraxis är att

| — | införa en varmhalls- eller kallhallskonfiguration för IKT-utrustning för att säkerställa att maskinvaran delar en luftflödesriktning utan att blanda kall- och varmluft, |
| --- | --- |

—

införa en varmhalls- eller kallhallskonfiguration för IKT-utrustning för att säkerställa att maskinvaran delar en luftflödesriktning utan att blanda kall- och varmluft,

| — | säkerställa hallseparering och hallinneslutning för att undvika återcirkulation av luft runt servrarna, |
| --- | --- |

—

säkerställa hallseparering och hallinneslutning för att undvika återcirkulation av luft runt servrarna,

| — | separera IKT-utrustning efter miljökrav (främst luftfuktighet och temperatur) och tillhandahålla lämpliga luftflöden till åtskilda miljöområden, |
| --- | --- |

—

separera IKT-utrustning efter miljökrav (främst luftfuktighet och temperatur) och tillhandahålla lämpliga luftflöden till åtskilda miljöområden,

| — | förbättra golv- och takutformningen för att minska förbifartsluftflödet, förhindra återcirkulerad luft och minska de hinder som skapas av kablage eller andra konstruktioner, |
| --- | --- |

—

förbättra golv- och takutformningen för att minska förbifartsluftflödet, förhindra återcirkulerad luft och minska de hinder som skapas av kablage eller andra konstruktioner,

| — | anpassa volymen och kvaliteten på den kylda luften till it-utrustningens behov (funktion av producerad värme och miljökrav) och ge en viss övertillförsel av luft för att minimera återcirkulation av uppvärmd luft. |
| --- | --- |

—

anpassa volymen och kvaliteten på den kylda luften till it-utrustningens behov (funktion av producerad värme och miljökrav) och ge en viss övertillförsel av luft för att minimera återcirkulation av uppvärmd luft.

Förbättrad luftflödeshantering ökar kylutrustningens effektivitet och kapacitet, minskar användningen av fläktar och luftfuktare (och deras energiförbrukning) och minimerar produktionen av spillvärme.

Tillämplighet

De flesta av dessa åtgärder kan endast genomföras av operatören av datacentralen eftersom de kräver ändrade driftsförhållanden, utveckling av anläggningens utformning eller installation av ny utrustning. Även om den bästa praxis som identifierats kan tillämpas i datacentraler oavsett storlek kan skaleffekter observeras i större datacentraler med snabbare avkastning på investeringarna.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| — | Luftflödeseffektivitet (fläktens effekt i kWh/fläktens luftflöde i m3/timme) |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

—

Luftflödeseffektivitet (fläktens effekt i kWh/fläktens luftflöde i m3/timme)

| — | Returtemperaturindex (identifiering av luftcirkulation) |
| --- | --- |

—

Returtemperaturindex (identifiering av luftcirkulation)

| — | Lufthanterarens flödesprestanda (enhetslös) |
| --- | --- |

—

Lufthanterarens flödesprestanda (enhetslös)

| — | Lufthanterarens termiska prestanda (enhetslös). |
| --- | --- |

—

Lufthanterarens termiska prestanda (enhetslös).

| — | Index för kylning av rack (skillnad mellan tillåten inloppstemperatur och den som rekommenderas av ASHRAE) |
| --- | --- |

—

Index för kylning av rack (skillnad mellan tillåten inloppstemperatur och den som rekommenderas av ASHRAE)

| — | Andel rack som är installerade med varmhalls-/kallhallskonfiguration (med inneslutning) |
| --- | --- |

—

Andel rack som är installerade med varmhalls-/kallhallskonfiguration (med inneslutning)

| — | Andel datacentraler som har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller hantering och utformning av luftflöden |
| --- | --- |

—

Andel datacentraler som har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller hantering och utformning av luftflöden

| — | Hundra procent av nya rack är installerade med varmhalls-/kallhallskonfiguration (med inneslutning). |
| --- | --- |

—

Hundra procent av nya rack är installerade med varmhalls-/kallhallskonfiguration (med inneslutning).

| — | Alla datacentraler har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller hantering och utformning av luftflöden samt installation av IKT-utrustning för att optimera hanteringen av luftflöden. |
| --- | --- |

—

Alla datacentraler har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller hantering och utformning av luftflöden samt installation av IKT-utrustning för att optimera hanteringen av luftflöden.

3.2.4   Förbättra kylhanteringen

Kylning behövs för att avlägsna den värme som IKT-utrustningen producerar i en datacentral eller ett nätverksrum och för att säkerställa att IKT-utrustningen fungerar på ett tillförlitligt sätt. Storleken på en datacentrals nödvändiga kylsystem beror på den miljö där datacentralen är belägen, på effektiviteten för den it-utrustning som används i datacentralen och på luftflödeshanteringens prestanda. Bästa miljöledningspraxis är att

| — | se till att kylsystemet är i optimalt skick beroende på it-belastningskraven för att bevara dess effektivitet, |
| --- | --- |

—

se till att kylsystemet är i optimalt skick beroende på it-belastningskraven för att bevara dess effektivitet,

| — | se över och anpassa kylsystemets kapacitet genom att stänga av oanvänd utrustning och bättre beakta särskilda driftskrav för utrustningen, |
| --- | --- |

—

se över och anpassa kylsystemets kapacitet genom att stänga av oanvänd utrustning och bättre beakta särskilda driftskrav för utrustningen,

| — | optimera och automatisera kylsystemets uteffekt genom att koppla samman luftkonditioneringsenheter för datorrum (Computer Room Air Conditioner – CRAC) eller använda smarta enheter och multifaktorenheter. |
| --- | --- |

—

optimera och automatisera kylsystemets uteffekt genom att koppla samman luftkonditioneringsenheter för datorrum (Computer Room Air Conditioner – CRAC) eller använda smarta enheter och multifaktorenheter.

Tillämplighet

Bästa miljöledningspraxis är allmänt tillämplig för alla företag i sektorn. Underhåll av kylsystemet och regelbunden översyn av dess kapacitet kan göras i de flesta datacentraler, oavsett storlek, säkerhetsnivå eller syfte.

Att automatisera kylsystemets produktion kan dock medföra kostnader för inköp av smart utrustning vilket gör detta lämpligare för stora datacentraler.

Det bör noteras att särskild reglering och miljövägledning kan stå i strid med det minskade behovet av kylning. Till exempel ger miljöcertifieringssystemen BREEAM och LEED poäng för ökad isolering av datacentraler. Ökad isolering av datacentraler kommer att kräva ytterligare kylbehov eftersom den värme som produceras av servrarna inte kan ledas bort.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| — | COP (effektfaktor): genomsnittlig kyllast (kW)/genomsnittlig kyleffekt (kW) |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

—

COP (effektfaktor): genomsnittlig kyllast (kW)/genomsnittlig kyleffekt (kW)

| — | Andel av datacentralens totala energianvändning som är avsedd för kylsystemet (%) |
| --- | --- |

—

Andel av datacentralens totala energianvändning som är avsedd för kylsystemet (%)

| — | Effektiv koldioxidanvändning (CUE) |
| --- | --- |

—

Effektiv koldioxidanvändning (CUE)

| — | Effektiv vattenanvändning (WUE) |
| --- | --- |

—

Effektiv vattenanvändning (WUE)

| — | Andel datacentraler som har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet (delarna 5.2, 5.4 och 5.5) eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller kylstyrning |
| --- | --- |

—

Andel datacentraler som har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet (delarna 5.2, 5.4 och 5.5) eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller kylstyrning

| — | Välj utrustning med en effektfaktor (COP) på 7 eller högre för vattenkylaggregat och 4 eller högre för kylsystem med direkt expansion (DX) |
| --- | --- |

—

Välj utrustning med en effektfaktor (COP) på 7 eller högre för vattenkylaggregat och 4 eller högre för kylsystem med direkt expansion (DX)

| — | Alla datacentraler har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet (delarna 5.2, 5.4 och 5.5) eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller kylstyrning |
| --- | --- |

—

Alla datacentraler har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet (delarna 5.2, 5.4 och 5.5) eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller kylstyrning

3.2.5   Se över och justera temperatur- och fuktighetsinställningar

Anläggningar för informations- och kommunikationsteknik överkyls ofta och serverns inloppstemperatur kan höjas inom rekommenderade eller tillåtna temperaturintervall (som anges i tillverkarens specifikationer) för att minska kylsystemets kylkapacitet och energiförbrukning.

En liknande situation observeras i allmänhet när det gäller fuktighet, och luftfuktarnas energi- och vattenförbrukning kan minskas genom att man tillåter ett bredare spektrum av fuktighetsnivåer. Bästa miljöledningspraxis är därför att

| — | se över och höja temperaturbörvärden för kylsystem om det är praktiskt möjligt för att minska kylbehovet och maximera användningen av ekonomiska aktörer, |
| --- | --- |

—

se över och höja temperaturbörvärden för kylsystem om det är praktiskt möjligt för att minska kylbehovet och maximera användningen av ekonomiska aktörer,

| — | se över och ändra kylsystemens fuktighetsinställningar för att minska behovet av luftfuktare om det är praktiskt möjligt. |
| --- | --- |

—

se över och ändra kylsystemens fuktighetsinställningar för att minska behovet av luftfuktare om det är praktiskt möjligt.

Tillämplighet

Bästa miljöledningspraxis är allmänt tillämplig på alla typer av företag inom denna sektor. Att höja temperaturbörvärdena, justera volymerna och kvaliteten på den kalla luften och se över fuktighetsinställningarna är möjligt i de flesta datacentraler, oavsett storlek, säkerhetsnivå eller syfte inom ramen för den driftspecifikation som servertillverkaren anger och under godtagbara arbetsförhållanden.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| — | Luftflödeseffektivitet (fläktens effekt i kWh/luftflöde i m3/timme) |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

—

Luftflödeseffektivitet (fläktens effekt i kWh/luftflöde i m3/timme)

| — | Returtemperaturindex (RTI) |
| --- | --- |

—

Returtemperaturindex (RTI)

| — | Andel datacentraler som har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller temperatur- och fuktighetsinställningar |
| --- | --- |

—

Andel datacentraler som har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller temperatur- och fuktighetsinställningar

| — | Alla datacentraler har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller temperatur- och fuktighetsinställningar |
| --- | --- |

—

Alla datacentraler har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller temperatur- och fuktighetsinställningar

3.2.6   Bästa miljöledningspraxis för val och användning av ny utrustning för datacentraler

Avsnittet handlar om praxis för att förbättra energieffektiviteten för särskild utrustning och IKT-tjänster som används i datacentraler:

3.2.6.1   Val och användning av miljövänlig utrustning för datacentraler

Valet och användningen av IKT-utrustning samt kyl- och elförsörjningsutrustning måste baseras på en integrerad strategi för att minimera dess totala miljöpåverkan (energianvändning, vattenanvändning, inbyggd energi, resurseffektivitet). Bästa miljöledningspraxis är att

| — | genomföra en strategi för miljöanpassad upphandling som är specifik för datacentralutrustning från processförberedelser till utvärdering av anbud, |
| --- | --- |

—

genomföra en strategi för miljöanpassad upphandling som är specifik för datacentralutrustning från processförberedelser till utvärdering av anbud,

| — | välja ut och installera miljövänliga servrar och lagringsutrustning, dvs. utrustning med möjlighet till effektstyrning, utrustning som är lämplig för datacentralers effekttäthet och kylkapacitet, utrustning som klarar de förväntade miljöförhållandena (temperatur och fuktighet) osv., |
| --- | --- |

—

välja ut och installera miljövänliga servrar och lagringsutrustning, dvs. utrustning med möjlighet till effektstyrning, utrustning som är lämplig för datacentralers effekttäthet och kylkapacitet, utrustning som klarar de förväntade miljöförhållandena (temperatur och fuktighet) osv.,

| — | välja miljövänligare kylutrustning, dvs. utrustning med hög effektfaktor (COP) eller reglage med variabel hastighet, kylanläggningar av lämplig storlek, centraliserade kylsystem, förvärmare osv., |
| --- | --- |

—

välja miljövänligare kylutrustning, dvs. utrustning med hög effektfaktor (COP) eller reglage med variabel hastighet, kylanläggningar av lämplig storlek, centraliserade kylsystem, förvärmare osv.,

| — | välja miljöeffektiv kraftutrustning, dvs. högeffektiv UPS, moduluppbyggd UPS osv. |
| --- | --- |

—

välja miljöeffektiv kraftutrustning, dvs. högeffektiv UPS, moduluppbyggd UPS osv.

Tillämplighet

Tekniker för miljöanpassad upphandling och miljövänliga servrar är allmänt tillämpliga på alla nya och befintliga datacentraler.

För kylsystem är datacentralers placering en grundläggande faktor för möjligheten att använda ett frikylningssystem och för dess prestanda. Alternativa kylsystem som vätskekylning eller luftbaserad frikylning är lättare att införa i nya datacentraler än i befintliga. För kraftsystem varierar de element som ska beaktas vid antagandet av nya, effektivare UPS-system beroende på när en ny infrastruktur byggs eller när en befintlig infrastruktur uppgraderas.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| — | Design-PUE (dPUE) |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

—

Design-PUE (dPUE)

| — | Andel IKT-produkter eller IKT-tjänster som köpts av företaget och uppfyller specifika miljökriterier (t.ex. EU-miljömärket, EnergyStar) |
| --- | --- |

—

Andel IKT-produkter eller IKT-tjänster som köpts av företaget och uppfyller specifika miljökriterier (t.ex. EU-miljömärket, EnergyStar)

| — | Andel leverantörer med ett miljöledningssystem eller ett energihushållningssystem (t.ex. Emas-verifierat, ISO 14001 eller ISO 50001-certifierat) |
| --- | --- |

—

Andel leverantörer med ett miljöledningssystem eller ett energihushållningssystem (t.ex. Emas-verifierat, ISO 14001 eller ISO 50001-certifierat)

| — | Andel anläggningar som har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller urval och användning av ny it-utrustning/elutrustning/kylutrustning |
| --- | --- |

—

Andel anläggningar som har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller urval och användning av ny it-utrustning/elutrustning/kylutrustning

| — | Genomsnittlig verkningsgrad för UPS (anges av tillverkarna) |
| --- | --- |

—

Genomsnittlig verkningsgrad för UPS (anges av tillverkarna)

| — | Genomsnittlig effektfaktor (COP) för kylutrustning (anges av tillverkarna) |
| --- | --- |

—

Genomsnittlig effektfaktor (COP) för kylutrustning (anges av tillverkarna)

| — | All ny IKT-utrustning i datacentralen är miljömärkt enligt ISO typ I (t.ex. EU-miljömärket, Blå ängeln) eller Energy Star-märkt |
| --- | --- |

—

All ny IKT-utrustning i datacentralen är miljömärkt enligt ISO typ I (t.ex. EU-miljömärket, Blå ängeln) eller Energy Star-märkt

| — | Alla datacentraler har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller urval och användning av ny IKT-utrustning/nytt kylsystem/ny elutrustning/annan datacentralutrustning. |
| --- | --- |

—

Alla datacentraler har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller urval och användning av ny IKT-utrustning/nytt kylsystem/ny elutrustning/annan datacentralutrustning.

| — | UPS uppfyller kraven enligt uppförandekoden för UPS |
| --- | --- |

—

UPS uppfyller kraven enligt uppförandekoden för UPS

| — | Välj utrustning med en effektfaktor (COP) på 7 eller högre för vattenkylaggregat och 4 eller högre för kylsystem med direkt expansion (DX) |
| --- | --- |

—

Välj utrustning med en effektfaktor (COP) på 7 eller högre för vattenkylaggregat och 4 eller högre för kylsystem med direkt expansion (DX)

3.2.7   Bästa miljöledningspraxis för nybyggnation eller renovering av datacentraler

Avsnittet handlar om praxis för att förbättra energieffektiviteten i nya eller renoverade datacentraler.

3.2.7.1   Planering av nya datacentraler

När en datacentral byggs eller uppgraderas erbjuder planeringsfasen de största möjligheterna att säkerställa dess miljöprestanda. Datacentraler är ofta överdimensionerade för att möjliggöra framtida utvidgningar vilket leder till energiineffektivitet. I många fall kan byggnaden hindra datacentralen från att uppgraderas till ny och mer energieffektiv utrustning. Bästa miljöledningspraxis är att

| — | begränsa den fysiska infrastrukturens motståndskraft och tjänsternas tillgänglighet i enlighet med verksamhetskraven, |
| --- | --- |

—

begränsa den fysiska infrastrukturens motståndskraft och tjänsternas tillgänglighet i enlighet med verksamhetskraven,

| — | bygga en moduluppbyggd datacentral för att undvika överdimensionering och maximera infrastrukturens effektivitet under partiella och variabla lastförhållanden. |
| --- | --- |

—

bygga en moduluppbyggd datacentral för att undvika överdimensionering och maximera infrastrukturens effektivitet under partiella och variabla lastförhållanden.

Tillämplighet

Denna bästa miljöledningspraxis är allmänt tillämplig på alla företag i sektorn och mest relevant för lokala datacentraler samt datacentraler på mellannivå och i företagsklass. Att bygga en datacentral enligt en modulstruktur är särskilt relevant för stora datacentraler.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| — | Datacentralers energianvändning per golvyta (kWh/m2) |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

—

Datacentralers energianvändning per golvyta (kWh/m2)

| — | Design-PUE (dPUE) |
| --- | --- |

—

Design-PUE (dPUE)

| — | Andel anläggningar som har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller användning, förvaltning och planering av nybyggnation eller renovering av datacentraler |
| --- | --- |

—

Andel anläggningar som har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller användning, förvaltning och planering av nybyggnation eller renovering av datacentraler

Alla datacentraler har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller användning, förvaltning och planering av nybyggnation och renovering av datacentraler

3.2.7.2   Återanvändning av datacentralers spillvärme

I likhet med all elektrisk utrustning kräver it-utrustning strömförsörjning och producerar spillvärme under körning. Datacentraler producerar stora mängder spillvärme vilket är en möjlighet till återanvändning av värme. Bästa miljöledningspraxis är att

| — | återanvända spillvärme som produceras i vissa rum i datacentralen för att tillhandahålla lågvärdig värme till industri- eller kontorsutrymmen (inklusive andra delar av datacentralen). |
| --- | --- |

—

återanvända spillvärme som produceras i vissa rum i datacentralen för att tillhandahålla lågvärdig värme till industri- eller kontorsutrymmen (inklusive andra delar av datacentralen).

Tillämplighet

Denna bästa miljöledningspraxis kan tillämpas i stort av alla datacentraler oavsett storlek, nivå eller ändamål.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| — | Energiåteranvändningsfaktor (ERF) |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

—

Energiåteranvändningsfaktor (ERF)

| — | Energiåteranvändningseffektivitet (ERE) |
| --- | --- |

—

Energiåteranvändningseffektivitet (ERE)

| — | Andel anläggningar som har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller återanvändning av datacentralers spillvärme |
| --- | --- |

—

Andel anläggningar som har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller återanvändning av datacentralers spillvärme

| — | Alla datacentraler har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller återanvändning av datacentralers spillvärme. |
| --- | --- |

—

Alla datacentraler har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller återanvändning av datacentralers spillvärme.

3.2.7.3   Utformning av datacentralbyggnaden och fysisk utformning

Datacentralens fysiska utformning påverkar i hög grad dess kylsystems prestanda eftersom kylda områden (där rack är placerade) i onödan kan vara placerade nära interna värmekällor (t.ex. mekanisk eller elektrisk utrustning) eller i områden som värms upp av externa källor (t.ex. solstrålning). Bästa miljöledningspraxis är att

| — | minimera direkt solvärme i datacentralens kylda områden för att minimera kylbehovet, |
| --- | --- |

—

minimera direkt solvärme i datacentralens kylda områden för att minimera kylbehovet,

| — | lokalisera kylutrustning i lämpliga delar av datacentralen, till exempel områden med fri luftrörelse, områden med tillräckligt utrymme för att optimera kylningsprestanda, områden fria från hinder och fria från utrustning som genererar värme. |
| --- | --- |

—

lokalisera kylutrustning i lämpliga delar av datacentralen, till exempel områden med fri luftrörelse, områden med tillräckligt utrymme för att optimera kylningsprestanda, områden fria från hinder och fria från utrustning som genererar värme.

Tillämplighet

Denna bästa miljöledningspraxis är mest relevant vid byggande av nya datacentraler av företagsklass eftersom den syftar till att forma den nybyggda datacentralens utseende och struktur och kan vara kostsam att genomföra.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| — | Andel anläggningar som har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller fysisk utformning av datacentralbyggnaden |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

—

Andel anläggningar som har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller fysisk utformning av datacentralbyggnaden

| — | Alla datacentraler har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller fysisk utformning av datacentralbyggnaden |
| --- | --- |

—

Alla datacentraler har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller fysisk utformning av datacentralbyggnaden

3.2.7.4   Val av geografiskt läge för den nya datacentralen

Datacentralens geografiska läge har stor inverkan på den framtida koldioxid- och miljöpåverkan. Bästa praxis anses vara att

| — | prioritera tidigare exploaterad mark framför oexploaterad mark, |
| --- | --- |

—

prioritera tidigare exploaterad mark framför oexploaterad mark,

| — | välja en geografisk plats med miljöförhållanden som förbättrar sidoförvärmarnas prestanda, erbjuder möjligheter att installera utrustning för produktion av förnybar energi eller begränsa hot och naturkatastrofer, |
| --- | --- |

—

välja en geografisk plats med miljöförhållanden som förbättrar sidoförvärmarnas prestanda, erbjuder möjligheter att installera utrustning för produktion av förnybar energi eller begränsa hot och naturkatastrofer,

| — | placera datacentralen nära energi-, kylnings- och uppvärmningskällorna för att minimera energiförlusterna till följd av energitransport och erbjuda möjligheter till minskning av koldioxidutsläpp (användning av förnybar energi, spillvärme eller frikyla), |
| --- | --- |

—

placera datacentralen nära energi-, kylnings- och uppvärmningskällorna för att minimera energiförlusterna till följd av energitransport och erbjuda möjligheter till minskning av koldioxidutsläpp (användning av förnybar energi, spillvärme eller frikyla),

| — | minimera byggnadens miljöpåverkan (buller, estetiska effekter, behov av telekommunikationsnät och annan infrastruktur osv.). |
| --- | --- |

—

minimera byggnadens miljöpåverkan (buller, estetiska effekter, behov av telekommunikationsnät och annan infrastruktur osv.).

Tillämplighet

Bästa miljöledningspraxis är allmänt tillämplig på alla typer av företag inom sektorn, inklusive små och medelstora företag men mest relevant för datacentraler på mellannivå och i företagsklass.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| — | Andel nya anläggningar med gratis kylningslösningar (luftförvärmare, geotermisk kylning osv.) |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

—

Andel nya anläggningar med gratis kylningslösningar (luftförvärmare, geotermisk kylning osv.)

| — | Andel nya anläggningar med produktion av förnybar energi på plats (solcellspaneler, vindkraftverk osv.) |
| --- | --- |

—

Andel nya anläggningar med produktion av förnybar energi på plats (solcellspaneler, vindkraftverk osv.)

| — | Andel nya anläggningar med system för återanvändning av värme |
| --- | --- |

—

Andel nya anläggningar med system för återanvändning av värme

| — | Andel anläggningar som har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller datacentralers geografiska läge |
| --- | --- |

—

Andel anläggningar som har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller datacentralers geografiska läge

| — | Alla datacentraler har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade och frivilliga praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller datacentralers geografiska läge |
| --- | --- |

—

Alla datacentraler har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade och frivilliga praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller datacentralers geografiska läge

3.2.7.5   Användning av alternativa vattenkällor

Vatten används i datacentraler för två ändamål: Kylning och luftfuktning, som är nära förbundna med varandra. Avdunstningskylaggregat i synnerhet kräver betydande mängder vatten. Bästa miljöledningspraxis är att

| — | övervaka vattenförbrukningen från alla källor i alla datacentralutrymmen, |
| --- | --- |

—

övervaka vattenförbrukningen från alla källor i alla datacentralutrymmen,

| — | begränsa påverkan på dricksvattenresurser genom att använda andra källor än dricksvatten (regnvatten, avloppsvatten osv.). |
| --- | --- |

—

begränsa påverkan på dricksvattenresurser genom att använda andra källor än dricksvatten (regnvatten, avloppsvatten osv.).

Tillämplighet

Denna bästa miljöledningspraxis är relevant för stora datacentraler i företagsklass. Valet av kylsystemslösning beror på datacentralens storlek, som är nära kopplad till företagets verksamhet och storlek.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| — | Andel vatten som förbrukas i datacentraler per källa, t.ex. ledningsvatten, regnvatten eller icke kommunalt vatten |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

—

Andel vatten som förbrukas i datacentraler per källa, t.ex. ledningsvatten, regnvatten eller icke kommunalt vatten

| — | Vattenförbrukning i datacentralen per golvyta (m3 förbrukat/m2 i datacentralen) |
| --- | --- |

—

Vattenförbrukning i datacentralen per golvyta (m3 förbrukat/m2 i datacentralen)

| — | Effektiv vattenanvändning (WUE) |
| --- | --- |

—

Effektiv vattenanvändning (WUE)

| — | Andel anläggningar som har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller vattenkällor |
| --- | --- |

—

Andel anläggningar som har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller vattenkällor

| — | Alla datacentraler har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller vattenkällor |
| --- | --- |

—

Alla datacentraler har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller vattenkällor

3.3   Bästa miljöledningspraxis för elektroniska kommunikationsnät

I avsnittet beskrivs praxis som fokuserar på nätkonfigurationen för de olika element som bildar elektroniska kommunikationsinfrastrukturer och kommunikationsnät (12).

3.3.1   Förbättrad energihushållning i befintliga nät

På grund av variationer i slutanvändarnas efterfrågan varierar trafikbelastningen på elektroniska kommunikationsnät avsevärt över tid och rum. Energianvändningen för modern telekommunikationsutrustning är som högst när utrustningen drivs med maximal trafikbelastning men den minskar inte särskilt mycket när utrustningen är underutnyttjad. En stor del av nätets dagliga energiförbrukning används således för att tillhandahålla full systemkapacitet även när den faktiska trafikefterfrågan är mycket lägre. Bästa miljöledningspraxis är att

| — | mäta nätelementets energiförbrukning med hjälp av smarta energimätare och automatiserad analys, |
| --- | --- |

—

mäta nätelementets energiförbrukning med hjälp av smarta energimätare och automatiserad analys,

| — | använda smarta standbyfunktioner för att genomföra nätenergihantering och koppla om så många enheter som möjligt till lågenergiläge när trafikbelastningen är låg för att anpassa nätets totala kapacitet till efterfrågan, |
| --- | --- |

—

använda smarta standbyfunktioner för att genomföra nätenergihantering och koppla om så många enheter som möjligt till lågenergiläge när trafikbelastningen är låg för att anpassa nätets totala kapacitet till efterfrågan,

| — | använda dynamiska möjligheter till effektskalning för att anpassa nätutrustningens driftsläge till perioder med låg eller måttlig trafik, |
| --- | --- |

—

använda dynamiska möjligheter till effektskalning för att anpassa nätutrustningens driftsläge till perioder med låg eller måttlig trafik,

| — | utnyttja dynamisk tidtabellsöverföring för att bättre kunna hantera datatrafik och kontrollera mängden och tidpunkten för överföringen av datapaket, |
| --- | --- |

—

utnyttja dynamisk tidtabellsöverföring för att bättre kunna hantera datatrafik och kontrollera mängden och tidpunkten för överföringen av datapaket,

| — | tillhandahålla energimedvetna tjänster för att minska trafikefterfrågan vid toppbelastning samt nätets totala kapacitet. |
| --- | --- |

—

tillhandahålla energimedvetna tjänster för att minska trafikefterfrågan vid toppbelastning samt nätets totala kapacitet.

Tillämplighet

Tillämpligheten för de olika åtgärderna i denna bästa miljöledningspraxis visas i tabell 3.

Tabell 3

Tillämpning av bästa praxis som syftar till att förbättra energihushållningen i befintliga elektroniska kommunikationsnät (ECN)

| Teknik | Nätsegment | Nätverksteknik | Slutanvändarnas krav | Aktör |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Mätning av energiförbrukningen | Från stamnät till accessnät | Alla typer av teknik | Alla typer av slutanvändare | Operatörer av elektroniska kommunikationsnät (ECN) |
| Användning av smarta standbyfunktioner | Från stamnät till accessnät | Alla typer av teknik | Olämpligt för användare som behöver anslutningsstabilitet eller mycket kort återuppbyggnadstid. | Europeiska konkurrensnätverkets operatörer |
| Användning av dynamiska möjligheter till skalning av effekt | Från stamnät till accessnät | Alla typer av teknik | Alla typer av slutanvändare | Europeiska konkurrensnätverkets operatörer |
| Utnyttjande av dynamisk tidtabellsöverföring | Från stamnät till accessnät | Alla typer av teknik | Olämpligt för användare som kräver snabba överföringshastigheter | Europeiska konkurrensnätverkets operatörer |
| Tillhandahållande av energimedvetna tjänster | Från stamnät till accessnät | Alla typer av teknik | Olämpligt för användare som kräver tjänster av hög kvalitet. | ECN-operatörer och leverantörer av tjänster för informations- och kommunikationsteknik |

Teknik

Nätsegment

Nätverksteknik

Slutanvändarnas krav

Aktör

Mätning av energiförbrukningen

Från stamnät till accessnät

Alla typer av teknik

Alla typer av slutanvändare

Operatörer av elektroniska kommunikationsnät (ECN)

Användning av smarta standbyfunktioner

Från stamnät till accessnät

Alla typer av teknik

Olämpligt för användare som behöver anslutningsstabilitet eller mycket kort återuppbyggnadstid.

Europeiska konkurrensnätverkets operatörer

Användning av dynamiska möjligheter till skalning av effekt

Från stamnät till accessnät

Alla typer av teknik

Alla typer av slutanvändare

Europeiska konkurrensnätverkets operatörer

Utnyttjande av dynamisk tidtabellsöverföring

Från stamnät till accessnät

Alla typer av teknik

Olämpligt för användare som kräver snabba överföringshastigheter

Europeiska konkurrensnätverkets operatörer

Tillhandahållande av energimedvetna tjänster

Från stamnät till accessnät

Alla typer av teknik

Olämpligt för användare som kräver tjänster av hög kvalitet.

ECN-operatörer och leverantörer av tjänster för informations- och kommunikationsteknik

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| — | Genomsnittlig energiförbrukning per kund eller abonnent i kWh/kund eller abonnent (13) |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

—

Genomsnittlig energiförbrukning per kund eller abonnent i kWh/kund eller abonnent (13)

| — | Energieffektivitet (levererad datavolym/energiförbrukning) i bit/J för mobila/fasta nätdata |
| --- | --- |

—

Energieffektivitet (levererad datavolym/energiförbrukning) i bit/J för mobila/fasta nätdata

| — | Andel av nätets energianvändning som energiförbrukningen mäts för (i %) |
| --- | --- |

—

Andel av nätets energianvändning som energiförbrukningen mäts för (i %)

| — | Andel nätnoder som dynamiska lösningar för energihushållning (t.ex. dynamisk effektskala eller dynamisk planeringsöverföring) har införts för (i %) |
| --- | --- |

—

Andel nätnoder som dynamiska lösningar för energihushållning (t.ex. dynamisk effektskala eller dynamisk planeringsöverföring) har införts för (i %)

| — | Femtio procent av nätenergianvändningen övervakas i realtid på telekommunikationsanläggningar (basstationer och/eller fasta nätnoder) eller högre. |
| --- | --- |

—

Femtio procent av nätenergianvändningen övervakas i realtid på telekommunikationsanläggningar (basstationer och/eller fasta nätnoder) eller högre.

| — | Det finns ett energihushållningssystem för telekommunikationsnät |
| --- | --- |

—

Det finns ett energihushållningssystem för telekommunikationsnät

3.3.2   Förbättrad riskhantering för elektromagnetiska fält genom bedömning av och insyn i uppgifter

Elektromagnetiska fält (EMF) är ett allmänt problem i samband med de växande trådlösa näten. Strikta regler har fastställts och intensiva forskningsinsatser har utförts för att ta itu med denna fråga. Det är bästa praxis för telekomoperatörer att

| — | förbättra riskhanteringen för elektromagnetiska fält genom bedömning av och insyn i uppgifter om exponering för elektromagnetiska fält. |
| --- | --- |

—

förbättra riskhanteringen för elektromagnetiska fält genom bedömning av och insyn i uppgifter om exponering för elektromagnetiska fält.

Tillämplighet

Genomförandet av denna bästa miljöledningspraxis beror på innehållet i nationella bestämmelser om elektromagnetiska fält och på det lokala sammanhanget (förekomsten av föreningar mot exponering för elektromagnetiska fält, mediebevakning av frågor som rör elektromagnetiska fält, synlighet för antenner osv.). Det är mest relevant för nätoperatörer.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| — | Procentandel anläggningar som bedöms genom mätning med avseende på överensstämmelse med elektromagnetiska fält. |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

—

Procentandel anläggningar som bedöms genom mätning med avseende på överensstämmelse med elektromagnetiska fält.

| — | Procentandel anläggningar som regelbundet eller kontinuerligt övervakas (även med programvara) för efterlevnad av gränsvärdena för elektromagnetiska fält. |
| --- | --- |

—

Procentandel anläggningar som regelbundet eller kontinuerligt övervakas (även med programvara) för efterlevnad av gränsvärdena för elektromagnetiska fält.

| — | Procentandel av resultaten från de två ovannämnda indikatorerna som görs offentligt tillgängliga och transparenta för allmänheten (%). |
| --- | --- |

—

Procentandel av resultaten från de två ovannämnda indikatorerna som görs offentligt tillgängliga och transparenta för allmänheten (%).

Ej tillämpligt

3.3.3   Välja ut och införa mer energieffektiv utrustning för elektroniska kommunikationsnät

Både mobila nät och trådnät använder IKT-utrustning som kräver el och särskilda miljöförhållanden för att fungera korrekt. Operatörer inom elektronisk kommunikation (14) har möjlighet att välja ut och använda sådant material inom sina nät för att förbättra energieffektiviteten genom att välja och konfigurera lämplig utrustning. Bästa praxis är att

| — | bestämma sig för att välja ut och använda den mest energieffektiva IKT-utrustningen (radio, telekommunikation, bredband och it-utrustning) i telekommunikationsnät (mer energieffektiv teknik, energisparfunktioner osv.), |
| --- | --- |

—

bestämma sig för att välja ut och använda den mest energieffektiva IKT-utrustningen (radio, telekommunikation, bredband och it-utrustning) i telekommunikationsnät (mer energieffektiv teknik, energisparfunktioner osv.),

| — | välja att använda integrerade lösningar och multistandardlösningar i stället för flera enkelstandardsystem som fungerar parallellt och som inte är korrekt konfigurerade, |
| --- | --- |

—

välja att använda integrerade lösningar och multistandardlösningar i stället för flera enkelstandardsystem som fungerar parallellt och som inte är korrekt konfigurerade,

| — | bestämma sig för att välja ut och installera de mest energieffektiva kylsystemen i basstationer (t.ex. passiv kylning, enkla fläktar, värmeväxlare osv.) och centrala kontor (t.ex. blindplattor för varm hall/kall hall, varmluftsbehållare, luftledningar osv.), |
| --- | --- |

—

bestämma sig för att välja ut och installera de mest energieffektiva kylsystemen i basstationer (t.ex. passiv kylning, enkla fläktar, värmeväxlare osv.) och centrala kontor (t.ex. blindplattor för varm hall/kall hall, varmluftsbehållare, luftledningar osv.),

| — | bestämma sig för att välja ut och installera de mest energieffektiva UPS-enheterna (t.ex. högeffektiva UPS, moduluppbyggda UPS osv.) på basstationer och centrala kontor, |
| --- | --- |

—

bestämma sig för att välja ut och installera de mest energieffektiva UPS-enheterna (t.ex. högeffektiva UPS, moduluppbyggda UPS osv.) på basstationer och centrala kontor,

| — | välja att utforma telekommunikationsanläggningar som maximerar energieffektiviteten genom att överföra distribuerade funktioner till centrala servrar i trådnät, flytta radioutrustning närmare antennen och använda en lämplig utformning av UPS, |
| --- | --- |

—

välja att utforma telekommunikationsanläggningar som maximerar energieffektiviteten genom att överföra distribuerade funktioner till centrala servrar i trådnät, flytta radioutrustning närmare antennen och använda en lämplig utformning av UPS,

| — | använda programvara som möjliggör energibesparingar längs hela nätet för att genomföra virtualisering (för att öka delningen av utrustning och minska mängden maskinvaruutrustning som behövs) eller nätverksfunktioner (för att möjliggöra större flexibilitet och effektivitet i nätet). |
| --- | --- |

—

använda programvara som möjliggör energibesparingar längs hela nätet för att genomföra virtualisering (för att öka delningen av utrustning och minska mängden maskinvaruutrustning som behövs) eller nätverksfunktioner (för att möjliggöra större flexibilitet och effektivitet i nätet).

Tillämplighet

Tillämpligheten för åtgärderna i denna bästa miljöledningspraxis visas i tabell 4.

Tabell 4

Tillämpligheten för åtgärderna i denna bästa miljöledningspraxis

| Teknik | Nätsegment | Nätverksteknik | Slutanvändarnas krav | Aktör |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Välj mer energieffektiv IKT-utrustning (radio-, telekommunikations-, bredbands- och it-enheter) | Från stamnät till accessnät | Alla typer av teknik | Alla typer av slutanvändare | Europeiska konkurrensnätverkets operatörer och teknikleverantörer |
| Införa integrerade lösningar med flera standarder | Accessnät | Mobilnät | Alla typer av slutanvändare | Europeiska konkurrensnätverkets operatörer och installatörer |
| Välja och använda mer energieffektiva kylsystem | Från stamnät till accessnät | Alla typer av teknik | Alla typer av slutanvändare | Europeiska konkurrensnätverkets operatörer, teknikleverantörer och installatörer |
| Välja och använda mer energieffektiva UPS | Från stamnät till accessnät | Alla typer av teknik | Alla typer av slutanvändare | Europeiska konkurrensnätverkets operatörer, teknikleverantörer och installatörer |
| Utformning av energieffektivare telekommunikationsanläggningar | Accessnät | Alla typer av teknik | Alla typer av slutanvändare | Europeiska konkurrensnätverkets operatörer och installatörer |
| Använda programvara som möjliggör energibesparingar | Från stamnät till accessnät | Alla typer av teknik | Alla typer av slutanvändare | Europeiska konkurrensnätverkets operatörer |

Teknik

Nätsegment

Nätverksteknik

Slutanvändarnas krav

Aktör

Välj mer energieffektiv IKT-utrustning (radio-, telekommunikations-, bredbands- och it-enheter)

Från stamnät till accessnät

Alla typer av teknik

Alla typer av slutanvändare

Europeiska konkurrensnätverkets operatörer och teknikleverantörer

Införa integrerade lösningar med flera standarder

Accessnät

Mobilnät

Alla typer av slutanvändare

Europeiska konkurrensnätverkets operatörer och installatörer

Välja och använda mer energieffektiva kylsystem

Från stamnät till accessnät

Alla typer av teknik

Alla typer av slutanvändare

Europeiska konkurrensnätverkets operatörer, teknikleverantörer och installatörer

Välja och använda mer energieffektiva UPS

Från stamnät till accessnät

Alla typer av teknik

Alla typer av slutanvändare

Europeiska konkurrensnätverkets operatörer, teknikleverantörer och installatörer

Utformning av energieffektivare telekommunikationsanläggningar

Accessnät

Alla typer av teknik

Alla typer av slutanvändare

Europeiska konkurrensnätverkets operatörer och installatörer

Använda programvara som möjliggör energibesparingar

Från stamnät till accessnät

Alla typer av teknik

Alla typer av slutanvändare

Europeiska konkurrensnätverkets operatörer

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| — | Procentandel bredbandsutrustning som uppfyller kraven enligt uppförandekoden för bredband (15) när det gäller energiförbrukning |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

—

Procentandel bredbandsutrustning som uppfyller kraven enligt uppförandekoden för bredband (15) när det gäller energiförbrukning

| — | Procentandel utrustning som kan leverera dynamisk energihushållning |
| --- | --- |

—

Procentandel utrustning som kan leverera dynamisk energihushållning

| — | Andel basstationer med multistandardlösningar |
| --- | --- |

—

Andel basstationer med multistandardlösningar

| — | Andel basstationer med fjärradiohuvud eller aktivt antennsystem |
| --- | --- |

—

Andel basstationer med fjärradiohuvud eller aktivt antennsystem

| — | Andel anläggningar som är utrustade med maskinvara som uppfyller Etsi-standarden (16) |
| --- | --- |

—

Andel anläggningar som är utrustade med maskinvara som uppfyller Etsi-standarden (16)

| — | Andel anläggningar med icke-mekanisk kylning |
| --- | --- |

—

Andel anläggningar med icke-mekanisk kylning

| — | Temperaturen är satt till det högsta tillåtna värdet beroende på utrustningen på plats (ja/nej). |
| --- | --- |

—

Temperaturen är satt till det högsta tillåtna värdet beroende på utrustningen på plats (ja/nej).

| — | Genomsnittlig effektivitet för UPS-systemet |
| --- | --- |

—

Genomsnittlig effektivitet för UPS-systemet

| — | Genomsnittlig effektfaktor (COP) för kylsystem |
| --- | --- |

—

Genomsnittlig effektfaktor (COP) för kylsystem

| — | Hundra procent av den nya installerade bredbandsutrustningen uppfyller kraven enligt EU:s uppförandekod för bredbandsutrustning när det gäller energiförbrukning. |
| --- | --- |

—

Hundra procent av den nya installerade bredbandsutrustningen uppfyller kraven enligt EU:s uppförandekod för bredbandsutrustning när det gäller energiförbrukning.

| — | El-/energistationernas energieffektivitet är 96 % eller högre |
| --- | --- |

—

El-/energistationernas energieffektivitet är 96 % eller högre

| — | Välj utrustning med en effektfaktor (COP) på 7 eller högre för vattenkylaggregat och 4 eller högre för kylsystem med direkt expansion (DX) |
| --- | --- |

—

Välj utrustning med en effektfaktor (COP) på 7 eller högre för vattenkylaggregat och 4 eller högre för kylsystem med direkt expansion (DX)

3.3.4   Installation och uppgradering av telekommunikationsnät

Utöver installationen av ny energieffektiv utrustning i nätanläggningar kan organisationslösningar ge betydande energibesparingar, till exempel genom att se till att oanvänd utrustning stängs av samt att energi- och kylleveranser inte överdimensioneras utan optimeras till de faktiska behoven. Bästa praxis är att

| — | utnyttja teknikövergången (t.ex. utbyggnad av 5G-teknik i befintliga basstationer eller för fasta stationer som går över från kopparnät till fibernät) för att optimera nätanläggningarna, avveckla/stänga av den oanvända utrustningen, byta ut föråldrad utrustning, konfigurera kylsystemen korrekt osv., |
| --- | --- |

—

utnyttja teknikövergången (t.ex. utbyggnad av 5G-teknik i befintliga basstationer eller för fasta stationer som går över från kopparnät till fibernät) för att optimera nätanläggningarna, avveckla/stänga av den oanvända utrustningen, byta ut föråldrad utrustning, konfigurera kylsystemen korrekt osv.,

| — | införa en avvecklingsplan genom att integrera sådan praxis i en förvaltningsprocess som är inriktad på att uppgradera basstationer. |
| --- | --- |

—

införa en avvecklingsplan genom att integrera sådan praxis i en förvaltningsprocess som är inriktad på att uppgradera basstationer.

Tillämplighet

Denna bästa miljöledningspraxis är mer relevant för stora mobila företag som äger tusentals anläggningar och för nätoperatörer i landsbygdsområden (där anläggningarna är mer utspridda). Teleoperatörer och deras leverantörer som ansvarar för installation av IKT-utrustning är de viktigaste aktörerna som berörs av denna bästa miljöledningspraxis.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| — | Energieffektivitet för mobilnätsuppgifter (EEMN, DV) |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

—

Energieffektivitet för mobilnätsuppgifter (EEMN, DV)

| — | Täckning av mobilnät för energieffektivitet (EEMN, CoA) |
| --- | --- |

—

Täckning av mobilnät för energieffektivitet (EEMN, CoA)

| — | Effektivitet (energianvändning informations- och kommunikationsteknik/nätets totala energianvändning) |
| --- | --- |

—

Effektivitet (energianvändning informations- och kommunikationsteknik/nätets totala energianvändning)

| — | Mängd oanvänd eller ineffektiv utrustning som avvecklas och tas bort från basstationerna varje år (kg) |
| --- | --- |

—

Mängd oanvänd eller ineffektiv utrustning som avvecklas och tas bort från basstationerna varje år (kg)

| — | Övergång från kopparnät till fibernät (%) |
| --- | --- |

—

Övergång från kopparnät till fibernät (%)

| — | En plan och ett förvaltningsförfarande för optimering av alla befintliga nätanläggningar har fastställts (för att avlägsna oanvänd och ineffektiv utrustning, korrekt konfigurera kylsystem osv.). |
| --- | --- |

—

En plan och ett förvaltningsförfarande för optimering av alla befintliga nätanläggningar har fastställts (för att avlägsna oanvänd och ineffektiv utrustning, korrekt konfigurera kylsystem osv.).

3.3.5   Minska miljöpåverkan vid uppförande eller renovering av telekommunikationsnät

Infrastrukturer för telekommunikation och sändning av radio och tv orsakar störningar i grannskapet (estetisk påverkan, buller från generatorer och kylsystem osv.) och tar mark i anspråk (vilket kan medföra störningar på biologisk mångfald). För att begränsa sådan påverkan när ny infrastruktur byggs eller vid renovering av befintlig infrastruktur är det bästa miljöledningspraxis att

| — | planera kapacitet och prognostiserad efterfrågan före uppförande eller renovering, |
| --- | --- |

—

planera kapacitet och prognostiserad efterfrågan före uppförande eller renovering,

| — | samlokalisera infrastruktur för informations- och kommunikationsteknik för att begränsa antalet olika infrastrukturer, |
| --- | --- |

—

samlokalisera infrastruktur för informations- och kommunikationsteknik för att begränsa antalet olika infrastrukturer,

| — | lokalisera nätinfrastruktur (fasta ledningar, antenner, byggnader osv.) nära befintliga tillfartsvägar och utanför bevarandeområden, |
| --- | --- |

—

lokalisera nätinfrastruktur (fasta ledningar, antenner, byggnader osv.) nära befintliga tillfartsvägar och utanför bevarandeområden,

| — | installera bullerreducerande lösningar, t.ex. barriärer, absorberande material eller ljuddämpare. |
| --- | --- |

—

installera bullerreducerande lösningar, t.ex. barriärer, absorberande material eller ljuddämpare.

Tillämplighet

Tillämpligheten för åtgärderna i denna bästa miljöledningspraxis visas i tabell 5.

Tabell 5

Tillämpligheten för åtgärderna i denna bästa miljöledningspraxis

| Teknik | Nätsegment | Verksamhet | Aktör |
| --- | --- | --- | --- |
| Samlokalisering och gemensamt utnyttjande av infrastruktur | Radioaccessnät (RAN) | Nybyggnad och renovering | Nätoperatörer, ägare av annan infrastruktur |
| Placering nära befintliga tillfartsvägar och utanför bevarandeområden | All nätinfrastruktur | Nybyggnad | Nätoperatörer, lokala myndigheter |
| Installation av bullerreducerande lösningar | Basstationer och centralkontor (generatorer och kylsystem) | Nybyggnad och renovering | Nätoperatörer, lokala myndigheter |

Teknik

Nätsegment

Verksamhet

Aktör

Samlokalisering och gemensamt utnyttjande av infrastruktur

Radioaccessnät (RAN)

Nybyggnad och renovering

Nätoperatörer, ägare av annan infrastruktur

Placering nära befintliga tillfartsvägar och utanför bevarandeområden

All nätinfrastruktur

Nybyggnad

Nätoperatörer, lokala myndigheter

Installation av bullerreducerande lösningar

Basstationer och centralkontor (generatorer och kylsystem)

Nybyggnad och renovering

Nätoperatörer, lokala myndigheter

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| — | Andel anläggningar med passiv delning (%). |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

—

Andel anläggningar med passiv delning (%).

| — | Andel anläggningar med aktiv delning (%). |
| --- | --- |

—

Andel anläggningar med aktiv delning (%).

| — | Åtgärder för att minska visuella och miljömässiga effekter, t.ex. bullerreducerande lösningar när nya trådnät byggs (ja/nej). |
| --- | --- |

—

Åtgärder för att minska visuella och miljömässiga effekter, t.ex. bullerreducerande lösningar när nya trådnät byggs (ja/nej).

| — | Minst 30 % av anläggningarna delas med andra aktörer (när så är möjligt, t.ex. lagligt) |
| --- | --- |

—

Minst 30 % av anläggningarna delas med andra aktörer (när så är möjligt, t.ex. lagligt)

3.4   Förbättring av energi- och miljöprestanda inom andra sektorer (”miljöanpassning genom informations- och kommunikationsteknik”)

I detta avsnitt behandlas praxis som fokuserar på de mest relevanta möjligheterna för sektorn för telekommunikation och ICT-tjänster att bidra till att förbättra andra sektorers miljöprestanda.

3.4.1   Miljöanpassning med hjälp av informations- och kommunikationsteknik

Inom alla sektorer finns det fyra huvudsakliga drivkrafter för att minska utsläppen av växthusgaser och förbättra miljöprestanda i allmänhet genom informations- och kommunikationsteknik:

| — | Digitalisering och dematerialisering |
| --- | --- |

—

Digitalisering och dematerialisering

| — | Datainsamling och kommunikation |
| --- | --- |

—

Datainsamling och kommunikation

| — | Systemintegrering |
| --- | --- |

—

Systemintegrering

| — | Process-, aktivitets- och funktionsoptimering |
| --- | --- |

—

Process-, aktivitets- och funktionsoptimering

Dessa lösningar är nära förbundna med varandra och kompletterar varandra. De tillämpas i olika livscykelfaser under utvecklingen av tjänsterna eller produkterna, mellan utvecklingsfasen och användningsfasen och hos användaren.

Ur ett IKT-företags perspektiv och för var och en av dessa fyra viktigaste verktyg är det bästa praxis att

| — | fortsätta att utveckla nya lösningar som erbjuder möjligheter att minska miljöpåverkan (genom investeringar i forskning och utveckling, partnerskap med företag från andra sektorer osv.), |
| --- | --- |

—

fortsätta att utveckla nya lösningar som erbjuder möjligheter att minska miljöpåverkan (genom investeringar i forskning och utveckling, partnerskap med företag från andra sektorer osv.),

| — | hjälpa företag att sprida sådana lösningar i sin drift och verksamhet (genom att särskilt utforma lösningen i enlighet med sina kunders behov, genom att tillhandahålla utbildning och kommunikation osv.), |
| --- | --- |

—

hjälpa företag att sprida sådana lösningar i sin drift och verksamhet (genom att särskilt utforma lösningen i enlighet med sina kunders behov, genom att tillhandahålla utbildning och kommunikation osv.),

| — | införa dessa lösningar internt, om det är relevant. |
| --- | --- |

—

införa dessa lösningar internt, om det är relevant.

Tillämplighet

Bästa miljöledningspraxis är allmänt tillämplig på alla typer av företag inom denna sektor.

Samband mellan indikatorer för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass

| Indikatorer för miljöprestanda | Riktmärken för resultat i världsklass |
| --- | --- |
| — | Utsläpp av växthusgaser på grundval av protokollet om växthusgaser, scope 3-utsläpp |

Indikatorer för miljöprestanda

Riktmärken för resultat i världsklass

—

Utsläpp av växthusgaser på grundval av protokollet om växthusgaser, scope 3-utsläpp

| — | Antal innovativa dematerialiseringslösningar som föreslås för kunder |
| --- | --- |

—

Antal innovativa dematerialiseringslösningar som föreslås för kunder

| — | Andel produkter och tjänster (uttryckt i omsättning) som levereras digitalt till kunden |
| --- | --- |

—

Andel produkter och tjänster (uttryckt i omsättning) som levereras digitalt till kunden

| — | Ej tillämpligt |
| --- | --- |

—

Ej tillämpligt

4.   REKOMMENDERADE NYCKELTAL FÖR SEKTORSPECIFIKA MILJÖPRESTANDA

I tabell 4.1 förtecknas ett urval av nyckeltal för miljöprestanda för sektorn för telekommunikation och IKT-tjänster, tillsammans med tillhörande riktmärken och hänvisningar till relevant bästa miljöledningspraxis. De är undergrupper till alla indikatorer som anges i avsnitt 3.

Tabell 4.1

Nyckeltal för miljöprestanda och riktmärken för resultat i världsklass för sektorn för telekommunikation och ICT-tjänster

| Indikator | Vanliga enheter | Huvudsaklig målgrupp | Rekommenderad lägstanivå för övervakning | Relaterad kärnindikator i Emas
   (17) | Riktmärke för resultat i världsklass | Tillhörande bästa miljöledningspraxis
   (18) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bästa miljöledningspraxis för övergripande frågor |
| Införande av ett tillgångsförvaltningssystem, t.ex. certifierad enligt ISO 55001. | Ja/nej | Alla telekomföretag/IKT-företag | Anläggning | Materialeffektivitet | Företaget har ett globalt och integrerat kapitalförvaltningssystem, t.ex. certifierat enligt ISO 55001 | 3.1.1 |
| Andel verksamheter med ett avancerat miljöledningssystem som genomförts, t.ex. Emas-verifierade, ISO 14001-certifierade | Procent av anläggningar/verksamheter | Alla telekomföretag/IKT-företag | Anläggning | Alla | Hundra procent av verksamheterna genomför ett avancerat miljöledningssystem, t.ex. Emas-verifierade eller ISO 14001-certifierade | 3.1.1 |
| Andel verksamheter som mäter och övervakar energianvändning och vattenförbrukning samt avfallshantering | Procent av anläggningar/verksamheter | Alla telekomföretag/IKT-företag | Anläggning | Energieffektivitet, vatten, avfall | Hundra procent av verksamheten mäter och övervakar sin energianvändning och vattenförbrukning samt avfallshantering | 3.1.1 |
| Totala koldioxidutsläpp för scope 1 och 2 | Ton koldioxidekvivalenter | Alla telekomföretag/IKT-företag | Företag | Utsläpp | Företaget har uppnått koldioxidneutralitet (scope 1 och 2), bland annat genom användning av förnybar energi och koldioxidkompensation, efter att ha gjort allt för att förbättra energieffektiviteten | 3.1.1 |
| Andel produkter eller tjänster som köpts av företaget som uppfyller specifika miljökriterier (t.ex. EU-miljömärket, energimärkning av högsta klass, Energy Star, TCO-certifierade etc.) | % | Alla telekomföretag/IKT-företag | Företag | Alla | All IKT-utrustning som företaget köper in är miljömärkt enligt ISO typ I (t.ex. EU-miljömärket, Blå ängeln) (i förekommande fall), Energy Star eller EU:s kriterier för miljöanpassad offentlig upphandling (i förekommande fall). | 3.1.2 |
| Andel utrustning som köpts in av företaget enligt internationellt godkänd bästa praxis eller internationellt godkända krav (t.ex. EU:s uppförandekoder) | % | Alla telekomföretag/IKT-företag | Företag | Energieffektivitet | All bredbandsutrustning som företaget köper uppfyller kriterierna enligt EU:s uppförandekod för bredbandsutrustning | 3.1.2 |
| Andel förpackningar som företaget köper som är tillverkade av återvunnet material eller som tilldelats märkningen Forest Stewardship Council | % | Alla telekomföretag/IKT-företag | Företag | Materialeffektivitet, biologisk mångfald | Hundra procent av de förpackningar som köpts in av företaget är gjorda av återvunnet material eller har tilldelats märkningen Forest Stewardship Council | 3.1.2 |
| Andel av miljökriteriernas vikt i anbudsinfordringar | % | Alla telekomföretag/IKT-företag | Företag | Alla | Tio procent av anbudsvikten är avsedd för miljöprestanda vid inköp av IKT-utrustning | 3.1.2 |
| Andel IKT-produkter och IKT-tjänster som företaget tillhandahåller till kunder för vilka miljöinformation finns tillgänglig för slutanvändare | % | Alla telekomföretag/IKT-företag | Företag | Alla | Hundra procent av de produkter och tjänster som företaget tillhandahåller har relaterad miljöinformation tillgänglig för slutanvändarna | 3.1.2 |
| Användning av den totala ägandekostnaden som kriterium i anbudsinfordran | (ja/nej) | Alla telekomföretag/IKT-företag | Företag | Materialeffektivitet, energieffektivitet | Användning av den totala ägandekostnaden som kriterium i anbudsinfordran | 3.1.2 |
| Andel IKT-enheter för slutanvändare som har konfigurerats med optimal energihushållning vid installationen | % | Alla telekomföretag/IKT-företag | Anläggning | Energieffektivitet | Alla IKT-enheter för slutanvändare konfigureras med optimal energihushållning vid installationen | 3.1.3 |
| Andel IKT-enheter för slutanvändare som granskas på lämpligt sätt när det gäller energihushållning (t.ex. årligen, endast en gång under produktens livslängd osv.) | % | Alla telekomföretag/IKT-företag | Anläggning | Energieffektivitet | Alla IKT-enheter för slutanvändare har granskats med avseende på energihushållning minst en gång under sin livslängd | 3.1.3 |
| Andel personal som minst en gång utbildats om energibesparingar | % | Alla telekomföretag/IKT-företag | Anläggning | Energieffektivitet | All personal har utbildats minst en gång om energibesparingar. | 3.1.3 |
| Andel förnybar el som köps (med ursprungsgarantier) av den totala elanvändningen
  Andel förnybar el producerad på plats av den totala elanvändningen | % | Alla telekomföretag/IKT-företag | Företag | Energieffektivitet | Hundra procent av den el som förbrukas kommer från förnybara energikällor (antingen inköpt eller producerad på plats). | 3.1.4 |
| Andel enheter eller anläggningar med ett certifierat system för avfallsfri hantering eller med ett certifierat system för förvaltning av tillgångar (% av enheter/anläggningar) | % | Alla telekomföretag/IKT-företag | Anläggning | Avfall
  Materialeffektivitet | Hundra procent av anläggningarna har ett certifierat system för avfallsfri hantering eller ett certifierat system för förvaltning av tillgångar | 3.1.5 |
| Andel IKT-avfall som genereras från egen verksamhet och som återanvänds, renoveras eller skickas till materialåtervinning | % | Alla telekomföretag/IKT-företag | Anläggning | Avfall
  Materialeffektivitet | Nittio procent av den egna IKT-utrustningen återanvänds, renoveras eller skickas till materialåtervinning | 3.1.5 |
| Andel avfall som utgörs av eller innehåller elektriska eller elektroniska utrustning eller IKT-avfall som härrör från kunder och som återanvänds, renoveras eller skickas till materialåtervinning | % | Alla telekomföretag/IKT-företag | Anläggning | Avfall
  Materialeffektivitet | Trettio procent av IKT-utrustningen från kunder tas tillbaka och återanvänds, renoveras eller skickas till materialåtervinning (för IKT-företag som tillhandahåller utrustning till kunder) | 3.1.5 |
| Mängd IKT-avfall som skickas till deponi | ton/år | Alla telekomföretag/IKT-företag | Anläggning | Avfall | Inget IKT-avfall skickas till deponi | 3.1.5 |
| Andel anläggningar som har genomfört bästa praxis enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller utveckling och införande av nya it-tjänster | % | Alla telekomföretag/IKT-företag | Anläggning | Energieffektivitet | Alla datacentraler har genomfört bästa praxis enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller utveckling och införande av nya it-tjänster. | 3.1.6 |
| Andel programvaruutvecklare (personal) som utbildats i energieffektiv programvara | % | Alla telekomföretag/IKT-företag | Företag | Energieffektivitet | All personal (programvaruutvecklare) har utbildats i energieffektiv programvara. | 3.1.6 |
| Andel nyutvecklad programvara för vilken energiprestanda har använts som utvecklingskriterium (%). | % | Alla telekomföretag/IKT-företag | Företag | Energieffektivitet | Minst ett projekt för att minimera efterfrågan på datatrafik med hjälp av grön programvara genomfördes under året | 3.1.6 |
| Bästa miljöledningspraxis för datacentraler |
| NyckeltalDCEM Globala nyckeltal för datacentraler enligt Etsi-standarden | | Datacentraloperatörer | Anläggning | Energieffektivitet | NyckeltalDCP för befintliga datacentraler är lika med eller lägre än 1,5 | 3.2.1 |
| Andel anläggningar som har ett energiledningssystem som är certifierat enligt ISO 50001 eller integrerat i Emas eller som följer EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 | % | Datacentraloperatörer | Anläggning | Energieffektivitet | Alla datacentraler har ett energihushållningssystem som är certifierat enligt ISO 50001, integrerat i Emas eller som uppfyller de minimikrav som anges i EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 | 3.2.1 |
| Andel datacentraler som har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller datahantering och datalagring samt förvaltning av befintlig IKT-utrustning och dito IKT-tjänster | % | Datacentraloperatörer | Anläggning | Energieffektivitet | Alla datacentraler har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller datahantering och datalagring samt förvaltning av befintlig IKT-utrustning och dito IKT-tjänster | 3.2.2 |
| Andel rack som är installerade med varmhalls-/kallhallskonfiguration (med inneslutning) | % | Datacentraloperatörer | Anläggning | Energieffektivitet | Hundra procent av nya rack är installerade med varmhalls-/kallhallskonfiguration (med inneslutning). | 3.2.3 |
| Andel datacentraler som har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller hantering och utformning av luftflöden | % | Datacentraloperatörer | Anläggning | Energieffektivitet | Alla datacentraler har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller hantering och utformning av luftflöden samt installation av IKT-utrustning för att optimera hanteringen av luftflöden | 3.2.3 |
| COP (effektfaktor): genomsnittlig kyllast (kW)/genomsnittlig kyleffekt (kW) | – | Datacentraloperatörer | Anläggning | Energieffektivitet | Välj utrustning med en effektfaktor (COP) på 7 eller högre för vattenkylaggregat och 4 eller högre för kylsystem med direkt expansion (DX) | 3.2.4,
  3.3.1,
  3.5.3 |
| Andel datacentraler som har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet (delarna 5.2, 5.4 och 5.5) eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller kylstyrning | % | Datacentraloperatörer | Anläggning | Energieffektivitet | Alla datacentraler har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet (delarna 5.2, 5.4 och 5.5) eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller kylstyrning | 3.2.4 |
| Andel datacentraler som har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller temperatur- och fuktighetsinställningar | % | Datacentraloperatörer | Anläggning | Energieffektivitet | Alla datacentraler har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller temperatur- och fuktighetsinställningar | 3.2.5 |
| Design-PUE (dPUE) | – | Datacentraloperatörer | Anläggning | Energieffektivitet | – | 3.2.6.1, 3.4.1 |
| Andel IKT-produkter eller IKT-tjänster som köpts av företaget och uppfyller specifika miljökriterier (t.ex. EU-miljömärket, EnergyStar) | % | Datacentraloperatörer | Anläggning | Energieffektivitet
  Materialeffektivitet | All ny IKT-utrustning i datacentralen är miljömärkt enligt ISO typ I (t.ex. EU-miljömärket, Blå ängeln) eller Energy Star-märkt | 3.2.7.1 |
| Andel anläggningar som har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller urval och användning av ny it-utrustning/elutrustning/kylutrustning | % | Datacentraloperatörer | Anläggning | Energieffektivitet | Alla datacentraler har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller urval och användning av ny IKT-utrustning/nytt kylsystem/ny elutrustning/annan datacentralutrustning | 3.2.6.1 |
| Genomsnittlig verkningsgrad för UPS (anges av tillverkarna) | – | Datacentraloperatörer | Anläggning | Energieffektivitet | UPS uppfyller kraven enligt uppförandekoden för UPS | 3.2.6.1 |
| Andel anläggningar som har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/FprTR 50600-99-1 när det gäller användning, förvaltning och planering av nybyggnation eller renovering av datacentraler | % | Datacentraloperatörer | Anläggning | Materialeffektivitet, energieffektivitet | Alla datacentraler har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller användning, förvaltning och planering av nybyggnation och renovering av datacentraler | 3.2.7.1 |
| Andel anläggningar som har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller återanvändning av datacentralers spillvärme | % | Datacentraloperatörer | Anläggning | Energieffektivitet | Alla datacentraler har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller återanvändning av datacentralers spillvärme | 3.2.7.2 |
| Andel anläggningar som har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller fysisk utformning av datacentralbyggnaden | % | Datacentraloperatörer | Anläggning | Energieffektivitet | Alla datacentraler har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller fysisk utformning av datacentralbyggnaden | 3.2.7.3 |
| Andel anläggningar som har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller datacentralers geografiska läge | % | Datacentraloperatörer | Anläggning | Energieffektivitet | Alla datacentraler har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade och frivilliga praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller datacentralers geografiska läge | 3.2.7.4 |
| Vattenförbrukning i datacentralen per golvyta (m3 förbrukat/m2 i datacentralen) | | Datacentraloperatörer | Anläggning | Vatten | – | 3.2.7.5 |
| Andel anläggningar som har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller vattenkällor | % | Datacentraloperatörer | Anläggning | Vatten | Alla datacentraler har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller vattenkällor | 3.2.7.5 |
| Bästa miljöledningspraxis för elektroniska kommunikationsnät |
| Andel av nätets energianvändning som energiförbrukningen mäts för | % | Nätoperatörer | Anläggning | Energieffektivitet | Femtio procent av nätenergianvändningen övervakas i realtid på telekommunikationsanläggningar (basstationer och/eller fasta nätnoder) eller högre. | 3.3.1 |
| Genomsnittlig energiförbrukning per kund eller abonnent
  (Obs! Denna indikator lämpar sig inte som riktmärke mellan olika typer av operatörer.). | kWh/kund eller abonnent | Nätoperatörer | Anläggning | Energieffektivitet | Det finns ett energihushållningssystem för telekommunikationsnät | 3.3.1 |
| Procentandel anläggningar som bedömts genom mätning med avseende på efterlevnad av gränsvärden för elektromagnetiska fält | % | Nätoperatörer | Anläggning | Utsläpp | – | 3.3.2 |
| Procentandel bredbandsutrustning som uppfyller kraven enligt uppförandekoden för bredband när det gäller energiförbrukning | % | Nätoperatörer | Anläggning | Energieffektivitet | Hundra procent av den nya installerade bredbandsutrustningen uppfyller kraven enligt EU:s uppförandekod för bredbandsutrustning när det gäller energiförbrukning. | 3.3.3 |
| Genomsnittlig effektivitet för UPS-systemet | % | Nätoperatörer | Anläggning | Energieffektivitet | El-/energistationernas energieffektivitet är 96 % eller högre | 3.3.3 |
| Mängd oanvänd eller ineffektiv utrustning som avvecklats och avlägsnats från basstationer varje år | kg | Nätoperatörer | Anläggning | Materialeffektivitet
  Energieffektivitet | En plan och ett förvaltningsförfarande för optimering av alla befintliga nätanläggningar har fastställts (för att avlägsna oanvänd och ineffektiv utrustning, korrekt konfigurera kylsystem osv.). | 3.3.4 |
| Andel anläggningar med passiv delning | % | Nätoperatörer | Anläggning | Materialeffektivitet | Minst 30 % av anläggningarna delas med andra aktörer (när så är möjligt, t.ex. lagligt) | 3.3.5 |
| Miljöanpassning genom bästa miljöledningspraxis som baseras på informations- och kommunikationsteknik |
| Utsläpp av växthusgaser på grundval av protokollet om växthusgaser, scope 3-utsläpp | Ton koldioxidekvivalenter | Alla telekomföretag/IKT-företag | Företag | Utsläpp | Ej tillämpligt | 3.4.1 |

Indikator

Vanliga enheter

Huvudsaklig målgrupp

Rekommenderad lägstanivå för övervakning

Relaterad kärnindikator i Emas
   (17)

Riktmärke för resultat i världsklass

Tillhörande bästa miljöledningspraxis
   (18)

Bästa miljöledningspraxis för övergripande frågor

Införande av ett tillgångsförvaltningssystem, t.ex. certifierad enligt ISO 55001.

Ja/nej

Alla telekomföretag/IKT-företag

Anläggning

Materialeffektivitet

Företaget har ett globalt och integrerat kapitalförvaltningssystem, t.ex. certifierat enligt ISO 55001

3.1.1

Andel verksamheter med ett avancerat miljöledningssystem som genomförts, t.ex. Emas-verifierade, ISO 14001-certifierade

Procent av anläggningar/verksamheter

Alla telekomföretag/IKT-företag

Anläggning

Alla

Hundra procent av verksamheterna genomför ett avancerat miljöledningssystem, t.ex. Emas-verifierade eller ISO 14001-certifierade

3.1.1

Andel verksamheter som mäter och övervakar energianvändning och vattenförbrukning samt avfallshantering

Procent av anläggningar/verksamheter

Alla telekomföretag/IKT-företag

Anläggning

Energieffektivitet, vatten, avfall

Hundra procent av verksamheten mäter och övervakar sin energianvändning och vattenförbrukning samt avfallshantering

3.1.1

Totala koldioxidutsläpp för scope 1 och 2

Ton koldioxidekvivalenter

Alla telekomföretag/IKT-företag

Företag

Utsläpp

Företaget har uppnått koldioxidneutralitet (scope 1 och 2), bland annat genom användning av förnybar energi och koldioxidkompensation, efter att ha gjort allt för att förbättra energieffektiviteten

3.1.1

Andel produkter eller tjänster som köpts av företaget som uppfyller specifika miljökriterier (t.ex. EU-miljömärket, energimärkning av högsta klass, Energy Star, TCO-certifierade etc.)

%

Alla telekomföretag/IKT-företag

Företag

Alla

All IKT-utrustning som företaget köper in är miljömärkt enligt ISO typ I (t.ex. EU-miljömärket, Blå ängeln) (i förekommande fall), Energy Star eller EU:s kriterier för miljöanpassad offentlig upphandling (i förekommande fall).

3.1.2

Andel utrustning som köpts in av företaget enligt internationellt godkänd bästa praxis eller internationellt godkända krav (t.ex. EU:s uppförandekoder)

%

Alla telekomföretag/IKT-företag

Företag

Energieffektivitet

All bredbandsutrustning som företaget köper uppfyller kriterierna enligt EU:s uppförandekod för bredbandsutrustning

3.1.2

Andel förpackningar som företaget köper som är tillverkade av återvunnet material eller som tilldelats märkningen Forest Stewardship Council

%

Alla telekomföretag/IKT-företag

Företag

Materialeffektivitet, biologisk mångfald

Hundra procent av de förpackningar som köpts in av företaget är gjorda av återvunnet material eller har tilldelats märkningen Forest Stewardship Council

3.1.2

Andel av miljökriteriernas vikt i anbudsinfordringar

%

Alla telekomföretag/IKT-företag

Företag

Alla

Tio procent av anbudsvikten är avsedd för miljöprestanda vid inköp av IKT-utrustning

3.1.2

Andel IKT-produkter och IKT-tjänster som företaget tillhandahåller till kunder för vilka miljöinformation finns tillgänglig för slutanvändare

%

Alla telekomföretag/IKT-företag

Företag

Alla

Hundra procent av de produkter och tjänster som företaget tillhandahåller har relaterad miljöinformation tillgänglig för slutanvändarna

3.1.2

Användning av den totala ägandekostnaden som kriterium i anbudsinfordran

(ja/nej)

Alla telekomföretag/IKT-företag

Företag

Materialeffektivitet, energieffektivitet

Användning av den totala ägandekostnaden som kriterium i anbudsinfordran

3.1.2

Andel IKT-enheter för slutanvändare som har konfigurerats med optimal energihushållning vid installationen

%

Alla telekomföretag/IKT-företag

Anläggning

Energieffektivitet

Alla IKT-enheter för slutanvändare konfigureras med optimal energihushållning vid installationen

3.1.3

Andel IKT-enheter för slutanvändare som granskas på lämpligt sätt när det gäller energihushållning (t.ex. årligen, endast en gång under produktens livslängd osv.)

%

Alla telekomföretag/IKT-företag

Anläggning

Energieffektivitet

Alla IKT-enheter för slutanvändare har granskats med avseende på energihushållning minst en gång under sin livslängd

3.1.3

Andel personal som minst en gång utbildats om energibesparingar

%

Alla telekomföretag/IKT-företag

Anläggning

Energieffektivitet

All personal har utbildats minst en gång om energibesparingar.

3.1.3

Andel förnybar el som köps (med ursprungsgarantier) av den totala elanvändningen

Andel förnybar el producerad på plats av den totala elanvändningen

%

Alla telekomföretag/IKT-företag

Företag

Energieffektivitet

Hundra procent av den el som förbrukas kommer från förnybara energikällor (antingen inköpt eller producerad på plats).

3.1.4

Andel enheter eller anläggningar med ett certifierat system för avfallsfri hantering eller med ett certifierat system för förvaltning av tillgångar (% av enheter/anläggningar)

%

Alla telekomföretag/IKT-företag

Anläggning

Avfall

Materialeffektivitet

Hundra procent av anläggningarna har ett certifierat system för avfallsfri hantering eller ett certifierat system för förvaltning av tillgångar

3.1.5

Andel IKT-avfall som genereras från egen verksamhet och som återanvänds, renoveras eller skickas till materialåtervinning

%

Alla telekomföretag/IKT-företag

Anläggning

Avfall

Materialeffektivitet

Nittio procent av den egna IKT-utrustningen återanvänds, renoveras eller skickas till materialåtervinning

3.1.5

Andel avfall som utgörs av eller innehåller elektriska eller elektroniska utrustning eller IKT-avfall som härrör från kunder och som återanvänds, renoveras eller skickas till materialåtervinning

%

Alla telekomföretag/IKT-företag

Anläggning

Avfall

Materialeffektivitet

Trettio procent av IKT-utrustningen från kunder tas tillbaka och återanvänds, renoveras eller skickas till materialåtervinning (för IKT-företag som tillhandahåller utrustning till kunder)

3.1.5

Mängd IKT-avfall som skickas till deponi

ton/år

Alla telekomföretag/IKT-företag

Anläggning

Avfall

Inget IKT-avfall skickas till deponi

3.1.5

Andel anläggningar som har genomfört bästa praxis enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller utveckling och införande av nya it-tjänster

%

Alla telekomföretag/IKT-företag

Anläggning

Energieffektivitet

Alla datacentraler har genomfört bästa praxis enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller utveckling och införande av nya it-tjänster.

3.1.6

Andel programvaruutvecklare (personal) som utbildats i energieffektiv programvara

%

Alla telekomföretag/IKT-företag

Företag

Energieffektivitet

All personal (programvaruutvecklare) har utbildats i energieffektiv programvara.

3.1.6

Andel nyutvecklad programvara för vilken energiprestanda har använts som utvecklingskriterium (%).

%

Alla telekomföretag/IKT-företag

Företag

Energieffektivitet

Minst ett projekt för att minimera efterfrågan på datatrafik med hjälp av grön programvara genomfördes under året

3.1.6

Bästa miljöledningspraxis för datacentraler

NyckeltalDCEM Globala nyckeltal för datacentraler enligt Etsi-standarden

Datacentraloperatörer

Anläggning

Energieffektivitet

NyckeltalDCP för befintliga datacentraler är lika med eller lägre än 1,5

3.2.1

Andel anläggningar som har ett energiledningssystem som är certifierat enligt ISO 50001 eller integrerat i Emas eller som följer EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1

%

Datacentraloperatörer

Anläggning

Energieffektivitet

Alla datacentraler har ett energihushållningssystem som är certifierat enligt ISO 50001, integrerat i Emas eller som uppfyller de minimikrav som anges i EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1

3.2.1

Andel datacentraler som har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller datahantering och datalagring samt förvaltning av befintlig IKT-utrustning och dito IKT-tjänster

%

Datacentraloperatörer

Anläggning

Energieffektivitet

Alla datacentraler har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller datahantering och datalagring samt förvaltning av befintlig IKT-utrustning och dito IKT-tjänster

3.2.2

Andel rack som är installerade med varmhalls-/kallhallskonfiguration (med inneslutning)

%

Datacentraloperatörer

Anläggning

Energieffektivitet

Hundra procent av nya rack är installerade med varmhalls-/kallhallskonfiguration (med inneslutning).

3.2.3

Andel datacentraler som har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller hantering och utformning av luftflöden

%

Datacentraloperatörer

Anläggning

Energieffektivitet

Alla datacentraler har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller hantering och utformning av luftflöden samt installation av IKT-utrustning för att optimera hanteringen av luftflöden

3.2.3

COP (effektfaktor): genomsnittlig kyllast (kW)/genomsnittlig kyleffekt (kW)

–

Datacentraloperatörer

Anläggning

Energieffektivitet

Välj utrustning med en effektfaktor (COP) på 7 eller högre för vattenkylaggregat och 4 eller högre för kylsystem med direkt expansion (DX)

3.2.4,

3.3.1,

3.5.3

Andel datacentraler som har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet (delarna 5.2, 5.4 och 5.5) eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller kylstyrning

%

Datacentraloperatörer

Anläggning

Energieffektivitet

Alla datacentraler har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet (delarna 5.2, 5.4 och 5.5) eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller kylstyrning

3.2.4

Andel datacentraler som har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller temperatur- och fuktighetsinställningar

%

Datacentraloperatörer

Anläggning

Energieffektivitet

Alla datacentraler har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller temperatur- och fuktighetsinställningar

3.2.5

Design-PUE (dPUE)

–

Datacentraloperatörer

Anläggning

Energieffektivitet

–

3.2.6.1, 3.4.1

Andel IKT-produkter eller IKT-tjänster som köpts av företaget och uppfyller specifika miljökriterier (t.ex. EU-miljömärket, EnergyStar)

%

Datacentraloperatörer

Anläggning

Energieffektivitet

Materialeffektivitet

All ny IKT-utrustning i datacentralen är miljömärkt enligt ISO typ I (t.ex. EU-miljömärket, Blå ängeln) eller Energy Star-märkt

3.2.7.1

Andel anläggningar som har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller urval och användning av ny it-utrustning/elutrustning/kylutrustning

%

Datacentraloperatörer

Anläggning

Energieffektivitet

Alla datacentraler har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller urval och användning av ny IKT-utrustning/nytt kylsystem/ny elutrustning/annan datacentralutrustning

3.2.6.1

Genomsnittlig verkningsgrad för UPS (anges av tillverkarna)

–

Datacentraloperatörer

Anläggning

Energieffektivitet

UPS uppfyller kraven enligt uppförandekoden för UPS

3.2.6.1

Andel anläggningar som har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/FprTR 50600-99-1 när det gäller användning, förvaltning och planering av nybyggnation eller renovering av datacentraler

%

Datacentraloperatörer

Anläggning

Materialeffektivitet, energieffektivitet

Alla datacentraler har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller användning, förvaltning och planering av nybyggnation och renovering av datacentraler

3.2.7.1

Andel anläggningar som har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller återanvändning av datacentralers spillvärme

%

Datacentraloperatörer

Anläggning

Energieffektivitet

Alla datacentraler har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller återanvändning av datacentralers spillvärme

3.2.7.2

Andel anläggningar som har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller fysisk utformning av datacentralbyggnaden

%

Datacentraloperatörer

Anläggning

Energieffektivitet

Alla datacentraler har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller fysisk utformning av datacentralbyggnaden

3.2.7.3

Andel anläggningar som har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller datacentralers geografiska läge

%

Datacentraloperatörer

Anläggning

Energieffektivitet

Alla datacentraler har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade och frivilliga praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller datacentralers geografiska läge

3.2.7.4

Vattenförbrukning i datacentralen per golvyta (m3 förbrukat/m2 i datacentralen)

Datacentraloperatörer

Anläggning

Vatten

–

3.2.7.5

Andel anläggningar som har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller vattenkällor

%

Datacentraloperatörer

Anläggning

Vatten

Alla datacentraler har genomfört den förväntade minimipraxisen enligt EU:s uppförandekod för datacentralers energieffektivitet eller den förväntade praxisen enligt CLC/TR 50600-99-1 när det gäller vattenkällor

3.2.7.5

Bästa miljöledningspraxis för elektroniska kommunikationsnät

Andel av nätets energianvändning som energiförbrukningen mäts för

%

Nätoperatörer

Anläggning

Energieffektivitet

Femtio procent av nätenergianvändningen övervakas i realtid på telekommunikationsanläggningar (basstationer och/eller fasta nätnoder) eller högre.

3.3.1

Genomsnittlig energiförbrukning per kund eller abonnent

(Obs! Denna indikator lämpar sig inte som riktmärke mellan olika typer av operatörer.).

kWh/kund eller abonnent

Nätoperatörer

Anläggning

Energieffektivitet

Det finns ett energihushållningssystem för telekommunikationsnät

3.3.1

Procentandel anläggningar som bedömts genom mätning med avseende på efterlevnad av gränsvärden för elektromagnetiska fält

%

Nätoperatörer

Anläggning

Utsläpp

–

3.3.2

Procentandel bredbandsutrustning som uppfyller kraven enligt uppförandekoden för bredband när det gäller energiförbrukning

%

Nätoperatörer

Anläggning

Energieffektivitet

Hundra procent av den nya installerade bredbandsutrustningen uppfyller kraven enligt EU:s uppförandekod för bredbandsutrustning när det gäller energiförbrukning.

3.3.3

Genomsnittlig effektivitet för UPS-systemet

%

Nätoperatörer

Anläggning

Energieffektivitet

El-/energistationernas energieffektivitet är 96 % eller högre

3.3.3

Mängd oanvänd eller ineffektiv utrustning som avvecklats och avlägsnats från basstationer varje år

kg

Nätoperatörer

Anläggning

Materialeffektivitet

Energieffektivitet

En plan och ett förvaltningsförfarande för optimering av alla befintliga nätanläggningar har fastställts (för att avlägsna oanvänd och ineffektiv utrustning, korrekt konfigurera kylsystem osv.).

3.3.4

Andel anläggningar med passiv delning

%

Nätoperatörer

Anläggning

Materialeffektivitet

Minst 30 % av anläggningarna delas med andra aktörer (när så är möjligt, t.ex. lagligt)

3.3.5

Miljöanpassning genom bästa miljöledningspraxis som baseras på informations- och kommunikationsteknik

Utsläpp av växthusgaser på grundval av protokollet om växthusgaser, scope 3-utsläpp

Ton koldioxidekvivalenter

Alla telekomföretag/IKT-företag

Företag

Utsläpp

Ej tillämpligt

3.4.1

---

(1)  Vetenskaps- och policyrapporten finns tillgänglig för allmänheten på JRC:s webbplats: https://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/telecom.html. Slutsatserna om bästa miljöledningspraxis och dess tillämpbarhet, de specifika indikatorerna för miljöprestanda och riktmärkena för resultat i världsklass som presenteras i detta sektorspecifika referensdokument bygger på de resultat som beskrivs i vetenskaps- och policyrapporten. All bakgrundsinformation och alla tekniska detaljer finns i rapporten.

(2)  Rådets förordning (EEG) nr 1836/93 av den 29 juni 1993 om frivilligt deltagande för industriföretag i gemenskapens miljöstyrnings- och miljörevisionsordning (EGT L 168, 10.7.1993, s. 1).

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 761/2001 av den 19 mars 2001 om frivilligt deltagande för organisationer i gemenskapens miljölednings- och miljörevisionsordning (Emas) (EGT L 114, 24.4.2001, s. 1).

(4)  Enligt punkt B.f i bilaga IV till Emas-förordningen ska miljöredovisningen innehålla en ”sammanfattning av tillgängliga uppgifter om organisationens miljöprestanda med avseende på dess betydande miljöpåverkan. Rapporteringen ska avse både de kärnindikatorer för miljöprestanda och de specifika indikatorer för miljöprestanda som anges i avsnitt C. Om övergripande och detaljerade miljömål finns ska respektive uppgifter rapporteras.” I punkt C.3 i bilaga IV anges följande: ”Varje organisation ska också årligen rapportera om sin prestanda när det gäller betydande direkta och indirekta miljöaspekter och miljökonsekvenser som är förknippade med dess kärnverksamhet, som är mätbara och verifierbara, och som inte redan omfattas av kärnindikatorerna. [...] I förekommande fall ska organisationen ta hänsyn till sektorspecifika referensdokument som avses i artikel 46 för att underlätta identifieringen av relevanta sektorspecifika indikatorer.”

(5)  En detaljerad beskrivning av varje exempel på bästa praxis, med praktisk vägledning om tillämpningen, finns i den rapport om bästa praxis som offentliggjorts av JRC på webbplatsen http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/BEMP_Telecom_FinalReport.pdf.

Organisationer som är intresserade av att veta mer om den bästa praxis som beskrivs i detta sektorspecifika referensdokument uppmanas att läsa denna rapport.

(6)  Observera att den europeiska kodexen för elektronisk kommunikation (se Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/1972 av den 11 december 2018 om inrättande av en europeisk kodex för elektronisk kommunikation) som medger att konvergensen mellan sektorerna för telekommunikation, media och informationsteknik nu fastställer gemensamma regler för den bredare sektorn, inbegripet t.ex. radio- och tv-sändningar. Om det är relevant och i tillämpliga fall nämns bästa miljöledningspraxis i den nya nomenklaturen.

(7)  Rapporten om bästa praxis för sektorn för tillverkning av elektrisk och elektronisk utrustning håller på att utarbetas och kommer att finnas tillgänglig online på följande adress: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/eeem.html

(8)  Rapporten om bästa praxis för detaljhandeln finns på följande webbplats: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/retail.html

(9)  Rapporten om bästa praxis för den offentliga förvaltningen finns på följande webbplats: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/public_admin.html

(10)  De totala koldioxidutsläppen för scope 1 och 2 kan beräknas på grundval av Greenhouse Gas Protocol, som finns på https://ghgprotocol.org/

(11)  Samlokalisering av datacentraler kan också avse knutpunkter för IKT-tjänster.

(12)  Observera att ”elektroniska kommunikationsnät” används i vid bemärkelse enligt den europeiska kodexen för elektronisk kommunikation (inklusive trådlös, optisk osv.) och avser inte enbart kommunikation baserad på ett fysiskt skikt för utbyte av elektroniska signaler.

(13)  Denna indikator lämpar sig inte som riktmärke mellan olika typer av operatörer.

(14)  I den mening som avses i den europeiska kodexen för elektronisk kommunikation.

(15)  EU:s uppförandekod om bredbandsutrustningens energiförbrukning:

https://e3p.jrc.ec.europa.eu/communities/ict-code-conduct-energy-consumption-broadband-communication-equipment

(16)  Etsi ES 202 336.

(17)  Emas kärnindikatorer anges i bilaga IV till förordning (EG) nr 1221/2009 (avsnitt C.2).

(18)  Siffrorna avser avsnitt i detta dokument.

---

| 25.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 420/123 |
| --- | --- | --- | --- |

25.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 420/123

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2021/2055

av den 23 november 2021

om ändring av genomförandebeslut (EU) 2021/182 för att fastställa fördelningen av React-EU-medel för 2022 per medlemsstat

[delgivet med nr C(2021) 8271]

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (1), särskilt artikel 92b.4, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandebeslut (EU) 2021/182 (2) fastställs fördelningen av React-EU-medel per medlemsstat som anslag från strukturfonderna för 2021, i enlighet med artikel 92b.4 i förordning (EU) nr 1303/2013. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandebeslut (EU) 2021/182 (2) fastställs fördelningen av React-EU-medel per medlemsstat som anslag från strukturfonderna för 2021, i enlighet med artikel 92b.4 i förordning (EU) nr 1303/2013.

| (2) | I enlighet med artikel 92b.4 i förordning (EU) nr 1303/2013 måste genomförandebeslut (EU) 2021/182 ses över under 2021 för att fastställa fördelningen av React-EU-medlen för 2022 på grundval av uppgifter som är tillgängliga den 19 oktober 2021. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 92b.4 i förordning (EU) nr 1303/2013 måste genomförandebeslut (EU) 2021/182 ses över under 2021 för att fastställa fördelningen av React-EU-medlen för 2022 på grundval av uppgifter som är tillgängliga den 19 oktober 2021.

| (3) | Titeln på genomförandebeslut (EU) 2021/182 bör ändras så att den innehåller hänvisningar till fördelningen för 2022. |
| --- | --- |

(3)

Titeln på genomförandebeslut (EU) 2021/182 bör ändras så att den innehåller hänvisningar till fördelningen för 2022.

| (4) | I bilaga VIIa till förordning (EU) nr 1303/2013 anges kriterierna och metoden för tilldelning av React-EU-medel. |
| --- | --- |

(4)

I bilaga VIIa till förordning (EU) nr 1303/2013 anges kriterierna och metoden för tilldelning av React-EU-medel.

| (5) | Av skäl som rör medlemsstaternas programplanering bör den specifika fördelningen anges i 2018 års priser för att fastställa faktiskt tillgängliga medel efter avdrag för tekniskt stöd på kommissionens initiativ och stöd för administrativa utgifter. Av öppenhetsskäl bör fördelningen även anges i löpande priser. |
| --- | --- |

(5)

Av skäl som rör medlemsstaternas programplanering bör den specifika fördelningen anges i 2018 års priser för att fastställa faktiskt tillgängliga medel efter avdrag för tekniskt stöd på kommissionens initiativ och stöd för administrativa utgifter. Av öppenhetsskäl bör fördelningen även anges i löpande priser.

| (6) | Genomförandebeslut (EU) 2021/182 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Genomförandebeslut (EU) 2021/182 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genomförandebeslut (EU) 2021/182 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Titeln ska ersättas med följande:

  ”Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/182 om fördelningen av React-EU-medel för 2021 och 2022 per medlemsstat”. |
| --- | --- |

1.

Titeln ska ersättas med följande:

”Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/182 om fördelningen av React-EU-medel för 2021 och 2022 per medlemsstat”.

| 2. | Bilagan ska betecknas ”Bilaga I”. |
| --- | --- |

2.

Bilagan ska betecknas ”Bilaga I”.

| 3. | Bilagan till detta beslut, inklusive fördelningen av React-EU-medel för 2022 per medlemsstat, ska läggas till som bilaga II. |
| --- | --- |

3.

Bilagan till detta beslut, inklusive fördelningen av React-EU-medel för 2022 per medlemsstat, ska läggas till som bilaga II.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 23 november 2021.

På kommissionens vägnar

Elisa FERREIRA

Ledamot av kommissionen

---

(1)  
  EUT L 347, 20.12.2013, s. 320.

1

(2)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2021/182 av den 12 februari 2021 om fördelningen av React-EU-medel för 2021 per medlemsstat [delgivet med nr C(2021) 843] (EUT L 53, 16.2.2021, s. 103).

2

---

BILAGA

”BILAGA II

REACT-EU – ANSLAG 2022

| (i euro) |
| --- |
| | 2022

  2018 års priser | 2022

  löpande priser |
| BE | 65 678 817 | 71 092 864 |
| BG | 129 016 223 | 139 651 309 |
| CZ | 292 945 458 | 317 093 585 |
| DK | 30 237 404 | 32 729 938 |
| DE | 477 860 614 | 517 251 696 |
| EE | 27 410 709 | 29 670 233 |
| IE | 49 212 516 | 53 269 210 |
| EL | 256 696 718 | 277 856 782 |
| ES | 3 353 135 895 | 3 629 542 131 |
| FR | 783 463 169 | 848 045 730 |
| HR | 93 362 597 | 101 058 677 |
| IT | 2 849 397 546 | 3 084 279 540 |
| CY | 19 298 312 | 20 889 114 |
| LV | 18 833 529 | 20 386 018 |
| LT | 46 605 557 | 50 447 354 |
| LU | 3 602 204 | 3 899 141 |
| HU | 96 435 113 | 104 384 468 |
| MT | 10 312 226 | 11 162 285 |
| NL | 111 523 544 | 120 716 671 |
| AT | 55 005 031 | 59 539 214 |
| PL | 247 608 310 | 268 019 198 |
| PT | 503 146 935 | 544 622 423 |
| RO | 199 713 869 | 216 176 714 |
| SI | 14 474 977 | 15 668 180 |
| SK | 119 366 039 | 129 205 640 |
| FI | 33 851 812 | 36 642 291 |
| SE | 73 015 402 | 79 034 219 |
| EU-27 | 9 961 210 526 | 10 782 334 625 |

(i euro)

2022

2018 års priser

2022

löpande priser

BE

65 678 817

71 092 864

BG

129 016 223

139 651 309

CZ

292 945 458

317 093 585

DK

30 237 404

32 729 938

DE

477 860 614

517 251 696

EE

27 410 709

29 670 233

IE

49 212 516

53 269 210

EL

256 696 718

277 856 782

ES

3 353 135 895

3 629 542 131

FR

783 463 169

848 045 730

HR

93 362 597

101 058 677

IT

2 849 397 546

3 084 279 540

CY

19 298 312

20 889 114

LV

18 833 529

20 386 018

LT

46 605 557

50 447 354

LU

3 602 204

3 899 141

HU

96 435 113

104 384 468

MT

10 312 226

11 162 285

NL

111 523 544

120 716 671

AT

55 005 031

59 539 214

PL

247 608 310

268 019 198

PT

503 146 935

544 622 423

RO

199 713 869

216 176 714

SI

14 474 977

15 668 180

SK

119 366 039

129 205 640

FI

33 851 812

36 642 291

SE

73 015 402

79 034 219

EU-27

9 961 210 526

10 782 334 625

---

| 25.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 420/126 |
| --- | --- | --- | --- |

25.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 420/126

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2021/2056

av den 24 november 2021

om fastställande, i syfte att underlätta den fria rörligheten inom unionen, av att covid-19-intyg som utfärdas av Republiken Togo är likvärdiga med de intyg som utfärdas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/953

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/953 av den 14 juni 2021 om en ram för utfärdande, kontroll och godtagande av interoperabla intyg om vaccination mot, testning för och tillfrisknande från covid-19 (EU:s digitala covidintyg) för att underlätta fri rörlighet under covid-19-pandemin (1), särskilt artikel 8.2, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EU) 2021/953 fastställs en ram för utfärdande, kontroll och godtagande av interoperabla intyg om vaccination mot, testning för och tillfrisknande från covid-19 (nedan kallade EU:s digitala covidintyg) i syfte att underlätta för innehavarna att utöva sin rätt till fri rörlighet under covid-19-pandemin. Förordningen ska också bidra till att på ett samordnat sätt gradvis upphäva de inskränkningar i den fria rörligheten som i enlighet med unionsrätten har införts av medlemsstaterna för att begränsa spridningen av SARS-CoV-2. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EU) 2021/953 fastställs en ram för utfärdande, kontroll och godtagande av interoperabla intyg om vaccination mot, testning för och tillfrisknande från covid-19 (nedan kallade EU:s digitala covidintyg) i syfte att underlätta för innehavarna att utöva sin rätt till fri rörlighet under covid-19-pandemin. Förordningen ska också bidra till att på ett samordnat sätt gradvis upphäva de inskränkningar i den fria rörligheten som i enlighet med unionsrätten har införts av medlemsstaterna för att begränsa spridningen av SARS-CoV-2.

| (2) | Enligt förordning (EU) 2021/953 kan covid-19-intyg som utfärdas av tredjeländer för unionsmedborgare och deras familjemedlemmar godtas om kommissionen anser att de utfärdas i enlighet med standarder som ska betraktas som likvärdiga med dem som fastställs i den förordningen. Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/954 (2) ska medlemsstaterna dessutom tillämpa bestämmelserna i förordning (EU) 2021/953 på tredjelandsmedborgare som inte omfattas av den förordningens tillämpningsområde men som lagligen vistas eller är bosatta på deras territorium och som har rätt att resa till andra medlemsstater i enlighet med unionsrätten. Ett konstaterande om likvärdighet i detta beslut bör därför gälla intyg om vaccination mot och testning för covid-19 som utfärdas av Republiken Togo för unionsmedborgare och deras familjemedlemmar. På grundval av förordning (EU) 2021/954 bör ett sådant konstaterande om likvärdighet på samma sätt gälla även intyg om vaccination mot och testning för covid-19 som utfärdas av Republiken Togo för tredjelandsmedborgare som lagligen vistas eller är bosatta på medlemsstaternas territorium på de villkor som fastställs i den förordningen. |
| --- | --- |

(2)

Enligt förordning (EU) 2021/953 kan covid-19-intyg som utfärdas av tredjeländer för unionsmedborgare och deras familjemedlemmar godtas om kommissionen anser att de utfärdas i enlighet med standarder som ska betraktas som likvärdiga med dem som fastställs i den förordningen. Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/954 (2) ska medlemsstaterna dessutom tillämpa bestämmelserna i förordning (EU) 2021/953 på tredjelandsmedborgare som inte omfattas av den förordningens tillämpningsområde men som lagligen vistas eller är bosatta på deras territorium och som har rätt att resa till andra medlemsstater i enlighet med unionsrätten. Ett konstaterande om likvärdighet i detta beslut bör därför gälla intyg om vaccination mot och testning för covid-19 som utfärdas av Republiken Togo för unionsmedborgare och deras familjemedlemmar. På grundval av förordning (EU) 2021/954 bör ett sådant konstaterande om likvärdighet på samma sätt gälla även intyg om vaccination mot och testning för covid-19 som utfärdas av Republiken Togo för tredjelandsmedborgare som lagligen vistas eller är bosatta på medlemsstaternas territorium på de villkor som fastställs i den förordningen.

| (3) | Den 27 augusti 2021 lämnade Republiken Togo utförlig information till kommissionen om utfärdandet av interoperabla intyg om vaccination mot och testning för covid-19 inom ramen för ”PasseCOVID togolais”-systemet. Republiken Togo informerade kommissionen om sin uppfattning att landets covid-19-intyg utfärdas i enlighet med en standard och ett tekniskt system som är interoperabla med det tillitsramverk som inrättats genom förordning (EU) 2021/953 och som möjliggör kontroll av intygens äkthet, giltighet och integritet. I detta sammanhang informerade Republiken Togo kommissionen om att covid-19-intyg som utfärdas av Republiken Togo enligt ”PasseCOVID togolais”-systemet innehåller de uppgifter som anges i bilagan till förordning (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(3)

Den 27 augusti 2021 lämnade Republiken Togo utförlig information till kommissionen om utfärdandet av interoperabla intyg om vaccination mot och testning för covid-19 inom ramen för ”PasseCOVID togolais”-systemet. Republiken Togo informerade kommissionen om sin uppfattning att landets covid-19-intyg utfärdas i enlighet med en standard och ett tekniskt system som är interoperabla med det tillitsramverk som inrättats genom förordning (EU) 2021/953 och som möjliggör kontroll av intygens äkthet, giltighet och integritet. I detta sammanhang informerade Republiken Togo kommissionen om att covid-19-intyg som utfärdas av Republiken Togo enligt ”PasseCOVID togolais”-systemet innehåller de uppgifter som anges i bilagan till förordning (EU) 2021/953.

| (4) | Republiken Togo informerade även kommissionen om att den godtar intyg om vaccination, testning och tillfrisknande som utfärdas av medlemsstaterna och EES-länderna i enlighet med förordning (EU) 2021/953. Republiken Togo informerade dessutom kommissionen om att alla resenärer som utfärdats EU:s digitala covidintyg efter ett negativt antigensnabbtest måste göra ett nukleinsyraamplifieringstest på flygplatsen vid ankomsten. |
| --- | --- |

(4)

Republiken Togo informerade även kommissionen om att den godtar intyg om vaccination, testning och tillfrisknande som utfärdas av medlemsstaterna och EES-länderna i enlighet med förordning (EU) 2021/953. Republiken Togo informerade dessutom kommissionen om att alla resenärer som utfärdats EU:s digitala covidintyg efter ett negativt antigensnabbtest måste göra ett nukleinsyraamplifieringstest på flygplatsen vid ankomsten.

| (5) | Den 30 september 2021 genomförde kommissionen på Republiken Togos begäran tekniska tester som visade att intygen om vaccination mot och testning för covid-19 utfärdas av Republiken Togo enligt ett system – ”PasseCOVID togolais”-systemet – som är driftskompatibelt med det tillitsramverk som inrättats genom förordning (EU) 2021/953 och som möjliggör kontroll av intygens äkthet, giltighet och integritet. Kommissionen bekräftade också att de intyg om vaccination mot och testning för covid-19 som utfärdas av Republiken Togo enligt ”PasseCOVID togolais”-systemet innehåller de nödvändiga uppgifterna. |
| --- | --- |

(5)

Den 30 september 2021 genomförde kommissionen på Republiken Togos begäran tekniska tester som visade att intygen om vaccination mot och testning för covid-19 utfärdas av Republiken Togo enligt ett system – ”PasseCOVID togolais”-systemet – som är driftskompatibelt med det tillitsramverk som inrättats genom förordning (EU) 2021/953 och som möjliggör kontroll av intygens äkthet, giltighet och integritet. Kommissionen bekräftade också att de intyg om vaccination mot och testning för covid-19 som utfärdas av Republiken Togo enligt ”PasseCOVID togolais”-systemet innehåller de nödvändiga uppgifterna.

| (6) | Vidare informerade Republiken Togo kommissionen om att landet utfärdar interoperabla vaccinationsintyg för covid-19-vacciner. Dessa omfattar för närvarande Comirnaty, CoronaVac, Covishield och COVID-19 Vaccine Janssen. |
| --- | --- |

(6)

Vidare informerade Republiken Togo kommissionen om att landet utfärdar interoperabla vaccinationsintyg för covid-19-vacciner. Dessa omfattar för närvarande Comirnaty, CoronaVac, Covishield och COVID-19 Vaccine Janssen.

| (7) | Republiken Togo informerade också kommissionen om att landet utfärdar interoperabla testintyg för nukleinsyraamplifieringstest, men inte för antigensnabbtester. |
| --- | --- |

(7)

Republiken Togo informerade också kommissionen om att landet utfärdar interoperabla testintyg för nukleinsyraamplifieringstest, men inte för antigensnabbtester.

| (8) | Vidare informerade Republiken Togo kommissionen om att landet inte utfärdar interoperabla intyg om tillfrisknande. |
| --- | --- |

(8)

Vidare informerade Republiken Togo kommissionen om att landet inte utfärdar interoperabla intyg om tillfrisknande.

| (9) | Vidare informerade Republiken Togo kommissionen om att när intyg kontrolleras i Togo kommer de personuppgifter som ingår i dem att behandlas endast för att kontrollera och bekräfta innehavarens vaccination, testresultat eller tillfrisknande, och de kommer inte att lagras efteråt. |
| --- | --- |

(9)

Vidare informerade Republiken Togo kommissionen om att när intyg kontrolleras i Togo kommer de personuppgifter som ingår i dem att behandlas endast för att kontrollera och bekräfta innehavarens vaccination, testresultat eller tillfrisknande, och de kommer inte att lagras efteråt.

| (10) | Således föreligger de nödvändiga förutsättningarna för att fastställa att covid-19-intyg som utfärdas av Republiken Togo enligt ”PasseCOVID togolais”-systemet ska betraktas som likvärdiga med dem som utfärdas i enlighet med förordning (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(10)

Således föreligger de nödvändiga förutsättningarna för att fastställa att covid-19-intyg som utfärdas av Republiken Togo enligt ”PasseCOVID togolais”-systemet ska betraktas som likvärdiga med dem som utfärdas i enlighet med förordning (EU) 2021/953.

| (11) | Covid-19-intyg som utfärdas av Republiken Togo enligt ”PasseCOVID togolais”-systemet bör därför godtas på de villkor som anges i artiklarna 5.5 och 6.5 i förordning (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(11)

Covid-19-intyg som utfärdas av Republiken Togo enligt ”PasseCOVID togolais”-systemet bör därför godtas på de villkor som anges i artiklarna 5.5 och 6.5 i förordning (EU) 2021/953.

| (12) | För att detta beslut ska träda i kraft bör Republiken Togo anslutas till det tillitsramverk för EU:s digitala covidintyg som inrättats genom förordning (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(12)

För att detta beslut ska träda i kraft bör Republiken Togo anslutas till det tillitsramverk för EU:s digitala covidintyg som inrättats genom förordning (EU) 2021/953.

| (13) | För att skydda unionens intressen, särskilt på folkhälsoområdet, får kommissionen använda sina befogenheter för att tillfälligt eller slutgiltigt upphäva detta beslut om villkoren i artikel 8.2 i förordning (EU) 2021/953 inte längre är uppfyllda. |
| --- | --- |

(13)

För att skydda unionens intressen, särskilt på folkhälsoområdet, får kommissionen använda sina befogenheter för att tillfälligt eller slutgiltigt upphäva detta beslut om villkoren i artikel 8.2 i förordning (EU) 2021/953 inte längre är uppfyllda.

| (14) | För att så snart som möjligt ansluta Republiken Togo till det tillitsramverk för EU:s digitala covidintyg som inrättats genom förordning (EU) 2021/953 bör detta beslut träda i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(14)

För att så snart som möjligt ansluta Republiken Togo till det tillitsramverk för EU:s digitala covidintyg som inrättats genom förordning (EU) 2021/953 bör detta beslut träda i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| (15) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 14 i förordning (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(15)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 14 i förordning (EU) 2021/953.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Intyg om vaccination mot och testning för covid-19 som utfärdas av Republiken Togo enligt ”PasseCOVID togolais”-systemet ska, för att underlätta den fria rörligheten inom unionen, betraktas som likvärdiga med de intyg som utfärdas i enlighet med förordning (EU) 2021/953.

Artikel 2

Republiken Togo ska anslutas till det tillitsramverk för EU:s digitala covidintyg som inrättats genom förordning (EU) 2021/953.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 24 november 2021.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 211, 15.6.2021, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/954 av den 14 juni 2021 om en ram för utfärdande, kontroll och godtagande av interoperabla intyg om vaccination mot, testning för och tillfrisknande från covid-19 (EU:s digitala covidintyg) för tredjelandsmedborgare som lagligen vistas eller är bosatta på medlemsstaternas territorier under covid-19-pandemin (EUT L 211, 15.6.2021, s. 24).

2

---

| 25.11.2021 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 420/129 |
| --- | --- | --- | --- |

25.11.2021

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 420/129

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT (EU) 2021/2057

av den 24 november 2021

om fastställande, i syfte att underlätta den fria rörligheten inom unionen, av att covid-19-intyg som utfärdas av Republiken Singapore är likvärdiga med de intyg som utfärdas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/953

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/953 av den 14 juni 2021 om en ram för utfärdande, kontroll och godtagande av interoperabla intyg om vaccination mot, testning för och tillfrisknande från covid-19 (EU:s digitala covidintyg) för att underlätta fri rörlighet under covid-19-pandemin (1), särskilt artikel 8.2, och

av följande skäl:

| (1) | I förordning (EU) 2021/953 fastställs en ram för utfärdande, kontroll och godtagande av interoperabla intyg om vaccination mot, testning för och tillfrisknande från covid-19 (nedan kallat EU:s digitala covidintyg) i syfte att underlätta för innehavarna att utöva sin rätt till fri rörlighet under covid-19-pandemin. Förordningen ska också bidra till att på ett samordnat sätt gradvis upphäva de inskränkningar i den fria rörligheten som i enlighet med unionsrätten har införts av medlemsstaterna för att begränsa spridningen av SARS-CoV-2. |
| --- | --- |

(1)

I förordning (EU) 2021/953 fastställs en ram för utfärdande, kontroll och godtagande av interoperabla intyg om vaccination mot, testning för och tillfrisknande från covid-19 (nedan kallat EU:s digitala covidintyg) i syfte att underlätta för innehavarna att utöva sin rätt till fri rörlighet under covid-19-pandemin. Förordningen ska också bidra till att på ett samordnat sätt gradvis upphäva de inskränkningar i den fria rörligheten som i enlighet med unionsrätten har införts av medlemsstaterna för att begränsa spridningen av SARS-CoV-2.

| (2) | Enligt förordning (EU) 2021/953 kan covid-19-intyg som utfärdas av tredjeländer för unionsmedborgare och deras familjemedlemmar godtas om kommissionen anser att de utfärdas i enlighet med standarder som ska betraktas som likvärdiga med dem som fastställs i den förordningen. Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/954 (2) ska medlemsstaterna dessutom tillämpa bestämmelserna i förordning (EU) 2021/953 på tredjelandsmedborgare som inte omfattas av den förordningens tillämpningsområde men som lagligen vistas eller är bosatta på deras territorium och som har rätt att resa till andra medlemsstater i enlighet med unionsrätten. Ett konstaterande om likvärdighet i detta beslut bör därför gälla intyg om vaccination mot och testning för covid-19 som utfärdas av Republiken Singapore för unionsmedborgare och deras familjemedlemmar. På grundval av förordning (EU) 2021/954 bör ett sådant konstaterande om likvärdighet på samma sätt gälla även intyg om vaccination mot och testning för covid-19 som utfärdas av Republiken Singapore för tredjelandsmedborgare som lagligen vistas eller är bosatta på medlemsstaternas territorium på de villkor som fastställs i den förordningen. |
| --- | --- |

(2)

Enligt förordning (EU) 2021/953 kan covid-19-intyg som utfärdas av tredjeländer för unionsmedborgare och deras familjemedlemmar godtas om kommissionen anser att de utfärdas i enlighet med standarder som ska betraktas som likvärdiga med dem som fastställs i den förordningen. Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/954 (2) ska medlemsstaterna dessutom tillämpa bestämmelserna i förordning (EU) 2021/953 på tredjelandsmedborgare som inte omfattas av den förordningens tillämpningsområde men som lagligen vistas eller är bosatta på deras territorium och som har rätt att resa till andra medlemsstater i enlighet med unionsrätten. Ett konstaterande om likvärdighet i detta beslut bör därför gälla intyg om vaccination mot och testning för covid-19 som utfärdas av Republiken Singapore för unionsmedborgare och deras familjemedlemmar. På grundval av förordning (EU) 2021/954 bör ett sådant konstaterande om likvärdighet på samma sätt gälla även intyg om vaccination mot och testning för covid-19 som utfärdas av Republiken Singapore för tredjelandsmedborgare som lagligen vistas eller är bosatta på medlemsstaternas territorium på de villkor som fastställs i den förordningen.

| (3) | Den 26 juli 2021 lämnade Republiken Singapore utförlig information till kommissionen om utfärdandet av interoperabla intyg om vaccination mot och testning för covid-19 inom ramen för ”HealthCerts”-systemet. Republiken Singapore informerade kommissionen om sin uppfattning att landets covid-19-intyg utfärdas i enlighet med en standard och ett tekniskt system som är interoperabla med det tillitsramverk som inrättats genom förordning (EU) 2021/953 och som möjliggör kontroll av intygens äkthet, giltighet och integritet. I detta sammanhang informerade Republiken Singapore kommissionen om att covid-19-intyg som utfärdas av Republiken Singapore enligt ”HealthCerts”-systemet innehåller de uppgifter som anges i bilagan till förordning (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(3)

Den 26 juli 2021 lämnade Republiken Singapore utförlig information till kommissionen om utfärdandet av interoperabla intyg om vaccination mot och testning för covid-19 inom ramen för ”HealthCerts”-systemet. Republiken Singapore informerade kommissionen om sin uppfattning att landets covid-19-intyg utfärdas i enlighet med en standard och ett tekniskt system som är interoperabla med det tillitsramverk som inrättats genom förordning (EU) 2021/953 och som möjliggör kontroll av intygens äkthet, giltighet och integritet. I detta sammanhang informerade Republiken Singapore kommissionen om att covid-19-intyg som utfärdas av Republiken Singapore enligt ”HealthCerts”-systemet innehåller de uppgifter som anges i bilagan till förordning (EU) 2021/953.

| (4) | Republiken Singapore informerade även kommissionen om att den godtar intyg om vaccination och testning som utfärdas av medlemsstaterna och EES-länderna i enlighet med förordning (EU) 2021/953. Vidare informerade Republiken Singapore kommissionen om att landet kommer att behandla innehavare av EU:s digitala covidintyg om vaccination och testning på samma sätt som innehavare av intyg om vaccination och testning som utfärdats av Republiken Singapore. Republiken Singapore bekräftade särskilt att EU:s digitala covidintyg om testning kommer att godtas som giltigt bevis på test före avresa för resenärer. Republiken Singapore angav att innehavare av EU:s digitala covidintyg om vaccinering kommer att omfattas av vaccinationsdifferentierade säkerhetsåtgärder i Singapore i 30 dagar utan ytterligare vaccinationsintyg, som en följd av antagandet av det här beslutet. |
| --- | --- |

(4)

Republiken Singapore informerade även kommissionen om att den godtar intyg om vaccination och testning som utfärdas av medlemsstaterna och EES-länderna i enlighet med förordning (EU) 2021/953. Vidare informerade Republiken Singapore kommissionen om att landet kommer att behandla innehavare av EU:s digitala covidintyg om vaccination och testning på samma sätt som innehavare av intyg om vaccination och testning som utfärdats av Republiken Singapore. Republiken Singapore bekräftade särskilt att EU:s digitala covidintyg om testning kommer att godtas som giltigt bevis på test före avresa för resenärer. Republiken Singapore angav att innehavare av EU:s digitala covidintyg om vaccinering kommer att omfattas av vaccinationsdifferentierade säkerhetsåtgärder i Singapore i 30 dagar utan ytterligare vaccinationsintyg, som en följd av antagandet av det här beslutet.

| (5) | Republiken Singapore informerade kommissionen särskilt om att landet erkänner alla vaccin som genomgått WHO:s godkännandeprocess för användning i nödsituationer och de vaccin som godkänts inom ramen för Singapores ”Pandemic Special Access Route” (PSAR). Singapore kommer även att godta PSAR-godkända vaccin. När det gäller tester informerade Republiken Singapore kommissionen om att landet godtar intyg om testning som bevis för resenärens smittstatus, eller brist därpå, men att detta i nuläget inte innebär några undantag från reserestriktionerna. Sådana undantag faller under Singapores hälsorelaterade gränspolicy. För närvarande lättar inte Singapore på kraven vid gränserna för tillfrisknade resenärer. |
| --- | --- |

(5)

Republiken Singapore informerade kommissionen särskilt om att landet erkänner alla vaccin som genomgått WHO:s godkännandeprocess för användning i nödsituationer och de vaccin som godkänts inom ramen för Singapores ”Pandemic Special Access Route” (PSAR). Singapore kommer även att godta PSAR-godkända vaccin. När det gäller tester informerade Republiken Singapore kommissionen om att landet godtar intyg om testning som bevis för resenärens smittstatus, eller brist därpå, men att detta i nuläget inte innebär några undantag från reserestriktionerna. Sådana undantag faller under Singapores hälsorelaterade gränspolicy. För närvarande lättar inte Singapore på kraven vid gränserna för tillfrisknade resenärer.

| (6) | Den 30 september 2021 genomförde kommissionen på Republiken Singapores begäran tekniska tester som visade att intygen om vaccination mot och testning för covid-19 utfärdas av Republiken Singapore enligt ett system – ”HealthCerts” – som är interoperabelt med det tillitsramverk som inrättats genom förordning (EU) 2021/953 och som möjliggör kontroll av intygens äkthet, giltighet och integritet. Kommissionen bekräftade också att de intyg om vaccination mot och testning för covid-19 som utfärdas av Republiken Singapore enligt ”HealthCerts”-systemet innehåller de nödvändiga uppgifterna. |
| --- | --- |

(6)

Den 30 september 2021 genomförde kommissionen på Republiken Singapores begäran tekniska tester som visade att intygen om vaccination mot och testning för covid-19 utfärdas av Republiken Singapore enligt ett system – ”HealthCerts” – som är interoperabelt med det tillitsramverk som inrättats genom förordning (EU) 2021/953 och som möjliggör kontroll av intygens äkthet, giltighet och integritet. Kommissionen bekräftade också att de intyg om vaccination mot och testning för covid-19 som utfärdas av Republiken Singapore enligt ”HealthCerts”-systemet innehåller de nödvändiga uppgifterna.

| (7) | Vidare informerade Republiken Singapore kommissionen om att landet kommer att utfärda interoperabla vaccinationsintyg för covid-19-vacciner. Dessa omfattar för närvarande Comirnaty och Spikevax. |
| --- | --- |

(7)

Vidare informerade Republiken Singapore kommissionen om att landet kommer att utfärda interoperabla vaccinationsintyg för covid-19-vacciner. Dessa omfattar för närvarande Comirnaty och Spikevax.

| (8) | Republiken Singapore informerade också kommissionen om att landet kommer att utfärda interoperabla testintyg endast för nukleinsyraamplifieringstester och för antigensnabbtester som förtecknas i den gemensamma och uppdaterade förteckning över antigensnabbtester av covid-19 i form av snabbtester som godkänts av den hälsosäkerhetskommitté som inrättats genom artikel 17 i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1082/2013/EU (3), på grundval av rådets rekommendation av den 21 januari 2021 (4). |
| --- | --- |

(8)

Republiken Singapore informerade också kommissionen om att landet kommer att utfärda interoperabla testintyg endast för nukleinsyraamplifieringstester och för antigensnabbtester som förtecknas i den gemensamma och uppdaterade förteckning över antigensnabbtester av covid-19 i form av snabbtester som godkänts av den hälsosäkerhetskommitté som inrättats genom artikel 17 i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1082/2013/EU (3), på grundval av rådets rekommendation av den 21 januari 2021 (4).

| (9) | Vidare informerade Republiken Singapore kommissionen om att landet inte utfärdar interoperabla intyg om tillfrisknande. |
| --- | --- |

(9)

Vidare informerade Republiken Singapore kommissionen om att landet inte utfärdar interoperabla intyg om tillfrisknande.

| (10) | Vidare informerade Republiken Singapore kommissionen om att när intyg kontrolleras i Singapore kommer de personuppgifter som ingår i dem att behandlas endast för att kontrollera och bekräfta innehavarens vaccination, testresultat eller tillfrisknande, och de kommer inte att lagras efteråt. |
| --- | --- |

(10)

Vidare informerade Republiken Singapore kommissionen om att när intyg kontrolleras i Singapore kommer de personuppgifter som ingår i dem att behandlas endast för att kontrollera och bekräfta innehavarens vaccination, testresultat eller tillfrisknande, och de kommer inte att lagras efteråt.

| (11) | Således föreligger de nödvändiga förutsättningarna för att fastställa att intyg om vaccination mot och testning för covid-19 som utfärdas av Republiken Singapore enligt ”HealthCerts”-systemet kan betraktas som likvärdiga med dem som utfärdas i enlighet med förordning (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(11)

Således föreligger de nödvändiga förutsättningarna för att fastställa att intyg om vaccination mot och testning för covid-19 som utfärdas av Republiken Singapore enligt ”HealthCerts”-systemet kan betraktas som likvärdiga med dem som utfärdas i enlighet med förordning (EU) 2021/953.

| (12) | Covid-19-intyg som utfärdas av Republiken Singapore enligt ”HealthCerts”-systemet bör därför godtas på de villkor som anges i artiklarna 5.5 och 6.5 i förordning (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(12)

Covid-19-intyg som utfärdas av Republiken Singapore enligt ”HealthCerts”-systemet bör därför godtas på de villkor som anges i artiklarna 5.5 och 6.5 i förordning (EU) 2021/953.

| (13) | För att detta beslut ska träda i kraft bör Republiken Singapore anslutas till det tillitsramverk för EU:s digitala covidintyg som inrättats genom förordning (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(13)

För att detta beslut ska träda i kraft bör Republiken Singapore anslutas till det tillitsramverk för EU:s digitala covidintyg som inrättats genom förordning (EU) 2021/953.

| (14) | För att skydda unionens intressen, särskilt på folkhälsoområdet, får kommissionen använda sina befogenheter för att tillfälligt eller slutgiltigt upphäva detta beslut om villkoren i artikel 8.2 i förordning (EU) 2021/953 inte längre är uppfyllda. |
| --- | --- |

(14)

För att skydda unionens intressen, särskilt på folkhälsoområdet, får kommissionen använda sina befogenheter för att tillfälligt eller slutgiltigt upphäva detta beslut om villkoren i artikel 8.2 i förordning (EU) 2021/953 inte längre är uppfyllda.

| (15) | För att så snart som möjligt ansluta Republiken Singapore till det tillitsramverk för EU:s digitala covidintyg som inrättats genom förordning (EU) 2021/953 bör detta beslut träda i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(15)

För att så snart som möjligt ansluta Republiken Singapore till det tillitsramverk för EU:s digitala covidintyg som inrättats genom förordning (EU) 2021/953 bör detta beslut träda i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| (16) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 14 i förordning (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(16)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 14 i förordning (EU) 2021/953.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Intyg om vaccination mot och testning för covid-19 som utfärdas av Republiken Singapore enligt ”HealthCerts”-systemet ska, för att underlätta den fria rörligheten inom unionen, betraktas som likvärdiga med de intyg som utfärdas i enlighet med förordning (EU) 2021/953.

Artikel 2

Republiken Singapore ska anslutas till det tillitsramverk för EU:s digitala covidintyg som inrättats genom förordning (EU) 2021/953.

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den 24 november 2021.

På kommissionens vägnar

Ursula VON DER LEYEN

Ordförande

---

(1)  
  EUT L 211, 15.6.2021, s. 1.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/954 av den 14 juni 2021 om en ram för utfärdande, kontroll och godtagande av interoperabla intyg om vaccination mot, testning för och tillfrisknande från covid-19 (EU:s digitala covidintyg) för tredjelandsmedborgare som lagligen vistas eller är bosatta på medlemsstaternas territorier under covid-19-pandemin (EUT L 211, 15.6.2021, s. 24).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1082/2013/EU av den 22 oktober 2013 om allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa och om upphävande av beslut nr 2119/98/EG (EUT L 293, 5.11.2013, s. 1).

3

(4)  Rådets rekommendation av den 21 januari 2021 om en gemensam ram för användning och validering av antigentester i form av snabbtester och ömsesidigt erkännande i EU av covid-19-testresultat (EUT C 24, 22.1.2021, s. 1).

4

---