# Uradni list L 72/2012

| | ISSN 1977-0804
  doi:10.3000/19770804.L_2012.072.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 72 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5510. marec 2012 |

ISSN 1977-0804

doi:10.3000/19770804.L_2012.072.slv

Uradni list

Evropske unije

L 72

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5510. marec 2012

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | | 2012/145/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 28. februarja 2012 o sklenitvi Protokola, dogovorjenega med Evropsko unijo in Republiko Gvinejo Bissau, ki določa ribolovne možnosti in finančni prispevek, predvidene v sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju, ki se uporablja med pogodbenicama | 1 |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) št. 205/2012 z dne 6. januarja 2012 o spremembi Priloge II k Uredbi (EU) št. 510/2011 Evropskega parlamenta in Sveta glede virov podatkov in podatkovnih parametrov, ki jih morajo posredovati države članice (
  1
  ) | 2 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 206/2012 z dne 6. marca 2012 o izvajanju Direktive 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede zahtev za okoljsko primerno zasnovo klimatskih naprav in komfortnih ventilatorjev (
  1
  ) | 7 |
| | * | Uredba Komisije (EU) št. 207/2012 z dne 9. marca 2012 o elektronskih navodilih za uporabo medicinskih pripomočkov (
  1
  ) | 28 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 208/2012 z dne 9. marca 2012 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 562/2011 o sprejetju načrta za dodeljevanje sredstev državam članicam za dobavo hrane iz intervencijskih zalog v korist najbolj ogroženih oseb v Evropski uniji za proračunsko leto 2012 in odstopanju od nekaterih določb Uredbe (EU) št. 807/2010 | 32 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 209/2012 z dne 9. marca 2012 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 39 |
| | | Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 210/2012 z dne 9. marca 2012 o določitvi koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevke za izdajo uvoznih dovoljenj za oljčno olje, vložene od 5. in 6. marca 2012 v okviru tunizijske tarifne kvote, in o začasni ukinitvi izdaje uvoznih dovoljenj za mesec marec 2012 | 41 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

MEDNARODNI SPORAZUMI

2012/145/EU

*

Sklep Sveta z dne 28. februarja 2012 o sklenitvi Protokola, dogovorjenega med Evropsko unijo in Republiko Gvinejo Bissau, ki določa ribolovne možnosti in finančni prispevek, predvidene v sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju, ki se uporablja med pogodbenicama

1

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 205/2012 z dne 6. januarja 2012 o spremembi Priloge II k Uredbi (EU) št. 510/2011 Evropskega parlamenta in Sveta glede virov podatkov in podatkovnih parametrov, ki jih morajo posredovati države članice (
  1
  )

1

2

*

Uredba Komisije (EU) št. 206/2012 z dne 6. marca 2012 o izvajanju Direktive 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede zahtev za okoljsko primerno zasnovo klimatskih naprav in komfortnih ventilatorjev (
  1
  )

1

7

*

Uredba Komisije (EU) št. 207/2012 z dne 9. marca 2012 o elektronskih navodilih za uporabo medicinskih pripomočkov (
  1
  )

1

28

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 208/2012 z dne 9. marca 2012 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 562/2011 o sprejetju načrta za dodeljevanje sredstev državam članicam za dobavo hrane iz intervencijskih zalog v korist najbolj ogroženih oseb v Evropski uniji za proračunsko leto 2012 in odstopanju od nekaterih določb Uredbe (EU) št. 807/2010

32

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 209/2012 z dne 9. marca 2012 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

39

Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 210/2012 z dne 9. marca 2012 o določitvi koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevke za izdajo uvoznih dovoljenj za oljčno olje, vložene od 5. in 6. marca 2012 v okviru tunizijske tarifne kvote, in o začasni ukinitvi izdaje uvoznih dovoljenj za mesec marec 2012

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 10.3.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 72/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 72/1

---

SKLEP SVETA

z dne 28. februarja 2012

o sklenitvi Protokola, dogovorjenega med Evropsko unijo in Republiko Gvinejo Bissau, ki določa ribolovne možnosti in finančni prispevek, predvidene v sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju, ki se uporablja med pogodbenicama

(2012/145/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(2) v povezavi s točko (a) člena 218(6) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju odobritve Evropskega parlamenta,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 17. marca 2008 sprejel Uredbo (ES) št. 241/2008 o sklenitvi sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Gvinejo Bissau (1). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 17. marca 2008 sprejel Uredbo (ES) št. 241/2008 o sklenitvi sporazuma o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Gvinejo Bissau (1).

| (2) | Unija je z Republiko Gvinejo Bissau izvedla pogajanja o novem protokolu, ki plovilom EU dodeljuje ribolovne možnosti v vodah, v katerih Gvineja Bissau izvaja svojo suverenost oziroma jurisdikcijo na področju ribištva (v nadaljnjem besedilu: Protokol). |
| --- | --- |

(2)

Unija je z Republiko Gvinejo Bissau izvedla pogajanja o novem protokolu, ki plovilom EU dodeljuje ribolovne možnosti v vodah, v katerih Gvineja Bissau izvaja svojo suverenost oziroma jurisdikcijo na področju ribištva (v nadaljnjem besedilu: Protokol).

| (3) | Po zaključku pogajanj je bil 15. junija 2011 Protokol parafiran. |
| --- | --- |

(3)

Po zaključku pogajanj je bil 15. junija 2011 Protokol parafiran.

| (4) | Ta protokol je bil podpisan v skladu s Sklepom Sveta 2011/885/EU (2) in se začasno uporablja od 16. junija 2011. |
| --- | --- |

(4)

Ta protokol je bil podpisan v skladu s Sklepom Sveta 2011/885/EU (2) in se začasno uporablja od 16. junija 2011.

| (5) | Protokol bi bilo treba skleniti – |
| --- | --- |

(5)

Protokol bi bilo treba skleniti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Protokol, o katerem sta se dogovorili Evropska unija in Republika Gvineja Bissau ter ki določa ribolovne možnosti in finančni prispevek, predvidene v Sporazumu o partnerstvu v ribiškem sektorju med Evropsko skupnostjo in Republiko Gvinejo Bissau, ki velja med pogodbenicama (v nadaljnjem besedilu: Protokol), se odobri v imenu Unije (3).

Člen 2

Predsednik Sveta v imenu Unije izda uradno obvestilo iz člena 14 Protokola, s čimer se izrazi soglasje Unije, da jo ta protokol zavezuje (4).

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 28. februarja 2012

Za Svet

Predsednik

N. WAMMEN

---

(1)  UL L 75, 18.3.2008, str. 49.

1

(2)  UL L 344, 28.12.2011, str. 1.

2

(3)  Protokol je bil objavljen v UL L 344, 28.12.2011, str. 1, skupaj s sklepom o podpisu.

3

(4)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum začetka veljavnosti Protokola.

4

Uradnem listu Evropske unije

---

UREDBE

| 10.3.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 72/2 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 72/2

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 205/2012

z dne 6. januarja 2012

o spremembi Priloge II k Uredbi (EU) št. 510/2011 Evropskega parlamenta in Sveta glede virov podatkov in podatkovnih parametrov, ki jih morajo posredovati države članice

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 510/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2011 o določitvi standardov emisijskih vrednosti za nova lahka gospodarska vozila kot del celostnega pristopa Unije za zmanjšanje emisij CO2 iz lahkih tovornih vozil (1) in zlasti drugega pododstavka člena 8(9) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členoma 18 in 26 Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (2), mora proizvajalec zagotoviti, da je vsakemu novemu lahkemu gospodarskemu vozilu, danemu na trg v Uniji, priložen veljaven certifikat o skladnosti, pri čemer država članica vozila brez tega certifikata ne sme registrirati. V skladu s Prilogo II k Uredbi (EU) št. 510/2011 morajo biti podatki, ki jih država članica zbere za spremljanje skladnosti proizvajalca s členoma 4 in 11 navedene uredbe, skladni s certifikatom o skladnosti in temeljiti le na tem dokumentu. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členoma 18 in 26 Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (2), mora proizvajalec zagotoviti, da je vsakemu novemu lahkemu gospodarskemu vozilu, danemu na trg v Uniji, priložen veljaven certifikat o skladnosti, pri čemer država članica vozila brez tega certifikata ne sme registrirati. V skladu s Prilogo II k Uredbi (EU) št. 510/2011 morajo biti podatki, ki jih država članica zbere za spremljanje skladnosti proizvajalca s členoma 4 in 11 navedene uredbe, skladni s certifikatom o skladnosti in temeljiti le na tem dokumentu.

| (2) | Uredba (ES) št. 443/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o določitvi standardov emisijskih vrednosti za nove osebne avtomobile kot del celostnega pristopa Skupnosti za zmanjšanje emisij CO2 iz lahkih tovornih vozil (3) določa, da morajo države članice kot vir podatkov uporabiti certifikat o skladnosti, vendar dovoljuje tudi uporabo drugih dokumentov, ki zagotavljajo prav tako točno spremljanje emisij CO2 iz osebnih vozil in posredovanje podatkov o njih. Da se zagotovi stroškovno učinkovito in točno spremljanje emisij CO2 za lahka gospodarska vozila ter posredovanje podatkov o njih, je ustrezno, da se državam članicam kratkoročno dovoli uporaba enakega postopka in virov podatkov za spremljanje in posredovanje podatkov iz Uredbe (EU) št. 510/2011 kot se uporabljajo v Uredbi (ES) št. 443/2009. Zato mora Priloga II k Uredbi (EU) št. 510/2011, kadar je upravičeno, dovoliti uporabo drugih virov podatkov, ki zagotavljajo prav tako točno spremljanje emisij CO2 in posredovanje podatkov o njih. Države članice morajo sprejeti ustrezne ukrepe za zagotovitev ustrezne točnosti postopka spremljanja. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (ES) št. 443/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o določitvi standardov emisijskih vrednosti za nove osebne avtomobile kot del celostnega pristopa Skupnosti za zmanjšanje emisij CO2 iz lahkih tovornih vozil (3) določa, da morajo države članice kot vir podatkov uporabiti certifikat o skladnosti, vendar dovoljuje tudi uporabo drugih dokumentov, ki zagotavljajo prav tako točno spremljanje emisij CO2 iz osebnih vozil in posredovanje podatkov o njih. Da se zagotovi stroškovno učinkovito in točno spremljanje emisij CO2 za lahka gospodarska vozila ter posredovanje podatkov o njih, je ustrezno, da se državam članicam kratkoročno dovoli uporaba enakega postopka in virov podatkov za spremljanje in posredovanje podatkov iz Uredbe (EU) št. 510/2011 kot se uporabljajo v Uredbi (ES) št. 443/2009. Zato mora Priloga II k Uredbi (EU) št. 510/2011, kadar je upravičeno, dovoliti uporabo drugih virov podatkov, ki zagotavljajo prav tako točno spremljanje emisij CO2 in posredovanje podatkov o njih. Države članice morajo sprejeti ustrezne ukrepe za zagotovitev ustrezne točnosti postopka spremljanja.

| (3) | Na podlagi izkušenj, pridobljenih pri spremljanju emisij CO2 iz osebnih vozil, je za izboljšanje načinov za preverjanje točnosti podatkov ustrezno, da se kot natančni podatkovni parameter, o katerem morajo države članice posredovati podatke, doda homologacijska številka. Postalo je tudi jasno, da parameter „trgovsko ime“ ni več potreben, zato ga je treba črtati iz podrobnih nadzornih podatkov. |
| --- | --- |

(3)

Na podlagi izkušenj, pridobljenih pri spremljanju emisij CO2 iz osebnih vozil, je za izboljšanje načinov za preverjanje točnosti podatkov ustrezno, da se kot natančni podatkovni parameter, o katerem morajo države članice posredovati podatke, doda homologacijska številka. Postalo je tudi jasno, da parameter „trgovsko ime“ ni več potreben, zato ga je treba črtati iz podrobnih nadzornih podatkov.

| (4) | Da se zagotovi jasnost in natančnost pri spremljanju in posredovanju podatkov držav članic, je treba zagotoviti tudi skladnost različnih zahtev iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 510/2011. Zahteve o podrobnih podatkih so opredeljene v oblikah za prenos podatkov iz dela C Priloge II. Del A in B navedene priloge je zato treba prilagoditi, da bosta točno navajala navedene zahteve o podrobnih podatkih. |
| --- | --- |

(4)

Da se zagotovi jasnost in natančnost pri spremljanju in posredovanju podatkov držav članic, je treba zagotoviti tudi skladnost različnih zahtev iz Priloge II k Uredbi (EU) št. 510/2011. Zahteve o podrobnih podatkih so opredeljene v oblikah za prenos podatkov iz dela C Priloge II. Del A in B navedene priloge je zato treba prilagoditi, da bosta točno navajala navedene zahteve o podrobnih podatkih.

| (5) | Prilogo II k Uredbi (EU) št. 510/2011 je zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(5)

Prilogo II k Uredbi (EU) št. 510/2011 je zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga II k Uredbi (EU) št. 510/2011 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 6. januarja 2012

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 145, 31.5.2011, str. 1.

1

(2)  UL L 263, 9.10.2007, str. 1.

2

(3)  UL L 140, 5.6.2009, str. 1.

3

---

PRILOGA

Priloga II k Uredbi (EU) št. 510/2011 se spremeni:

| 1. | Del A se spremeni:






  (a) | v točki 2 se prvi stavek nadomesti z naslednjim:„Podrobnosti iz točke 1 izhajajo iz certifikata o skladnosti ali so skladne s certifikatom o skladnosti, ki ga izda proizvajalec zadevnega lahkega gospodarskega vozila. Kadar se certifikat o skladnosti ne uporablja, države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev ustrezne točnosti postopka spremljanja.“; |
| --- | --- | --- |

1.

Del A se spremeni:

(a)

„Podrobnosti iz točke 1 izhajajo iz certifikata o skladnosti ali so skladne s certifikatom o skladnosti, ki ga izda proizvajalec zadevnega lahkega gospodarskega vozila. Kadar se certifikat o skladnosti ne uporablja, države članice sprejmejo potrebne ukrepe za zagotovitev ustrezne točnosti postopka spremljanja.“;

| (b) | točka 3 se spremeni:






  (i) | točka (b) se nadomesti z naslednjim:






  „(b) | število novih lahkih gospodarskih vozil, ki imajo vrednosti za vsakega od naslednjih parametrov:






  (i) | emisije CO2, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(b)

točka 3 se spremeni:

(i)

točka (b) se nadomesti z naslednjim:

„(b)

število novih lahkih gospodarskih vozil, ki imajo vrednosti za vsakega od naslednjih parametrov:

(i)

emisije CO2,

| (ii) | maso, |
| --- | --- |

(ii)

maso,

| (iii) | medosno razdaljo, |
| --- | --- |

(iii)

medosno razdaljo,

| (iv) | kolotek krmiljene osi, |
| --- | --- |

(iv)

kolotek krmiljene osi,

| (v) | kolotek druge osi.“; |
| --- | --- |

(v)

kolotek druge osi.“;

| (ii) | točka (c) se črta; |
| --- | --- |

(ii)

točka (c) se črta;

| (iii) | v točki (d) se točki (iv) in (v) nadomestita z naslednjim:






  „(iv) | največjo tehnično dovoljeno maso, |
| --- | --- | --- |

(iii)

v točki (d) se točki (iv) in (v) nadomestita z naslednjim:

„(iv)

največjo tehnično dovoljeno maso,

| (v) | medosno razdaljo, |
| --- | --- |

(v)

medosno razdaljo,

| (vi) | kolotek krmiljene osi, |
| --- | --- |

(vi)

kolotek krmiljene osi,

| (vii) | kolotek druge osi.“ |
| --- | --- |

(vii)

kolotek druge osi.“

| 2. | V delu B se črtajo točke 2, 3, 5 in 6. |
| --- | --- |

2.

V delu B se črtajo točke 2, 3, 5 in 6.

| 3. | V delu C se oddelek 2 o podrobnih nadzornih podatkih nadomesti z naslednjim:
  „Oddelek 2 –   Podrobni nadzorni podatki




























  Ime proizvajalca – standardno poimenovanje v EU | Ime proizvajalca – poimenovanje proizvajalca | Ime proizvajalca – poimenovanje v matičnem registru | Homologacijska številka in njene razširitve | Tip | Varianta | Različica | Znamka | Kategorija homologiranega vozila | Kategorija registriranega vozila | Skupno število novih registracij | Specifične emisije CO2 (g/km) | Masa (kg) | Največja tehnično dovoljena masa (kg) | Medosna razdalja (mm) | Kolotek krmiljene osi (mm) | Kolotek druge osi (mm) | Vrsta goriva | Gorivo | Prostornina (cm3) | Poraba električne energije (Wh/km) | Oznaka inovativne tehnologije ali skupine inovativnih tehnologij | Zmanjšanje emisij z uporabo inovativnih tehnologij |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Proizv. 1 | Proizv. 1 | Proizv. 1 | Številka 1 | Tip 1 | Varianta 1 | Različica 1 | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| Proizv. 1 | Proizv. 1 | Proizv. 1 | Številka 1 | Tip 1 | Varianta 1 | Različica 2 | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| Proizv. 1 | Proizv. 1 | Proizv. 1 | Številka 1 | Tip 1 | Varianta 2 | Različica 1 | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| Proizv. 1 | Proizv. 1 | Proizv. 1 | Številka 1 | Tip 1 | Varianta 2 | Različica 2 | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| Proizv. 1 | Proizv. 1 | Proizv. 1 | Številka 2 | Tip 2 | Varianta 1 | Različica 1 | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| Proizv. 1 | Proizv. 1 | Proizv. 1 | Številka 2 | Tip 2 | Varianta 1 | Različica 2 | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| Proizv. 1 | Proizv. 1 | Proizv. 1 | Številka 2 | Tip 2 | Varianta 2 | Različica 1 | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| Proizv. 1 | Proizv. 1 | Proizv. 1 | Številka 2 | Tip 2 | Varianta 2 | Različica 2 | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| Proizv. 2 | Proizv. 2 | Proizv. 2 | Številka 1 | Tip 1 | Varianta 1 | Različica 1 | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| Proizv. 2 | Proizv. 2 | Proizv. 2 | Številka 1 | Tip 1 | Varianta 1 | Različica 2 | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| Proizv. 2 | Proizv. 2 | Proizv. 2 | Številka 1 | Tip 1 | Varianta 2 | Različica 1 | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... |
| Proizv. 2 | Proizv. 2 | Proizv. 2 | Številka 1 | Tip 1 | Varianta 2 | Različica 2 | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ... | ...“ |

3.

V delu C se oddelek 2 o podrobnih nadzornih podatkih nadomesti z naslednjim:

„Oddelek 2 –   Podrobni nadzorni podatki

Ime proizvajalca – standardno poimenovanje v EU

Ime proizvajalca – poimenovanje proizvajalca

Ime proizvajalca – poimenovanje v matičnem registru

Homologacijska številka in njene razširitve

Tip

Varianta

Različica

Znamka

Kategorija homologiranega vozila

Kategorija registriranega vozila

Skupno število novih registracij

Specifične emisije CO2 (g/km)

Masa (kg)

Največja tehnično dovoljena masa (kg)

Medosna razdalja (mm)

Kolotek krmiljene osi (mm)

Kolotek druge osi (mm)

Vrsta goriva

Gorivo

Prostornina (cm3)

Poraba električne energije (Wh/km)

Oznaka inovativne tehnologije ali skupine inovativnih tehnologij

Zmanjšanje emisij z uporabo inovativnih tehnologij

Proizv. 1

Proizv. 1

Proizv. 1

Številka 1

Tip 1

Varianta 1

Različica 1

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

Proizv. 1

Proizv. 1

Proizv. 1

Številka 1

Tip 1

Varianta 1

Različica 2

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

Proizv. 1

Proizv. 1

Proizv. 1

Številka 1

Tip 1

Varianta 2

Različica 1

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

Proizv. 1

Proizv. 1

Proizv. 1

Številka 1

Tip 1

Varianta 2

Različica 2

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

Proizv. 1

Proizv. 1

Proizv. 1

Številka 2

Tip 2

Varianta 1

Različica 1

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

Proizv. 1

Proizv. 1

Proizv. 1

Številka 2

Tip 2

Varianta 1

Različica 2

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

Proizv. 1

Proizv. 1

Proizv. 1

Številka 2

Tip 2

Varianta 2

Različica 1

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

Proizv. 1

Proizv. 1

Proizv. 1

Številka 2

Tip 2

Varianta 2

Različica 2

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

Proizv. 2

Proizv. 2

Proizv. 2

Številka 1

Tip 1

Varianta 1

Različica 1

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

Proizv. 2

Proizv. 2

Proizv. 2

Številka 1

Tip 1

Varianta 1

Različica 2

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

Proizv. 2

Proizv. 2

Proizv. 2

Številka 1

Tip 1

Varianta 2

Različica 1

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

Proizv. 2

Proizv. 2

Proizv. 2

Številka 1

Tip 1

Varianta 2

Različica 2

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...

...“

---

| 10.3.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 72/7 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 72/7

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 206/2012

z dne 6. marca 2012

o izvajanju Direktive 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede zahtev za okoljsko primerno zasnovo klimatskih naprav in komfortnih ventilatorjev

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o vzpostavitvi okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo (1), in zlasti člena 15(1) Direktive,

po posvetovanju s Posvetovalnim forumom za okoljsko primerno zasnovo izdelkov,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija mora v skladu z Direktivo 2009/125/ES določiti zahteve za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo, ki predstavljajo pomemben obseg prodaje in trgovanja, imajo pomemben vpliv na okolje in pomenijo pomembno možnost za izboljšanje vpliva na okolje brez pretiranih stroškov, in sicer z njihovo boljšo zasnovo. |
| --- | --- |

(1)

Komisija mora v skladu z Direktivo 2009/125/ES določiti zahteve za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, povezanih z energijo, ki predstavljajo pomemben obseg prodaje in trgovanja, imajo pomemben vpliv na okolje in pomenijo pomembno možnost za izboljšanje vpliva na okolje brez pretiranih stroškov, in sicer z njihovo boljšo zasnovo.

| (2) | Točka (a) člena 16(2) Direktive 2009/125/ES določa, da bo Komisija v skladu s postopkom iz člena 19(3) in meril iz člena 15(2) ter po posvetovanju s Posvetovalnim forumom za okoljsko primerno zasnovo, kot je ustrezno, uvedla izvedbene ukrepe, ki zagotavljajo velike možnosti za stroškovno učinkovito zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, kot na primer za proizvode v ogrevalnih, prezračevalnih in klimatskih sistemih. |
| --- | --- |

(2)

Točka (a) člena 16(2) Direktive 2009/125/ES določa, da bo Komisija v skladu s postopkom iz člena 19(3) in meril iz člena 15(2) ter po posvetovanju s Posvetovalnim forumom za okoljsko primerno zasnovo, kot je ustrezno, uvedla izvedbene ukrepe, ki zagotavljajo velike možnosti za stroškovno učinkovito zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, kot na primer za proizvode v ogrevalnih, prezračevalnih in klimatskih sistemih.

| (3) | Komisija je izvedla pripravljalno študijo, da bi analizirala tehnične, okoljske in ekonomske vidike klimatskih naprav in komfortnih ventilatorjev, ki se po navadi uporabljajo v gospodinjstvih in malih trgovskih podjetjih. Študija je bila oblikovana skupaj z zainteresiranimi stranmi in interesnimi skupinami iz EU in tretjih držav, rezultati pa so javno dostopni. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je izvedla pripravljalno študijo, da bi analizirala tehnične, okoljske in ekonomske vidike klimatskih naprav in komfortnih ventilatorjev, ki se po navadi uporabljajo v gospodinjstvih in malih trgovskih podjetjih. Študija je bila oblikovana skupaj z zainteresiranimi stranmi in interesnimi skupinami iz EU in tretjih držav, rezultati pa so javno dostopni.

| (4) | Glavna okoljska vidika zadevnih izdelkov, ki sta opredeljena kot pomembna za namene te uredbe, sta poraba energije v času uporabe in raven zvočne moči. V pripravljalni študiji je bilo kot pomemben okoljski vidik opredeljeno tudi mogoče uhajanje hladilnega sredstva v smislu neposrednih emisij toplogrednih plinov, saj to uhajanje povprečno povzroči 10–20 % neposrednih in posrednih emisij toplogrednih plinov. |
| --- | --- |

(4)

Glavna okoljska vidika zadevnih izdelkov, ki sta opredeljena kot pomembna za namene te uredbe, sta poraba energije v času uporabe in raven zvočne moči. V pripravljalni študiji je bilo kot pomemben okoljski vidik opredeljeno tudi mogoče uhajanje hladilnega sredstva v smislu neposrednih emisij toplogrednih plinov, saj to uhajanje povprečno povzroči 10–20 % neposrednih in posrednih emisij toplogrednih plinov.

| (5) | Kot je pokazala pripravljalna študija in kot je bilo potrjeno med presojo vpliva, je premalo informacij o učinkovitosti komfortnih ventilatorjev. Da bi organom za nadzor trga zagotovili pomembne informacije in omogočili učinkovito spremljanje trga za namene prihodnje določitve zahtev glede minimalne energetske učinkovitosti, je treba upoštevati zahteve glede informacij o komfortnih ventilatorjih, ki so namenjene zagotovitvi, da sta na izdelku dobro vidni učinkovitost naprave in uporabljena merilna metoda. Poleg tega se za komfortne ventilatorje določijo zahteve glede stanja pripravljenosti in stanja izključenosti. |
| --- | --- |

(5)

Kot je pokazala pripravljalna študija in kot je bilo potrjeno med presojo vpliva, je premalo informacij o učinkovitosti komfortnih ventilatorjev. Da bi organom za nadzor trga zagotovili pomembne informacije in omogočili učinkovito spremljanje trga za namene prihodnje določitve zahtev glede minimalne energetske učinkovitosti, je treba upoštevati zahteve glede informacij o komfortnih ventilatorjih, ki so namenjene zagotovitvi, da sta na izdelku dobro vidni učinkovitost naprave in uporabljena merilna metoda. Poleg tega se za komfortne ventilatorje določijo zahteve glede stanja pripravljenosti in stanja izključenosti.

| (6) | Letna poraba električne energije izdelkov iz te uredbe v EU je leta 2005 po ocenah znašala 30 TWh. Če ne bodo sprejeti posebni ukrepi, bo letna poraba električne energije leta 2020 po predvidevanjih znašala 74 TWh. Pripravljalna študija kaže, da je mogoče porabo električne energije izdelkov iz te uredbe bistveno zmanjšati. |
| --- | --- |

(6)

Letna poraba električne energije izdelkov iz te uredbe v EU je leta 2005 po ocenah znašala 30 TWh. Če ne bodo sprejeti posebni ukrepi, bo letna poraba električne energije leta 2020 po predvidevanjih znašala 74 TWh. Pripravljalna študija kaže, da je mogoče porabo električne energije izdelkov iz te uredbe bistveno zmanjšati.

| (7) | Pripravljalna študija kaže, da zahteve v zvezi z drugimi parametri okoljsko primerne zasnove iz dela 1 Priloge I k Direktivi 2009/125/ES niso potrebne, saj sta najpomembnejša okoljska vidika poraba električne energije in raven zvočne moči klimatskih naprav v času uporabe. |
| --- | --- |

(7)

Pripravljalna študija kaže, da zahteve v zvezi z drugimi parametri okoljsko primerne zasnove iz dela 1 Priloge I k Direktivi 2009/125/ES niso potrebne, saj sta najpomembnejša okoljska vidika poraba električne energije in raven zvočne moči klimatskih naprav v času uporabe.

| (8) | Ker so hladilna sredstva obravnavana v Uredbi (ES) št. 842/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o določenih fluoriranih toplogrednih plinih (2), v tej uredbi niso določene posebne zahteve glede hladilnih sredstev. Vendar se predlaga uvedba dodatka k zahtevam za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, da bi se trg usmeril k uporabi hladilnih sredstev, ki manj škodljivo vplivajo na okolje. Ta dodatek bo prispeval k nižjim zahtevam za minimalno energetsko učinkovitost za naprave, ki uporabljajo hladilna sredstva z nizkim potencialom globalnega segrevanja (GWP). |
| --- | --- |

(8)

Ker so hladilna sredstva obravnavana v Uredbi (ES) št. 842/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o določenih fluoriranih toplogrednih plinih (2), v tej uredbi niso določene posebne zahteve glede hladilnih sredstev. Vendar se predlaga uvedba dodatka k zahtevam za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, da bi se trg usmeril k uporabi hladilnih sredstev, ki manj škodljivo vplivajo na okolje. Ta dodatek bo prispeval k nižjim zahtevam za minimalno energetsko učinkovitost za naprave, ki uporabljajo hladilna sredstva z nizkim potencialom globalnega segrevanja (GWP).

| (9) | Klimatske naprave so lahko del sistemov, nameščenih v stavbah. Nacionalna zakonodaja, ki med drugim temelji na Direktivi 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o energetski učinkovitosti stavb (3), lahko v zvezi s takimi klimatskimi napravami določi nove in strožje zahteve, in sicer z uporabo metod obračunavanja in merjenja učinkovitosti klimatske naprave, določenih v tej uredbi. |
| --- | --- |

(9)

Klimatske naprave so lahko del sistemov, nameščenih v stavbah. Nacionalna zakonodaja, ki med drugim temelji na Direktivi 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o energetski učinkovitosti stavb (3), lahko v zvezi s takimi klimatskimi napravami določi nove in strožje zahteve, in sicer z uporabo metod obračunavanja in merjenja učinkovitosti klimatske naprave, določenih v tej uredbi.

| (10) | Stanje pripravljenosti in stanje izključenosti lahko bistveno prispevata k skupni porabi energije teh naprav. Poraba energije pri teh dveh funkcijah klimatskih naprav, razen pri dvo- in enokanalnih klimatskih napravah, je del zahtev za minimalno energetsko učinkovitost in metode merjenja sezonske učinkovitosti. Zahteve glede stanja pripravljenosti in stanja izključenosti za dvo- in enokanalne klimatske naprave so določene na podlagi zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov iz Uredbe Komisije (ES) št. 1275/2008 (4). |
| --- | --- |

(10)

Stanje pripravljenosti in stanje izključenosti lahko bistveno prispevata k skupni porabi energije teh naprav. Poraba energije pri teh dveh funkcijah klimatskih naprav, razen pri dvo- in enokanalnih klimatskih napravah, je del zahtev za minimalno energetsko učinkovitost in metode merjenja sezonske učinkovitosti. Zahteve glede stanja pripravljenosti in stanja izključenosti za dvo- in enokanalne klimatske naprave so določene na podlagi zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov iz Uredbe Komisije (ES) št. 1275/2008 (4).

| (11) | Pričakovan skupni učinek zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, določenih s to uredbo in Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 626/2011 z dne 4. maja 2011 o dopolnitvi Direktive 2010/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede zahtev za energijsko označevanje klimatskih naprav (5), je do leta 2020 letno privarčevati 11 TWh električne energije v primerjavi s stanjem, če ne bi bili sprejeti nobeni ukrepi. |
| --- | --- |

(11)

Pričakovan skupni učinek zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, določenih s to uredbo in Delegirano uredbo Komisije (EU) št. 626/2011 z dne 4. maja 2011 o dopolnitvi Direktive 2010/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede zahtev za energijsko označevanje klimatskih naprav (5), je do leta 2020 letno privarčevati 11 TWh električne energije v primerjavi s stanjem, če ne bi bili sprejeti nobeni ukrepi.

| (12) | Energetsko učinkovitost izdelkov, za katere velja ta uredba, je treba povečati z uporabo obstoječih nelastniških stroškovno učinkovitih tehnologij, ki lahko znižajo skupne stroške nabave in uporabe teh izdelkov. |
| --- | --- |

(12)

Energetsko učinkovitost izdelkov, za katere velja ta uredba, je treba povečati z uporabo obstoječih nelastniških stroškovno učinkovitih tehnologij, ki lahko znižajo skupne stroške nabave in uporabe teh izdelkov.

| (13) | Zahteve za okoljsko primerno zasnovo ne smejo vplivati na uporabnost z vidika končnega uporabnika in tudi ne smejo negativno vplivati na zdravje, varnost ali okolje. Zlasti pa morajo prednosti, ki jih prinaša manjša poraba električne energije v času uporabe, preseči morebitni dodatni vpliv na okolje v fazi proizvodnje. |
| --- | --- |

(13)

Zahteve za okoljsko primerno zasnovo ne smejo vplivati na uporabnost z vidika končnega uporabnika in tudi ne smejo negativno vplivati na zdravje, varnost ali okolje. Zlasti pa morajo prednosti, ki jih prinaša manjša poraba električne energije v času uporabe, preseči morebitni dodatni vpliv na okolje v fazi proizvodnje.

| (14) | Zahteve za okoljsko primerno zasnovo je treba uvajati postopoma, tako da bodo imeli proizvajalci na voljo dovolj časa za ponovno zasnovo izdelkov iz te uredbe. Časovni razpored mora biti tak, da se preprečijo negativni vplivi na delovanje opreme na trgu ter se upoštevajo stroškovne posledice za končne uporabnike in proizvajalce, zlasti za mala in srednje velika podjetja, ter da se hkrati zagotovi pravočasno doseganje ciljev te uredbe. |
| --- | --- |

(14)

Zahteve za okoljsko primerno zasnovo je treba uvajati postopoma, tako da bodo imeli proizvajalci na voljo dovolj časa za ponovno zasnovo izdelkov iz te uredbe. Časovni razpored mora biti tak, da se preprečijo negativni vplivi na delovanje opreme na trgu ter se upoštevajo stroškovne posledice za končne uporabnike in proizvajalce, zlasti za mala in srednje velika podjetja, ter da se hkrati zagotovi pravočasno doseganje ciljev te uredbe.

| (15) | Meritve ustreznih parametrov za izdelke je treba izvajati z zanesljivimi, točnimi in ponovljivimi merilnimi metodami, ki upoštevajo splošno priznane najsodobnejše merilne metode, skupaj s, kadar so na voljo, usklajenimi standardi, ki so jih sprejeli evropski standardizacijski organi, navedeni v Prilogi I k Direktivi 98/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. julija 1998 o spremembi Direktive 98/34/ES o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih standardov in predpisov (6). |
| --- | --- |

(15)

Meritve ustreznih parametrov za izdelke je treba izvajati z zanesljivimi, točnimi in ponovljivimi merilnimi metodami, ki upoštevajo splošno priznane najsodobnejše merilne metode, skupaj s, kadar so na voljo, usklajenimi standardi, ki so jih sprejeli evropski standardizacijski organi, navedeni v Prilogi I k Direktivi 98/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. julija 1998 o spremembi Direktive 98/34/ES o določitvi postopka za zbiranje informacij na področju tehničnih standardov in predpisov (6).

| (16) | V skladu s členom 8 Direktive 2009/125/ES ta uredba določa veljavne postopke ocenjevanja skladnosti. |
| --- | --- |

(16)

V skladu s členom 8 Direktive 2009/125/ES ta uredba določa veljavne postopke ocenjevanja skladnosti.

| (17) | Za lažje preverjanje skladnosti morajo proizvajalci v tehnični dokumentaciji iz prilog IV in V k Direktivi 2009/125/ES navesti podatke, ki se nanašajo na zahteve iz te uredbe. |
| --- | --- |

(17)

Za lažje preverjanje skladnosti morajo proizvajalci v tehnični dokumentaciji iz prilog IV in V k Direktivi 2009/125/ES navesti podatke, ki se nanašajo na zahteve iz te uredbe.

| (18) | Poleg pravno zavezujočih zahtev iz te uredbe je treba določiti okvirna merila uspešnosti za najboljše razpoložljive tehnologije, da se zagotovi splošen in preprost dostop do podatkov o okoljski učinkovitosti izdelkov iz te uredbe v njihovem življenjskem ciklusu. |
| --- | --- |

(18)

Poleg pravno zavezujočih zahtev iz te uredbe je treba določiti okvirna merila uspešnosti za najboljše razpoložljive tehnologije, da se zagotovi splošen in preprost dostop do podatkov o okoljski učinkovitosti izdelkov iz te uredbe v njihovem življenjskem ciklusu.

| (19) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega na podlagi člena 19(1) Direktive 2009/125/ES – |
| --- | --- |

(19)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega na podlagi člena 19(1) Direktive 2009/125/ES –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Vsebina in področje uporabe

1.   Ta uredba določa zahteve za okoljsko primerno zasnovo izdelkov za namen dajanja na trg klimatskih naprav, napajanih iz električnega omrežja, z nazivno zmogljivostjo ≤ 12 kW za hlajenje ali ogrevanje, če izdelek nima funkcije hlajenja, in komfortnih ventilatorjev z dovodom energije ventilatorja ≤ 125 W.

2.   Ta uredba se ne uporablja za:

| (a) | naprave, ki uporabljajo neelektrične vire energije; |
| --- | --- |

(a)

naprave, ki uporabljajo neelektrične vire energije;

| (b) | klimatske naprave, pri katerih kondenzator ali uparjalnik ali nobeden od njiju ne uporablja zraka kot prenosnika toplote. |
| --- | --- |

(b)

klimatske naprave, pri katerih kondenzator ali uparjalnik ali nobeden od njiju ne uporablja zraka kot prenosnika toplote.

Člen 2

Opredelitve pojmov

Za namene te uredbe se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 2 Direktive 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta.

Poleg tega se uporabljajo naslednje opredelitve:

| 1. | „klimatska naprava“ pomeni napravo, ki je sposobna hladiti ali ogrevati zrak v zaprtih prostorih ali oboje z uporabo cikla s kompresijo pare, ki ga poganja električni kompresor, vključno s klimatskimi napravami, ki omogočajo dodatne funkcije, kot so zmanjševanje vlažnosti zraka, čiščenje zraka, prezračevanje ali dodatno ogrevanje zraka z električno upornostjo, ter napravami, ki lahko uporabljajo vodo (bodisi kondenzacijsko vodo, ki nastane na strani uparjalnika, ali vodo, dodano od zunaj) za izparevanje na strani kondenzatorja, pod pogojem, da lahko naprava deluje le z uporabo zraka, brez uporabe dodatne vode; |
| --- | --- |

1.

„klimatska naprava“ pomeni napravo, ki je sposobna hladiti ali ogrevati zrak v zaprtih prostorih ali oboje z uporabo cikla s kompresijo pare, ki ga poganja električni kompresor, vključno s klimatskimi napravami, ki omogočajo dodatne funkcije, kot so zmanjševanje vlažnosti zraka, čiščenje zraka, prezračevanje ali dodatno ogrevanje zraka z električno upornostjo, ter napravami, ki lahko uporabljajo vodo (bodisi kondenzacijsko vodo, ki nastane na strani uparjalnika, ali vodo, dodano od zunaj) za izparevanje na strani kondenzatorja, pod pogojem, da lahko naprava deluje le z uporabo zraka, brez uporabe dodatne vode;

| 2. | „dvokanalna klimatska naprava“ pomeni klimatsko napravo, pri kateri se vsesani zrak kondenzatorja (ali uparjalnika) iz zunanjega okolja med hlajenjem ali ogrevanjem dovaja v enoto skozi prvi kanal, v zunanje okolje pa se odvaja skozi drugi kanal, ter ki je v celoti nameščena blizu stene v prostoru, ki ga je treba klimatizirati; |
| --- | --- |

2.

„dvokanalna klimatska naprava“ pomeni klimatsko napravo, pri kateri se vsesani zrak kondenzatorja (ali uparjalnika) iz zunanjega okolja med hlajenjem ali ogrevanjem dovaja v enoto skozi prvi kanal, v zunanje okolje pa se odvaja skozi drugi kanal, ter ki je v celoti nameščena blizu stene v prostoru, ki ga je treba klimatizirati;

| 3. | „enokanalna klimatska naprava“ pomeni klimatsko napravo, pri kateri se vsesani zrak kondenzatorja (ali uparjalnika) dovaja iz prostora, v kateri je nameščena enota, odvaja pa se iz tega prostora; |
| --- | --- |

3.

„enokanalna klimatska naprava“ pomeni klimatsko napravo, pri kateri se vsesani zrak kondenzatorja (ali uparjalnika) dovaja iz prostora, v kateri je nameščena enota, odvaja pa se iz tega prostora;

| 4. | „nazivna zmogljivost“ (Prated) pomeni hladilno ali grelno zmogljivost cikla s kompresijo pare enote pri standardnih nazivnih pogojih; |
| --- | --- |

4.

„nazivna zmogljivost“ (Prated) pomeni hladilno ali grelno zmogljivost cikla s kompresijo pare enote pri standardnih nazivnih pogojih;

| 5. | „komfortni ventilator“ pomeni napravo, ki je bila prvotno namenjena ustvarjanju gibanja zraka okrog dela ali na delu človekovega telesa za osebno udobje hlajenja, vključno s komfortnimi ventilatorji, ki omogočajo dodatne funkcije, npr. osvetlitev; |
| --- | --- |

5.

„komfortni ventilator“ pomeni napravo, ki je bila prvotno namenjena ustvarjanju gibanja zraka okrog dela ali na delu človekovega telesa za osebno udobje hlajenja, vključno s komfortnimi ventilatorji, ki omogočajo dodatne funkcije, npr. osvetlitev;

| 6. | „dovod energije ventilatorja“ (PF) pomeni dovod električne energije komfortnega ventilatorja v vatih, ki deluje pri določeni najvišji stopnji pretoka ventilatorja, izmerjeni z aktivnim oscilacijskim mehanizmom (če/kadar je ustrezno). |
| --- | --- |

6.

„dovod energije ventilatorja“ (PF) pomeni dovod električne energije komfortnega ventilatorja v vatih, ki deluje pri določeni najvišji stopnji pretoka ventilatorja, izmerjeni z aktivnim oscilacijskim mehanizmom (če/kadar je ustrezno).

Za namene prilog so v Prilogi I določene dodatne opredelitve pojmov.

Člen 3

Zahteve za okoljsko primerno zasnovo izdelkov in časovni razpored

1.   Zahteve za okoljsko primerno zasnovo klimatskih naprav in komfortnih ventilatorjev so določene v Prilogi I.

2.   Vsaka zahteva za okoljsko primerno zasnovo se uporablja v skladu z naslednjim časovnim razporedom:

| | Od 1. januarja 2013:
  eno- in dvokanalne klimatske naprave ustrezajo zahtevam, določenim v točki 2a Priloge I. |
| --- | --- |

Od 1. januarja 2013:

eno- in dvokanalne klimatske naprave ustrezajo zahtevam, določenim v točki 2a Priloge I.

| | Od 1. januarja 2013:






  (a) | klimatske naprave, razen eno- in dvokanalnih klimatskih naprav, ustrezajo zahtevam, določenim v točki 2b ter točkah 3a, 3b in 3c Priloge I; |
| --- | --- | --- |

Od 1. januarja 2013:

(a)

klimatske naprave, razen eno- in dvokanalnih klimatskih naprav, ustrezajo zahtevam, določenim v točki 2b ter točkah 3a, 3b in 3c Priloge I;

| (b) | enojni in dvojni kanali ustrezajo zahtevam, določenim v točkah 3a, 3b in 3d Priloge I; |
| --- | --- |

(b)

enojni in dvojni kanali ustrezajo zahtevam, določenim v točkah 3a, 3b in 3d Priloge I;

| (c) | komfortni ventilatorji ustrezajo zahtevam, določenim v točkah 3a, 3b in 3e Priloge I; |
| --- | --- |

(c)

komfortni ventilatorji ustrezajo zahtevam, določenim v točkah 3a, 3b in 3e Priloge I;

| | Od 1. januarja 2014:






  (a) | klimatske naprave ustrezajo zahtevam za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, določenim v točki 2c Priloge I; |
| --- | --- | --- |

Od 1. januarja 2014:

(a)

klimatske naprave ustrezajo zahtevam za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, določenim v točki 2c Priloge I;

| (b) | eno- in dvokanalne klimatske naprave ustrezajo zahtevam, določenim v točki 2d Priloge I. |
| --- | --- |

(b)

eno- in dvokanalne klimatske naprave ustrezajo zahtevam, določenim v točki 2d Priloge I.

3.   Skladnost z zahtevami za okoljsko primerno zasnovo se izmeri in izračuna v skladu z zahtevami iz Priloge II.

Člen 4

Ocena skladnosti

1.   Postopek ocenjevanja skladnosti iz člena 8 Direktive 2009/125/ES je notranji nadzor snovanja iz Priloge IV k navedeni direktivi ali sistem upravljanja iz Priloge V k navedeni direktivi.

2.   Za ocenjevanje skladnosti v skladu s členom 8 Direktive 2009/125/ES tehnična dokumentacija vključuje rezultate izračuna iz Priloge II k tej uredbi.

Člen 5

Postopek preverjanja zaradi tržnega nadzora

Države članice pri izvajanju tržnega nadzora iz člena 3(2) Direktive 2009/125/ES za ugotavljanje skladnosti z zahtevami, določenimi v Prilogi I k tej uredbi, uporabljajo postopek preverjanja iz Priloge III k tej uredbi.

Člen 6

Merila uspešnosti

Okvirna merila uspešnosti za najučinkovitejše klimatske naprave, dostopne na trgu v času začetka veljavnosti te uredbe, so določena v Prilogi IV.

Člen 7

Revizija

Komisija pregleda to uredbo z vidika tehnološkega napredka najpozneje pet let od datuma začetka veljavnosti te uredbe in rezultate tega pregleda predstavi Posvetovalnemu forumu za okoljsko primerno zasnovo izdelkov. V pregledu morajo biti ocenjeni zlasti zahteve glede učinkovitosti in ravni zvočne moči, pristop k spodbujanju uporabe hladilnih sredstev z nizkim potencialom globalnega segrevanja (GWP) in področje uporabe uredbe za klimatske naprave ter morebitne spremembe tržnega deleža vrst naprav, vključno s klimatskimi napravami z nazivno izhodno močjo nad 12 kW. Pregled mora vsebovati tudi oceno ustreznosti zahtev glede stanja pripravljenosti in stanja izključenosti, metode sezonskega obračunavanja in merjenja, vključno s premislekom o razvoju morebitne metode sezonskega obračunavanja in merjenja za vse klimatske naprave, ki se uporabljajo v sezonah hlajenja in ogrevanja.

Člen 8

Začetek veljavnosti in uporaba

1.   Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

2.   Uporablja se od 1. januarja 2013.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 6. marca 2012

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 285, 31.10.2009, str. 10.

1

(2)  UL L 161, 14.6.2006, str. 1.

2

(3)  UL L 153, 18.6.2010, str. 1.

3

(4)  UL L 339, 18.12.2008, str. 45.

4

(5)  UL L 178, 6.7.2011, str. 1.

5

(6)  UL L 217, 5.8.1998, str. 18.

6

---

PRILOGA I

Zahteve za okoljsko primerno zasnovo izdelkov

1.   OPREDELITVE POJMOV, KI SE UPORABLJAJO ZA NAMENE PRILOG

| 1. | „Hladilno-grelna klimatska naprava“ pomeni klimatsko napravo, ki ima sposobnost hlajenja in ogrevanja; |
| --- | --- |

1.

„Hladilno-grelna klimatska naprava“ pomeni klimatsko napravo, ki ima sposobnost hlajenja in ogrevanja;

| 2. | „Standardni nazivni pogoji“ pomenijo kombinacijo notranjih (Tin) in zunanjih temperatur (Tj), ki opisujejo delovne pogoje z določitvijo ravni zvočne moči, nazivne zmogljivosti, nazivne stopnje pretoka zraka, nazivnega razmerja energetske učinkovitosti (EERrated) in/ali nazivnega koeficienta učinkovitosti (COPrated), kot je določeno v tabeli 2 Priloge II; |
| --- | --- |

2.

„Standardni nazivni pogoji“ pomenijo kombinacijo notranjih (Tin) in zunanjih temperatur (Tj), ki opisujejo delovne pogoje z določitvijo ravni zvočne moči, nazivne zmogljivosti, nazivne stopnje pretoka zraka, nazivnega razmerja energetske učinkovitosti (EERrated) in/ali nazivnega koeficienta učinkovitosti (COPrated), kot je določeno v tabeli 2 Priloge II;

| 3. | „Notranja temperatura“ (Tin) pomeni notranjo temperaturo zraka pri suhem termometru [°C] (pri čemer relativno vlažnost kaže ustrezna temperatura mokrega termometra); |
| --- | --- |

3.

„Notranja temperatura“ (Tin) pomeni notranjo temperaturo zraka pri suhem termometru [°C] (pri čemer relativno vlažnost kaže ustrezna temperatura mokrega termometra);

| 4. | „Zunanja temperatura“ (Tj) pomeni zunanjo temperaturo zraka pri suhem termometru [°C] (pri čemer relativno vlažnost kaže ustrezna temperatura mokrega termometra); |
| --- | --- |

4.

„Zunanja temperatura“ (Tj) pomeni zunanjo temperaturo zraka pri suhem termometru [°C] (pri čemer relativno vlažnost kaže ustrezna temperatura mokrega termometra);

| 5. | „Nazivno razmerje energetske učinkovitosti“ (EERrated) pomeni prijavljeno zmogljivost za hlajenje [kW], deljeno z nazivnim dovodom energije za hlajenje [kW] enote, ko opravlja funkcijo hlajenja pri standardnih nazivnih pogojih; |
| --- | --- |

5.

„Nazivno razmerje energetske učinkovitosti“ (EERrated) pomeni prijavljeno zmogljivost za hlajenje [kW], deljeno z nazivnim dovodom energije za hlajenje [kW] enote, ko opravlja funkcijo hlajenja pri standardnih nazivnih pogojih;

| 6. | „Nazivni koeficient učinkovitosti“ (COPrated) pomeni prijavljeno zmogljivost za ogrevanje [kW], deljeno z nazivnim dovodom energije za ogrevanje [kW] enote, ko opravlja funkcijo ogrevanja pri standardnih nazivnih pogojih; |
| --- | --- |

6.

„Nazivni koeficient učinkovitosti“ (COPrated) pomeni prijavljeno zmogljivost za ogrevanje [kW], deljeno z nazivnim dovodom energije za ogrevanje [kW] enote, ko opravlja funkcijo ogrevanja pri standardnih nazivnih pogojih;

| 7. | „Potencial globalnega segrevanja“ (GWP) pomeni v kolikšni meri 1 kg hladilnega sredstva, ki se uporabi v ciklu s kompresijo pare, po ocenah prispeva h globalnemu segrevanju, izraženem v kg ekvivalenta CO2 v 100 letih;
  vrednosti GWP, ki bodo upoštevane, so navedene v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 842/2006;
  za fluorirana hladilna sredstva se bodo upoštevale vrednosti GWP, ki so objavljene v tretjem poročilu o oceni (TAR), ki ga je sprejel Medvladni forum o podnebnih spremembah (1) (vrednosti GWP foruma IPCC za leto 2001, za obdobje 100 let);
  za nefluorirane pline se bodo upoštevale vrednosti GWP, ki so objavljene v prvem ocenjevalnem poročilu IPCC (2) za obdobje 100 let;
  vrednosti GWP za mešanice hladilnih sredstev temeljijo na formuli iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 842/2006;
  za hladilna sredstva, ki niso vključena v navedenih referencah, velja za referenco poročilo IPCC UNEP 2010 o hladilnih sredstvih, klimatskih napravah in toplotnih črpalkah iz februarja 2011 ali novejše; |
| --- | --- |

7.

„Potencial globalnega segrevanja“ (GWP) pomeni v kolikšni meri 1 kg hladilnega sredstva, ki se uporabi v ciklu s kompresijo pare, po ocenah prispeva h globalnemu segrevanju, izraženem v kg ekvivalenta CO2 v 100 letih;

vrednosti GWP, ki bodo upoštevane, so navedene v Prilogi I k Uredbi (ES) št. 842/2006;

za fluorirana hladilna sredstva se bodo upoštevale vrednosti GWP, ki so objavljene v tretjem poročilu o oceni (TAR), ki ga je sprejel Medvladni forum o podnebnih spremembah (1) (vrednosti GWP foruma IPCC za leto 2001, za obdobje 100 let);

za nefluorirane pline se bodo upoštevale vrednosti GWP, ki so objavljene v prvem ocenjevalnem poročilu IPCC (2) za obdobje 100 let;

vrednosti GWP za mešanice hladilnih sredstev temeljijo na formuli iz Priloge I k Uredbi (ES) št. 842/2006;

za hladilna sredstva, ki niso vključena v navedenih referencah, velja za referenco poročilo IPCC UNEP 2010 o hladilnih sredstvih, klimatskih napravah in toplotnih črpalkah iz februarja 2011 ali novejše;

| 8. | „Stanje izključenosti“ je stanje, ko je klimatska naprava ali sobni ventilator povezan z električnim omrežjem in ne izvaja nobene funkcije. Kot stanje izključenosti se štejejo tudi pogoji, ki zagotavljajo le prikaz stanja izključenosti, ter pogoji, ki zagotavljajo le funkcije, namenjene zagotovitvi elektromagnetne kompatibilnosti v skladu z Direktivo 2004/108/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3); |
| --- | --- |

8.

„Stanje izključenosti“ je stanje, ko je klimatska naprava ali sobni ventilator povezan z električnim omrežjem in ne izvaja nobene funkcije. Kot stanje izključenosti se štejejo tudi pogoji, ki zagotavljajo le prikaz stanja izključenosti, ter pogoji, ki zagotavljajo le funkcije, namenjene zagotovitvi elektromagnetne kompatibilnosti v skladu z Direktivo 2004/108/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3);

| 9. | „Stanje pripravljenosti“ je stanje, v katerem je oprema (klimatska naprava ali komfortni ventilator) priključena na električno omrežje in je predvideni način delovanja odvisen od dovoda energije iz električnega omrežja, zagotovljene pa so le naslednje funkcije, ki lahko trajajo nedoločen čas: funkcija ponovnega vklopa ali funkcija ponovnega vklopa skupaj s prikazom aktivirane funkcije ponovnega vklopa in/ali prikazom informacij ali statusa; |
| --- | --- |

9.

„Stanje pripravljenosti“ je stanje, v katerem je oprema (klimatska naprava ali komfortni ventilator) priključena na električno omrežje in je predvideni način delovanja odvisen od dovoda energije iz električnega omrežja, zagotovljene pa so le naslednje funkcije, ki lahko trajajo nedoločen čas: funkcija ponovnega vklopa ali funkcija ponovnega vklopa skupaj s prikazom aktivirane funkcije ponovnega vklopa in/ali prikazom informacij ali statusa;

| 10. | „Funkcija ponovnega vklopa“ je funkcija za aktiviranje drugih načinov, vključno z aktivnim načinom, na daljinski vklop, ki vključuje daljinsko upravljanje, vgrajeni senzor ali uro, ki zagotavlja dodatne funkcije, vključno z glavno funkcijo; |
| --- | --- |

10.

„Funkcija ponovnega vklopa“ je funkcija za aktiviranje drugih načinov, vključno z aktivnim načinom, na daljinski vklop, ki vključuje daljinsko upravljanje, vgrajeni senzor ali uro, ki zagotavlja dodatne funkcije, vključno z glavno funkcijo;

| 11. | „Prikaz informacij ali statusa“ je neprekinjeno delujoča funkcija zagotavljanja informacij ali prikazovanja stanja opreme na zaslonu, vključno s prikazovalniki časa; |
| --- | --- |

11.

„Prikaz informacij ali statusa“ je neprekinjeno delujoča funkcija zagotavljanja informacij ali prikazovanja stanja opreme na zaslonu, vključno s prikazovalniki časa;

| 12. | „Raven zvočne moči“ pomeni notranjo in/ali zunanjo raven zvočne moči po lestvici A [dB(A)], izmerjeno pri standardnih nazivnih pogojih za hlajenje (ali ogrevanje, če izdelek nima funkcije hlajenja); |
| --- | --- |

12.

„Raven zvočne moči“ pomeni notranjo in/ali zunanjo raven zvočne moči po lestvici A [dB(A)], izmerjeno pri standardnih nazivnih pogojih za hlajenje (ali ogrevanje, če izdelek nima funkcije hlajenja);

| 13. | „Pogoji referenčne zasnove“ pomenijo kombinacijo zahtev glede temperature referenčne zasnove, najvišje bivalentne temperature in najvišje mejne delovne temperature, kot je določeno v razpredelnici 3 Priloge II; |
| --- | --- |

13.

„Pogoji referenčne zasnove“ pomenijo kombinacijo zahtev glede temperature referenčne zasnove, najvišje bivalentne temperature in najvišje mejne delovne temperature, kot je določeno v razpredelnici 3 Priloge II;

| 14. | „Temperatura referenčne zasnove“ pomeni zunanjo temperaturo [°C] bodisi za hlajenje (Tdesignc) ali ogrevanje (Tdesignh), kot je opisano v tabeli 3 Priloge I, pri kateri je razmerje delne obremenitve enako 1 in ki se razlikuje glede na prijavljeno sezono hlajenja ali ogrevanja; |
| --- | --- |

14.

„Temperatura referenčne zasnove“ pomeni zunanjo temperaturo [°C] bodisi za hlajenje (Tdesignc) ali ogrevanje (Tdesignh), kot je opisano v tabeli 3 Priloge I, pri kateri je razmerje delne obremenitve enako 1 in ki se razlikuje glede na prijavljeno sezono hlajenja ali ogrevanja;

| 15. | „Razmerje delne obremenitve“ (pl(Tj)) pomeni zunanjo temperaturo, minus 16 °C, deljeno s temperaturo referenčne zasnove, minus 16 °C, bodisi za hlajenje ali ogrevanje; |
| --- | --- |

15.

„Razmerje delne obremenitve“ (pl(Tj)) pomeni zunanjo temperaturo, minus 16 °C, deljeno s temperaturo referenčne zasnove, minus 16 °C, bodisi za hlajenje ali ogrevanje;

| 16. | „Sezona“ pomeni enega od štirih nizov pogojev delovanja (na voljo za štiri sezone: eno sezono hlajenja, tri sezone ogrevanja: povprečno/hladneje/topleje), ki glede na bin opisujejo kombinacijo med zunanjimi temperaturami in številom ur pojava teh temperatur na sezono, v kateri enota ustreza svojemu namenu; |
| --- | --- |

16.

„Sezona“ pomeni enega od štirih nizov pogojev delovanja (na voljo za štiri sezone: eno sezono hlajenja, tri sezone ogrevanja: povprečno/hladneje/topleje), ki glede na bin opisujejo kombinacijo med zunanjimi temperaturami in številom ur pojava teh temperatur na sezono, v kateri enota ustreza svojemu namenu;

| 17. | „Temperaturni interval (bin)“ (z indeksom j) pomeni kombinacijo zunanje temperature (Tj) in binskih ur (hj), kot je določeno v tabeli 1 Priloge II; |
| --- | --- |

17.

„Temperaturni interval (bin)“ (z indeksom j) pomeni kombinacijo zunanje temperature (Tj) in binskih ur (hj), kot je določeno v tabeli 1 Priloge II;

| 18. | „Binske ure“ so ure na sezono (hj), v kateri se zunanja temperatura pojavi za vsak bin, kot je določeno v tabeli 1 Priloge II; |
| --- | --- |

18.

„Binske ure“ so ure na sezono (hj), v kateri se zunanja temperatura pojavi za vsak bin, kot je določeno v tabeli 1 Priloge II;

| 19. | „Razmerje sezonske energetske učinkovitosti“ (SEER) je splošno razmerje energetske učinkovitosti enote za celotno sezono hlajenja, ki se izračuna tako, da se referenčna letna potreba po hlajenju deli z letno porabo električne energije za hlajenje; |
| --- | --- |

19.

„Razmerje sezonske energetske učinkovitosti“ (SEER) je splošno razmerje energetske učinkovitosti enote za celotno sezono hlajenja, ki se izračuna tako, da se referenčna letna potreba po hlajenju deli z letno porabo električne energije za hlajenje;

| 20. | „Referenčna letna potreba po hlajenju“ (QC
  ) pomeni referenčno potrebo po hlajenju [kWh/a], ki se uporablja kot podlaga za izračun SEER, izračuna pa se tako, da se nazivna obremenitev za hlajenje (Pdesignc) pomnoži z ekvivalentom ur hlajenja v načinu aktivnega delovanja (HCE); |
| --- | --- |

20.

„Referenčna letna potreba po hlajenju“ (QC
  ) pomeni referenčno potrebo po hlajenju [kWh/a], ki se uporablja kot podlaga za izračun SEER, izračuna pa se tako, da se nazivna obremenitev za hlajenje (Pdesignc) pomnoži z ekvivalentom ur hlajenja v načinu aktivnega delovanja (HCE);

| 21. | „Ekvivalent ur hlajenja v načinu aktivnega delovanja“ (HCE
  ) pomeni predvideno število ur na leto [h/a], ko mora enota zagotoviti nazivno obremenitev za hlajenje (Pdesignc), da bi izpolnila referenčno letno potrebo po hlajenju, kot je določeno v tabeli 4 Priloge II; |
| --- | --- |

21.

„Ekvivalent ur hlajenja v načinu aktivnega delovanja“ (HCE
  ) pomeni predvideno število ur na leto [h/a], ko mora enota zagotoviti nazivno obremenitev za hlajenje (Pdesignc), da bi izpolnila referenčno letno potrebo po hlajenju, kot je določeno v tabeli 4 Priloge II;

| 22. | „Letna poraba električne energije za hlajenje“ (QCE
  ) pomeni porabo električne energije [kWh/a], ki je potrebna za izpolnitev referenčne letne potrebe po hlajenju in se izračuna tako, da se referenčna letna potreba po hlajenju deli z razmerjem energetske učinkovitosti v načinu aktivnega delovanja (SEERon) in porabo električne energije enote v načinih termostat izključen-, stanje pripravljenosti-, stanje izključenosti- in način grelca ohišja med sezono hlajenja; |
| --- | --- |

22.

„Letna poraba električne energije za hlajenje“ (QCE
  ) pomeni porabo električne energije [kWh/a], ki je potrebna za izpolnitev referenčne letne potrebe po hlajenju in se izračuna tako, da se referenčna letna potreba po hlajenju deli z razmerjem energetske učinkovitosti v načinu aktivnega delovanja (SEERon) in porabo električne energije enote v načinih termostat izključen-, stanje pripravljenosti-, stanje izključenosti- in način grelca ohišja med sezono hlajenja;

| 23. | „Razmerje sezonske energetske učinkovitosti v načinu aktivnega delovanja“ (SEERon) pomeni povprečno razmerje energetske učinkovitosti enote v načinu aktivnega delovanja za funkcijo hlajenja, sestavljeno iz delne obremenitve in razmerja energetske učinkovitosti glede na bin (EERbin(Tj)) ter ovrednoteno z binskimi urami v stanju bin; |
| --- | --- |

23.

„Razmerje sezonske energetske učinkovitosti v načinu aktivnega delovanja“ (SEERon) pomeni povprečno razmerje energetske učinkovitosti enote v načinu aktivnega delovanja za funkcijo hlajenja, sestavljeno iz delne obremenitve in razmerja energetske učinkovitosti glede na bin (EERbin(Tj)) ter ovrednoteno z binskimi urami v stanju bin;

| 24. | „Delna obremenitev“ pomeni obremenitev zaradi hlajenja (Pc(Tj)) ali ogrevanja (Ph(Tj)) [kW] pri določeni zunanji temperaturi Tj, ki se izračuna tako, da se nazivna obremenitev pomnoži z razmerjem delne obremenitve; |
| --- | --- |

24.

„Delna obremenitev“ pomeni obremenitev zaradi hlajenja (Pc(Tj)) ali ogrevanja (Ph(Tj)) [kW] pri določeni zunanji temperaturi Tj, ki se izračuna tako, da se nazivna obremenitev pomnoži z razmerjem delne obremenitve;

| 25. | „Razmerje energetske učinkovitosti glede na bin“ (EERbin(Tj)) pomeni razmerje energetske učinkovitosti glede na posamezen bin j z zunanjo temperaturo Tj v sezoni, izpeljano iz delne obremenitve, prijavljene zmogljivosti in prijavljenega razmerja energetske učinkovitosti (EERd(Tj)) glede na posamezne bine (j), za druge bine pa je izračunano z inter/ekstrapolacijo in po potrebi popravljeno s koeficientom degradacije; |
| --- | --- |

25.

„Razmerje energetske učinkovitosti glede na bin“ (EERbin(Tj)) pomeni razmerje energetske učinkovitosti glede na posamezen bin j z zunanjo temperaturo Tj v sezoni, izpeljano iz delne obremenitve, prijavljene zmogljivosti in prijavljenega razmerja energetske učinkovitosti (EERd(Tj)) glede na posamezne bine (j), za druge bine pa je izračunano z inter/ekstrapolacijo in po potrebi popravljeno s koeficientom degradacije;

| 26. | „Sezonski koeficient učinkovitosti“ (SCOP) je splošni koeficient učinkovitosti enote za celotno sezono ogrevanja (vrednost SCOP se nanaša na določeno sezono ogrevanja), izračuna pa se tako, da se referenčna letna potreba po ogrevanju deli z letno porabo električne energije za ogrevanje; |
| --- | --- |

26.

„Sezonski koeficient učinkovitosti“ (SCOP) je splošni koeficient učinkovitosti enote za celotno sezono ogrevanja (vrednost SCOP se nanaša na določeno sezono ogrevanja), izračuna pa se tako, da se referenčna letna potreba po ogrevanju deli z letno porabo električne energije za ogrevanje;

| 27. | „Referenčna letna potreba po ogrevanju“ (QH
  ) pomeni referenčno potrebo po ogrevanju [kWh/a], ki se nanaša na določeno sezono ogrevanja in se uporablja kot osnova za izračun SCOP, izračuna pa se tako, da se nazivna obremenitev za ogrevanje (Pdesignh) pomnoži s sezonskim ekvivalentom ur za ogrevanje v načinu aktivnega delovanja (HHE); |
| --- | --- |

27.

„Referenčna letna potreba po ogrevanju“ (QH
  ) pomeni referenčno potrebo po ogrevanju [kWh/a], ki se nanaša na določeno sezono ogrevanja in se uporablja kot osnova za izračun SCOP, izračuna pa se tako, da se nazivna obremenitev za ogrevanje (Pdesignh) pomnoži s sezonskim ekvivalentom ur za ogrevanje v načinu aktivnega delovanja (HHE);

| 28. | „Ekvivalent ur ogrevanja v načinu aktivnega delovanja“ (HHE
  ) pomeni predvideno število ur na leto [h/a], ko mora enota zagotoviti nazivno obremenitev za ogrevanje (Pdesignh), da bi izpolnila referenčno letno potrebo po ogrevanju, kot je določeno v tabeli 4 Priloge II; |
| --- | --- |

28.

„Ekvivalent ur ogrevanja v načinu aktivnega delovanja“ (HHE
  ) pomeni predvideno število ur na leto [h/a], ko mora enota zagotoviti nazivno obremenitev za ogrevanje (Pdesignh), da bi izpolnila referenčno letno potrebo po ogrevanju, kot je določeno v tabeli 4 Priloge II;

| 29. | „Letna poraba električne energije za ogrevanje“ (QHE
  ) pomeni porabo električne energije [kWh/a], ki je potrebna za izpolnitev določene referenčne letne potrebe po ogrevanju in se nanaša na določeno sezono ogrevanja; izračuna se tako, da se referenčna letna potreba po ogrevanju deli s sezonskim koeficientom učinkovitosti v načinu aktivnega delovanja (SCOPon) in porabo električne energije enote v načinih termostat izključen-, stanje pripravljenosti-, stanje izključenosti- in stanje delovanja grelca ohišja med sezono ogrevanja; |
| --- | --- |

29.

„Letna poraba električne energije za ogrevanje“ (QHE
  ) pomeni porabo električne energije [kWh/a], ki je potrebna za izpolnitev določene referenčne letne potrebe po ogrevanju in se nanaša na določeno sezono ogrevanja; izračuna se tako, da se referenčna letna potreba po ogrevanju deli s sezonskim koeficientom učinkovitosti v načinu aktivnega delovanja (SCOPon) in porabo električne energije enote v načinih termostat izključen-, stanje pripravljenosti-, stanje izključenosti- in stanje delovanja grelca ohišja med sezono ogrevanja;

| 30. | „Sezonski koeficient učinkovitosti v načinu aktivnega delovanja“ (SCOPon) pomeni povprečni koeficient učinkovitosti enote v načinu aktivnega delovanja za določeno sezono ogrevanja, ki je sestavljen iz delne obremenitve, rezervne zmogljivosti električnega ogrevanja (če je potrebno) in koeficientov učinkovitosti glede na bin (COPbin(Tj), ovrednoten pa je z binskimi urami v stanju bin; |
| --- | --- |

30.

„Sezonski koeficient učinkovitosti v načinu aktivnega delovanja“ (SCOPon) pomeni povprečni koeficient učinkovitosti enote v načinu aktivnega delovanja za določeno sezono ogrevanja, ki je sestavljen iz delne obremenitve, rezervne zmogljivosti električnega ogrevanja (če je potrebno) in koeficientov učinkovitosti glede na bin (COPbin(Tj), ovrednoten pa je z binskimi urami v stanju bin;

| 31. | „Rezervna zmogljivost električnega ogrevanja“ (elbu(Tj)) je grelna zmogljivost [kW] dejanskega ali predvidenega rezervnega električnega grelca s COP 1, ki dopolnjuje prijavljeno grelno zmogljivost (Pdh(Tj)), da bi izpolnila delno obremenitev za ogrevanje(Ph(Tj)), če je vrednost Pdh(Tj) manjša od Ph(Tj) za zunanjo temperaturo (Tj); |
| --- | --- |

31.

„Rezervna zmogljivost električnega ogrevanja“ (elbu(Tj)) je grelna zmogljivost [kW] dejanskega ali predvidenega rezervnega električnega grelca s COP 1, ki dopolnjuje prijavljeno grelno zmogljivost (Pdh(Tj)), da bi izpolnila delno obremenitev za ogrevanje(Ph(Tj)), če je vrednost Pdh(Tj) manjša od Ph(Tj) za zunanjo temperaturo (Tj);

| 32. | „Koeficient učinkovitosti glede na bin“ (COPbin(Tj)) pomeni koeficient učinkovitosti [-] glede na posamezen bin j z zunanjo temperaturo Tj v sezoni, izpeljan iz delne obremenitve, prijavljene zmogljivosti in prijavljenega koeficienta učinkovitosti (COPd(Tj)) za določene bine (j), za druge bine pa se izračuna z inter/ekstrapolacijo ter po potrebi popravi s koeficientom degradacije; |
| --- | --- |

32.

„Koeficient učinkovitosti glede na bin“ (COPbin(Tj)) pomeni koeficient učinkovitosti [-] glede na posamezen bin j z zunanjo temperaturo Tj v sezoni, izpeljan iz delne obremenitve, prijavljene zmogljivosti in prijavljenega koeficienta učinkovitosti (COPd(Tj)) za določene bine (j), za druge bine pa se izračuna z inter/ekstrapolacijo ter po potrebi popravi s koeficientom degradacije;

| 33. | „Prijavljena zmogljivost“ [kW] je zmogljivost cikla s kompresijo pare enote za hlajenje (Pdc(Tj)) ali ogrevanje (Pdh(Tj)), ki se nanaša na zunanjo temperaturo Tj in notranjo temperaturo (Tin), ki jo je prijavil proizvajalec; |
| --- | --- |

33.

„Prijavljena zmogljivost“ [kW] je zmogljivost cikla s kompresijo pare enote za hlajenje (Pdc(Tj)) ali ogrevanje (Pdh(Tj)), ki se nanaša na zunanjo temperaturo Tj in notranjo temperaturo (Tin), ki jo je prijavil proizvajalec;

| 34. | „Servisna vrednost“ (SV) [(m3/min)/W] pri sobnih ventilatorjih pomeni razmerje med najvišjo stopnjo pretoka ventilatorja [m3/min] in dovodom energije ventilatorja [W]; |
| --- | --- |

34.

„Servisna vrednost“ (SV) [(m3/min)/W] pri sobnih ventilatorjih pomeni razmerje med najvišjo stopnjo pretoka ventilatorja [m3/min] in dovodom energije ventilatorja [W];

| 35. | „Upravljanje zmogljivosti“ pomeni sposobnost enote, da spremeni zmogljivost s spremembo volumetrične stopnje pretoka. Enote morajo biti označene kot „stalne“, če enota ne more spreminjati volumetrične stopnje pretoka, „postopne“, če je volumetrična stopnja pretoka spremenjena ali se razlikuje v nizu ne več kot dveh korakov, ali „spremenljive“, če je volumetrična stopnja pretoka spremenjena ali se razlikuje v nizu treh ali več korakov; |
| --- | --- |

35.

„Upravljanje zmogljivosti“ pomeni sposobnost enote, da spremeni zmogljivost s spremembo volumetrične stopnje pretoka. Enote morajo biti označene kot „stalne“, če enota ne more spreminjati volumetrične stopnje pretoka, „postopne“, če je volumetrična stopnja pretoka spremenjena ali se razlikuje v nizu ne več kot dveh korakov, ali „spremenljive“, če je volumetrična stopnja pretoka spremenjena ali se razlikuje v nizu treh ali več korakov;

| 36. | „Funkcija“ pomeni, ali je enota sposobna hlajenja zraka v zaprtih prostorih, ogrevanja zraka ali obojega; |
| --- | --- |

36.

„Funkcija“ pomeni, ali je enota sposobna hlajenja zraka v zaprtih prostorih, ogrevanja zraka ali obojega;

| 37. | „Nazivna obremenitev“ pomeni prijavljeno obremenitev zaradi hlajenja (Pdesignc) in/ali ogrevanja (Pdesignh) [kW] pri temperaturi referenčne zasnove, pri čemer velja:
  za način hlajenja je vrednost Pdesignc enaka prijavljeni zmogljivosti za hlajenje pri Tj, enaki Tdesignc;
  za način ogrevanja je vrednost Pdesignh enaka delni obremenitvi pri Tj, enaki Tdesignh; |
| --- | --- |

37.

„Nazivna obremenitev“ pomeni prijavljeno obremenitev zaradi hlajenja (Pdesignc) in/ali ogrevanja (Pdesignh) [kW] pri temperaturi referenčne zasnove, pri čemer velja:

za način hlajenja je vrednost Pdesignc enaka prijavljeni zmogljivosti za hlajenje pri Tj, enaki Tdesignc;

za način ogrevanja je vrednost Pdesignh enaka delni obremenitvi pri Tj, enaki Tdesignh;

| 38. | „Prijavljeno razmerje energetske učinkovitosti“ (EERd(Tj)) pomeni razmerje energetske učinkovitosti pri omejenem številu določenih binov (j) z zunanjo temperaturo (Tj), ki ga je prijavil proizvajalec; |
| --- | --- |

38.

„Prijavljeno razmerje energetske učinkovitosti“ (EERd(Tj)) pomeni razmerje energetske učinkovitosti pri omejenem številu določenih binov (j) z zunanjo temperaturo (Tj), ki ga je prijavil proizvajalec;

| 39. | „Prijavljen koeficient učinkovitosti“ (COPd(Tj)) pomeni koeficient učinkovitosti pri omejenem številu določenih binov (j) z zunanjo temperaturo (Tj), ki ga je prijavil proizvajalec; |
| --- | --- |

39.

„Prijavljen koeficient učinkovitosti“ (COPd(Tj)) pomeni koeficient učinkovitosti pri omejenem številu določenih binov (j) z zunanjo temperaturo (Tj), ki ga je prijavil proizvajalec;

| 40. | „Bivalentna temperatura“ (Tbiv) pomeni zunanjo temperaturo (Tj) [°C], ki jo je prijavil proizvajalec za ogrevanje, pri čemer je prijavljena zmogljivost enaka delni obremenitvi, pri čemer mora biti prijavljena zmogljivost pod to temperaturo dopolnjena z rezervno zmogljivostjo električnega ogrevanja, da bi izpolnila delno obremenitev za ogrevanje; |
| --- | --- |

40.

„Bivalentna temperatura“ (Tbiv) pomeni zunanjo temperaturo (Tj) [°C], ki jo je prijavil proizvajalec za ogrevanje, pri čemer je prijavljena zmogljivost enaka delni obremenitvi, pri čemer mora biti prijavljena zmogljivost pod to temperaturo dopolnjena z rezervno zmogljivostjo električnega ogrevanja, da bi izpolnila delno obremenitev za ogrevanje;

| 41. | „Mejna delovna temperatura“ (Tol) pomeni zunanjo temperaturo [°C], ki jo je prijavil proizvajalec za ogrevanje, pod katero klimatska naprava ne bo mogla zagotoviti grelne zmogljivosti. Pod to temperaturo je prijavljena zmogljivost enaka nič; |
| --- | --- |

41.

„Mejna delovna temperatura“ (Tol) pomeni zunanjo temperaturo [°C], ki jo je prijavil proizvajalec za ogrevanje, pod katero klimatska naprava ne bo mogla zagotoviti grelne zmogljivosti. Pod to temperaturo je prijavljena zmogljivost enaka nič;

| 42. | „Zmogljivost intervala cikla“ [kW] je (časovno tehtano) povprečje prijavljene zmogljivosti v preskusnem intervalu cikla hlajenja (Pcycc) ali ogrevanja (Pcych); |
| --- | --- |

42.

„Zmogljivost intervala cikla“ [kW] je (časovno tehtano) povprečje prijavljene zmogljivosti v preskusnem intervalu cikla hlajenja (Pcycc) ali ogrevanja (Pcych);

| 43. | „Učinkovitost intervala cikla hlajenja“ (EERcyc) je povprečno razmerje energetske učinkovitosti v preskusnem intervalu cikla (preklapljanje kompresorja na vklop in izklop), ki se izračuna tako, da se skupna hladilna zmogljivost v intervalu [kWh] deli s skupnim dovodom električne energije v istem intervalu [kWh]; |
| --- | --- |

43.

„Učinkovitost intervala cikla hlajenja“ (EERcyc) je povprečno razmerje energetske učinkovitosti v preskusnem intervalu cikla (preklapljanje kompresorja na vklop in izklop), ki se izračuna tako, da se skupna hladilna zmogljivost v intervalu [kWh] deli s skupnim dovodom električne energije v istem intervalu [kWh];

| 44. | „Učinkovitost intervala cikla ogrevanja“ (COPcyc) je povprečni koeficient učinkovitosti v preskusnem intervalu cikla (preklapljanje kompresorja na vklop in izklop), ki se izračuna tako, da se skupna grelna zmogljivost v intervalu [kWh] deli s skupnim dovodom električne energije v istem intervalu [kWh]; |
| --- | --- |

44.

„Učinkovitost intervala cikla ogrevanja“ (COPcyc) je povprečni koeficient učinkovitosti v preskusnem intervalu cikla (preklapljanje kompresorja na vklop in izklop), ki se izračuna tako, da se skupna grelna zmogljivost v intervalu [kWh] deli s skupnim dovodom električne energije v istem intervalu [kWh];

| 45. | „Koeficient degradacije“ je merilo izgube učinkovitosti zaradi cikla (preklapljanje kompresorja na vklop/izklop v načinu aktivnega delovanja), ki je določeno za hlajenje (Cdc) ali ogrevanje (Cdh) ali ki je izbrano kot privzeta vrednost 0,25; |
| --- | --- |

45.

„Koeficient degradacije“ je merilo izgube učinkovitosti zaradi cikla (preklapljanje kompresorja na vklop/izklop v načinu aktivnega delovanja), ki je določeno za hlajenje (Cdc) ali ogrevanje (Cdh) ali ki je izbrano kot privzeta vrednost 0,25;

| 46. | „Način aktivnega delovanja“ pomeni način, ki ustreza uram obremenitve stavbe zaradi hlajenja ali ogrevanja ter pri katerem je aktivirana funkcija hlajenja ali ogrevanja enote. To stanje lahko vključuje cikel vklapljanja/izklapljanja enote, da se doseže ali ohrani zahtevana temperatura zraka v zaprtem prostoru; |
| --- | --- |

46.

„Način aktivnega delovanja“ pomeni način, ki ustreza uram obremenitve stavbe zaradi hlajenja ali ogrevanja ter pri katerem je aktivirana funkcija hlajenja ali ogrevanja enote. To stanje lahko vključuje cikel vklapljanja/izklapljanja enote, da se doseže ali ohrani zahtevana temperatura zraka v zaprtem prostoru;

| 47. | „Stanje izključenosti termostata“ pomeni način, ki ustreza uram brez obremenitve zaradi hlajenja ali ogrevanja, pri čemer je funkcija hlajenja ali ogrevanja enote vklopljena, vendar enota ne deluje, ker ni obremenitve zaradi hlajenja ali ogrevanja. To stanje se zato nanaša na zunanje temperature in ne na notranje obremenitve. Vklapljanje/izklapljanje v načinu aktivnega delovanja se ne šteje za stanje izključenosti termostata; |
| --- | --- |

47.

„Stanje izključenosti termostata“ pomeni način, ki ustreza uram brez obremenitve zaradi hlajenja ali ogrevanja, pri čemer je funkcija hlajenja ali ogrevanja enote vklopljena, vendar enota ne deluje, ker ni obremenitve zaradi hlajenja ali ogrevanja. To stanje se zato nanaša na zunanje temperature in ne na notranje obremenitve. Vklapljanje/izklapljanje v načinu aktivnega delovanja se ne šteje za stanje izključenosti termostata;

| 48. | „Stanje delovanja grelca ohišja“ pomeni stanje, v katerem enota aktivira grelno napravo, da bi preprečila prehajanje hladilnega sredstva v kompresor in tako omejila koncentracijo hladilnega sredstva v olju pri zagonu kompresorja; |
| --- | --- |

48.

„Stanje delovanja grelca ohišja“ pomeni stanje, v katerem enota aktivira grelno napravo, da bi preprečila prehajanje hladilnega sredstva v kompresor in tako omejila koncentracijo hladilnega sredstva v olju pri zagonu kompresorja;

| 49. | „Poraba energije v stanju izključenosti termostata“ (PTO
  ) pomeni porabo energije enote [kW] v stanju izključenosti termostata; |
| --- | --- |

49.

„Poraba energije v stanju izključenosti termostata“ (PTO
  ) pomeni porabo energije enote [kW] v stanju izključenosti termostata;

| 50. | „Poraba energije v stanju pripravljenosti“ (PSB
  ) pomeni porabo energije enote [kW] v stanju pripravljenosti; |
| --- | --- |

50.

„Poraba energije v stanju pripravljenosti“ (PSB
  ) pomeni porabo energije enote [kW] v stanju pripravljenosti;

| 51. | „Poraba energije v stanju izključenosti“ (POFF
  ) pomeni porabo energije enote [kW] v stanju izključenosti; |
| --- | --- |

51.

„Poraba energije v stanju izključenosti“ (POFF
  ) pomeni porabo energije enote [kW] v stanju izključenosti;

| 52. | „Poraba energije v načinu grelca ohišja“ (PCK
  ) pomeni porabo energije enote [kW] v načinu delovanja grelca ohišja; |
| --- | --- |

52.

„Poraba energije v načinu grelca ohišja“ (PCK
  ) pomeni porabo energije enote [kW] v načinu delovanja grelca ohišja;

| 53. | „Ure delovanja v stanju izključenosti termostata“ (HTO
  ) pomenijo število ur na leto [h/a], ko je enota v stanju izključenosti termostata, katerega vrednost je odvisna od določene sezone in funkcije; |
| --- | --- |

53.

„Ure delovanja v stanju izključenosti termostata“ (HTO
  ) pomenijo število ur na leto [h/a], ko je enota v stanju izključenosti termostata, katerega vrednost je odvisna od določene sezone in funkcije;

| 54. | „Ure delovanja v stanju pripravljenosti“ (HSB
  ) pomenijo število ur na leto [h/a], ko je enota v stanju pripravljenosti, katerega vrednost je odvisna od določene sezone in funkcije; |
| --- | --- |

54.

„Ure delovanja v stanju pripravljenosti“ (HSB
  ) pomenijo število ur na leto [h/a], ko je enota v stanju pripravljenosti, katerega vrednost je odvisna od določene sezone in funkcije;

| 55. | „Ure delovanja v stanju izključenosti“ (HOFF
  ) pomenijo število ur na leto [h/a], ko je enota v stanju izključenosti, katerega vrednost je odvisna od določene sezone in funkcije; |
| --- | --- |

55.

„Ure delovanja v stanju izključenosti“ (HOFF
  ) pomenijo število ur na leto [h/a], ko je enota v stanju izključenosti, katerega vrednost je odvisna od določene sezone in funkcije;

| 56. | „Ure delovanja v načinu grelca ohišja“ (HCK
  ) pomenijo število ur na leto [h/a], ko je enota v načinu delovanja grelca ohišja, katerega vrednost je odvisna od določene sezone in funkcije; |
| --- | --- |

56.

„Ure delovanja v načinu grelca ohišja“ (HCK
  ) pomenijo število ur na leto [h/a], ko je enota v načinu delovanja grelca ohišja, katerega vrednost je odvisna od določene sezone in funkcije;

| 57. | „Nazivna stopnja pretoka zraka“ pomeni stopnjo pretoka zraka [m3/h], izmerjeno pri odprtini za zrak notranjih in/ali zunanjih enot (če obstajajo) klimatskih naprav pri standardnih nazivnih pogojih za hlajenje (ali ogrevanje, če izdelek nima funkcije hlajenja); |
| --- | --- |

57.

„Nazivna stopnja pretoka zraka“ pomeni stopnjo pretoka zraka [m3/h], izmerjeno pri odprtini za zrak notranjih in/ali zunanjih enot (če obstajajo) klimatskih naprav pri standardnih nazivnih pogojih za hlajenje (ali ogrevanje, če izdelek nima funkcije hlajenja);

| 58. | „Nazivni dovod energije za hlajenje“ (PEER
  ) pomeni dovod električne energije [kW] enote, ko opravlja funkcijo hlajenja pri standardnih nazivnih pogojih; |
| --- | --- |

58.

„Nazivni dovod energije za hlajenje“ (PEER
  ) pomeni dovod električne energije [kW] enote, ko opravlja funkcijo hlajenja pri standardnih nazivnih pogojih;

| 59. | „Nazivni dovod energije za ogrevanje“ (PCOP
  ) pomeni dovod električne energije [kW] enote, ko opravlja funkcijo ogrevanja pri standardnih nazivnih pogojih; |
| --- | --- |

59.

„Nazivni dovod energije za ogrevanje“ (PCOP
  ) pomeni dovod električne energije [kW] enote, ko opravlja funkcijo ogrevanja pri standardnih nazivnih pogojih;

| 60. | „Poraba električne energije eno- in dvokanalnih naprav“ (QSD oziroma QDD
  ) pomeni porabo energije eno- ali dvokanalnih klimatskih naprav v načinu hlajenja in/ali ogrevanja (kateri koli se uporablja) [za enokanalne v kWh/h, za dvokanalne v kWh/a]; |
| --- | --- |

60.

„Poraba električne energije eno- in dvokanalnih naprav“ (QSD oziroma QDD
  ) pomeni porabo energije eno- ali dvokanalnih klimatskih naprav v načinu hlajenja in/ali ogrevanja (kateri koli se uporablja) [za enokanalne v kWh/h, za dvokanalne v kWh/a];

| 61. | „Razmerje zmogljivosti“ pomeni razmerje med skupno prijavljeno hladilno ali grelno zmogljivostjo vseh delujočih notranjih enot in prijavljeno hladilno ali grelno zmogljivostjo zunanje enote pri standardnih nazivnih pogojih; |
| --- | --- |

61.

„Razmerje zmogljivosti“ pomeni razmerje med skupno prijavljeno hladilno ali grelno zmogljivostjo vseh delujočih notranjih enot in prijavljeno hladilno ali grelno zmogljivostjo zunanje enote pri standardnih nazivnih pogojih;

| 62. | „Najvišja stopnja pretoka ventilatorja“ (F) pomeni stopnjo pretoka zraka sobnega ventilatorja pri najvišji nastavitvi [m3/min], izmerjeno pri izhodu ventilatorja z izklopljenim oscilacijskim mehanizmom (če obstaja); |
| --- | --- |

62.

„Najvišja stopnja pretoka ventilatorja“ (F) pomeni stopnjo pretoka zraka sobnega ventilatorja pri najvišji nastavitvi [m3/min], izmerjeno pri izhodu ventilatorja z izklopljenim oscilacijskim mehanizmom (če obstaja);

| 63. | „Oscilacijski mehanizem“ pomeni sposobnost sobnega ventilatorja, da med delovanjem samodejno spreminja smer pretoka zraka; |
| --- | --- |

63.

„Oscilacijski mehanizem“ pomeni sposobnost sobnega ventilatorja, da med delovanjem samodejno spreminja smer pretoka zraka;

| 64. | „Raven zvočne moči ventilatorja“ pomeni stopnjo zvočne moči komfortnega ventilatorja na lestvici A pri najvišji stopnji pretoka ventilatorja, izmerjeni pri izhodu; |
| --- | --- |

64.

„Raven zvočne moči ventilatorja“ pomeni stopnjo zvočne moči komfortnega ventilatorja na lestvici A pri najvišji stopnji pretoka ventilatorja, izmerjeni pri izhodu;

| 65. | „Ure aktivnega delovanja ventilatorja“ (HCE
  ) pomenijo število ur [h/a], ko naj bi komfortni ventilator zagotavljal najvišjo stopnjo pretoka ventilatorja, kot je opisano v tabeli 4 Priloge II. |
| --- | --- |

65.

„Ure aktivnega delovanja ventilatorja“ (HCE
  ) pomenijo število ur [h/a], ko naj bi komfortni ventilator zagotavljal najvišjo stopnjo pretoka ventilatorja, kot je opisano v tabeli 4 Priloge II.

2.   ZAHTEVE ZA MINIMALNO ENERGETSKO UČINKOVITOST, NAJVEČJO PORABO ENERGIJE V STANJU IZKLJUČENOSTI IN STANJU PRIPRAVLJENOSTI TER NAJVIŠJO RAVEN ZVOČNE MOČI

| (a) | Od 1. januarja 2013 eno- in dvokanalne klimatske naprave ustrezajo zahtevam iz spodnjih tabel 1, 2 in 3, ki so izračunane v skladu s Prilogo II. Eno- in dvokanalne klimatske naprave ter komfortni ventilatorji ustrezajo zahtevam glede stanja pripravljenosti in stanja izključenosti, ki so navedene v tabeli 2 spodaj. Zahteve za minimalno energetsko učinkovitost in najvišjo raven zvočne moči so povezane s standardnimi nazivnimi pogoji iz tabele 2 Priloge II.

  Tabela 1


  Zahteve za minimalno energetsko učinkovitost | Dvokanalne klimatske naprave | Enokanalne klimatske naprave |
| --- | --- | --- | --- |
| EERrated | COPrated | EERrated | COPrated |
| Če je GWP hladilnega sredstva > 150 | 2,40 | 2,36 | 2,40 | 1,80 |
| Če je GWP hladilnega sredstva < 150 | 2,16 | 2,12 | 2,16 | 1,62 |

(a)

Od 1. januarja 2013 eno- in dvokanalne klimatske naprave ustrezajo zahtevam iz spodnjih tabel 1, 2 in 3, ki so izračunane v skladu s Prilogo II. Eno- in dvokanalne klimatske naprave ter komfortni ventilatorji ustrezajo zahtevam glede stanja pripravljenosti in stanja izključenosti, ki so navedene v tabeli 2 spodaj. Zahteve za minimalno energetsko učinkovitost in najvišjo raven zvočne moči so povezane s standardnimi nazivnimi pogoji iz tabele 2 Priloge II.

Tabela 1

Zahteve za minimalno energetsko učinkovitost

Dvokanalne klimatske naprave

Enokanalne klimatske naprave

EERrated

COPrated

EERrated

COPrated

Če je GWP hladilnega sredstva > 150

2,40

2,36

2,40

1,80

Če je GWP hladilnega sredstva < 150

2,16

2,12

2,16

1,62

Tabela 2

Zahteve za največjo porabo energije v stanju izključenosti in stanju pripravljenosti za eno- in dvokanalne klimatske naprave ter komfortne ventilatorje

| Stanje izključenosti | Poraba električne energije v katerem koli stanju izključenosti opreme ne sme presegati 1,00 W. |
| --- | --- |
| Stanje pripravljenosti | Poraba električne energije v katerem koli stanju opreme, ki ima samo funkcijo ponovnega vklopa ali funkcijo ponovnega vklopa in zgolj prikaz omogočene funkcije ponovnega vklopa, ne sme presegati 1,00 W. |
| Poraba električne energije v katerem koli stanju opreme, ki ima samo prikaz informacij ali stanja na zaslonu ali kombinacijo funkcije ponovnega vklopa in prikaza informacij ali stanja na zaslonu, ne sme presegati 2,00 W. |
| Razpoložljivost stanja pripravljenosti in/ali izključenosti | Če to ni neprimerno za predvideno uporabo, mora oprema zagotavljati stanje izključenosti in/ali pripravljenosti in/ali drugo stanje, ki ne presega zahtev za porabo električne energije v stanju izključenosti in/ali pripravljenosti, kadar je oprema povezana z električnim omrežjem. |

Stanje izključenosti

Poraba električne energije v katerem koli stanju izključenosti opreme ne sme presegati 1,00 W.

Stanje pripravljenosti

Poraba električne energije v katerem koli stanju opreme, ki ima samo funkcijo ponovnega vklopa ali funkcijo ponovnega vklopa in zgolj prikaz omogočene funkcije ponovnega vklopa, ne sme presegati 1,00 W.

Poraba električne energije v katerem koli stanju opreme, ki ima samo prikaz informacij ali stanja na zaslonu ali kombinacijo funkcije ponovnega vklopa in prikaza informacij ali stanja na zaslonu, ne sme presegati 2,00 W.

Razpoložljivost stanja pripravljenosti in/ali izključenosti

Če to ni neprimerno za predvideno uporabo, mora oprema zagotavljati stanje izključenosti in/ali pripravljenosti in/ali drugo stanje, ki ne presega zahtev za porabo električne energije v stanju izključenosti in/ali pripravljenosti, kadar je oprema povezana z električnim omrežjem.

Tabela 3

Zahteve za najvišjo raven zvočne moči

Notranja raven zvočne moči v dB(A)

65

| (b) | Od 1. januarja 2013 klimatske naprave, razen eno- in dvokanalnih klimatskih naprav, ustrezajo zahtevam za minimalno energetsko učinkovitost in najvišjo raven zvočne moči iz spodnjih tabel 4 in 5, ki so izračunane v skladu s Prilogo II. Zahteve za energetsko učinkovitost upoštevajo pogoje referenčne zasnove iz tabele 3 Priloge II z uporabo „povprečne“ sezone ogrevanja, kadar je ustrezno. Zahteve za raven zvočne moči so povezane s standardnimi nazivnimi pogoji iz tabele 2 Priloge II.

  Tabela 4


  Zahteve za minimalno energetsko učinkovitost | SEER | SCOP
  (Povprečna sezona ogrevanja) |
| --- | --- | --- | --- |
| Če je GWP hladilnega sredstva > 150 | 3,60 | 3,40 |
| Če je GWP hladilnega sredstva < 150 | 3,24 | 3,06 |

(b)

Od 1. januarja 2013 klimatske naprave, razen eno- in dvokanalnih klimatskih naprav, ustrezajo zahtevam za minimalno energetsko učinkovitost in najvišjo raven zvočne moči iz spodnjih tabel 4 in 5, ki so izračunane v skladu s Prilogo II. Zahteve za energetsko učinkovitost upoštevajo pogoje referenčne zasnove iz tabele 3 Priloge II z uporabo „povprečne“ sezone ogrevanja, kadar je ustrezno. Zahteve za raven zvočne moči so povezane s standardnimi nazivnimi pogoji iz tabele 2 Priloge II.

Tabela 4

Zahteve za minimalno energetsko učinkovitost

SEER

SCOP

(Povprečna sezona ogrevanja)

Če je GWP hladilnega sredstva > 150

3,60

3,40

Če je GWP hladilnega sredstva < 150

3,24

3,06

Tabela 5

Zahteve za najvišjo raven zvočne moči

| Nazivna zmogljivost ≤ 6 kW | 6 < nazivna zmogljivost ≤12 kW |
| --- | --- |
| Notranja raven zvočne moči v dB(A) | Zunanja raven zvočne moči v dB(A) | Notranja raven zvočne moči v dB(A) | Zunanja raven zvočne moči v dB(A) |
| 60 | 65 | 65 | 70 |

Nazivna zmogljivost ≤ 6 kW

6 < nazivna zmogljivost ≤12 kW

Notranja raven zvočne moči v dB(A)

Zunanja raven zvočne moči v dB(A)

Notranja raven zvočne moči v dB(A)

Zunanja raven zvočne moči v dB(A)

60

65

65

70

| (c) | Od 1. januarja 2014 klimatske naprave ustrezajo zahtevam iz spodnje tabele, ki so izračunane v skladu s Prilogo II. Zahteve za energetsko učinkovitost za klimatske naprave, razen eno- in dvokanalnih klimatskih naprav, so povezane s pogoji referenčne zasnove iz tabele 3 Priloge II z uporabo „povprečne“ sezone ogrevanja, kadar je ustrezno. Zahteve za energetsko učinkovitost eno- in dvokanalnih klimatskih naprav so povezane s standardnimi nazivnimi pogoji iz tabele 2 Priloge II.

  Tabela 6


  Zahteve za minimalno energetsko učinkovitost | Klimatske naprave, razen dvo- in enokanalnih klimatskih naprav | Dvokanalne klimatske naprave | Enokanalne klimatske naprave |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SEER | SCOP
  (sezona ogrevanja: povprečna) | EERrated | COPrated | EERrated | COPrated |
| Če je GWP hladilnega sredstva > 150 za < 6 kW | 4,60 | 3,80 | 2,60 | 2,60 | 2,60 | 2,04 |
| Če je GWP hladilnega sredstva ≤ 150 za < 6 kW | 4,14 | 3,42 | 2,34 | 2,34 | 2,34 | 1,84 |
| Če je GWP hladilnega sredstva > 150 za 6 – 12 kW | 4,30 | 3,80 | 2,60 | 2,60 | 2,60 | 2,04 |
| Če je GWP hladilnega sredstva ≤ 150 za 6 – 12 kW | 3,87 | 3,42 | 2,34 | 2,34 | 2,34 | 1,84 |

(c)

Od 1. januarja 2014 klimatske naprave ustrezajo zahtevam iz spodnje tabele, ki so izračunane v skladu s Prilogo II. Zahteve za energetsko učinkovitost za klimatske naprave, razen eno- in dvokanalnih klimatskih naprav, so povezane s pogoji referenčne zasnove iz tabele 3 Priloge II z uporabo „povprečne“ sezone ogrevanja, kadar je ustrezno. Zahteve za energetsko učinkovitost eno- in dvokanalnih klimatskih naprav so povezane s standardnimi nazivnimi pogoji iz tabele 2 Priloge II.

Tabela 6

Zahteve za minimalno energetsko učinkovitost

Klimatske naprave, razen dvo- in enokanalnih klimatskih naprav

Dvokanalne klimatske naprave

Enokanalne klimatske naprave

SEER

SCOP

(sezona ogrevanja: povprečna)

EERrated

COPrated

EERrated

COPrated

Če je GWP hladilnega sredstva > 150 za < 6 kW

4,60

3,80

2,60

2,60

2,60

2,04

Če je GWP hladilnega sredstva ≤ 150 za < 6 kW

4,14

3,42

2,34

2,34

2,34

1,84

Če je GWP hladilnega sredstva > 150 za 6 – 12 kW

4,30

3,80

2,60

2,60

2,60

2,04

Če je GWP hladilnega sredstva ≤ 150 za 6 – 12 kW

3,87

3,42

2,34

2,34

2,34

1,84

| (d) | Od 1. januarja 2014 eno- in dvokanalne klimatske naprave ter komfortni ventilatorji ustrezajo zahtevam iz tabele 7, ki so izračunane v skladu s Prilogo II.

  Tabela 7


  Zahteve za največjo porabo energije v stanju izključenosti in stanju pripravljenosti







  Stanje izključenosti | Poraba električne energije v katerem koli stanju izključenosti opreme ne sme presegati 0,50 W. |
| --- | --- | --- |
| Stanje pripravljenosti | Poraba električne energije v katerem koli stanju opreme, ki ima samo funkcijo ponovnega vklopa ali funkcijo ponovnega vklopa in zgolj prikaz omogočene funkcije ponovnega vklopa, ne sme presegati 0,50 W. |
| Poraba električne energije v katerem koli stanju opreme, ki zagotavlja samo prikaz informacij ali stanja na zaslonu ali kombinacijo funkcije ponovnega vklopa in prikaza informacij ali stanja na zaslonu, ne sme presegati 1,00 W. |
| Razpoložljivost stanja pripravljenosti in/ali izključenosti | Če to ni neprimerno za predvideno uporabo, mora oprema zagotavljati stanje izključenosti in/ali pripravljenosti in/ali drugo stanje, ki ne presega zahtev za porabo električne energije v stanju izključenosti in/ali pripravljenosti, kadar je oprema povezana z električnim omrežjem. |
| Upravljanje porabe energije | Če to ni neprimerno za predvideno uporabo, mora oprema, kadar ne izvaja glavne funkcije ali kadar od njenih funkcij niso odvisni drugi izdelki, ki rabijo energijo, zagotavljati funkcijo upravljanja porabe energije ali podobno funkcijo, ki opremo po preteku najkrajšega možnega časa, ki je ustrezen za njeno predvideno uporabo, samodejno preklopi v:






  — | stanje pripravljenosti ali |

(d)

Od 1. januarja 2014 eno- in dvokanalne klimatske naprave ter komfortni ventilatorji ustrezajo zahtevam iz tabele 7, ki so izračunane v skladu s Prilogo II.

Tabela 7

Zahteve za največjo porabo energije v stanju izključenosti in stanju pripravljenosti

Stanje izključenosti

Poraba električne energije v katerem koli stanju izključenosti opreme ne sme presegati 0,50 W.

Stanje pripravljenosti

Poraba električne energije v katerem koli stanju opreme, ki ima samo funkcijo ponovnega vklopa ali funkcijo ponovnega vklopa in zgolj prikaz omogočene funkcije ponovnega vklopa, ne sme presegati 0,50 W.

Poraba električne energije v katerem koli stanju opreme, ki zagotavlja samo prikaz informacij ali stanja na zaslonu ali kombinacijo funkcije ponovnega vklopa in prikaza informacij ali stanja na zaslonu, ne sme presegati 1,00 W.

Razpoložljivost stanja pripravljenosti in/ali izključenosti

Če to ni neprimerno za predvideno uporabo, mora oprema zagotavljati stanje izključenosti in/ali pripravljenosti in/ali drugo stanje, ki ne presega zahtev za porabo električne energije v stanju izključenosti in/ali pripravljenosti, kadar je oprema povezana z električnim omrežjem.

Upravljanje porabe energije

Če to ni neprimerno za predvideno uporabo, mora oprema, kadar ne izvaja glavne funkcije ali kadar od njenih funkcij niso odvisni drugi izdelki, ki rabijo energijo, zagotavljati funkcijo upravljanja porabe energije ali podobno funkcijo, ki opremo po preteku najkrajšega možnega časa, ki je ustrezen za njeno predvideno uporabo, samodejno preklopi v:

—

stanje pripravljenosti ali

| — | stanje izključenosti ali |
| --- | --- |

—

stanje izključenosti ali

| — | drugo stanje, ki ne presega zahtev za porabo električne energije v stanju izključenosti in/ali pripravljenosti, kadar je oprema povezana z električnim omrežjem. Funkcijo upravljanja porabe energije je treba aktivirati, da deluje. |
| --- | --- |

—

drugo stanje, ki ne presega zahtev za porabo električne energije v stanju izključenosti in/ali pripravljenosti, kadar je oprema povezana z električnim omrežjem. Funkcijo upravljanja porabe energije je treba aktivirati, da deluje.

3.   ZAHTEVE ZA INFORMACIJE O IZDELKU

| (a) | Od 1. januarja 2013 morajo biti informacije, kar zadeva klimatske naprave in komfortne ventilatorje, iz spodnjih točk, ki so izračunane v skladu s Prilogo II, navedene na:






  (i) | tehnični dokumentaciji izdelka; |
| --- | --- | --- |

(a)

Od 1. januarja 2013 morajo biti informacije, kar zadeva klimatske naprave in komfortne ventilatorje, iz spodnjih točk, ki so izračunane v skladu s Prilogo II, navedene na:

(i)

tehnični dokumentaciji izdelka;

| (ii) | brezplačnih spletnih straneh proizvajalcev klimatskih naprav in komfortnih ventilatorjev; |
| --- | --- |

(ii)

brezplačnih spletnih straneh proizvajalcev klimatskih naprav in komfortnih ventilatorjev;

| (b) | Proizvajalec klimatskih naprav in komfortnih ventilatorjev na zahtevo zagotovi laboratorije, ki opravljajo tržni nadzor, informacije o namestitvi enote, ki so potrebne za določitev prijavljenih zmogljivosti, vrednosti SEER/EER in SCOP/COP ter servisnih vrednosti in podatke za stik za pridobitev teh informacij. |
| --- | --- |

(b)

Proizvajalec klimatskih naprav in komfortnih ventilatorjev na zahtevo zagotovi laboratorije, ki opravljajo tržni nadzor, informacije o namestitvi enote, ki so potrebne za določitev prijavljenih zmogljivosti, vrednosti SEER/EER in SCOP/COP ter servisnih vrednosti in podatke za stik za pridobitev teh informacij.

| (c) | Zahteve za informacije o klimatskih napravah, razen dvo- in enokanalnih klimatskih naprav.

  Tabela 1


  Zahteve za informacije
   (4)

  (število decimalk v polju kaže natančnost informacij)
  Informacije za identifikacijo modelov, na katere se nanašajo informacije:















  Funkcija (navedite, če obstaja) | Če funkcija vključuje ogrevanje: navedite sezono ogrevanja, na katero se nanašajo informacije. Navedene vrednosti se morajo nanašati le na eno sezono ogrevanja. Vključevati morajo vsaj „povprečno“ sezono ogrevanja. |
| --- | --- | --- |
| hlajenje | DA/NE | Povprečno
  (obvezno) | DA/NE |
| ogrevanje | DA/NE | Topleje
  (če je določeno) | DA/NE |
| | Hladneje
  (če je določeno) | DA/NE |
| Postavka | simbol | vrednost | enota | Postavka | simbol | vrednost | enota |
| Nazivna obremenitev | Sezonska učinkovitost |
| hlajenje | Pdesignc | x,x | kW | hlajenje | SEER | x,x | — |
| ogrevanje / povprečno | Pdesignh | x,x | kW | ogrevanje / povprečno | SCOP/A | x,x | — |
| ogrevanje / topleje | Pdesignh | x,x | kW | ogrevanje / topleje | SCOP/W | x,x | — |
| ogrevanje / hladneje | Pdesignh | x,x | kW | ogrevanje / hladneje | SCOP/C | x,x | — |
| Prijavljena zmogljivost (5) za hlajenje pri notranji temperaturi 27 (19) °C in zunanji temperaturi Tj | Prijavljeno razmerje energetske učinkovitosti (5) pri notranji temperaturi 27 (19) °C in zunanji temperaturi Tj |
| Tj = 35 °C | Pdc | x,x | kW | Tj = 35 °C | EERd | x,x | — |
| Tj = 30 °C | Pdc | x,x | kW | Tj = 30 °C | EERd | x,x | — |
| Tj = 25 °C | Pdc | x,x | kW | Tj = 25 °C | EERd | x,x | — |
| Tj = 20 °C | Pdc | x,x | kW | Tj = 20 °C | EERd | x,x | — |
| Prijavljena zmogljivost (5) za ogrevanje / povprečna sezona pri notranji temperaturi 20 °C in zunanji temperaturi Tj | Prijavljen koeficient učinkovitosti (5) / povprečna sezona pri notranji temperaturi 20 °C in zunanji temperaturi Tj |
| Tj = – 7 °C | Pdh | x,x | kW | Tj = – 7 °C | COPd | x,x | — |
| Tj = 2 °C | Pdh | x,x | kW | Tj = 2 °C | COPd | x,x | — |
| Tj = 7 °C | Pdh | x,x | kW | Tj = 7 °C | COPd | x,x | — |
| Tj = 12 °C | Pdh | x,x | kW | Tj = 12 °C | COPd | x,x | — |
| Tj = bivalentna temperatura | Pdh | x,x | kW | Tj = bivalentna temperatura | COPd | x,x | — |
| Tj = delovno območje | Pdh | x,x | kW | Tj = delovno območje | COPd | x,x | — |
| Prijavljena zmogljivost (5) za ogrevanje / toplejša sezona pri notranji temperaturi 20 °C in zunanji temperaturi Tj | Prijavljen koeficient učinkovitosti (5) / toplejša sezona pri notranji temperaturi 20 °C in zunanji temperaturi Tj |
| Tj = 2 °C | Pdh | x,x | kW | Tj = 2 °C | COPd | x,x | — |
| Tj = 7 °C | Pdh | x,x | kW | Tj = 7 °C | COPd | x,x | — |
| Tj = 12 °C | Pdh | x,x | kW | Tj = 12 °C | COPd | x,x | — |
| Tj = bivalentna temperatura | Pdh | x,x | kW | Tj = bivalentna temperatura | COPd | x,x | — |
| Tj = delovno območje | Pdh | x,x | kW | Tj = delovno območje | COPd | x,x | — |
| Prijavljena zmogljivost (5) za ogrevanje / hladnejša sezona pri notranji temperaturi 20 °C in zunanji temperaturi Tj | Prijavljen koeficient učinkovitosti (5) / hladnejša sezona pri notranji temperaturi 20 °C in zunanji temperaturi Tj |
| Tj = – 7 °C | Pdh | x,x | kW | Tj = – 7 °C | COPd | x,x | — |
| Tj = 2 °C | Pdh | x,x | kW | Tj = 2 °C | COPd | x,x | — |
| Tj = 7 °C | Pdh | x,x | kW | Tj = 7 °C | COPd | x,x | — |
| Tj = 12 °C | Pdh | x,x | kW | Tj = 12 °C | COPd | x,x | — |
| Tj = bivalentna temperatura | Pdh | x,x | kW | Tj = bivalentna temperatura | COPd | x,x | — |
| Tj = delovno območje | Pdh | x,x | kW | Tj = delovno območje | COPd | x,x | — |
| Tj = – 15 °C | Pdh | x,x | kW | Tj = – 15 °C | COPd | x,x | — |
| Bivalentna temperatura | Mejna delovna temperatura |
| ogrevanje / povprečno | Tbiv | x | °C | ogrevanje / povprečno | Tol | x | °C |
| ogrevanje / topleje | Tbiv | x | °C | ogrevanje / topleje | Tol | x | °C |
| ogrevanje / hladneje | Tbiv | x | °C | ogrevanje / hladneje | Tol | x | °C |
| Zmogljivost intervala cikla | Učinkovitost intervala cikla |
| za hlajenje | Pcycc | x,x | kW | za hlajenje | EERcyc | x,x | — |
| za ogrevanje | Pcych | x,x | kW | za ogrevanje | COPcyc | x,x | — |
| Koeficient degradacije za hlajenje (6) | Cdc | x,x | — | Koeficient degradacije za ogrevanje (6) | Cdh | x,x | — |
| Dovod električne energije v načinih porabe, ki ne vključujejo „načina aktivnega delovanja“ | Letna poraba električne energije |
| stanje izključenosti | POFF | x,x | kW | hlajenje | QCE | x | kWh/a |
| stanje pripravljenosti | PSB | x,x | kW | ogrevanje / povprečno | QHE | x | kWh/a |
| stanje izključenosti termostata | PTO | x,x | kW | ogrevanje / topleje | QHE | x | kWh/a |
| način grelca ohišja | PCK | x,x | kW | ogrevanje / hladneje | QHE | x | kWh/a |
| Upravljanje zmogljivosti (navedite eno od treh možnosti) | Druge postavke |
| stalna | DA/NE | Raven zvočne moči (notranja/zunanja) | LWA | x,x / x,x | dB(A) |
| postopna | DA/NE | Potencial globalnega segrevanja | GWP | x | kgCO2 eq. |
| spremenljiva | DA/NE | Nazivna stopnja pretoka zraka (notranja/zunanja) | — | x / x | m3/h |
| Podatki za stik za pridobitev dodatnih informacij | Ime in naslov proizvajalca ali njegovega pooblaščenega zastopnika. |

(c)

Zahteve za informacije o klimatskih napravah, razen dvo- in enokanalnih klimatskih naprav.

Tabela 1

Zahteve za informacije
   (4)

(število decimalk v polju kaže natančnost informacij)

Informacije za identifikacijo modelov, na katere se nanašajo informacije:

Funkcija (navedite, če obstaja)

Če funkcija vključuje ogrevanje: navedite sezono ogrevanja, na katero se nanašajo informacije. Navedene vrednosti se morajo nanašati le na eno sezono ogrevanja. Vključevati morajo vsaj „povprečno“ sezono ogrevanja.

hlajenje

DA/NE

Povprečno

(obvezno)

DA/NE

ogrevanje

DA/NE

Topleje

(če je določeno)

DA/NE

Hladneje

(če je določeno)

DA/NE

Postavka

simbol

vrednost

enota

Postavka

simbol

vrednost

enota

Nazivna obremenitev

Sezonska učinkovitost

hlajenje

Pdesignc

x,x

kW

hlajenje

SEER

x,x

—

ogrevanje / povprečno

Pdesignh

x,x

kW

ogrevanje / povprečno

SCOP/A

x,x

—

ogrevanje / topleje

Pdesignh

x,x

kW

ogrevanje / topleje

SCOP/W

x,x

—

ogrevanje / hladneje

Pdesignh

x,x

kW

ogrevanje / hladneje

SCOP/C

x,x

—

Prijavljena zmogljivost (5) za hlajenje pri notranji temperaturi 27 (19) °C in zunanji temperaturi Tj

Prijavljeno razmerje energetske učinkovitosti (5) pri notranji temperaturi 27 (19) °C in zunanji temperaturi Tj

Tj = 35 °C

Pdc

x,x

kW

Tj = 35 °C

EERd

x,x

—

Tj = 30 °C

Pdc

x,x

kW

Tj = 30 °C

EERd

x,x

—

Tj = 25 °C

Pdc

x,x

kW

Tj = 25 °C

EERd

x,x

—

Tj = 20 °C

Pdc

x,x

kW

Tj = 20 °C

EERd

x,x

—

Prijavljena zmogljivost (5) za ogrevanje / povprečna sezona pri notranji temperaturi 20 °C in zunanji temperaturi Tj

Prijavljen koeficient učinkovitosti (5) / povprečna sezona pri notranji temperaturi 20 °C in zunanji temperaturi Tj

Tj = – 7 °C

Pdh

x,x

kW

Tj = – 7 °C

COPd

x,x

—

Tj = 2 °C

Pdh

x,x

kW

Tj = 2 °C

COPd

x,x

—

Tj = 7 °C

Pdh

x,x

kW

Tj = 7 °C

COPd

x,x

—

Tj = 12 °C

Pdh

x,x

kW

Tj = 12 °C

COPd

x,x

—

Tj = bivalentna temperatura

Pdh

x,x

kW

Tj = bivalentna temperatura

COPd

x,x

—

Tj = delovno območje

Pdh

x,x

kW

Tj = delovno območje

COPd

x,x

—

Prijavljena zmogljivost (5) za ogrevanje / toplejša sezona pri notranji temperaturi 20 °C in zunanji temperaturi Tj

Prijavljen koeficient učinkovitosti (5) / toplejša sezona pri notranji temperaturi 20 °C in zunanji temperaturi Tj

Tj = 2 °C

Pdh

x,x

kW

Tj = 2 °C

COPd

x,x

—

Tj = 7 °C

Pdh

x,x

kW

Tj = 7 °C

COPd

x,x

—

Tj = 12 °C

Pdh

x,x

kW

Tj = 12 °C

COPd

x,x

—

Tj = bivalentna temperatura

Pdh

x,x

kW

Tj = bivalentna temperatura

COPd

x,x

—

Tj = delovno območje

Pdh

x,x

kW

Tj = delovno območje

COPd

x,x

—

Prijavljena zmogljivost (5) za ogrevanje / hladnejša sezona pri notranji temperaturi 20 °C in zunanji temperaturi Tj

Prijavljen koeficient učinkovitosti (5) / hladnejša sezona pri notranji temperaturi 20 °C in zunanji temperaturi Tj

Tj = – 7 °C

Pdh

x,x

kW

Tj = – 7 °C

COPd

x,x

—

Tj = 2 °C

Pdh

x,x

kW

Tj = 2 °C

COPd

x,x

—

Tj = 7 °C

Pdh

x,x

kW

Tj = 7 °C

COPd

x,x

—

Tj = 12 °C

Pdh

x,x

kW

Tj = 12 °C

COPd

x,x

—

Tj = bivalentna temperatura

Pdh

x,x

kW

Tj = bivalentna temperatura

COPd

x,x

—

Tj = delovno območje

Pdh

x,x

kW

Tj = delovno območje

COPd

x,x

—

Tj = – 15 °C

Pdh

x,x

kW

Tj = – 15 °C

COPd

x,x

—

Bivalentna temperatura

Mejna delovna temperatura

ogrevanje / povprečno

Tbiv

x

°C

ogrevanje / povprečno

Tol

x

°C

ogrevanje / topleje

Tbiv

x

°C

ogrevanje / topleje

Tol

x

°C

ogrevanje / hladneje

Tbiv

x

°C

ogrevanje / hladneje

Tol

x

°C

Zmogljivost intervala cikla

Učinkovitost intervala cikla

za hlajenje

Pcycc

x,x

kW

za hlajenje

EERcyc

x,x

—

za ogrevanje

Pcych

x,x

kW

za ogrevanje

COPcyc

x,x

—

Koeficient degradacije za hlajenje (6)

Cdc

x,x

—

Koeficient degradacije za ogrevanje (6)

Cdh

x,x

—

Dovod električne energije v načinih porabe, ki ne vključujejo „načina aktivnega delovanja“

Letna poraba električne energije

stanje izključenosti

POFF

x,x

kW

hlajenje

QCE

x

kWh/a

stanje pripravljenosti

PSB

x,x

kW

ogrevanje / povprečno

QHE

x

kWh/a

stanje izključenosti termostata

PTO

x,x

kW

ogrevanje / topleje

QHE

x

kWh/a

način grelca ohišja

PCK

x,x

kW

ogrevanje / hladneje

QHE

x

kWh/a

Upravljanje zmogljivosti (navedite eno od treh možnosti)

Druge postavke

stalna

DA/NE

Raven zvočne moči (notranja/zunanja)

LWA

x,x / x,x

dB(A)

postopna

DA/NE

Potencial globalnega segrevanja

GWP

x

kgCO2 eq.

spremenljiva

DA/NE

Nazivna stopnja pretoka zraka (notranja/zunanja)

—

x / x

m3/h

Podatki za stik za pridobitev dodatnih informacij

Ime in naslov proizvajalca ali njegovega pooblaščenega zastopnika.

Proizvajalec predloži zahtevane informacije iz zgornje tabele 1, če so pomembne z vidika funkcionalnosti, v tehnični dokumentaciji izdelka. Za enote, pri katerih je upravljanje zmogljivosti označeno s „postopno“, bosta najvišja in najnižja vrednost, označeni z „hi/lo“ in razdeljeni s poševnico („/“), navedeni v vsakem polju razdelka „Prijavljena zmogljivost“.

| (d) | Zahteve za informacije za eno- in dvokanalne klimatske naprave.
  Enokanalne klimatske naprave so na embalaži, v dokumentaciji izdelka in v kakršnem koli oglaševalnem materialu, v elektronski ali papirni obliki, označene kot „lokalne klimatske naprave“
  Proizvajalec predloži informacije iz spodnje tabele.

  Tabela 2


  Zahteve za informacije









  Informacije za identifikacijo modelov, na katere se nanašajo informacije:

  [ustrezno izpolnite] |
| --- | --- |
| Opis | Simbol | Vrednost | Enota |
| Nazivna zmogljivost za hlajenje | Prated za hlajenje | [x,x] | kW |
| Nazivna zmogljivost za ogrevanje | Prated za ogrevanje | [x,x] | kW |
| Nazivni dovod energije za hlajenje | PEER | [x,x] | kW |
| Nazivni dovod energije za ogrevanje | PCOP | [x,x] | kW |
| Nazivno razmerje energetske učinkovitosti | EERd | [x,x] | — |
| Nazivni koeficient učinkovitosti | COPd | [x,x] | — |
| Poraba električne energije v stanju izključenosti termostata | PTO | [x,x] | W |
| Poraba električne energije v stanju pripravljenosti | PSB | [x,x] | W |
| Poraba električne energije eno-/dvokanalnih naprav
  (navedite posebej za hlajenje in ogrevanje) | DD: QDD | DD: [x] | DD: kWh/a |
| SD: QSD | SD: [x,x] | SD: kWh/h |
| Raven zvočne moči | LWA | [x] | dB(A) |
| Potencial globalnega segrevanja | GWP | [x] | kg CO2 eq. |
| Podatki za stik za pridobitev dodatnih informacij | Ime in naslov proizvajalca ali njegovega pooblaščenega zastopnika. |

(d)

Zahteve za informacije za eno- in dvokanalne klimatske naprave.

Enokanalne klimatske naprave so na embalaži, v dokumentaciji izdelka in v kakršnem koli oglaševalnem materialu, v elektronski ali papirni obliki, označene kot „lokalne klimatske naprave“

Proizvajalec predloži informacije iz spodnje tabele.

Tabela 2

Zahteve za informacije

Informacije za identifikacijo modelov, na katere se nanašajo informacije:

[ustrezno izpolnite]

Opis

Simbol

Vrednost

Enota

Nazivna zmogljivost za hlajenje

Prated za hlajenje

[x,x]

kW

Nazivna zmogljivost za ogrevanje

Prated za ogrevanje

[x,x]

kW

Nazivni dovod energije za hlajenje

PEER

[x,x]

kW

Nazivni dovod energije za ogrevanje

PCOP

[x,x]

kW

Nazivno razmerje energetske učinkovitosti

EERd

[x,x]

—

Nazivni koeficient učinkovitosti

COPd

[x,x]

—

Poraba električne energije v stanju izključenosti termostata

PTO

[x,x]

W

Poraba električne energije v stanju pripravljenosti

PSB

[x,x]

W

Poraba električne energije eno-/dvokanalnih naprav

(navedite posebej za hlajenje in ogrevanje)

DD: QDD

DD: [x]

DD: kWh/a

SD: QSD

SD: [x,x]

SD: kWh/h

Raven zvočne moči

LWA

[x]

dB(A)

Potencial globalnega segrevanja

GWP

[x]

kg CO2 eq.

Podatki za stik za pridobitev dodatnih informacij

Ime in naslov proizvajalca ali njegovega pooblaščenega zastopnika.

| (e) | Zahteve za informacije za komfortne ventilatorje.
  Proizvajalec predloži informacije iz spodnje tabele.

  Tabela 3


  Zahteve za informacije









  Informacije za identifikacijo modelov, na katere se nanašajo informacije:

  [ustrezno izpolnite] |
| --- | --- |
| Opis | Simbol | Vrednost | Enota |
| Najvišja stopnja pretoka ventilatorja | F | [x,x] | m3/min |
| Dovod energije ventilatorja | P | [x,x] | W |
| Servisna vrednost | SV | [x,x] | (m3/min)/W |
| Poraba energije v stanju pripravljenosti | PSB | [x,x] | W |
| Raven zvočne moči ventilatorja | LWA | [x] | dB(A) |
| Najvišja hitrost zraka | c | [x,x] | metri/sekundo |
| Standard merjenja servisne vrednosti | [tukaj navedite sklic na uporabljeni standard merjenja] |
| Podatki za stik za pridobitev dodatnih informacij | Ime in naslov proizvajalca ali njegovega pooblaščenega zastopnika. |

(e)

Zahteve za informacije za komfortne ventilatorje.

Proizvajalec predloži informacije iz spodnje tabele.

Tabela 3

Zahteve za informacije

Informacije za identifikacijo modelov, na katere se nanašajo informacije:

[ustrezno izpolnite]

Opis

Simbol

Vrednost

Enota

Najvišja stopnja pretoka ventilatorja

F

[x,x]

m3/min

Dovod energije ventilatorja

P

[x,x]

W

Servisna vrednost

SV

[x,x]

(m3/min)/W

Poraba energije v stanju pripravljenosti

PSB

[x,x]

W

Raven zvočne moči ventilatorja

LWA

[x]

dB(A)

Najvišja hitrost zraka

c

[x,x]

metri/sekundo

Standard merjenja servisne vrednosti

[tukaj navedite sklic na uporabljeni standard merjenja]

Podatki za stik za pridobitev dodatnih informacij

Ime in naslov proizvajalca ali njegovega pooblaščenega zastopnika.

---

(1)  Tretja ocena podnebnih razmer IPCC za leto 2001. Poročilo Medvladnega foruma o podnebnih spremembah: http://www.ipcc.ch/publications_and_data/publications_and_data_reports.shtml

(2)  Podnebne spremembe, Znanstvena presoja IPCC, J.T. Houghton, G.J. Ephraums (ed.), Cambridge University Press, Cambridge (UK) 1990.

(3)  UL L 390, 31.12.2004, str. 24.

(4)  Pri napravah, razdeljenih na več delov, se podatki navedejo v razmerju zmogljivosti 1.

(5)  Pri enotah s postopno zmogljivostjo bosta dve vrednosti, razdeljeni s poševnico („/“), prikazani v vsakem polju razdelkov „Prijavljena zmogljivost enote“ in „prijavljena vrednost EER/COP“ enote.

(6)  Če je izbrana privzeta vrednost Cd = 0,25, potem preskusi ciklov (rezultati preskusov ciklov) niso potrebni. V nasprotnem primeru je zahtevana vrednost preskusa cikla ogrevanja ali hlajenja.

---

PRILOGA II

Meritve in izračuni

| 1. | Zaradi skladnosti z zahtevami iz te uredbe in preverjanja te skladnosti se meritve in izračuni opravijo v skladu z usklajenimi standardi, referenčne številke katerih so bile objavljene v Uradnem listu Evropske unije, ali z drugo zanesljivo, točno in ponovljivo metodo, ki upošteva splošno priznane najsodobnejše merilne metode ter daje rezultate, ki veljajo za zelo zanesljive. Izpolnjevati morajo vse naslednje tehnične parametre. |
| --- | --- |

1.

Zaradi skladnosti z zahtevami iz te uredbe in preverjanja te skladnosti se meritve in izračuni opravijo v skladu z usklajenimi standardi, referenčne številke katerih so bile objavljene v Uradnem listu Evropske unije, ali z drugo zanesljivo, točno in ponovljivo metodo, ki upošteva splošno priznane najsodobnejše merilne metode ter daje rezultate, ki veljajo za zelo zanesljive. Izpolnjevati morajo vse naslednje tehnične parametre.

| 2. | Pri določanju sezonske porabe energije in učinkovitosti za sezonsko razmerje energetske učinkovitosti (SEER) in sezonski koeficient učinkovitosti (SCOP) je treba upoštevati:






  (a) | evropske sezone hlajenja in ogrevanja iz spodnje tabele 1; |
| --- | --- | --- |

2.

Pri določanju sezonske porabe energije in učinkovitosti za sezonsko razmerje energetske učinkovitosti (SEER) in sezonski koeficient učinkovitosti (SCOP) je treba upoštevati:

(a)

evropske sezone hlajenja in ogrevanja iz spodnje tabele 1;

| (b) | pogoje referenčne zasnove iz spodnje tabele 3; |
| --- | --- |

(b)

pogoje referenčne zasnove iz spodnje tabele 3;

| (c) | porabo električne energije za vse ustrezne načine delovanja glede na časovna obdobja iz spodnje tabele 4; |
| --- | --- |

(c)

porabo električne energije za vse ustrezne načine delovanja glede na časovna obdobja iz spodnje tabele 4;

| (d) | učinke zmanjšanja energetske učinkovitosti zaradi ciklov vklapljanja/izklapljanja (če so na voljo) glede a vrsto upravljanja hladilne in/ali grelne zmogljivosti; |
| --- | --- |

(d)

učinke zmanjšanja energetske učinkovitosti zaradi ciklov vklapljanja/izklapljanja (če so na voljo) glede a vrsto upravljanja hladilne in/ali grelne zmogljivosti;

| (e) | popravke sezonskih koeficientov učinkovitosti, ko zmogljivost ogrevanja ne more doseči obremenitve zaradi ogrevanja; |
| --- | --- |

(e)

popravke sezonskih koeficientov učinkovitosti, ko zmogljivost ogrevanja ne more doseči obremenitve zaradi ogrevanja;

| (f) | prispevek rezervnega grelca (če je na voljo) k izračunu sezonske učinkovitosti enote v načinu ogrevanja. |
| --- | --- |

(f)

prispevek rezervnega grelca (če je na voljo) k izračunu sezonske učinkovitosti enote v načinu ogrevanja.

| 3. | Če so podatki v zvezi z določenim modelom, ki je kombinacija notranjih in zunanjih enot, pridobljeni z izračunom na osnovi sestave in/ali ekstrapolacije na osnovi drugih kombiniranih modelov, mora dokumentacija vsebovati podrobnosti takšnih izračunov in/ali ekstrapolacij ter preskusov, ki so bili opravljeni za potrditev točnosti opravljenih izračunov (vključno s podrobnostmi o matematičnem modelu za izračun učinkovitosti takega kombiniranega modela ter o meritvah, opravljenih za potrditev tega modela). |
| --- | --- |

3.

Če so podatki v zvezi z določenim modelom, ki je kombinacija notranjih in zunanjih enot, pridobljeni z izračunom na osnovi sestave in/ali ekstrapolacije na osnovi drugih kombiniranih modelov, mora dokumentacija vsebovati podrobnosti takšnih izračunov in/ali ekstrapolacij ter preskusov, ki so bili opravljeni za potrditev točnosti opravljenih izračunov (vključno s podrobnostmi o matematičnem modelu za izračun učinkovitosti takega kombiniranega modela ter o meritvah, opravljenih za potrditev tega modela).

| 4. | Nazivno razmerje energetske učinkovitosti (EERrated) in, kadar je ustrezno, nazivni koeficient učinkovitosti (COPrated) za eno- in dvokanalne klimatske naprave se določi pri standardnih nazivnih pogojih iz tabele 2 spodaj. |
| --- | --- |

4.

Nazivno razmerje energetske učinkovitosti (EERrated) in, kadar je ustrezno, nazivni koeficient učinkovitosti (COPrated) za eno- in dvokanalne klimatske naprave se določi pri standardnih nazivnih pogojih iz tabele 2 spodaj.

| 5. | Izračun sezonske porabe električne energije za hlajenje (in/ali ogrevanje) mora upoštevati porabo električne energije vseh ustreznih načinov delovanja glede na časovna obdobja iz tabele 3 spodaj, upoštevajo pa se ure delovanja iz tabele 4 spodaj. |
| --- | --- |

5.

Izračun sezonske porabe električne energije za hlajenje (in/ali ogrevanje) mora upoštevati porabo električne energije vseh ustreznih načinov delovanja glede na časovna obdobja iz tabele 3 spodaj, upoštevajo pa se ure delovanja iz tabele 4 spodaj.

| 6. | Učinkovitost komfortnega ventilatorja se določi na podlagi nazivne stopnje pretoka zraka enote, deljene z nazivnim dovodom električne energije enote. |
| --- | --- |

6.

Učinkovitost komfortnega ventilatorja se določi na podlagi nazivne stopnje pretoka zraka enote, deljene z nazivnim dovodom električne energije enote.

Tabela 1

Bini sezone hlajenja in ogrevanja (j = indeks bina, Tj = zunanja temperatura, hj = ure na leto na bin), pri čemer velja: „db“ = temperatura suhega termometra

| SEZONA HLAJENJA |
| --- |
| j
  # | Tj
  °C
  db | hj
  h/leto |
| 1 | 17 | 205 |
| 2 | 18 | 227 |
| 3 | 19 | 225 |
| 4 | 20 | 225 |
| 5 | 21 | 216 |
| 6 | 22 | 215 |
| 7 | 23 | 218 |
| 8 | 24 | 197 |
| 9 | 25 | 178 |
| 10 | 26 | 158 |
| 11 | 27 | 137 |
| 12 | 28 | 109 |
| 13 | 29 | 88 |
| 14 | 30 | 63 |
| 15 | 31 | 39 |
| 16 | 32 | 31 |
| 17 | 33 | 24 |
| 18 | 34 | 17 |
| 19 | 35 | 13 |
| 20 | 36 | 9 |
| 21 | 37 | 4 |
| 22 | 38 | 3 |
| 23 | 39 | 1 |
| 24 | 40 | 0 |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| | | |
| Skupaj h. | 2 602 |

SEZONA HLAJENJA

j

#

Tj

°C

db

hj

h/leto

1

17

205

2

18

227

3

19

225

4

20

225

5

21

216

6

22

215

7

23

218

8

24

197

9

25

178

10

26

158

11

27

137

12

28

109

13

29

88

14

30

63

15

31

39

16

32

31

17

33

24

18

34

17

19

35

13

20

36

9

21

37

4

22

38

3

23

39

1

24

40

0

Skupaj h.

2 602

| SEZONA OGREVANJA |
| --- |
| j
  # | Tj

  °C
  db | hj
  h/leto |
| Povprečno | Topleje | Hladneje |
| 1 do 8 | – 30 do – 23 | 0 | 0 | 0 |
| 9 | –22 | 0 | 0 | 1 |
| 10 | –21 | 0 | 0 | 6 |
| 11 | –20 | 0 | 0 | 13 |
| 12 | –19 | 0 | 0 | 17 |
| 13 | –18 | 0 | 0 | 19 |
| 14 | –17 | 0 | 0 | 26 |
| 15 | –16 | 0 | 0 | 39 |
| 16 | –15 | 0 | 0 | 41 |
| 17 | –14 | 0 | 0 | 35 |
| 18 | –13 | 0 | 0 | 52 |
| 19 | –12 | 0 | 0 | 37 |
| 20 | –11 | 0 | 0 | 41 |
| 21 | –10 | 1 | 0 | 43 |
| 22 | –9 | 25 | 0 | 54 |
| 23 | –8 | 23 | 0 | 90 |
| 24 | –7 | 24 | 0 | 125 |
| 25 | –6 | 27 | 0 | 169 |
| 26 | –5 | 68 | 0 | 195 |
| 27 | –4 | 91 | 0 | 278 |
| 28 | –3 | 89 | 0 | 306 |
| 29 | –2 | 165 | 0 | 454 |
| 30 | –1 | 173 | 0 | 385 |
| 31 | 0 | 240 | 0 | 490 |
| 32 | 1 | 280 | 0 | 533 |
| 33 | 2 | 320 | 3 | 380 |
| 34 | 3 | 357 | 22 | 228 |
| 35 | 4 | 356 | 63 | 261 |
| 36 | 5 | 303 | 63 | 279 |
| 37 | 6 | 330 | 175 | 229 |
| 38 | 7 | 326 | 162 | 269 |
| 39 | 8 | 348 | 259 | 233 |
| 40 | 9 | 335 | 360 | 230 |
| 41 | 10 | 315 | 428 | 243 |
| 42 | 11 | 215 | 430 | 191 |
| 43 | 12 | 169 | 503 | 146 |
| 44 | 13 | 151 | 444 | 150 |
| 45 | 14 | 105 | 384 | 97 |
| 46 | 15 | 74 | 294 | 61 |
| Skupaj h. | 4 910 | 3 590 | 6 446 |

SEZONA OGREVANJA

j

#

Tj

°C

db

hj

h/leto

Povprečno

Topleje

Hladneje

1 do 8

– 30 do – 23

0

0

0

9

–22

0

0

1

10

–21

0

0

6

11

–20

0

0

13

12

–19

0

0

17

13

–18

0

0

19

14

–17

0

0

26

15

–16

0

0

39

16

–15

0

0

41

17

–14

0

0

35

18

–13

0

0

52

19

–12

0

0

37

20

–11

0

0

41

21

–10

1

0

43

22

–9

25

0

54

23

–8

23

0

90

24

–7

24

0

125

25

–6

27

0

169

26

–5

68

0

195

27

–4

91

0

278

28

–3

89

0

306

29

–2

165

0

454

30

–1

173

0

385

31

0

240

0

490

32

1

280

0

533

33

2

320

3

380

34

3

357

22

228

35

4

356

63

261

36

5

303

63

279

37

6

330

175

229

38

7

326

162

269

39

8

348

259

233

40

9

335

360

230

41

10

315

428

243

42

11

215

430

191

43

12

169

503

146

44

13

151

444

150

45

14

105

384

97

46

15

74

294

61

Skupaj h.

4 910

3 590

6 446

Tabela 2

Standardni nazivni pogoji, temperature zraka pri suhem termometru

(temperature mokrega termometra so navedene v oklepajih)

| Naprava | Funkcija | Notranja temperatura zraka
  (°C) | Zunanja temperatura zraka
  (°C) |
| --- | --- | --- | --- |
| klimatske naprave, razen enokanalnih klimatskih naprav | hlajenje | 27 (19) | 35 (24) |
| ogrevanje | 20 (maks. 15) | 7(6) |
| enokanalna klimatska naprava | hlajenje | 35 (24) | 35 (24) (1) |
| ogrevanje | 20 (12) | 20 (12) (1) |

Naprava

Funkcija

Notranja temperatura zraka

(°C)

Zunanja temperatura zraka

(°C)

klimatske naprave, razen enokanalnih klimatskih naprav

hlajenje

27 (19)

35 (24)

ogrevanje

20 (maks. 15)

7(6)

enokanalna klimatska naprava

hlajenje

35 (24)

35 (24) (1)

ogrevanje

20 (12)

20 (12) (1)

Tabela 3

Referenčni nazivni pogoji, temperature zraka pri suhem termometru

(temperature mokrega termometra so navedene v oklepajih)

| Funkcija / sezona | Notranja temperatura zraka
  (°C) | Zunanja temperatura zraka
  (°C) | Bivalentna temperatura
  (°C) | Delovna temperatura
  (°C) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | Tin | Tdesignc/Tdesignh | Tbiv | Tol |
| hlajenje | 27 (19) | Tdesignc = 35 (24) | n.r. | n.r. |
| ogrevanje / povprečno | 20 (15) | Tdesignh = – 10 (– 11) | maks. 2 | maks. – 7 |
| ogrevanje / topleje | Tdesignh = 2 (1) | maks. 7 | maks. 2 |
| ogrevanje / hladneje | Tdesignh = – 22 (– 23) | maks. – 7 | maks. – 15 |

Funkcija / sezona

Notranja temperatura zraka

(°C)

Zunanja temperatura zraka

(°C)

Bivalentna temperatura

(°C)

Delovna temperatura

(°C)

Tin

Tdesignc/Tdesignh

Tbiv

Tol

hlajenje

27 (19)

Tdesignc = 35 (24)

n.r.

n.r.

ogrevanje / povprečno

20 (15)

Tdesignh = – 10 (– 11)

maks. 2

maks. – 7

ogrevanje / topleje

Tdesignh = 2 (1)

maks. 7

maks. 2

ogrevanje / hladneje

Tdesignh = – 22 (– 23)

maks. – 7

maks. – 15

Tabela 4

Ure delovanja glede na tip naprave in način delovanja, ki se uporablja za izračun porabe električne energije

| Vrsta naprave / funkcija
  (če je na voljo) | Enota | Sezona ogrevanja | Stanje vključenosti | Stanje izključenosti termostata | Stanje pripravljenosti | Stanje izključenosti | Način grelca ohišja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | hlajenje: HCE

  ogrevanje: HHE | HTO | HSB | HOFF | HCK |
| Klimatske naprave, razen eno- in dvokanalnih klimatskih naprav |
| Način hlajenja, če naprava omogoča izključno hlajenje | h/leto | | 350 | 221 | 2 142 | 5 088 | 7 760 |
| Način hlajenja in ogrevanja, če naprava omogoča oba načina | Način hlajenja | h/leto | | 350 | 221 | 2 142 | 0 | 2 672 |
| Način ogrevanja | h/leto | Povprečno | 1 400 | 179 | 0 | 0 | 179 |
| Topleje | 1 400 | 755 | 0 | 0 | 755 |
| Hladneje | 2 100 | 131 | 0 | 0 | 131 |
| Način ogrevanja, če naprava omogoča izključno ogrevanje | h/leto | Povprečno | 1 400 | 179 | 0 | 3 672 | 3 851 |
| Topleje | 1 400 | 755 | 0 | 4 345 | 4 476 |
| Hladneje | 2 100 | 131 | 0 | 2 189 | 2 944 |
| Dvokanalna klimatska naprava |
| Način hlajenja, če naprava omogoča izključno hlajenje | h/60 min | | 1 | n. r. | n. r. | n. r. | n. r. |
| Način hlajenja in ogrevanja, če naprava omogoča oba načina | Način hlajenja | h/60 min | | 1 | n. r. | n. r. | n. r. | n. r. |
| Način ogrevanja | h/60min | | 1 | n. r. | n. r. | n. r. | n. r. |
| Način ogrevanja, če naprava omogoča izključno ogrevanje | h/60min | | 1 | n. r. | n. r. | n. r. | n. r. |
| Enokanalna klimatska naprava |
| Način hlajenja | h/60 min | | 1 | n. r. | n. r. | n. r. | n. r. |
| Način ogrevanja | h/60 min | | 1 | n. r. | n. r. | n. r. | n. r. |

Vrsta naprave / funkcija

(če je na voljo)

Enota

Sezona ogrevanja

Stanje vključenosti

Stanje izključenosti termostata

Stanje pripravljenosti

Stanje izključenosti

Način grelca ohišja

hlajenje: HCE

ogrevanje: HHE

HTO

HSB

HOFF

HCK

Klimatske naprave, razen eno- in dvokanalnih klimatskih naprav

Način hlajenja, če naprava omogoča izključno hlajenje

h/leto

350

221

2 142

5 088

7 760

Način hlajenja in ogrevanja, če naprava omogoča oba načina

Način hlajenja

h/leto

350

221

2 142

0

2 672

Način ogrevanja

h/leto

Povprečno

1 400

179

0

0

179

Topleje

1 400

755

0

0

755

Hladneje

2 100

131

0

0

131

Način ogrevanja, če naprava omogoča izključno ogrevanje

h/leto

Povprečno

1 400

179

0

3 672

3 851

Topleje

1 400

755

0

4 345

4 476

Hladneje

2 100

131

0

2 189

2 944

Dvokanalna klimatska naprava

Način hlajenja, če naprava omogoča izključno hlajenje

h/60 min

1

n. r.

n. r.

n. r.

n. r.

Način hlajenja in ogrevanja, če naprava omogoča oba načina

Način hlajenja

h/60 min

1

n. r.

n. r.

n. r.

n. r.

Način ogrevanja

h/60min

1

n. r.

n. r.

n. r.

n. r.

Način ogrevanja, če naprava omogoča izključno ogrevanje

h/60min

1

n. r.

n. r.

n. r.

n. r.

Enokanalna klimatska naprava

Način hlajenja

h/60 min

1

n. r.

n. r.

n. r.

n. r.

Način ogrevanja

h/60 min

1

n. r.

n. r.

n. r.

n. r.

---

(1)  Pri enokanalnih klimatskih napravah v kondenzator (uparjalnik) pri hlajenju (ogrevanju) ne doteka zunanji zrak, ampak notranji.

---

PRILOGA III

Postopek preverjanja zaradi tržnega nadzora

Pri izvajanju tržnega nadzora iz člena 3(2) Direktive 2009/125/ES organi držav članic izvajajo naslednji postopek preverjanja za zahteve iz Priloge I.

| 1. | Organi države članice testirajo le eno samostojno enoto. |
| --- | --- |

1.

Organi države članice testirajo le eno samostojno enoto.

| 2. | Model klimatske naprave, razen eno- in dvokanalnih klimatskih naprav, je skladen z zahtevami iz Priloge I k tej uredbi, kot je ustrezno, če njegovo sezonsko razmerje energetske učinkovitosti (SEER) ali njegov sezonski koeficient učinkovitosti (SCOP), če je ustrezno, ni manjši od prijavljene vrednosti, minus 8 % pri prijavljeni zmogljivosti enote. Vrednosti za SEER in SCOP se določita skladu s Prilogo II.
  Model eno- in dvokanalne klimatske naprave je skladen z zahtevami iz Priloge I k tej uredbi, kot je ustrezno, če rezultati za stanje izključenosti in pripravljenosti ne presegajo mejnih vrednosti za več kot 10 % in če razmerje energetske učinkovitosti (EERrated) ali koeficient učinkovitosti (COPrated), če je ustrezno, ni manjši od prijavljene vrednosti, minus 10 %. Vrednosti za EER in COP se določita skladu s Prilogo II.
  Model klimatske naprave je skladen z zahtevami iz te uredbe, kot je ustrezno, če najvišja raven zvočne moči ne presega več kot 2 dB(A) prijavljene vrednosti. |
| --- | --- |

2.

Model klimatske naprave, razen eno- in dvokanalnih klimatskih naprav, je skladen z zahtevami iz Priloge I k tej uredbi, kot je ustrezno, če njegovo sezonsko razmerje energetske učinkovitosti (SEER) ali njegov sezonski koeficient učinkovitosti (SCOP), če je ustrezno, ni manjši od prijavljene vrednosti, minus 8 % pri prijavljeni zmogljivosti enote. Vrednosti za SEER in SCOP se določita skladu s Prilogo II.

Model eno- in dvokanalne klimatske naprave je skladen z zahtevami iz Priloge I k tej uredbi, kot je ustrezno, če rezultati za stanje izključenosti in pripravljenosti ne presegajo mejnih vrednosti za več kot 10 % in če razmerje energetske učinkovitosti (EERrated) ali koeficient učinkovitosti (COPrated), če je ustrezno, ni manjši od prijavljene vrednosti, minus 10 %. Vrednosti za EER in COP se določita skladu s Prilogo II.

Model klimatske naprave je skladen z zahtevami iz te uredbe, kot je ustrezno, če najvišja raven zvočne moči ne presega več kot 2 dB(A) prijavljene vrednosti.

| 3. | Če rezultat, določen v točki 2, ni dosežen, mora organ za nadzor trga naključno testirati še tri dodatne enote istega modela. |
| --- | --- |

3.

Če rezultat, določen v točki 2, ni dosežen, mora organ za nadzor trga naključno testirati še tri dodatne enote istega modela.

| 4. | Model klimatske naprave, razen eno- in dvokanalnih klimatskih naprav, je skladen z zahtevami iz Priloge I k tej uredbi, kot je ustrezno, če povprečje sezonskega razmerja učinkovitosti (SEER) ali sezonskega koeficienta učinkovitosti (SCOP) treh enot, če je ustrezno, ni manjše od prijavljene vrednosti, minus 8 % pri prijavljeni zmogljivosti enote. Vrednosti za SEER in SCOP se določita skladu s Prilogo II.
  Model eno- in dvokanalne klimatske naprave je skladen z zahtevami iz Priloge I k tej uredbi, kot je ustrezno, če povprečje rezultatov za zadevne 3 enote za stanje izključenosti in pripravljenosti ne presega mejnih vrednosti za več kot 10 % in če razmerje energetske učinkovitosti (EERrated) ali koeficient učinkovitosti (COPrated), če je ustrezno, ni manjši od prijavljene vrednosti, minus 10 %. Vrednosti za EER in COP se določita skladu s Prilogo II.
  Model klimatske naprave je skladen z zahtevami iz te uredbe, kot je ustrezno, če povprečna vrednost najvišje ravni zvočne moči ne presega več kot 2 dB(A) prijavljene vrednosti. |
| --- | --- |

4.

Model klimatske naprave, razen eno- in dvokanalnih klimatskih naprav, je skladen z zahtevami iz Priloge I k tej uredbi, kot je ustrezno, če povprečje sezonskega razmerja učinkovitosti (SEER) ali sezonskega koeficienta učinkovitosti (SCOP) treh enot, če je ustrezno, ni manjše od prijavljene vrednosti, minus 8 % pri prijavljeni zmogljivosti enote. Vrednosti za SEER in SCOP se določita skladu s Prilogo II.

Model eno- in dvokanalne klimatske naprave je skladen z zahtevami iz Priloge I k tej uredbi, kot je ustrezno, če povprečje rezultatov za zadevne 3 enote za stanje izključenosti in pripravljenosti ne presega mejnih vrednosti za več kot 10 % in če razmerje energetske učinkovitosti (EERrated) ali koeficient učinkovitosti (COPrated), če je ustrezno, ni manjši od prijavljene vrednosti, minus 10 %. Vrednosti za EER in COP se določita skladu s Prilogo II.

Model klimatske naprave je skladen z zahtevami iz te uredbe, kot je ustrezno, če povprečna vrednost najvišje ravni zvočne moči ne presega več kot 2 dB(A) prijavljene vrednosti.

| 5. | Če rezultati iz točke 4 niso doseženi, model ni skladen s to uredbo. |
| --- | --- |

5.

Če rezultati iz točke 4 niso doseženi, model ni skladen s to uredbo.

Države članice zaradi preverjanja skladnosti z zahtevami iz te uredbe uporabljajo postopke iz Priloge II in usklajene standarde, referenčne številke katerih so bile objavljene v Uradnem listu Evropske unije, in druge zanesljive, točne in ponovljive metode za izračun in merjenje, ki upoštevajo splošno priznane najsodobnejše merilne metode.

---

PRILOGA IV

Merila uspešnosti

Ob začetku veljavnosti te uredbe je bila najboljša razpoložljiva tehnologija, ki je za klimatske naprave na voljo na trgu v smislu njihove energetske učinkovitosti, opredeljena tako:

Merila uspešnosti za klimatske naprave

| Klimatske naprave, razen dvo- in enokanalnih klimatskih naprav | Dvokanalna klimatska naprava | Enokanalna klimatska naprava |
| --- | --- | --- |
| SEER | SCOP | EER | COP | EER | COP |
| 8,50 | 5,10 | 3,00 (1) | 3,15 | 3,15 (1) | 2,60 |
| Merilo uspešnosti za raven GWP hladilnega sredstva, uporabljenega za klimatsko napravo, je GWP ≤ 20. |

Klimatske naprave, razen dvo- in enokanalnih klimatskih naprav

Dvokanalna klimatska naprava

Enokanalna klimatska naprava

SEER

SCOP

EER

COP

EER

COP

8,50

5,10

3,00 (1)

3,15

3,15 (1)

2,60

Merilo uspešnosti za raven GWP hladilnega sredstva, uporabljenega za klimatsko napravo, je GWP ≤ 20.

---

(1)  Na podlagi učinkovitosti enokanalnih klimatskih naprav, ki se hladijo s hlapi.

---

| 10.3.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 72/28 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 72/28

---

UREDBA KOMISIJE (EU) št. 207/2012

z dne 9. marca 2012

o elektronskih navodilih za uporabo medicinskih pripomočkov

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive Sveta 90/385/EGS z dne 20. junija 1990 o približevanju zakonodaje držav članic o aktivnih medicinskih pripomočkih za vsaditev (1) in zlasti člena 9(10) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 93/42/EGS z dne 14. junija 1993 o medicinskih pripomočkih (2) in zlasti člena 11(14) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Za nekatere medicinske pripomočke je lahko zagotovitev navodil za uporabo v elektronski obliki namesto na papirju koristna za poklicne uporabnike. S tem se lahko zmanjša obremenitev okolja in izboljša konkurenčnost industrije medicinskih pripomočkov z zmanjšanjem stroškov, obenem pa ohranja enako ali višjo raven varnosti. |
| --- | --- |

(1)

Za nekatere medicinske pripomočke je lahko zagotovitev navodil za uporabo v elektronski obliki namesto na papirju koristna za poklicne uporabnike. S tem se lahko zmanjša obremenitev okolja in izboljša konkurenčnost industrije medicinskih pripomočkov z zmanjšanjem stroškov, obenem pa ohranja enako ali višjo raven varnosti.

| (2) | Taka možnost zagotavljanja navodil za uporabo v elektronski obliki namesto na papirju mora biti omejena na nekatere medicinske pripomočke in dodatke, namenjene uporabi pod posebnimi pogoji. Vsekakor pa morajo imeti uporabniki zaradi varnosti in učinkovitosti vedno možnost, da na zahtevo prejmejo navedena navodila za uporabo na papirju. |
| --- | --- |

(2)

Taka možnost zagotavljanja navodil za uporabo v elektronski obliki namesto na papirju mora biti omejena na nekatere medicinske pripomočke in dodatke, namenjene uporabi pod posebnimi pogoji. Vsekakor pa morajo imeti uporabniki zaradi varnosti in učinkovitosti vedno možnost, da na zahtevo prejmejo navedena navodila za uporabo na papirju.

| (3) | Za optimalno zmanjšanje morebitnih tveganj mora proizvajalec izvesti posebno oceno tveganja o primernosti zagotovitve navodil za uporabo v elektronski obliki. |
| --- | --- |

(3)

Za optimalno zmanjšanje morebitnih tveganj mora proizvajalec izvesti posebno oceno tveganja o primernosti zagotovitve navodil za uporabo v elektronski obliki.

| (4) | Da se uporabnikom zagotovi dostop do navodil za uporabo, morajo biti zagotovljene ustrezne informacije o dostopu do navedenih navodil za uporabo v elektronski obliki in o pravici do zahteve za pridobitev navodil za uporabo na papirju. |
| --- | --- |

(4)

Da se uporabnikom zagotovi dostop do navodil za uporabo, morajo biti zagotovljene ustrezne informacije o dostopu do navedenih navodil za uporabo v elektronski obliki in o pravici do zahteve za pridobitev navodil za uporabo na papirju.

| (5) | Da se zagotovi brezpogojen dostop do navodil za uporabo v elektronski obliki ter olajša sporočanje o posodobitvah in opozorilih o proizvodih, morajo biti navodila za uporabo v elektronski obliki na voljo tudi prek spletne strani. |
| --- | --- |

(5)

Da se zagotovi brezpogojen dostop do navodil za uporabo v elektronski obliki ter olajša sporočanje o posodobitvah in opozorilih o proizvodih, morajo biti navodila za uporabo v elektronski obliki na voljo tudi prek spletne strani.

| (6) | Ne glede na jezikovne obveznosti, ki jih proizvajalcem nalaga zakonodaja držav članic, morajo proizvajalci, ki zagotavljajo navodila za uporabo v elektronski obliki, na svoji spletni strani navesti, v katerih jezikih so navedena navodila na voljo. |
| --- | --- |

(6)

Ne glede na jezikovne obveznosti, ki jih proizvajalcem nalaga zakonodaja držav članic, morajo proizvajalci, ki zagotavljajo navodila za uporabo v elektronski obliki, na svoji spletni strani navesti, v katerih jezikih so navedena navodila na voljo.

| (7) | Razen za medicinske pripomočke iz razreda I, kakor so opredeljeni v Prilogi IX k Direktivi 93/42/EGS, mora priglašeni organ pregledati izpolnjevanje obveznosti iz te uredbe med postopkom, ki se uporablja za ocenjevanje skladnosti, ki temelji na posebni metodi vzorčenja. |
| --- | --- |

(7)

Razen za medicinske pripomočke iz razreda I, kakor so opredeljeni v Prilogi IX k Direktivi 93/42/EGS, mora priglašeni organ pregledati izpolnjevanje obveznosti iz te uredbe med postopkom, ki se uporablja za ocenjevanje skladnosti, ki temelji na posebni metodi vzorčenja.

| (8) | Ker morajo proizvajalci in priglašeni organi zagotoviti varstvo pravice do zasebnosti fizičnih oseb glede obdelave osebnih podatkov, je primerno zagotoviti, da spletne stani, ki vsebujejo navodila za uporabo medicinskega pripomočka, ustrezajo zahtevam iz Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (3). |
| --- | --- |

(8)

Ker morajo proizvajalci in priglašeni organi zagotoviti varstvo pravice do zasebnosti fizičnih oseb glede obdelave osebnih podatkov, je primerno zagotoviti, da spletne stani, ki vsebujejo navodila za uporabo medicinskega pripomočka, ustrezajo zahtevam iz Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (3).

| (9) | Za zagotovitev varnosti in doslednosti mora ta uredba urejati navodila za uporabo v elektronski obliki, ki so na voljo poleg popolnih navodil za uporabo na papirju, glede omejenih zahtev v povezavi z njenimi vsebinami in spletnimi stranmi. |
| --- | --- |

(9)

Za zagotovitev varnosti in doslednosti mora ta uredba urejati navodila za uporabo v elektronski obliki, ki so na voljo poleg popolnih navodil za uporabo na papirju, glede omejenih zahtev v povezavi z njenimi vsebinami in spletnimi stranmi.

| (10) | Ustrezno je zagotoviti čas za prilagoditev uporabi te uredbe, da se omogoči nemoten prehod na nov sistem in vsem državam članicam omogoči dovolj časa za njeno sprejetje. |
| --- | --- |

(10)

Ustrezno je zagotoviti čas za prilagoditev uporabi te uredbe, da se omogoči nemoten prehod na nov sistem in vsem državam članicam omogoči dovolj časa za njeno sprejetje.

| (11) | Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 6(2) Direktive 90/385/EGS – |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 6(2) Direktive 90/385/EGS –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ta uredba določa pogoje, pod katerimi se lahko navodila za uporabo za medicinske pripomočke iz točke 15 Priloge 1 k Direktivi 90/385/EGS in točke 13 Priloge I k Direktivi 93/42/EGS zagotavljajo v elektronski obliki namesto na papirju.

Prav tako določa nekatere zahteve glede navodil za uporabo v elektronski obliki, ki so zagotovljena poleg popolnih navodil za uporabo na papirju, v zvezi z njihovimi vsebinami in spletnimi stranmi.

Člen 2

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „navodila za uporabo“ pomenijo informacije, ki jih proizvajalec zagotovi, da uporabnika obvesti o pripomočku, njegovi varni in pravilni uporabi, predvidenem delovanju in kakršnih koli varnostnih ukrepih, ki jih je treba sprejeti, kot je opisano v ustreznih delih točke 15 Priloge 1 k Direktivi 90/385/EGS in točke 13 Priloge I k Direktivi 93/42/EGS; |
| --- | --- |

(a)

„navodila za uporabo“ pomenijo informacije, ki jih proizvajalec zagotovi, da uporabnika obvesti o pripomočku, njegovi varni in pravilni uporabi, predvidenem delovanju in kakršnih koli varnostnih ukrepih, ki jih je treba sprejeti, kot je opisano v ustreznih delih točke 15 Priloge 1 k Direktivi 90/385/EGS in točke 13 Priloge I k Direktivi 93/42/EGS;

| (b) | „navodila za uporabo v elektronski obliki“ pomenijo navodila za uporabo, prikazana v elektronski obliki s pripomočkom, ki so v prenosnem elektronskem nosilcu podatkov, zagotovljenem s strani proizvajalca skupaj s pripomočkom, ali navodila za uporabo, ki so na voljo na spletni strani; |
| --- | --- |

(b)

„navodila za uporabo v elektronski obliki“ pomenijo navodila za uporabo, prikazana v elektronski obliki s pripomočkom, ki so v prenosnem elektronskem nosilcu podatkov, zagotovljenem s strani proizvajalca skupaj s pripomočkom, ali navodila za uporabo, ki so na voljo na spletni strani;

| (c) | „poklicni uporabniki“ pomenijo osebe, ki uporabljajo medicinski pripomoček pri svojem delu in v okviru poklicne dejavnosti zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

(c)

„poklicni uporabniki“ pomenijo osebe, ki uporabljajo medicinski pripomoček pri svojem delu in v okviru poklicne dejavnosti zdravstvenega varstva;

| (d) | „pritrjeni nameščeni medicinski pripomočki“ pomenijo pripomočke in njihove dodatke, ki so namenjeni namestitvi, pritrditvi ali drugačni pričvrstitvi na določeno mesto v zdravstveni ustanovi, da jih ni mogoče premakniti s tega mesta ali odstraniti brez orodja ali naprave, in niso posebej namenjeni uporabi znotraj mobilne zdravstvene ustanove. |
| --- | --- |

(d)

„pritrjeni nameščeni medicinski pripomočki“ pomenijo pripomočke in njihove dodatke, ki so namenjeni namestitvi, pritrditvi ali drugačni pričvrstitvi na določeno mesto v zdravstveni ustanovi, da jih ni mogoče premakniti s tega mesta ali odstraniti brez orodja ali naprave, in niso posebej namenjeni uporabi znotraj mobilne zdravstvene ustanove.

Člen 3

1.   Ob upoštevanju pogojev iz odstavka 2 lahko proizvajalci zagotovijo navodila za uporabo v elektronski obliki namesto na papirju, kadar so navedena navodila povezana s katerimi koli od naslednjih pripomočkov:

| (a) | aktivnimi medicinskimi pripomočki za vsaditev in njihovimi dodatki, ki jih zajema Direktiva 90/385/EGS ter so namenjeni izključno za vsaditev ali programiranje opredeljenega aktivnega medicinskega pripomočka za vsaditev; |
| --- | --- |

(a)

aktivnimi medicinskimi pripomočki za vsaditev in njihovimi dodatki, ki jih zajema Direktiva 90/385/EGS ter so namenjeni izključno za vsaditev ali programiranje opredeljenega aktivnega medicinskega pripomočka za vsaditev;

| (b) | medicinskimi pripomočki za vsaditev in njihovimi dodatki, ki jih zajema Direktiva 93/42/EGS ter so namenjeni izključno za vsaditev opredeljenega medicinskega pripomočka za vsaditev; |
| --- | --- |

(b)

medicinskimi pripomočki za vsaditev in njihovimi dodatki, ki jih zajema Direktiva 93/42/EGS ter so namenjeni izključno za vsaditev opredeljenega medicinskega pripomočka za vsaditev;

| (c) | pritrjenimi nameščenimi medicinskimi pripomočki, ki jih zajema Direktiva 93/42/EGS; |
| --- | --- |

(c)

pritrjenimi nameščenimi medicinskimi pripomočki, ki jih zajema Direktiva 93/42/EGS;

| (d) | medicinskimi pripomočki in njihovimi dodatki, ki jih zajemata direktivi 90/385/EGS in 93/42/EGS ter imajo vgrajen sistem za vizualni prikaz navodil za uporabo; |
| --- | --- |

(d)

medicinskimi pripomočki in njihovimi dodatki, ki jih zajemata direktivi 90/385/EGS in 93/42/EGS ter imajo vgrajen sistem za vizualni prikaz navodil za uporabo;

| (e) | samostojno programsko opremo, ki jo zajema Direktiva 93/42/EGS. |
| --- | --- |

(e)

samostojno programsko opremo, ki jo zajema Direktiva 93/42/EGS.

2.   Proizvajalci lahko zagotovijo navodila za uporabo v elektronski obliki namesto na papirju za pripomočke, navedene v odstavku 1, pod naslednjimi pogoji:

| (a) | pripomočki in dodatki so namenjeni izključno poklicnim uporabnikom; |
| --- | --- |

(a)

pripomočki in dodatki so namenjeni izključno poklicnim uporabnikom;

| (b) | uporaba s strani drugih oseb ni razumno predvidljiva. |
| --- | --- |

(b)

uporaba s strani drugih oseb ni razumno predvidljiva.

Člen 4

1.   Proizvajalci pripomočkov iz člena 3, ki zagotavljajo navodila za uporabo v elektronski obliki namesto na papirju, izvedejo dokumentirano oceno tveganja, ki zajema najmanj naslednje elemente:

| (a) | znanje in izkušnje predvidenih uporabnikov zlasti glede uporabe pripomočka in potreb uporabnikov; |
| --- | --- |

(a)

znanje in izkušnje predvidenih uporabnikov zlasti glede uporabe pripomočka in potreb uporabnikov;

| (b) | značilnosti okolja, v katerem se bo pripomoček uporabljal; |
| --- | --- |

(b)

značilnosti okolja, v katerem se bo pripomoček uporabljal;

| (c) | znanje in izkušnje predvidenega uporabnika o strojni in programski opremi, ki je potrebna za prikaz navodil za uporabo v elektronski obliki; |
| --- | --- |

(c)

znanje in izkušnje predvidenega uporabnika o strojni in programski opremi, ki je potrebna za prikaz navodil za uporabo v elektronski obliki;

| (d) | dostop uporabnika do razumno predvidljivih elektronskih virov, ki so potrebni v času uporabe; |
| --- | --- |

(d)

dostop uporabnika do razumno predvidljivih elektronskih virov, ki so potrebni v času uporabe;

| (e) | delovanje zaščitnih ukrepov za zagotovitev, da se elektronski podatki in vsebina zaščitijo pred nedovoljenim spreminjanjem; |
| --- | --- |

(e)

delovanje zaščitnih ukrepov za zagotovitev, da se elektronski podatki in vsebina zaščitijo pred nedovoljenim spreminjanjem;

| (f) | varnostne in nadomestne mehanizme v primeru napake strojne ali programske opreme, zlasti če so navodila za uporabo del pripomočka; |
| --- | --- |

(f)

varnostne in nadomestne mehanizme v primeru napake strojne ali programske opreme, zlasti če so navodila za uporabo del pripomočka;

| (g) | predvidljive krizne zdravstvene razmere, v katerih morajo biti informacije zagotovljene na papirju; |
| --- | --- |

(g)

predvidljive krizne zdravstvene razmere, v katerih morajo biti informacije zagotovljene na papirju;

| (h) | učinek, ki bi ga imela začasna nedostopnost določene spletne strani ali interneta na splošno ali onemogočen dostop v zdravstveni ustanovi, ter varnostne ukrepe, ki so na voljo za ukrepanje v takih razmerah; |
| --- | --- |

(h)

učinek, ki bi ga imela začasna nedostopnost določene spletne strani ali interneta na splošno ali onemogočen dostop v zdravstveni ustanovi, ter varnostne ukrepe, ki so na voljo za ukrepanje v takih razmerah;

| (i) | ocena časovnega obdobja, v katerem je treba na zahtevo uporabnika zagotoviti navodila za uporabo na papirju. |
| --- | --- |

(i)

ocena časovnega obdobja, v katerem je treba na zahtevo uporabnika zagotoviti navodila za uporabo na papirju.

2.   Oceno tveganja za zagotovitev navodil za uporabo v elektronski obliki je treba posodobiti z vidika pridobljenih izkušenj v poprodajni fazi.

Člen 5

Proizvajalci pripomočkov iz člena 3 lahko zagotovijo navodila za uporabo v elektronski obliki namesto na papirju pod naslednjimi pogoji:

| 1. | iz ocene tveganja iz člena 4 je razvidno, da zagotavljanje navodil za uporabo v elektronski obliki ohranja ali izboljša raven varnosti, doseženo z zagotavljanjem navodil za uporabo na papirju; |
| --- | --- |

1.

iz ocene tveganja iz člena 4 je razvidno, da zagotavljanje navodil za uporabo v elektronski obliki ohranja ali izboljša raven varnosti, doseženo z zagotavljanjem navodil za uporabo na papirju;

| 2. | navodila za uporabo v elektronski obliki zagotovijo v vseh državah članicah, v katerih je proizvod na voljo ali se uporablja, razen če ni ustrezno utemeljeno v oceni učinka iz člena 4; |
| --- | --- |

2.

navodila za uporabo v elektronski obliki zagotovijo v vseh državah članicah, v katerih je proizvod na voljo ali se uporablja, razen če ni ustrezno utemeljeno v oceni učinka iz člena 4;

| 3. | imajo vzpostavljen sistem za zagotavljanje navodil za uporabo v tiskani obliki na papirju brez dodatnih stroškov za uporabnika v časovnem obdobju, določenem v oceni tveganja iz člena 4, in najpozneje v sedmih koledarskih dneh po prejemu zahteve uporabnika ali ob dostavi pripomočka, če je bila taka zahteva izražena ob naročilu; |
| --- | --- |

3.

imajo vzpostavljen sistem za zagotavljanje navodil za uporabo v tiskani obliki na papirju brez dodatnih stroškov za uporabnika v časovnem obdobju, določenem v oceni tveganja iz člena 4, in najpozneje v sedmih koledarskih dneh po prejemu zahteve uporabnika ali ob dostavi pripomočka, če je bila taka zahteva izražena ob naročilu;

| 4. | na pripomočku ali zloženki zagotovijo informacije o predvidljivih kriznih zdravstvenih razmerah in za pripomočke z vgrajenim sistemom za vizualni prikaz navodil za uporabo informacije o tem, kako aktivirati pripomoček; |
| --- | --- |

4.

na pripomočku ali zloženki zagotovijo informacije o predvidljivih kriznih zdravstvenih razmerah in za pripomočke z vgrajenim sistemom za vizualni prikaz navodil za uporabo informacije o tem, kako aktivirati pripomoček;

| 5. | zagotovijo ustrezno oblikovanje in delovanje navodil za uporabo v elektronski obliki ter v ta namen zagotovijo dokaze o preverjanju in potrjevanju; |
| --- | --- |

5.

zagotovijo ustrezno oblikovanje in delovanje navodil za uporabo v elektronski obliki ter v ta namen zagotovijo dokaze o preverjanju in potrjevanju;

| 6. | za medicinske pripomočke, ki imajo vgrajen sistem za vizualni prikaz navodil za uporabo, zagotovijo, da prikaz navodil za uporabo ne ovira varne uporabe pripomočka, zlasti funkcij spremljanja življenja ali ohranjanja življenjskih funkcij; |
| --- | --- |

6.

za medicinske pripomočke, ki imajo vgrajen sistem za vizualni prikaz navodil za uporabo, zagotovijo, da prikaz navodil za uporabo ne ovira varne uporabe pripomočka, zlasti funkcij spremljanja življenja ali ohranjanja življenjskih funkcij;

| 7. | zagotovijo v svojem katalogu ali na drugem ustreznem pripomočku podporne informacije ter informacije o minimalnih zahtevah strojne in programske opreme za prikaz navodil za uporabo; |
| --- | --- |

7.

zagotovijo v svojem katalogu ali na drugem ustreznem pripomočku podporne informacije ter informacije o minimalnih zahtevah strojne in programske opreme za prikaz navodil za uporabo;

| 8. | imajo vzpostavljen sistem, s katerim jasno navedejo, ko se navodila za uporabo spremenijo, ter s katerim obvestijo vsakega uporabnika tega pripomočka, če je bila sprememba potrebna iz varnostnih razlogov; |
| --- | --- |

8.

imajo vzpostavljen sistem, s katerim jasno navedejo, ko se navodila za uporabo spremenijo, ter s katerim obvestijo vsakega uporabnika tega pripomočka, če je bila sprememba potrebna iz varnostnih razlogov;

| 9. | za pripomočke z določenim rokom trajanja, razen pripomočkov za vsaditev, hranijo navodila za uporabo, ki so uporabnikom na voljo v elektronski obliki, najmanj dve leti po preteku roka trajanja zadnjega proizvedenega pripomočka; |
| --- | --- |

9.

za pripomočke z določenim rokom trajanja, razen pripomočkov za vsaditev, hranijo navodila za uporabo, ki so uporabnikom na voljo v elektronski obliki, najmanj dve leti po preteku roka trajanja zadnjega proizvedenega pripomočka;

| 10. | za pripomočke brez določenega roka trajanja in za pripomočke za vsaditev hranijo navodila za uporabo, ki so uporabnikom na voljo v elektronski obliki, petnajst let po tem, ko je bil proizveden zadnji pripomoček. |
| --- | --- |

10.

za pripomočke brez določenega roka trajanja in za pripomočke za vsaditev hranijo navodila za uporabo, ki so uporabnikom na voljo v elektronski obliki, petnajst let po tem, ko je bil proizveden zadnji pripomoček.

Člen 6

1.   Proizvajalci jasno navedejo, da so navodila za uporabo pripomočka na voljo v elektronski obliki namesto na papirju.

Navedene informacije se zagotovijo na embalaži vsake enote ali po potrebi na prodajni embalaži. V primeru pritrjenih nameščenih medicinskih pripomočkov se navedene informacije zagotovijo tudi na samem pripomočku.

2.   Proizvajalci zagotovijo informacije, kako dostopati do navodil za uporabo v elektronski obliki.

Navedene informacije se zagotovijo v skladu z drugim pododstavkom odstavka 1 ali, v primeru, da to ni izvedljivo, na papirnatem dokumentu, ki je priložen vsakemu pripomočku.

3.   Informacije, kako dostopati do navodil za uporabo v elektronski obliki, vsebujejo naslednje:

| (a) | vse informacije, potrebne za ogled navodil za uporabo; |
| --- | --- |

(a)

vse informacije, potrebne za ogled navodil za uporabo;

| (b) | posebni sklic za neposreden dostop in vse ostale informacije, ki jih uporabnik potrebuje za prepoznavanje ustreznih navodil za uporabo in dostopanje do njih; |
| --- | --- |

(b)

posebni sklic za neposreden dostop in vse ostale informacije, ki jih uporabnik potrebuje za prepoznavanje ustreznih navodil za uporabo in dostopanje do njih;

| (c) | bistvene kontaktne podatke proizvajalca; |
| --- | --- |

(c)

bistvene kontaktne podatke proizvajalca;

| (d) | kje, kako in v katerem časovnem obdobju je mogoče zahtevati in brez dodatnih stroškov prejeti navodila za uporabo na papirju v skladu s členom 5. |
| --- | --- |

(d)

kje, kako in v katerem časovnem obdobju je mogoče zahtevati in brez dodatnih stroškov prejeti navodila za uporabo na papirju v skladu s členom 5.

4.   Kadar je predvideno, da se del navodil za uporabo zagotovi pacientu, se ta del ne zagotovi v elektronski obliki.

5.   Navodila za uporabo v elektronski obliki so na voljo v celoti kot besedilo, ki lahko vsebuje simbole in slike ter najmanj enako količino informacij kot navodila za uporabo na papirju. Video ali avdio datoteke so lahko na voljo poleg besedila.

Člen 7

1.   Kadar proizvajalci zagotovijo navodila za uporabo v elektronski obliki na elektronskem nosilcu podatkov skupaj s pripomočkom ali kadar ima sam pripomoček vgrajen sistem za vizualni prikaz navodil za uporabo, so navodila za uporabo v elektronski obliki uporabnikom na voljo tudi prek spletne strani.

2.   Vsaka spletna stran, ki vsebuje navodila za uporabo pripomočka, ki so zagotovljena v elektronski obliki namesto na papirju, ustreza naslednjim zahtevam:

| (a) | navodila za uporabo so zagotovljena v splošno uporabljenem formatu, ki je berljiv s prosto dostopno programsko opremo; |
| --- | --- |

(a)

navodila za uporabo so zagotovljena v splošno uporabljenem formatu, ki je berljiv s prosto dostopno programsko opremo;

| (b) | zaščitena je pred vdorom v programsko in strojno opremo; |
| --- | --- |

(b)

zaščitena je pred vdorom v programsko in strojno opremo;

| (c) | zagotovljena je na tak način, da so izpadi strežnika in motnje v prikazu minimalni; |
| --- | --- |

(c)

zagotovljena je na tak način, da so izpadi strežnika in motnje v prikazu minimalni;

| (d) | na njej je navedeno, v katerih jezikih Unije proizvajalec zagotavlja navodila za uporabo v elektronski obliki; |
| --- | --- |

(d)

na njej je navedeno, v katerih jezikih Unije proizvajalec zagotavlja navodila za uporabo v elektronski obliki;

| (e) | izpolnjuje zahteve Direktive 95/46/ES; |
| --- | --- |

(e)

izpolnjuje zahteve Direktive 95/46/ES;

| (f) | internetni naslov, ki je prikazan v skladu s členom 6(2), je stalen in neposredno dostopen v časovnih obdobjih, določenih v točkah 9 in 10 člena 5; |
| --- | --- |

(f)

internetni naslov, ki je prikazan v skladu s členom 6(2), je stalen in neposredno dostopen v časovnih obdobjih, določenih v točkah 9 in 10 člena 5;

| (g) | vse prejšnje različice navodil za uporabo, ki so bila izdane v elektronski obliki, so na voljo na spletni strani skupaj z datumom objave. |
| --- | --- |

(g)

vse prejšnje različice navodil za uporabo, ki so bila izdane v elektronski obliki, so na voljo na spletni strani skupaj z datumom objave.

Člen 8

Razen za medicinske pripomočke iz razreda I, kakor so opredeljeni v Prilogi IX k Direktivi 93/42/EGS, priglašeni organ pregleda izpolnjevanje obveznosti iz členov 4 in 7 te uredbe med postopkom, ki se uporablja za ocenjevanje skladnosti, kot je to opredeljeno v členu 9 Direktive 90/385/EGS ali členu 11 Direktive 93/42/EGS. Pregled temelji na posebni metodi vzorčenja, prilagojeni razredu in kompleksnosti proizvoda.

Člen 9

Navodila za uporabo v elektronski obliki, ki so zagotovljena poleg popolnih navodil za uporabo na papirju, so skladna z vsebino navodil za uporabo na papirju.

Kadar so taka navodila za uporabo zagotovljena prek spletne strani, spletna stran izpolnjuje zahteve iz točk (b), (e) in (g) odstavka 2 člena 7.

Člen 10

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. marca 2013.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 9. marca 2012

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 189, 20.7.1990, str. 17.

1

(2)  UL L 169, 12.7.1993, str. 1.

2

(3)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

3

---

| 10.3.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 72/32 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 72/32

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 208/2012

z dne 9. marca 2012

o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 562/2011 o sprejetju načrta za dodeljevanje sredstev državam članicam za dobavo hrane iz intervencijskih zalog v korist najbolj ogroženih oseb v Evropski uniji za proračunsko leto 2012 in odstopanju od nekaterih določb Uredbe (EU) št. 807/2010

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1) ter zlasti člena 43(f) in (g) v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2799/98 z dne 15. decembra 1998 o vzpostavitvi kmetijsko-monetarne ureditve za evro (2) in zlasti člena 3(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | S členom 27 Uredbe (ES) št. 1234/2007, kot je bila spremenjena z Uredbo (EU) št. 121/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (3), je bil vzpostavljen program, na podlagi katerega se prehrambni proizvodi lahko razdelijo najbolj ogroženim osebam v Uniji. Proizvodi za ta namen se lahko zagotovijo iz intervencijskih zalog oziroma, če intervencijske zaloge, primerne za program za razdeljevanje hrane, ne zadostujejo, se lahko prehrambni proizvodi kupijo na trgu. Za leti 2012 in 2013 je zadevni program vključen na seznam ukrepov iz Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike (4), na katerem so navedeni ukrepi, ki so upravičeni do financiranja iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS), pri čemer letni prag znaša 500 milijonov EUR. |
| --- | --- |

(1)

S členom 27 Uredbe (ES) št. 1234/2007, kot je bila spremenjena z Uredbo (EU) št. 121/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (3), je bil vzpostavljen program, na podlagi katerega se prehrambni proizvodi lahko razdelijo najbolj ogroženim osebam v Uniji. Proizvodi za ta namen se lahko zagotovijo iz intervencijskih zalog oziroma, če intervencijske zaloge, primerne za program za razdeljevanje hrane, ne zadostujejo, se lahko prehrambni proizvodi kupijo na trgu. Za leti 2012 in 2013 je zadevni program vključen na seznam ukrepov iz Uredbe Sveta (ES) št. 1290/2005 z dne 21. junija 2005 o financiranju skupne kmetijske politike (4), na katerem so navedeni ukrepi, ki so upravičeni do financiranja iz Evropskega kmetijskega jamstvenega sklada (EKJS), pri čemer letni prag znaša 500 milijonov EUR.

| (2) | V skladu s členom 27(3) Uredbe (ES) št. 1234/2007 mora Komisija sprejeti letne načrte. Letni načrt razdeljevanja za leto 2012 je bil sprejet 10. junija 2011 z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 562/2011 (5) zgolj na podlagi proizvodov, ki so na voljo v intervencijskih zalogah. Dodatna sredstva, ki so na voljo v proračunskem letu 2012 za razdeljevanje prehrambnih izdelkov najbolj ogroženim osebam v Uniji zaradi spremembe člena 27 Uredbe (ES) št. 1234/2007 z Uredbo (EU) št. 121/2012, je treba dodeliti državam članicam. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 27(3) Uredbe (ES) št. 1234/2007 mora Komisija sprejeti letne načrte. Letni načrt razdeljevanja za leto 2012 je bil sprejet 10. junija 2011 z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 562/2011 (5) zgolj na podlagi proizvodov, ki so na voljo v intervencijskih zalogah. Dodatna sredstva, ki so na voljo v proračunskem letu 2012 za razdeljevanje prehrambnih izdelkov najbolj ogroženim osebam v Uniji zaradi spremembe člena 27 Uredbe (ES) št. 1234/2007 z Uredbo (EU) št. 121/2012, je treba dodeliti državam članicam.

| (3) | Da bi uveljavili letni proračunski prag, je po potrebi treba stroške premestitve znotraj Unije vključiti v celotno finančno dodelitev, ki je na voljo vsaki državi članici za izvajanje načrta razdeljevanja 2012. Poleg tega je treba prilagoditi roke, določene v členu 9 Uredbe Komisije (EU) št. 807/2010 z dne 14. septembra 2010 o podrobnih pravilih za dobavo hrane iz intervencijskih zalog v korist najbolj ogroženih oseb v Uniji (6) za zahtevke za plačila in izvršitev plačil s strani pristojnih organov, da se zagotovi, da so sredstva, ki so bila dodeljena v okviru načrta razdeljevanja za leto 2012, do podpore Unije upravičena samo, če se navedena plačila opravijo v proračunskem letu 2012. |
| --- | --- |

(3)

Da bi uveljavili letni proračunski prag, je po potrebi treba stroške premestitve znotraj Unije vključiti v celotno finančno dodelitev, ki je na voljo vsaki državi članici za izvajanje načrta razdeljevanja 2012. Poleg tega je treba prilagoditi roke, določene v členu 9 Uredbe Komisije (EU) št. 807/2010 z dne 14. septembra 2010 o podrobnih pravilih za dobavo hrane iz intervencijskih zalog v korist najbolj ogroženih oseb v Uniji (6) za zahtevke za plačila in izvršitev plačil s strani pristojnih organov, da se zagotovi, da so sredstva, ki so bila dodeljena v okviru načrta razdeljevanja za leto 2012, do podpore Unije upravičena samo, če se navedena plačila opravijo v proračunskem letu 2012.

| (4) | Ob upoštevanju skrajšanega časovnega okvira, ki ga imajo države članice za izvedbo načrta razdeljevanja za leto 2012 zaradi datuma začetka veljavnosti Uredbe (EU) št. 121/2012, je primerno odobriti podaljšanje rokov iz člena 3(1) in (3) Uredbe (EU) št. 807/2010 glede obdobja izvajanja letnega načrta in zaključitve plačilnih postopkov za proizvode, sproščene na trgu. |
| --- | --- |

(4)

Ob upoštevanju skrajšanega časovnega okvira, ki ga imajo države članice za izvedbo načrta razdeljevanja za leto 2012 zaradi datuma začetka veljavnosti Uredbe (EU) št. 121/2012, je primerno odobriti podaljšanje rokov iz člena 3(1) in (3) Uredbe (EU) št. 807/2010 glede obdobja izvajanja letnega načrta in zaključitve plačilnih postopkov za proizvode, sproščene na trgu.

| (5) | Ker revizija načrta razdeljevanja za leto 2012 poteka v času, ko bi morale biti nacionalne upravne ureditve za izvedbo načrta že skoraj zaključene, se količin proizvodov, ki so na voljo v intervencijskih zalogah, ki se prerazporedijo zaradi odločitve Finske, da se odpove delu svojega dodeljenega posnetega mleka v prahu oziroma da ponovno oceni dejanske količine v intervencijskem skladišču, ne sme upoštevati pri izračunu, ali so države članice upoštevale obveznost iz drugega in tretjega pododstavka člena 3(2) Uredbe (EU) št. 807/2010, da do rokov, določenih v navedenem členu, umaknejo 70 % žit in posnetega mleka v prahu. |
| --- | --- |

(5)

Ker revizija načrta razdeljevanja za leto 2012 poteka v času, ko bi morale biti nacionalne upravne ureditve za izvedbo načrta že skoraj zaključene, se količin proizvodov, ki so na voljo v intervencijskih zalogah, ki se prerazporedijo zaradi odločitve Finske, da se odpove delu svojega dodeljenega posnetega mleka v prahu oziroma da ponovno oceni dejanske količine v intervencijskem skladišču, ne sme upoštevati pri izračunu, ali so države članice upoštevale obveznost iz drugega in tretjega pododstavka člena 3(2) Uredbe (EU) št. 807/2010, da do rokov, določenih v navedenem členu, umaknejo 70 % žit in posnetega mleka v prahu.

| (6) | Zaradi dejstva, da obdobje izvajanja načrta razdeljevanja za leto 2012 že poteka, in da bi državam članicam omogočili čim več časa za izvedbo ukrepov, ki so potrebni za izvajanje spremenjenega načrta, mora ta uredba začeti veljati na dan njene objave. |
| --- | --- |

(6)

Zaradi dejstva, da obdobje izvajanja načrta razdeljevanja za leto 2012 že poteka, in da bi državam članicam omogočili čim več časa za izvedbo ukrepov, ki so potrebni za izvajanje spremenjenega načrta, mora ta uredba začeti veljati na dan njene objave.

| (7) | Izvedbeno uredbo (EU) št. 562/2011 je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(7)

Izvedbeno uredbo (EU) št. 562/2011 je zato treba ustrezno spremeniti.

| (8) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Izvedbena uredba Sveta (EU) št. 562/2011 se spremeni:

| 1. | člena 1 in 2 se nadomestita z naslednjim:
  „Člen 1
  1.   Za proračunsko leto 2012 se živila najbolj ogroženim osebam v Uniji na podlagi člena 27 Uredbe (ES) št. 1234/2007 razdelijo v skladu z letnim načrtom razdeljevanja iz Priloge I k tej uredbi.
  Države članice lahko finančna sredstva, ki so na voljo za izvajanje načrta za leto 2012, uporabijo v okviru omejitev iz točke (a) Priloge I.
  Količine za posamezne vrste proizvodov, ki se umaknejo iz intervencijskih zalog, so določene v točki (b) navedene priloge.
  Okvirne dodelitve državam članicam za nakup prehrambnih proizvodov na trgu Unije, so določene v točki (c) navedene priloge.
  2.   Uporaba žit kot plačila za sprostitev proizvodov iz riža na trg je dovoljena v skladu s členom 4(2) Uredbe (EU) št. 807/2010.
  Člen 2
  Premestitev proizvodov iz Priloge II k tej uredbi znotraj Unije se odobri v skladu s pogoji iz člena 8 Uredbe (EU) št. 807/2010. Okvirne dodelitve državam članicam za povračilo stroškov premestitev znotraj Unije, kot se zahtevajo na podlagi letnega načrta razdeljevanja iz člena 1, so določene v točki (d) Priloge I.“; |
| --- | --- |

1.

člena 1 in 2 se nadomestita z naslednjim:

„Člen 1

1.   Za proračunsko leto 2012 se živila najbolj ogroženim osebam v Uniji na podlagi člena 27 Uredbe (ES) št. 1234/2007 razdelijo v skladu z letnim načrtom razdeljevanja iz Priloge I k tej uredbi.

Države članice lahko finančna sredstva, ki so na voljo za izvajanje načrta za leto 2012, uporabijo v okviru omejitev iz točke (a) Priloge I.

Količine za posamezne vrste proizvodov, ki se umaknejo iz intervencijskih zalog, so določene v točki (b) navedene priloge.

Okvirne dodelitve državam članicam za nakup prehrambnih proizvodov na trgu Unije, so določene v točki (c) navedene priloge.

2.   Uporaba žit kot plačila za sprostitev proizvodov iz riža na trg je dovoljena v skladu s členom 4(2) Uredbe (EU) št. 807/2010.

Člen 2

Premestitev proizvodov iz Priloge II k tej uredbi znotraj Unije se odobri v skladu s pogoji iz člena 8 Uredbe (EU) št. 807/2010. Okvirne dodelitve državam članicam za povračilo stroškov premestitev znotraj Unije, kot se zahtevajo na podlagi letnega načrta razdeljevanja iz člena 1, so določene v točki (d) Priloge I.“;

| 2. | vstavijo se členi 2a do 2d:
  „Člen 2a
  Ne glede na člen 3(1) Uredbe (EU) št. 807/2010 se obdobje izvajanja načrta razdeljevanja za leto 2012 zaključi 28. februarja 2013.
  Člen 2b
  Ne glede na člen 3(3) Uredbe (EU) št. 807/2010 se za načrt razdeljevanja za leto 2012 postopki plačila za proizvode, ki jih dobavi izvajalec, za proizvode, ki jih je treba zbrati na trgu ob uporabi člena 2(3)(a)(iii) in (iv) Uredbe (EU) št. 807/2010, izvršijo pred 15. oktobrom 2012.
  Člen 2c
  Za načrt razdeljevanja za leto 2012 se prvi stavek drugega pododstavka in tretji pododstavek člena 3(2) Uredbe (EU) št. 807/2010, kadar je potrebno, ne uporabljata za naslednje količine intervencijskih zalog:






  (a) | 5,46 ton žit, skladiščenih v Združenem kraljestvu in dodeljenih Bolgariji; |
| --- | --- | --- |

2.

vstavijo se členi 2a do 2d:

„Člen 2a

Ne glede na člen 3(1) Uredbe (EU) št. 807/2010 se obdobje izvajanja načrta razdeljevanja za leto 2012 zaključi 28. februarja 2013.

Člen 2b

Ne glede na člen 3(3) Uredbe (EU) št. 807/2010 se za načrt razdeljevanja za leto 2012 postopki plačila za proizvode, ki jih dobavi izvajalec, za proizvode, ki jih je treba zbrati na trgu ob uporabi člena 2(3)(a)(iii) in (iv) Uredbe (EU) št. 807/2010, izvršijo pred 15. oktobrom 2012.

Člen 2c

Za načrt razdeljevanja za leto 2012 se prvi stavek drugega pododstavka in tretji pododstavek člena 3(2) Uredbe (EU) št. 807/2010, kadar je potrebno, ne uporabljata za naslednje količine intervencijskih zalog:

(a)

5,46 ton žit, skladiščenih v Združenem kraljestvu in dodeljenih Bolgariji;

| (b) | 0,651 ton žit, skladiščenih na Finskem in dodeljenih Bolgariji; |
| --- | --- |

(b)

0,651 ton žit, skladiščenih na Finskem in dodeljenih Bolgariji;

| (c) | 249,04 ton žit, skladiščenih v Franciji in dodeljenih Franciji; |
| --- | --- |

(c)

249,04 ton žit, skladiščenih v Franciji in dodeljenih Franciji;

| (d) | 635,325 ton posnetega mleka v prahu, skladiščenega v Estoniji in dodeljenega Estoniji. |
| --- | --- |

(d)

635,325 ton posnetega mleka v prahu, skladiščenega v Estoniji in dodeljenega Estoniji.

Člen 2d

Z odstopanjem od člena 9 Uredbe (EU) št. 807/2010 se za načrt razdeljevanja za leto 2012 zahtevki za plačila do 30. septembra 2012 pošljejo pristojnim organom posameznih držav članic. Razen v primerih višje sile se zahtevki, poslani po navedenem datumu, ne sprejmejo.

Izdatki v okviru omejitev iz točke (a) Priloge I so do financiranja Unije upravičeni samo, če jih je država članica upravičencu plačala najkasneje do 15. oktobra 2012.“;

| 3. | prilogi I in II se nadomestita z besedilom iz Priloge k tej uredbi. |
| --- | --- |

3.

prilogi I in II se nadomestita z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 9. marca 2012

Za Komisijo

Predsednik

José Manuel BARROSO

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 349, 24.12.1998, str. 1.

2

(3)  UL L 44, 16.2.2012, str. 1.

3

(4)  UL L 209, 11.8.2005, str. 1.

4

(5)  UL L 152, 11.6.2011, str. 24.

5

(6)  UL L 242, 15.9.2010, str. 9.

6

---

PRILOGA

PRILOGA I

LETNI NAČRT RAZDELJEVANJA ZA PRORAČUNSKO LETO 2012

| (a) | Skupni zneski finančnih sredstev za posamezno državo članico:






  (v EUR) |
| --- | --- |
| Država članica | Znesek |
| Belgija | 11 710 463 |
| Bolgarija | 21 439 346 |
| Češka | 135 972 |
| Estonija | 2 359 486 |
| Irska | 2 594 467 |
| Grčija | 21 651 199 |
| Španija | 80 401 345 |
| Francija | 70 563 823 |
| Italija | 95 641 425 |
| Latvija | 5 558 220 |
| Litva | 7 491 644 |
| Luksemburg | 171 704 |
| Madžarska | 13 715 022 |
| Malta | 721 992 |
| Poljska | 75 296 812 |
| Portugalska | 19 332 607 |
| Romunija | 60 689 367 |
| Slovenija | 2 533 778 |
| Slovaška | 5 098 384 |
| Finska | 2 892 944 |
| Skupaj | 500 000 000 |

(a)

Skupni zneski finančnih sredstev za posamezno državo članico:

(v EUR)

Država članica

Znesek

Belgija

11 710 463

Bolgarija

21 439 346

Češka

135 972

Estonija

2 359 486

Irska

2 594 467

Grčija

21 651 199

Španija

80 401 345

Francija

70 563 823

Italija

95 641 425

Latvija

5 558 220

Litva

7 491 644

Luksemburg

171 704

Madžarska

13 715 022

Malta

721 992

Poljska

75 296 812

Portugalska

19 332 607

Romunija

60 689 367

Slovenija

2 533 778

Slovaška

5 098 384

Finska

2 892 944

Skupaj

500 000 000

| (b) | Količina posamezne vrste proizvoda, ki se vzame iz intervencijskih zalog Unije za razdeljevanje v posamezni državi članici v okviru omejitev iz točke (a) te priloge:







  (v tonah) |
| --- | --- |
| Država članica | Žita | Posneto mleko v prahu |
| Belgija | | 1 560,275 |
| Bolgarija | 39 150,874 | |
| Češka | 450,000 | |
| Estonija | | 635,325 |
| Irska | | 727,900 |
| Grčija | | 2 682,575 |
| Španija | | 10 093,975 |
| Francija | 249,040 | 8 858,925 |
| Italija | | 12 337,975 |
| Latvija | | 870,050 |
| Litva | | 1 032,575 |
| Madžarska | | 1 807,425 |
| Malta | 1 230,373 | |
| Poljska | | 9 662,825 |
| Portugalska | | 2 524,725 |
| Romunija | 112 527,069 | |
| Slovenija | | 287,750 |
| Slovaška | 8 976,092 | |
| Finska | | 489,300 |
| Skupaj | 162 583,448 | 53 571,600 |

(b)

Količina posamezne vrste proizvoda, ki se vzame iz intervencijskih zalog Unije za razdeljevanje v posamezni državi članici v okviru omejitev iz točke (a) te priloge:

(v tonah)

Država članica

Žita

Posneto mleko v prahu

Belgija

1 560,275

Bolgarija

39 150,874

Češka

450,000

Estonija

635,325

Irska

727,900

Grčija

2 682,575

Španija

10 093,975

Francija

249,040

8 858,925

Italija

12 337,975

Latvija

870,050

Litva

1 032,575

Madžarska

1 807,425

Malta

1 230,373

Poljska

9 662,825

Portugalska

2 524,725

Romunija

112 527,069

Slovenija

287,750

Slovaška

8 976,092

Finska

489,300

Skupaj

162 583,448

53 571,600

| (c) | Okvirne dodelitve državam članicam za nakup prehrambnih proizvodov na trgu Unije v okviru omejitev iz točke (a) te priloge:






  (v EUR) |
| --- | --- |
| Država članica | Znesek |
| Belgija | 8 346 393 |
| Bolgarija | 14 004 438 |
| Češka | 70 619 |
| Estonija | 1 136 698 |
| Irska | 1 200 145 |
| Grčija | 15 656 380 |
| Španija | 57 977 800 |
| Francija | 51 172 604 |
| Italija | 68 479 620 |
| Latvija | 3 736 468 |
| Litva | 5 281 095 |
| Luksemburg | 161 225 |
| Madžarska | 9 751 550 |
| Malta | 493 784 |
| Poljska | 54 100 415 |
| Portugalska | 13 763 634 |
| Romunija | 39 979 504 |
| Slovenija | 1 883 893 |
| Slovaška | 3 590 632 |
| Finska | 1 871 094 |
| Skupaj | 352 657 991 |

(c)

Okvirne dodelitve državam članicam za nakup prehrambnih proizvodov na trgu Unije v okviru omejitev iz točke (a) te priloge:

(v EUR)

Država članica

Znesek

Belgija

8 346 393

Bolgarija

14 004 438

Češka

70 619

Estonija

1 136 698

Irska

1 200 145

Grčija

15 656 380

Španija

57 977 800

Francija

51 172 604

Italija

68 479 620

Latvija

3 736 468

Litva

5 281 095

Luksemburg

161 225

Madžarska

9 751 550

Malta

493 784

Poljska

54 100 415

Portugalska

13 763 634

Romunija

39 979 504

Slovenija

1 883 893

Slovaška

3 590 632

Finska

1 871 094

Skupaj

352 657 991

| (d) | Okvirne dodelitve državam članicam za povrnitev stroškov premestitev znotraj Unije v okviru omejitev iz točke (a) te priloge:






  (v EUR) |
| --- | --- |
| Država članica | Znesek |
| Bolgarija | 2 300 431 |
| Češka | 12 211 |
| Grčija | 126 066 |
| Španija | 401 345 |
| Francija | 17 915 |
| Italija | 399 005 |
| Latvija | 5 509 |
| Madžarska | 61 128 |
| Malta | 63 361 |
| Poljska | 205 907 |
| Portugalska | 108 700 |
| Romunija | 5 970 071 |
| Slovenija | 7 073 |
| Slovaška | 305 884 |
| Finska | 15 394 |
| Skupaj | 10 000 000 |

(d)

Okvirne dodelitve državam članicam za povrnitev stroškov premestitev znotraj Unije v okviru omejitev iz točke (a) te priloge:

(v EUR)

Država članica

Znesek

Bolgarija

2 300 431

Češka

12 211

Grčija

126 066

Španija

401 345

Francija

17 915

Italija

399 005

Latvija

5 509

Madžarska

61 128

Malta

63 361

Poljska

205 907

Portugalska

108 700

Romunija

5 970 071

Slovenija

7 073

Slovaška

305 884

Finska

15 394

Skupaj

10 000 000

PRILOGA II

| (a) | Premestitve žit znotraj Unije, odobrene v skladu z načrtom razdeljevanja za proračunsko leto 2012: | Količina
  (v tonah) | Imetnik | Prejemnik |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 33 989,414 | Agency for Rural Affairs, Finska | Държавен фонд „Земеделие“ — Разплащателна агенция, Bolgarija |
| 2 | 5 161,460 | RPA, Združeno kraljestvo | Държавен фонд „Земеделие“ — Разплащателна агенция, Bolgarija |
| 3 | 450,000 | SJV, Švedska | SZIF, Češka |
| 4 | 1 230,373 | SJV, Švedska | Ministry for Resources and Rural Affairs Paying Agency, Malta |
| 5 | 16 856,043 | BLE, Nemčija | Agenția de Plăți și Intervenție pentru Agricultură, Romunija |
| 6 | 41 360,295 | Agency for Rural Affairs, Finska | Agenția de Plăți și Intervenție pentru Agricultură, Romunija |
| 7 | 54 310,731 | SJV, Švedska | Agenția de Plăți și Intervenție pentru Agricultură, Romunija |
| 8 | 147,000 | FranceAgriMer, Francija | Pôdohospodárska platobná agentúra, Slovaška |
| 9 | 8 829,092 | SJV, Švedska | Pôdohospodárska platobná agentúra, Slovaška |

(a)

Premestitve žit znotraj Unije, odobrene v skladu z načrtom razdeljevanja za proračunsko leto 2012:

Količina

(v tonah)

Imetnik

Prejemnik

1

33 989,414

Agency for Rural Affairs, Finska

Държавен фонд „Земеделие“ — Разплащателна агенция, Bolgarija

2

5 161,460

RPA, Združeno kraljestvo

Държавен фонд „Земеделие“ — Разплащателна агенция, Bolgarija

3

450,000

SJV, Švedska

SZIF, Češka

4

1 230,373

SJV, Švedska

Ministry for Resources and Rural Affairs Paying Agency, Malta

5

16 856,043

BLE, Nemčija

Agenția de Plăți și Intervenție pentru Agricultură, Romunija

6

41 360,295

Agency for Rural Affairs, Finska

Agenția de Plăți și Intervenție pentru Agricultură, Romunija

7

54 310,731

SJV, Švedska

Agenția de Plăți și Intervenție pentru Agricultură, Romunija

8

147,000

FranceAgriMer, Francija

Pôdohospodárska platobná agentúra, Slovaška

9

8 829,092

SJV, Švedska

Pôdohospodárska platobná agentúra, Slovaška

| (b) | Premestitve posnetega mleka v prahu znotraj Unije, odobrene v skladu z načrtom razdeljevanja za proračunsko leto 2012: | Količina
  (v tonah) | Imetnik | Prejemnik |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 682,575 | BLE, Nemčija | OPEKEPE, Grčija |
| 2 | 330,350 | SZIF, Češka | FEGA, Španija |
| 3 | 6 308,425 | OFI, Irska | FEGA, Španija |
| 4 | 3 455,200 | RPA, Združeno kraljestvo | FEGA, Španija |
| 5 | 2 118,875 | RPA, Združeno kraljestvo | FranceAgriMer, Francija |
| 6 | 7 904,825 | BIRB, Belgija | AGEA, Italija |
| 7 | 1 476,375 | OFI, Irska | AGEA, Italija |
| 8 | 2 749,625 | Dienst Regelingen Roermond, Nizozemska | AGEA, Italija |
| 9 | 207,150 | SJV, Švedska | AGEA, Italija |
| 10 | 870,050 | Lietuvos žemės ūkio ir maisto produktų rinkos reguliavimo agentūra, Litva | Rural Support Service, Latvija |
| 11 | 1 807,425 | RPA, Združeno kraljestvo | Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal, Madžarska |
| 12 | 3 294,150 | BLE, Nemčija | ARR, Poljska |
| 13 | 1 675,025 | Lietuvos žemės ūkio ir maisto produktų rinkos reguliavimo agentūra, Litva | ARR, Poljska |
| 14 | 4 692,825 | RPA, Združeno kraljestvo | ARR, Poljska |
| 15 | 2 524,275 | RPA, Združeno kraljestvo | IFAP I.P., Portugalska |
| 16 | 287,750 | Dienst Regelingen Roermond, Nizozemska | Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja, Slovenija |
| 17 | 489,300 | Dienst Regelingen Roermond, Nizozemska | Agency for Rural Affairs, Finska |

(b)

Premestitve posnetega mleka v prahu znotraj Unije, odobrene v skladu z načrtom razdeljevanja za proračunsko leto 2012:

Količina

(v tonah)

Imetnik

Prejemnik

1

2 682,575

BLE, Nemčija

OPEKEPE, Grčija

2

330,350

SZIF, Češka

FEGA, Španija

3

6 308,425

OFI, Irska

FEGA, Španija

4

3 455,200

RPA, Združeno kraljestvo

FEGA, Španija

5

2 118,875

RPA, Združeno kraljestvo

FranceAgriMer, Francija

6

7 904,825

BIRB, Belgija

AGEA, Italija

7

1 476,375

OFI, Irska

AGEA, Italija

8

2 749,625

Dienst Regelingen Roermond, Nizozemska

AGEA, Italija

9

207,150

SJV, Švedska

AGEA, Italija

10

870,050

Lietuvos žemės ūkio ir maisto produktų rinkos reguliavimo agentūra, Litva

Rural Support Service, Latvija

11

1 807,425

RPA, Združeno kraljestvo

Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Hivatal, Madžarska

12

3 294,150

BLE, Nemčija

ARR, Poljska

13

1 675,025

Lietuvos žemės ūkio ir maisto produktų rinkos reguliavimo agentūra, Litva

ARR, Poljska

14

4 692,825

RPA, Združeno kraljestvo

ARR, Poljska

15

2 524,275

RPA, Združeno kraljestvo

IFAP I.P., Portugalska

16

287,750

Dienst Regelingen Roermond, Nizozemska

Agencija Republike Slovenije za kmetijske trge in razvoj podeželja, Slovenija

17

489,300

Dienst Regelingen Roermond, Nizozemska

Agency for Rural Affairs, Finska

---

| 10.3.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 72/39 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 72/39

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 209/2012

z dne 9. marca 2012

o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),

ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.

| (2) | Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(2)

Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 9. marca 2012

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 157, 15.6.2011, str. 1.

2

---

PRILOGA

Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Standardna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | IL | 103,0 |
| JO | 78,3 |
| MA | 68,2 |
| SN | 207,5 |
| TN | 80,7 |
| TR | 95,1 |
| ZZ | 105,5 |
| 0707 00 05 | JO | 183,3 |
| TR | 172,1 |
| ZZ | 177,7 |
| 0709 91 00 | EG | 85,9 |
| ZZ | 85,9 |
| 0709 93 10 | MA | 55,8 |
| TR | 134,6 |
| ZZ | 95,2 |
| 0805 10 20 | EG | 48,8 |
| IL | 68,4 |
| MA | 56,6 |
| TN | 58,6 |
| TR | 72,2 |
| ZZ | 60,9 |
| 0805 50 10 | BR | 43,7 |
| EG | 41,7 |
| MA | 69,1 |
| TR | 50,4 |
| ZZ | 51,2 |
| 0808 10 80 | BR | 83,3 |
| CA | 117,2 |
| CL | 103,0 |
| CN | 110,7 |
| MK | 31,8 |
| US | 159,7 |
| ZZ | 101,0 |
| 0808 30 90 | AR | 92,3 |
| CL | 106,5 |
| CN | 44,8 |
| ZA | 94,2 |
| ZZ | 84,5 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Standardna uvozna vrednost

0702 00 00

IL

103,0

JO

78,3

MA

68,2

SN

207,5

TN

80,7

TR

95,1

ZZ

105,5

0707 00 05

JO

183,3

TR

172,1

ZZ

177,7

0709 91 00

EG

85,9

ZZ

85,9

0709 93 10

MA

55,8

TR

134,6

ZZ

95,2

0805 10 20

EG

48,8

IL

68,4

MA

56,6

TN

58,6

TR

72,2

ZZ

60,9

0805 50 10

BR

43,7

EG

41,7

MA

69,1

TR

50,4

ZZ

51,2

0808 10 80

BR

83,3

CA

117,2

CL

103,0

CN

110,7

MK

31,8

US

159,7

ZZ

101,0

0808 30 90

AR

92,3

CL

106,5

CN

44,8

ZA

94,2

ZZ

84,5

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 10.3.2012 | SL | Uradni list Evropske unije | L 72/41 |
| --- | --- | --- | --- |

10.3.2012

SL

Uradni list Evropske unije

L 72/41

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 210/2012

z dne 9. marca 2012

o določitvi koeficienta dodelitve, ki se bo uporabil za zahtevke za izdajo uvoznih dovoljenj za oljčno olje, vložene od 5. in 6. marca 2012 v okviru tunizijske tarifne kvote, in o začasni ukinitvi izdaje uvoznih dovoljenj za mesec marec 2012

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (2), in zlasti člena 7(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 3(1) in (2) Protokola 1 (3) k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Tunizijo na drugi strani (4) je odprl tarifno kvoto z dajatvijo nič za uvoz neobdelanega oljčnega olja, ki spada pod oznaki KN 1509 10 10 in 1509 10 90 ter je v celoti pridobljeno v Tuniziji in pripeljano neposredno iz te države v Evropsko unijo v količinski meji, ki je določena za vsako leto. |
| --- | --- |

(1)

Člen 3(1) in (2) Protokola 1 (3) k Evro-mediteranskemu sporazumu o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Tunizijo na drugi strani (4) je odprl tarifno kvoto z dajatvijo nič za uvoz neobdelanega oljčnega olja, ki spada pod oznaki KN 1509 10 10 in 1509 10 90 ter je v celoti pridobljeno v Tuniziji in pripeljano neposredno iz te države v Evropsko unijo v količinski meji, ki je določena za vsako leto.

| (2) | Člen 2(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1918/2006 z dne 20. decembra 2006 o odprtju in zagotavljanju upravljanja tarifnih kvot za olivno olje, s poreklom iz Tunizije (5), določa mesečne količinske omejitve za izdajo uvoznih dovoljenj. |
| --- | --- |

(2)

Člen 2(2) Uredbe Komisije (ES) št. 1918/2006 z dne 20. decembra 2006 o odprtju in zagotavljanju upravljanja tarifnih kvot za olivno olje, s poreklom iz Tunizije (5), določa mesečne količinske omejitve za izdajo uvoznih dovoljenj.

| (3) | V skladu s členom 3(1) Uredbe (ES) št. 1918/2006 so bili pri pristojnih organih vloženi zahtevki za izdajo uvoznih dovoljenj za skupno količino, ki presega mesečno vrednost, ki je v členu 2(2) navedene uredbe določena za mesec marec. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s členom 3(1) Uredbe (ES) št. 1918/2006 so bili pri pristojnih organih vloženi zahtevki za izdajo uvoznih dovoljenj za skupno količino, ki presega mesečno vrednost, ki je v členu 2(2) navedene uredbe določena za mesec marec.

| (4) | Zato mora Komisija določiti koeficient dodelitve, na podlagi katerega se bodo uvozna dovoljenja izdajala sorazmerno z razpoložljivo količino. |
| --- | --- |

(4)

Zato mora Komisija določiti koeficient dodelitve, na podlagi katerega se bodo uvozna dovoljenja izdajala sorazmerno z razpoložljivo količino.

| (5) | Ker je vrednost za mesec marec dosežena, se za zadevni mesec uvozna dovoljenja ne morejo več izdati – |
| --- | --- |

(5)

Ker je vrednost za mesec marec dosežena, se za zadevni mesec uvozna dovoljenja ne morejo več izdati –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za zahtevke za izdajo uvoznih dovoljenj, vložene od 5. in 6. marca 2012 v skladu s členom 3(1) Uredbe (ES) št. 1918/2006, se določi koeficient dodelitve 57,099350 %.

Izdaja uvoznih dovoljenj za količine, zahtevane od 12. marca 2012, se za marec 2012 začasno ukine.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 10. marca 2012.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 9. marca 2012

Za Komisijo V imenu predsednika

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 238, 1.9.2006, str. 13.

2

(3)  UL L 97, 30.3.1998, str. 57.

3

(4)  UL L 97, 30.3.1998, str. 2.

4

(5)  UL L 365, 21.12.2006, str. 84.

5

---