# Úřední věstník L 435/2021

| | ISSN 1977-0626 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 435 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Ročník 646. prosince 2021 |

ISSN 1977-0626

Úřední věstník

Evropské unie

L 435

České vydání

Právní předpisy

Ročník 646. prosince 2021

---

| Obsah | | I   Legislativní akty | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2115 ze dne 2. prosince 2021, kterým se stanoví pravidla podpory pro strategické plány, jež mají být vypracovány členskými státy v rámci společné zemědělské politiky (strategické plány SZP) a financovány Evropským zemědělským záručním fondem (EZZF) a Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova (EZFRV), a kterým se zrušují nařízení (EU) č. 1305/2013 a (EU) č. 1307/2013 | 1 |
| | * | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2116 ze dne 2. prosince 2021 o financování, řízení a monitorování společné zemědělské politiky a zrušení nařízení (EU) č. 1306/2013 | 187 |
| | * | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2117 ze dne 2. prosince 2021, kterým se mění nařízení (EU) č. 1308/2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty, nařízení (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin, nařízení (EU) č. 251/2014 o definici, popisu, obchodní úpravě, označování a ochraně zeměpisných označení aromatizovaných vinných výrobků a nařízení (EU) č. 228/2013, kterým se stanoví zvláštní opatření v oblasti zemědělství ve prospěch nejvzdálenějších regionů Unie | 262 |

Obsah

I   Legislativní akty

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2115 ze dne 2. prosince 2021, kterým se stanoví pravidla podpory pro strategické plány, jež mají být vypracovány členskými státy v rámci společné zemědělské politiky (strategické plány SZP) a financovány Evropským zemědělským záručním fondem (EZZF) a Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova (EZFRV), a kterým se zrušují nařízení (EU) č. 1305/2013 a (EU) č. 1307/2013

1

*

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2116 ze dne 2. prosince 2021 o financování, řízení a monitorování společné zemědělské politiky a zrušení nařízení (EU) č. 1306/2013

187

*

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2117 ze dne 2. prosince 2021, kterým se mění nařízení (EU) č. 1308/2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty, nařízení (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin, nařízení (EU) č. 251/2014 o definici, popisu, obchodní úpravě, označování a ochraně zeměpisných označení aromatizovaných vinných výrobků a nařízení (EU) č. 228/2013, kterým se stanoví zvláštní opatření v oblasti zemědělství ve prospěch nejvzdálenějších regionů Unie

262

| CS | Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vytištěn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Legislativní akty

NAŘÍZENÍ

| 6.12.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 435/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 435/1

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2021/2115

ze dne 2. prosince 2021,

kterým se stanoví pravidla podpory pro strategické plány, jež mají být vypracovány členskými státy v rámci společné zemědělské politiky (strategické plány SZP) a financovány Evropským zemědělským záručním fondem (EZZF) a Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova (EZFRV), a kterým se zrušují nařízení (EU) č. 1305/2013 a (EU) č. 1307/2013

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 42 a čl. 43 odst. 2 této smlouvy,

s ohledem na akt o přistoupení z roku 1979, a zejména na odstavec 6 protokolu č. 4 o bavlně připojeného k tomuto aktu,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Účetního dvora (1),

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2),

s ohledem na stanovisko Výboru regionů (3),

v souladu s řádným legislativním postupem (4),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Sdělení Komise ze dne 29. listopadu 2017 nazvané „Budoucnost potravinářství a zemědělství“ stanoví výzvy, cíle a směry pro budoucí společnou zemědělskou politiku (dále jen „SZP“) po roce 2020. Mezi tyto cíle patří, aby byla SZP více zaměřena na výsledky a tržně orientována, aby se urychlila modernizace a udržitelnost včetně hospodářské, sociální, environmentální a klimatické udržitelnosti zemědělských, lesnických a venkovských oblastí a přispělo se ke snížení administrativní zátěže pro příjemce v souvislosti s právními předpisy Unie. |
| --- | --- |

(1)

Sdělení Komise ze dne 29. listopadu 2017 nazvané „Budoucnost potravinářství a zemědělství“ stanoví výzvy, cíle a směry pro budoucí společnou zemědělskou politiku (dále jen „SZP“) po roce 2020. Mezi tyto cíle patří, aby byla SZP více zaměřena na výsledky a tržně orientována, aby se urychlila modernizace a udržitelnost včetně hospodářské, sociální, environmentální a klimatické udržitelnosti zemědělských, lesnických a venkovských oblastí a přispělo se ke snížení administrativní zátěže pro příjemce v souvislosti s právními předpisy Unie.

| (2) | Za účelem řešení globálního rozměru a důsledků SZP by Komise měla zajistit soudržnost s vnějšími politikami a nástroji Unie, zejména v oblasti rozvojové spolupráce a obchodu. Závazek Unie týkající se soudržnosti politik v oblasti rozvoje vyžaduje zohlednění rozvojových cílů a zásad při koncipování politik. |
| --- | --- |

(2)

Za účelem řešení globálního rozměru a důsledků SZP by Komise měla zajistit soudržnost s vnějšími politikami a nástroji Unie, zejména v oblasti rozvojové spolupráce a obchodu. Závazek Unie týkající se soudržnosti politik v oblasti rozvoje vyžaduje zohlednění rozvojových cílů a zásad při koncipování politik.

| (3) | Vzhledem k tomu, že SZP musí zlepšit svou reakci na výzvy a příležitosti, které se objevují na mezinárodní, unijní, celostátní, regionální a místní úrovni i na úrovni zemědělských podniků, je nutné zjednodušit správu a řízení SZP, zlepšit způsob, jakým tato politika naplňuje cíle Unie, a výrazně snížit administrativní zátěž. SZP by měla být založena na dosahování výkonnosti („model provádění“). Unie by proto měla stanovit základní parametry této politiky, jako jsou cíle SZP a její základní požadavky, přičemž členské státy by měly nést větší odpovědnost, pokud jde o způsob, jakým daných cílů dosáhnout. Díky posílené subsidiaritě je možné lépe zohlednit místní podmínky a potřeby a specifickou povahu zemědělské činnosti, která vyplývá ze sociální struktury v zemědělství a ze strukturálních a přírodních rozdílů mezi jednotlivými zemědělskými oblastmi, a uzpůsobit podporu s cílem maximalizovat příspěvek k dosažení cílů Unie. |
| --- | --- |

(3)

Vzhledem k tomu, že SZP musí zlepšit svou reakci na výzvy a příležitosti, které se objevují na mezinárodní, unijní, celostátní, regionální a místní úrovni i na úrovni zemědělských podniků, je nutné zjednodušit správu a řízení SZP, zlepšit způsob, jakým tato politika naplňuje cíle Unie, a výrazně snížit administrativní zátěž. SZP by měla být založena na dosahování výkonnosti („model provádění“). Unie by proto měla stanovit základní parametry této politiky, jako jsou cíle SZP a její základní požadavky, přičemž členské státy by měly nést větší odpovědnost, pokud jde o způsob, jakým daných cílů dosáhnout. Díky posílené subsidiaritě je možné lépe zohlednit místní podmínky a potřeby a specifickou povahu zemědělské činnosti, která vyplývá ze sociální struktury v zemědělství a ze strukturálních a přírodních rozdílů mezi jednotlivými zemědělskými oblastmi, a uzpůsobit podporu s cílem maximalizovat příspěvek k dosažení cílů Unie.

| (4) | Na toto nařízení se použijí horizontální finanční pravidla přijatá Evropským parlamentem a Radou na základě článku 322 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“). Uvedená pravidla jsou stanovena v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (5) (dále jen „finanční nařízení“) a určují zejména postup pro sestavování a plnění rozpočtu prostřednictvím grantů, zadávání veřejných zakázek, cen a nepřímého plnění, jakož i kontrolu odpovědnosti účastníků finančních operací. Pravidla přijatá na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU zahrnují rovněž obecný režim podmíněnosti pro ochranu rozpočtu Unie. |
| --- | --- |

(4)

Na toto nařízení se použijí horizontální finanční pravidla přijatá Evropským parlamentem a Radou na základě článku 322 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“). Uvedená pravidla jsou stanovena v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (5) (dále jen „finanční nařízení“) a určují zejména postup pro sestavování a plnění rozpočtu prostřednictvím grantů, zadávání veřejných zakázek, cen a nepřímého plnění, jakož i kontrolu odpovědnosti účastníků finančních operací. Pravidla přijatá na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU zahrnují rovněž obecný režim podmíněnosti pro ochranu rozpočtu Unie.

| (5) | Pravidla týkající se opatření propojujících účinnost fondů Unie s řádnou správou ekonomických záležitostí, územního rozvoje a zviditelňování podpory z fondů Unie stanovená v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1060 (6) by se měla vztahovat rovněž na podporu rozvoje venkova podle tohoto nařízení, aby byla v souvislosti s těmito aspekty zajištěna soudržnost s dotčenými fondy Unie. |
| --- | --- |

(5)

Pravidla týkající se opatření propojujících účinnost fondů Unie s řádnou správou ekonomických záležitostí, územního rozvoje a zviditelňování podpory z fondů Unie stanovená v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1060 (6) by se měla vztahovat rovněž na podporu rozvoje venkova podle tohoto nařízení, aby byla v souvislosti s těmito aspekty zajištěna soudržnost s dotčenými fondy Unie.

| (6) | Synergie mezi EZFRV a programem Horizont Evropa, který byl zřízen nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/695 (7), by měly podněcovat k tomu, aby EZFRV co nejlépe využíval výsledků výzkumu a inovací, zejména výsledků vyplývajících z projektů financovaných na základě programu Horizont Evropa a evropského inovačního partnerství pro „zemědělskou produktivitu a udržitelnost“ (dále jen „EIP“), jež vedou k inovacím v odvětví zemědělství a ve venkovských oblastech. |
| --- | --- |

(6)

Synergie mezi EZFRV a programem Horizont Evropa, který byl zřízen nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/695 (7), by měly podněcovat k tomu, aby EZFRV co nejlépe využíval výsledků výzkumu a inovací, zejména výsledků vyplývajících z projektů financovaných na základě programu Horizont Evropa a evropského inovačního partnerství pro „zemědělskou produktivitu a udržitelnost“ (dále jen „EIP“), jež vedou k inovacím v odvětví zemědělství a ve venkovských oblastech.

| (7) | S ohledem na význam řešení dramatické ztráty biologické rozmanitosti by podpora poskytovaná podle tohoto nařízení měla přispívat k začleňování opatření v oblasti biologické rozmanitosti do politik Unie a k dosažení celkové ambice poskytnout 7,5 % ročních výdajů v rámci víceletého finančního rámce na cíle v oblasti biologické rozmanitosti v roce 2024 a 10 % ročních výdajů v rámci víceletého finančního rámce na cíle v oblasti biologické rozmanitosti v letech 2026 a 2027. |
| --- | --- |

(7)

S ohledem na význam řešení dramatické ztráty biologické rozmanitosti by podpora poskytovaná podle tohoto nařízení měla přispívat k začleňování opatření v oblasti biologické rozmanitosti do politik Unie a k dosažení celkové ambice poskytnout 7,5 % ročních výdajů v rámci víceletého finančního rámce na cíle v oblasti biologické rozmanitosti v roce 2024 a 10 % ročních výdajů v rámci víceletého finančního rámce na cíle v oblasti biologické rozmanitosti v letech 2026 a 2027.

| (8) | Členským státům by měla být poskytnuta flexibilita specifikovat některé definice a podmínky v jejich strategických plánech SZP. Za účelem zajištění rovných podmínek však musí být na unijní úrovni stanoven určitý rámec představující nezbytné společné prvky, jež je třeba do uvedených definic a podmínek („rámcové definice“) zahrnout. |
| --- | --- |

(8)

Členským státům by měla být poskytnuta flexibilita specifikovat některé definice a podmínky v jejich strategických plánech SZP. Za účelem zajištění rovných podmínek však musí být na unijní úrovni stanoven určitý rámec představující nezbytné společné prvky, jež je třeba do uvedených definic a podmínek („rámcové definice“) zahrnout.

| (9) | S cílem posílit úlohu zemědělství při poskytování veřejných statků je nezbytné stanovit vhodnou rámcovou definici zemědělské činnosti. S cílem dále zajistit, aby Unie dokázala dodržovat své mezinárodní závazky ohledně vnitrostátní podpory stanovené v Dohodě WTO o zemědělství, a obzvláště to, aby základní podpora příjmu pro udržitelnost a související typy intervencí byly i nadále oznamovány jako zelená skupina podpor (tzv. green box), která nemá žádné nebo má nanejvýše minimální účinky na produkci spočívající v narušení obchodu, by rámcová definice „zemědělské činnosti“ měla zahrnovat produkci zemědělských produktů i údržbu zemědělské plochy, přičemž zemědělci by měli mít možnost výběru mezi oběma těmito druhy činností. S cílem přizpůsobit se místním podmínkám by měly členské státy ve svých strategických plánech SZP stanovit samotnou definici „zemědělské činnosti“ a příslušné podmínky. |
| --- | --- |

(9)

S cílem posílit úlohu zemědělství při poskytování veřejných statků je nezbytné stanovit vhodnou rámcovou definici zemědělské činnosti. S cílem dále zajistit, aby Unie dokázala dodržovat své mezinárodní závazky ohledně vnitrostátní podpory stanovené v Dohodě WTO o zemědělství, a obzvláště to, aby základní podpora příjmu pro udržitelnost a související typy intervencí byly i nadále oznamovány jako zelená skupina podpor (tzv. green box), která nemá žádné nebo má nanejvýše minimální účinky na produkci spočívající v narušení obchodu, by rámcová definice „zemědělské činnosti“ měla zahrnovat produkci zemědělských produktů i údržbu zemědělské plochy, přičemž zemědělci by měli mít možnost výběru mezi oběma těmito druhy činností. S cílem přizpůsobit se místním podmínkám by měly členské státy ve svých strategických plánech SZP stanovit samotnou definici „zemědělské činnosti“ a příslušné podmínky.

| (10) | Za účelem udržení základního celounijního prvku zajišťujícího srovnatelnost rozhodnutí členských států, avšak bez omezování členských států při dosahování cílů Unie, by měla být stanovena rámcová definice „zemědělské plochy“. Související rámcové definice „orné půdy“, „trvalých kultur“ a „trvalých travních porostů“ by měly být stanoveny natolik široce, aby umožňovaly členským státům dále specifikovat definice podle místních podmínek. |
| --- | --- |

(10)

Za účelem udržení základního celounijního prvku zajišťujícího srovnatelnost rozhodnutí členských států, avšak bez omezování členských států při dosahování cílů Unie, by měla být stanovena rámcová definice „zemědělské plochy“. Související rámcové definice „orné půdy“, „trvalých kultur“ a „trvalých travních porostů“ by měly být stanoveny natolik široce, aby umožňovaly členským státům dále specifikovat definice podle místních podmínek.

| (11) | Rámcová definice „orné půdy“ by měla být stanovena takovým způsobem, který členským státům umožní pokrýt různé formy produkce a který vyžaduje zahrnutí úhorů s cílem zajistit, aby byly intervence ze své povahy odděleny od produkce. |
| --- | --- |

(11)

Rámcová definice „orné půdy“ by měla být stanovena takovým způsobem, který členským státům umožní pokrýt různé formy produkce a který vyžaduje zahrnutí úhorů s cílem zajistit, aby byly intervence ze své povahy odděleny od produkce.

| (12) | Rámcová definice „trvalých kultur“ by měla zahrnovat plochy skutečně využívané k produkci i plochy, jež k produkci využívané nejsou, jakož i školky a rychle rostoucí dřeviny pěstované ve výmladkových plantážích, které si budou definovat členské státy. |
| --- | --- |

(12)

Rámcová definice „trvalých kultur“ by měla zahrnovat plochy skutečně využívané k produkci i plochy, jež k produkci využívané nejsou, jakož i školky a rychle rostoucí dřeviny pěstované ve výmladkových plantážích, které si budou definovat členské státy.

| (13) | Rámcová definice „trvalých travních porostů“ by měla být stanovena tak, aby z ní v případě, že i nadále převažují trávy a jiné bylinné pícniny, nebyly vyloučeny jiné druhy, které lze spásat. Měla by rovněž členským státům umožnit, aby specifikovaly další kritéria a zahrnuly jiné druhy než trávu nebo jiné bylinné pícniny, z kterých lze získávat krmivo pro zvířata, bez ohledu na to, zda se využívají pro samotnou produkci, či nikoli. Tato definice by mohla zahrnovat druhy, u kterých lze části rostliny, jako jsou listy, květy, stonky nebo plody, spásat přímo nebo poté, co spadnou na zem. Členské státy by rovněž měly mít možnost rozhodnout, zda omezí půdu, u níž na plochách využívaných jako pastviny nepřevažují nebo se nevyskytují trávy ani jiné bylinné pícniny, a to i omezením na půdu, která je využívána v souladu se zavedenými místními postupy. |
| --- | --- |

(13)

Rámcová definice „trvalých travních porostů“ by měla být stanovena tak, aby z ní v případě, že i nadále převažují trávy a jiné bylinné pícniny, nebyly vyloučeny jiné druhy, které lze spásat. Měla by rovněž členským státům umožnit, aby specifikovaly další kritéria a zahrnuly jiné druhy než trávu nebo jiné bylinné pícniny, z kterých lze získávat krmivo pro zvířata, bez ohledu na to, zda se využívají pro samotnou produkci, či nikoli. Tato definice by mohla zahrnovat druhy, u kterých lze části rostliny, jako jsou listy, květy, stonky nebo plody, spásat přímo nebo poté, co spadnou na zem. Členské státy by rovněž měly mít možnost rozhodnout, zda omezí půdu, u níž na plochách využívaných jako pastviny nepřevažují nebo se nevyskytují trávy ani jiné bylinné pícniny, a to i omezením na půdu, která je využívána v souladu se zavedenými místními postupy.

| (14) | Rámcové definice „zemědělské plochy“ by měly zajistit, aby do nich členské státy zahrnuly agrolesnické systémy, v jejichž rámci se stromy pěstují na zemědělských pozemcích, na kterých se zemědělské činnosti vykonávají s cílem zlepšit udržitelné využívání půdy. |
| --- | --- |

(14)

Rámcové definice „zemědělské plochy“ by měly zajistit, aby do nich členské státy zahrnuly agrolesnické systémy, v jejichž rámci se stromy pěstují na zemědělských pozemcích, na kterých se zemědělské činnosti vykonávají s cílem zlepšit udržitelné využívání půdy.

| (15) | Za účelem zajištění právní jistoty, že podpora se vyplácí na zemědělskou plochu, kterou má zemědělec k dispozici a kde je vykonávána zemědělská činnost, by se měla stanovit rámcová definice pro výraz „způsobilý hektar“ obsahující základní prvky. Členské státy by měly obzvláště stanovit podmínky určující to, zda je pozemek zemědělci k dispozici. S ohledem na pravděpodobnost občasného a dočasného využívání zemědělské půdy pro činnost, která není striktně vzato zemědělské povahy, a vzhledem k potenciálu některých nezemědělských činností přispět k diverzifikaci příjmu zemědělských podniků by měly členské státy stanovit vhodné podmínky umožňující, aby byly jako způsobilé hektary zahrnuty plochy, které jsou využívány rovněž pro nezemědělské činnosti. |
| --- | --- |

(15)

Za účelem zajištění právní jistoty, že podpora se vyplácí na zemědělskou plochu, kterou má zemědělec k dispozici a kde je vykonávána zemědělská činnost, by se měla stanovit rámcová definice pro výraz „způsobilý hektar“ obsahující základní prvky. Členské státy by měly obzvláště stanovit podmínky určující to, zda je pozemek zemědělci k dispozici. S ohledem na pravděpodobnost občasného a dočasného využívání zemědělské půdy pro činnost, která není striktně vzato zemědělské povahy, a vzhledem k potenciálu některých nezemědělských činností přispět k diverzifikaci příjmu zemědělských podniků by měly členské státy stanovit vhodné podmínky umožňující, aby byly jako způsobilé hektary zahrnuty plochy, které jsou využívány rovněž pro nezemědělské činnosti.

| (16) | S ohledem na vysoké ambice SZP v oblasti životního prostředí by způsobilá plocha neměla být redukována v důsledku provádění některých pravidel podmíněnosti a režimů pro klima, životní prostředí a dobré životní podmínky zvířat (dále jen „ekoschémata“) v rámci přímých plateb. Zemědělské plochy by se neměly stát nezpůsobilými pro přímé platby, pokud se na nich pěstují nezemědělské produkty formou paludikultury v rámci unijních nebo vnitrostátních schémat, jež přispívají k dosažení jednoho nebo více cílů Unie souvisejících se životním prostředím nebo klimatem. Zemědělské plochy by dále měly zůstat způsobilé pro přímé platby, pokud podléhají některým požadavkům Unie souvisejícím s ochranou životního prostředí nebo jsou zalesňovány na základě opatření pro rozvoj venkova, včetně ploch zalesňovaných na základě vnitrostátních režimů splňujících příslušné požadavky nebo ploch, na něž se vztahují některé závazky týkající se vynětí půdy z produkce. |
| --- | --- |

(16)

S ohledem na vysoké ambice SZP v oblasti životního prostředí by způsobilá plocha neměla být redukována v důsledku provádění některých pravidel podmíněnosti a režimů pro klima, životní prostředí a dobré životní podmínky zvířat (dále jen „ekoschémata“) v rámci přímých plateb. Zemědělské plochy by se neměly stát nezpůsobilými pro přímé platby, pokud se na nich pěstují nezemědělské produkty formou paludikultury v rámci unijních nebo vnitrostátních schémat, jež přispívají k dosažení jednoho nebo více cílů Unie souvisejících se životním prostředím nebo klimatem. Zemědělské plochy by dále měly zůstat způsobilé pro přímé platby, pokud podléhají některým požadavkům Unie souvisejícím s ochranou životního prostředí nebo jsou zalesňovány na základě opatření pro rozvoj venkova, včetně ploch zalesňovaných na základě vnitrostátních režimů splňujících příslušné požadavky nebo ploch, na něž se vztahují některé závazky týkající se vynětí půdy z produkce.

| (17) | S ohledem na potřebu zjednodušení by členské státy měly mít rovněž možnost rozhodnout, že krajinné prvky, které významně nebrání výkonu zemědělské činnosti na určitém pozemku, zůstanou součástí způsobilé plochy. V případě výpočtu způsobilé plochy trvalých travních porostů by členské státy měly mít možnost použít pro odečtení ploch, jež zabírají nezpůsobilé prvky, zjednodušenou metodiku. |
| --- | --- |

(17)

S ohledem na potřebu zjednodušení by členské státy měly mít rovněž možnost rozhodnout, že krajinné prvky, které významně nebrání výkonu zemědělské činnosti na určitém pozemku, zůstanou součástí způsobilé plochy. V případě výpočtu způsobilé plochy trvalých travních porostů by členské státy měly mít možnost použít pro odečtení ploch, jež zabírají nezpůsobilé prvky, zjednodušenou metodiku.

| (18) | Co se týče ploch používaných pro produkci konopí, mělo by být za účelem zachování veřejného zdraví a zajištění soudržnosti s jinými legislativními orgány zahrnuto do definice „způsobilého hektaru“ využití odrůd konopných semen s obsahem tetrahydrokanabinolu menším než 0,3 %. |
| --- | --- |

(18)

Co se týče ploch používaných pro produkci konopí, mělo by být za účelem zachování veřejného zdraví a zajištění soudržnosti s jinými legislativními orgány zahrnuto do definice „způsobilého hektaru“ využití odrůd konopných semen s obsahem tetrahydrokanabinolu menším než 0,3 %.

| (19) | Za účelem dalšího zlepšování výkonnosti SZP by měla být podpora příjmu zacílena na aktivní zemědělce. Pro zajištění společného přístupu na úrovni Unie by měla být stanovena rámcová definice pojmu „aktivní zemědělec“ obsahující jeho základní prvky. Členské státy by měly ve svých strategických plánech SZP na základě objektivních podmínek určit, kteří zemědělci mají být považováni za aktivní zemědělce. V zájmu snížení administrativní zátěže by členské státy měly mít možnost poskytovat přímé platby menším zemědělcům, kteří rovněž přispívají k životaschopnosti venkovských oblastí, a vytvořit negativní seznam nezemědělských činností, v porovnání s nimiž jsou zemědělské činnosti obvykle okrajové. Negativní seznam by neměl představovat jediný způsob vymezení dané definice, ale měl by být využíván jako doplňkový nástroj, který pomůže určit tyto nezemědělské činnosti, aniž by tím bylo dotčeno, že příslušné osoby musí prokázat, že splňují kritéria definice aktivního zemědělce. Pro zajištění lepšího příjmu, posílení socioekonomické struktury venkovských oblastí nebo plnění souvisejících cílů by definice „aktivního zemědělce“ neměla bránit poskytování podpory vícestranně zaměřeným zemědělcům nebo zemědělcům pracujícím na částečný úvazek, kteří se vedle zemědělství věnují také nezemědělským činnostem. |
| --- | --- |

(19)

Za účelem dalšího zlepšování výkonnosti SZP by měla být podpora příjmu zacílena na aktivní zemědělce. Pro zajištění společného přístupu na úrovni Unie by měla být stanovena rámcová definice pojmu „aktivní zemědělec“ obsahující jeho základní prvky. Členské státy by měly ve svých strategických plánech SZP na základě objektivních podmínek určit, kteří zemědělci mají být považováni za aktivní zemědělce. V zájmu snížení administrativní zátěže by členské státy měly mít možnost poskytovat přímé platby menším zemědělcům, kteří rovněž přispívají k životaschopnosti venkovských oblastí, a vytvořit negativní seznam nezemědělských činností, v porovnání s nimiž jsou zemědělské činnosti obvykle okrajové. Negativní seznam by neměl představovat jediný způsob vymezení dané definice, ale měl by být využíván jako doplňkový nástroj, který pomůže určit tyto nezemědělské činnosti, aniž by tím bylo dotčeno, že příslušné osoby musí prokázat, že splňují kritéria definice aktivního zemědělce. Pro zajištění lepšího příjmu, posílení socioekonomické struktury venkovských oblastí nebo plnění souvisejících cílů by definice „aktivního zemědělce“ neměla bránit poskytování podpory vícestranně zaměřeným zemědělcům nebo zemědělcům pracujícím na částečný úvazek, kteří se vedle zemědělství věnují také nezemědělským činnostem.

| (20) | S cílem zajistit konzistentnost mezi typy intervencí formou přímých plateb a typy intervencí zaměřených na rozvoj venkova při plnění cíle generační obměny by měla být na unijní úrovni stanovena rámcová definice pojmu „mladý zemědělec“ obsahující základní prvky. |
| --- | --- |

(20)

S cílem zajistit konzistentnost mezi typy intervencí formou přímých plateb a typy intervencí zaměřených na rozvoj venkova při plnění cíle generační obměny by měla být na unijní úrovni stanovena rámcová definice pojmu „mladý zemědělec“ obsahující základní prvky.

| (21) | S cílem zajistit konzistentnost mezi typy intervencí formou přímých plateb a typy intervencí zaměřených na rozvoj venkova při plnění cíle usnadňování rozvoje podnikání ve venkovských oblastech by na unijní úrovni měla být vymezena rámcová definice pojmu „nový zemědělec“ obsahující společné prvky. |
| --- | --- |

(21)

S cílem zajistit konzistentnost mezi typy intervencí formou přímých plateb a typy intervencí zaměřených na rozvoj venkova při plnění cíle usnadňování rozvoje podnikání ve venkovských oblastech by na unijní úrovni měla být vymezena rámcová definice pojmu „nový zemědělec“ obsahující společné prvky.

| (22) | Za účelem naplnění cílů SZP, jak jsou stanoveny v článku 39 Smlouvy o fungování EU, jakož i v zájmu zajištění toho, aby Unie adekvátně řešila nejnovější výzvy, je třeba stanovit soubor obecných cílů zohledňujících směry vytyčené ve sdělení s názvem „Budoucnost potravinářství a zemědělství“. Vzhledem ke skutečnosti, že zemědělství v členských státech představuje odvětví, které je těsně spjato s celým hospodářstvím, je třeba, aby byl na unijní úrovni přesněji definován a členskými státy zahrnut do jejich strategických plánů SZP soubor specifických cílů. Tyto specifické cíle by měly usilovat o rovnováhu mezi jednotlivými rozměry udržitelného rozvoje v souladu s posouzením dopadů a současně převádět obecné cíle SZP do konkrétnějších priorit a zohledňovat relevantní právní předpisy Unie, zejména v oblasti klimatu, energetiky a životního prostředí. |
| --- | --- |

(22)

Za účelem naplnění cílů SZP, jak jsou stanoveny v článku 39 Smlouvy o fungování EU, jakož i v zájmu zajištění toho, aby Unie adekvátně řešila nejnovější výzvy, je třeba stanovit soubor obecných cílů zohledňujících směry vytyčené ve sdělení s názvem „Budoucnost potravinářství a zemědělství“. Vzhledem ke skutečnosti, že zemědělství v členských státech představuje odvětví, které je těsně spjato s celým hospodářstvím, je třeba, aby byl na unijní úrovni přesněji definován a členskými státy zahrnut do jejich strategických plánů SZP soubor specifických cílů. Tyto specifické cíle by měly usilovat o rovnováhu mezi jednotlivými rozměry udržitelného rozvoje v souladu s posouzením dopadů a současně převádět obecné cíle SZP do konkrétnějších priorit a zohledňovat relevantní právní předpisy Unie, zejména v oblasti klimatu, energetiky a životního prostředí.

| (23) | Inteligentnější, modernizovaná a udržitelnější SZP musí být otevřená výzkumu a inovacím, aby mohla sloužit k plnění požadavku multifunkčnosti unijních systémů zemědělství, lesnictví a potravinářství, přičemž je nutno investovat do technologického rozvoje a digitalizace a zlepšovat zavádění a účinný rozvoj technologií, zejména digitálních technologií, jakož i přístup k nestranným, spolehlivým, relevantním a novým znalostem a jejich intenzivnější sdílení. |
| --- | --- |

(23)

Inteligentnější, modernizovaná a udržitelnější SZP musí být otevřená výzkumu a inovacím, aby mohla sloužit k plnění požadavku multifunkčnosti unijních systémů zemědělství, lesnictví a potravinářství, přičemž je nutno investovat do technologického rozvoje a digitalizace a zlepšovat zavádění a účinný rozvoj technologií, zejména digitálních technologií, jakož i přístup k nestranným, spolehlivým, relevantním a novým znalostem a jejich intenzivnější sdílení.

| (24) | Unie musí podporovat moderní, konkurenceschopné, odolné a diverzifikované odvětví zemědělství, které využívá přínosů vysoce kvalitní produkce a účinného využívání zdrojů a zajišťuje dlouhodobé potravinové zabezpečení jakožto součást konkurenceschopného a produktivního zemědělsko-potravinářského odvětví, přičemž je třeba chránit model rodinných zemědělských podniků. |
| --- | --- |

(24)

Unie musí podporovat moderní, konkurenceschopné, odolné a diverzifikované odvětví zemědělství, které využívá přínosů vysoce kvalitní produkce a účinného využívání zdrojů a zajišťuje dlouhodobé potravinové zabezpečení jakožto součást konkurenceschopného a produktivního zemědělsko-potravinářského odvětví, přičemž je třeba chránit model rodinných zemědělských podniků.

| (25) | Za účelem podpory ekonomicky udržitelného zemědělského příjmu a odolnosti odvětví zemědělství v celé Unii, jejímž účelem je posílení dlouhodobého potravinového zabezpečení, je třeba zlepšit postavení zemědělců v hodnotovém řetězci, a to zejména podporou takových forem spolupráce, které zapojují zemědělce a jsou pro ně přínosné, jakož i podporou krátkých dodavatelských řetězců a zlepšováním transparentnosti trhu. |
| --- | --- |

(25)

Za účelem podpory ekonomicky udržitelného zemědělského příjmu a odolnosti odvětví zemědělství v celé Unii, jejímž účelem je posílení dlouhodobého potravinového zabezpečení, je třeba zlepšit postavení zemědělců v hodnotovém řetězci, a to zejména podporou takových forem spolupráce, které zapojují zemědělce a jsou pro ně přínosné, jakož i podporou krátkých dodavatelských řetězců a zlepšováním transparentnosti trhu.

| (26) | Unie musí zlepšit reakci na společenskou poptávku týkající se potravin a zdraví, včetně vysoce kvalitních, bezpečných a výživných potravin vyprodukovaných udržitelným způsobem. Za účelem dosažení pokroku v tomto směru bude třeba prosazovat specifické udržitelné zemědělské postupy, jako je ekologické zemědělství, integrovaná ochrana rostlin, agroekologie, agrolesnictví nebo precizní zemědělství. Obdobně je třeba podněcovat opatření na podporu vyšší úrovně životních podmínek zvířat a iniciativy v oblasti eliminace antimikrobiální rezistence. |
| --- | --- |

(26)

Unie musí zlepšit reakci na společenskou poptávku týkající se potravin a zdraví, včetně vysoce kvalitních, bezpečných a výživných potravin vyprodukovaných udržitelným způsobem. Za účelem dosažení pokroku v tomto směru bude třeba prosazovat specifické udržitelné zemědělské postupy, jako je ekologické zemědělství, integrovaná ochrana rostlin, agroekologie, agrolesnictví nebo precizní zemědělství. Obdobně je třeba podněcovat opatření na podporu vyšší úrovně životních podmínek zvířat a iniciativy v oblasti eliminace antimikrobiální rezistence.

| (27) | Model provádění by neměl vést k situaci, kdy by existovalo 27 různých vnitrostátních zemědělských politik, čímž by byl ohrožen jednotný ráz SZP a vnitřní trh. Členským státům by však měla být v rámci pevného společného regulačního rámce ponechána určitá míra flexibility. Toto nařízení by proto mělo stanovit cíle Unie a zakotvit typy intervencí, jakož i společné požadavky Unie použitelné pro členské státy, a zajistit tak společnou povahu SZP. Členské státy by měly být odpovědné za to, že tento regulační rámec Unie převedou do podoby režimů podpory použitelných na příjemce, přičemž využijí vyšší míru flexibility. V této souvislosti by členské státy měly jednat v souladu s Listinou základních práv Evropské unie a obecnými zásadami práva Unie a zajistit, aby byl právní rámec pro poskytování podpory Unie příjemcům založen na jejich strategických plánech SZP a aby byl v souladu se zásadami a požadavky stanovenými v tomto nařízení a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2116 (8). Členské státy by rovněž měly provádět své strategické plány SZP v podobě, v jaké byly schválené Komisí. |
| --- | --- |

(27)

Model provádění by neměl vést k situaci, kdy by existovalo 27 různých vnitrostátních zemědělských politik, čímž by byl ohrožen jednotný ráz SZP a vnitřní trh. Členským státům by však měla být v rámci pevného společného regulačního rámce ponechána určitá míra flexibility. Toto nařízení by proto mělo stanovit cíle Unie a zakotvit typy intervencí, jakož i společné požadavky Unie použitelné pro členské státy, a zajistit tak společnou povahu SZP. Členské státy by měly být odpovědné za to, že tento regulační rámec Unie převedou do podoby režimů podpory použitelných na příjemce, přičemž využijí vyšší míru flexibility. V této souvislosti by členské státy měly jednat v souladu s Listinou základních práv Evropské unie a obecnými zásadami práva Unie a zajistit, aby byl právní rámec pro poskytování podpory Unie příjemcům založen na jejich strategických plánech SZP a aby byl v souladu se zásadami a požadavky stanovenými v tomto nařízení a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2116 (8). Členské státy by rovněž měly provádět své strategické plány SZP v podobě, v jaké byly schválené Komisí.

| (28) | Za účelem rozvoje inteligentního a odolného zemědělského odvětví tvoří přímé platby i nadále zásadní prvek, který má zemědělcům zaručit podporu spravedlivého příjmu. Stejně tak jsou pro zlepšení pozice zemědělců na trhu nezbytné investice do restrukturalizace zemědělských podniků, modernizace, inovací, diverzifikace a zavádění nových postupů a technologií. |
| --- | --- |

(28)

Za účelem rozvoje inteligentního a odolného zemědělského odvětví tvoří přímé platby i nadále zásadní prvek, který má zemědělcům zaručit podporu spravedlivého příjmu. Stejně tak jsou pro zlepšení pozice zemědělců na trhu nezbytné investice do restrukturalizace zemědělských podniků, modernizace, inovací, diverzifikace a zavádění nových postupů a technologií.

| (29) | V souvislosti s větší tržní orientací SZP nastíněnou ve sdělení „Budoucnost potravinářství a zemědělství“ mohou působení trhu, změna klimatu a s ní související četnost a závažnost extrémních povětrnostních událostí, jakož i sanitární a fytosanitární krize vést k riziku volatility cen a zvýšeného tlaku na příjmy, zejména na příjmy prvovýrobců. Proto, ačkoli jsou za vytváření strategií svých zemědělských podniků a za zvyšování jejich odolnosti zodpovědní samotní zemědělci, by měl být vytvořen pevný rámec zajišťující náležité řízení rizik. |
| --- | --- |

(29)

V souvislosti s větší tržní orientací SZP nastíněnou ve sdělení „Budoucnost potravinářství a zemědělství“ mohou působení trhu, změna klimatu a s ní související četnost a závažnost extrémních povětrnostních událostí, jakož i sanitární a fytosanitární krize vést k riziku volatility cen a zvýšeného tlaku na příjmy, zejména na příjmy prvovýrobců. Proto, ačkoli jsou za vytváření strategií svých zemědělských podniků a za zvyšování jejich odolnosti zodpovědní samotní zemědělci, by měl být vytvořen pevný rámec zajišťující náležité řízení rizik.

| (30) | Pro budoucnost zemědělství a lesnictví Unie jsou prvořadou prioritou podpora a zlepšení ochrany životního prostředí a opatření v oblasti klimatu a podíl na dosahování unijních cílů v oblasti životního prostředí a klimatu. SZP by měla sehrát úlohu jak při snižování negativních dopadů na životní prostředí a klima, včetně biologické rozmanitosti, tak při zvyšování míry poskytování environmentálních veřejných statků, a to u všech typů zemědělské a lesní půdy (včetně lokalit vysoké přírodní hodnoty) a ve venkovských oblastech obecně. Struktura prvků SZP by proto měla v souvislosti s uvedenými cíli odrážet větší ambice. Měla by zahrnovat prvky, jež podporují nebo jinak podněcují širokou škálu opatření k dosažení cílů v rámci zemědělství, produkce potravin, lesnictví a venkovských oblastí obecně. |
| --- | --- |

(30)

Pro budoucnost zemědělství a lesnictví Unie jsou prvořadou prioritou podpora a zlepšení ochrany životního prostředí a opatření v oblasti klimatu a podíl na dosahování unijních cílů v oblasti životního prostředí a klimatu. SZP by měla sehrát úlohu jak při snižování negativních dopadů na životní prostředí a klima, včetně biologické rozmanitosti, tak při zvyšování míry poskytování environmentálních veřejných statků, a to u všech typů zemědělské a lesní půdy (včetně lokalit vysoké přírodní hodnoty) a ve venkovských oblastech obecně. Struktura prvků SZP by proto měla v souvislosti s uvedenými cíli odrážet větší ambice. Měla by zahrnovat prvky, jež podporují nebo jinak podněcují širokou škálu opatření k dosažení cílů v rámci zemědělství, produkce potravin, lesnictví a venkovských oblastí obecně.

| (31) | Optimální kombinace druhů opatření pro plnění uvedených cílů bude v každém členském státě odlišná. Současně s potřebou zvýšit úsilí v oblasti přizpůsobování se změně klimatu je v rámci zmírňování této změny důležité snižovat emise skleníkových plynů i zvyšovat míru sekvestrace uhlíku. Výroba a využívání energie podporované prostřednictvím SZP by se měly týkat energie, která vykazuje jasné rysy udržitelnosti, a to i pokud jde o emise skleníkových plynů. Pokud jde o hospodaření s přírodními zdroji, může být snížení závislosti na chemických látkách, jako jsou umělá hnojiva a pesticidy, mimořádně prospěšné, a to i z hlediska ochrany biologické rozmanitosti, přičemž na mnoha místech Unie je zapotřebí zavčas snížit závislost na pesticidech a realizovat opatření zaměřená na zastavení a zvrácení poklesu populací opylovačů. |
| --- | --- |

(31)

Optimální kombinace druhů opatření pro plnění uvedených cílů bude v každém členském státě odlišná. Současně s potřebou zvýšit úsilí v oblasti přizpůsobování se změně klimatu je v rámci zmírňování této změny důležité snižovat emise skleníkových plynů i zvyšovat míru sekvestrace uhlíku. Výroba a využívání energie podporované prostřednictvím SZP by se měly týkat energie, která vykazuje jasné rysy udržitelnosti, a to i pokud jde o emise skleníkových plynů. Pokud jde o hospodaření s přírodními zdroji, může být snížení závislosti na chemických látkách, jako jsou umělá hnojiva a pesticidy, mimořádně prospěšné, a to i z hlediska ochrany biologické rozmanitosti, přičemž na mnoha místech Unie je zapotřebí zavčas snížit závislost na pesticidech a realizovat opatření zaměřená na zastavení a zvrácení poklesu populací opylovačů.

| (32) | Jelikož mnohé venkovské oblasti v Unii trpí strukturálními problémy, např. nedostatkem atraktivních pracovních příležitostí, nedostatkem dovedností, nedostatkem investic v oblasti širokopásmového připojení a konektivity, digitálních a jiných infrastruktur a základních služeb, jakož i odlivem mladých lidí, je v souladu s prohlášením Cork 2.0 „Lepší život ve venkovských oblastech“ nezbytné posílit v těchto oblastech socioekonomickou strukturu, zejména prostřednictvím vytváření pracovních míst a generační obměny, realizace agendy Komise pro zaměstnanost a růst uskutečňované ve venkovských oblastech, prosazování sociálního začleňování, podpory pro mladé lidi, generační obnovy a rozvoje „inteligentních vesnic“ po celém evropském venkově a prostřednictvím příspěvku ke zmírnění jeho vylidňování. |
| --- | --- |

(32)

Jelikož mnohé venkovské oblasti v Unii trpí strukturálními problémy, např. nedostatkem atraktivních pracovních příležitostí, nedostatkem dovedností, nedostatkem investic v oblasti širokopásmového připojení a konektivity, digitálních a jiných infrastruktur a základních služeb, jakož i odlivem mladých lidí, je v souladu s prohlášením Cork 2.0 „Lepší život ve venkovských oblastech“ nezbytné posílit v těchto oblastech socioekonomickou strukturu, zejména prostřednictvím vytváření pracovních míst a generační obměny, realizace agendy Komise pro zaměstnanost a růst uskutečňované ve venkovských oblastech, prosazování sociálního začleňování, podpory pro mladé lidi, generační obnovy a rozvoje „inteligentních vesnic“ po celém evropském venkově a prostřednictvím příspěvku ke zmírnění jeho vylidňování.

| (33) | Jednou ze základních zásad Unie je genderová rovnost a zohledňování genderového hlediska je důležitým nástrojem, který umožňuje začlenit tuto zásadu do SZP. Proto by měl být kladen důraz zejména na prosazování účasti žen na socioekonomickém rozvoji venkovských oblastí se zvláštním zaměřením na zemědělství, přičemž by měla být podporována klíčová úloha žen. Členské státy by měly mít povinnost posoudit situaci žen v oblasti zemědělství a zabývat se ve svých strategických plánech SZP příslušnými výzvami. Genderová rovnost by měla být nedílnou součástí přípravy, provádění a hodnocení intervencí SZP. Členské státy by rovněž měly posílit své kapacity v oblasti začleňování genderového hlediska a shromažďování údajů rozlišených podle pohlaví |
| --- | --- |

(33)

Jednou ze základních zásad Unie je genderová rovnost a zohledňování genderového hlediska je důležitým nástrojem, který umožňuje začlenit tuto zásadu do SZP. Proto by měl být kladen důraz zejména na prosazování účasti žen na socioekonomickém rozvoji venkovských oblastí se zvláštním zaměřením na zemědělství, přičemž by měla být podporována klíčová úloha žen. Členské státy by měly mít povinnost posoudit situaci žen v oblasti zemědělství a zabývat se ve svých strategických plánech SZP příslušnými výzvami. Genderová rovnost by měla být nedílnou součástí přípravy, provádění a hodnocení intervencí SZP. Členské státy by rovněž měly posílit své kapacity v oblasti začleňování genderového hlediska a shromažďování údajů rozlišených podle pohlaví

| (34) | Ve snaze o stabilizaci a diverzifikaci hospodářství venkova je třeba podporovat rozvoj, zakládání a udržení nezemědělských podniků. Jak je uvedeno ve sdělení „Budoucnost potravinářství a zemědělství“, mohou ve venkovských oblastech přispět k růstu a vzniku pracovních míst nové hodnotové řetězce, do kterých je venkov zapojen, například energie z obnovitelných zdrojů, nastupující bioekonomika, oběhové hospodářství a ekoturistika, a to při zachování přírodních zdrojů. V tomto kontextu mohou zásadní roli pro zajištění přístupu k financování a pro podporu rozšiřování kapacity zemědělských hospodářství a podniků hrát finanční nástroje a využívání záruky EU v rámci Programu InvestEU zřízeného nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/523 (9). Ve venkovských oblastech existuje potenciál pro pracovní příležitosti pro legálně pobývající státní příslušníky třetích zemí, čímž se podpoří jejich sociální a ekonomická integrace, zejména v rámci strategií komunitně vedeného místního rozvoje. |
| --- | --- |

(34)

Ve snaze o stabilizaci a diverzifikaci hospodářství venkova je třeba podporovat rozvoj, zakládání a udržení nezemědělských podniků. Jak je uvedeno ve sdělení „Budoucnost potravinářství a zemědělství“, mohou ve venkovských oblastech přispět k růstu a vzniku pracovních míst nové hodnotové řetězce, do kterých je venkov zapojen, například energie z obnovitelných zdrojů, nastupující bioekonomika, oběhové hospodářství a ekoturistika, a to při zachování přírodních zdrojů. V tomto kontextu mohou zásadní roli pro zajištění přístupu k financování a pro podporu rozšiřování kapacity zemědělských hospodářství a podniků hrát finanční nástroje a využívání záruky EU v rámci Programu InvestEU zřízeného nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/523 (9). Ve venkovských oblastech existuje potenciál pro pracovní příležitosti pro legálně pobývající státní příslušníky třetích zemí, čímž se podpoří jejich sociální a ekonomická integrace, zejména v rámci strategií komunitně vedeného místního rozvoje.

| (35) | SZP by měla nadále zajišťovat potravinové zabezpečení, jež by mělo být pojímáno ve smyslu přístupu k dostatečným, bezpečným a výživným potravinám za každých okolností. Nadto by měla napomáhat ke zlepšení reakce zemědělství Unie na novou společenskou poptávku týkající se potravin a zdraví, včetně udržitelné zemědělské produkce, zdravější výživy, dobrých životních podmínek zvířat a snížení potravinového odpadu. SZP by měla i nadále podporovat produkci se specifickými a hodnotnými vlastnostmi a zároveň pomáhat zemědělcům proaktivně přizpůsobovat jejich produkci signálům trhu a poptávce spotřebitelů. |
| --- | --- |

(35)

SZP by měla nadále zajišťovat potravinové zabezpečení, jež by mělo být pojímáno ve smyslu přístupu k dostatečným, bezpečným a výživným potravinám za každých okolností. Nadto by měla napomáhat ke zlepšení reakce zemědělství Unie na novou společenskou poptávku týkající se potravin a zdraví, včetně udržitelné zemědělské produkce, zdravější výživy, dobrých životních podmínek zvířat a snížení potravinového odpadu. SZP by měla i nadále podporovat produkci se specifickými a hodnotnými vlastnostmi a zároveň pomáhat zemědělcům proaktivně přizpůsobovat jejich produkci signálům trhu a poptávce spotřebitelů.

| (36) | S ohledem na rozsah reformy, která je nezbytná k dosažení sledovaných cílů a reakci na nastolené obavy, je vhodné stanovit nový právní rámec v jediném nařízení, které se vztahuje na podporu Unie financovanou z Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF) a Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a nahrazuje stávající úpravu stanovenou v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 (10) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013 (11). |
| --- | --- |

(36)

S ohledem na rozsah reformy, která je nezbytná k dosažení sledovaných cílů a reakci na nastolené obavy, je vhodné stanovit nový právní rámec v jediném nařízení, které se vztahuje na podporu Unie financovanou z Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF) a Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a nahrazuje stávající úpravu stanovenou v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 (10) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013 (11).

| (37) | Tímto nařízením by měla být stanovena pravidla, jež se použijí pro unijní podporu financovanou z EZZF a EZFRV a poskytovanou ve formě typů intervencí specifikovaných ve strategických plánech SZP vypracovaných členskými státy a schválených Komisí. |
| --- | --- |

(37)

Tímto nařízením by měla být stanovena pravidla, jež se použijí pro unijní podporu financovanou z EZZF a EZFRV a poskytovanou ve formě typů intervencí specifikovaných ve strategických plánech SZP vypracovaných členskými státy a schválených Komisí.

| (38) | S cílem zajistit, aby Unie dokázala dodržovat své mezinárodní závazky ohledně vnitrostátní podpory stanovené v Dohodě WTO o zemědělství, měly by některé typy intervencí stanovené v tomto nařízení být i nadále oznamovány jako zelená skupina podpor (tzv. green box), která nemá žádné nebo má nanejvýše minimální účinky na produkci spočívající v narušení obchodu, nebo by měly být oznamovány jako modrá skupina podpor (tzv. „blue box“) poskytovaných v rámci programů omezujících produkci, a je tudíž vyňata ze závazků týkajících se snižování. Ačkoli jsou již ustanovení tohoto nařízení pro takové typy intervencí v souladu s požadavky zelené skupiny podpor, jak jsou stanoveny v příloze 2 Dohody WTO o zemědělství, nebo s požadavky modré skupiny podpor stanovenými v článku 6.5 uvedené dohody, mělo by být zajištěno, aby intervence plánované členskými státy v jejich strategických plánech SZP u těchto typů intervencí byly i nadále v souladu s těmito požadavky. Zejména zvláštní podpora pro bavlnu v tomto nařízení by měla být nadále koncipována tak, aby byla v souladu s ustanoveními modré skupiny podpor. |
| --- | --- |

(38)

S cílem zajistit, aby Unie dokázala dodržovat své mezinárodní závazky ohledně vnitrostátní podpory stanovené v Dohodě WTO o zemědělství, měly by některé typy intervencí stanovené v tomto nařízení být i nadále oznamovány jako zelená skupina podpor (tzv. green box), která nemá žádné nebo má nanejvýše minimální účinky na produkci spočívající v narušení obchodu, nebo by měly být oznamovány jako modrá skupina podpor (tzv. „blue box“) poskytovaných v rámci programů omezujících produkci, a je tudíž vyňata ze závazků týkajících se snižování. Ačkoli jsou již ustanovení tohoto nařízení pro takové typy intervencí v souladu s požadavky zelené skupiny podpor, jak jsou stanoveny v příloze 2 Dohody WTO o zemědělství, nebo s požadavky modré skupiny podpor stanovenými v článku 6.5 uvedené dohody, mělo by být zajištěno, aby intervence plánované členskými státy v jejich strategických plánech SZP u těchto typů intervencí byly i nadále v souladu s těmito požadavky. Zejména zvláštní podpora pro bavlnu v tomto nařízení by měla být nadále koncipována tak, aby byla v souladu s ustanoveními modré skupiny podpor.

| (39) | Mělo by být zajištěno, aby intervence, včetně podpory příjmu vázané na produkci, byly v souladu s mezinárodními závazky Unie. To zahrnuje požadavky memoranda o porozumění mezi Evropským hospodářským společenstvím a Spojenými státy americkými o olejnatých semenech v rámci GATT (12) ve znění platném po změnách oddělené základní plochy pro olejnatá semena v Unii následujících po změnách ve složení Unie. |
| --- | --- |

(39)

Mělo by být zajištěno, aby intervence, včetně podpory příjmu vázané na produkci, byly v souladu s mezinárodními závazky Unie. To zahrnuje požadavky memoranda o porozumění mezi Evropským hospodářským společenstvím a Spojenými státy americkými o olejnatých semenech v rámci GATT (12) ve znění platném po změnách oddělené základní plochy pro olejnatá semena v Unii následujících po změnách ve složení Unie.

| (40) | Informace o výkonnosti SZP a posouzení této výkonnosti na základě provádění strategických plánů SZP budou zohledněny v rámci pravidelných posouzení, která provádí Evropská komise a jež se týkají soudržnosti politik ve prospěch udržitelného rozvoje, jež jsou zřízeny na základě Agendy pro udržitelný rozvoj 2030. |
| --- | --- |

(40)

Informace o výkonnosti SZP a posouzení této výkonnosti na základě provádění strategických plánů SZP budou zohledněny v rámci pravidelných posouzení, která provádí Evropská komise a jež se týkají soudržnosti politik ve prospěch udržitelného rozvoje, jež jsou zřízeny na základě Agendy pro udržitelný rozvoj 2030.

| (41) | V návaznosti na předchozí systém podmíněnosti realizovaný do roku 2022 se dle nového systému podmíněnosti váže plné čerpání podpory SZP na to, že zemědělci a jiní příjemci dodržují základní standardy v oblasti životního prostředí, změny klimatu, veřejného zdraví, zdraví rostlin a dobrých životních podmínek zvířat. Základní standardy ve zjednodušené podobě zahrnují seznam povinných požadavků na hospodaření a standardy pro dobrý zemědělský a environmentální stav půdy (dále jen „standardy DZES“). Uvedené základní standardy by měly lépe zohledňovat výzvy v oblasti životního prostředí a klimatu a novou strukturu environmentálních prvků SZP, a zajistit tak vyšší úroveň ambicí v oblasti ochrany životního prostředí a klimatu stanovenou ve sdělení Komise s názvem „Budoucnost potravinářství a zemědělství“ a ve víceletém finančním rámci na roky 2021 až 2027, stanoveném v nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093 (13). |
| --- | --- |

(41)

V návaznosti na předchozí systém podmíněnosti realizovaný do roku 2022 se dle nového systému podmíněnosti váže plné čerpání podpory SZP na to, že zemědělci a jiní příjemci dodržují základní standardy v oblasti životního prostředí, změny klimatu, veřejného zdraví, zdraví rostlin a dobrých životních podmínek zvířat. Základní standardy ve zjednodušené podobě zahrnují seznam povinných požadavků na hospodaření a standardy pro dobrý zemědělský a environmentální stav půdy (dále jen „standardy DZES“). Uvedené základní standardy by měly lépe zohledňovat výzvy v oblasti životního prostředí a klimatu a novou strukturu environmentálních prvků SZP, a zajistit tak vyšší úroveň ambicí v oblasti ochrany životního prostředí a klimatu stanovenou ve sdělení Komise s názvem „Budoucnost potravinářství a zemědělství“ a ve víceletém finančním rámci na roky 2021 až 2027, stanoveném v nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093 (13).

| (42) | Cílem podmíněnosti je přispět k rozvoji udržitelného zemědělství prostřednictvím zvyšování povědomí příjemců o potřebě být v souladu s uvedenými základními standardy. Jejím cílem je rovněž zajistit, aby SZP více naplňovala očekávání společnosti tím, že se zlepší konzistentnost SZP s cíli v oblasti životního prostředí, veřejného zdraví, zdraví rostlin a dobrých životních podmínek zvířat. Podmíněnost by také měla být nedílnou součástí struktury environmentálních prvků SZP jako součást východiska pro ambicióznější závazky týkající se oblasti životního prostředí a klimatu a měla by být důsledně uplatňována po celé Unii. Členské státy by měly zajistit uplatňování přiměřených, účinných a odrazujících sankcí v souladu s nařízením (EU).2021/2116 u zemědělců a jiných příjemců, kteří tyto požadavky nesplňují. |
| --- | --- |

(42)

Cílem podmíněnosti je přispět k rozvoji udržitelného zemědělství prostřednictvím zvyšování povědomí příjemců o potřebě být v souladu s uvedenými základními standardy. Jejím cílem je rovněž zajistit, aby SZP více naplňovala očekávání společnosti tím, že se zlepší konzistentnost SZP s cíli v oblasti životního prostředí, veřejného zdraví, zdraví rostlin a dobrých životních podmínek zvířat. Podmíněnost by také měla být nedílnou součástí struktury environmentálních prvků SZP jako součást východiska pro ambicióznější závazky týkající se oblasti životního prostředí a klimatu a měla by být důsledně uplatňována po celé Unii. Členské státy by měly zajistit uplatňování přiměřených, účinných a odrazujících sankcí v souladu s nařízením (EU).2021/2116 u zemědělců a jiných příjemců, kteří tyto požadavky nesplňují.

| (43) | Cílem rámce standardů DZES je přispět ke zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně, k řešení výzev v oblasti vody, k ochraně a kvalitě půdy a k ochraně a kvalitě biologické rozmanitosti. Rámec je třeba zdokonalit tak, aby zohlednil především postupy stanovené do roku 2022 v rámci ekologizace přímých plateb, zmírňování změny klimatu a potřebu zlepšit udržitelnost zemědělských podniků a jejich příspěvek k biologické rozmanitosti. Uznává se, že každý standard DZES přispívá k dosažení více cílů. Za účelem provádění rámce standardů by měly členské státy stanovit vnitrostátní standard pro každý standard stanovený na úrovni Unie a zohlednit přitom specifické vlastnosti dotčené oblasti včetně půdních a klimatických podmínek, stávající podmínky v zemědělství, zemědělské postupy, velikost a struktury zemědělských podniků, využití půdy a specifika nejvzdálenějších regionů. Členské státy by měly mít možnost stanovit jiné vnitrostátní standardy, které souvisejí s hlavními cíli standardů DZES, aby zlepšily výsledky v oblasti životního prostředí a klimatu dosahované za pomoci rámce standardů DZES. S ohledem na stávající postupy v rámci systému ekologického zemědělství by se ekologickým zemědělcům neměly ukládat žádné další požadavky týkající se střídání plodin. Dále, pokud jde o standardy týkající se střídání plodin a minimálního podílu orné půdy pro účely biologické rozmanitosti, členské státy by měly být s to zvážit určité výjimky s cílem předejít nadměrné zátěži pro menší zemědělské podniky nebo vyloučit některé zemědělské podniky, které již cíl standardů DZES splňují, neboť jimi obhospodařovaná půda je ve značné míře pokryta travnatými porosty, luskovinami nebo ji tvoří plochy ponechané ladem. Výjimka by měla být rovněž poskytnuta, pokud jde o požadavek biologické rozmanitosti spočívající v minimálním podílu orné půdy v případě převážně zalesněných členských států. |
| --- | --- |

(43)

Cílem rámce standardů DZES je přispět ke zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně, k řešení výzev v oblasti vody, k ochraně a kvalitě půdy a k ochraně a kvalitě biologické rozmanitosti. Rámec je třeba zdokonalit tak, aby zohlednil především postupy stanovené do roku 2022 v rámci ekologizace přímých plateb, zmírňování změny klimatu a potřebu zlepšit udržitelnost zemědělských podniků a jejich příspěvek k biologické rozmanitosti. Uznává se, že každý standard DZES přispívá k dosažení více cílů. Za účelem provádění rámce standardů by měly členské státy stanovit vnitrostátní standard pro každý standard stanovený na úrovni Unie a zohlednit přitom specifické vlastnosti dotčené oblasti včetně půdních a klimatických podmínek, stávající podmínky v zemědělství, zemědělské postupy, velikost a struktury zemědělských podniků, využití půdy a specifika nejvzdálenějších regionů. Členské státy by měly mít možnost stanovit jiné vnitrostátní standardy, které souvisejí s hlavními cíli standardů DZES, aby zlepšily výsledky v oblasti životního prostředí a klimatu dosahované za pomoci rámce standardů DZES. S ohledem na stávající postupy v rámci systému ekologického zemědělství by se ekologickým zemědělcům neměly ukládat žádné další požadavky týkající se střídání plodin. Dále, pokud jde o standardy týkající se střídání plodin a minimálního podílu orné půdy pro účely biologické rozmanitosti, členské státy by měly být s to zvážit určité výjimky s cílem předejít nadměrné zátěži pro menší zemědělské podniky nebo vyloučit některé zemědělské podniky, které již cíl standardů DZES splňují, neboť jimi obhospodařovaná půda je ve značné míře pokryta travnatými porosty, luskovinami nebo ji tvoří plochy ponechané ladem. Výjimka by měla být rovněž poskytnuta, pokud jde o požadavek biologické rozmanitosti spočívající v minimálním podílu orné půdy v případě převážně zalesněných členských států.

| (44) | K tomu, aby se povinné požadavky na hospodaření (dále jen „PPH“) uplatňovaly na úrovni zemědělských podniků a zajistilo se rovné zacházení se zemědělci, je třeba, aby je členské státy plně uplatnily. S cílem zajistit konzistentnost pravidel týkajících se podmíněnosti při zvyšování udržitelnosti politiky by měly PPH zahrnovat hlavní právní předpisy Unie týkající se životního prostředí, veřejného zdraví, zdraví rostlin a dobrých životních podmínek zvířat, jak jsou prováděny na vnitrostátní úrovni, z nichž vyplývají pro jednotlivé zemědělce a jiné příjemce přesně stanovené povinnosti, včetně povinností vyplývajících ze směrnice Rady 92/43/EHS (14) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES (15) nebo směrnice Rady 91/676/EHS (16). Za účelem navázání na společné prohlášení Evropského parlamentu a Rady připojené k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 (17) by relevantní ustanovení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (18) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/128/ES (19) měla být zahrnuta jako PPH do oblasti působnosti podmíněnosti a seznam standardů DZES by měl být odpovídajícím způsobem přizpůsoben. |
| --- | --- |

(44)

K tomu, aby se povinné požadavky na hospodaření (dále jen „PPH“) uplatňovaly na úrovni zemědělských podniků a zajistilo se rovné zacházení se zemědělci, je třeba, aby je členské státy plně uplatnily. S cílem zajistit konzistentnost pravidel týkajících se podmíněnosti při zvyšování udržitelnosti politiky by měly PPH zahrnovat hlavní právní předpisy Unie týkající se životního prostředí, veřejného zdraví, zdraví rostlin a dobrých životních podmínek zvířat, jak jsou prováděny na vnitrostátní úrovni, z nichž vyplývají pro jednotlivé zemědělce a jiné příjemce přesně stanovené povinnosti, včetně povinností vyplývajících ze směrnice Rady 92/43/EHS (14) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES (15) nebo směrnice Rady 91/676/EHS (16). Za účelem navázání na společné prohlášení Evropského parlamentu a Rady připojené k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 (17) by relevantní ustanovení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES (18) a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/128/ES (19) měla být zahrnuta jako PPH do oblasti působnosti podmíněnosti a seznam standardů DZES by měl být odpovídajícím způsobem přizpůsoben.

| (45) | S cílem přispět k rozvoji sociálně udržitelného zemědělství prostřednictvím zvyšování povědomí příjemců podpory poskytované v rámci SZP o pracovních a sociálních normách by měl být zaveden nový mechanismus zahrnující sociální aspekty. |
| --- | --- |

(45)

S cílem přispět k rozvoji sociálně udržitelného zemědělství prostřednictvím zvyšování povědomí příjemců podpory poskytované v rámci SZP o pracovních a sociálních normách by měl být zaveden nový mechanismus zahrnující sociální aspekty.

| (46) | V rámci uvedeného mechanismu by mělo být plné čerpání přímých plateb v rámci SZP a plateb za závazky hospodaření týkající se oblastí životního prostředí, klimatu a jiných oblastí, plateb za přírodní omezení nebo jiná omezení specifická pro určité oblasti a plateb za znevýhodnění specifická pro konkrétní oblasti vyplývající z určitých závazných požadavků provázáno s dodržováním základních standardů, které se týkají pracovních podmínek a podmínek zaměstnávání pro pracovníky v zemědělství a bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, ze strany zemědělců a jiných příjemců, a to zejména určitých standardů podle směrnice Rady 89/391/EHS (20) a směrnic Evropského parlamentu a Rady 2009/104/ES (21) a (EU) 2019/1152 (22). Komise by měla do roku 2025 posoudit proveditelnost zahrnutí čl. 7 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 492/2011 (23) a v případě potřeby předložit legislativní návrh za tímto účelem. |
| --- | --- |

(46)

V rámci uvedeného mechanismu by mělo být plné čerpání přímých plateb v rámci SZP a plateb za závazky hospodaření týkající se oblastí životního prostředí, klimatu a jiných oblastí, plateb za přírodní omezení nebo jiná omezení specifická pro určité oblasti a plateb za znevýhodnění specifická pro konkrétní oblasti vyplývající z určitých závazných požadavků provázáno s dodržováním základních standardů, které se týkají pracovních podmínek a podmínek zaměstnávání pro pracovníky v zemědělství a bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, ze strany zemědělců a jiných příjemců, a to zejména určitých standardů podle směrnice Rady 89/391/EHS (20) a směrnic Evropského parlamentu a Rady 2009/104/ES (21) a (EU) 2019/1152 (22). Komise by měla do roku 2025 posoudit proveditelnost zahrnutí čl. 7 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 492/2011 (23) a v případě potřeby předložit legislativní návrh za tímto účelem.

| (47) | Členské státy by měly zajistit uplatňování přiměřených, účinných a odrazujících sankcí v souladu s nařízením (EU) 2021/2116 u zemědělců a jiných příjemců, kteří uvedené standardy nesplňují. Z důvodu zásady nezávislosti soudnictví nelze uložit soudním systémům jiné konkrétní požadavky na to, jak mají být přijímána soudní rozhodnutí a odsouzení, než jsou požadavky stanovené v právních předpisech, o které se taková rozhodnutí či odsouzení opírají. |
| --- | --- |

(47)

Členské státy by měly zajistit uplatňování přiměřených, účinných a odrazujících sankcí v souladu s nařízením (EU) 2021/2116 u zemědělců a jiných příjemců, kteří uvedené standardy nesplňují. Z důvodu zásady nezávislosti soudnictví nelze uložit soudním systémům jiné konkrétní požadavky na to, jak mají být přijímána soudní rozhodnutí a odsouzení, než jsou požadavky stanovené v právních předpisech, o které se taková rozhodnutí či odsouzení opírají.

| (48) | Při vytváření mechanismu sociální podmíněnosti je třeba náležitě zohlednit různé vnitrostátní rámce, aby bylo respektováno právo členských států na vymezení základních zásad jejich vnitrostátních sociálních a pracovněprávních systémů. Měla by proto být zohledněna volba členského státu, pokud jde o metody vymáhání, kolektivní vyjednávání a úlohu sociálních partnerů, a to případně i při provádění směrnic v sociální oblasti a v oblasti zaměstnanosti. Měly by být respektovány vnitrostátní modely trhu práce a autonomie sociálních partnerů. Toto nařízení by nemělo ukládat sociálním partnerům ani členským státům žádné povinnosti týkající se vymáhání nebo kontrol v oblastech, za něž jsou podle vnitrostátních modelů trhu práce odpovědní sociální partneři. |
| --- | --- |

(48)

Při vytváření mechanismu sociální podmíněnosti je třeba náležitě zohlednit různé vnitrostátní rámce, aby bylo respektováno právo členských států na vymezení základních zásad jejich vnitrostátních sociálních a pracovněprávních systémů. Měla by proto být zohledněna volba členského státu, pokud jde o metody vymáhání, kolektivní vyjednávání a úlohu sociálních partnerů, a to případně i při provádění směrnic v sociální oblasti a v oblasti zaměstnanosti. Měly by být respektovány vnitrostátní modely trhu práce a autonomie sociálních partnerů. Toto nařízení by nemělo ukládat sociálním partnerům ani členským státům žádné povinnosti týkající se vymáhání nebo kontrol v oblastech, za něž jsou podle vnitrostátních modelů trhu práce odpovědní sociální partneři.

| (49) | Vzhledem k tomu, že je složité vytvářet na vnitrostátní úrovni systémy, které respektují autonomii a specifičnost vnitrostátních systémů, by měly mít členské státy možnost rozhodnout, že začnou sociální podmíněnost uplatňovat k pozdějšímu datu, nejpozději v každém případě však od 1. ledna 2025. |
| --- | --- |

(49)

Vzhledem k tomu, že je složité vytvářet na vnitrostátní úrovni systémy, které respektují autonomii a specifičnost vnitrostátních systémů, by měly mít členské státy možnost rozhodnout, že začnou sociální podmíněnost uplatňovat k pozdějšímu datu, nejpozději v každém případě však od 1. ledna 2025.

| (50) | Členské státy by měly zajistit, aby existovaly poradenské služby uzpůsobené jednotlivým druhům produkce za účelem vylepšení udržitelného hospodaření a celkové výkonnosti zemědělských a venkovských podniků a zahrnující ekonomický, environmentální a sociální rozměr a za účelem identifikace nezbytných zlepšení týkajících se všech opatření na úrovni zemědělských podniků stanovených ve strategických plánech SZP, včetně digitalizace. Poradenské služby pro zemědělství by měly zemědělcům a dalším příjemcům podpory v rámci SZP pomáhat k většímu povědomí o vztazích mezi řízením zemědělského podniku a obhospodařováním půdy na jedné straně a o některých standardech, požadavcích a informacích, týkajících se mimo jiné ochrany životního prostředí a klimatu, na straně druhé. Seznam těchto standardů, požadavků a informací zahrnuje standardy, které se vztahují na zemědělce a další příjemce v rámci SZP včetně družstev nebo jsou pro ně nezbytné a jsou stanovené ve strategickém plánu SZP, jakož i standardy, které vyplývají z právních předpisů týkajících se vody, udržitelného používání pesticidů, hospodaření s živinami a iniciativ zaměřených na eliminaci antimikrobiální rezistence. Poradenství by mělo být rovněž k dispozici, pokud jde o řízení rizik a podporu inovací za účelem přípravy a realizace nových projektů operačních skupin evropského inovačního partnerství a zároveň by mělo zachycovat a využívat inovativní myšlenky na místní úrovni. Za účelem zvýšení kvality a efektivity poradenství by členské státy měly začlenit do zemědělského znalostního a inovačního systému (AKIS) všechny veřejné a soukromé poradce a poradenské sítě, aby bylo možné poskytovat aktuální vědeckotechnické informace získané prostřednictvím výzkumu a inovací. |
| --- | --- |

(50)

Členské státy by měly zajistit, aby existovaly poradenské služby uzpůsobené jednotlivým druhům produkce za účelem vylepšení udržitelného hospodaření a celkové výkonnosti zemědělských a venkovských podniků a zahrnující ekonomický, environmentální a sociální rozměr a za účelem identifikace nezbytných zlepšení týkajících se všech opatření na úrovni zemědělských podniků stanovených ve strategických plánech SZP, včetně digitalizace. Poradenské služby pro zemědělství by měly zemědělcům a dalším příjemcům podpory v rámci SZP pomáhat k většímu povědomí o vztazích mezi řízením zemědělského podniku a obhospodařováním půdy na jedné straně a o některých standardech, požadavcích a informacích, týkajících se mimo jiné ochrany životního prostředí a klimatu, na straně druhé. Seznam těchto standardů, požadavků a informací zahrnuje standardy, které se vztahují na zemědělce a další příjemce v rámci SZP včetně družstev nebo jsou pro ně nezbytné a jsou stanovené ve strategickém plánu SZP, jakož i standardy, které vyplývají z právních předpisů týkajících se vody, udržitelného používání pesticidů, hospodaření s živinami a iniciativ zaměřených na eliminaci antimikrobiální rezistence. Poradenství by mělo být rovněž k dispozici, pokud jde o řízení rizik a podporu inovací za účelem přípravy a realizace nových projektů operačních skupin evropského inovačního partnerství a zároveň by mělo zachycovat a využívat inovativní myšlenky na místní úrovni. Za účelem zvýšení kvality a efektivity poradenství by členské státy měly začlenit do zemědělského znalostního a inovačního systému (AKIS) všechny veřejné a soukromé poradce a poradenské sítě, aby bylo možné poskytovat aktuální vědeckotechnické informace získané prostřednictvím výzkumu a inovací.

| (51) | Za účelem podpory agronomické i environmentální výkonnosti zemědělských podniků by měly být s pomocí specializovaného elektronického nástroje pro udržitelnost zemědělských podniků, který dají členské státy jednotlivým zemědělcům k dispozici, poskytovány informace o hospodaření s živinami se zaměřením na dusík a fosfát, tedy na živiny, které mohou být z environmentálního hlediska mimořádně problematické, a vyžadují tudíž zvláštní pozornost. Nástroj pro udržitelnost zemědělských podniků by měl poskytovat podporu rozhodování na úrovni zemědělského podniku. S cílem zajistit rovné podmínky pro všechny zemědělce a v rámci celé Unie by Komise měla být s to poskytovat členským státům podporu při koncipování nástroje pro udržitelnost zemědělských podniků. |
| --- | --- |

(51)

Za účelem podpory agronomické i environmentální výkonnosti zemědělských podniků by měly být s pomocí specializovaného elektronického nástroje pro udržitelnost zemědělských podniků, který dají členské státy jednotlivým zemědělcům k dispozici, poskytovány informace o hospodaření s živinami se zaměřením na dusík a fosfát, tedy na živiny, které mohou být z environmentálního hlediska mimořádně problematické, a vyžadují tudíž zvláštní pozornost. Nástroj pro udržitelnost zemědělských podniků by měl poskytovat podporu rozhodování na úrovni zemědělského podniku. S cílem zajistit rovné podmínky pro všechny zemědělce a v rámci celé Unie by Komise měla být s to poskytovat členským státům podporu při koncipování nástroje pro udržitelnost zemědělských podniků.

| (52) | S cílem lépe informovat zemědělce o povinnostech, které mají ve vztahu ke svým pracovníkům, pokud jde o sociální rozměr SZP, a poskytnout jim kvalitnější poradenství ohledně těchto povinností, je třeba, aby poradenské služby pro zemědělství informovaly o požadavcích na písemné poskytování informací podle článku 4 směrnice (EU) 2019/1152 a o normách v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, které se vztahují na zemědělské podniky. |
| --- | --- |

(52)

S cílem lépe informovat zemědělce o povinnostech, které mají ve vztahu ke svým pracovníkům, pokud jde o sociální rozměr SZP, a poskytnout jim kvalitnější poradenství ohledně těchto povinností, je třeba, aby poradenské služby pro zemědělství informovaly o požadavcích na písemné poskytování informací podle článku 4 směrnice (EU) 2019/1152 a o normách v oblasti bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, které se vztahují na zemědělské podniky.

| (53) | Za účelem zajištění spravedlivějšího rozdělování podpory příjmu by členské státy měly mít možnost snížit částky přímých plateb přesahující určitý limit, nebo stanovit jejich horní mez a rozdíl by měl být buďto použit na přímé platby oddělené od produkce, a to přednostně na doplňkovou redistributivní podporu příjmu pro udržitelnost, nebo by měl být převeden do EZFRV. S cílem předejít negativním účinkům na zaměstnanost by členské státy měly mít možnost zohlednit při používání tohoto mechanismu pracovní sílu. |
| --- | --- |

(53)

Za účelem zajištění spravedlivějšího rozdělování podpory příjmu by členské státy měly mít možnost snížit částky přímých plateb přesahující určitý limit, nebo stanovit jejich horní mez a rozdíl by měl být buďto použit na přímé platby oddělené od produkce, a to přednostně na doplňkovou redistributivní podporu příjmu pro udržitelnost, nebo by měl být převeden do EZFRV. S cílem předejít negativním účinkům na zaměstnanost by členské státy měly mít možnost zohlednit při používání tohoto mechanismu pracovní sílu.

| (54) | Aby se zamezilo nadměrné administrativní zátěži způsobené správou velkého počtu plateb malých částek a aby se zajistil efektivní příspěvek podpory k dosažení cílů SZP, k nimž přímé platby přispívají, měly by členské státy ve svých strategických plánech SZP stanovit požadavky na minimální plochu nebo minimální částku související s podporou pro získání přímých plateb. Pokud se členské státy rozhodnou udělit podporu příjmu na produkci v živočišné výrobě, která má být poskytována na zvíře, měly by vždy stanovit prahovou hodnotu v podobě minimální částky, aby se zamezilo penalizaci zemědělců, kteří jsou pro tuto podporu způsobilí, ale jejichž plocha dané prahové hodnoty nedosahuje. Vzhledem k velmi specifické struktuře zemědělství na menších ostrovech v Egejském moři by Řecko mělo mít možnost rozhodnout, zda je třeba v této oblasti nějakou minimální prahovou hodnotu uplatňovat. |
| --- | --- |

(54)

Aby se zamezilo nadměrné administrativní zátěži způsobené správou velkého počtu plateb malých částek a aby se zajistil efektivní příspěvek podpory k dosažení cílů SZP, k nimž přímé platby přispívají, měly by členské státy ve svých strategických plánech SZP stanovit požadavky na minimální plochu nebo minimální částku související s podporou pro získání přímých plateb. Pokud se členské státy rozhodnou udělit podporu příjmu na produkci v živočišné výrobě, která má být poskytována na zvíře, měly by vždy stanovit prahovou hodnotu v podobě minimální částky, aby se zamezilo penalizaci zemědělců, kteří jsou pro tuto podporu způsobilí, ale jejichž plocha dané prahové hodnoty nedosahuje. Vzhledem k velmi specifické struktuře zemědělství na menších ostrovech v Egejském moři by Řecko mělo mít možnost rozhodnout, zda je třeba v této oblasti nějakou minimální prahovou hodnotu uplatňovat.

| (55) | S ohledem na to, jak významná je účast zemědělců na nástrojích řízení rizik, by členské státy měly mít možnost vyčlenit určité procento přímých plateb na podporu příspěvků pro zemědělce na tyto nástroje. |
| --- | --- |

(55)

S ohledem na to, jak významná je účast zemědělců na nástrojích řízení rizik, by členské státy měly mít možnost vyčlenit určité procento přímých plateb na podporu příspěvků pro zemědělce na tyto nástroje.

| (56) | S cílem zaručit minimální výši podpory zemědělského příjmu pro všechny aktivní zemědělce a dodržet cíl spočívající v zajištění odpovídající životní úrovně zemědělského obyvatelstva, který je stanoven v čl. 39 odst. 1 písm. b) Smlouvy o fungování EU, by měla být na základě plochy stanovena roční platba oddělená od produkce, a to jako typ intervence s názvem „základní podpora příjmu pro udržitelnost“. Za účelem lepšího zacílení uvedené podpory by mělo být umožněno rozlišování částek těchto plateb podle jednotlivých skupin území na základě socioekonomických nebo agronomických podmínek, nebo jejich snížení s přihlédnutím k jiným intervencím. S cílem předcházet negativním dopadům na příjmy zemědělců by členské státy měly mít možnost uplatňovat základní podporu příjmu pro udržitelnost na základě platebních nároků. V takovém případě by hodnota platebních nároků před jakýmkoli dalším sbližováním měla být úměrná jejich hodnotě stanovené v rámci režimů základních plateb podle nařízení (EU) č. 1307/2013, přičemž je třeba přihlédnout k platbám na zemědělské postupy příznivé pro klima a životní prostředí. Členské státy by rovněž měly dosáhnout dalšího sbližování, aby se nadále postupně posouvaly od hodnot dosahovaných v minulosti. |
| --- | --- |

(56)

S cílem zaručit minimální výši podpory zemědělského příjmu pro všechny aktivní zemědělce a dodržet cíl spočívající v zajištění odpovídající životní úrovně zemědělského obyvatelstva, který je stanoven v čl. 39 odst. 1 písm. b) Smlouvy o fungování EU, by měla být na základě plochy stanovena roční platba oddělená od produkce, a to jako typ intervence s názvem „základní podpora příjmu pro udržitelnost“. Za účelem lepšího zacílení uvedené podpory by mělo být umožněno rozlišování částek těchto plateb podle jednotlivých skupin území na základě socioekonomických nebo agronomických podmínek, nebo jejich snížení s přihlédnutím k jiným intervencím. S cílem předcházet negativním dopadům na příjmy zemědělců by členské státy měly mít možnost uplatňovat základní podporu příjmu pro udržitelnost na základě platebních nároků. V takovém případě by hodnota platebních nároků před jakýmkoli dalším sbližováním měla být úměrná jejich hodnotě stanovené v rámci režimů základních plateb podle nařízení (EU) č. 1307/2013, přičemž je třeba přihlédnout k platbám na zemědělské postupy příznivé pro klima a životní prostředí. Členské státy by rovněž měly dosáhnout dalšího sbližování, aby se nadále postupně posouvaly od hodnot dosahovaných v minulosti.

| (57) | Při poskytování přímých plateb oddělených od produkce na základě systému platebních nároků by členské státy měly i nadále spravovat vnitrostátní rezervu nebo rezervy na každou skupinu území. Takové rezervy by měly být prioritně použity pro mladé zemědělce a nové zemědělce. Za účelem zaručení hladkého fungování systému jsou také nezbytná pravidla týkající se používání a převodu platebních nároků. |
| --- | --- |

(57)

Při poskytování přímých plateb oddělených od produkce na základě systému platebních nároků by členské státy měly i nadále spravovat vnitrostátní rezervu nebo rezervy na každou skupinu území. Takové rezervy by měly být prioritně použity pro mladé zemědělce a nové zemědělce. Za účelem zaručení hladkého fungování systému jsou také nezbytná pravidla týkající se používání a převodu platebních nároků.

| (58) | Malé zemědělské podniky zůstávají základním kamenem unijního zemědělství, protože hrají stěžejní úlohu v podpoře zaměstnanosti na venkově a přispívají k územnímu rozvoji. Za účelem prosazování vyváženějšího rozdělování podpory a snižování administrativní zátěže příjemců malých částek by měly mít členské státy možnost navrhnout specifickou intervenci pro malé zemědělce nahrazující ostatní intervence formou přímých plateb. S cílem zajistit lepší zacílení této podpory by měla existovat možnost rozlišení platby. Aby měli malí zemědělci možnost zvolit si systém, který nejlépe vyhovuje jejich potřebám, měla by být účast zemědělců na intervenci volitelná. |
| --- | --- |

(58)

Malé zemědělské podniky zůstávají základním kamenem unijního zemědělství, protože hrají stěžejní úlohu v podpoře zaměstnanosti na venkově a přispívají k územnímu rozvoji. Za účelem prosazování vyváženějšího rozdělování podpory a snižování administrativní zátěže příjemců malých částek by měly mít členské státy možnost navrhnout specifickou intervenci pro malé zemědělce nahrazující ostatní intervence formou přímých plateb. S cílem zajistit lepší zacílení této podpory by měla existovat možnost rozlišení platby. Aby měli malí zemědělci možnost zvolit si systém, který nejlépe vyhovuje jejich potřebám, měla by být účast zemědělců na intervenci volitelná.

| (59) | Vzhledem ke všeobecně uznávané nutnosti prosazovat vyváženější rozdělování podpory malým a středně velkým podnikům viditelným a měřitelným způsobem by členské státy měly uplatňovat doplňkovou redistributivní podporu příjmu pro udržitelnost a vyčlenit na takovou podporu alespoň 10 % finančního rámce pro přímé platby. Aby bylo možné tuto doplňkovou podporu lépe zacílit a s ohledem na rozdíly ve struktuře zemědělských podniků po celé Unii, členské státy by měly mít možnost poskytovat na různě velkou hektarovou plochu různé částky doplňkové podpory, jakož i rozlišit podporu podle regionální úrovně nebo podle stejných skupin území, jak jsou stanoveny v jejich strategických plánech SZP pro účely základní podpory příjmu pro udržitelnost. |
| --- | --- |

(59)

Vzhledem ke všeobecně uznávané nutnosti prosazovat vyváženější rozdělování podpory malým a středně velkým podnikům viditelným a měřitelným způsobem by členské státy měly uplatňovat doplňkovou redistributivní podporu příjmu pro udržitelnost a vyčlenit na takovou podporu alespoň 10 % finančního rámce pro přímé platby. Aby bylo možné tuto doplňkovou podporu lépe zacílit a s ohledem na rozdíly ve struktuře zemědělských podniků po celé Unii, členské státy by měly mít možnost poskytovat na různě velkou hektarovou plochu různé částky doplňkové podpory, jakož i rozlišit podporu podle regionální úrovně nebo podle stejných skupin území, jak jsou stanoveny v jejich strategických plánech SZP pro účely základní podpory příjmu pro udržitelnost.

| (60) | Členské státy jsou odpovědné za zajištění cíleného rozdělování přímých plateb a za posílení podpory příjmu pro ty, kteří to potřebují nejvíce. K dosažení uvedeného cíle mohou účinně přispět různé nástroje, jež mají členské státy k dispozici, včetně zastropování a postupného snižování plateb, jakož i intervence, jako jsou doplňková redistributivní podpora příjmu pro udržitelnost a platby pro malé zemědělce. Přehled úsilí členských států v tomto ohledu by měl být uveden v jejich strategických plánech SZP. Členské státy by měly mít možnost, aby se na základě potřeb, pokud jde o spravedlivější rozdělování přímých plateb, včetně potřeb založených na struktuře zemědělských podniků, rozhodly pro uplatňování povinné redistributivní platby a odpovídajícího minimálního procentního podílu nebo pro jiná vhodná opatření, včetně redistributivní platby s nižším procentním podílem. |
| --- | --- |

(60)

Členské státy jsou odpovědné za zajištění cíleného rozdělování přímých plateb a za posílení podpory příjmu pro ty, kteří to potřebují nejvíce. K dosažení uvedeného cíle mohou účinně přispět různé nástroje, jež mají členské státy k dispozici, včetně zastropování a postupného snižování plateb, jakož i intervence, jako jsou doplňková redistributivní podpora příjmu pro udržitelnost a platby pro malé zemědělce. Přehled úsilí členských států v tomto ohledu by měl být uveden v jejich strategických plánech SZP. Členské státy by měly mít možnost, aby se na základě potřeb, pokud jde o spravedlivější rozdělování přímých plateb, včetně potřeb založených na struktuře zemědělských podniků, rozhodly pro uplatňování povinné redistributivní platby a odpovídajícího minimálního procentního podílu nebo pro jiná vhodná opatření, včetně redistributivní platby s nižším procentním podílem.

| (61) | Zavádění a rozvoj nových hospodářských činností v odvětví zemědělství jsou pro mladé zemědělce finančně náročné a představují prvek, který je třeba zohlednit při navrhování intervenční strategie pro přidělování přímých plateb a jejich zacílení. Tento rozvoj je zásadní pro konkurenceschopnost zemědělského odvětví v Unii, a proto by mělo být členským státům umožněno zavést doplňkovou podporu příjmu pro mladé zemědělce. Tento typ intervencí by měl poskytovat mladým zemědělcům dodatečnou podporu příjmu po zahájení činnosti. Na základě svých posouzení potřeb by členské státy měly mít možnost rozhodnout o metodě výpočtu platby, buď na hektar, nebo formou jednorázové částky, která by mohla být omezena na maximální počet hektarů. Jelikož by se tato platba měla vztahovat pouze na počáteční období existence podniku, měla by být udělována pouze během maximální doby po předložení žádosti o podporu a krátce po počátečním zahájení činnosti. Pokud délka poskytování platby překročí rok 2027, členské státy by měly zajistit, aby na období po uvedeném roce nevznikla pro příjemce žádná právní očekávání. |
| --- | --- |

(61)

Zavádění a rozvoj nových hospodářských činností v odvětví zemědělství jsou pro mladé zemědělce finančně náročné a představují prvek, který je třeba zohlednit při navrhování intervenční strategie pro přidělování přímých plateb a jejich zacílení. Tento rozvoj je zásadní pro konkurenceschopnost zemědělského odvětví v Unii, a proto by mělo být členským státům umožněno zavést doplňkovou podporu příjmu pro mladé zemědělce. Tento typ intervencí by měl poskytovat mladým zemědělcům dodatečnou podporu příjmu po zahájení činnosti. Na základě svých posouzení potřeb by členské státy měly mít možnost rozhodnout o metodě výpočtu platby, buď na hektar, nebo formou jednorázové částky, která by mohla být omezena na maximální počet hektarů. Jelikož by se tato platba měla vztahovat pouze na počáteční období existence podniku, měla by být udělována pouze během maximální doby po předložení žádosti o podporu a krátce po počátečním zahájení činnosti. Pokud délka poskytování platby překročí rok 2027, členské státy by měly zajistit, aby na období po uvedeném roce nevznikla pro příjemce žádná právní očekávání.

| (62) | SZP by měla zajistit, aby členské státy zlepšily realizaci environmentálních cílů tím, že budou respektovat místní potřeby a reálnou situaci zemědělců. Členské státy by měly v rámci přímých plateb ve strategickém plánu SZP stanovit ekoschémata, která budou pro zemědělce dobrovolná a jež by měla být plně koordinována s ostatními relevantními intervencemi. Tato ekoschémata by měla být členskými státy určena jako platba poskytovaná buď s cílem poskytnout pobídky k poskytování veřejných statků prostřednictvím zemědělských postupů příznivých pro životní prostředí a klima a odměnit zemědělce za poskytování těchto statků, nebo jako kompenzace za uplatňování těchto postupů. V obou případech by měla cílit na vylepšení výkonnosti SZP týkající se oblasti životního prostředí a klimatu a měla by být následně vnímána tak, že jdou nad rámec povinných požadavků, které jsou stanoveny již v systému podmíněnosti. |
| --- | --- |

(62)

SZP by měla zajistit, aby členské státy zlepšily realizaci environmentálních cílů tím, že budou respektovat místní potřeby a reálnou situaci zemědělců. Členské státy by měly v rámci přímých plateb ve strategickém plánu SZP stanovit ekoschémata, která budou pro zemědělce dobrovolná a jež by měla být plně koordinována s ostatními relevantními intervencemi. Tato ekoschémata by měla být členskými státy určena jako platba poskytovaná buď s cílem poskytnout pobídky k poskytování veřejných statků prostřednictvím zemědělských postupů příznivých pro životní prostředí a klima a odměnit zemědělce za poskytování těchto statků, nebo jako kompenzace za uplatňování těchto postupů. V obou případech by měla cílit na vylepšení výkonnosti SZP týkající se oblasti životního prostředí a klimatu a měla by být následně vnímána tak, že jdou nad rámec povinných požadavků, které jsou stanoveny již v systému podmíněnosti.

| (63) | Ekoschémata by se zpravidla v zájmu zajištění jejich účinnosti měla vztahovat na alespoň dvě oblasti činností se zaměřením na klima, životní prostředí, dobré životní podmínky zvířat a na eliminaci antimikrobiální rezistence. Zatímco kompenzace by měly být založeny na vzniklých nákladech, ušlých příjmech a transakčních nákladech vyplývajících z uplatňovaných zemědělských postupů při zohlednění cílů stanovených v rámci ekoschémat, platby doplňkové k základní podpoře příjmu musí za stejným účelem odrážet úroveň ambicí uplatňovaných postupů. Členské státy by proto měly mít možnost stanovit ekoschémata pro zemědělské postupy uplatňované zemědělci v zemědělských oblastech, zejména pro zemědělské činnosti, ale i pro určité postupy, které jdou nad rámce zemědělských činností. Takové postupy mohou zahrnovat lepší obhospodařování trvalých pastvin a krajinných prvků, zavodňování odvodněných rašelinišť, paludikulturu a ekologické zemědělství. |
| --- | --- |

(63)

Ekoschémata by se zpravidla v zájmu zajištění jejich účinnosti měla vztahovat na alespoň dvě oblasti činností se zaměřením na klima, životní prostředí, dobré životní podmínky zvířat a na eliminaci antimikrobiální rezistence. Zatímco kompenzace by měly být založeny na vzniklých nákladech, ušlých příjmech a transakčních nákladech vyplývajících z uplatňovaných zemědělských postupů při zohlednění cílů stanovených v rámci ekoschémat, platby doplňkové k základní podpoře příjmu musí za stejným účelem odrážet úroveň ambicí uplatňovaných postupů. Členské státy by proto měly mít možnost stanovit ekoschémata pro zemědělské postupy uplatňované zemědělci v zemědělských oblastech, zejména pro zemědělské činnosti, ale i pro určité postupy, které jdou nad rámce zemědělských činností. Takové postupy mohou zahrnovat lepší obhospodařování trvalých pastvin a krajinných prvků, zavodňování odvodněných rašelinišť, paludikulturu a ekologické zemědělství.

| (64) | Ekologické zemědělství, jak je upraveno nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/848 (24), je zemědělský systém, který má potenciál podstatně přispět k dosažení řady specifických cílů SZP, a to zejména k dosažení specifických cílů v oblasti životního prostředí a klimatu. S ohledem na pozitivní účinky ekologického zemědělství na životní prostředí a klima by měly mít členské státy možnost vzít ekologické zemědělství v potaz zejména při vytváření ekoschémat pro zemědělské postupy a posoudit v této souvislosti výši podpory potřebnou pro zemědělskou půdu obhospodařovanou v rámci schématu ekologického zemědělství. |
| --- | --- |

(64)

Ekologické zemědělství, jak je upraveno nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/848 (24), je zemědělský systém, který má potenciál podstatně přispět k dosažení řady specifických cílů SZP, a to zejména k dosažení specifických cílů v oblasti životního prostředí a klimatu. S ohledem na pozitivní účinky ekologického zemědělství na životní prostředí a klima by měly mít členské státy možnost vzít ekologické zemědělství v potaz zejména při vytváření ekoschémat pro zemědělské postupy a posoudit v této souvislosti výši podpory potřebnou pro zemědělskou půdu obhospodařovanou v rámci schématu ekologického zemědělství.

| (65) | Členské státy by měly mít možnost stanovit ekoschémata coby „vstupní režimy“, která jsou jednou z podmínek uložených zemědělcům pro přijetí ambicióznějších závazků v oblasti životního prostředí, klimatu a dobrých životních podmínek zvířat v rámci rozvoje venkova. S cílem zajistit zjednodušení by měly být členské státy s to stanovit vylepšená ekoschémata. Členské státy by měly být rovněž s to stanovit ekoschémata na podporu postupů týkajících se dobrých životních podmínek zvířat a opatření, která eliminují antimikrobiální rezistenci. |
| --- | --- |

(65)

Členské státy by měly mít možnost stanovit ekoschémata coby „vstupní režimy“, která jsou jednou z podmínek uložených zemědělcům pro přijetí ambicióznějších závazků v oblasti životního prostředí, klimatu a dobrých životních podmínek zvířat v rámci rozvoje venkova. S cílem zajistit zjednodušení by měly být členské státy s to stanovit vylepšená ekoschémata. Členské státy by měly být rovněž s to stanovit ekoschémata na podporu postupů týkajících se dobrých životních podmínek zvířat a opatření, která eliminují antimikrobiální rezistenci.

| (66) | S cílem zajistit rovné podmínky pro zemědělce by měl být stanoven maximální příděl pro podporu příjmu vázanou na produkci v rámci přímých plateb, jež mohou členské státy udělit za účelem zvýšení konkurenceschopnosti, udržitelnosti nebo jakosti v určitých odvětvích a produkcích, které jsou obzvláště důležité ze společenských, ekonomických nebo environmentálních důvodů a potýkají se s určitými obtížemi. Při navrhování takových intervencí by členské státy měly vzít v potaz jejich potenciální dopad na vnitřní trh. |
| --- | --- |

(66)

S cílem zajistit rovné podmínky pro zemědělce by měl být stanoven maximální příděl pro podporu příjmu vázanou na produkci v rámci přímých plateb, jež mohou členské státy udělit za účelem zvýšení konkurenceschopnosti, udržitelnosti nebo jakosti v určitých odvětvích a produkcích, které jsou obzvláště důležité ze společenských, ekonomických nebo environmentálních důvodů a potýkají se s určitými obtížemi. Při navrhování takových intervencí by členské státy měly vzít v potaz jejich potenciální dopad na vnitřní trh.

| (67) | Jelikož se obecně uznává, že produkce bílkovinných plodin se v Unii potýká se závažnými obtížemi, není třeba, aby v případě intervencí na podporu příjmu vázanou na produkci zacílených na tyto plodiny byly tyto obtíže prokazovány. Členské státy by měly mít možnost použít dodatečnou část svého finančního stropu, který je k dispozici pro přímé platby, k poskytování podpory příjmu vázané na produkci specificky určené na podporu produkce bílkovinných plodin s cílem snížit deficit Unie v této oblasti. Dále by členské státy měly mít možnost podporovat v rámci podpory příjmu vázané na produkci směs luskovin a travin, pokud v takové směsi nadále převažují luskoviny. |
| --- | --- |

(67)

Jelikož se obecně uznává, že produkce bílkovinných plodin se v Unii potýká se závažnými obtížemi, není třeba, aby v případě intervencí na podporu příjmu vázanou na produkci zacílených na tyto plodiny byly tyto obtíže prokazovány. Členské státy by měly mít možnost použít dodatečnou část svého finančního stropu, který je k dispozici pro přímé platby, k poskytování podpory příjmu vázané na produkci specificky určené na podporu produkce bílkovinných plodin s cílem snížit deficit Unie v této oblasti. Dále by členské státy měly mít možnost podporovat v rámci podpory příjmu vázané na produkci směs luskovin a travin, pokud v takové směsi nadále převažují luskoviny.

| (68) | V souladu s cíli stanovenými v protokolu č. 4 o bavlně, který je přílohou aktu o přistoupení z roku 1979, je nezbytné pokračovat v „platbách za specifické plodiny“ na způsobilý hektar určený k pěstování bavlny, jakož i v podpoře mezioborových organizací v regionech produkujících bavlnu. Avšak vzhledem k tomu, že rozpočtový příděl pro bavlnu je fixní a nelze ho využít pro jiné účely, a protože právní základ pro platbu za specifické plodiny je stanoven ve Smlouvách, platba za bavlnu by neměla být součástí intervencí schválených ve strategickém plánu SZP a neměla by podléhat schvalování výkonnosti a přezkumu výkonnosti. V souladu s tím je proto třeba stanovit zvláštní pravidla i odchylky od tohoto nařízení a nařízení (EU) 2021/2116. V zájmu konzistentnosti je namístě tak učinit v tomto nařízení. |
| --- | --- |

(68)

V souladu s cíli stanovenými v protokolu č. 4 o bavlně, který je přílohou aktu o přistoupení z roku 1979, je nezbytné pokračovat v „platbách za specifické plodiny“ na způsobilý hektar určený k pěstování bavlny, jakož i v podpoře mezioborových organizací v regionech produkujících bavlnu. Avšak vzhledem k tomu, že rozpočtový příděl pro bavlnu je fixní a nelze ho využít pro jiné účely, a protože právní základ pro platbu za specifické plodiny je stanoven ve Smlouvách, platba za bavlnu by neměla být součástí intervencí schválených ve strategickém plánu SZP a neměla by podléhat schvalování výkonnosti a přezkumu výkonnosti. V souladu s tím je proto třeba stanovit zvláštní pravidla i odchylky od tohoto nařízení a nařízení (EU) 2021/2116. V zájmu konzistentnosti je namístě tak učinit v tomto nařízení.

| (69) | Je třeba, aby typy intervencí v určitých odvětvích přispívaly k dosahování cílů SZP a posilovaly synergii s jinými nástroji SZP. V souladu s modelem provádění by měly být na úrovni Unie stanoveny minimální požadavky týkající se obsahu a cílů takových typů intervencí v určitých odvětvích, a to s cílem zajistit rovné podmínky na vnitřním trhu a zabránit vzniku podmínek nerovné a nekalé soutěže. Členské státy by měly jejich zahrnutí do strategických plánů SZP odůvodnit a zajistit konzistentnost s jinými intervencemi na úrovni odvětví. Obecné typy intervencí, které mají být na úrovni Unie zavedeny, by měly být stanoveny pro odvětví ovoce a zeleniny, vína, včelařských produktů, olivového oleje a stolních oliv a chmele, jakož i pro další odvětví uvedená mezi odvětvími podle čl. 1 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 (25) a odvětví zahrnující produkty, jejichž seznam má být uveden v příloze tohoto nařízení, pro něž je stanovení specifických intervencí považováno za prospěšné pro dosažení některých nebo všech obecných a specifických cílů SZP sledovaných tímto nařízením. S ohledem na deficit Unie v oblasti bílkovinných plodin a na environmentální přínosy jejich produkce by na seznam produktů uvedený v příloze měly být zařazeny zejména luštěniny, přičemž by měla být respektována listina WTO pro EU, pokud jde o olejnatá semena, a o uvedených přínosech by měli být zemědělci informováni mimo jiné prostřednictvím poradenských služeb pro zemědělství. |
| --- | --- |

(69)

Je třeba, aby typy intervencí v určitých odvětvích přispívaly k dosahování cílů SZP a posilovaly synergii s jinými nástroji SZP. V souladu s modelem provádění by měly být na úrovni Unie stanoveny minimální požadavky týkající se obsahu a cílů takových typů intervencí v určitých odvětvích, a to s cílem zajistit rovné podmínky na vnitřním trhu a zabránit vzniku podmínek nerovné a nekalé soutěže. Členské státy by měly jejich zahrnutí do strategických plánů SZP odůvodnit a zajistit konzistentnost s jinými intervencemi na úrovni odvětví. Obecné typy intervencí, které mají být na úrovni Unie zavedeny, by měly být stanoveny pro odvětví ovoce a zeleniny, vína, včelařských produktů, olivového oleje a stolních oliv a chmele, jakož i pro další odvětví uvedená mezi odvětvími podle čl. 1 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 (25) a odvětví zahrnující produkty, jejichž seznam má být uveden v příloze tohoto nařízení, pro něž je stanovení specifických intervencí považováno za prospěšné pro dosažení některých nebo všech obecných a specifických cílů SZP sledovaných tímto nařízením. S ohledem na deficit Unie v oblasti bílkovinných plodin a na environmentální přínosy jejich produkce by na seznam produktů uvedený v příloze měly být zařazeny zejména luštěniny, přičemž by měla být respektována listina WTO pro EU, pokud jde o olejnatá semena, a o uvedených přínosech by měli být zemědělci informováni mimo jiné prostřednictvím poradenských služeb pro zemědělství.

| (70) | Aby se zachovala specifičnost intervencí a usnadnilo naprogramování intervencí v případě produktů včelařství, vína, olivového oleje a stolních oliv, chmele a v dalších odvětvích, jež mají být vymezena v tomto nařízení, jsou zapotřebí vnitrostátní finanční rámce nebo jiná omezení ve formě stropů. Aby nebylo ohroženo dosažení cílů pro tyto typy intervencí v odvětví ovoce a zeleniny, neměla by se v souladu se stávajícím přístupem použít žádná finanční omezení. Pokud by členské státy zavedly ve svých strategických plánech SZP podporu pro typy intervencí v jiných odvětvích, měl by být odpovídající finanční příděl odečten od přídělů pro přímé platby dotčeného členského státu, a t o s cílem zachovat finanční neutralitu. Pokud se členský stát rozhodne nezavádět specifické intervence pro odvětví chmele nebo odvětví olivového oleje a stolních oliv, měly by být související příděly pro uvedený členský stát dány k dispozici jakožto dodatečné příděly pro typy intervencí formou přímých plateb. |
| --- | --- |

(70)

Aby se zachovala specifičnost intervencí a usnadnilo naprogramování intervencí v případě produktů včelařství, vína, olivového oleje a stolních oliv, chmele a v dalších odvětvích, jež mají být vymezena v tomto nařízení, jsou zapotřebí vnitrostátní finanční rámce nebo jiná omezení ve formě stropů. Aby nebylo ohroženo dosažení cílů pro tyto typy intervencí v odvětví ovoce a zeleniny, neměla by se v souladu se stávajícím přístupem použít žádná finanční omezení. Pokud by členské státy zavedly ve svých strategických plánech SZP podporu pro typy intervencí v jiných odvětvích, měl by být odpovídající finanční příděl odečten od přídělů pro přímé platby dotčeného členského státu, a t o s cílem zachovat finanční neutralitu. Pokud se členský stát rozhodne nezavádět specifické intervence pro odvětví chmele nebo odvětví olivového oleje a stolních oliv, měly by být související příděly pro uvedený členský stát dány k dispozici jakožto dodatečné příděly pro typy intervencí formou přímých plateb.

| (71) | Pro intervence pro rozvoj venkova jsou zásady stanoveny na úrovni Unie, a to obzvláště s ohledem na základní požadavky, aby členské státy uplatňovaly kritéria výběru. Členské státy by však měly mít možnost dle vlastního výhradního uvážení stanovit specifické podmínky vycházející z jejich potřeb. Typy intervencí pro rozvoj venkova zahrnují platby za závazky v oblasti životního prostředí a klimatu a další závazky hospodaření, které by členské státy měly na svých územích podporovat v souladu se svými specifickými celostátními, regionálními nebo místními potřebami. Členské státy by měly poskytnout platby zemědělcům a jiným správcům půdy, kteří dobrovolně přijmou závazky hospodaření přispívající ke zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně a k ochraně a zlepšování životního prostředí včetně kvality a množství vody, kvality ovzduší, vlastností půdy, biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb, včetně dobrovolných závazků v oblastech sítě Natura 2000 a podpory genetické rozmanitosti. Podpora v rámci plateb za závazky hospodaření může být rovněž poskytována ve formě místně řízených, integrovaných nebo kooperativních přístupů a intervencí založených na dosažených výsledcích. |
| --- | --- |

(71)

Pro intervence pro rozvoj venkova jsou zásady stanoveny na úrovni Unie, a to obzvláště s ohledem na základní požadavky, aby členské státy uplatňovaly kritéria výběru. Členské státy by však měly mít možnost dle vlastního výhradního uvážení stanovit specifické podmínky vycházející z jejich potřeb. Typy intervencí pro rozvoj venkova zahrnují platby za závazky v oblasti životního prostředí a klimatu a další závazky hospodaření, které by členské státy měly na svých územích podporovat v souladu se svými specifickými celostátními, regionálními nebo místními potřebami. Členské státy by měly poskytnout platby zemědělcům a jiným správcům půdy, kteří dobrovolně přijmou závazky hospodaření přispívající ke zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně a k ochraně a zlepšování životního prostředí včetně kvality a množství vody, kvality ovzduší, vlastností půdy, biologické rozmanitosti a ekosystémových služeb, včetně dobrovolných závazků v oblastech sítě Natura 2000 a podpory genetické rozmanitosti. Podpora v rámci plateb za závazky hospodaření může být rovněž poskytována ve formě místně řízených, integrovaných nebo kooperativních přístupů a intervencí založených na dosažených výsledcích.

| (72) | Podpora na závazky hospodaření může zejména zahrnovat prémie za ekologické zemědělství, za přechod na ekologicky obhospodařované plochy a jejich udržování. Členské státy by měly na základě své hloubkové analýzy odvětví ekologického zemědělství a s ohledem na cíle, kterých chtějí dosáhnout v souvislosti s ekologickou produkcí, posuzovat ekologické zemědělství z hlediska závazků hospodaření v souladu se svými specifickými územními potřebami, přidělovat podporu na zvýšení podílu zemědělské půdy obhospodařované v režimu ekologického zemědělství a zajistit, aby přidělené rozpočty odpovídaly očekávanému růstu ekologické produkce. Podpora na závazky hospodaření by mohla rovněž zahrnovat platby na další typy intervencí na podporu ekologicky příznivých systémů produkce, jako je například agroekologie, ochranné zemědělství a integrovaná produkce; environmentální a klimatické služby poskytované lesy a ochrana lesů; prémie na lesy a zakládání agrolesnických systémů; dobré životní podmínky zvířat; ochrana, udržitelné využívání a rozvoj genetických zdrojů, zejména prostřednictvím tradičních šlechtitelských metod. Členské státy by měly mít možnost na základě svých potřeb vyvinout v rámci tohoto typu intervencí další režimy. Tento typ plateb by měl krýt pouze dodatečné náklady a ušlé příjmy, jež vyplývají ze závazků jdoucích nad rámec povinných standardů a požadavků stanovených v unijním a vnitrostátním právu, jakož i podmíněnosti stanovené ve strategickém plánu SZP. Mělo by být umožněno přijímat závazky související s tímto typem intervencí na předem stanovené jednoleté nebo víceleté období, přičemž takové závazky by mohly v řádně odůvodněných případech přesahovat časový rámec sedmi let. |
| --- | --- |

(72)

Podpora na závazky hospodaření může zejména zahrnovat prémie za ekologické zemědělství, za přechod na ekologicky obhospodařované plochy a jejich udržování. Členské státy by měly na základě své hloubkové analýzy odvětví ekologického zemědělství a s ohledem na cíle, kterých chtějí dosáhnout v souvislosti s ekologickou produkcí, posuzovat ekologické zemědělství z hlediska závazků hospodaření v souladu se svými specifickými územními potřebami, přidělovat podporu na zvýšení podílu zemědělské půdy obhospodařované v režimu ekologického zemědělství a zajistit, aby přidělené rozpočty odpovídaly očekávanému růstu ekologické produkce. Podpora na závazky hospodaření by mohla rovněž zahrnovat platby na další typy intervencí na podporu ekologicky příznivých systémů produkce, jako je například agroekologie, ochranné zemědělství a integrovaná produkce; environmentální a klimatické služby poskytované lesy a ochrana lesů; prémie na lesy a zakládání agrolesnických systémů; dobré životní podmínky zvířat; ochrana, udržitelné využívání a rozvoj genetických zdrojů, zejména prostřednictvím tradičních šlechtitelských metod. Členské státy by měly mít možnost na základě svých potřeb vyvinout v rámci tohoto typu intervencí další režimy. Tento typ plateb by měl krýt pouze dodatečné náklady a ušlé příjmy, jež vyplývají ze závazků jdoucích nad rámec povinných standardů a požadavků stanovených v unijním a vnitrostátním právu, jakož i podmíněnosti stanovené ve strategickém plánu SZP. Mělo by být umožněno přijímat závazky související s tímto typem intervencí na předem stanovené jednoleté nebo víceleté období, přičemž takové závazky by mohly v řádně odůvodněných případech přesahovat časový rámec sedmi let.

| (73) | Intervence v lesnictví by měly přispívat k provádění sdělení Komise ze dne 16. července 2021 nazvaného „Nová strategie EU v oblasti lesnictví do roku 2030“ a případně k rozšíření využívání agrolesnických systémů. Měly by být založeny na programech lesnictví členských států na celostátní nebo nižší úrovni nebo jejich rovnocenných nástrojích, které by měly navazovat na závazky vyplývající z nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/841 (26) a na závazky, které byly přijaty ministerskými konferencemi o ochraně lesů v Evropě. Intervence by měly vycházet z plánů udržitelného obhospodařování lesů nebo z rovnocenných nástrojů, jež berou náležitě v potaz účinné ukládání a sekvestraci uhlíku z atmosféry a současně zlepšují ochranu biologické rozmanitosti, a mohou zahrnovat rozvoj lesních ploch a udržitelné obhospodařování lesů včetně zalesňování půdy, protipožární ochrany a vytváření a regenerace agrolesnických systémů; ochranu, obnovu a zlepšení lesních zdrojů, a to s ohledem na potřeby spojené s přizpůsobením se; investice k zajištění a zlepšování ochrany a odolnosti lesů a zajištění ekosystémových a klimatických služeb poskytovaných lesy a opatření a investice na podporu energie z obnovitelných zdrojů a bioekonomiky. |
| --- | --- |

(73)

Intervence v lesnictví by měly přispívat k provádění sdělení Komise ze dne 16. července 2021 nazvaného „Nová strategie EU v oblasti lesnictví do roku 2030“ a případně k rozšíření využívání agrolesnických systémů. Měly by být založeny na programech lesnictví členských států na celostátní nebo nižší úrovni nebo jejich rovnocenných nástrojích, které by měly navazovat na závazky vyplývající z nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/841 (26) a na závazky, které byly přijaty ministerskými konferencemi o ochraně lesů v Evropě. Intervence by měly vycházet z plánů udržitelného obhospodařování lesů nebo z rovnocenných nástrojů, jež berou náležitě v potaz účinné ukládání a sekvestraci uhlíku z atmosféry a současně zlepšují ochranu biologické rozmanitosti, a mohou zahrnovat rozvoj lesních ploch a udržitelné obhospodařování lesů včetně zalesňování půdy, protipožární ochrany a vytváření a regenerace agrolesnických systémů; ochranu, obnovu a zlepšení lesních zdrojů, a to s ohledem na potřeby spojené s přizpůsobením se; investice k zajištění a zlepšování ochrany a odolnosti lesů a zajištění ekosystémových a klimatických služeb poskytovaných lesy a opatření a investice na podporu energie z obnovitelných zdrojů a bioekonomiky.

| (74) | Za účelem zajištění spravedlivého příjmu a odolného zemědělského odvětví na celém území Unie by členské státy měly mít možnost poskytovat podporu zemědělcům v oblastech s přírodními a jinými specifickými omezeními, včetně horských a ostrovních oblastí. Co se týče plateb na oblasti s přírodními nebo jinými specifickými omezeními, mělo by nadále platit vymezení podle článku 32 nařízení (EU) č. 1305/2013. |
| --- | --- |

(74)

Za účelem zajištění spravedlivého příjmu a odolného zemědělského odvětví na celém území Unie by členské státy měly mít možnost poskytovat podporu zemědělcům v oblastech s přírodními a jinými specifickými omezeními, včetně horských a ostrovních oblastí. Co se týče plateb na oblasti s přírodními nebo jinými specifickými omezeními, mělo by nadále platit vymezení podle článku 32 nařízení (EU) č. 1305/2013.

| (75) | Aby SZP přinesla vyšší přidanou hodnotu Unie v oblasti životního prostředí a posílily se její synergie s financováním investic v oblasti přírody a biologické rozmanitosti, je nezbytné zachovat samostatné opatření zaměřené na platby kompenzující příjemcům znevýhodnění související s realizací sítě Natura 2000 zřízené směrnicí 92/43/EHS a s prováděním směrnice 200/60/ES. Zemědělcům a držitelům lesů by tudíž měla být i nadále poskytována podpora s cílem pomoci jim při řešení specifických znevýhodnění, která vyplývají z provádění směrnic 92/43/EHS a 2009/147/ES, a přispívat k účinné správě lokalit sítě Natura 2000. Zemědělcům by rovněž měla být poskytována podpora s cílem pomoci jim při řešení znevýhodnění v oblastech povodí, která vyplývají z provádění směrnice 2000/60/ES. Podpora by měla být spojena se specifickými požadavky popsanými ve strategických plánech SZP, které jdou nad rámec relevantních závazných standardů a požadavků. Členské státy by rovněž měly zajistit, aby v souvislosti s platbami zemědělcům nedocházelo k dvojímu financování s ekoschématy, přičemž by měly umožnit dostatečnou flexibilitu ve strategických plánech SZP s cílem usnadnit komplementaritu mezi různými intervencemi. Kromě toho by členské státy při obecném koncipování svých strategických plánů SZP měly zohlednit zvláštní potřeby oblastí sítě Natura 2000. |
| --- | --- |

(75)

Aby SZP přinesla vyšší přidanou hodnotu Unie v oblasti životního prostředí a posílily se její synergie s financováním investic v oblasti přírody a biologické rozmanitosti, je nezbytné zachovat samostatné opatření zaměřené na platby kompenzující příjemcům znevýhodnění související s realizací sítě Natura 2000 zřízené směrnicí 92/43/EHS a s prováděním směrnice 200/60/ES. Zemědělcům a držitelům lesů by tudíž měla být i nadále poskytována podpora s cílem pomoci jim při řešení specifických znevýhodnění, která vyplývají z provádění směrnic 92/43/EHS a 2009/147/ES, a přispívat k účinné správě lokalit sítě Natura 2000. Zemědělcům by rovněž měla být poskytována podpora s cílem pomoci jim při řešení znevýhodnění v oblastech povodí, která vyplývají z provádění směrnice 2000/60/ES. Podpora by měla být spojena se specifickými požadavky popsanými ve strategických plánech SZP, které jdou nad rámec relevantních závazných standardů a požadavků. Členské státy by rovněž měly zajistit, aby v souvislosti s platbami zemědělcům nedocházelo k dvojímu financování s ekoschématy, přičemž by měly umožnit dostatečnou flexibilitu ve strategických plánech SZP s cílem usnadnit komplementaritu mezi různými intervencemi. Kromě toho by členské státy při obecném koncipování svých strategických plánů SZP měly zohlednit zvláštní potřeby oblastí sítě Natura 2000.

| (76) | Cílů SZP by se mělo dosahovat také prostřednictvím podpory investic, a to produktivních i neproduktivních, v zemědělských podnicích i mimo ně. Takové investice se mohou – mimo jiné – týkat infrastruktury spojené s rozvojem, modernizací nebo přizpůsobováním zemědělství a lesnictví změně klimatu včetně přístupových cest k zemědělským podnikům a lesní půdě, konsolidace půdy a zlepšování jejích vlastností, agrolesnických postupů a dodávek a úspor energie a vody. Mohou rovněž zahrnovat investice do obnovy zemědělského nebo lesnického potenciálu po přírodních katastrofách, nepříznivých klimatických jevech nebo katastrofických událostech, včetně požárů, bouří, povodní a škod způsobených škodlivými organismy a chorobami. Za účelem lepšího zajištění konzistentnosti strategických plánů SZP s unijními cíli a rovných podmínek ve všech členských státech by měl být součástí tohoto nařízení negativní seznam investičních oblastí. Členské státy by měly dostupné finanční prostředky na investice co nejlépe využívat, a to uvedením podpory investic do souladu s relevantními pravidly Unie v oblasti životního prostředí a dobrých životních podmínek zvířat. |
| --- | --- |

(76)

Cílů SZP by se mělo dosahovat také prostřednictvím podpory investic, a to produktivních i neproduktivních, v zemědělských podnicích i mimo ně. Takové investice se mohou – mimo jiné – týkat infrastruktury spojené s rozvojem, modernizací nebo přizpůsobováním zemědělství a lesnictví změně klimatu včetně přístupových cest k zemědělským podnikům a lesní půdě, konsolidace půdy a zlepšování jejích vlastností, agrolesnických postupů a dodávek a úspor energie a vody. Mohou rovněž zahrnovat investice do obnovy zemědělského nebo lesnického potenciálu po přírodních katastrofách, nepříznivých klimatických jevech nebo katastrofických událostech, včetně požárů, bouří, povodní a škod způsobených škodlivými organismy a chorobami. Za účelem lepšího zajištění konzistentnosti strategických plánů SZP s unijními cíli a rovných podmínek ve všech členských státech by měl být součástí tohoto nařízení negativní seznam investičních oblastí. Členské státy by měly dostupné finanční prostředky na investice co nejlépe využívat, a to uvedením podpory investic do souladu s relevantními pravidly Unie v oblasti životního prostředí a dobrých životních podmínek zvířat.

| (77) | Mladí zemědělci potřebují zejména modernizovat své zemědělské podniky, aby zajistili jejich dlouhodobou ekonomickou udržitelnost. V prvních letech svého podnikání však rovněž často vykazují nízký obrat. Je proto důležité, aby členské státy usnadňovaly a upřednostňovaly investiční intervence prováděné mladými zemědělci. Za tímto účelem by měly mít členské státy ve svých strategických plánech SZP možnost stanovit vyšší míry podpory a jiné preferenční podmínky pro investice v rámci zemědělských podniků mladých zemědělců. Členské státy by měly mít rovněž možnost poskytovat zvýšenou investiční podporu malým zemědělským podnikům. |
| --- | --- |

(77)

Mladí zemědělci potřebují zejména modernizovat své zemědělské podniky, aby zajistili jejich dlouhodobou ekonomickou udržitelnost. V prvních letech svého podnikání však rovněž často vykazují nízký obrat. Je proto důležité, aby členské státy usnadňovaly a upřednostňovaly investiční intervence prováděné mladými zemědělci. Za tímto účelem by měly mít členské státy ve svých strategických plánech SZP možnost stanovit vyšší míry podpory a jiné preferenční podmínky pro investice v rámci zemědělských podniků mladých zemědělců. Členské státy by měly mít rovněž možnost poskytovat zvýšenou investiční podporu malým zemědělským podnikům.

| (78) | Při poskytování podpory investic by členské státy měly zejména zohlednit průřezový cíl spočívající v modernizaci zemědělských a venkovských oblastí podporou a sdílením znalostí, inovací a digitalizace v zemědělství a ve venkovských oblastech a podněcováním jejich zavádění. Podpora investic do zavádění digitálních technologií v zemědělství, lesnictví a venkovských oblastech, jako jsou investice do přesného zemědělství, inteligentních vesnic, venkovských podniků a infrastruktur informačních a komunikačních technologií, by měla být ve strategických plánech SZP zahrnuta do popisu příspěvku těchto plánů k průřezovému cíli. |
| --- | --- |

(78)

Při poskytování podpory investic by členské státy měly zejména zohlednit průřezový cíl spočívající v modernizaci zemědělských a venkovských oblastí podporou a sdílením znalostí, inovací a digitalizace v zemědělství a ve venkovských oblastech a podněcováním jejich zavádění. Podpora investic do zavádění digitálních technologií v zemědělství, lesnictví a venkovských oblastech, jako jsou investice do přesného zemědělství, inteligentních vesnic, venkovských podniků a infrastruktur informačních a komunikačních technologií, by měla být ve strategických plánech SZP zahrnuta do popisu příspěvku těchto plánů k průřezovému cíli.

| (79) | S ohledem na cíl Unie týkající se dobrého stavu vodních útvarů a nutnost zajistit, aby byly investice v souladu s tímto cílem, je důležité stanovit pravidla, pokud jde o podporu modernizace a rozvoje zavlažovací infrastruktury, tak aby využívání vody v zemědělství plnění tohoto cíle neohrožovalo. |
| --- | --- |

(79)

S ohledem na cíl Unie týkající se dobrého stavu vodních útvarů a nutnost zajistit, aby byly investice v souladu s tímto cílem, je důležité stanovit pravidla, pokud jde o podporu modernizace a rozvoje zavlažovací infrastruktury, tak aby využívání vody v zemědělství plnění tohoto cíle neohrožovalo.

| (80) | S ohledem na nutnost zaplnit investiční mezery v unijním zemědělském odvětví a zlepšit prioritním skupinám, obzvláště pak mladým zemědělcům a novým zemědělcům s rizikovějším profilem, přístup k financím je třeba, aby bylo podporováno využívání záruk EU v rámci Programu InvestEU a kombinování grantů a finančních nástrojů. Jelikož se využívání finančních nástrojů v jednotlivých členských státech výrazně liší v důsledku rozdílů v přístupu k financím, rozvoji bankovního sektoru, přítomnosti rizikového kapitálu, míře obeznámenosti orgánů veřejné správy a potenciálnímu okruhu příjemců, měly by členské státy ve svých strategických plánech SZP stanovit vhodné cíle, příjemce a preferenční podmínky a další možná pravidla způsobilosti. |
| --- | --- |

(80)

S ohledem na nutnost zaplnit investiční mezery v unijním zemědělském odvětví a zlepšit prioritním skupinám, obzvláště pak mladým zemědělcům a novým zemědělcům s rizikovějším profilem, přístup k financím je třeba, aby bylo podporováno využívání záruk EU v rámci Programu InvestEU a kombinování grantů a finančních nástrojů. Jelikož se využívání finančních nástrojů v jednotlivých členských státech výrazně liší v důsledku rozdílů v přístupu k financím, rozvoji bankovního sektoru, přítomnosti rizikového kapitálu, míře obeznámenosti orgánů veřejné správy a potenciálnímu okruhu příjemců, měly by členské státy ve svých strategických plánech SZP stanovit vhodné cíle, příjemce a preferenční podmínky a další možná pravidla způsobilosti.

| (81) | Mladí zemědělci, noví zemědělci a jiní noví účastníci na trhu stále čelí výrazným překážkám, co se týče přístupu k půdě, vysokých cen nebo přístupu k úvěrům. Jejich podniky jsou více ohroženy volatilitou cen u vstupů i u produktů a mají výrazné potřeby, pokud jde o odbornou přípravu v oblasti získávání podnikatelských dovedností a dovedností pro předcházení rizikům a řízení rizik. Je proto velice důležité nadále poskytovat podporu zaměřenou na zakládání nových podniků a nových zemědělských podniků. Členské státy by rovněž měly mít možnost stanovit ve svých strategických plánech SZP preferenční podmínky pro finanční nástroje určené pro mladé zemědělce, nové zemědělce a jiné nové účastníky na trhu. Maximální výše podpory pro zahájení činnosti mladých zemědělců a začínajících podniků na venkově by měla být zvýšena až na částku 100 000 eur, k níž lze získat přístup také prostřednictvím podpory ve formě finančního nástroje nebo v kombinaci s takovou podporou. |
| --- | --- |

(81)

Mladí zemědělci, noví zemědělci a jiní noví účastníci na trhu stále čelí výrazným překážkám, co se týče přístupu k půdě, vysokých cen nebo přístupu k úvěrům. Jejich podniky jsou více ohroženy volatilitou cen u vstupů i u produktů a mají výrazné potřeby, pokud jde o odbornou přípravu v oblasti získávání podnikatelských dovedností a dovedností pro předcházení rizikům a řízení rizik. Je proto velice důležité nadále poskytovat podporu zaměřenou na zakládání nových podniků a nových zemědělských podniků. Členské státy by rovněž měly mít možnost stanovit ve svých strategických plánech SZP preferenční podmínky pro finanční nástroje určené pro mladé zemědělce, nové zemědělce a jiné nové účastníky na trhu. Maximální výše podpory pro zahájení činnosti mladých zemědělců a začínajících podniků na venkově by měla být zvýšena až na částku 100 000 eur, k níž lze získat přístup také prostřednictvím podpory ve formě finančního nástroje nebo v kombinaci s takovou podporou.

| (82) | S ohledem na potřebu zajistit vhodné nástroje řízení rizik by podpora poskytovaná v rámci EZFRV na pomoc zemědělcům s řízením rizik spojených s produkcí a s příjmy měla být zachována a rozšířena. Konkrétně by mělo být nadále možné přispívat na pojistné a vzájemné fondy, včetně nástroje ke stabilizaci příjmu, ale podpora by měla být k dispozici rovněž pro jiné nástroje řízení rizik. Dále by všechny druhy nástrojů řízení rizik měly mít takovou působnost, aby pokrývaly rizika spojená s produkcí nebo s příjmy, ale aby je také bylo možné zacílit na zemědělská odvětví nebo územní oblasti, v nichž jsou zapotřebí. Členské státy by měly mít možnost využít procesních zjednodušení, jako je například možnost využít k výpočtu produkce a příjmu zemědělce ukazatele, přičemž je třeba zajistit náležitou reakceschopnost nástrojů na individuální výkonnost zemědělců a zamezit nadměrným kompenzacím ztrát. |
| --- | --- |

(82)

S ohledem na potřebu zajistit vhodné nástroje řízení rizik by podpora poskytovaná v rámci EZFRV na pomoc zemědělcům s řízením rizik spojených s produkcí a s příjmy měla být zachována a rozšířena. Konkrétně by mělo být nadále možné přispívat na pojistné a vzájemné fondy, včetně nástroje ke stabilizaci příjmu, ale podpora by měla být k dispozici rovněž pro jiné nástroje řízení rizik. Dále by všechny druhy nástrojů řízení rizik měly mít takovou působnost, aby pokrývaly rizika spojená s produkcí nebo s příjmy, ale aby je také bylo možné zacílit na zemědělská odvětví nebo územní oblasti, v nichž jsou zapotřebí. Členské státy by měly mít možnost využít procesních zjednodušení, jako je například možnost využít k výpočtu produkce a příjmu zemědělce ukazatele, přičemž je třeba zajistit náležitou reakceschopnost nástrojů na individuální výkonnost zemědělců a zamezit nadměrným kompenzacím ztrát.

| (83) | Podpora by měla umožňovat navázání a realizaci spolupráce mezi alespoň dvěma subjekty s cílem dosáhnout cílů SZP. Mělo by být umožněno, aby taková podpora zahrnovala všechny aspekty takové spolupráce, jako jsou zavádění režimů jakosti a s informační a propagační činnosti na podporu režimů jakosti; společná opatření v oblasti životního prostředí a klimatu; prosazování krátkého dodavatelského řetězce a místních trhů; pilotní projekty; projekty operační skupiny v rámci EIP (evropského inovačního partnerství) v rámci projektů místního rozvoje, inteligentní vesnice, nákupní a strojní sdružení; partnerství zemědělských podniků; lesní hospodářské plány; sítě a klastry; sociální zemědělství; komunitou podporované zemědělství; akce v rámci iniciativy LEADER a zřizování seskupení producentů a organizací producentů, jakož i další formy spolupráce považované za nezbytné pro dosažení specifických cílů SZP. |
| --- | --- |

(83)

Podpora by měla umožňovat navázání a realizaci spolupráce mezi alespoň dvěma subjekty s cílem dosáhnout cílů SZP. Mělo by být umožněno, aby taková podpora zahrnovala všechny aspekty takové spolupráce, jako jsou zavádění režimů jakosti a s informační a propagační činnosti na podporu režimů jakosti; společná opatření v oblasti životního prostředí a klimatu; prosazování krátkého dodavatelského řetězce a místních trhů; pilotní projekty; projekty operační skupiny v rámci EIP (evropského inovačního partnerství) v rámci projektů místního rozvoje, inteligentní vesnice, nákupní a strojní sdružení; partnerství zemědělských podniků; lesní hospodářské plány; sítě a klastry; sociální zemědělství; komunitou podporované zemědělství; akce v rámci iniciativy LEADER a zřizování seskupení producentů a organizací producentů, jakož i další formy spolupráce považované za nezbytné pro dosažení specifických cílů SZP.

| (84) | Je důležité podporovat přípravu spolupráce určitého druhu, zejména pro účely operačních skupin EIP, skupin v rámci iniciativy LEADER a strategií inteligentních vesnic. |
| --- | --- |

(84)

Je důležité podporovat přípravu spolupráce určitého druhu, zejména pro účely operačních skupin EIP, skupin v rámci iniciativy LEADER a strategií inteligentních vesnic.

| (85) | Ve sdělení „Budoucnost potravinářství a zemědělství“ jsou jako průřezový cíl nové SZP uvedeny výměna znalostí a zaměření na inovace. SZP by měla i nadále podporovat interaktivní inovační model, který zlepšuje spolupráci mezi účastníky tak, aby byly co nejlépe využívány komplementární znalosti s ohledem na šíření řešení připravených pro praktické využití. Poradenské služby pro zemědělství by měly být posíleny v rámci AKIS. Strategický plán SZP by měl poskytnout informace o tom, jak budou poradci, výzkumní pracovníci a národní sítě pro SZP vzájemně spolupracovat. Každý členský stát nebo dle potřeby i region by měl za účelem posílení svého AKIS a v souladu se svým strategickým přístupem k AKIS být schopen financovat řadu opatření zaměřených na výměnu znalostí a inovací, jakož i usnadnit zemědělcům vypracování strategií na úrovni zemědělských podniků s cílem zvýšit odolnost jejich podniků za pomoci těch typů intervencí, které jsou uvedeny v tomto nařízení. Kromě toho by každý členský stát měl vypracovat strategii rozvoje digitálních technologií a využívání těchto technologií s cílem ukázat, jak bude digitalizace v zemědělství a venkovských oblastech podpořena. |
| --- | --- |

(85)

Ve sdělení „Budoucnost potravinářství a zemědělství“ jsou jako průřezový cíl nové SZP uvedeny výměna znalostí a zaměření na inovace. SZP by měla i nadále podporovat interaktivní inovační model, který zlepšuje spolupráci mezi účastníky tak, aby byly co nejlépe využívány komplementární znalosti s ohledem na šíření řešení připravených pro praktické využití. Poradenské služby pro zemědělství by měly být posíleny v rámci AKIS. Strategický plán SZP by měl poskytnout informace o tom, jak budou poradci, výzkumní pracovníci a národní sítě pro SZP vzájemně spolupracovat. Každý členský stát nebo dle potřeby i region by měl za účelem posílení svého AKIS a v souladu se svým strategickým přístupem k AKIS být schopen financovat řadu opatření zaměřených na výměnu znalostí a inovací, jakož i usnadnit zemědělcům vypracování strategií na úrovni zemědělských podniků s cílem zvýšit odolnost jejich podniků za pomoci těch typů intervencí, které jsou uvedeny v tomto nařízení. Kromě toho by každý členský stát měl vypracovat strategii rozvoje digitálních technologií a využívání těchto technologií s cílem ukázat, jak bude digitalizace v zemědělství a venkovských oblastech podpořena.

| (86) | EZZF by měl i nadále financovat typy intervencí formou přímých plateb i typy intervencí v určitých odvětvích, přičemž EZFRV by měl i nadále financovat typy intervencí pro rozvoj venkova. Pravidla pro finanční řízení SZP by měla být pro oba fondy a jimi podporované činnosti stanovena samostatně a zohledněna by přitom měla být skutečnost, že nový model provádění poskytuje členským státům větší flexibilitu a subsidiaritu při dosahování jejich cílů. Typy intervencí podle tohoto nařízení by se měly vztahovat na období od 1. ledna 2023 do 31. prosince 2027. |
| --- | --- |

(86)

EZZF by měl i nadále financovat typy intervencí formou přímých plateb i typy intervencí v určitých odvětvích, přičemž EZFRV by měl i nadále financovat typy intervencí pro rozvoj venkova. Pravidla pro finanční řízení SZP by měla být pro oba fondy a jimi podporované činnosti stanovena samostatně a zohledněna by přitom měla být skutečnost, že nový model provádění poskytuje členským státům větší flexibilitu a subsidiaritu při dosahování jejich cílů. Typy intervencí podle tohoto nařízení by se měly vztahovat na období od 1. ledna 2023 do 31. prosince 2027.

| (87) | Podpora přímých plateb v rámci strategických plánů SZP by se měla poskytovat v rámci vnitrostátních přídělů, které budou stanoveny tímto nařízením. Tyto vnitrostátní příděly by měly odrážet pokračování změn, přičemž se příděly členským státům s nejnižším stupněm podpory na hektar postupně zvyšují, aby se odstranilo 50 % rozdílu vzhledem k 90 % průměru Unie. Za účelem zohlednění mechanismu snížení plateb a použití jeho výsledku v členském státě by mělo být umožněno, aby celkové roční orientační finanční příděly ve strategickém plánu SZP členského státu směly překročit vnitrostátní příděl. |
| --- | --- |

(87)

Podpora přímých plateb v rámci strategických plánů SZP by se měla poskytovat v rámci vnitrostátních přídělů, které budou stanoveny tímto nařízením. Tyto vnitrostátní příděly by měly odrážet pokračování změn, přičemž se příděly členským státům s nejnižším stupněm podpory na hektar postupně zvyšují, aby se odstranilo 50 % rozdílu vzhledem k 90 % průměru Unie. Za účelem zohlednění mechanismu snížení plateb a použití jeho výsledku v členském státě by mělo být umožněno, aby celkové roční orientační finanční příděly ve strategickém plánu SZP členského státu směly překročit vnitrostátní příděl.

| (88) | S cílem usnadnit správu finančních prostředků EZFRV by se měla ve vztahu k veřejným výdajům v členských státech stanovit jednotná sazba příspěvku pro podporu z EZFRV. S cílem zohlednit zvláštní význam nebo povahu určitých typů operací by měly být ve vztahu k nim stanoveny zvláštní sazby příspěvku. Za účelem zmírnění specifických omezení vyplývajících z úrovně rozvoje, odlehlosti nebo ostrovního charakteru by měla být stanovena vhodná sazba příspěvku z EZFRV pro méně rozvinuté regiony, pro nejvzdálenější regiony a menší ostrovy v Egejském moři a pro přechodové regiony. |
| --- | --- |

(88)

S cílem usnadnit správu finančních prostředků EZFRV by se měla ve vztahu k veřejným výdajům v členských státech stanovit jednotná sazba příspěvku pro podporu z EZFRV. S cílem zohlednit zvláštní význam nebo povahu určitých typů operací by měly být ve vztahu k nim stanoveny zvláštní sazby příspěvku. Za účelem zmírnění specifických omezení vyplývajících z úrovně rozvoje, odlehlosti nebo ostrovního charakteru by měla být stanovena vhodná sazba příspěvku z EZFRV pro méně rozvinuté regiony, pro nejvzdálenější regiony a menší ostrovy v Egejském moři a pro přechodové regiony.

| (89) | Pro kategorizaci regionů a oblastí na úrovni Unie, jež jsou způsobilé k poskytnutí podpory z EZFRV, by se měla stanovit objektivní kritéria. K tomuto účelu by mělo být určování regionů a oblastí na úrovni Unie založeno na společném systému klasifikace regionů stanoveném nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 (27). Nejaktuálnější klasifikace a údaje by se měly využívat pro zajištění odpovídající podpory, a to zejména pro řešení problematiky zaostávajících regionů a meziregionálních nerovností v rámci daného členského státu. |
| --- | --- |

(89)

Pro kategorizaci regionů a oblastí na úrovni Unie, jež jsou způsobilé k poskytnutí podpory z EZFRV, by se měla stanovit objektivní kritéria. K tomuto účelu by mělo být určování regionů a oblastí na úrovni Unie založeno na společném systému klasifikace regionů stanoveném nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 (27). Nejaktuálnější klasifikace a údaje by se měly využívat pro zajištění odpovídající podpory, a to zejména pro řešení problematiky zaostávajících regionů a meziregionálních nerovností v rámci daného členského státu.

| (90) | EZFRV by neměl poskytovat podporu na investice, které by poškozovaly životní prostředí. Z toho důvodu je nutné stanovit v tomto nařízení řadu pravidel pro vyloučení. EZFRV by totiž neměl financovat investice do zavlažování, které nepřispívají k dosažení nebo zachování dobrého stavu souvisejícího vodního útvaru nebo vodních útvarů, a neměl by financovat investice v oblasti zalesňování, které nejsou v souladu s cíli v oblasti životního prostředí a klimatu podle zásad udržitelného obhospodařování lesů. |
| --- | --- |

(90)

EZFRV by neměl poskytovat podporu na investice, které by poškozovaly životní prostředí. Z toho důvodu je nutné stanovit v tomto nařízení řadu pravidel pro vyloučení. EZFRV by totiž neměl financovat investice do zavlažování, které nepřispívají k dosažení nebo zachování dobrého stavu souvisejícího vodního útvaru nebo vodních útvarů, a neměl by financovat investice v oblasti zalesňování, které nejsou v souladu s cíli v oblasti životního prostředí a klimatu podle zásad udržitelného obhospodařování lesů.

| (91) | Pro zajištění odpovídajícího financování pro některé priority by měla být stanovena pravidla pro minimální a maximální finanční příděly na tyto priority. Členské státy by měly vyčlenit alespoň částku odpovídající 3 % jejich ročního finančního rámce pro přímé platby před jakýmkoli převodem na intervence zaměřené na generační obměnu. Takové intervence mohou zahrnovat zvýšenou podporu příjmu a podporu na zahájení činnosti. S ohledem na význam podpory investic pro mladé zemědělce s cílem dosáhnout dlouhodobé ekonomické udržitelnosti jejich zemědělských podniků a posílit atraktivitu odvětví by se měl určitý podíl výdajů na investiční intervence s vyšší mírou podpory pro mladé zemědělce rovněž započítávat do minimální částky, která má být vyčleněna na příspěvek k dosažení specifického cíle, kterým je získávat a udržet mladé a nové zemědělce a usnadňovat udržitelný rozvoj podnikání ve venkovských oblastech. |
| --- | --- |

(91)

Pro zajištění odpovídajícího financování pro některé priority by měla být stanovena pravidla pro minimální a maximální finanční příděly na tyto priority. Členské státy by měly vyčlenit alespoň částku odpovídající 3 % jejich ročního finančního rámce pro přímé platby před jakýmkoli převodem na intervence zaměřené na generační obměnu. Takové intervence mohou zahrnovat zvýšenou podporu příjmu a podporu na zahájení činnosti. S ohledem na význam podpory investic pro mladé zemědělce s cílem dosáhnout dlouhodobé ekonomické udržitelnosti jejich zemědělských podniků a posílit atraktivitu odvětví by se měl určitý podíl výdajů na investiční intervence s vyšší mírou podpory pro mladé zemědělce rovněž započítávat do minimální částky, která má být vyčleněna na příspěvek k dosažení specifického cíle, kterým je získávat a udržet mladé a nové zemědělce a usnadňovat udržitelný rozvoj podnikání ve venkovských oblastech.

| (92) | Aby bylo zajištěno, že bude v rámci SZP poskytnuto dostatečné financování na plnění cílů v oblasti životního prostředí, klimatu a dobrých životních podmínek zvířat v souladu s prioritami Unie, měl by být na tyto účely vyčleněn určitý podíl jak podpory z EZFRV, včetně investic, tak přímých plateb. Vzhledem k tomu, že jsou v rámci přímých plateb poprvé zaváděny režimy pro klima, životní prostředí a dobré životní podmínky zvířat, měla by být poskytnuta určitá flexibilita, pokud jde o plánování a provádění, a to zejména v prvních dvou letech, s cílem umožnit členským státům a zemědělcům získat zkušenosti a zajistit hladké a úspěšné provádění, přičemž je třeba zohlednit rovněž míru ambicí v oblasti životního prostředí a klimatu v rámci EZFRV. S cílem respektovat celkové ambice v oblasti životního prostředí a klimatu by tato flexibilita měla být omezena a v určitých mezích by se na ni měla vztahovat kompenzace. |
| --- | --- |

(92)

Aby bylo zajištěno, že bude v rámci SZP poskytnuto dostatečné financování na plnění cílů v oblasti životního prostředí, klimatu a dobrých životních podmínek zvířat v souladu s prioritami Unie, měl by být na tyto účely vyčleněn určitý podíl jak podpory z EZFRV, včetně investic, tak přímých plateb. Vzhledem k tomu, že jsou v rámci přímých plateb poprvé zaváděny režimy pro klima, životní prostředí a dobré životní podmínky zvířat, měla by být poskytnuta určitá flexibilita, pokud jde o plánování a provádění, a to zejména v prvních dvou letech, s cílem umožnit členským státům a zemědělcům získat zkušenosti a zajistit hladké a úspěšné provádění, přičemž je třeba zohlednit rovněž míru ambicí v oblasti životního prostředí a klimatu v rámci EZFRV. S cílem respektovat celkové ambice v oblasti životního prostředí a klimatu by tato flexibilita měla být omezena a v určitých mezích by se na ni měla vztahovat kompenzace.

| (93) | Přístup k místnímu rozvoji uplatňovaný v rámci iniciativy LEADER prokázal svou účinnost při podpoře rozvoje venkovských oblastí, a to tím, že prostřednictvím svého přístupu zdola nahoru plně zohledňuje víceodvětvové potřeby pro účely endogenního rozvoje venkova. Iniciativa LEADER by proto měla pokračovat i v budoucnu a její uplatňování by mělo být nadále povinné a mělo by být podporováno určitým minimálním přídělem prostředků v rámci EZFRV. |
| --- | --- |

(93)

Přístup k místnímu rozvoji uplatňovaný v rámci iniciativy LEADER prokázal svou účinnost při podpoře rozvoje venkovských oblastí, a to tím, že prostřednictvím svého přístupu zdola nahoru plně zohledňuje víceodvětvové potřeby pro účely endogenního rozvoje venkova. Iniciativa LEADER by proto měla pokračovat i v budoucnu a její uplatňování by mělo být nadále povinné a mělo by být podporováno určitým minimálním přídělem prostředků v rámci EZFRV.

| (94) | Vzhledem k významu boje proti změně klimatu v souladu se závazky Unie k provádění Pařížské dohody a cílů udržitelného rozvoje OSN by SZP měla přispívat k začlenění opatření v oblasti klimatu do politik Unie a k dosažení celkového cíle 30 % výdajů v rámci rozpočtu Unie na podporu cílů v oblasti klimatu. Očekává se, že akce v rámci SZP přispějí k dosažení cílů v oblasti klimatu 40 % celkového finančního rámce SZP. Relevantní akce by měly být identifikovány během přípravy a provádění strategických plánů SZP a opětovně posouzeny v rámci relevantních procesů hodnocení a přezkumu. |
| --- | --- |

(94)

Vzhledem k významu boje proti změně klimatu v souladu se závazky Unie k provádění Pařížské dohody a cílů udržitelného rozvoje OSN by SZP měla přispívat k začlenění opatření v oblasti klimatu do politik Unie a k dosažení celkového cíle 30 % výdajů v rámci rozpočtu Unie na podporu cílů v oblasti klimatu. Očekává se, že akce v rámci SZP přispějí k dosažení cílů v oblasti klimatu 40 % celkového finančního rámce SZP. Relevantní akce by měly být identifikovány během přípravy a provádění strategických plánů SZP a opětovně posouzeny v rámci relevantních procesů hodnocení a přezkumu.

| (95) | Jestliže jednotkové částky nejsou založeny na skutečných nákladech nebo na ušlém příjmu, členské státy by měly stanovit odpovídající úroveň podpory na základě svých posouzení potřeb. Vhodná jednotková částka může být i škálou vhodných jednotkových částek a nemusí být nutně jedinou jednotnou či průměrnou jednotkovou částkou. Členské státy by měly mít rovněž možnost stanovit ve svých strategických plánech SZP odůvodněnou maximální nebo minimální jednotkovou částku pro určité intervence, aniž by tím byla dotčena ustanovení týkající se výše plateb pro relevantní intervence. |
| --- | --- |

(95)

Jestliže jednotkové částky nejsou založeny na skutečných nákladech nebo na ušlém příjmu, členské státy by měly stanovit odpovídající úroveň podpory na základě svých posouzení potřeb. Vhodná jednotková částka může být i škálou vhodných jednotkových částek a nemusí být nutně jedinou jednotnou či průměrnou jednotkovou částkou. Členské státy by měly mít rovněž možnost stanovit ve svých strategických plánech SZP odůvodněnou maximální nebo minimální jednotkovou částku pro určité intervence, aniž by tím byla dotčena ustanovení týkající se výše plateb pro relevantní intervence.

| (96) | Přenos odpovědnosti za posuzování potřeb a dosahování cílů na členské státy jde ruku v ruce se zvýšenou flexibilitou umožňující zavádět kombinaci typů intervencí formou přímých plateb, typů intervencí v určitých odvětvích i typů intervencí pro rozvoj venkova. To by mělo být podpořeno určitou mírou flexibility umožňující upravovat relevantní vnitrostátní příděly finančních prostředků. Jestliže se členský stát domnívá, že objem předem přiděleného finančního rámce je příliš nízký na to, aby existoval prostor pro všechna zamýšlená opatření, je určitý stupeň flexibility opodstatněný, přičemž je třeba zamezit výrazným výkyvům v poměru mezi výší roční přímé podpory příjmu a částkami dostupnými pro víceleté intervence v rámci EZFRV. |
| --- | --- |

(96)

Přenos odpovědnosti za posuzování potřeb a dosahování cílů na členské státy jde ruku v ruce se zvýšenou flexibilitou umožňující zavádět kombinaci typů intervencí formou přímých plateb, typů intervencí v určitých odvětvích i typů intervencí pro rozvoj venkova. To by mělo být podpořeno určitou mírou flexibility umožňující upravovat relevantní vnitrostátní příděly finančních prostředků. Jestliže se členský stát domnívá, že objem předem přiděleného finančního rámce je příliš nízký na to, aby existoval prostor pro všechna zamýšlená opatření, je určitý stupeň flexibility opodstatněný, přičemž je třeba zamezit výrazným výkyvům v poměru mezi výší roční přímé podpory příjmu a částkami dostupnými pro víceleté intervence v rámci EZFRV.

| (97) | Pro zvýšení přidané hodnoty Unie a zachování funkčního zemědělského vnitřního trhu, jakož i pro dosažení obecných a specifických cílů SZP by členské státy neměly činit rozhodnutí podle tohoto nařízení izolovaně, ale v rámci strukturovaného postupu, který by se měl promítnout do strategického plánu SZP. Pravidla Unie stanovená shora dolů by měla stanovit specifické celounijní cíle SZP, hlavní typy intervencí, výkonnostní rámec a strukturu řízení. Cílem takového rozložení úkolů je zajistit plný soulad mezi investovanými finančními zdroji a dosaženými výsledky. |
| --- | --- |

(97)

Pro zvýšení přidané hodnoty Unie a zachování funkčního zemědělského vnitřního trhu, jakož i pro dosažení obecných a specifických cílů SZP by členské státy neměly činit rozhodnutí podle tohoto nařízení izolovaně, ale v rámci strukturovaného postupu, který by se měl promítnout do strategického plánu SZP. Pravidla Unie stanovená shora dolů by měla stanovit specifické celounijní cíle SZP, hlavní typy intervencí, výkonnostní rámec a strukturu řízení. Cílem takového rozložení úkolů je zajistit plný soulad mezi investovanými finančními zdroji a dosaženými výsledky.

| (98) | S cílem zajistit jasnou strategickou povahu těchto strategických plánů SZP a usnadnit propojení s dalšími politikami Unie, a zejména se zavedenými dlouhodobými vnitrostátními cíli vycházejícími z právních předpisů Unie nebo mezinárodních dohod, které se týkají například změny klimatu, lesů, biologické rozmanitosti a vody, je vhodné, aby pro každý členský stát existoval jediný strategický plán SZP s přihlédnutím k ústavním a institucionálním ustanovením daného členského státu. Strategický plán SZP může v případě potřeby zahrnovat intervence odpovídající potřebám jednotlivých regionů. |
| --- | --- |

(98)

S cílem zajistit jasnou strategickou povahu těchto strategických plánů SZP a usnadnit propojení s dalšími politikami Unie, a zejména se zavedenými dlouhodobými vnitrostátními cíli vycházejícími z právních předpisů Unie nebo mezinárodních dohod, které se týkají například změny klimatu, lesů, biologické rozmanitosti a vody, je vhodné, aby pro každý členský stát existoval jediný strategický plán SZP s přihlédnutím k ústavním a institucionálním ustanovením daného členského státu. Strategický plán SZP může v případě potřeby zahrnovat intervence odpovídající potřebám jednotlivých regionů.

| (99) | Při vypracování svých strategických plánů SZP by členské státy měly analyzovat svou specifickou situaci a potřeby, stanovit cíle spojené s dosažením cílů SZP a koncipovat intervence, které umožní dosažení těchto cílů, přičemž zároveň by měly být tyto plány přizpůsobeny podle vnitrostátního a specifického regionálního kontextu, včetně nejvzdálenějších regionů. Takový postup by měl podporovat větší subsidiaritu ve společném rámci Unie, přičemž by měl být zajištěn soulad s obecnými zásadami práva Unie a s cíli SZP. Je proto vhodné stanovit pravidla týkající se struktury a obsahu strategických plánů SZP. |
| --- | --- |

(99)

Při vypracování svých strategických plánů SZP by členské státy měly analyzovat svou specifickou situaci a potřeby, stanovit cíle spojené s dosažením cílů SZP a koncipovat intervence, které umožní dosažení těchto cílů, přičemž zároveň by měly být tyto plány přizpůsobeny podle vnitrostátního a specifického regionálního kontextu, včetně nejvzdálenějších regionů. Takový postup by měl podporovat větší subsidiaritu ve společném rámci Unie, přičemž by měl být zajištěn soulad s obecnými zásadami práva Unie a s cíli SZP. Je proto vhodné stanovit pravidla týkající se struktury a obsahu strategických plánů SZP.

| (100) | S cílem zajistit, aby stanovení cílů členskými státy a koncepce intervencí byly vhodné a maximalizovaly přínos k dosahování cílů SZP, je nutné, aby strategie obsažené ve strategických plánech SZP vycházely z předchozí analýzy místního kontextu a z posouzení potřeb ve vztahu k cílům SZP. Je rovněž důležité zajistit, aby strategické plány SZP mohly odpovídajícím způsobem zohledňovat změny podmínek, struktur (jak vnitřních, tak vnějších) a tržní situace v členských státech, a aby je tudíž bylo možno v průběhu času v zájmu zohlednění těchto změn upravovat. |
| --- | --- |

(100)

S cílem zajistit, aby stanovení cílů členskými státy a koncepce intervencí byly vhodné a maximalizovaly přínos k dosahování cílů SZP, je nutné, aby strategie obsažené ve strategických plánech SZP vycházely z předchozí analýzy místního kontextu a z posouzení potřeb ve vztahu k cílům SZP. Je rovněž důležité zajistit, aby strategické plány SZP mohly odpovídajícím způsobem zohledňovat změny podmínek, struktur (jak vnitřních, tak vnějších) a tržní situace v členských státech, a aby je tudíž bylo možno v průběhu času v zájmu zohlednění těchto změn upravovat.

| (101) | Strategické plány SZP by měly mít za cíl zajistit větší soudržnost všech nástrojů SZP, neboť by se tyto plány měly vztahovat na typy intervencí formou přímých plateb, typy intervencí v určitých odvětvích i typy intervencí pro rozvoj venkova. Měly by rovněž zajistit a prokázat, že rozhodnutí členského státu jsou přiměřená s ohledem na priority a cíle Unie a jsou s nimi v souladu. V tomto ohledu by strategické plány SZP měly zahrnovat přehled a vysvětlení nástrojů zajišťujících spravedlivější rozdělování a účinnější a účelnější zacílení podpory příjmu. Je tudíž vhodné, aby obsahovaly intervenční strategie zaměřené na výsledky a strukturované kolem specifických cílů SZP, včetně kvantifikovaných dílčích cílů v souvislosti s těmito cíli. S cílem umožnit jejich monitorování na ročním základě je vhodné, aby tyto cíle byly založeny na ukazatelích výsledků. |
| --- | --- |

(101)

Strategické plány SZP by měly mít za cíl zajistit větší soudržnost všech nástrojů SZP, neboť by se tyto plány měly vztahovat na typy intervencí formou přímých plateb, typy intervencí v určitých odvětvích i typy intervencí pro rozvoj venkova. Měly by rovněž zajistit a prokázat, že rozhodnutí členského státu jsou přiměřená s ohledem na priority a cíle Unie a jsou s nimi v souladu. V tomto ohledu by strategické plány SZP měly zahrnovat přehled a vysvětlení nástrojů zajišťujících spravedlivější rozdělování a účinnější a účelnější zacílení podpory příjmu. Je tudíž vhodné, aby obsahovaly intervenční strategie zaměřené na výsledky a strukturované kolem specifických cílů SZP, včetně kvantifikovaných dílčích cílů v souvislosti s těmito cíli. S cílem umožnit jejich monitorování na ročním základě je vhodné, aby tyto cíle byly založeny na ukazatelích výsledků.

| (102) | Intervenční strategie by měla rovněž zdůraznit komplementaritu jak mezi nástroji SZP, tak i s ostatními politikami Unie. Každý strategický plán SZP by zejména měl zohledňovat relevantní právní předpisy v oblasti životního prostředí a klimatu a v rámci analýzy současné situace („analýza SWOT“) by měly být popsány vnitrostátní plány vycházející z těchto právních předpisů. Je vhodné uvést seznam legislativních aktů, na které by měl strategický plán SZP konkrétně odkazovat. |
| --- | --- |

(102)

Intervenční strategie by měla rovněž zdůraznit komplementaritu jak mezi nástroji SZP, tak i s ostatními politikami Unie. Každý strategický plán SZP by zejména měl zohledňovat relevantní právní předpisy v oblasti životního prostředí a klimatu a v rámci analýzy současné situace („analýza SWOT“) by měly být popsány vnitrostátní plány vycházející z těchto právních předpisů. Je vhodné uvést seznam legislativních aktů, na které by měl strategický plán SZP konkrétně odkazovat.

| (103) | Vzhledem k tomu, že členským státům by měla být poskytnuta flexibilita, pokud jde o rozhodnutí přenést na základě vnitrostátního rámce část koncipování a provádění jejich strategických plánů SZP na regionální úroveň, a to s cílem usnadnit koordinaci mezi regiony při řešení celostátních výzev, je vhodné, aby byl ve strategických plánech SZP uveden popis interakce mezi celostátními a regionálními intervencemi. |
| --- | --- |

(103)

Vzhledem k tomu, že členským státům by měla být poskytnuta flexibilita, pokud jde o rozhodnutí přenést na základě vnitrostátního rámce část koncipování a provádění jejich strategických plánů SZP na regionální úroveň, a to s cílem usnadnit koordinaci mezi regiony při řešení celostátních výzev, je vhodné, aby byl ve strategických plánech SZP uveden popis interakce mezi celostátními a regionálními intervencemi.

| (104) | Jelikož by strategické plány SZP měly Komisi umožňovat nést odpovědnost za řízení rozpočtu Unie a poskytovat členským státům právní jistotu ohledně některých prvků strategického plánu SZP, je vhodné, aby tyto strategické plány SZP obsahovaly konkrétní popis jednotlivých intervencí, včetně podmínek způsobilosti, přidělování rozpočtových prostředků, plánovaných výstupů a jednotkových nákladů. Nezbytný je také finanční plán, který má podávat přehled o veškerých rozpočtových aspektech a pro každou intervenci, spolu s plánem cílů. |
| --- | --- |

(104)

Jelikož by strategické plány SZP měly Komisi umožňovat nést odpovědnost za řízení rozpočtu Unie a poskytovat členským státům právní jistotu ohledně některých prvků strategického plánu SZP, je vhodné, aby tyto strategické plány SZP obsahovaly konkrétní popis jednotlivých intervencí, včetně podmínek způsobilosti, přidělování rozpočtových prostředků, plánovaných výstupů a jednotkových nákladů. Nezbytný je také finanční plán, který má podávat přehled o veškerých rozpočtových aspektech a pro každou intervenci, spolu s plánem cílů.

| (105) | Za účelem zajištění okamžitého zahájení a účinného provádění strategických plánů SZP by podpora z EZZF a EZFRV měla být založena na existenci stabilních podmínek správního rámce. Každý strategický plán SZP by měl tudíž zahrnovat identifikaci všech struktur správy a koordinace strategického plánu SZP, včetně kontrolních systémů a sankcí a struktury pro monitorování a podávání zpráv. |
| --- | --- |

(105)

Za účelem zajištění okamžitého zahájení a účinného provádění strategických plánů SZP by podpora z EZZF a EZFRV měla být založena na existenci stabilních podmínek správního rámce. Každý strategický plán SZP by měl tudíž zahrnovat identifikaci všech struktur správy a koordinace strategického plánu SZP, včetně kontrolních systémů a sankcí a struktury pro monitorování a podávání zpráv.

| (106) | Vzhledem k tomu, jaký význam má specifický cíl modernizace zemědělských a venkovských oblastí, a s ohledem na jeho průřezový charakter je vhodné, aby členské státy do svých strategických plánů SZP zahrnuly zvláštní popis příspěvku těchto strategických plánů SZP k dosažení uvedeného cíle, včetně jejich příspěvku k digitalizaci. |
| --- | --- |

(106)

Vzhledem k tomu, jaký význam má specifický cíl modernizace zemědělských a venkovských oblastí, a s ohledem na jeho průřezový charakter je vhodné, aby členské státy do svých strategických plánů SZP zahrnuly zvláštní popis příspěvku těchto strategických plánů SZP k dosažení uvedeného cíle, včetně jejich příspěvku k digitalizaci.

| (107) | Vzhledem k obavám souvisejícím s administrativní zátěží v rámci sdíleného řízení by ve strategickém plánu SZP měla být zvláštní pozornost věnována také zjednodušení. |
| --- | --- |

(107)

Vzhledem k obavám souvisejícím s administrativní zátěží v rámci sdíleného řízení by ve strategickém plánu SZP měla být zvláštní pozornost věnována také zjednodušení.

| (108) | Jelikož není vhodné, aby Komise schvalovala informace, které lze považovat za kontextuální nebo za historické nebo které spadají do odpovědnosti členských států, měly by být některé informace předloženy jako přílohy strategického plánu SZP. |
| --- | --- |

(108)

Jelikož není vhodné, aby Komise schvalovala informace, které lze považovat za kontextuální nebo za historické nebo které spadají do odpovědnosti členských států, měly by být některé informace předloženy jako přílohy strategického plánu SZP.

| (109) | Podle bodů 22 a 23 interinstitucionální dohody ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (28) je třeba hodnotit unijní fondy na základě informací shromážděných v souladu se stanovenými zvláštními požadavky na monitorování a zároveň zamezit administrativní zátěži, zejména pro členské státy, a nadměrné regulaci. Tyto požadavky mohou případně zahrnovat měřitelné ukazatele jakožto základ pro hodnocení účinků těchto fondů v praxi. |
| --- | --- |

(109)

Podle bodů 22 a 23 interinstitucionální dohody ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (28) je třeba hodnotit unijní fondy na základě informací shromážděných v souladu se stanovenými zvláštními požadavky na monitorování a zároveň zamezit administrativní zátěži, zejména pro členské státy, a nadměrné regulaci. Tyto požadavky mohou případně zahrnovat měřitelné ukazatele jakožto základ pro hodnocení účinků těchto fondů v praxi.

| (110) | Schválení strategických plánů SZP Komisí je zásadním krokem pro to, aby bylo zajištěno, že je politika prováděna v souladu se společnými cíli. V souladu se zásadou subsidiarity by Komise měla členským státům poskytnout vhodné pokyny ohledně prezentace soudržné a ambiciózní logiky intervencí. |
| --- | --- |

(110)

Schválení strategických plánů SZP Komisí je zásadním krokem pro to, aby bylo zajištěno, že je politika prováděna v souladu se společnými cíli. V souladu se zásadou subsidiarity by Komise měla členským státům poskytnout vhodné pokyny ohledně prezentace soudržné a ambiciózní logiky intervencí.

| (111) | Je také nezbytné stanovit možnost koncipovat a revidovat strategické plány SZP v souladu s podmínkami stanovenými tímto nařízením. |
| --- | --- |

(111)

Je také nezbytné stanovit možnost koncipovat a revidovat strategické plány SZP v souladu s podmínkami stanovenými tímto nařízením.

| (112) | Za řízení a provádění každého strategického plánu SZP by měl být zodpovědný vnitrostátní řídící orgán, který by měl být pro Komisi hlavním kontaktním místem. Nicméně v případě, že prvky související s politikou rozvoje venkova jsou řešeny na regionální úrovni, by měly mít členské státy možnost zřídit regionální řídící orgány. Řídící orgány by měly mít možnost přenést část svých povinností a ponechat si odpovědnost za účinnost a správnost řízení a zajišťovat soudržnost a konzistentnost strategického plánu SZP a koordinaci vnitrostátního řídícího orgánu s regionálními řídícími orgány. Členské státy by měly zajistit, aby při řízení a provádění svých strategických plánů SZP byly finanční zájmy Unie chráněny v souladu s finančním nařízením a nařízením (EU).2021/2116. |
| --- | --- |

(112)

Za řízení a provádění každého strategického plánu SZP by měl být zodpovědný vnitrostátní řídící orgán, který by měl být pro Komisi hlavním kontaktním místem. Nicméně v případě, že prvky související s politikou rozvoje venkova jsou řešeny na regionální úrovni, by měly mít členské státy možnost zřídit regionální řídící orgány. Řídící orgány by měly mít možnost přenést část svých povinností a ponechat si odpovědnost za účinnost a správnost řízení a zajišťovat soudržnost a konzistentnost strategického plánu SZP a koordinaci vnitrostátního řídícího orgánu s regionálními řídícími orgány. Členské státy by měly zajistit, aby při řízení a provádění svých strategických plánů SZP byly finanční zájmy Unie chráněny v souladu s finančním nařízením a nařízením (EU).2021/2116.

| (113) | Odpovědnost za monitorování strategických plánů SZP by měla být sdílena mezi vnitrostátním řídícím orgánem a vnitrostátním monitorovacím výborem zřízeným za tímto účelem. Vnitrostátní monitorovací výbor by měl být odpovědný za monitorování účinnosti provádění strategických plánů SZP. Za tímto účelem je třeba upřesnit jeho povinnosti. Pokud strategický plán SZP obsahuje prvky, které jsou stanoveny regiony, členské státy a dotčené regiony by měly mít možnost zřídit a sestavit regionální monitorovací výbory. V takovém případě by pak měla být vyjasněna pravidla koordinace s vnitrostátním monitorovacím výborem. |
| --- | --- |

(113)

Odpovědnost za monitorování strategických plánů SZP by měla být sdílena mezi vnitrostátním řídícím orgánem a vnitrostátním monitorovacím výborem zřízeným za tímto účelem. Vnitrostátní monitorovací výbor by měl být odpovědný za monitorování účinnosti provádění strategických plánů SZP. Za tímto účelem je třeba upřesnit jeho povinnosti. Pokud strategický plán SZP obsahuje prvky, které jsou stanoveny regiony, členské státy a dotčené regiony by měly mít možnost zřídit a sestavit regionální monitorovací výbory. V takovém případě by pak měla být vyjasněna pravidla koordinace s vnitrostátním monitorovacím výborem.

| (114) | EZFRV by měl prostřednictvím technické pomoci z podnětu Komise podporovat opatření týkající se plnění úkolů uvedených v článku 7 nařízení (EU) 2021/2116. Technickou pomoc lze poskytnout i z podnětu členských států, a to za účelem plnění úkolů nezbytných pro účinnou správu a provádění podpory v souvislosti se strategickým plánem SZP. Posílení technické pomoci z podnětu členských států je k dispozici pouze pro členské státy, jejichž příděl z EZFRV nepřesahuje 1,1 miliardy EUR. Podpora z EZFRV na technickou pomoc by měla zohlednit zvýšení budování správních kapacit, pokud jde o nové systémy správy a kontroly v členských státech. |
| --- | --- |

(114)

EZFRV by měl prostřednictvím technické pomoci z podnětu Komise podporovat opatření týkající se plnění úkolů uvedených v článku 7 nařízení (EU) 2021/2116. Technickou pomoc lze poskytnout i z podnětu členských států, a to za účelem plnění úkolů nezbytných pro účinnou správu a provádění podpory v souvislosti se strategickým plánem SZP. Posílení technické pomoci z podnětu členských států je k dispozici pouze pro členské státy, jejichž příděl z EZFRV nepřesahuje 1,1 miliardy EUR. Podpora z EZFRV na technickou pomoc by měla zohlednit zvýšení budování správních kapacit, pokud jde o nové systémy správy a kontroly v členských státech.

| (115) | V situaci, kdy budou moci členské státy využít mnohem větší flexibility a subsidiarity při koncipování intervencí v zájmu dosažení společných cílů, budou sítě jedním z klíčových nástrojů umožňujících stimulovat a směrovat politiku a podporovat zapojení zúčastněných stran, sdílení znalostí a budování kapacit pro členské státy a další subjekty. Rozsah činností zaměřených na propojování příslušných subjektů bude rozšířen nad rámec problematiky rozvoje venkova tak, aby zahrnoval oba pilíře SZP. Jednotná unijní síť pro SZP by měla zajistit lepší koordinaci mezi činnostmi zaměřenými na propojování příslušných subjektů, které jsou realizovány na unijní, vnitrostátní a regionální úrovni. Evropská síť a národní sítě pro SZP by měly nahradit současnou Evropskou síť pro rozvoj venkova a síť EIP-AGRI na úrovni Unie a celostátní sítě pro venkov. Evropská síť pro SZP by měla v co největší míře přispívat k činnostem národních sítí pro SZP. Tyto sítě by měly poskytnout platformu pro prosazování intenzivnější výměny znalostí za účelem lepšího provádění strategických plánů SZP a zaznamenávání výsledků a přidané hodnoty politiky na unijní úrovni, včetně politiky programu Horizont Evropa a jeho projektů s více aktéry. Se stejným cílem, tj. za účelem zlepšení výměny znalostí a inovací, by EIP s pomocí evropských a vnitrostátních sítí pro SZP měla podporovat realizaci interaktivního inovativního modelu v souladu s metodikou nastíněnou v tomto nařízení. |
| --- | --- |

(115)

V situaci, kdy budou moci členské státy využít mnohem větší flexibility a subsidiarity při koncipování intervencí v zájmu dosažení společných cílů, budou sítě jedním z klíčových nástrojů umožňujících stimulovat a směrovat politiku a podporovat zapojení zúčastněných stran, sdílení znalostí a budování kapacit pro členské státy a další subjekty. Rozsah činností zaměřených na propojování příslušných subjektů bude rozšířen nad rámec problematiky rozvoje venkova tak, aby zahrnoval oba pilíře SZP. Jednotná unijní síť pro SZP by měla zajistit lepší koordinaci mezi činnostmi zaměřenými na propojování příslušných subjektů, které jsou realizovány na unijní, vnitrostátní a regionální úrovni. Evropská síť a národní sítě pro SZP by měly nahradit současnou Evropskou síť pro rozvoj venkova a síť EIP-AGRI na úrovni Unie a celostátní sítě pro venkov. Evropská síť pro SZP by měla v co největší míře přispívat k činnostem národních sítí pro SZP. Tyto sítě by měly poskytnout platformu pro prosazování intenzivnější výměny znalostí za účelem lepšího provádění strategických plánů SZP a zaznamenávání výsledků a přidané hodnoty politiky na unijní úrovni, včetně politiky programu Horizont Evropa a jeho projektů s více aktéry. Se stejným cílem, tj. za účelem zlepšení výměny znalostí a inovací, by EIP s pomocí evropských a vnitrostátních sítí pro SZP měla podporovat realizaci interaktivního inovativního modelu v souladu s metodikou nastíněnou v tomto nařízení.

| (116) | Každý strategický plán SZP by měl podléhat pravidelnému monitorování provádění a pokroku při plnění stanovených cílů. Za účelem prokázání pokroku a posouzení dopadu a efektivity naplňování politiky by měl být vytvořen rámec pro výkonnost, monitorování a hodnocení SZP. |
| --- | --- |

(116)

Každý strategický plán SZP by měl podléhat pravidelnému monitorování provádění a pokroku při plnění stanovených cílů. Za účelem prokázání pokroku a posouzení dopadu a efektivity naplňování politiky by měl být vytvořen rámec pro výkonnost, monitorování a hodnocení SZP.

| (117) | Orientace na trh vyplývající z modelu provádění vyžaduje pevný výkonnostní rámec, a to obzvláště proto, že strategické plány SZP by přispívaly k dosažení širokých všeobecných cílů pro jiné politiky ve sdíleném řízení. Politika založená na výkonnosti vyžaduje každoroční i víceleté posuzování na základě zvolených ukazatelů výstupů, výsledků a dopadu vymezených v rámci pro výkonnost, monitorování a hodnocení. Za tímto účelem by měl být zvolen omezený a cílený soubor ukazatelů způsobem, který co nejpřesněji odráží, zda podpořená intervence přispívá k dosažení stanovených cílů. Mělo by být umožněno, aby se ukazatele týkající se specifických cílů v oblasti životního prostředí a klimatu vztahovaly na intervence přispívající k plnění závazků, jež vycházejí z relevantních legislativních aktů Unie. |
| --- | --- |

(117)

Orientace na trh vyplývající z modelu provádění vyžaduje pevný výkonnostní rámec, a to obzvláště proto, že strategické plány SZP by přispívaly k dosažení širokých všeobecných cílů pro jiné politiky ve sdíleném řízení. Politika založená na výkonnosti vyžaduje každoroční i víceleté posuzování na základě zvolených ukazatelů výstupů, výsledků a dopadu vymezených v rámci pro výkonnost, monitorování a hodnocení. Za tímto účelem by měl být zvolen omezený a cílený soubor ukazatelů způsobem, který co nejpřesněji odráží, zda podpořená intervence přispívá k dosažení stanovených cílů. Mělo by být umožněno, aby se ukazatele týkající se specifických cílů v oblasti životního prostředí a klimatu vztahovaly na intervence přispívající k plnění závazků, jež vycházejí z relevantních legislativních aktů Unie.

| (118) | Jako součást rámce pro výkonnost, monitorování a hodnocení by měly členské státy monitorovat dosažený pokrok a každoročně o něm podávat Komisi zprávu. Informace poskytované členskými státy představují základ, z něhož by měla vycházet Komise ve zprávách o pokroku při dosahování specifických cílů během celého programového období strategického plánu SZP, přičemž se k tomuto účelu použije základní soubor ukazatelů. |
| --- | --- |

(118)

Jako součást rámce pro výkonnost, monitorování a hodnocení by měly členské státy monitorovat dosažený pokrok a každoročně o něm podávat Komisi zprávu. Informace poskytované členskými státy představují základ, z něhož by měla vycházet Komise ve zprávách o pokroku při dosahování specifických cílů během celého programového období strategického plánu SZP, přičemž se k tomuto účelu použije základní soubor ukazatelů.

| (119) | Je třeba zavést mechanismy k podnikání kroků na ochranu finančních zájmů Unie v případě, že by se provádění strategického plánu SZP významně odchýlilo od stanovených cílů. Komise by tudíž měla mít možnost vyžádat si od členských států v případě významných a neodůvodněných nedostatků požadovat předložení akčních plánů. Nesplnění plánovaných výsledků by mohlo vést k pozastavení a nakonec i ke snížení čerpání unijních prostředků. |
| --- | --- |

(119)

Je třeba zavést mechanismy k podnikání kroků na ochranu finančních zájmů Unie v případě, že by se provádění strategického plánu SZP významně odchýlilo od stanovených cílů. Komise by tudíž měla mít možnost vyžádat si od členských států v případě významných a neodůvodněných nedostatků požadovat předložení akčních plánů. Nesplnění plánovaných výsledků by mohlo vést k pozastavení a nakonec i ke snížení čerpání unijních prostředků.

| (120) | V souladu se zásadou sdíleného řízení by členské státy měly být v případě, že zajišťují zapojení regionů do koncipování plánů hodnocení a do monitorování a hodnocení regionálních intervencí strategického plánu SZP, odpovědné za vyhodnocování svých strategických plánů SZP, přičemž by v relevantních případech mělo být zajištěno, aby byly do koncipování plánu hodnocení a do monitorování a hodnocení regionálních intervencí uvedených v plánu SZP zapojeny regiony, zatímco Komise by měla odpovídat za syntézu hodnocení ex ante členských států na úrovni Unie a za průběžná hodnocení a hodnocení ex post na úrovni Unie. |
| --- | --- |

(120)

V souladu se zásadou sdíleného řízení by členské státy měly být v případě, že zajišťují zapojení regionů do koncipování plánů hodnocení a do monitorování a hodnocení regionálních intervencí strategického plánu SZP, odpovědné za vyhodnocování svých strategických plánů SZP, přičemž by v relevantních případech mělo být zajištěno, aby byly do koncipování plánu hodnocení a do monitorování a hodnocení regionálních intervencí uvedených v plánu SZP zapojeny regiony, zatímco Komise by měla odpovídat za syntézu hodnocení ex ante členských států na úrovni Unie a za průběžná hodnocení a hodnocení ex post na úrovni Unie.

| (121) | S cílem zajistit komplexní a smysluplné hodnocení SZP na úrovni Unie by měla Komise vycházet z kontextových ukazatelů a ukazatelů dopadu. Tyto ukazatele by měly primárně vycházet ze zavedených zdrojů údajů. Komise a členské státy by měly spolupracovat s cílem zajistit a dále zvýšit spolehlivost údajů potřebných pro kontextové ukazatele a ukazatele dopadu. |
| --- | --- |

(121)

S cílem zajistit komplexní a smysluplné hodnocení SZP na úrovni Unie by měla Komise vycházet z kontextových ukazatelů a ukazatelů dopadu. Tyto ukazatele by měly primárně vycházet ze zavedených zdrojů údajů. Komise a členské státy by měly spolupracovat s cílem zajistit a dále zvýšit spolehlivost údajů potřebných pro kontextové ukazatele a ukazatele dopadu.

| (122) | Při posuzování navrhovaných strategických plánů SZP by Komise měla posuzovat konzistentnost těchto plánů a jejich přínos k plnění unijních právních předpisů a závazků v oblasti životního prostředí a klimatu, zejména cílů Unie pro rok 2030 stanovených ve sděleních Komise ze dne 20. května 2020 s názvy „Strategie ‚Od zemědělce ke spotřebiteli‘ pro spravedlivé, zdravé a ekologické potravinové systémy“ (dále jen „strategie Od zemědělce ke spotřebiteli“) a „Strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030: Navrácení přírody do našeho života“ (dále jen „strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti“). |
| --- | --- |

(122)

Při posuzování navrhovaných strategických plánů SZP by Komise měla posuzovat konzistentnost těchto plánů a jejich přínos k plnění unijních právních předpisů a závazků v oblasti životního prostředí a klimatu, zejména cílů Unie pro rok 2030 stanovených ve sděleních Komise ze dne 20. května 2020 s názvy „Strategie ‚Od zemědělce ke spotřebiteli‘ pro spravedlivé, zdravé a ekologické potravinové systémy“ (dále jen „strategie Od zemědělce ke spotřebiteli“) a „Strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030: Navrácení přírody do našeho života“ (dále jen „strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti“).

| (123) | Členské státy by měly mít povinnost prokázat prostřednictvím svých strategických plánů SZP větší celkovou ambici ve srovnání s minulostí, pokud jde o specifické cíle SZP v oblasti životního prostředí a klimatu. Je třeba mít za to, že se tato ambice skládá z řady prvků, týkajících se mimo jiné ukazatelů dopadu, cílů stanovených na základě ukazatelů výsledků, koncepce intervencí, zamýšleného uplatňování systému podmíněnosti a finančního plánování. Členské státy by měly mít povinnost, aby ve svých strategických plánech SZP s odkazem na jednotlivé relevantní prvky vysvětlily, jak požadovanou větší celkovou ambici prokazují. Toto vysvětlení by mělo zahrnovat vnitrostátní příspěvky k dosažení cílů Unie pro rok 2030 stanovených ve strategii „Od zemědělce ke spotřebiteli“ a ve strategii EU v oblasti biologické rozmanitosti. |
| --- | --- |

(123)

Členské státy by měly mít povinnost prokázat prostřednictvím svých strategických plánů SZP větší celkovou ambici ve srovnání s minulostí, pokud jde o specifické cíle SZP v oblasti životního prostředí a klimatu. Je třeba mít za to, že se tato ambice skládá z řady prvků, týkajících se mimo jiné ukazatelů dopadu, cílů stanovených na základě ukazatelů výsledků, koncepce intervencí, zamýšleného uplatňování systému podmíněnosti a finančního plánování. Členské státy by měly mít povinnost, aby ve svých strategických plánech SZP s odkazem na jednotlivé relevantní prvky vysvětlily, jak požadovanou větší celkovou ambici prokazují. Toto vysvětlení by mělo zahrnovat vnitrostátní příspěvky k dosažení cílů Unie pro rok 2030 stanovených ve strategii „Od zemědělce ke spotřebiteli“ a ve strategii EU v oblasti biologické rozmanitosti.

| (124) | Komise by měla na začátku prováděcího období vypracovat souhrnnou zprávu o strategických plánech SZP členských států, aby posoudila společné úsilí a kolektivní ambici členských států, pokud jde o řešení specifických cílů SZP, přičemž by měla zohlednit cíle Unie pro rok 2030 stanovené ve strategii „Od zemědělce ke spotřebiteli“ a ve strategii EU v oblasti biologické rozmanitosti. |
| --- | --- |

(124)

Komise by měla na začátku prováděcího období vypracovat souhrnnou zprávu o strategických plánech SZP členských států, aby posoudila společné úsilí a kolektivní ambici členských států, pokud jde o řešení specifických cílů SZP, přičemž by měla zohlednit cíle Unie pro rok 2030 stanovené ve strategii „Od zemědělce ke spotřebiteli“ a ve strategii EU v oblasti biologické rozmanitosti.

| (125) | Komise by měla Evropskému parlamentu a Radě předložit zprávu s cílem posoudit fungování nového modelu provádění ze strany členských států a společný příspěvek intervencí, jež členské státy stanovily ve svých strategických plánech SZP, ke splnění závazků Unie v oblasti životního prostředí a klimatu, zejména těch, jež vyplývají ze Zelené dohody pro Evropu. |
| --- | --- |

(125)

Komise by měla Evropskému parlamentu a Radě předložit zprávu s cílem posoudit fungování nového modelu provádění ze strany členských států a společný příspěvek intervencí, jež členské státy stanovily ve svých strategických plánech SZP, ke splnění závazků Unie v oblasti životního prostředí a klimatu, zejména těch, jež vyplývají ze Zelené dohody pro Evropu.

| (126) | Na podporu pro typy intervencí podle tohoto nařízení by se měly vztahovat články 107, 108 a 109 Smlouvy o fungování EU. Vzhledem ke specifickým vlastnostem odvětví zemědělství by se uvedená ustanovení Smlouvy o fungování EU neměla vztahovat na typy intervencí formou přímých plateb a na typy intervencí pro rozvoj venkova, které se týkají operací spadajících do oblasti působnosti článku 42 Smlouvy o fungování EU a které jsou prováděny podle tohoto nařízení a v souladu s ním, nebo na platby prováděné členskými státy a určené na doplňkové vnitrostátní financování typů intervencí na rozvoj venkova, pro které se poskytuje podpora Unie a které spadají do oblasti působnosti článku 42 Smlouvy o fungování EU. |
| --- | --- |

(126)

Na podporu pro typy intervencí podle tohoto nařízení by se měly vztahovat články 107, 108 a 109 Smlouvy o fungování EU. Vzhledem ke specifickým vlastnostem odvětví zemědělství by se uvedená ustanovení Smlouvy o fungování EU neměla vztahovat na typy intervencí formou přímých plateb a na typy intervencí pro rozvoj venkova, které se týkají operací spadajících do oblasti působnosti článku 42 Smlouvy o fungování EU a které jsou prováděny podle tohoto nařízení a v souladu s ním, nebo na platby prováděné členskými státy a určené na doplňkové vnitrostátní financování typů intervencí na rozvoj venkova, pro které se poskytuje podpora Unie a které spadají do oblasti působnosti článku 42 Smlouvy o fungování EU.

| (127) | S cílem zabránit náhlému a podstatnému snížení podpory v určitých odvětvích v členských státech, které v období 2015–2022 udělily přechodnou vnitrostátní podporu, by měly mít takové členské státy možnost udělovat tuto podporu za určitých podmínek a omezení i nadále. Při zohlednění přechodné povahy této podpory je vhodné pokračovat v jejím postupném ukončování tím, že bude každoročně postupně snižován objem finančních rámců pro jednotlivá odvětví vyčleněných na tuto podporu. |
| --- | --- |

(127)

S cílem zabránit náhlému a podstatnému snížení podpory v určitých odvětvích v členských státech, které v období 2015–2022 udělily přechodnou vnitrostátní podporu, by měly mít takové členské státy možnost udělovat tuto podporu za určitých podmínek a omezení i nadále. Při zohlednění přechodné povahy této podpory je vhodné pokračovat v jejím postupném ukončování tím, že bude každoročně postupně snižován objem finančních rámců pro jednotlivá odvětví vyčleněných na tuto podporu.

| (128) | Osobní údaje shromážděné za účelem uplatnění jakéhokoli ustanovení uvedeného v tomto nařízení by měly být zpracovány způsobem, který odpovídá těmto účelům. Uvedené údaje by také měly být anonymizovány, jsou-li zpracovány za účelem monitorování nebo hodnocení a měly by být chráněny v souladu s právem Unie, jež se týká ochrany osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a volného pohybu těchto údajů, obzvláště pak v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady ( EU) č. 2016/679 (29) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 (30). Subjekty údajů by měly být informovány o tomto zpracování, jakož i o svých právech na ochranu údajů. |
| --- | --- |

(128)

Osobní údaje shromážděné za účelem uplatnění jakéhokoli ustanovení uvedeného v tomto nařízení by měly být zpracovány způsobem, který odpovídá těmto účelům. Uvedené údaje by také měly být anonymizovány, jsou-li zpracovány za účelem monitorování nebo hodnocení a měly by být chráněny v souladu s právem Unie, jež se týká ochrany osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a volného pohybu těchto údajů, obzvláště pak v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady ( EU) č. 2016/679 (29) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 (30). Subjekty údajů by měly být informovány o tomto zpracování, jakož i o svých právech na ochranu údajů.

| (129) | Pro účely uplatňování tohoto nařízení a pro účely monitorování, analýzy a správy finančních nároků se od členských států vyžadují oznámení. |
| --- | --- |

(129)

Pro účely uplatňování tohoto nařízení a pro účely monitorování, analýzy a správy finančních nároků se od členských států vyžadují oznámení.

| (130) | Za účelem doplnění nebo změny některých jiných než podstatných prvků tohoto nařízení by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU. Je obzvláště důležité, aby Komise vedla v rámci své přípravné činnosti odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě o zdokonalení tvorby právních předpisů. Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na zasedání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci. |
| --- | --- |

(130)

Za účelem doplnění nebo změny některých jiných než podstatných prvků tohoto nařízení by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU. Je obzvláště důležité, aby Komise vedla v rámci své přípravné činnosti odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě o zdokonalení tvorby právních předpisů. Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na zasedání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci.

| (131) | Za účelem zajištění právní jistoty, ochrany práv zemědělců a zaručení rovných podmínek ve všech členských státech, pokud jde o společné požadavky a ukazatele, by na Komisi měla být přenesena pravomoc přijímat některé akty, pokud jde o přijetí společných ukazatelů, jež se týkají výstupu, výsledku, dopadu a okolností v případě řešení technických problémů při jejich uplatňování; a pravidla týkající se poměru u normy DZES 1. |
| --- | --- |

(131)

Za účelem zajištění právní jistoty, ochrany práv zemědělců a zaručení rovných podmínek ve všech členských státech, pokud jde o společné požadavky a ukazatele, by na Komisi měla být přenesena pravomoc přijímat některé akty, pokud jde o přijetí společných ukazatelů, jež se týkají výstupu, výsledku, dopadu a okolností v případě řešení technických problémů při jejich uplatňování; a pravidla týkající se poměru u normy DZES 1.

| (132) | Za účelem zajištění právní jistoty, ochrany práv zemědělců a zaručení hladkého, soudržného a účinného fungování typů intervencí formou přímých plateb by na Komisi měla být přenesena pravomoc přijímat některé akty, pokud jde o pravidla podmiňující poskytnutí plateb používáním certifikovaných osiv určitých odrůd konopí a postup při určování odrůd konopí a ověřování obsahu tetrahydrokanabinolu v těchto odrůdách; pravidla, jež stanoví harmonizovaný základ pro výpočet snížení plateb v rámci stanovení horní meze a postupného snižování plateb; opatření, která mají zamezit tomu, aby byli příjemci podpory příjmu vázané na produkci postiženi strukturální nerovnováhou na trhu v daném odvětví, včetně rozhodnutí, že taková podpora může být i nadále vyplácena až do roku 2027 na základě produkčních jednotek, na něž byla poskytnuta v minulém referenčním období; pravidla a podmínky pro schvalování půdy a povolování odrůd pro účely zvláštní podpory pro bavlnu, pravidla týkající se podmínek pro poskytování této zvláštní podpory a souvisejících požadavků způsobilosti a zemědělských postupů; pravidla týkající se kritérií pro schválení mezioborových organizací a pravidla upravující důsledky, kdy schválená mezioborová organizace nesplňuje tato kritéria, a povinnosti pro producenty. |
| --- | --- |

(132)

Za účelem zajištění právní jistoty, ochrany práv zemědělců a zaručení hladkého, soudržného a účinného fungování typů intervencí formou přímých plateb by na Komisi měla být přenesena pravomoc přijímat některé akty, pokud jde o pravidla podmiňující poskytnutí plateb používáním certifikovaných osiv určitých odrůd konopí a postup při určování odrůd konopí a ověřování obsahu tetrahydrokanabinolu v těchto odrůdách; pravidla, jež stanoví harmonizovaný základ pro výpočet snížení plateb v rámci stanovení horní meze a postupného snižování plateb; opatření, která mají zamezit tomu, aby byli příjemci podpory příjmu vázané na produkci postiženi strukturální nerovnováhou na trhu v daném odvětví, včetně rozhodnutí, že taková podpora může být i nadále vyplácena až do roku 2027 na základě produkčních jednotek, na něž byla poskytnuta v minulém referenčním období; pravidla a podmínky pro schvalování půdy a povolování odrůd pro účely zvláštní podpory pro bavlnu, pravidla týkající se podmínek pro poskytování této zvláštní podpory a souvisejících požadavků způsobilosti a zemědělských postupů; pravidla týkající se kritérií pro schválení mezioborových organizací a pravidla upravující důsledky, kdy schválená mezioborová organizace nesplňuje tato kritéria, a povinnosti pro producenty.

| (133) | S cílem zajistit, aby typy intervencí v určitých odvětvích přispívaly k dosahování cílů SZP a posilovaly synergie s jinými nástroji SZP, a s cílem zajistit rovné podmínky na vnitřním trhu a zamezit nerovné a nekalé soutěži by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat určité akty, pokud jde o pravidla pro řádné fungování typů intervencí v určitých odvětvích, typ výdajů, které mají být pokryty, a to zejména správní a personální náklady, základ pro výpočet finanční podpory Unie, včetně referenčních období a výpočtu hodnoty produkce uvedené na trh, a o stupeň organizovanosti producentů v některých regionech a o maximální míru finanční podpory Unie pro některé intervence, jejichž cílem je předcházet krizím na trhu a řízení rizik v určitých odvětvích; pravidla pro stanovení stropu výdajů na opětovnou výsadbu sadů, olivových hájů nebo vinic; pravidla, podle kterých mají producenti stáhnout vedlejší produkty vinifikace, a o výjimky z této povinnosti, s cílem zabránit dodatečné administrativní zátěži, pravidla pro dobrovolnou certifikaci lihovarů a pravidla týkající se jiného druhu podpory a minimálních dlouhodobých účinků podpořených investic v některých odvětvích, jakož i pravidla týkající se kombinace financování pro některé intervence v odvětví vína. Zejména za účelem zajištění účinného a účelného využívání finančních prostředků Unie určených pro intervence v odvětví včelařství by na Komisi měla být přenesena pravomoc přijímat určité akty, pokud jde o další požadavky týkající se oznamovací povinnosti a stanovení minimálního příspěvku Unie na výdaje na provedení těchto typů intervencí. |
| --- | --- |

(133)

S cílem zajistit, aby typy intervencí v určitých odvětvích přispívaly k dosahování cílů SZP a posilovaly synergie s jinými nástroji SZP, a s cílem zajistit rovné podmínky na vnitřním trhu a zamezit nerovné a nekalé soutěži by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat určité akty, pokud jde o pravidla pro řádné fungování typů intervencí v určitých odvětvích, typ výdajů, které mají být pokryty, a to zejména správní a personální náklady, základ pro výpočet finanční podpory Unie, včetně referenčních období a výpočtu hodnoty produkce uvedené na trh, a o stupeň organizovanosti producentů v některých regionech a o maximální míru finanční podpory Unie pro některé intervence, jejichž cílem je předcházet krizím na trhu a řízení rizik v určitých odvětvích; pravidla pro stanovení stropu výdajů na opětovnou výsadbu sadů, olivových hájů nebo vinic; pravidla, podle kterých mají producenti stáhnout vedlejší produkty vinifikace, a o výjimky z této povinnosti, s cílem zabránit dodatečné administrativní zátěži, pravidla pro dobrovolnou certifikaci lihovarů a pravidla týkající se jiného druhu podpory a minimálních dlouhodobých účinků podpořených investic v některých odvětvích, jakož i pravidla týkající se kombinace financování pro některé intervence v odvětví vína. Zejména za účelem zajištění účinného a účelného využívání finančních prostředků Unie určených pro intervence v odvětví včelařství by na Komisi měla být přenesena pravomoc přijímat určité akty, pokud jde o další požadavky týkající se oznamovací povinnosti a stanovení minimálního příspěvku Unie na výdaje na provedení těchto typů intervencí.

| (134) | S cílem zabezpečit právní jistotu a zaručit, aby intervence pro rozvoj venkova plnily své cíle, by na Komisi měla být přenesena pravomoc přijímat některé akty, pokud jde o podporu na závazky hospodaření, jež se týkají genetických zdrojů a dobrých životních podmínek zvířat, a podporu na režimy jakosti. |
| --- | --- |

(134)

S cílem zabezpečit právní jistotu a zaručit, aby intervence pro rozvoj venkova plnily své cíle, by na Komisi měla být přenesena pravomoc přijímat některé akty, pokud jde o podporu na závazky hospodaření, jež se týkají genetických zdrojů a dobrých životních podmínek zvířat, a podporu na režimy jakosti.

| (135) | S cílem zohlednit budoucí změny finančních přídělů členským státům nebo reagovat na problémy, s nimiž se při provádění svých strategických plánů SZP potýkají členské státy, by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat určité akty, pokud jde o příděly členským státům na typy intervencí formou přímých plateb, změnu váhového kritéria, jež se použije na podporu na základě jeho příspěvku k dosahování cílů v oblasti změny klimatu, a pravidla týkající se obsahu strategického plánu SZP. |
| --- | --- |

(135)

S cílem zohlednit budoucí změny finančních přídělů členským státům nebo reagovat na problémy, s nimiž se při provádění svých strategických plánů SZP potýkají členské státy, by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat určité akty, pokud jde o příděly členským státům na typy intervencí formou přímých plateb, změnu váhového kritéria, jež se použije na podporu na základě jeho příspěvku k dosahování cílů v oblasti změny klimatu, a pravidla týkající se obsahu strategického plánu SZP.

| (136) | S cílem usnadnit přechod od režimů stanovených v nařízení (EU) č. 1305/2013 a (EU) č. 1307/2013 k režimům, které jsou stanoveny v tomto nařízení, by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat některé akty, pokud jde o opatření na ochranu veškerých nabytých práv a oprávněných očekávání příjemců. |
| --- | --- |

(136)

S cílem usnadnit přechod od režimů stanovených v nařízení (EU) č. 1305/2013 a (EU) č. 1307/2013 k režimům, které jsou stanoveny v tomto nařízení, by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat některé akty, pokud jde o opatření na ochranu veškerých nabytých práv a oprávněných očekávání příjemců.

| (137) | S cílem zajistit jednotné podmínky k provedení tohoto nařízení a zabránit nekalé soutěži nebo diskriminaci mezi zemědělci by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o stanovení referenčních ploch pro podporu na olejnatá semena, pravidla pro schvalování půdy a povolování odrůd pro účely zvláštní podpory pro bavlnu a související oznámení, výpočet snížení, pokud plocha způsobilá pro podporu a osetá bavlnou přesáhne základní plochu, finanční podporu Unie pro destilaci vedlejších produktů vinifikace, pravidla, jak mají být prezentovány prvky, které mají být zahrnuty do strategického plánu SZP, jednotné podmínky pro uplatňování požadavků týkajících se informování a propagace ohledně možností, které skýtají strategické plány SZP, stanovení organizační struktury a provoz evropské sítě pro SZP, pravidla týkající se rámce pro výkonnost, monitorování a hodnocení, pravidla pro předkládání obsahu výroční zprávy o výkonnosti, pravidla pro informace zasílané členskými státy pro účely posouzení výkonnosti ze strany Komise, pravidla, pokud jde o potřeby týkající se údajů a synergie mezi možnými zdroji údajů, a pravidla pro provoz systému pro bezpečnou výměnu údajů společného zájmu mezi Komisí a členskými státy. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (31). |
| --- | --- |

(137)

S cílem zajistit jednotné podmínky k provedení tohoto nařízení a zabránit nekalé soutěži nebo diskriminaci mezi zemědělci by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci, pokud jde o stanovení referenčních ploch pro podporu na olejnatá semena, pravidla pro schvalování půdy a povolování odrůd pro účely zvláštní podpory pro bavlnu a související oznámení, výpočet snížení, pokud plocha způsobilá pro podporu a osetá bavlnou přesáhne základní plochu, finanční podporu Unie pro destilaci vedlejších produktů vinifikace, pravidla, jak mají být prezentovány prvky, které mají být zahrnuty do strategického plánu SZP, jednotné podmínky pro uplatňování požadavků týkajících se informování a propagace ohledně možností, které skýtají strategické plány SZP, stanovení organizační struktury a provoz evropské sítě pro SZP, pravidla týkající se rámce pro výkonnost, monitorování a hodnocení, pravidla pro předkládání obsahu výroční zprávy o výkonnosti, pravidla pro informace zasílané členskými státy pro účely posouzení výkonnosti ze strany Komise, pravidla, pokud jde o potřeby týkající se údajů a synergie mezi možnými zdroji údajů, a pravidla pro provoz systému pro bezpečnou výměnu údajů společného zájmu mezi Komisí a členskými státy. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (31).

| (138) | Vzhledem k tomu, že ukazatele pro účely monitorování, hodnocení a předkládání výročních zpráv o výkonnosti jsou již stanoveny v příloze I, přijetí dalších ukazatelů pro monitorování a hodnocení SZP by mělo podléhat dodatečné kontrole ze strany členských států. Rovněž tak dodatečné informace, které členské státy mají poskytovat Komisi pro účely monitorování a hodnocení SZP, by měly být podmíněny kladným stanoviskem Výboru pro společnou zemědělskou politiku. Komise by tak neměla mít možnost stanovit pro členské státy povinnost poskytovat dodatečné ukazatele a informace o provádění SZP pro účely monitorování a hodnocení SZP v případě, že Výbor pro společnou zemědělskou politiku nedosáhne kvalifikované většiny pro návrh Komise nebo proti němu, a nebude proto s to vydat stanovisko. |
| --- | --- |

(138)

Vzhledem k tomu, že ukazatele pro účely monitorování, hodnocení a předkládání výročních zpráv o výkonnosti jsou již stanoveny v příloze I, přijetí dalších ukazatelů pro monitorování a hodnocení SZP by mělo podléhat dodatečné kontrole ze strany členských států. Rovněž tak dodatečné informace, které členské státy mají poskytovat Komisi pro účely monitorování a hodnocení SZP, by měly být podmíněny kladným stanoviskem Výboru pro společnou zemědělskou politiku. Komise by tak neměla mít možnost stanovit pro členské státy povinnost poskytovat dodatečné ukazatele a informace o provádění SZP pro účely monitorování a hodnocení SZP v případě, že Výbor pro společnou zemědělskou politiku nedosáhne kvalifikované většiny pro návrh Komise nebo proti němu, a nebude proto s to vydat stanovisko.

| (139) | Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci k přijetí prováděcích aktů bez uplatnění nařízení (EU) č. 182/2011, kterými se schvalují strategické plány SZP a jejich změny. |
| --- | --- |

(139)

Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci k přijetí prováděcích aktů bez uplatnění nařízení (EU) č. 182/2011, kterými se schvalují strategické plány SZP a jejich změny.

| (140) | Komise by měla přijmout okamžitě použitelné prováděcí akty, pokud to v náležitě odůvodněných případech týkajících se řešení konkrétních problémů a při současném zajištění kontinuity režimu přímých plateb v případě mimořádných okolností vyžadují závažné naléhavé důvody. S cílem vyřešit naléhavé problémy v jednom nebo několika členských státech by mimoto Komise měla při současném zajištění kontinuity systému přímých plateb přijmout okamžitě použitelné prováděcí akty, pokud v řádně odůvodněných případech mají mimořádné okolnosti dopad na poskytování podpory a ohrožují účinné provádění plateb v rámci režimů podpory uvedených v tomto nařízení. |
| --- | --- |

(140)

Komise by měla přijmout okamžitě použitelné prováděcí akty, pokud to v náležitě odůvodněných případech týkajících se řešení konkrétních problémů a při současném zajištění kontinuity režimu přímých plateb v případě mimořádných okolností vyžadují závažné naléhavé důvody. S cílem vyřešit naléhavé problémy v jednom nebo několika členských státech by mimoto Komise měla při současném zajištění kontinuity systému přímých plateb přijmout okamžitě použitelné prováděcí akty, pokud v řádně odůvodněných případech mají mimořádné okolnosti dopad na poskytování podpory a ohrožují účinné provádění plateb v rámci režimů podpory uvedených v tomto nařízení.

| (141) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 228/2013 (32) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 229/2013 (33) by měla zůstat mimo oblast působnosti tohoto nařízení s výjimkou těch jejich ustanovení, na která se výslovně odkazuje. |
| --- | --- |

(141)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 228/2013 (32) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 229/2013 (33) by měla zůstat mimo oblast působnosti tohoto nařízení s výjimkou těch jejich ustanovení, na která se výslovně odkazuje.

| (142) | Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale vzhledem k rozdílům mezi různými venkovskými oblastmi a omezeným finančním zdrojům členských států jich lze lépe dosáhnout na úrovni Unie prostřednictvím víceleté záruky unijního financování a zaměřením se na jasně identifikované priority, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů. |
| --- | --- |

(142)

Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy, ale vzhledem k rozdílům mezi různými venkovskými oblastmi a omezeným finančním zdrojům členských států jich lze lépe dosáhnout na úrovni Unie prostřednictvím víceleté záruky unijního financování a zaměřením se na jasně identifikované priority, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.

| (143) | Nařízení (EU) č. 1305/2013 a (EU) č. 1307/2013 by proto měla být zrušena. |
| --- | --- |

(143)

Nařízení (EU) č. 1305/2013 a (EU) č. 1307/2013 by proto měla být zrušena.

| (144) | V zájmu zajištění hladkého provedení předpokládaných opatření a z důvodu naléhavosti by toto nařízení mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(144)

V zájmu zajištění hladkého provedení předpokládaných opatření a z důvodu naléhavosti by toto nařízení mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

HLAVA I

PŘEDMĚT A OBLAST PŮSOBNOSTI, POUŽITELNÁ USTANOVENÍ A DEFINICE

Článek 1

Předmět a oblast působnosti

1.   Tímto nařízením se stanoví pravidla pro:

| a) | obecné a specifické cíle, o něž se usiluje prostřednictvím podpory Unie financované z Evropského zemědělského a záručního fondu (EZZF) a z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) v rámci společné zemědělské politiky (SZP), jakož i související ukazatele; |
| --- | --- |

a)

obecné a specifické cíle, o něž se usiluje prostřednictvím podpory Unie financované z Evropského zemědělského a záručního fondu (EZZF) a z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) v rámci společné zemědělské politiky (SZP), jakož i související ukazatele;

| b) | typy intervencí a společné požadavky, jež mají členské státy uplatňovat při dosahování těchto cílů, jakož i související finanční ujednání; |
| --- | --- |

b)

typy intervencí a společné požadavky, jež mají členské státy uplatňovat při dosahování těchto cílů, jakož i související finanční ujednání;

| c) | strategické plány SZP, které mají vypracovat členské státy a v nichž se stanoví cíle, upřesní podmínky týkající se intervencí a přidělí finanční zdroje v souladu se specifickými cíli a zjištěnými potřebami; |
| --- | --- |

c)

strategické plány SZP, které mají vypracovat členské státy a v nichž se stanoví cíle, upřesní podmínky týkající se intervencí a přidělí finanční zdroje v souladu se specifickými cíli a zjištěnými potřebami;

| d) | koordinaci a správu, jakož i pro monitorování, vykazování a hodnocení. |
| --- | --- |

d)

koordinaci a správu, jakož i pro monitorování, vykazování a hodnocení.

2.   Toto nařízení se použije na podporu Unie financovanou z EZZF a EZFRV a určenou na intervence uvedené ve strategickém plánu SZP vypracovaném členským státem a schváleném Komisí, který se vztahuje na období od 1. ledna 2023 do 31. prosince 2027 (dále jen „období strategického plánu SZP “).

Článek 2

Použitelná ustanovení

1.   Na podporu poskytovanou podle tohoto nařízení se použijí nařízení (EU) 2021/2116 a ustanovení přijatá podle uvedeného nařízení.

2.   Na podporu financovanou z EZFRV podle tohoto nařízení se použijí ustanovení hlavy III kapitoly II článku 19 s výjimkou čl. 28 prvního pododstavce písm. c ) a článků 46 a 48 nařízení (EU) 2021/1060.

Článek 3

Definice

Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

| 1) | „zemědělcem“ fyzická nebo právnická osoba či skupina fyzických nebo právnických osob, bez ohledu na právní postavení takové skupiny a jejích členů podle vnitrostátních právních předpisů, jejíž zemědělský podnik se nachází na území spadajícím do územní působnosti Smluv podle článku 52 Smlouvy o Evropské unii ve spojení s články 349 a 355 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) a která vykonává zemědělskou činnost, jak ji vymezí členské státy v souladu s čl. 4 odst. 2 tohoto nařízení; |
| --- | --- |

1)

„zemědělcem“ fyzická nebo právnická osoba či skupina fyzických nebo právnických osob, bez ohledu na právní postavení takové skupiny a jejích členů podle vnitrostátních právních předpisů, jejíž zemědělský podnik se nachází na území spadajícím do územní působnosti Smluv podle článku 52 Smlouvy o Evropské unii ve spojení s články 349 a 355 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) a která vykonává zemědělskou činnost, jak ji vymezí členské státy v souladu s čl. 4 odst. 2 tohoto nařízení;

| 2) | „zemědělským podnikem“ soubor všech jednotek využívaných k zemědělské činnosti a spravovaných zemědělcem, které se nacházejí na území stejného členského státu; |
| --- | --- |

2)

„zemědělským podnikem“ soubor všech jednotek využívaných k zemědělské činnosti a spravovaných zemědělcem, které se nacházejí na území stejného členského státu;

| 3) | „intervencí“ nástroj podpory spolu se souborem podmínek způsobilosti upřesněných členským státem v jeho strategickém plánu SZP na základě typu intervencí stanovených v tomto nařízení; |
| --- | --- |

3)

„intervencí“ nástroj podpory spolu se souborem podmínek způsobilosti upřesněných členským státem v jeho strategickém plánu SZP na základě typu intervencí stanovených v tomto nařízení;

| 4) | „operací“:






  a) | projekt, smlouva, akce nebo skupina projektů či akcí vybraných v rámci dotčeného strategického plánu SZP; |
| --- | --- | --- |

4)

„operací“:

a)

projekt, smlouva, akce nebo skupina projektů či akcí vybraných v rámci dotčeného strategického plánu SZP;

| b) | v souvislosti s finančními nástroji celkové způsobilé veřejné výdaje poskytnuté na finanční nástroj a následná finanční podpora poskytnutá z tohoto finančního nástroje konečným příjemcům; |
| --- | --- |

b)

v souvislosti s finančními nástroji celkové způsobilé veřejné výdaje poskytnuté na finanční nástroj a následná finanční podpora poskytnutá z tohoto finančního nástroje konečným příjemcům;

| 5) | „veřejnými výdaji“ jakýkoli příspěvek k financování operací, jehož zdrojem je rozpočet vnitrostátních, regionálních nebo místních orgánů veřejné správy, rozpočet Unie vyčleněný pro EZZF a EZFRV, rozpočet veřejnoprávních subjektů nebo rozpočet sdružení orgánů veřejné správy nebo veřejnoprávních subjektů; |
| --- | --- |

5)

„veřejnými výdaji“ jakýkoli příspěvek k financování operací, jehož zdrojem je rozpočet vnitrostátních, regionálních nebo místních orgánů veřejné správy, rozpočet Unie vyčleněný pro EZZF a EZFRV, rozpočet veřejnoprávních subjektů nebo rozpočet sdružení orgánů veřejné správy nebo veřejnoprávních subjektů;

| 6) | „milníky“ průběžné předem stanovené hodnoty určené členskými státy v rámci jejich intervenčních strategií uvedených v čl. 107 odst. 1 písm. b) pro konkrétní rozpočtový rok, jichž má být dosaženo v určeném okamžiku v průběhu období strategického plánu SZP v zájmu zajištění včasného pokroku ve vztahu k ukazatelům výsledků; |
| --- | --- |

6)

„milníky“ průběžné předem stanovené hodnoty určené členskými státy v rámci jejich intervenčních strategií uvedených v čl. 107 odst. 1 písm. b) pro konkrétní rozpočtový rok, jichž má být dosaženo v určeném okamžiku v průběhu období strategického plánu SZP v zájmu zajištění včasného pokroku ve vztahu k ukazatelům výsledků;

| 7) | „cíli“ předem stanovené hodnoty určené členskými státy v rámci jejich intervenčních strategií uvedených v čl. 100 odst. 1 písm. b), jichž má být dosaženo na konci období strategického plánu SZP ve vztahu k ukazatelům výsledků ; |
| --- | --- |

7)

„cíli“ předem stanovené hodnoty určené členskými státy v rámci jejich intervenčních strategií uvedených v čl. 100 odst. 1 písm. b), jichž má být dosaženo na konci období strategického plánu SZP ve vztahu k ukazatelům výsledků ;

| 8) | „nejvzdálenějšími regiony“ nejvzdálenější regiony podle článku 349 Smlouvy o fungování EU; |
| --- | --- |

8)

„nejvzdálenějšími regiony“ nejvzdálenější regiony podle článku 349 Smlouvy o fungování EU;

| 9) | pojmem „AKIS“ kombinace organizačních a znalostních toků mezi osobami, organizacemi a institucemi, které užívají a vytváří poznatky pro účely zemědělství a souvisejících oblastí (zemědělský znalostní a inovační systém); |
| --- | --- |

9)

pojmem „AKIS“ kombinace organizačních a znalostních toků mezi osobami, organizacemi a institucemi, které užívají a vytváří poznatky pro účely zemědělství a souvisejících oblastí (zemědělský znalostní a inovační systém);

| 10) | „menšími ostrovy v Egejském moři“ menší ostrovy v Egejském moři ve smyslu čl. 1 odst. 2 nařízení (EU) č. 229/2013; |
| --- | --- |

10)

„menšími ostrovy v Egejském moři“ menší ostrovy v Egejském moři ve smyslu čl. 1 odst. 2 nařízení (EU) č. 229/2013;

| 11) | „vzájemným fondem“ systém akreditovaný členským státem v souladu s jeho vnitrostátním právem, který umožňuje zemědělcům, kteří jsou jeho členy, aby se pojistili, přičemž uvedeným zemědělcům se z něj poskytuje kompenzace v případě, že utrpěli hospodářské ztráty; |
| --- | --- |

11)

„vzájemným fondem“ systém akreditovaný členským státem v souladu s jeho vnitrostátním právem, který umožňuje zemědělcům, kteří jsou jeho členy, aby se pojistili, přičemž uvedeným zemědělcům se z něj poskytuje kompenzace v případě, že utrpěli hospodářské ztráty;

| 12) | „méně rozvinutými regiony“ méně rozvinuté regiony ve smyslu čl. 108 odst. 2 prvního pododstavce písm. a) nařízení (EU) 2021/1060; |
| --- | --- |

12)

„méně rozvinutými regiony“ méně rozvinuté regiony ve smyslu čl. 108 odst. 2 prvního pododstavce písm. a) nařízení (EU) 2021/1060;

| 13) | „příjemcem“ v případě typů intervencí pro rozvoj venkova podle článku 69:






  a) | veřejnoprávní nebo soukromoprávní subjekt, subjekt s právní subjektivitou či bez ní, fyzická osoba nebo skupina fyzických či právnických osob, které jsou odpovědné za zahájení nebo za zahájení i provádění operací; |
| --- | --- | --- |

13)

„příjemcem“ v případě typů intervencí pro rozvoj venkova podle článku 69:

a)

veřejnoprávní nebo soukromoprávní subjekt, subjekt s právní subjektivitou či bez ní, fyzická osoba nebo skupina fyzických či právnických osob, které jsou odpovědné za zahájení nebo za zahájení i provádění operací;

| b) | v souvislosti s režimy státní podpory podnik, který je příjemcem podpory; |
| --- | --- |

b)

v souvislosti s režimy státní podpory podnik, který je příjemcem podpory;

| c) | v souvislosti s finančními nástroji subjekt, který spravuje podílový fond, nebo subjekt, který spravuje zvláštní fond, neexistuje-li struktura podílového fondu, nebo řídící orgán uvedený v článku 123 (dále jen „řídící orgán“), je-li tento řídící orgán správcem finančního nástroje; |
| --- | --- |

c)

v souvislosti s finančními nástroji subjekt, který spravuje podílový fond, nebo subjekt, který spravuje zvláštní fond, neexistuje-li struktura podílového fondu, nebo řídící orgán uvedený v článku 123 (dále jen „řídící orgán“), je-li tento řídící orgán správcem finančního nástroje;

| 14) | „mírou podpory“ míra veřejného výdaje na operaci; v souvislosti s finančními nástroji se jí rozumí hrubý grantový ekvivalent podpory vymezený v čl. 2 bodě 20 nařízení Komise (EU) č. 702/2014 (34); |
| --- | --- |

14)

„mírou podpory“ míra veřejného výdaje na operaci; v souvislosti s finančními nástroji se jí rozumí hrubý grantový ekvivalent podpory vymezený v čl. 2 bodě 20 nařízení Komise (EU) č. 702/2014 (34);

34

| 15) | pojmem „LEADER“ komunitně vedený místní rozvoj podle článku 31 nařízení (EU) 2021/1060; |
| --- | --- |

15)

pojmem „LEADER“ komunitně vedený místní rozvoj podle článku 31 nařízení (EU) 2021/1060;

| 16) | „zprostředkujícím subjektem“ jakýkoli veřejnoprávní nebo soukromoprávní subjekt, včetně regionálních nebo místních subjektů, subjektů regionálního rozvoje či nevládních organizací, za jejichž činnost odpovídá vnitrostátní nebo regionální řídící orgán, nebo které plní povinnosti z pověření takového řídícího orgánu; |
| --- | --- |

16)

„zprostředkujícím subjektem“ jakýkoli veřejnoprávní nebo soukromoprávní subjekt, včetně regionálních nebo místních subjektů, subjektů regionálního rozvoje či nevládních organizací, za jejichž činnost odpovídá vnitrostátní nebo regionální řídící orgán, nebo které plní povinnosti z pověření takového řídícího orgánu;

| 17) | „rozpočtovým rokem“ zemědělský rozpočtový rok v souladu s článkem 35 nařízení (EU) 2021/2116. |
| --- | --- |

17)

„rozpočtovým rokem“ zemědělský rozpočtový rok v souladu s článkem 35 nařízení (EU) 2021/2116.

Článek 4

Definice a podmínky, jež mají být stanoveny ve strategických plánech SZP

1.   Členské státy stanoví ve svých strategických plánech SZP definici „zemědělské činnosti“, „zemědělské plochy“, „způsobilého hektaru“, „aktivního zemědělce“„mladého zemědělce“ a „nového zemědělce“, jakož i relevantní podmínky v souladu s tímto článkem.

2.   
  „Zemědělská činnost“ se vymezí tak, aby umožňovala přispívat k poskytování soukromých a veřejných statků prostřednictvím jedné nebo obou těchto činností:

| a) | produkcí zemědělských produktů, která zahrnuje činnosti, jako je chov zvířat nebo pěstování plodin, a to i prostřednictvím paludikultury, přičemž zemědělskými produkty se rozumějí produkty uvedené v příloze I Smlouvy o fungování EU s výjimkou produktů rybolovu, jakož i bavlna a rychle rostoucí dřeviny pěstované ve výmladkových plantážích; |
| --- | --- |

a)

produkcí zemědělských produktů, která zahrnuje činnosti, jako je chov zvířat nebo pěstování plodin, a to i prostřednictvím paludikultury, přičemž zemědělskými produkty se rozumějí produkty uvedené v příloze I Smlouvy o fungování EU s výjimkou produktů rybolovu, jakož i bavlna a rychle rostoucí dřeviny pěstované ve výmladkových plantážích;

| b) | udržováním zemědělských ploch ve stavu vhodném pro pastvu nebo pěstování plodin bez zvláštní přípravy, která jde nad rámec používání běžných způsobů zemědělské produkce a strojů. |
| --- | --- |

b)

udržováním zemědělských ploch ve stavu vhodném pro pastvu nebo pěstování plodin bez zvláštní přípravy, která jde nad rámec používání běžných způsobů zemědělské produkce a strojů.

3.   
  „Zemědělská plocha“ se vymezí tak, aby zahrnovala ornou půdu, trvalé kultury a trvalé travní porosty, včetně případů, kdy na této ploše uvedené prvky tvoří agrolesnický systém. Pojmy „orná půda“, „trvalé kultury“ a „trvalé travní porosty“ členské státy dále upřesní v tomto rámci:

| a) | „ornou půdou“ se rozumí půda obdělávaná za účelem produkce plodin nebo plochy, které jsou k dispozici pro produkci plodin, ale jsou ponechány ladem; nadto se po dobu trvání závazku jedná o půdu obdělávanou za účelem produkce plodin nebo o plochy, které jsou k dispozici pro produkci plodin, ale jsou ponechány ladem, a které byly vyňaty z produkce v souladu s článkem 31 nebo článkem 70 nebo se standardem DZES 8 uvedeným v příloze III tohoto nařízení nebo s články 22, 23 nebo 24 nařízení Rady (ES) č. 1257/1999 (35) nebo s článkem 39 nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 (36) nebo s článkem 28 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 (37); |
| --- | --- |

a)

„ornou půdou“ se rozumí půda obdělávaná za účelem produkce plodin nebo plochy, které jsou k dispozici pro produkci plodin, ale jsou ponechány ladem; nadto se po dobu trvání závazku jedná o půdu obdělávanou za účelem produkce plodin nebo o plochy, které jsou k dispozici pro produkci plodin, ale jsou ponechány ladem, a které byly vyňaty z produkce v souladu s článkem 31 nebo článkem 70 nebo se standardem DZES 8 uvedeným v příloze III tohoto nařízení nebo s články 22, 23 nebo 24 nařízení Rady (ES) č. 1257/1999 (35) nebo s článkem 39 nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 (36) nebo s článkem 28 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 (37);

| b) | „trvalými kulturami“ se rozumějí kultury jiné než trvalé travní porosty a stálé pastviny, které nejsou pěstované systémem střídání plodin, jsou na dané půdě nejméně pět let a poskytují opakované sklizně, včetně školek a rychle rostoucích dřevin pěstovaných ve výmladkových plantážích; |
| --- | --- |

b)

„trvalými kulturami“ se rozumějí kultury jiné než trvalé travní porosty a stálé pastviny, které nejsou pěstované systémem střídání plodin, jsou na dané půdě nejméně pět let a poskytují opakované sklizně, včetně školek a rychle rostoucích dřevin pěstovaných ve výmladkových plantážích;

| c) | „trvalými travními porosty a stálými pastvinami“ (společně dále jen „trvalé travní porosty“) se rozumí půda využívaná k pěstování trav nebo jiných bylinných pícnin na přírodních (přirozený osev) nebo uměle vytvořených (umělý osev) plochách, která nebyla zahrnuta do střídání plodin v zemědělském podniku po dobu pěti a více let, a rozhodnou-li tak členské státy, i půda, která nebyla zorána, nebo jinak obdělána ani opětovně oseta různými druhy trav nebo jinými bylinnými pícninami po dobu pěti a více let. Lze sem zařadit i jiné druhy, jako jsou křoviny nebo stromy, které mohou být spásány, a rozhodnou-li tak členské státy, i jiné druhy, jako jsou křoviny nebo stromy, které produkují krmivo, pokud trávy a jiné bylinné pícniny i nadále převažují.
  Členské státy mohou rovněž rozhodnout, že za trvalé travní porosty považují tyto typy půd:






  i) | půdu porostlou jakýmkoli z druhů uvedených v tomto písmenu využívanou v souladu se zavedenými místními postupy v případech, kdy na plochách využívaných jako pastviny obvykle nepřevažují nebo se zde nevyskytují trávy a jiné bylinné pícniny; |
| --- | --- | --- |

c)

„trvalými travními porosty a stálými pastvinami“ (společně dále jen „trvalé travní porosty“) se rozumí půda využívaná k pěstování trav nebo jiných bylinných pícnin na přírodních (přirozený osev) nebo uměle vytvořených (umělý osev) plochách, která nebyla zahrnuta do střídání plodin v zemědělském podniku po dobu pěti a více let, a rozhodnou-li tak členské státy, i půda, která nebyla zorána, nebo jinak obdělána ani opětovně oseta různými druhy trav nebo jinými bylinnými pícninami po dobu pěti a více let. Lze sem zařadit i jiné druhy, jako jsou křoviny nebo stromy, které mohou být spásány, a rozhodnou-li tak členské státy, i jiné druhy, jako jsou křoviny nebo stromy, které produkují krmivo, pokud trávy a jiné bylinné pícniny i nadále převažují.

Členské státy mohou rovněž rozhodnout, že za trvalé travní porosty považují tyto typy půd:

i)

půdu porostlou jakýmkoli z druhů uvedených v tomto písmenu využívanou v souladu se zavedenými místními postupy v případech, kdy na plochách využívaných jako pastviny obvykle nepřevažují nebo se zde nevyskytují trávy a jiné bylinné pícniny;

| ii) | půdu porostlou jakýmkoli z druhů uvedených v tomto písmenu v případech, kdy na plochách využívaných jako pastviny nepřevažují nebo se zde nevyskytují trávy a jiné bylinné pícniny. |
| --- | --- |

ii)

půdu porostlou jakýmkoli z druhů uvedených v tomto písmenu v případech, kdy na plochách využívaných jako pastviny nepřevažují nebo se zde nevyskytují trávy a jiné bylinné pícniny.

4.   Pro účely typů intervencí formou přímých plateb se „způsobilý hektar“ vymezí tak, že pokrývá plochy, která má zemědělec k dispozici a které jsou tvořeny:

| a) | jakoukoli zemědělskou plochou zemědělského podniku, která je během roku, na nějž je podpora požadována, využívána k zemědělské činnosti, nebo která je v případě, že je využívána i k nezemědělským činnostem, využívána převážně k činnostem zemědělským; je-li to řádně opodstatněno důvody souvisejícími s životním prostředím, biologickou rozmanitostí a klimatem, mohou členské státy rozhodnout, že způsobilé hektary mohou zahrnovat i některé plochy, které jsou k zemědělským činnostem využívány pouze každý druhý rok. |
| --- | --- |

a)

jakoukoli zemědělskou plochou zemědělského podniku, která je během roku, na nějž je podpora požadována, využívána k zemědělské činnosti, nebo která je v případě, že je využívána i k nezemědělským činnostem, využívána převážně k činnostem zemědělským; je-li to řádně opodstatněno důvody souvisejícími s životním prostředím, biologickou rozmanitostí a klimatem, mohou členské státy rozhodnout, že způsobilé hektary mohou zahrnovat i některé plochy, které jsou k zemědělským činnostem využívány pouze každý druhý rok.

| b) | jakoukoli plochou zemědělského podniku, která je:






  i) | pokryta krajinnými prvky, na něž se vztahuje povinnost zachování podle standardu DZES 8 uvedeného v příloze III; |
| --- | --- | --- |

b)

jakoukoli plochou zemědělského podniku, která je:

i)

pokryta krajinnými prvky, na něž se vztahuje povinnost zachování podle standardu DZES 8 uvedeného v příloze III;

| ii) | využívána k dosažení minimálního podílu orné půdy vyhrazeného pro neproduktivní plochy a prvky, včetně ploch ponechaných ladem, podle standardu DZES 8 uvedeného v příloze III, nebo; |
| --- | --- |

ii)

využívána k dosažení minimálního podílu orné půdy vyhrazeného pro neproduktivní plochy a prvky, včetně ploch ponechaných ladem, podle standardu DZES 8 uvedeného v příloze III, nebo;

| iii) | po dobu trvání příslušného závazku zemědělce zřízena nebo udržována v důsledku ekoschématu podle článku 31. |
| --- | --- |

iii)

po dobu trvání příslušného závazku zemědělce zřízena nebo udržována v důsledku ekoschématu podle článku 31.

Rozhodnou-li tak členské státy, může „způsobilý hektar“ obsahovat i jiné krajinné prvky, pokud nepřevažují a vzhledem k ploše, kterou na zemědělském pozemku zabírají, významně neztěžují výkon zemědělské činnosti. Při uplatňování této zásady mohou členské státy stanovit maximální podíl zemědělského pozemku, na němž se tyto jiné krajinné prvky vyskytují.

Pokud jde o trvalé travní porosty obsahující rozptýlené nezpůsobilé prvky, mohou členské státy rozhodnout, že pro určení plochy považované za způsobilou použijí pevně stanovené redukční koeficienty;

| c) | jakoukoli plochou zemědělského podniku, ke které vzniklo právo na platby podle hlavy III kapitoly II oddílu 2 pododdílu 2 tohoto nařízení nebo v režimu základní platby či režimu jednotné platby na plochu stanovených v hlavě III nařízení (EU) č. 1307/2013 a která není „způsobilým hektarem“, jak je vymezen členskými státy na základě písmen a) a b) tohoto odstavce:






  i) | v důsledku uplatnění směrnice 92/43/EHS, 2009/147/ES nebo 2000/60/ES na tuto plochu; |
| --- | --- | --- |

c)

jakoukoli plochou zemědělského podniku, ke které vzniklo právo na platby podle hlavy III kapitoly II oddílu 2 pododdílu 2 tohoto nařízení nebo v režimu základní platby či režimu jednotné platby na plochu stanovených v hlavě III nařízení (EU) č. 1307/2013 a která není „způsobilým hektarem“, jak je vymezen členskými státy na základě písmen a) a b) tohoto odstavce:

i)

v důsledku uplatnění směrnice 92/43/EHS, 2009/147/ES nebo 2000/60/ES na tuto plochu;

| ii) | v důsledku intervencí na základě plochy stanovených v tomto nařízení, na něž se vztahuje integrovaný systém uvedený v čl. 65 odst. 1 nařízení (EU) 2021/2116, jenž umožňuje produkci produktů neuvedených v příloze I SFEU prostřednictvím paludikultury, nebo podle vnitrostátních režimů pro biologickou rozmanitost či snižování emisí skleníkových plynů, jejichž podmínky jsou v souladu s těmito intervencemi na základě plochy, a to pokud tyto intervence a vnitrostátní režimy přispívají k dosažení jednoho či více specifických cílů stanovených v čl. 6 odst. 1 písm. d), e) a f) tohoto nařízení; |
| --- | --- |

ii)

v důsledku intervencí na základě plochy stanovených v tomto nařízení, na něž se vztahuje integrovaný systém uvedený v čl. 65 odst. 1 nařízení (EU) 2021/2116, jenž umožňuje produkci produktů neuvedených v příloze I SFEU prostřednictvím paludikultury, nebo podle vnitrostátních režimů pro biologickou rozmanitost či snižování emisí skleníkových plynů, jejichž podmínky jsou v souladu s těmito intervencemi na základě plochy, a to pokud tyto intervence a vnitrostátní režimy přispívají k dosažení jednoho či více specifických cílů stanovených v čl. 6 odst. 1 písm. d), e) a f) tohoto nařízení;

| iii) | po dobu trvání závazku zemědělce týkajícího se zalesňování podle článku 31 nařízení (ES) č. 1257/1999 nebo článku 43 nařízení (ES) č. 1698/2005 nebo článku 22 nařízení (EU) č. 1305/2013 nebo článku 70 či článku 73 tohoto nařízení nebo v rámci vnitrostátního režimu, jehož podmínky jsou v souladu s čl. 43 odst. 1, 2 a 3 nařízení (ES) č. 1698/2005 nebo článkem 22 nařízení (EU) č. 1305/2013 nebo s článkem 70 či článkem 73 tohoto nařízení; |
| --- | --- |

iii)

po dobu trvání závazku zemědělce týkajícího se zalesňování podle článku 31 nařízení (ES) č. 1257/1999 nebo článku 43 nařízení (ES) č. 1698/2005 nebo článku 22 nařízení (EU) č. 1305/2013 nebo článku 70 či článku 73 tohoto nařízení nebo v rámci vnitrostátního režimu, jehož podmínky jsou v souladu s čl. 43 odst. 1, 2 a 3 nařízení (ES) č. 1698/2005 nebo článkem 22 nařízení (EU) č. 1305/2013 nebo s článkem 70 či článkem 73 tohoto nařízení;

| iv) | po dobu trvání závazku zemědělce, jehož důsledkem je vynětí půdy z produkce podle článků 22, 23 a 24 nařízení (ES) č. 1257/1999, článku 39 nařízení (ES) č. 1698/2005, článku 28 nařízení (EU) č. 1305/2013 nebo článku 70 tohoto nařízení. |
| --- | --- |

iv)

po dobu trvání závazku zemědělce, jehož důsledkem je vynětí půdy z produkce podle článků 22, 23 a 24 nařízení (ES) č. 1257/1999, článku 39 nařízení (ES) č. 1698/2005, článku 28 nařízení (EU) č. 1305/2013 nebo článku 70 tohoto nařízení.

Plochy využívané k produkci konopí je možné považovat za způsobilé hektary pouze tehdy, pokud obsah tetrahydrokanabinolu v použitých odrůdách nepřesahuje 0,3 %;

5.   Pojem „aktivní zemědělec“ se vymezí tak, aby se zajistilo, že podpora je poskytována pouze fyzickým nebo právnickým osobám či skupinám fyzických nebo právnických osob, které vykonávají alespoň minimální úroveň zemědělské činnosti, přičemž z poskytnutí podpory nemusejí být nutně vyloučeni vícestranně zaměření zemědělci ani zemědělci na částečný úvazek.

Při vymezování osoby, která je „aktivním zemědělcem“, použijí členské státy objektivní a nediskriminační kritéria, jako jsou: příjmové testy, vklady práce v zemědělském podniku, předmět podnikání a zápis jejich zemědělských činností v celostátních nebo regionálních rejstřících. Tato kritéria lze zavést v jedné nebo více formách, které si členské státy zvolí, a to i prostřednictvím negativního seznamu, na základě kterého je stanoveno, kdo ze zemědělců nemůže být považován za „aktivního zemědělce“. V případě, že členský stát považuje za „aktivní zemědělce“ ty zemědělce, kteří za předchozí rok neobdrželi přímé platby přesahující určitou částku, nesmí být taková částka vyšší než 5 000 EUR.

6.   Pojem „mladý zemědělec“ se vymezí tak, aby zahrnoval:

| a) | horní věkovou hranici mezi 35 a 40 lety; |
| --- | --- |

a)

horní věkovou hranici mezi 35 a 40 lety;

| b) | podmínky, za nichž lze být „vedoucím zemědělského podniku“; |
| --- | --- |

b)

podmínky, za nichž lze být „vedoucím zemědělského podniku“;

| c) | odpovídající odbornou přípravu nebo požadované dovednosti vymezené členskými státy. |
| --- | --- |

c)

odpovídající odbornou přípravu nebo požadované dovednosti vymezené členskými státy.

7.   Pojem „nový zemědělec“ se vymezí tak, aby tento pojem odkazoval na jiného zemědělce, než je mladý zemědělec, a na zemědělce, který je „vedoucím zemědělského podniku“ poprvé. Členské státy zahrnou další objektivní a nediskriminační požadavky týkající se odpovídající odborné přípravy a dovedností.

8.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 152, kterými se toto nařízení doplňuje za účelem ochrany veřejného zdraví o pravidla podmiňující poskytování plateb používáním certifikovaných osiv některých odrůd konopí a o postup pro určování odrůd konopí, jakož i ověřování obsahu tetrahydrokanabinolu podle odst. 4 druhého pododstavce tohoto článku v těchto odrůdách.

HLAVA II

CÍLE A UKAZATELE

Článek 5

Obecné cíle

V souladu s cíli SZP stanovenými v článku 39 SFEU, s cílem zachovat fungování vnitřního trhu a rovné podmínky mezi zemědělci v Unii a v souladu se zásadou subsidiarity má podpora z EZZF a EZFRV za cíl dále zlepšovat udržitelný rozvoj zemědělství, potravinářství a venkovských oblastí a napomáhá dosažení těchto obecných cílů v hospodářské, environmentální a sociální oblasti, které přispějí k provádění Agendy pro udržitelný rozvoj 2030:

| a) | podporovat inteligentní, konkurenceschopné, odolné a diverzifikované odvětví zemědělství, které zajistí dlouhodobé potravinové zabezpečení; |
| --- | --- |

a)

podporovat inteligentní, konkurenceschopné, odolné a diverzifikované odvětví zemědělství, které zajistí dlouhodobé potravinové zabezpečení;

| b) | podporovat a posilovat ochranu životního prostředí, včetně biologické rozmanitosti, a opatření v oblasti klimatu a přispívat k dosažení cílů Unie v oblasti životního prostředí a klimatu, včetně jejích závazků v rámci Pařížské dohody; |
| --- | --- |

b)

podporovat a posilovat ochranu životního prostředí, včetně biologické rozmanitosti, a opatření v oblasti klimatu a přispívat k dosažení cílů Unie v oblasti životního prostředí a klimatu, včetně jejích závazků v rámci Pařížské dohody;

| c) | posilovat socioekonomickou strukturu venkovských oblastí. |
| --- | --- |

c)

posilovat socioekonomickou strukturu venkovských oblastí.

Článek 6

Specifické cíle

1.   Obecných cílů se dosahuje prostřednictvím těchto specifických cílů:

| a) | podporovat ekonomicky udržitelný zemědělský příjem a odolnost odvětví zemědělství v celé Unii s cílem zlepšit dlouhodobé potravinové zabezpečení a zemědělskou rozmanitost, jakož i zajistit hospodářskou udržitelnost zemědělské produkce v Unii; |
| --- | --- |

a)

podporovat ekonomicky udržitelný zemědělský příjem a odolnost odvětví zemědělství v celé Unii s cílem zlepšit dlouhodobé potravinové zabezpečení a zemědělskou rozmanitost, jakož i zajistit hospodářskou udržitelnost zemědělské produkce v Unii;

| b) | posilovat tržní orientaci a zvyšovat konkurenceschopnost zemědělských podniků v krátkodobém i dlouhodobém horizontu, včetně většího zaměření na výzkum, technologie a digitalizaci; |
| --- | --- |

b)

posilovat tržní orientaci a zvyšovat konkurenceschopnost zemědělských podniků v krátkodobém i dlouhodobém horizontu, včetně většího zaměření na výzkum, technologie a digitalizaci;

| c) | zlepšovat postavení zemědělců v hodnotovém řetězci; |
| --- | --- |

c)

zlepšovat postavení zemědělců v hodnotovém řetězci;

| d) | přispívat ke zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně, mimo jiné snižováním emisí skleníkových plynů a zvyšováním míry sekvestrace uhlíku, a prosazovat udržitelnou energii; |
| --- | --- |

d)

přispívat ke zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně, mimo jiné snižováním emisí skleníkových plynů a zvyšováním míry sekvestrace uhlíku, a prosazovat udržitelnou energii;

| e) | podporovat udržitelný rozvoj a účinné hospodaření s přírodními zdroji, jako je voda, půda a ovzduší, a to i snížením závislosti na chemických látkách; |
| --- | --- |

e)

podporovat udržitelný rozvoj a účinné hospodaření s přírodními zdroji, jako je voda, půda a ovzduší, a to i snížením závislosti na chemických látkách;

| f) | přispívat k zastavení úbytku biologické rozmanitosti a k obratu tohoto trendu, posilovat ekosystémové služby a zachovat stanoviště a krajiny; |
| --- | --- |

f)

přispívat k zastavení úbytku biologické rozmanitosti a k obratu tohoto trendu, posilovat ekosystémové služby a zachovat stanoviště a krajiny;

| g) | získávat a udržet mladé zemědělce a nové zemědělce a usnadňovat udržitelný rozvoj podnikání ve venkovských oblastech; |
| --- | --- |

g)

získávat a udržet mladé zemědělce a nové zemědělce a usnadňovat udržitelný rozvoj podnikání ve venkovských oblastech;

| h) | podporovat zaměstnanost, růst, genderovou rovnost, včetně účasti žen v zemědělství, sociální začleňování a místní rozvoj ve venkovských oblastech, včetně oběhového biohospodářství a udržitelného obhospodařování lesů; |
| --- | --- |

h)

podporovat zaměstnanost, růst, genderovou rovnost, včetně účasti žen v zemědělství, sociální začleňování a místní rozvoj ve venkovských oblastech, včetně oběhového biohospodářství a udržitelného obhospodařování lesů;

| i) | zlepšovat reakci zemědělství Unie na společenskou poptávku týkající se potravin a zdraví, včetně vysoce kvalitních, bezpečných a výživných potravin vyprodukovaných udržitelným způsobem, omezit plýtvání potravinami, jakož i zlepšit životní podmínky zvířat a eliminovat antimikrobiální rezistenci. |
| --- | --- |

i)

zlepšovat reakci zemědělství Unie na společenskou poptávku týkající se potravin a zdraví, včetně vysoce kvalitních, bezpečných a výživných potravin vyprodukovaných udržitelným způsobem, omezit plýtvání potravinami, jakož i zlepšit životní podmínky zvířat a eliminovat antimikrobiální rezistenci.

2.   Cíle stanovené v odstavci 1 doplní a propojí průřezový cíl, kterým je modernizovat zemědělství a venkovské oblasti podporou a sdílením znalostí, inovací a digitalizace v zemědělství a ve venkovských oblastech a podněcováním jejich zavádění ze strany zemědělců lepším přístupem k výzkumu, inovacím, výměně znalostí a odborné přípravě.

3.   Při sledování specifických cílů stanovených v odstavcích 1 a 2 přijmou členské státy s podporou Komise vhodná opatření ke snížení administrativní zátěže a k zajištění zjednodušení při provádění SZP.

Článek 7

Ukazatele

1.   Dosažení cílů podle článku 5 a čl. 6 odst. 1 a 2 se posuzuje na základě společných ukazatelů týkajících se výstupů, výsledků, dopadu a kontextu stanovených v příloze I. Mezi tyto společné ukazatele patří:

| a) | ukazatele výstupů, které se týkají realizovaného výstupu podpořených intervencí; |
| --- | --- |

a)

ukazatele výstupů, které se týkají realizovaného výstupu podpořených intervencí;

| b) | ukazatele výsledků týkající se dotčených specifických cílů podle čl. 6 odst. 1 a 2, které se používají ke stanovení kvantifikovaných milníků a cílů ve vztahu k těmto specifickým cílům ve strategických plánech SZP a k posouzení pokroku při plnění těchto cílů; ukazatele výsledků týkající se cílů v oblasti životního prostředí a klimatu se mohou vztahovat na intervence přispívající k plnění závazků, jež vyplývají z legislativních aktů Unie uvedených v příloze XIII; |
| --- | --- |

b)

ukazatele výsledků týkající se dotčených specifických cílů podle čl. 6 odst. 1 a 2, které se používají ke stanovení kvantifikovaných milníků a cílů ve vztahu k těmto specifickým cílům ve strategických plánech SZP a k posouzení pokroku při plnění těchto cílů; ukazatele výsledků týkající se cílů v oblasti životního prostředí a klimatu se mohou vztahovat na intervence přispívající k plnění závazků, jež vyplývají z legislativních aktů Unie uvedených v příloze XIII;

| c) | ukazatele dopadu, které se týkají cílů stanovených v článku 5 a čl. 6 odst. 1 a 2 a jež se používají v souvislosti se strategickými plány SZP a se SZP ; |
| --- | --- |

c)

ukazatele dopadu, které se týkají cílů stanovených v článku 5 a čl. 6 odst. 1 a 2 a jež se používají v souvislosti se strategickými plány SZP a se SZP ;

| d) | kontextové ukazatele podle čl. 115 odst. 2 a uvedené v příloze I. |
| --- | --- |

d)

kontextové ukazatele podle čl. 115 odst. 2 a uvedené v příloze I.

2.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 152 akty v přenesené pravomoci, kterými se mění příloha I za účelem přizpůsobení společných ukazatelů výstupů, výsledků, dopadu a kontextových ukazatelů. Tyto akty v přenesené pravomoci jsou omezeny výhradně na řešení technických problémů, s nimiž se členské státy potýkají v souvislosti s uplatňováním těchto ukazatelů..

HLAVA III

SPOLEČNÉ POŽADAVKY A TYPY INTERVENCÍ

KAPITOLA I

SPOLEČNÉ POŽADAVKY

Oddíl 1

Obecné zásady

Článek 8

Strategický přístup

Členské státy usilují o dosažení cílů stanovených v hlavě II tak, že určí intervence na základě typů intervencí stanovených v kapitolách II, III a IV této hlavy v souladu s jejich posouzením potřeb a se společnými požadavky stanovenými v této kapitole.

Článek 9

Obecné zásady

Členské státy navrhnou intervence ve svých strategických plánech SZP a standardy DZES uvedené v článku 13 v souladu s Listinou základních práv Evropské unie a obecnými zásadami práva Unie.

Členské státy zajistí, aby byly intervence a standardy DZES uvedené v článku 13 stanoveny na základě objektivních a nediskriminačních kritérií, aby byly slučitelné s řádným fungováním vnitřního trhu a nenarušovaly hospodářskou soutěž.

Členské státy stanoví právní rámec, kterým se řídí poskytování podpory Unie zemědělcům a jiným příjemcům v souladu se strategickými plány SZP schválenými Komisí v souladu s články 118 a 119 tohoto nařízení a se zásadami a požadavky stanovenými v tomto nařízení a v nařízení (EU) 2021/2116. Členské státy provádějí strategické plány SZP v podobě schválené Komisí.

Článek 10

Domácí podpora v rámci WTO

Členské státy navrhnou intervence na základě typů intervencí uvedených v příloze II tohoto nařízení, včetně definic a podmínek stanovených v článku 4, tak, aby splňovaly kritéria přílohy 2 Dohody WTO o zemědělství.

Kritéria odstavců přílohy 2 Dohody WTO o zemědělství uvedená v příloze II tohoto nařízení, pokud jde o tyto intervence, musí splňovat zejména základní podpora příjmu pro udržitelnost, doplňková redistributivní podpora příjmu pro udržitelnost, doplňková podpora příjmu pro mladé zemědělce a režimy pro klima, životní prostředí a dobré životní podmínky zvířat. V případě jiných intervencí jsou odstavce přílohy 2 Dohody WTO o zemědělství, které jsou uvedeny v příloze II tohoto nařízení, orientační a takové intervence mohou být místo toho v souladu s jinými odstavci přílohy 2 Dohody WTO o zemědělství, je-li to uvedeno a vysvětleno ve strategickém plánu SZP.

Článek 11

Provádění memoranda o porozumění o olejnatých semenech

1.   Pokud členské státy stanoví jiné intervence na základě plochy, než které jsou v souladu s ustanoveními přílohy 2 Dohody WTO o zemědělství, a které zahrnují podporu příjmu vázanou na produkci podle hlavy III kapitoly II oddílu 3 pododdílu 1 tohoto nařízení, a pokud se tyto intervence týkají některých nebo všech olejnatých semen uvedených v příloze memoranda o porozumění mezi Evropským hospodářským společenstvím a Spojenými státy americkými o olejnatých semenech v rámci Všeobecné dohody o clech a obchodu, celková podporovaná plocha vycházející z plánovaných výstupů zahrnutých do strategických plánů SZP dotčených členských států nepřesáhne za účelem dodržení mezinárodních závazků Unie maximální podporovanou plochu stanovenou pro celou Unii.

2.   Nejpozději 8. června 2022 přijme Komise prováděcí akty, kterými stanoví orientační referenční podporovanou plochu pro jednotlivé členské státy vypočtenou na základě podílu jednotlivých členských států na průměrné pěstební ploše v Unii během let 2016 až 2020. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 153 odst. 2.

3.   Každý členský stát, který má v úmyslu poskytovat podporu podle odstavce 1 tohoto článku, uvede v návrhu svého strategického plánu SZP podle čl. 118 odst. 1 odpovídající plánované výstupy v hektarech.

Pokud z oznámení všech plánovaných výstupů členských států vyplyne, že byla překročena maximální podporovaná plocha stanovená pro celou Unii podle odstavce 1 tohoto článku, Komise u každého členského státu, jenž oznámil překročení své referenční plochy, vypočítá redukční koeficient, jenž je úměrný překročení jeho plánovaných výstupů, aby byla zachována maximální podporovaná plocha pro celou Unii. Každý dotčený členský stát je o tomto redukčním koeficientu informován v připomínkách Komise ke strategickému plánu SZP v souladu s čl. 118 odst. 3. Redukční koeficient pro každý členský stát je stanoven v prováděcím rozhodnutí podle čl. 118 odst. 6, kterým Komise schvaluje tento strategický plán SZP.

Členské státy nesmějí svou podporovanou plochu po dni uvedeném v čl. 118 odst. 1 z vlastního podnětu změnit.

4.   Pokud má členský stát v úmyslu zvýšit své plánované výstupy podle odstavce 1 tohoto článku, které jsou stanoveny ve strategickém plánu SZP schváleném Komisí, oznámí Komisi změněné plánované výstupy prostřednictvím žádosti o změnu svého strategického plánu SZP v souladu s článkem 119, a to před 1. lednem roku předcházejícího dotčenému roku podání žádosti.

5.   S cílem zabránit překročení maximální podporované plochy pro celou Unii uvedené v odstavci 1 stanoví Komise podle potřeby redukční koeficienty nebo provede revizi stávajících redukčních koeficientů, byly-li stanoveny v souladu s odst. 3 druhým pododstavcem, u všech členských států, které ve svém strategickém plánu SZP překročily svou referenční podporovanou plochu.

Komise dotčené členské státy o redukčních koeficientech informuje do 31. ledna roku předcházejícího dotčenému roku podání žádosti.

Každý dotčený členský stát předloží odpovídající žádost o změnu svého strategického plánu SZP v souladu s redukčním koeficientem uvedeným ve druhém pododstavci do 31. března roku předcházejícího dotčenému roku podání žádosti. Redukční koeficient pro uvedený členský stát je stanoven v prováděcím rozhodnutí podle čl. 119 odst. 10, kterým Komise schvaluje změnu strategického plánu SZP členským státem.

6.   Pokud jde o olejnatá semena, na něž se vztahuje memorandum o porozumění uvedené v odstavci 1 tohoto článku, členské státy sdělí Komisi celkový počet hektarů, na něž byla skutečně vyplacena podpora, ve výročních zprávách o výkonnosti podle článku 134.

7.   Členské státy ze všech intervencí na základě plochy podle odstavce 1 vyloučí pěstování semen slunečnice cukrářského typu.

Oddíl 2

Podmíněnost

Článek 12

Zásada a oblast působnosti

1.   Členské státy zahrnou do svých strategických plánů SZP systém podmíněnosti, na jehož základě se na zemědělce a další příjemce přímých plateb podle kapitoly II nebo příjemce ročních plateb podle článků 70, 71 a 72 vztahují správní sankce, pokud nedodržují povinné požadavky na hospodaření podle právních předpisů Unie a standardy DZES stanovené ve strategických plánech SZP, jež jsou uvedeny v příloze III, ve vztahu k těmto konkrétním oblastem:

| a) | klima a životní prostředí, včetně vody, půdy a biologické rozmanitosti ekosystémů; |
| --- | --- |

a)

klima a životní prostředí, včetně vody, půdy a biologické rozmanitosti ekosystémů;

| b) | veřejné zdraví a zdraví rostlin; |
| --- | --- |

b)

veřejné zdraví a zdraví rostlin;

| c) | dobré životní podmínky zvířat. |
| --- | --- |

c)

dobré životní podmínky zvířat.

2.   Strategický plán SZP zahrnuje pravidla pro účinný a přiměřený systém správních sankcí. Tato pravidla musí být v souladu zejména s požadavky stanovenými v kapitole IV hlavy IV nařízení (EU) 2021/2116.

3.   Právní akty uvedené v příloze III, které se týkají povinných požadavků na hospodaření, se použijí v platném znění a v případě směrnic ve znění provedeném členskými státy.

4.   Pro účely tohoto oddílu se „povinným požadavkem na hospodaření“ rozumí každý jednotlivý povinný požadavek na hospodaření podle práva Unie, který je uveden v příloze III v rámci daného právního aktu a který se svou podstatou liší od veškerých dalších požadavků v tomtéž aktu.

Článek 13

Povinnosti členských států v souvislosti s dobrým zemědělským a environmentálním stavem

1.   Členské státy zajistí, aby veškerá zemědělská plocha, včetně půdy, která se již nevyužívá pro účely produkce, byla udržována v dobrém zemědělském a environmentálním stavu. Členské státy stanoví na celostátní nebo regionální úrovni minimální standardy pro zemědělce a další příjemce v případě každého standardu DZES uvedeného v příloze III v souladu s hlavním cílem standardů podle uvedené přílohy. Členské státy při stanovování svých standardů v relevantních případech zohlední specifické charakteristiky dotčených oblastí, včetně půdních a klimatických podmínek, stávající způsoby hospodaření, zemědělské postupy, velikost zemědělských podniků a jejich strukturu, využívání půdy a specifika nejvzdálenějších regionů.

2.   Pokud jde o hlavní cíle stanovené v příloze III, mohou členské státy kromě standardů stanovených v uvedené příloze pro tyto hlavní cíle stanovit i další standardy. Tyto další standardy jsou nediskriminační a přiměřené a odpovídají zjištěným potřebám.

Členské státy však nestanoví minimální standardy pro jiné než hlavní cíle stanovené v příloze III.

3.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 152 akty v přenesené pravomoci, kterými se toto nařízení doplňuje o pravidla zajišťující rovné podmínky, pokud jde o poměr týkající se standardu DZES 1.

Oddíl 3

Sociální podmíněnost

Článek 14

Zásada a oblast působnosti

1.   Členské státy uvedou ve svých strategických plánech SZP, že se na zemědělce a další příjemce přímých plateb podle kapitoly II nebo ročních plateb podle článků 70, 71 a 72 mají nejpozději od 1. ledna 2025 vztahovat správní sankce, pokud nedodržují požadavky týkající se platných pracovních a zaměstnaneckých podmínek nebo povinnosti zaměstnavatele vyplývající z právních aktů uvedených v příloze IV.

2.   Při zahrnování systému správních sankcí do svých strategických plánů SZP podle odstavce 1 vedou členské státy v souladu se svými institucionálními ustanoveními konzultace s relevantními vnitrostátními sociálními partnery zastupujícími sociální partnery v odvětví zemědělství a plně respektují jejich autonomii, jakož i jejich právo sjednávat a uzavírat kolektivní smlouvy. Uvedeným systémem správních sankcí nejsou dotčena práva ani povinnosti sociálních partnerů, jsou-li v souladu s vnitrostátními právními rámci a rámci pro kolektivní vyjednávání odpovědni za provádění nebo prosazování právních aktů uvedených v příloze IV.

3.   Strategický plán SZP zahrnuje pravidla pro účinný a přiměřený systém správních sankcí. Tato pravidla musí být v souladu s relevantními požadavky stanovenými v kapitole V hlavy IV nařízení (EU) 2021/2116.

4.   Právní akty uvedené v příloze IV obsahující ustanovení, na něž se má vztahovat systém správních sankcí uvedený v odstavci 1, se použijí v platném znění a v podobě, v níž je provedly členské státy.

Oddíl 4

Poradenské služby pro zemědělství

Článek 15

Poradenské služby pro zemědělství

1.   Členské státy začlení do svých strategických plánů SZP systém pro zajištění poradenských služeb pro zemědělce a další příjemce podpory poskytované v rámci SZP, pokud jde o obhospodařování půdy a řízení zemědělského podniku („poradenské služby pro zemědělství“). Členské státy mohou vycházet ze stávajících systémů.

2.   Poradenské služby pro zemědělství mají ekonomický, environmentální a společenský rozměr s přihlédnutím ke stávajícím zemědělským postupům a poskytují aktuální vědecko-technické informace získané prostřednictvím projektů výzkumu a inovací, a to i pokud jde o poskytování veřejných statků.

Prostřednictvím uvedených poradenských služeb pro zemědělství je v rámci celého cyklu rozvoje zemědělského podniku nabízena vhodná pomoc týkající se mimo jiné prvního založení podniku, přeorientování produkčních modelů v souladu se spotřebitelskou poptávkou, inovativních postupů, zemědělských technik pro zajištění odolnosti vůči změně klimatu, včetně agrolesnictví a agroekologie, jakož i lepších životních podmínek zvířat a v nezbytných případech i bezpečnostních norem a sociální podpory.

Poradenské služby pro zemědělství se stanou součástí vzájemně propojených služeb zemědělských poradců, výzkumných pracovníků, organizací zemědělců a dalších relevantních zúčastněných stran, které tvoří AKIS.

3.   Členské státy zajistí, aby poskytované poradenství bylo nestranné a aby poradci měli odpovídající kvalifikaci, příslušné odborné vzdělání a nebyli ve střetu zájmů.

4.   Poradenské služby pro zemědělství musí být přizpůsobeny různým druhům produkce a zemědělských podniků a vztahují se alespoň na tyto oblasti:

| a) | veškeré požadavky, podmínky a závazky hospodaření vztahující se na zemědělce a další příjemce, které jsou stanoveny ve strategickém plánu SZP, včetně požadavků a standardů v rámci podmíněnosti a podmínek intervencí, jakož i informace o finančních nástrojích a podnikatelských plánech stanovených v rámci strategického plánu SZP; |
| --- | --- |

a)

veškeré požadavky, podmínky a závazky hospodaření vztahující se na zemědělce a další příjemce, které jsou stanoveny ve strategickém plánu SZP, včetně požadavků a standardů v rámci podmíněnosti a podmínek intervencí, jakož i informace o finančních nástrojích a podnikatelských plánech stanovených v rámci strategického plánu SZP;

| b) | požadavky stanovené členskými státy pro provádění směrnice 92/43/EHS, směrnice 2000/60/ES, článku 55 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 (38), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/50/ES (39), směrnice 2009/128/ES, směrnice 2009/147/ES, nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429 (40), nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/2031 (41) a směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/2284 (42); |
| --- | --- |

b)

požadavky stanovené členskými státy pro provádění směrnice 92/43/EHS, směrnice 2000/60/ES, článku 55 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 (38), směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/50/ES (39), směrnice 2009/128/ES, směrnice 2009/147/ES, nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429 (40), nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/2031 (41) a směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/2284 (42);

| c) | zemědělské postupy bránící rozvoji antimikrobiální rezistence, jak jsou uvedeny ve sdělení Komise ze dne 29. června 2017 nazvaném „Evropský akční plán „Jedno zdraví“ proti antimikrobiální rezistenci (AMR)“; |
| --- | --- |

c)

zemědělské postupy bránící rozvoji antimikrobiální rezistence, jak jsou uvedeny ve sdělení Komise ze dne 29. června 2017 nazvaném „Evropský akční plán „Jedno zdraví“ proti antimikrobiální rezistenci (AMR)“;

| d) | prevenci a řízení rizik ; |
| --- | --- |

d)

prevenci a řízení rizik ;

| e) | podporu inovací, zejména pro přípravu a provádění projektů operačních skupin EIP podle čl. 127 odst. 3; |
| --- | --- |

e)

podporu inovací, zejména pro přípravu a provádění projektů operačních skupin EIP podle čl. 127 odst. 3;

| f) | digitální technologie v zemědělství a venkovských oblastech podle čl. 114 písm. b); |
| --- | --- |

f)

digitální technologie v zemědělství a venkovských oblastech podle čl. 114 písm. b);

| g) | udržitelné hospodaření s živinami, včetně používání nástroje pro udržitelnost zemědělských podniků v oblasti živin nejpozději od roku 2024. Tímto nástrojem je jakákoli digitální aplikace, která poskytuje alespoň:






  i) | údaje o bilanci hlavních živin na úrovni jednotlivých pozemků; |
| --- | --- | --- |

g)

udržitelné hospodaření s živinami, včetně používání nástroje pro udržitelnost zemědělských podniků v oblasti živin nejpozději od roku 2024. Tímto nástrojem je jakákoli digitální aplikace, která poskytuje alespoň:

i)

údaje o bilanci hlavních živin na úrovni jednotlivých pozemků;

| ii) | údaje o právních požadavcích na živiny; |
| --- | --- |

ii)

údaje o právních požadavcích na živiny;

| iii) | údaje o půdě založené na dostupných informacích a analýzách; |
| --- | --- |

iii)

údaje o půdě založené na dostupných informacích a analýzách;

| iv) | údaje z integrovaného administrativního a kontrolního systému (IACS) relevantní pro hospodaření s živinami; |
| --- | --- |

iv)

údaje z integrovaného administrativního a kontrolního systému (IACS) relevantní pro hospodaření s živinami;

| h) | podmínky zaměstnávání, povinnosti zaměstnavatelů, bezpečnost a ochranu zdraví při práci a sociální podporu v zemědělských komunitách. |
| --- | --- |

h)

podmínky zaměstnávání, povinnosti zaměstnavatelů, bezpečnost a ochranu zdraví při práci a sociální podporu v zemědělských komunitách.

KAPITOLA II

TYPY INTERVENCÍ FORMOU PŘÍMÝCH PLATEB

Oddíl 1

Typy intervencí, snížení a minimální požadavky

Článek 16

Typy intervencí formou přímých plateb

1.   Typy intervencí podle této kapitoly mohou mít podobu přímých plateb oddělených od produkce a přímých plateb vázaných na produkci.

2.   Přímé platby oddělené od produkce jsou tyto:

| a) | základní podpora příjmu pro udržitelnost; |
| --- | --- |

a)

základní podpora příjmu pro udržitelnost;

| b) | doplňková redistributivní podpora příjmu pro udržitelnost; |
| --- | --- |

b)

doplňková redistributivní podpora příjmu pro udržitelnost;

| c) | doplňková podpora příjmu pro mladé zemědělce; |
| --- | --- |

c)

doplňková podpora příjmu pro mladé zemědělce;

| d) | režimy pro klima, životní prostředí a dobré životní podmínky zvířat. |
| --- | --- |

d)

režimy pro klima, životní prostředí a dobré životní podmínky zvířat.

3.   Přímé platby vázané na produkci jsou tyto:

| a) | podpora příjmu vázaná na produkci; |
| --- | --- |

a)

podpora příjmu vázaná na produkci;

| b) | zvláštní podpora pro bavlnu. |
| --- | --- |

b)

zvláštní podpora pro bavlnu.

Článek 17

Zastropování a postupné snižování plateb

1.   Členské státy mohou stanovit strop pro částku základní podpory příjmu pro udržitelnost, která má být poskytnuta zemědělci za daný kalendářní rok. Členské státy, které se rozhodnou zastropování zavést, sníží částku přesahující 100 000 EUR o 100 %.

2.   Členské státy mohou snížit částku základní podpory příjmu pro udržitelnost, která má být poskytnuta zemědělci za daný kalendářní rok a která přesahuje 60 000 EUR, a to až o 85 %.

Členské státy mohou stanovit dodatečné tranše přesahující 60 000 EUR a u těchto dodatečných tranší specifikovat procentní podíly snížení. Zajistí, aby snížení pro každou tranši bylo stejné nebo vyšší než v případě předchozí tranše.

3.   Dříve, než členské státy uplatní odstavec 1 nebo 2, mohou od částky základní podpory příjmu pro udržitelnost, která má být zemědělci za daný kalendářní rok poskytnuta, odečíst:

| a) | veškeré mzdy související se zemědělskou činností vykázané zemědělcem, včetně daní a sociálních příspěvků na zaměstnanost; |
| --- | --- |

a)

veškeré mzdy související se zemědělskou činností vykázané zemědělcem, včetně daní a sociálních příspěvků na zaměstnanost;

| b) | ekvivalent nákladů na pravidelnou a neplacenou práci související se zemědělskou činností vykonávanou osobami, které pracují v dotčeném zemědělském podniku a které nepobírají mzdu nebo kterým je vyplácena odměna nižší než částka, jež je za poskytované služby obvykle vyplácena, ale které jsou odměňovány na základě hospodářského výsledku zemědělského podniku; |
| --- | --- |

b)

ekvivalent nákladů na pravidelnou a neplacenou práci související se zemědělskou činností vykonávanou osobami, které pracují v dotčeném zemědělském podniku a které nepobírají mzdu nebo kterým je vyplácena odměna nižší než částka, jež je za poskytované služby obvykle vyplácena, ale které jsou odměňovány na základě hospodářského výsledku zemědělského podniku;

| c) | složku nákladů práce v rámci smluvních nákladů spojených se zemědělskou činností, které zemědělec vykázal. |
| --- | --- |

c)

složku nákladů práce v rámci smluvních nákladů spojených se zemědělskou činností, které zemědělec vykázal.

Pro výpočet částek uvedených v prvním pododstavci písm. a) použijí členské státy mzdové náklady, které zemědělci skutečně vznikly. V řádně odůvodněných případech mohou zemědělci požádat o použití standardních nákladů, jež určí dotčený členský stát metodou, která bude dále upřesněna v jeho strategickém plánu SZP na základě průměrné standardní mzdy související se zemědělskou činností na vnitrostátní nebo regionální úrovni vynásobené počtem ročních pracovních jednotek vykázaných dotčeným zemědělcem.

Pro výpočet částek uvedených v prvním pododstavci písm. b) použijí členské státy standardní náklady, které určí dotčený členský stát metodou, která bude dále upřesněna v jeho strategickém plánu SZP na základě průměrné standardní mzdy související se zemědělskou činností na vnitrostátní nebo regionální úrovni vynásobené počtem ročních pracovních jednotek vykázaných dotčeným zemědělcem.

4.   V případě právnické osoby či skupiny fyzických nebo právnických osob mohou členské státy uplatnit snížení uvedené v odstavcích 1 a 2 na úrovni členů těchto právnických osob nebo skupin, pokud vnitrostátní právní předpisy stanoví pro jednotlivé členy práva a povinnosti srovnatelné s právy a povinnostmi jednotlivých zemědělců, kteří mají postavení vedoucího podniku, zejména pokud jde o jejich hospodářský, sociální a daňový status, za předpokladu, že přispěli k posílení zemědělských struktur dotčených právnických osob nebo skupin.

5.   Odhadovaný výsledek snížení plateb se použije především jako příspěvek k financování doplňkové redistributivní podpory příjmu pro udržitelnost, pokud je tak stanoveno v příslušném strategickém plánu SZP, a následně k financování dalších intervencí, které jsou součástí přímých plateb oddělených od produkce.

Členské státy mohou celý tento výsledek nebo jeho část použít rovněž k financování typů intervencí v rámci EZFRV uvedených v kapitole IV prostřednictvím převodu. Tento převod do EZFRV je součástí finančních tabulek strategického plánu SZP a v roce 2025 ho lze v souladu s článkem 103 přezkoumat. Nepodléhá maximálním limitům pro převody prostředků z EZZF do EZFRV stanoveným v uvedeném článku.

6.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 152 akty v přenesené pravomoci, kterými se toto nařízení doplňuje o pravidla, jež stanoví harmonizovaný základ pro výpočet snížení plateb stanovených v odstavcích 1 a 2 tohoto článku, s cílem poskytnout podrobná pravidla pro rozdělení finančních prostředků zemědělcům.

Článek 18

Minimální požadavky

1.   Členské státy stanoví minimální plochu a neposkytnou přímé platby aktivním zemědělcům, jejichž způsobilá plocha zemědělského podniku, na niž o přímé platby žádají, je menší než uvedená minimální plocha.

Případně mohou členské státy stanovit minimální částku přímých plateb, kterou lze zemědělci vyplatit.

2.   Pokud se členský stát rozhodl stanovit minimální plochu v souladu s odst. 1 prvním pododstavcem, stanoví přesto i minimální částku v souladu s odst. 1 druhým pododstavcem pro ty zemědělce, kterým je v živočišné výrobě vyplácena podpora za zvíře ve formě přímých plateb a kteří mají méně hektarů, než je uvedená minimální plocha.

Při stanovování minimální plochy nebo minimální částky usilují členské státy o zajištění toho, aby přímé platby byly aktivním zemědělcům poskytnuty pouze tehdy, pokud:

| a) | správa příslušných plateb nezpůsobuje nadměrnou administrativní zátěž a |
| --- | --- |

a)

správa příslušných plateb nezpůsobuje nadměrnou administrativní zátěž a

| b) | příslušné částky jsou efektivním příspěvkem k dosažení specifických cílů stanovených v čl. 6 odst. 1, k nimž přímé platby přispívají. |
| --- | --- |

b)

příslušné částky jsou efektivním příspěvkem k dosažení specifických cílů stanovených v čl. 6 odst. 1, k nimž přímé platby přispívají.

3.   Řecko se může rozhodnout, že tento článek nepoužije na menší ostrovy v Egejském moři.

Článek 19

Příspěvek k nástrojům řízení rizik

Odchylně od čl. 44 odst. 1 nařízení (EU) 2021/2116, může členský stát rozhodnout, že přidělí až 3 % přímých plateb, které mají být zemědělci vyplaceny za příspěvek zemědělce k nástroji řízení rizik.

Členské státy, které se rozhodnou toto ustanovení uplatnit, jej použijí na všechny zemědělce, kteří v daném roce obdrží přímé platby.

Oddíl 2

Přímé platby oddělené od produkce

Pododdíl 1

Obecná ustanovení

Článek 20

Obecné požadavky na získání přímých plateb oddělených od produkce

Členské státy poskytují aktivním zemědělcům přímé platby oddělené od produkce za podmínek stanovených v tomto oddíle a dále upřesněných v jejich strategickém plánu SZP.

Pododdíl 2

Základní podpora příjmu pro udržitelnost

Článek 21

Obecná pravidla

1.   Členské státy poskytují základní podporu příjmu pro udržitelnost („základní podpora příjmu“) za podmínek stanovených v tomto pododdíle a dále upřesněných v jejich strategických plánech SZP.

2.   Členské státy poskytují základní podporu příjmu formou roční platby oddělené od produkce na způsobilý hektar.

3.   Aniž jsou dotčeny články 23 až 27, základní podpora příjmu se poskytuje za každý způsobilý hektar vykázaný aktivním zemědělcem.

Článek 22

Výše podpory na hektar

1.   Pokud se členské státy nerozhodnou, že poskytnou základní podporu příjmu na základě platebních nároků podle článku 23, je podpora vyplácena formou jednotné částky na hektar.

2.   Členské státy se mohou rozhodnout, že částku základní podpory příjmu na hektar rozliší podle různých skupin území s podobnými socioekonomickými nebo agronomickými podmínkami, a to včetně tradičních forem zemědělství stanovených členskými státy, jako je tradiční extenzivní horská pastva. V souladu s čl. 109 odst. 2 písm. d) může být částka základní podpory příjmu na hektar snížena s přihlédnutím k podpoře v rámci jiných intervencí v dotčeném strategickém plánu SZP.

Článek 23

Platební nároky

1.   Členské státy, které uplatnily režim základní platby stanovený v hlavě III kapitole I oddíle 1 nařízení (EU) č. 1307/2013, se mohou rozhodnout, že poskytnou základní podporu příjmu na základě platebních nároků v souladu s články 24 až 27 tohoto nařízení.

2.   Pokud se členské státy, které uplatnily režim základní platby stanovený v hlavě III kapitole I oddíle 1 nařízení (EU) č. 1307/2013, rozhodnou, že již základní podporu příjmu na základě platebních nároků poskytovat nebudou, platební nároky přidělené podle uvedeného nařízení pozbývají platnosti ke dni 31. prosince roku předcházejícího roku, od kterého se má rozhodnutí uplatňovat.

Článek 24

Hodnota platebních nároků a jejich sbližování

1.   Členské státy určí jednotkovou hodnotu platebních nároků před jejich sblížením v souladu s tímto článkem tak, že hodnotu platebních nároků upraví poměrně k jejich hodnotě stanovené v souladu s nařízením (EU) č. 1307/2013 na rok podání žádosti 2022 a související platbě na zemědělské postupy příznivé pro klima a životní prostředí stanovené v hlavě III kapitole III uvedeného nařízení na rok podání žádosti 2022.

2.   Členské státy se mohou rozhodnout rozlišit hodnotu platebních nároků v souladu s čl. 22 odst. 2.

3.   Každý členský stát stanoví nejpozději do roku podání žádosti 2026 maximální výši hodnoty individuálních platebních nároků pro členský stát nebo pro jednotlivé skupiny území podle čl. 22 odst. 2.

4.   Pokud hodnota platebních nároků určená v souladu s odstavcem 1 není v rámci členského státu nebo v rámci skupiny území podle čl. 22 odst. 2 jednotná, dotčený členský stát zajistí nejpozději do roku podání žádosti 2026 sblížení hodnoty platebních nároků s jednotnou jednotkovou hodnotou.

5.   Pro účely odstavce 4 každý členský stát zajistí, aby nejpozději v roce podání žádosti 2026 měly veškeré platební nároky hodnotu alespoň 85 % plánované průměrné jednotkové částky podle čl. 102 odst. 1 u základní podpory příjmu na rok podání žádosti 2026, která je stanovena v jeho strategickém plánu SZP pro členský stát nebo pro skupinu území podle čl. 22 odst. 2.

6.   Členské státy financují navýšení hodnoty platebních nároků nezbytné k zajištění souladu s odstavci 4 a 5 tohoto článku využitím veškerých možných částek, které budou k dispozici v důsledku uplatnění odstavce 3 tohoto článku, a v případě potřeby prostřednictvím snížení rozdílu jednotkové hodnoty platebních nároků určené v souladu s odstavcem 1 tohoto článku a plánované jednotkové částky podle čl. 102 odst. 1 u základní podpory příjmu na rok podání žádosti 2026, která je stanovena ve strategickém plánu SZP pro členský stát nebo pro skupinu území podle čl. 22 odst. 2.

Členské státy se mohou rozhodnout, že snížení uplatní na všechny platební nároky nebo část platebních nároků o hodnotě určené v souladu s odstavcem 1 tohoto článku, jež přesahuje plánovanou jednotkovou částku podle čl. 102 odst. 1 u základní podpory příjmu na rok podání žádosti 2026, která je stanovena ve strategickém plánu SZP pro členský stát nebo pro skupinu území podle čl. 22 odst. 2.

7.   Snížení uvedená v odstavci 6 musí být založena na objektivních a nediskriminačních kritériích. Aniž je dotčena minimální hodnota stanovená v souladu s odstavcem 5, mohou tato kritéria zahrnovat stanovení maximální míry snížení, která nesmí být nižší než 30 %.

8.   Členské státy zajistí, aby byla úprava hodnot platebních nároků v souladu s odstavci 3 až 7 zahájena od roku 2023.

Článek 25

Aktivace platebních nároků

1.   Členské státy, které se rozhodly poskytnout podporu příjmu na základě platebních nároků, poskytnou základní podporu příjmu aktivním zemědělcům, kteří jsou držiteli vlastních nebo pronajatých platebních nároků, po aktivaci těchto platebních nároků. Členské státy zajistí, aby za účelem aktivace platebních nároků aktivní zemědělci vykázali způsobilé hektary, k nimž se platební nárok váže.

2.   Členské státy zajistí, aby platební nároky, a to i v případě dědictví nebo předpokládaného dědictví, byly aktivovány pouze v členském státě nebo v rámci skupiny území uvedené v čl. 22 odst. 2, ve kterých byly přiděleny.

3.   Členské státy zajistí, aby aktivované platební nároky poskytovaly právo na platbu na základě částky v nich stanovené.

Článek 26

Rezervy na platební nároky

1.   Každý členský stát, který se rozhodne poskytovat základní podporu příjmu na základě platebních nároků, spravuje vnitrostátní rezervu.

2.   Odchylně od odstavce 1 tohoto článku platí, že pokud se členský stát rozhodne rozlišit základní podporu příjmu v souladu s čl. 22 odst. 2, může se rozhodnout vytvořit rezervu pro jednotlivé skupiny území podle daného článku.

3.   Členské státy zajistí, aby byly platební nároky z rezervy přidělovány pouze aktivním zemědělcům.

4.   Členské státy svou rezervu přednostně využívají k přidělování platebních nároků těmto zemědělcům:

| a) | mladým zemědělcům, kteří poprvé založili nový zemědělský podnik; |
| --- | --- |

a)

mladým zemědělcům, kteří poprvé založili nový zemědělský podnik;

| b) | novým zemědělcům. |
| --- | --- |

b)

novým zemědělcům.

5.   Členský stát přidělí platební nároky aktivním zemědělcům, kteří jsou k nim oprávněni na základě konečného rozhodnutí soudu nebo konečného správního aktu příslušného orgánu tohoto členského státu, nebo zvýší hodnotu stávajících platebních nároků těchto zemědělců. Tento členský stát zajistí, aby tito aktivní zemědělci obdrželi platební nároky v takovém počtu a hodnotě, které jsou v uvedeném rozhodnutí nebo aktu stanoveny, a to ke dni, který tento členský stát určí.

6.   Členské státy zajistí, aby byla rezerva doplněna lineárním snížením hodnoty všech platebních nároků, pokud nestačí na pokrytí přidělených platebních nároků v souladu s odstavci 4 a 5.

7.   Členské státy mohou stanovit dodatečná pravidla pro využívání rezervy, včetně dalších kategorií zemědělců, jimž má být rezerva k dispozici, za předpokladu, že se dostalo na prioritní skupiny uvedené v odstavcích 4 a 5, jakož i pro případy, v nichž by byl zahájen proces jejího doplnění. Pokud je rezerva doplněna lineárním snížením hodnoty platebních nároků, uplatní se toto lineární snížení na všechny platební nároky na celostátní úrovni, nebo pokud členské státy uplatní odchylku stanovenou v odstavci 2, na úrovni relevantní skupiny území podle čl. 22 odst. 2.

8.   Členské státy stanoví hodnotu nových platebních nároků přidělených z rezervy na úrovni vnitrostátní průměrné hodnoty platebních nároků v roce přidělení nebo na úrovni průměrné hodnoty platebních nároků pro jednotlivé skupiny území podle čl. 22 odst. 2 v roce přidělení.

9.   Členské státy se mohou rozhodnout, že hodnotu stávajících platebních nároků zvýší až na úroveň vnitrostátní průměrné hodnoty v roce přidělení nebo až na úroveň průměrné hodnoty pro jednotlivé skupiny území podle čl. 22 odst. 2.

Článek 27

Převod platebních nároků

1.   Kromě případů převodu na základě dědictví nebo předpokládaného dědictví jsou platební nároky převáděny pouze na aktivního zemědělce usazeného v témže členském státu.

2.   Pokud se členské státy rozhodnou rozlišit základní podporu příjmu v souladu s čl. 22 odst. 2, jsou platební nároky převáděny pouze v rámci skupiny území, kde byly přiděleny.

Článek 28

Platby pro malé zemědělce

Členské státy mohou poskytovat platbu malým zemědělcům podle vymezení členskými státy formou jednorázové částky nebo částek na hektar nahrazující přímé platby podle tohoto oddílu a oddílu 3 této kapitoly. Členské státy navrhnou ve svém strategickém plánu SZP odpovídající intervenci, která je pro zemědělce volitelná.

Roční platba pro jednotlivé zemědělce nepřesáhne částku 1 250 EUR.

Členské státy se mohou rozhodnout, že stanoví jiné jednorázové částky nebo částky na hektar na základě jiných prahových hodnot týkajících se plochy.

Pododdíl 3

Doplňková podpora příjmu

Článek 29

Doplňková redistributivní podpora příjmu pro udržitelnost

1.   Členské státy poskytují doplňkovou redistributivní podporu příjmu pro udržitelnost („redistributivní podpora příjmu“) za podmínek stanovených v tomto článku a dále upřesněných v jejich strategických plánech SZP.

Odchylně od prvního pododstavce tohoto odstavce nebo od článku 98 mohou členské státy potřebu přerozdělení podpory příjmu řešit prostřednictvím jiných nástrojů a intervencí financovaných z EZZF s cílem zajistit spravedlivější rozdělení a účinnější a účelnější zacílení podpory příjmu, a to za předpokladu, že ve svých strategických plánech SZP mohou prokázat, že je tato potřeba řešena dostatečně.

2.   Členské státy zajistí přerozdělení přímých plateb z větších zemědělských podniků na menší nebo střední podniky tím, že zemědělcům, kteří mají nárok na platbu v rámci základní podpory příjmu podle článku 21, poskytují redistributivní podporu příjmu formou roční platby oddělené od produkce na způsobilý hektar.

3.   Členské státy stanoví na celostátní nebo regionální úrovni, kterou může představovat úroveň skupin území podle čl. 22 odst. 2, částku na hektar nebo různé částky za různý počet hektarů, jakož i maximální počet hektarů na zemědělce, na který je redistributivní podpora příjmu vyplácena.

4.   Částka na hektar plánovaná na daný rok podání žádosti nepřesáhne vnitrostátní průměrnou částku přímých plateb na hektar za uvedený rok podání žádosti.

5.   Vnitrostátní průměrná částka přímých plateb na hektar je definována jako poměr vnitrostátního stropu pro přímé platby na daný rok podání žádosti, jak je stanoven v příloze V, a celkových plánovaných výstupů pro základní podporu příjmu na uvedený rok podání žádosti vyjádřených počtem hektarů.

6.   V případě právnické osoby či skupiny fyzických nebo právnických osob mohou členské státy uplatnit maximální počet hektarů uvedený v odstavci 3 na úrovni členů těchto právnických osob nebo skupin, pokud vnitrostátní právní předpisy stanoví pro jednotlivé členy práva a povinnosti srovnatelné s právy a povinnostmi jednotlivých zemědělců, kteří mají postavení vedoucího podniku, zejména pokud jde o jejich hospodářský, sociální a daňový status, za předpokladu, že přispěli k posílení zemědělských struktur dotčených právnických osob nebo skupin.

V případě zemědělců, kteří jsou součástí skupiny přidružených právních subjektů podle vymezení členskými státy, mohou členské státy uplatnit maximální počet hektarů podle odstavce 3 na úrovni dané skupiny za podmínek, které stanoví členské státy.

Článek 30

Doplňková podpora příjmu pro mladé zemědělce

1.   Členské státy mohou poskytovat doplňkovou podporu příjmu pro mladé zemědělce stanovenou v souladu s kritérii uvedenými v čl. 4 odst. 6 za podmínek stanovených v tomto článku a dále upřesněných v jejich strategických plánech SZP.

2.   V rámci povinností získávat mladé zemědělce v souladu s cílem stanoveným v čl. 6 odst. 1 písm. g) a vyčlenit na tento cíl v souladu s čl. 95 přinejmenším částku podle přílohy XII mohou členské státy poskytovat doplňkovou podporu příjmu mladým zemědělcům, kteří poprvé založili nový zemědělský podnik a kteří mají nárok na platbu v rámci základní podpory příjmu podle článku 21.

Členské státy se mohou rozhodnout, že podporu podle tohoto článku budou zemědělcům, kteří obdrželi podporu podle článku 50 nařízení (EU) č. 1307/2013, poskytovat po zbytek období uvedeného v odstavci 5 daného článku.

3.   Doplňková podpora příjmu pro mladé zemědělce se poskytuje na maximální dobu pěti let počínaje prvním rokem podání žádosti o platbu pro mladé zemědělce a za podmínek, které budou stanoveny právním rámcem SZP platným pro období po roce 2027, pokud doba trvání pěti let přesahuje rok 2027. Členské státy zajistí, aby pro období po roce 2027 nevznikla u příjemců žádná právní očekávání.

Tato podpora má podobu buď roční platby oddělené od produkce na způsobilý hektar, nebo jednorázové platby na mladého zemědělce.

Členské státy se mohou rozhodnout, že budou podporu podle tohoto článku poskytovat pouze na maximální počet hektarů na mladého zemědělce.

4.   V případě právnické osoby nebo skupiny fyzických nebo právnických osob, jako je skupina zemědělců, organizace producentů nebo družstva, mohou členské státy použít maximální počet hektarů uvedený v odstavci 3 na úrovni členů těchto právnických osob nebo skupin:

| a) | kteří splňují definici pojmu „mladého zemědělce“ a podmínky, jež se uvedeného pojmu týkají, podle vymezení v souladu s článkem 4 odst. 6; a |
| --- | --- |

a)

kteří splňují definici pojmu „mladého zemědělce“ a podmínky, jež se uvedeného pojmu týkají, podle vymezení v souladu s článkem 4 odst. 6; a

| b) | pokud vnitrostátní právní předpisy umožňují, aby jednotliví členové měli práva a povinnosti srovnatelné s právy a povinnostmi jednotlivých zemědělců, kteří mají postavení vedoucího podniku, zejména pokud jde o jejich hospodářský, sociální a daňový status, za předpokladu, že se podíleli na posílení zemědělských struktur dotčených právnických osob nebo skupin. |
| --- | --- |

b)

pokud vnitrostátní právní předpisy umožňují, aby jednotliví členové měli práva a povinnosti srovnatelné s právy a povinnostmi jednotlivých zemědělců, kteří mají postavení vedoucího podniku, zejména pokud jde o jejich hospodářský, sociální a daňový status, za předpokladu, že se podíleli na posílení zemědělských struktur dotčených právnických osob nebo skupin.

Pododdíl 4

Schémata pro klima, životní prostředí a dobré životní podmínky zvířat

Článek 31

Schémata pro klima, životní prostředí a dobré životní podmínky zvířat

1.   Členské státy stanoví a poskytují podporu na dobrovolná schémata pro klima, životní prostředí a dobré životní podmínky zvířat (dále též „ekoschémata“) za podmínek stanovených v tomto článku a dále upřesněných v jejich strategických plánech SZP.

2.   Členské státy podporují podle tohoto článku aktivní zemědělce nebo skupiny aktivních zemědělců, kteří se zaváží dodržovat zemědělské postupy příznivé pro klima, životní prostředí, dobré životní podmínky zvířat a eliminaci antimikrobiální rezistence.

3.   Členské státy stanoví seznam zemědělských postupů příznivých pro klima, životní prostředí, dobré životní podmínky zvířat a eliminaci antimikrobiální rezistence podle odstavce 2. Tyto postupy musejí být navrženy tak, aby splňovaly jeden nebo více ze specifických cílů stanovených v čl. 6 odst. 1 písm. d), e) a f) a v čl. 6 odst. 1 písm. i), pokud jde o zlepšování životních podmínek zvířat a eliminaci antimikrobiální rezistence.

4.   Každé ekoschéma se v zásadě vztahuje na nejméně dvě z níže uvedených oblastí opatření se zaměřením na klima, životní prostředí, dobré životní podmínky zvířat a eliminaci antimikrobiální rezistence:

| a) | zmírňování změny klimatu, včetně snižování emisí skleníkových plynů ze zemědělských postupů, jakož i udržování stávajících úložišť uhlíku a zvyšování sekvestrace uhlíku; |
| --- | --- |

a)

zmírňování změny klimatu, včetně snižování emisí skleníkových plynů ze zemědělských postupů, jakož i udržování stávajících úložišť uhlíku a zvyšování sekvestrace uhlíku;

| b) | přizpůsobování se změně klimatu, včetně opatření ke zlepšení odolnosti systémů produkce potravin a rozmanitosti zvířat a rostlin v zájmu větší odolnosti vůči chorobám a změně klimatu; |
| --- | --- |

b)

přizpůsobování se změně klimatu, včetně opatření ke zlepšení odolnosti systémů produkce potravin a rozmanitosti zvířat a rostlin v zájmu větší odolnosti vůči chorobám a změně klimatu;

| c) | ochrana nebo zlepšení kvality vody a snížení tlaku na vodní zdroje; |
| --- | --- |

c)

ochrana nebo zlepšení kvality vody a snížení tlaku na vodní zdroje;

| d) | prevence degradace půdy, obnova půdy, zlepšení úrodnosti půdy a hospodaření s živinami, jakož i půdní bioty; |
| --- | --- |

d)

prevence degradace půdy, obnova půdy, zlepšení úrodnosti půdy a hospodaření s živinami, jakož i půdní bioty;

| e) | ochrana biologické rozmanitosti, zachování nebo obnova stanovišť nebo druhů, včetně udržování a vytváření krajinných prvků nebo neprodukčních oblastí; |
| --- | --- |

e)

ochrana biologické rozmanitosti, zachování nebo obnova stanovišť nebo druhů, včetně udržování a vytváření krajinných prvků nebo neprodukčních oblastí;

| f) | udržitelné a omezené používání pesticidů, zejména pesticidů, které představují riziko pro lidské zdraví nebo životní prostředí; |
| --- | --- |

f)

udržitelné a omezené používání pesticidů, zejména pesticidů, které představují riziko pro lidské zdraví nebo životní prostředí;

| g) | zlepšování životních podmínek zvířat nebo eliminace antimikrobiální rezistence. |
| --- | --- |

g)

zlepšování životních podmínek zvířat nebo eliminace antimikrobiální rezistence.

5.   Podle tohoto článku poskytují členské státy platby pouze na závazky, které:

| a) | jdou nad rámec relevantních povinných požadavků na hospodaření a standardů DZES stanovených podle kapitoly I oddílu 2; |
| --- | --- |

a)

jdou nad rámec relevantních povinných požadavků na hospodaření a standardů DZES stanovených podle kapitoly I oddílu 2;

| b) | jdou nad rámec relevantních minimálních požadavků, jež se týkají používání hnojiv a přípravků na ochranu rostlin, dobrých životních podmínek zvířat, jakož i dalších relevantních závazných požadavků stanovených vnitrostátním a unijním právem; |
| --- | --- |

b)

jdou nad rámec relevantních minimálních požadavků, jež se týkají používání hnojiv a přípravků na ochranu rostlin, dobrých životních podmínek zvířat, jakož i dalších relevantních závazných požadavků stanovených vnitrostátním a unijním právem;

| c) | jdou nad rámec podmínek stanovených pro údržbu zemědělské plochy v souladu s čl. 4 odst. 2 písm. b); |
| --- | --- |

c)

jdou nad rámec podmínek stanovených pro údržbu zemědělské plochy v souladu s čl. 4 odst. 2 písm. b);

| d) | liší se od závazků, na které jsou poskytovány platby podle článku 70. |
| --- | --- |

d)

liší se od závazků, na které jsou poskytovány platby podle článku 70.

V případě závazků uvedených v prvním pododstavci písm. b), pokud vnitrostátní právní předpisy ukládají nové požadavky, které jdou nad rámec odpovídajících minimálních požadavků stanovených v právu Unie, může být podpora poskytnuta na závazky přispívající ke splnění těchto požadavků po dobu nejvýše 24 měsíců ode dne, kdy se staly pro zemědělský podnik závaznými.

6.   Podle odstavce 5 mohou členské státy při popisu závazků, které má příjemce plateb v rámci ekoschémat uvedených v tomto článku splnit, vycházet z jednoho nebo více požadavků a standardů stanovených podle kapitoly I oddílu 2, pokud povinnosti ekoschémat jdou nad rámec relevantních povinných požadavků na hospodaření a minimálních standardů týkajících se dobrého zemědělského a environmentálního stavu půdy stanovených členskými státy podle kapitoly I oddílu 2.

Aniž je dotčen čl. 87 odst. 1 nařízení (EU) 2021/2116, má se za to, že aktivní zemědělci nebo skupiny aktivních zemědělců, kteří se účastní ekoschémat zavedených v souladu s prvním pododstavcem, splňují relevantní požadavky a standardy uvedené v příloze III, plní-li závazky v rámci příslušného ekoschématu.

Členské státy, které zavedou ekoschémata v souladu s prvním pododstavcem tohoto odstavce, mohou zajistit, aby jejich systémy řízení a kontroly neduplikovaly kontroly, platí-li stejné požadavky a standardy v rámci těchto ekoschémat i v rámci povinností stanovených v příloze III.

7.   Podpora konkrétního ekoschématu má podobu roční platby na všechny způsobilé hektary, na něž se závazky vztahují. Platby se poskytují jako:

| a) | doplňkové platby k základní podpoře příjmu stanovené v pododdíle 2; nebo |
| --- | --- |

a)

doplňkové platby k základní podpoře příjmu stanovené v pododdíle 2; nebo

| b) | platby, které aktivním zemědělcům nebo skupinám aktivních zemědělců zcela či částečně kompenzují dodatečně vzniklé náklady a příjmy ušlé v důsledku přijatých závazků, které se vypočítají v souladu s článkem 82 a se zohledněním cílů ekoschémat, přičemž tyto platby mohou pokrývat i transakční náklady. |
| --- | --- |

b)

platby, které aktivním zemědělcům nebo skupinám aktivních zemědělců zcela či částečně kompenzují dodatečně vzniklé náklady a příjmy ušlé v důsledku přijatých závazků, které se vypočítají v souladu s článkem 82 a se zohledněním cílů ekoschémat, přičemž tyto platby mohou pokrývat i transakční náklady.

Odchylně od prvního pododstavce mohou mít platby poskytnuté v souladu s písmenem b) uvedeného odstavce na závazky týkající se dobrých životních podmínek zvířat, závazky týkající se eliminace antimikrobiální rezistence a v řádně odůvodněných případech závazky týkající se zemědělských postupů příznivých pro klima rovněž podobu roční platby na dobytčí jednotky.

8.   Členské státy prokáží, jak zemědělské postupy používané v rámci ekoschémat reagují na potřeby uvedené v článku 108 a jak přispívají ke struktuře environmentálních a klimatických prvků uvedené v čl. 109 odst. 2 písm. a) a k dobrým životním podmínkám zvířat a k eliminaci antimikrobiální rezistence. Používají systém hodnocení nebo bodování nebo jinou vhodnou metodiku k zajištění účinnosti a účelnosti ekoschémat při plnění stanovených cílů. Při stanovování výše plateb pro různé závazky v rámci ekoschémat podle odst. 7 prvního pododstavce písm. a) tohoto článku členské státy zohlední úroveň udržitelnosti a ambice každého ekoschémat na základě objektivních a transparentních kritérií.

9.   Členské státy zajistí, aby intervence v rámci tohoto článku byly v souladu s intervencemi poskytovanými na základě článku 70.

Oddíl 3

Přímé platby vázané na produkci

Pododdíl 1

Podpora příjmu vázaná na produkci

Článek 32

Obecná pravidla

1.   Členské státy mohou poskytovat podporu příjmu vázanou na produkci aktivním zemědělcům za podmínek stanovených v tomto pododdíle a dále upřesněných v jejich strategickém plánu SZP.

2.   Intervence členských států pomáhají podporovaným odvětvím a produkcím nebo jejich specifickým druhům zemědělské činnosti uvedeným v článku 33 řešit obtíže, kterým čelí, a to zlepšováním konkurenceschopnosti, udržitelnosti nebo kvality. V případě bílkovinných plodin nejsou členské státy povinny dokládat vzniklé obtíže.

3.   Podpora příjmu vázaná na produkci má podobu roční platby na hektar nebo zvíře.

Článek 33

Oblast působnosti

Podporu příjmu vázanou na produkci lze udělovat pouze na tato odvětví a produkce nebo jejich specifické druhy zemědělské činnosti, pokud jsou důležité z hospodářských, sociálních nebo environmentálních důvodů:

| a) | obiloviny; |
| --- | --- |

a)

obiloviny;

| b) | olejnatá semena, s výjimkou semen slunečnice cukrářského typu podle čl. 11 odst. 7; |
| --- | --- |

b)

olejnatá semena, s výjimkou semen slunečnice cukrářského typu podle čl. 11 odst. 7;

| c) | bílkovinné plodiny, včetně luskovin a směsi luskovin a travin, pokud v rámci této směsi nadále převažují luskoviny; |
| --- | --- |

c)

bílkovinné plodiny, včetně luskovin a směsi luskovin a travin, pokud v rámci této směsi nadále převažují luskoviny;

| d) | len; |
| --- | --- |

d)

len;

| e) | konopí; |
| --- | --- |

e)

konopí;

| f) | rýže; |
| --- | --- |

f)

rýže;

| g) | ořechy; |
| --- | --- |

g)

ořechy;

| h) | brambory určené pro výrobu škrobu; |
| --- | --- |

h)

brambory určené pro výrobu škrobu;

| i) | mléko a mléčné výrobky; |
| --- | --- |

i)

mléko a mléčné výrobky;

| j) | osiva; |
| --- | --- |

j)

osiva;

| k) | skopové a kozí maso; |
| --- | --- |

k)

skopové a kozí maso;

| l) | hovězí a telecí maso; |
| --- | --- |

l)

hovězí a telecí maso;

| m) | olivový olej a stolní olivy; |
| --- | --- |

m)

olivový olej a stolní olivy;

| n) | bourec morušový; |
| --- | --- |

n)

bourec morušový;

| o) | sušené krmivo; |
| --- | --- |

o)

sušené krmivo;

| p) | chmel; |
| --- | --- |

p)

chmel;

| q) | cukrová řepa, cukrová třtina a kořeny čekanky; |
| --- | --- |

q)

cukrová řepa, cukrová třtina a kořeny čekanky;

| r) | ovoce a zelenina; |
| --- | --- |

r)

ovoce a zelenina;

| s) | rychle rostoucí dřeviny pěstované ve výmladkových plantážích. |
| --- | --- |

s)

rychle rostoucí dřeviny pěstované ve výmladkových plantážích.

Článek 34

Způsobilost

1.   Členské státy mohou podporu příjmu vázanou na produkci poskytovat formou platby na hektar pouze na plochy, které určily jako způsobilé hektary.

2.   Pokud se podpora příjmu vázaná na produkci týká skotu nebo ovcí a koz, členské státy stanoví jako podmínky způsobilosti pro získání podpory požadavky na identifikaci a evidenci zvířat v souladu s částí IV hlavou I kapitolou 2 oddílem 1 nařízení 2016/429. Aniž jsou však dotčeny další použitelné podmínky způsobilosti, považují se skot nebo ovce a kozy za způsobilé pro podporu za předpokladu, že jsou splněny požadavky na identifikaci a evidenci k určitému dni dotčeného roku podání žádosti, který určí členské státy.

Článek 35

Přenesené pravomoci v případě strukturální nerovnováhy na trhu v daném odvětví

Komisi je svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 152 akty v přenesené pravomoci, kterým se doplňuje toto nařízení o opatření, která mají zamezit tomu, aby příjemci podpory příjmu vázané na produkci trpěli následky strukturální nerovnováhy na trhu v daném odvětví. Tyto akty v přenesené pravomoci mohou členským státům umožnit rozhodnout, že podporu příjmu vázanou na produkci lze nadále vyplácet až do roku 2027 na základě jednotek produkce, na něž byla tato podpora poskytována v minulém referenčním období.

Pododdíl 2

Zvláštní podpora pro bavlnu

Článek 36

Oblast působnosti

Bulharsko, Řecko, Španělsko a Portugalsko poskytují zvláštní podporu pro bavlnu aktivním zemědělcům pěstujícím bavlnu kódu KN 5201 00 za podmínek stanovených v tomto pododdíle.

Článek 37

Obecná pravidla

1.   Zvláštní podpora pro bavlnu se poskytuje na způsobilý hektar plochy oseté bavlnou. Na plochu lze poskytnout podporu, pouze pokud se tato plocha nachází na zemědělské půdě schválené členským státem pro pěstování bavlny, je oseta odrůdami povolenými členským státem a skutečně sklizena za běžných vegetačních podmínek.

2.   Zvláštní podpora pro bavlnu se vyplácí na bavlnu řádné a uspokojivé obchodní jakosti.

3.   Bulharsko, Řecko, Španělsko a Portugalsko schvalují půdu a povolují odrůdy uvedené v odstavci 1 v souladu s případnými pravidly a podmínkami přijatými podle odstavce 5.

4.   Pokud jde o intervence podle tohoto pododdílu:

| a) | způsobilost vzniklých výdajů se určí na základě čl. 37 písm. a) nařízení (EU) 2021/2116; |
| --- | --- |

a)

způsobilost vzniklých výdajů se určí na základě čl. 37 písm. a) nařízení (EU) 2021/2116;

| b) | pro účely čl. 12 odst. 2 nařízení (EU) 2021/2116 se stanovisko, které mají poskytnout certifikační subjekty, vztahuje na písmena a), b) a d) uvedeného odstavce, jakož i na prohlášení řídícího subjektu. |
| --- | --- |

b)

pro účely čl. 12 odst. 2 nařízení (EU) 2021/2116 se stanovisko, které mají poskytnout certifikační subjekty, vztahuje na písmena a), b) a d) uvedeného odstavce, jakož i na prohlášení řídícího subjektu.

5.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 152 akty v přenesené pravomoci, kterými se toto nařízení doplňuje o pravidla a podmínky pro schvalování půdy a povolování odrůd pro účely zvláštní podpory pro bavlnu.

6.   Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví pravidla pro postup schvalování půdy a povolování odrůd pro účely zvláštní podpory pro bavlnu a pro oznamování informací producentům v souvislosti s tímto schválením a povolením. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 153 odst. 2.

Článek 38

Základní plochy, stanovené výnosy a referenční částky

1.   Stanoví se tyto vnitrostátní základní plochy:

| — | Bulharsko: 3 342 ha, |
| --- | --- |

—

Bulharsko: 3 342 ha,

| — | Řecko: 250 000 ha, |
| --- | --- |

—

Řecko: 250 000 ha,

| — | Španělsko: 48 000 ha, |
| --- | --- |

—

Španělsko: 48 000 ha,

| — | Portugalsko: 360 ha. |
| --- | --- |

—

Portugalsko: 360 ha.

2.   Stanoví se tyto výnosy v referenčním období:

| — | Bulharsko: 1,2 tuny/ha, |
| --- | --- |

—

Bulharsko: 1,2 tuny/ha,

| — | Řecko: 3,2 tuny/ha, |
| --- | --- |

—

Řecko: 3,2 tuny/ha,

| — | Španělsko: 3,5 tuny/ha, |
| --- | --- |

—

Španělsko: 3,5 tuny/ha,

| — | Portugalsko: 2,2 tuny/ha. |
| --- | --- |

—

Portugalsko: 2,2 tuny/ha.

3.   Částka zvláštní podpory na způsobilý hektar plochy se vypočte tak, že se výnosy uvedené v odstavci 2 vynásobí těmito referenčními částkami:

| — | Bulharsko: 636,13 EUR, |
| --- | --- |

—

Bulharsko: 636,13 EUR,

| — | Řecko: 229,37 EUR, |
| --- | --- |

—

Řecko: 229,37 EUR,

| — | Španělsko: 354,73 EUR, |
| --- | --- |

—

Španělsko: 354,73 EUR,

| — | Portugalsko: 223,32 EUR. |
| --- | --- |

—

Portugalsko: 223,32 EUR.

4.   Pokud plocha, na kterou lze poskytnout podporu, osetá bavlnou přesáhne v daném členském státě a v daném roce základní plochu uvedenou v odstavci 1, sníží se částka uvedená v odstavci 3 pro daný členský stát poměrně k překročení základní plochy.

5.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 152, kterými se toto nařízení doplňuje o pravidla upravující podmínky pro poskytování zvláštní podpory pro bavlnu, požadavky na způsobilost a agronomické postupy.

6.   Komise může přijmout prováděcí akty, kterými stanoví pravidla pro výpočet snížení podle odstavce 4. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 153 odst. 2.

Článek 39

Schválené mezioborové organizace

1.   Pro účely tohoto pododdílu se „schválenou mezioborovou organizací“ rozumí právní subjekt složený ze zemědělců produkujících bavlnu a nejméně jedné vyzrňovací stanice, který provádí například tyto činnosti:

| a) | pomoc v zájmu lepší koordinace způsobu, jakým je bavlna uváděna na trh, zejména prostřednictvím výzkumných studií a průzkumů trhu; |
| --- | --- |

a)

pomoc v zájmu lepší koordinace způsobu, jakým je bavlna uváděna na trh, zejména prostřednictvím výzkumných studií a průzkumů trhu;

| b) | vypracovávání vzorů smluv slučitelných s pravidly Unie; |
| --- | --- |

b)

vypracovávání vzorů smluv slučitelných s pravidly Unie;

| c) | orientaci produkce na produkty, které jsou lépe přizpůsobeny potřebám trhu a poptávce spotřebitelů, zejména z hlediska jakosti a ochrany spotřebitele; |
| --- | --- |

c)

orientaci produkce na produkty, které jsou lépe přizpůsobeny potřebám trhu a poptávce spotřebitelů, zejména z hlediska jakosti a ochrany spotřebitele;

| d) | aktualizaci metod a prostředků zlepšování jakosti produktu; |
| --- | --- |

d)

aktualizaci metod a prostředků zlepšování jakosti produktu;

| e) | rozvíjení marketingových strategií na podporu odvětví bavlny prostřednictvím systémů certifikace jakosti. |
| --- | --- |

e)

rozvíjení marketingových strategií na podporu odvětví bavlny prostřednictvím systémů certifikace jakosti.

2.   Členský stát, v němž jsou vyzrňovací stanice usazeny, schválí mezioborové organizace, které splňují jakákoliv kritéria stanovená podle odstavce 3.

3.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 152, kterými se toto nařízení doplňuje o pravidla upravující:

| a) | kritéria pro schválení mezioborových organizací; |
| --- | --- |

a)

kritéria pro schválení mezioborových organizací;

| b) | povinnosti pro producenty; |
| --- | --- |

b)

povinnosti pro producenty;

| c) | důsledky, kdy schválená mezioborová organizace nesplňuje kritéria podle písmene a). |
| --- | --- |

c)

důsledky, kdy schválená mezioborová organizace nesplňuje kritéria podle písmene a).

Článek 40

Poskytování podpory

1.   Zemědělcům se poskytuje zvláštní podpora pro bavlnu na hektary způsobilé podle ustanovení článku 38.

2.   V případě zemědělců, kteří jsou členy schválené mezioborové organizace, se zvláštní podpora pro bavlnu na hektary způsobilé v rámci základní plochy stanovené v čl. 38 odst. 1 zvýší o částku 2 eura.

Článek 41

Odchylky

1.   Články 101 a 102 a hlava VII s výjimkou její kapitoly III se nepoužijí na zvláštní podporu pro bavlnu stanovenou v tomto pododdíle.

2.   Zvláštní podpora pro bavlnu se nezahrne do žádného z oddílů strategického plánu SZP uvedených v článcích 108 až 114, s výjimkou ve vztahu k čl. 112 odst. 2 písm. a), který se týká finančního plánu.

3.   Na intervence uvedené v tomto pododdíle se nepoužije čl. 55 odst. 1 druhý a třetí pododstavec nařízení (EU) 2021/2116.

KAPITOLA III

TYPY INTERVENCÍ V URČITÝCH ODVĚTVÍCH

Oddíl 1

Obecná ustanovení

Článek 42

Oblast působnosti

Tato kapitola stanoví pravidla týkající se typů intervencí :

| a) | v odvětví ovoce a zeleniny podle čl. 1 odst. 2 písm. i) nařízení (EU) č. 1308/2013; |
| --- | --- |

a)

v odvětví ovoce a zeleniny podle čl. 1 odst. 2 písm. i) nařízení (EU) č. 1308/2013;

| b) | v odvětví produktů včelařství podle čl. 1 odst. 2 písm. v) nařízení (EU) č. 1308/2013 (dále jen „odvětví včelařství“); |
| --- | --- |

b)

v odvětví produktů včelařství podle čl. 1 odst. 2 písm. v) nařízení (EU) č. 1308/2013 (dále jen „odvětví včelařství“);

| c) | v odvětví vína podle čl. 1 odst. 2 písm. l) nařízení (EU) č. 1308/2013; |
| --- | --- |

c)

v odvětví vína podle čl. 1 odst. 2 písm. l) nařízení (EU) č. 1308/2013;

| d) | v odvětví chmele podle čl. 1 odst. 2 písm. f) nařízení (EU) č. 1308/2013; |
| --- | --- |

d)

v odvětví chmele podle čl. 1 odst. 2 písm. f) nařízení (EU) č. 1308/2013;

| e) | v odvětví olivového oleje a stolních oliv podle čl. 1 odst. 2 písm. g) nařízení (EU) č. 1308/2013; |
| --- | --- |

e)

v odvětví olivového oleje a stolních oliv podle čl. 1 odst. 2 písm. g) nařízení (EU) č. 1308/2013;

| f) | v ostatních odvětvích stanovených v čl. 1 odst. 2 písm. a) až h), k), m), o) až t) a w) nařízení (EU) č. 1308/2013 a odvětvích zahrnujících produkty uvedené v příloze VI tohoto nařízení. |
| --- | --- |

f)

v ostatních odvětvích stanovených v čl. 1 odst. 2 písm. a) až h), k), m), o) až t) a w) nařízení (EU) č. 1308/2013 a odvětvích zahrnujících produkty uvedené v příloze VI tohoto nařízení.

Článek 43

Povinné a volitelné typy intervencí

1.   Typy intervencí v odvětví ovoce a zeleniny podle čl. 42 písm. a) jsou povinné pro členské státy, ve kterých existují v daném odvětví organizace producentů uznané podle nařízení (EU) č. 1308/2013.

Pokud členský stát bez uznaných organizací producentů v odvětví ovoce a zeleniny v okamžiku předložení svého strategického plánu SZP uzná během období strategického plánu SZP organizaci producentů v tomto odvětví podle nařízení (EU) č. 1308/2013, předloží tento členský stát žádost o změnu svého strategického plánu SZP v souladu s článkem 119 s cílem zahrnout intervence v odvětví ovoce a zeleniny.

2.   Typy intervencí v odvětví včelařství podle čl. 42 písm. b) jsou povinné pro všechny členské státy.

3.   Typy intervencí v odvětví vína podle čl. 42 písm. c) jsou povinné pro členské státy uvedené v příloze VII.

4.   Členské státy se mohou rozhodnout, že ve svých strategických plánech SZP provedou typy intervencí podle čl. 42 písm. d), e) a f).

5.   Německo může v odvětví chmele provést typy intervencí podle čl. 42 písm. f), pouze pokud se ve svém strategickém plánu SZP rozhodne, že nebude provádět typy intervencí podle čl. 42 písm. d).

6.   Řecko, Francie a Itálie mohou v odvětví olivového oleje a stolních oliv provést typy intervencí podle čl. 42 písm. f), pouze pokud se ve svých strategických plánech SZP rozhodnou, že nebudou provádět typy intervencí podle čl. 42 písm. e).

Článek 44

Formy podpory

1.   V odvětvích uvedených v článku 42 může mít podpora některou z těchto forem:

| a) | úhrada skutečně vynaložených způsobilých nákladů příjemce; |
| --- | --- |

a)

úhrada skutečně vynaložených způsobilých nákladů příjemce;

| b) | jednotkové náklady; |
| --- | --- |

b)

jednotkové náklady;

| c) | jednorázové částky; |
| --- | --- |

c)

jednorázové částky;

| d) | paušální financování. |
| --- | --- |

d)

paušální financování.

2.   Částky forem podpory uvedených v odst. 1 písm. b), c) a d) se stanoví jedním z těchto způsobů:

| a) | přiměřenou, spravedlivou a ověřitelnou metodou výpočtu založenou na:






  i) | statistických údajích, jiných objektivních informacích nebo odborném posudku; |
| --- | --- | --- |

a)

přiměřenou, spravedlivou a ověřitelnou metodou výpočtu založenou na:

i)

statistických údajích, jiných objektivních informacích nebo odborném posudku;

| ii) | ověřených údajích příjemců z minulých let; nebo |
| --- | --- |

ii)

ověřených údajích příjemců z minulých let; nebo

| iii) | použití obvyklých postupů účtování nákladů příjemců; |
| --- | --- |

iii)

použití obvyklých postupů účtování nákladů příjemců;

| b) | prostřednictvím návrhů rozpočtů sestavených případ od případu a předem odsouhlasených v případě intervencí v odvětvích vína a včelařství subjektem, který operaci vybral, nebo v případě intervencí v ostatních způsobilých odvětvích subjektem, který schvaluje operační programy a který je uveden v článku 50; |
| --- | --- |

b)

prostřednictvím návrhů rozpočtů sestavených případ od případu a předem odsouhlasených v případě intervencí v odvětvích vína a včelařství subjektem, který operaci vybral, nebo v případě intervencí v ostatních způsobilých odvětvích subjektem, který schvaluje operační programy a který je uveden v článku 50;

| c) | v souladu s pravidly pro uplatňování odpovídajících jednotkových nákladů, jednorázových částek a paušálních sazeb platných v rámci politik Unie pro podobný typ intervence; |
| --- | --- |

c)

v souladu s pravidly pro uplatňování odpovídajících jednotkových nákladů, jednorázových částek a paušálních sazeb platných v rámci politik Unie pro podobný typ intervence;

| d) | v souladu s pravidly pro uplatňování odpovídajících jednotkových nákladů, jednorázových částek a paušálních sazeb používaných v rámci režimů podpory financovaných výhradně dotčeným členským státem pro podobný typ intervence. |
| --- | --- |

d)

v souladu s pravidly pro uplatňování odpovídajících jednotkových nákladů, jednorázových částek a paušálních sazeb používaných v rámci režimů podpory financovaných výhradně dotčeným členským státem pro podobný typ intervence.

Článek 45

Přenesené pravomoci pro další požadavky na typy intervencí

Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 152, kterými se toto nařízení doplňuje o další požadavky nad rámec těch, jež jsou stanoveny v této kapitole, pokud jde o:

| a) | zajištění správného fungování typů intervencí stanovených v této kapitole, a to především zabráněním narušování hospodářské soutěže na vnitřním trhu; |
| --- | --- |

a)

zajištění správného fungování typů intervencí stanovených v této kapitole, a to především zabráněním narušování hospodářské soutěže na vnitřním trhu;

| b) | druh výdajů, na které se vztahují intervence uvedené v této kapitole, a to – odchylně od článku 22 nařízení (EU) 2021/2116 – včetně způsobilosti správních nákladů a nákladů na zaměstnance organizací producentů nebo jiných příjemců při provádění těchto intervencí; |
| --- | --- |

b)

druh výdajů, na které se vztahují intervence uvedené v této kapitole, a to – odchylně od článku 22 nařízení (EU) 2021/2116 – včetně způsobilosti správních nákladů a nákladů na zaměstnance organizací producentů nebo jiných příjemců při provádění těchto intervencí;

| c) | základ pro výpočet finanční podpory Unie podle této kapitoly, včetně referenčních období a výpočtu hodnoty produkce uvedené na trh, a pro výpočet stupně organizovanosti producentů pro účely vnitrostátní finanční podpory podle článku 53; |
| --- | --- |

c)

základ pro výpočet finanční podpory Unie podle této kapitoly, včetně referenčních období a výpočtu hodnoty produkce uvedené na trh, a pro výpočet stupně organizovanosti producentů pro účely vnitrostátní finanční podpory podle článku 53;

| d) | maximální míru finanční podpory Unie pro typy intervencí uvedené v čl. 47 odst. 2 písm. a), c), f), g), h) a i) a pro typy intervencí uvedené v čl. 58 odst. 1 prvním pododstavci písm. c), d) a l), včetně sazeb za obaly a přepravu produktů stažených k bezplatné distribuci a nákladů na zpracování před dodáním za tímto účelem; |
| --- | --- |

d)

maximální míru finanční podpory Unie pro typy intervencí uvedené v čl. 47 odst. 2 písm. a), c), f), g), h) a i) a pro typy intervencí uvedené v čl. 58 odst. 1 prvním pododstavci písm. c), d) a l), včetně sazeb za obaly a přepravu produktů stažených k bezplatné distribuci a nákladů na zpracování před dodáním za tímto účelem;

| e) | pravidla pro stanovení stropu výdajů a pro měření způsobilé plochy pro účely typů intervencí uvedených v čl. 47 odst. 2 písm. d) a v čl. 58 odst. 1 prvním pododstavci písm. a); |
| --- | --- |

e)

pravidla pro stanovení stropu výdajů a pro měření způsobilé plochy pro účely typů intervencí uvedených v čl. 47 odst. 2 písm. d) a v čl. 58 odst. 1 prvním pododstavci písm. a);

| f) | pravidla, podle kterých mají producenti stáhnout vedlejší produkty vinifikace, a pravidla pro výjimky z této povinnosti s cílem zabránit dodatečné administrativní zátěži, a pravidla pro dobrovolnou certifikaci lihovarů; |
| --- | --- |

f)

pravidla, podle kterých mají producenti stáhnout vedlejší produkty vinifikace, a pravidla pro výjimky z této povinnosti s cílem zabránit dodatečné administrativní zátěži, a pravidla pro dobrovolnou certifikaci lihovarů;

| g) | podmínky, které se uplatní na používání forem podpory uvedených v čl. 44 odst. 1; |
| --- | --- |

g)

podmínky, které se uplatní na používání forem podpory uvedených v čl. 44 odst. 1;

| h) | pravidla týkající se požadavku na minimální dlouhodobé účinky v případě produktivních a neproduktivních investic podpořených intervencemi uvedenými v této kapitole; |
| --- | --- |

h)

pravidla týkající se požadavku na minimální dlouhodobé účinky v případě produktivních a neproduktivních investic podpořených intervencemi uvedenými v této kapitole;

| i) | pravidla pro kombinování financování pro investice podle čl. 58 odst. 1 prvního pododstavce písm. b) a pro propagaci podle čl. 58 odst. 1 prvního pododstavce písm. k). |
| --- | --- |

i)

pravidla pro kombinování financování pro investice podle čl. 58 odst. 1 prvního pododstavce písm. b) a pro propagaci podle čl. 58 odst. 1 prvního pododstavce písm. k).

Článek 46

Cíle v odvětví ovoce a zeleniny, odvětví chmele, odvětví olivového oleje a stolních oliv a v ostatních odvětvích podle čl. 42 písm. f)

V odvětvích podle čl. 42 písm. a), d), e) a f) se sledují tyto cíle:

| a) | plánování a organizace produkce, přizpůsobování produkce poptávce, zejména pokud jde o jakost a množství, optimalizace produkčních nákladů a návratnosti investic, a stabilizace cen producentů; tyto cíle se vztahují ke specifickým cílům stanoveným v čl. 6 odst. 1 písm. a), b), c) a i) ; |
| --- | --- |

a)

plánování a organizace produkce, přizpůsobování produkce poptávce, zejména pokud jde o jakost a množství, optimalizace produkčních nákladů a návratnosti investic, a stabilizace cen producentů; tyto cíle se vztahují ke specifickým cílům stanoveným v čl. 6 odst. 1 písm. a), b), c) a i) ;

| b) | soustředění nabídky a uvádění produktů na trh, mimo jiné prostřednictvím přímého prodeje; tyto cíle se vztahují ke specifickým cílům stanoveným v čl. 6 odst. 1 písm. a), b) a c) ; |
| --- | --- |

b)

soustředění nabídky a uvádění produktů na trh, mimo jiné prostřednictvím přímého prodeje; tyto cíle se vztahují ke specifickým cílům stanoveným v čl. 6 odst. 1 písm. a), b) a c) ;

| c) | zlepšení střednědobé a dlouhodobé konkurenceschopnosti, zejména prostřednictvím modernizace; tento cíl se vztahuje ke specifickému cíli stanovenému v čl. 6 odst. 1 písm. c); |
| --- | --- |

c)

zlepšení střednědobé a dlouhodobé konkurenceschopnosti, zejména prostřednictvím modernizace; tento cíl se vztahuje ke specifickému cíli stanovenému v čl. 6 odst. 1 písm. c);

| d) | výzkum a vývoj udržitelných metod produkce, včetně odolnosti vůči škůdcům a nákazám zvířat, jakož i zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně, inovativních postupů a technologií produkce posilujících hospodářskou konkurenceschopnost a podporujících rozvoj trhu; tyto cíle se vztahují ke specifickým cílům stanoveným v čl. 6 odst. 1 písm. a), b), c) a i) ; |
| --- | --- |

d)

výzkum a vývoj udržitelných metod produkce, včetně odolnosti vůči škůdcům a nákazám zvířat, jakož i zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně, inovativních postupů a technologií produkce posilujících hospodářskou konkurenceschopnost a podporujících rozvoj trhu; tyto cíle se vztahují ke specifickým cílům stanoveným v čl. 6 odst. 1 písm. a), b), c) a i) ;

| e) | podpora, vývoj a zavádění:






  i) | metod a technologií produkce šetrných k životnímu prostředí; |
| --- | --- | --- |

e)

podpora, vývoj a zavádění:

i)

metod a technologií produkce šetrných k životnímu prostředí;

| ii) | postupů produkce odolných vůči škodlivým organismům a nákazám; |
| --- | --- |

ii)

postupů produkce odolných vůči škodlivým organismům a nákazám;

| iii) | standardů v oblasti zdraví zvířat a dobrých životních podmínek zvířat jdoucích nad rámec minimálních požadavků stanovených podle unijního a vnitrostátního práva; |
| --- | --- |

iii)

standardů v oblasti zdraví zvířat a dobrých životních podmínek zvířat jdoucích nad rámec minimálních požadavků stanovených podle unijního a vnitrostátního práva;

| iv) | omezení odpadu a využívání vedlejších produktů a nakládání s nimi způsobem šetrným k životnímu prostředí, včetně jejich opětovného využití a zhodnocení; |
| --- | --- |

iv)

omezení odpadu a využívání vedlejších produktů a nakládání s nimi způsobem šetrným k životnímu prostředí, včetně jejich opětovného využití a zhodnocení;

| v) | ochrany a posílení biologické rozmanitosti, jakož i udržitelného využívání přírodních zdrojů, zejména s ohledem na ochranu vody, půdy a ovzduší. |
| --- | --- |

v)

ochrany a posílení biologické rozmanitosti, jakož i udržitelného využívání přírodních zdrojů, zejména s ohledem na ochranu vody, půdy a ovzduší.

Tyto cíle se vztahují ke specifickým cílům stanoveným v čl. 6 odst. 1 písm. e), f) a i);

| f) | přispívání ke zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně podle čl. 6 odst. 1 písm. d); |
| --- | --- |

f)

přispívání ke zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně podle čl. 6 odst. 1 písm. d);

| g) | zvyšování obchodní hodnoty a jakosti produktů, včetně zlepšování jakosti produktů a vývoje produktů s chráněným označením původu nebo chráněným zeměpisným označením nebo produktů, na něž se vztahují unijní či vnitrostátní režimy jakosti uznané členskými státy; tyto cíle se vztahují ke specifickému cíli stanovenému v čl. 6 odst. 1 písm. b); |
| --- | --- |

g)

zvyšování obchodní hodnoty a jakosti produktů, včetně zlepšování jakosti produktů a vývoje produktů s chráněným označením původu nebo chráněným zeměpisným označením nebo produktů, na něž se vztahují unijní či vnitrostátní režimy jakosti uznané členskými státy; tyto cíle se vztahují ke specifickému cíli stanovenému v čl. 6 odst. 1 písm. b);

| h) | propagace produktů a jejich uvádění na trh ; tyto cíle se vztahují ke specifickým cílům stanoveným v čl. 6 odst. 1 písm. b), c) a i); |
| --- | --- |

h)

propagace produktů a jejich uvádění na trh ; tyto cíle se vztahují ke specifickým cílům stanoveným v čl. 6 odst. 1 písm. b), c) a i);

| i) | zvyšování spotřeby produktů odvětví ovoce a zeleniny v čerstvém i zpracovaném stavu; tento cíl se vztahuje ke specifickému cíli stanovenému v čl. 6 odst. 1 písm. i) ; |
| --- | --- |

i)

zvyšování spotřeby produktů odvětví ovoce a zeleniny v čerstvém i zpracovaném stavu; tento cíl se vztahuje ke specifickému cíli stanovenému v čl. 6 odst. 1 písm. i) ;

| j) | předcházení krizím a řízení rizik se zaměřením na zamezení narušení na trzích příslušného odvětví a na zvládání těchto narušení; tyto cíle se vztahují ke specifickým cílům stanoveným v čl. 6 odst. 1 písm. a), b) a c); |
| --- | --- |

j)

předcházení krizím a řízení rizik se zaměřením na zamezení narušení na trzích příslušného odvětví a na zvládání těchto narušení; tyto cíle se vztahují ke specifickým cílům stanoveným v čl. 6 odst. 1 písm. a), b) a c);

| k) | zlepšení podmínek zaměstnávání a prosazování povinností zaměstnavatele, jakož i požadavků na bezpečnost a ochranu zdraví při práci v souladu se směrnicemi 89/391/EHS, 2009/104/ES a (EU) 2019/1152. |
| --- | --- |

k)

zlepšení podmínek zaměstnávání a prosazování povinností zaměstnavatele, jakož i požadavků na bezpečnost a ochranu zdraví při práci v souladu se směrnicemi 89/391/EHS, 2009/104/ES a (EU) 2019/1152.

Článek 47

Typy intervencí v odvětví ovoce a zeleniny, odvětví chmele, odvětví olivového oleje a stolních oliv a v ostatních odvětvích podle čl. 42 písm. f)

1.   Pro každý cíl zvolený z cílů podle čl. 46 písm. a) až i) a k) si členské státy ve svých strategických plánech SZP zvolí v odvětvích uvedených v čl. 42 písm. a), d), e) a f) jeden nebo více těchto typů intervencí:

| a) | investice do hmotných a nehmotných aktiv, výzkumu a experimentálních a inovativních metod produkce a dalších opatření v oblastech, jako jsou:






  i) | ochrana půdy, včetně zvyšování obsahu půdního uhlíku a zlepšování struktury půdy, a omezování znečišťujících látek; |
| --- | --- | --- |

a)

investice do hmotných a nehmotných aktiv, výzkumu a experimentálních a inovativních metod produkce a dalších opatření v oblastech, jako jsou:

i)

ochrana půdy, včetně zvyšování obsahu půdního uhlíku a zlepšování struktury půdy, a omezování znečišťujících látek;

| ii) | lepší využívání vody a řádné hospodaření s vodou, včetně šetření vodou, ochrany vod a odvodňování; |
| --- | --- |

ii)

lepší využívání vody a řádné hospodaření s vodou, včetně šetření vodou, ochrany vod a odvodňování;

| iii) | předcházení škodám způsobeným nepříznivými klimatickými jevy a podpora vývoje a využívání odrůd, plemen a postupů hospodaření přizpůsobených měnícím se klimatickým podmínkám; |
| --- | --- |

iii)

předcházení škodám způsobeným nepříznivými klimatickými jevy a podpora vývoje a využívání odrůd, plemen a postupů hospodaření přizpůsobených měnícím se klimatickým podmínkám;

| iv) | zvyšování úspory energie, energetické účinnosti a využívání energie z obnovitelných zdrojů; |
| --- | --- |

iv)

zvyšování úspory energie, energetické účinnosti a využívání energie z obnovitelných zdrojů;

| v) | ekologické obaly, pouze v oblasti výzkumu a experimentální produkce; |
| --- | --- |

v)

ekologické obaly, pouze v oblasti výzkumu a experimentální produkce;

| vi) | biologická bezpečnost, zdraví zvířat a jejich dobré životní podmínky; |
| --- | --- |

vi)

biologická bezpečnost, zdraví zvířat a jejich dobré životní podmínky;

| vii) | omezování emisí a odpadů, zlepšování využívání vedlejších produktů, včetně jejich opětovného využití a zhodnocení, jakož i nakládání s odpady; |
| --- | --- |

vii)

omezování emisí a odpadů, zlepšování využívání vedlejších produktů, včetně jejich opětovného využití a zhodnocení, jakož i nakládání s odpady;

| viii) | zvyšování odolnosti vůči škůdcům a snižování rizik a dopadů používání pesticidů, včetně zavádění technik integrované ochrany před škůdci; |
| --- | --- |

viii)

zvyšování odolnosti vůči škůdcům a snižování rizik a dopadů používání pesticidů, včetně zavádění technik integrované ochrany před škůdci;

| ix) | zlepšování odolnosti vůči nákazám zvířat a omezení používání veterinárních léčivých přípravků, včetně antibiotik; |
| --- | --- |

ix)

zlepšování odolnosti vůči nákazám zvířat a omezení používání veterinárních léčivých přípravků, včetně antibiotik;

| x) | vytváření a údržba stanovišť příznivých pro biologickou rozmanitost; |
| --- | --- |

x)

vytváření a údržba stanovišť příznivých pro biologickou rozmanitost;

| xi) | zlepšování jakosti produktů; |
| --- | --- |

xi)

zlepšování jakosti produktů;

| xii) | zlepšování genetických zdrojů; |
| --- | --- |

xii)

zlepšování genetických zdrojů;

| xiii) | zlepšování podmínek zaměstnávání a prosazování povinností zaměstnavatele, jakož i požadavků na bezpečnost a ochranu zdraví při práci v souladu se směrnicemi 89/391/EHS, 2009/104/ES a (EU) 2019/1152; |
| --- | --- |

xiii)

zlepšování podmínek zaměstnávání a prosazování povinností zaměstnavatele, jakož i požadavků na bezpečnost a ochranu zdraví při práci v souladu se směrnicemi 89/391/EHS, 2009/104/ES a (EU) 2019/1152;

| b) | poradenské služby a technická pomoc, zejména v souvislosti s udržitelnými metodami ochrany proti škodlivým organismům a tlumení nákaz, udržitelným používáním přípravků na ochranu rostlin a veterinárních léčivých přípravků, přizpůsobováním se změně klimatu a s jejím zmírňováním, podmínkami zaměstnávání, povinnostmi zaměstnavatelů a bezpečností a ochranou zdraví při práci; |
| --- | --- |

b)

poradenské služby a technická pomoc, zejména v souvislosti s udržitelnými metodami ochrany proti škodlivým organismům a tlumení nákaz, udržitelným používáním přípravků na ochranu rostlin a veterinárních léčivých přípravků, přizpůsobováním se změně klimatu a s jejím zmírňováním, podmínkami zaměstnávání, povinnostmi zaměstnavatelů a bezpečností a ochranou zdraví při práci;

| c) | odborná příprava, včetně odborného vedení a výměny osvědčených postupů, zejména v souvislosti s udržitelnými metodami ochrany proti škodlivým organismům a tlumení nákaz, udržitelným používáním přípravků na ochranu rostlin a veterinárních léčivých přípravků, přizpůsobováním se změně klimatu a s jejím zmírňováním, jakož i využíváním organizovaných obchodních platforem a komoditních burz na spotovém a na termínovém trhu; |
| --- | --- |

c)

odborná příprava, včetně odborného vedení a výměny osvědčených postupů, zejména v souvislosti s udržitelnými metodami ochrany proti škodlivým organismům a tlumení nákaz, udržitelným používáním přípravků na ochranu rostlin a veterinárních léčivých přípravků, přizpůsobováním se změně klimatu a s jejím zmírňováním, jakož i využíváním organizovaných obchodních platforem a komoditních burz na spotovém a na termínovém trhu;

| d) | ekologická nebo integrovaná produkce; |
| --- | --- |

d)

ekologická nebo integrovaná produkce;

| e) | opatření ke zlepšování udržitelnosti a efektivnosti přepravy a skladování produktů ; |
| --- | --- |

e)

opatření ke zlepšování udržitelnosti a efektivnosti přepravy a skladování produktů ;

| f) | propagace, komunikace a marketing, včetně opatření a činností zaměřených zejména na zvyšování povědomí spotřebitelů o režimech jakosti Unie a důležitosti zdravého stravování a na diverzifikaci a konsolidaci trhů; |
| --- | --- |

f)

propagace, komunikace a marketing, včetně opatření a činností zaměřených zejména na zvyšování povědomí spotřebitelů o režimech jakosti Unie a důležitosti zdravého stravování a na diverzifikaci a konsolidaci trhů;

| g) | provádění unijních a vnitrostátních režimů jakosti; |
| --- | --- |

g)

provádění unijních a vnitrostátních režimů jakosti;

| h) | zavádění systémů sledovatelnosti a certifikace, zejména monitorování jakosti produktů prodávaných konečným spotřebitelům; |
| --- | --- |

h)

zavádění systémů sledovatelnosti a certifikace, zejména monitorování jakosti produktů prodávaných konečným spotřebitelům;

| i) | opatření ke zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se jí. |
| --- | --- |

i)

opatření ke zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se jí.

2.   Pokud jde o cíl uvedený v čl. 46 písm. j), členské státy si ve svých strategických plánech SZP zvolí v odvětvích uvedených v čl. 42 písm. a), d), e) a f) jeden nebo více těchto typů intervencí:

| a) | zakládání, plnění a doplňování vzájemných fondů organizacemi producentů a sdruženími organizací producentů uznanými podle nařízení (EU) č. 1308/2013 nebo podle čl. 67 odst. 7 tohoto nařízení; |
| --- | --- |

a)

zakládání, plnění a doplňování vzájemných fondů organizacemi producentů a sdruženími organizací producentů uznanými podle nařízení (EU) č. 1308/2013 nebo podle čl. 67 odst. 7 tohoto nařízení;

| b) | investice do hmotných a nehmotných aktiv zajišťující účinnější řízení objemů uváděných na trh, a to i pro účely společného skladování; |
| --- | --- |

b)

investice do hmotných a nehmotných aktiv zajišťující účinnější řízení objemů uváděných na trh, a to i pro účely společného skladování;

| c) | společné skladování produktů vyprodukovaných organizací producentů nebo jejími členy, v případě potřeby včetně společného zpracování pro usnadnění tohoto skladování; |
| --- | --- |

c)

společné skladování produktů vyprodukovaných organizací producentů nebo jejími členy, v případě potřeby včetně společného zpracování pro usnadnění tohoto skladování;

| d) | opětovná výsadba sadů nebo olivových hájů, je-li nezbytná s ohledem na povinné vyklučení ze zdravotních nebo fytosanitárních důvodů na pokyn příslušného orgánu členského státu nebo za účelem přizpůsobování se změně klimatu; |
| --- | --- |

d)

opětovná výsadba sadů nebo olivových hájů, je-li nezbytná s ohledem na povinné vyklučení ze zdravotních nebo fytosanitárních důvodů na pokyn příslušného orgánu členského státu nebo za účelem přizpůsobování se změně klimatu;

| e) | obnova stáda skotu po povinné porážce ze zdravotních důvodů nebo kvůli ztrátám v důsledku přírodních pohrom; |
| --- | --- |

e)

obnova stáda skotu po povinné porážce ze zdravotních důvodů nebo kvůli ztrátám v důsledku přírodních pohrom;

| f) | stažení z trhu za účelem bezplatné distribuce nebo pro jiné účely, v případě potřeby včetně zpracování pro usnadnění tohoto stažení; |
| --- | --- |

f)

stažení z trhu za účelem bezplatné distribuce nebo pro jiné účely, v případě potřeby včetně zpracování pro usnadnění tohoto stažení;

| g) | zelená sklizeň spočívající v úplném sklizení nezralých neobchodovatelných produktů na určité ploše, které nebyly před zelenou sklizní poškozeny, ať již v důsledku klimatických podmínek, napadení chorobou, nebo z jiných důvodů; |
| --- | --- |

g)

zelená sklizeň spočívající v úplném sklizení nezralých neobchodovatelných produktů na určité ploše, které nebyly před zelenou sklizní poškozeny, ať již v důsledku klimatických podmínek, napadení chorobou, nebo z jiných důvodů;

| h) | nesklízení spočívající v ukončení stávajícího produkčního cyklu na dotčené ploše, na které je daný produkt řádně vyvinut a je řádné a uspokojivé obchodní jakosti, s výjimkou zničení produktů v důsledku klimatického jevu nebo napadení chorobou; |
| --- | --- |

h)

nesklízení spočívající v ukončení stávajícího produkčního cyklu na dotčené ploše, na které je daný produkt řádně vyvinut a je řádné a uspokojivé obchodní jakosti, s výjimkou zničení produktů v důsledku klimatického jevu nebo napadení chorobou;

| i) | pojištění sklizně a produkce, které přispívá k zabezpečení příjmů producentů v případě ztrát v důsledku přírodních katastrof, nepříznivých klimatických jevů a napadení chorobami nebo škůdci a zároveň zajišťuje, že příjemci přijmou nezbytná opatření k předcházení rizikům; |
| --- | --- |

i)

pojištění sklizně a produkce, které přispívá k zabezpečení příjmů producentů v případě ztrát v důsledku přírodních katastrof, nepříznivých klimatických jevů a napadení chorobami nebo škůdci a zároveň zajišťuje, že příjemci přijmou nezbytná opatření k předcházení rizikům;

| j) | poskytování odborného vedení jiným organizacím producentů a sdružením organizací producentů uznaným podle nařízení (EU) č. 1308/2013 nebo podle čl. 67 odst. 7 tohoto nařízení nebo jednotlivým producentům; |
| --- | --- |

j)

poskytování odborného vedení jiným organizacím producentů a sdružením organizací producentů uznaným podle nařízení (EU) č. 1308/2013 nebo podle čl. 67 odst. 7 tohoto nařízení nebo jednotlivým producentům;

| k) | provádění a správa sanitárních a fytosanitárních požadavků třetích zemí na území Unie za účelem usnadnění přístupu na trhy třetích zemí; |
| --- | --- |

k)

provádění a správa sanitárních a fytosanitárních požadavků třetích zemí na území Unie za účelem usnadnění přístupu na trhy třetích zemí;

| l) | komunikační činnosti zaměřené na zvyšování povědomí a informování spotřebitelů. |
| --- | --- |

l)

komunikační činnosti zaměřené na zvyšování povědomí a informování spotřebitelů.

Článek 48

Plánování, podávání zpráv a schvalování výkonnosti na úrovni operačního programu

Ustanovení čl. 7 odst. 1 písm. a), článku 102, čl. 111 písm. g) a h), čl. 112 odst. 3 písm. b) a článku 134 se použijí na typy intervencí v odvětvích uvedených v čl. 42 písm. a), d), e) a f) na úrovni operačního programu, a nikoli na úrovni intervence. Plánování, podávání zpráv a schvalování výkonnosti u těchto typů intervencí se rovněž provádí na úrovni operačního programu.

Oddíl 2

Odvětví ovoce a zeleniny

Článek 49

Cíle v odvětví ovoce a zeleniny

V odvětví ovoce a zeleniny podle čl. 42 písm. a) sledují členské státy jeden nebo více cílů stanovených v článku 46. Cíle stanovené v čl. 46 písm. g), h), i) a k) se týkají produktů v čerstvém i zpracovaném stavu, zatímco cíle uvedené v ostatních písmenech daného článku se týkají pouze produktů v čerstvém stavu.

Členské státy zajistí, aby intervence odpovídaly typům intervencí zvoleným v souladu s článkem 47.

Článek 50

Operační programy

1.   Cíle uvedené v článku 46 a intervence v odvětví ovoce a zeleniny stanovené členskými státy v jejich strategických plánech SZP se provádějí prostřednictvím schválených operačních programů organizací producentů nebo sdružení organizací producentů uznaných podle nařízení (EU) č. 1308/2013 nebo obou za podmínek stanovených v tomto článku.

2.   Operační programy jsou nejméně tříleté a nejvýše sedmileté.

3.   Operační programy sledují alespoň cíle uvedené v čl. 46 písm. b), e) a f).

4.   V operačních programech jsou u každého zvoleného cíle popsány intervence vybrané z okruhu intervencí, které si členské státy stanovily ve svých strategických plánech SZP.

5.   Organizace producentů nebo sdružení organizací producentů uznané podle nařízení (EU) č. 1308/2013 předloží operační programy ke schválení členským státům, a v případě jejich schválení je provedou.

6.   Operační programy sdružení organizací producentů se nesmějí vztahovat na stejné intervence jako operační programy členských organizací. Členské státy posuzují operační programy sdružení organizací producentů společně s operačními programy členských organizací.

Za tímto účelem členské státy zajistí, aby:

| a) | intervence v rámci operačních programů sdružení organizací producentů byly plně financovány z příspěvků členských organizací tohoto sdružení, aniž je dotčen čl. 51 odst. 1 písm. b), a aby se tyto finanční prostředky čerpaly z provozních fondů těchto členských organizací; |
| --- | --- |

a)

intervence v rámci operačních programů sdružení organizací producentů byly plně financovány z příspěvků členských organizací tohoto sdružení, aniž je dotčen čl. 51 odst. 1 písm. b), a aby se tyto finanční prostředky čerpaly z provozních fondů těchto členských organizací;

| b) | intervence a jim odpovídající finanční příspěvky byly uvedeny v operačním programu jednotlivých členských organizací; |
| --- | --- |

b)

intervence a jim odpovídající finanční příspěvky byly uvedeny v operačním programu jednotlivých členských organizací;

| c) | nedocházelo ke zdvojování financování. |
| --- | --- |

c)

nedocházelo ke zdvojování financování.

7.   Členské státy zajistí u každého operačního programu, aby:

| a) | se alespoň 15 % výdajů vztahovalo na intervence související s cíli podle čl. 46 písm. e) a f); |
| --- | --- |

a)

se alespoň 15 % výdajů vztahovalo na intervence související s cíli podle čl. 46 písm. e) a f);

| b) | operační program obsahoval tři nebo více opatření souvisejících s cíli uvedenými v čl. 46 písm. e) a f); |
| --- | --- |

b)

operační program obsahoval tři nebo více opatření souvisejících s cíli uvedenými v čl. 46 písm. e) a f);

| c) | se alespoň 2 % výdajů vztahovalo na intervence související s cílem podle čl. 46 písm. d) ; a |
| --- | --- |

c)

se alespoň 2 % výdajů vztahovalo na intervence související s cílem podle čl. 46 písm. d) ; a

| d) | výdaje na intervence v rámci typů intervencí podle čl. 47 odst. 2 písm. f), g) a h) nepřesáhly třetinu celkových výdajů. |
| --- | --- |

d)

výdaje na intervence v rámci typů intervencí podle čl. 47 odst. 2 písm. f), g) a h) nepřesáhly třetinu celkových výdajů.

Pokud se alespoň na 80 % členů organizace producentů vztahuje jeden nebo více stejných agroenvironmentálně-klimatických závazků nebo závazků týkajících se ekologického zemědělství stanovených v kapitole IV, považuje se každý z těchto závazků za jedno z minima tří opatření podle prvního pododstavce písm. b).

8.   Operační programy mohou stanovit opatření navržená k zajištění spravedlivých a bezpečných pracovních podmínek pracovníků v tomto odvětví.

Článek 51

Provozní fondy

1.   Organizace producentů v odvětví ovoce a zeleniny nebo sdružení těchto organizací producentů mohou zřídit provozní fond. Tento fond je financován:

| a) | z finančních příspěvků pocházejících od:






  i) | členů organizace producentů nebo organizace producentů samotné; nebo |
| --- | --- | --- |

a)

z finančních příspěvků pocházejících od:

i)

členů organizace producentů nebo organizace producentů samotné; nebo

| ii) | sdružení organizací producentů prostřednictvím členů tohoto sdružení; |
| --- | --- |

ii)

sdružení organizací producentů prostřednictvím členů tohoto sdružení;

| b) | z finanční podpory Unie, kterou lze přidělit organizacím producentů nebo jejich sdružením, pokud tyto organizace nebo sdružení předloží operační program. |
| --- | --- |

b)

z finanční podpory Unie, kterou lze přidělit organizacím producentů nebo jejich sdružením, pokud tyto organizace nebo sdružení předloží operační program.

2.   Provozní fondy se používají pouze k financování operačních programů, které byly schváleny členskými státy.

Článek 52

Finanční podpora Unie pro odvětví ovoce a zeleniny

1.   Finanční podpora Unie se rovná částce finančních příspěvků podle čl. 51 odst. 1 písm. a), které byly skutečně zaplaceny, a je omezena na 50 % skutečně vynaložených nákladů.

2.   Finanční podpora Unie je omezena na:

| a) | 4,1 % hodnoty produkce uvedené na trh každou organizací producentů; |
| --- | --- |

a)

4,1 % hodnoty produkce uvedené na trh každou organizací producentů;

| b) | 4,5 % hodnoty produkce uvedené na trh každým sdružením organizací producentů; |
| --- | --- |

b)

4,5 % hodnoty produkce uvedené na trh každým sdružením organizací producentů;

| c) | 5 % hodnoty produkce uvedené na trh každou nadnárodní organizací producentů nebo nadnárodním sdružením organizací producentů. |
| --- | --- |

c)

5 % hodnoty produkce uvedené na trh každou nadnárodní organizací producentů nebo nadnárodním sdružením organizací producentů.

Uvedená omezení mohou být zvýšena o 0,5 procentního bodu, pokud se částka přesahující příslušnou procentní hodnotu stanovenou v prvním pododstavci použije pouze pro jednu nebo více intervencí souvisejících s cíli podle čl. 46 písm. d), e), f), h), i) a j). V případě sdružení organizací producentů, včetně nadnárodních sdružení organizací producentů, může tyto intervence provést dané sdružení jménem svých členů.

3.   Na žádost organizace producentů nebo sdružení organizací producentů se omezení ve výši 50 % stanovené v odstavci 1 zvýší u operačního programu nebo části operačního programu na 60 %, pokud je splněna nejméně jedna z těchto podmínek:

| a) | nadnárodní organizace producentů provádějí ve dvou čí více členských státech intervence související s cíli podle čl. 46 písm. b), e) a f); |
| --- | --- |

a)

nadnárodní organizace producentů provádějí ve dvou čí více členských státech intervence související s cíli podle čl. 46 písm. b), e) a f);

| b) | jedna nebo více organizací producentů nebo sdružení organizací producentů jsou zapojeny do intervencí prováděných na mezioborovém základě; |
| --- | --- |

b)

jedna nebo více organizací producentů nebo sdružení organizací producentů jsou zapojeny do intervencí prováděných na mezioborovém základě;

| c) | operační program zahrnuje pouze specifickou podporu na produkci ekologických produktů, na něž se vztahuje nařízení (EU) 2018/848; |
| --- | --- |

c)

operační program zahrnuje pouze specifickou podporu na produkci ekologických produktů, na něž se vztahuje nařízení (EU) 2018/848;

| d) | operační program je poprvé prováděn organizací producentů nebo sdružením organizací producentů uznanými podle nařízení (EU) č. 1308/2013; |
| --- | --- |

d)

operační program je poprvé prováděn organizací producentů nebo sdružením organizací producentů uznanými podle nařízení (EU) č. 1308/2013;

| e) | organizace producentů uvádějí na trh v členském státě méně než 20 % produkce ovoce a zeleniny; |
| --- | --- |

e)

organizace producentů uvádějí na trh v členském státě méně než 20 % produkce ovoce a zeleniny;

| f) | organizace producentů působí v jednom z nejvzdálenějších regionů; |
| --- | --- |

f)

organizace producentů působí v jednom z nejvzdálenějších regionů;

| g) | operační program zahrnuje intervence související s cíli podle čl. 46, písm. d), e), f), i) a j); |
| --- | --- |

g)

operační program zahrnuje intervence související s cíli podle čl. 46, písm. d), e), f), i) a j);

| h) | operační program poprvé provádí uznaná organizace producentů, která vznikla sloučením dvou nebo více uznaných organizací producentů. |
| --- | --- |

h)

operační program poprvé provádí uznaná organizace producentů, která vznikla sloučením dvou nebo více uznaných organizací producentů.

4.   Omezení ve výši 50 % stanovené v odstavci 1 se zvýší na 80 % v případě výdajů souvisejících s cílem podle čl. 46 písm. d), pokud tyto výdaje pokrývají alespoň 5 % výdajů v rámci operačního programu.

5.   Omezení ve výši 50 % stanovené v odstavci 1 se zvýší na 80 % v případě výdajů souvisejících s cíli podle čl. 46 písm. e) a f), pokud tyto výdaje pokrývají alespoň 20 % výdajů v rámci operačního programu.

6.   Omezení ve výši 50 % stanovené v odstavci 1 se zvýší na 100 % v těchto případech:

| a) | stažení ovoce a zeleniny z trhu v množství, které nepřevyšuje 5 % objemu produkce uvedené na trh každou organizací producentů, přičemž se staženými produkty se naloží takto:






  i) | bezplatně se rozdělí mezi dobročinné organizace a nadace schválené k tomuto účelu členskými státy pro použití při jejich činnostech spojených s pomocí osobám, kterým vnitrostátní právo přiznává nárok na podporu z veřejných prostředků zejména proto, že se jim nedostává nezbytných prostředků k obživě; |
| --- | --- | --- |

a)

stažení ovoce a zeleniny z trhu v množství, které nepřevyšuje 5 % objemu produkce uvedené na trh každou organizací producentů, přičemž se staženými produkty se naloží takto:

i)

bezplatně se rozdělí mezi dobročinné organizace a nadace schválené k tomuto účelu členskými státy pro použití při jejich činnostech spojených s pomocí osobám, kterým vnitrostátní právo přiznává nárok na podporu z veřejných prostředků zejména proto, že se jim nedostává nezbytných prostředků k obživě;

| ii) | bezplatně se distribuují mezi nápravná zařízení, školy a státní vzdělávací zařízení, zařízení uvedená v článku 22 nařízení (EU) č. 1308/2013 a dětské prázdninové tábory, jakož i nemocnice a domovy důchodců určené členskými státy, které přijímají všechna nezbytná opatření k tomu, aby takto přidělená množství doplňovala množství běžně nakupovaná těmito zařízeními; |
| --- | --- |

ii)

bezplatně se distribuují mezi nápravná zařízení, školy a státní vzdělávací zařízení, zařízení uvedená v článku 22 nařízení (EU) č. 1308/2013 a dětské prázdninové tábory, jakož i nemocnice a domovy důchodců určené členskými státy, které přijímají všechna nezbytná opatření k tomu, aby takto přidělená množství doplňovala množství běžně nakupovaná těmito zařízeními;

| b) | opatření související s poskytováním odborného vedení jiným organizacím producentů uznaným podle nařízení (EU) č. 1308/2013, pokud tyto organizace producentů pocházejí z regionů členských států uvedených v čl. 53 odst. 2 tohoto nařízení, nebo jednotlivým producentům. |
| --- | --- |

b)

opatření související s poskytováním odborného vedení jiným organizacím producentů uznaným podle nařízení (EU) č. 1308/2013, pokud tyto organizace producentů pocházejí z regionů členských států uvedených v čl. 53 odst. 2 tohoto nařízení, nebo jednotlivým producentům.

Článek 53

Vnitrostátní finanční podpora

1.   V regionech členských států, kde se stupeň organizovanosti producentů v odvětví ovoce a zeleniny pohybuje výrazně pod průměrem Unie, mohou členské státy poskytnout organizacím producentů uznaným podle nařízení (EU) č. 1308/2013 vnitrostátní finanční podporu rovnající se nejvýše 80 % finančních příspěvků uvedených v čl. 51 odst. 1 písm. a) tohoto nařízení a až 10 % hodnoty produkce uvedené jakoukoli z těchto organizací producentů na trh. Vnitrostátní finanční podpora doplňuje provozní fond.

2.   Stupeň organizovanosti producentů v regionu členského státu se pokládá za stupeň pohybující se výrazně pod průměrem Unie, pokud je průměrný stupeň organizovanosti po dobu tří po sobě následujících let, které předcházejí provádění operačního programu, nižší než 20 %. Stupeň organizovanosti se vypočte jako hodnota produkce ovoce a zeleniny v dotčeném regionu, která byla uvedena na trh organizacemi producentů a sdruženími organizací producentů uznanými podle nařízení (EU) č. 1308/2013, vydělená celkovou hodnotou produkce ovoce a zeleniny v tomto regionu.

3.   Členské státy, které poskytují vnitrostátní finanční podporu v souladu s odstavcem 1, informují Komisi o tom, které regiony splňují kritéria uvedená v odstavci 2 a jaká vnitrostátní finanční podpora je organizacím producentů v těchto regionech poskytována.

Oddíl 3

Odvětví včelařství

Článek 54

Cíle v odvětví včelařství

Členské státy sledují v odvětví včelařství alespoň jeden z relevantních specifických cílů stanovených v čl. 6 odst. 1.

Článek 55

Typy intervencí v odvětví včelařství a finanční podpora Unie

1.   Členské státy si ve svých strategických plánech SZP zvolí k jednotlivým zvoleným specifickým cílům stanoveným v čl. 6 odst. 1 jeden nebo více těchto typů intervencí v odvětví včelařství:

| a) | poradenské služby, technická pomoc, odborná příprava, informace a výměna osvědčených postupů, mimo jiné prostřednictvím budování sítí, pro včelaře a včelařské organizace; |
| --- | --- |

a)

poradenské služby, technická pomoc, odborná příprava, informace a výměna osvědčených postupů, mimo jiné prostřednictvím budování sítí, pro včelaře a včelařské organizace;

| b) | investice do hmotných a nehmotných aktiv, jakož i jiná opatření zaměřená mimo jiné na:






  i) | boj proti škůdcům a nákazám napadajícím úly, zejména varroáze; |
| --- | --- | --- |

b)

investice do hmotných a nehmotných aktiv, jakož i jiná opatření zaměřená mimo jiné na:

i)

boj proti škůdcům a nákazám napadajícím úly, zejména varroáze;

| ii) | předcházení škodám způsobeným nepříznivými klimatickými jevy a podpora vývoje a využívání postupů hospodaření přizpůsobených měnícím se klimatickým podmínkám; |
| --- | --- |

ii)

předcházení škodám způsobeným nepříznivými klimatickými jevy a podpora vývoje a využívání postupů hospodaření přizpůsobených měnícím se klimatickým podmínkám;

| iii) | obnova včelstev v Unii včetně plemenitby včel; |
| --- | --- |

iii)

obnova včelstev v Unii včetně plemenitby včel;

| iv) | racionalizace sezónního přesunu včelstev; |
| --- | --- |

iv)

racionalizace sezónního přesunu včelstev;

| c) | opatření k podpoře laboratoří, které provádějí analýzu včelařských produktů, ztrát včel nebo poklesů produktivity a látek, které jsou pro včely potenciálně toxické; |
| --- | --- |

c)

opatření k podpoře laboratoří, které provádějí analýzu včelařských produktů, ztrát včel nebo poklesů produktivity a látek, které jsou pro včely potenciálně toxické;

| d) | opatření k zachování nebo zvýšení stávajícího počtu úlů v Unii, včetně plemenitby včel; |
| --- | --- |

d)

opatření k zachování nebo zvýšení stávajícího počtu úlů v Unii, včetně plemenitby včel;

| e) | spolupráce se subjekty specializovanými na provádění výzkumných programů v oblasti včelařství a včelařských produktů; |
| --- | --- |

e)

spolupráce se subjekty specializovanými na provádění výzkumných programů v oblasti včelařství a včelařských produktů;

| f) | propagace, komunikace a marketing, včetně opatření k monitorování trhu a činností zaměřených zejména na zvyšování povědomí spotřebitelů o jakosti včelařských produktů; |
| --- | --- |

f)

propagace, komunikace a marketing, včetně opatření k monitorování trhu a činností zaměřených zejména na zvyšování povědomí spotřebitelů o jakosti včelařských produktů;

| g) | opatření ke zlepšení jakosti produktů. |
| --- | --- |

g)

opatření ke zlepšení jakosti produktů.

2.   Členské státy ve svých strategických plánech SZP odůvodní svou volbu specifických cílů a typů intervencí. V rámci zvolených typů intervencí členské státy jednotlivé intervence upřesní.

3.   Členské státy stanoví ve svém strategickém plánu SZP finanční prostředky, které na typy intervencí zvolené v tomto strategickém plánu SZP poskytnou.

4.   Členské státy poskytnou finanční prostředky přinejmenším ve stejné výši, jako činí finanční podpora Unie, kterou využívají na základě čl. 88 odst. 2 na podporu typů intervencí uvedených v odstavci 2 tohoto článku.

5.   Celková finanční podpora poskytovaná Unií a členskými státy nepřesáhne výdaje vynaložené příjemcem.

6.   Při vytváření svých strategických plánů SZP členské státy spolupracují se zástupci organizací v oblasti včelařství.

7.   Členské státy každoročně oznamují Komisi počet úlů na svém území.

Článek 56

Další přenesené pravomoci pro typy intervencí v odvětví včelařství

Komisi je svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 152 akty v přenesené pravomoci, kterými se toto nařízení doplňuje o další požadavky nad rámec těch, jež jsou stanoveny v tomto oddíle, pokud jde o:

| a) | povinnost členských států oznamovat každoročně Komisi počet úlů na svém území stanovenou v čl. 55 odst. 7; |
| --- | --- |

a)

povinnost členských států oznamovat každoročně Komisi počet úlů na svém území stanovenou v čl. 55 odst. 7;

| b) | definici „úlu“ a metody stanovení počtu úlů; |
| --- | --- |

b)

definici „úlu“ a metody stanovení počtu úlů;

| c) | minimální příspěvek Unie na výdaje spojené s prováděním typů intervencí a jednotlivých intervencí podle článku 55. |
| --- | --- |

c)

minimální příspěvek Unie na výdaje spojené s prováděním typů intervencí a jednotlivých intervencí podle článku 55.

Oddíl 4

Odvětví vína

Článek 57

Cíle v odvětví vína

Členské státy uvedené v čl. 88 odst. 1 sledují v odvětví vína jeden nebo více těchto cílů:

| a) | zlepšení hospodářské udržitelnosti a konkurenceschopnosti unijních producentů vína; tento cíl se vztahuje ke specifickým cílům stanoveným v čl. 6 odst. 1 písm. a), b), c) a h); |
| --- | --- |

a)

zlepšení hospodářské udržitelnosti a konkurenceschopnosti unijních producentů vína; tento cíl se vztahuje ke specifickým cílům stanoveným v čl. 6 odst. 1 písm. a), b), c) a h);

| b) | přispívání ke zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně a ke zlepšování udržitelnosti systémů produkce a zmírňování environmentálního dopadu odvětví vína v Unii, mimo jiné prostřednictvím podpory pěstitelů vína při snižování využívání vstupů a zavádění metod a postupů pěstování, které jsou z hlediska životního prostředí udržitelnější; tyto cíle se vztahují ke specifickým cílům stanoveným v čl. 6 odst. 1 písm. d) až f) a i); |
| --- | --- |

b)

přispívání ke zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně a ke zlepšování udržitelnosti systémů produkce a zmírňování environmentálního dopadu odvětví vína v Unii, mimo jiné prostřednictvím podpory pěstitelů vína při snižování využívání vstupů a zavádění metod a postupů pěstování, které jsou z hlediska životního prostředí udržitelnější; tyto cíle se vztahují ke specifickým cílům stanoveným v čl. 6 odst. 1 písm. d) až f) a i);

| c) | zlepšení podmínek zaměstnávání a prosazování povinností zaměstnavatele, jakož i požadavků na bezpečnost a ochranu zdraví při práci v souladu se směrnicemi 89/391/EHS, 2009/104/ES a (EU) 2019/1152; |
| --- | --- |

c)

zlepšení podmínek zaměstnávání a prosazování povinností zaměstnavatele, jakož i požadavků na bezpečnost a ochranu zdraví při práci v souladu se směrnicemi 89/391/EHS, 2009/104/ES a (EU) 2019/1152;

| d) | zlepšení výkonnosti vinařských podniků Unie a jejich schopnosti přizpůsobovat se požadavkům trhu a zvýšení jejich dlouhodobé konkurenceschopnosti v oblasti produkce výrobků z révy vinné a jejich uvádění na trh, včetně úspor energie, celkové energetické účinnosti a udržitelných procesů; tyto cíle se vztahují ke specifickým cílům stanoveným v čl. 6 odst. 1 písm. a) až e), g) a h) ; |
| --- | --- |

d)

zlepšení výkonnosti vinařských podniků Unie a jejich schopnosti přizpůsobovat se požadavkům trhu a zvýšení jejich dlouhodobé konkurenceschopnosti v oblasti produkce výrobků z révy vinné a jejich uvádění na trh, včetně úspor energie, celkové energetické účinnosti a udržitelných procesů; tyto cíle se vztahují ke specifickým cílům stanoveným v čl. 6 odst. 1 písm. a) až e), g) a h) ;

| e) | přispívání k obnovení rovnováhy nabídky a poptávky na unijním trhu s vínem, s cílem předcházet krizím na trhu; tento cíl se vztahuje ke specifickému cíli stanovenému v čl. 6 odst. 1 písm. a); |
| --- | --- |

e)

přispívání k obnovení rovnováhy nabídky a poptávky na unijním trhu s vínem, s cílem předcházet krizím na trhu; tento cíl se vztahuje ke specifickému cíli stanovenému v čl. 6 odst. 1 písm. a);

| f) | přispívání k zabezpečení příjmů unijních producentů, pokud jim vzniknou ztráty v důsledku přírodních katastrof, nepříznivých klimatických jevů a napadení zvěří, chorobami nebo škůdci; tento cíl se vztahuje ke specifickému cíli stanovenému v čl. 6 odst. 1 písm. a); |
| --- | --- |

f)

přispívání k zabezpečení příjmů unijních producentů, pokud jim vzniknou ztráty v důsledku přírodních katastrof, nepříznivých klimatických jevů a napadení zvěří, chorobami nebo škůdci; tento cíl se vztahuje ke specifickému cíli stanovenému v čl. 6 odst. 1 písm. a);

| g) | zvyšování prodejnosti a konkurenceschopnosti unijních výrobků z révy vinné, zejména vývojem inovativních výrobků, procesů a technologií a dodáváním přidané hodnoty v jakémkoli článku dodavatelského řetězce; uvedený cíl může zahrnovat i předávání znalostí a vztahuje se ke specifickým cílům stanoveným v čl. 6 odst. 1 písm. a), b), c), e) a i) ; |
| --- | --- |

g)

zvyšování prodejnosti a konkurenceschopnosti unijních výrobků z révy vinné, zejména vývojem inovativních výrobků, procesů a technologií a dodáváním přidané hodnoty v jakémkoli článku dodavatelského řetězce; uvedený cíl může zahrnovat i předávání znalostí a vztahuje se ke specifickým cílům stanoveným v čl. 6 odst. 1 písm. a), b), c), e) a i) ;

| h) | zachování používání vedlejších produktů vinifikace pro průmyslové a energetické účely s cílem zajistit jakost vína Unie a současně i ochranu životního prostředí; tento cíl se vztahuje ke specifickým cílům stanoveným v čl. 6 odst. 1 písm. d) a e); |
| --- | --- |

h)

zachování používání vedlejších produktů vinifikace pro průmyslové a energetické účely s cílem zajistit jakost vína Unie a současně i ochranu životního prostředí; tento cíl se vztahuje ke specifickým cílům stanoveným v čl. 6 odst. 1 písm. d) a e);

| i) | přispívání ke zvyšování povědomí spotřebitelů o odpovědné spotřebě vína a o unijních režimech jakosti vína; tento cíl se vztahuje ke specifickým cílům stanoveným v čl. 6 odst. 1 písm. b) a i) ; |
| --- | --- |

i)

přispívání ke zvyšování povědomí spotřebitelů o odpovědné spotřebě vína a o unijních režimech jakosti vína; tento cíl se vztahuje ke specifickým cílům stanoveným v čl. 6 odst. 1 písm. b) a i) ;

| j) | zvýšení konkurenceschopnosti unijních výrobků z révy vinné ve třetích zemích, včetně otevírání a diverzifikace trhů s vínem; tento cíl se vztahuje ke specifickým cílům stanoveným v čl. 6 odst. 1 písm. b) a h) ; |
| --- | --- |

j)

zvýšení konkurenceschopnosti unijních výrobků z révy vinné ve třetích zemích, včetně otevírání a diverzifikace trhů s vínem; tento cíl se vztahuje ke specifickým cílům stanoveným v čl. 6 odst. 1 písm. b) a h) ;

| k) | přispívání ke zvyšování odolnosti producentů vůči výkyvům trhu; tento cíl se vztahuje ke specifickému cíli stanovenému v čl. 6 odst. 1 písm. a). |
| --- | --- |

k)

přispívání ke zvyšování odolnosti producentů vůči výkyvům trhu; tento cíl se vztahuje ke specifickému cíli stanovenému v čl. 6 odst. 1 písm. a).

Článek 58

Typy intervencí v odvětví vína

1.   K jednotlivým cílům zvoleným z cílů stanovených v článku 57 si členské státy uvedené v čl. 88 odst. 1 ve svých strategických plánech SZP zvolí jeden nebo více těchto typů intervencí:

| a) | restrukturalizace a přeměna vinic, což je postup spočívající v jedné nebo více následujících činností:






  i) | změna odrůdové skladby, rovněž prostřednictvím přeštěpování, a to i za účelem zlepšení jakosti nebo environmentální udržitelnosti, z důvodů přizpůsobení se změně klimatu nebo za účelem posílení genetické rozmanitosti; |
| --- | --- | --- |

a)

restrukturalizace a přeměna vinic, což je postup spočívající v jedné nebo více následujících činností:

i)

změna odrůdové skladby, rovněž prostřednictvím přeštěpování, a to i za účelem zlepšení jakosti nebo environmentální udržitelnosti, z důvodů přizpůsobení se změně klimatu nebo za účelem posílení genetické rozmanitosti;

| ii) | přemístění vinic; |
| --- | --- |

ii)

přemístění vinic;

| iii) | opětovná výsadba vinic, je-li nezbytná v důsledku povinného vyklučení ze zdravotních nebo fytosanitárních důvodů na pokyn příslušného orgánu členského státu; |
| --- | --- |

iii)

opětovná výsadba vinic, je-li nezbytná v důsledku povinného vyklučení ze zdravotních nebo fytosanitárních důvodů na pokyn příslušného orgánu členského státu;

| iv) | zlepšení technik obhospodařování vinic, zejména zavedení vyspělých systémů udržitelné produkce, včetně omezení používání pesticidů, avšak kromě běžné obnovy vinic spočívající v opětovné výsadbě stejné odrůdy révy vinné v rámci stejného systému pěstování révy vinné po skončení přirozené životnosti révy; |
| --- | --- |

iv)

zlepšení technik obhospodařování vinic, zejména zavedení vyspělých systémů udržitelné produkce, včetně omezení používání pesticidů, avšak kromě běžné obnovy vinic spočívající v opětovné výsadbě stejné odrůdy révy vinné v rámci stejného systému pěstování révy vinné po skončení přirozené životnosti révy;

| b) | investice do hmotných a nehmotných aktiv v rámci vinařských zemědělských systémů, kromě operací relevantních pro typ intervence podle písmene a), do zařízení na zpracování a infrastruktury vinařského závodu, jakož i do struktur a nástrojů pro uvádění na trh; |
| --- | --- |

b)

investice do hmotných a nehmotných aktiv v rámci vinařských zemědělských systémů, kromě operací relevantních pro typ intervence podle písmene a), do zařízení na zpracování a infrastruktury vinařského závodu, jakož i do struktur a nástrojů pro uvádění na trh;

| c) | zelená sklizeň, kterou se rozumí úplné zničení nebo odstranění nezralých vinných hroznů, čímž se sníží výnos dané plochy na nulu, s výjimkou nesklizení spočívajícího v ponechání vinných hroznů obchodní jakosti na révových keřích na konci běžného produkčního cyklu; |
| --- | --- |

c)

zelená sklizeň, kterou se rozumí úplné zničení nebo odstranění nezralých vinných hroznů, čímž se sníží výnos dané plochy na nulu, s výjimkou nesklizení spočívajícího v ponechání vinných hroznů obchodní jakosti na révových keřích na konci běžného produkčního cyklu;

| d) | pojištění sklizně proti ztrátám příjmů v důsledku nepříznivých klimatických jevů, které lze přirovnat k přírodním katastrofám, nepříznivých klimatických jevů a škod způsobených napadením zvěří, chorobami rostlin nebo škůdci; |
| --- | --- |

d)

pojištění sklizně proti ztrátám příjmů v důsledku nepříznivých klimatických jevů, které lze přirovnat k přírodním katastrofám, nepříznivých klimatických jevů a škod způsobených napadením zvěří, chorobami rostlin nebo škůdci;

| e) | hmotné a nehmotné investice do inovací spočívajících ve vývoji inovativních výrobků, včetně produktů a vedlejších produktů vinifikace, inovativních procesů a technologií sloužících při produkci vinných produktů k digitalizaci těchto procesů a technologií, jakož i jiné investice, které přidávají hodnotu v kterémkoli článku dodavatelského řetězce, a to i za účelem výměny znalostí a přispívání k přizpůsobování se změně klimatu; |
| --- | --- |

e)

hmotné a nehmotné investice do inovací spočívajících ve vývoji inovativních výrobků, včetně produktů a vedlejších produktů vinifikace, inovativních procesů a technologií sloužících při produkci vinných produktů k digitalizaci těchto procesů a technologií, jakož i jiné investice, které přidávají hodnotu v kterémkoli článku dodavatelského řetězce, a to i za účelem výměny znalostí a přispívání k přizpůsobování se změně klimatu;

| f) | poradenské služby, zejména pokud jde o podmínky zaměstnávání, povinnosti zaměstnavatelů a bezpečnost a ochranu zdraví při práci; |
| --- | --- |

f)

poradenské služby, zejména pokud jde o podmínky zaměstnávání, povinnosti zaměstnavatelů a bezpečnost a ochranu zdraví při práci;

| g) | destilace vedlejších produktů vinifikace prováděná v souladu s omezeními stanovenými v části II oddíle D přílohy VIII nařízení (EU) č. 1308/2013; |
| --- | --- |

g)

destilace vedlejších produktů vinifikace prováděná v souladu s omezeními stanovenými v části II oddíle D přílohy VIII nařízení (EU) č. 1308/2013;

| h) | informační opatření týkající se vín Unie prováděná v členských státech na podporu odpovědné konzumace vína nebo za účelem propagace režimů jakosti Unie týkajících se označení původu a zeměpisných označení; |
| --- | --- |

h)

informační opatření týkající se vín Unie prováděná v členských státech na podporu odpovědné konzumace vína nebo za účelem propagace režimů jakosti Unie týkajících se označení původu a zeměpisných označení;

| i) | opatření přijatá mezioborovými organizacemi uznanými členskými státy v odvětví vína v souladu s nařízením (EU) č. 1308/2013, jejichž cílem je zlepšit pověst unijních vinic podporou vinařského cestovního ruchu v produkčních regionech; |
| --- | --- |

i)

opatření přijatá mezioborovými organizacemi uznanými členskými státy v odvětví vína v souladu s nařízením (EU) č. 1308/2013, jejichž cílem je zlepšit pověst unijních vinic podporou vinařského cestovního ruchu v produkčních regionech;

| j) | opatření přijatá mezioborovými organizacemi uznanými členskými státy v odvětví vína v souladu s nařízením (EU) č. 1308/2013, jejichž cílem je zlepšit znalost trhu; |
| --- | --- |

j)

opatření přijatá mezioborovými organizacemi uznanými členskými státy v odvětví vína v souladu s nařízením (EU) č. 1308/2013, jejichž cílem je zlepšit znalost trhu;

| k) | propagace a komunikace prováděná ve třetích zemích sestávající z jedné nebo více těchto činností a opatření v zájmu zlepšování konkurenceschopnosti vinařského odvětví a otevírání, diverzifikace nebo konsolidace trhů:






  i) | opatření v oblasti styku s veřejností, propagace či reklamy, která především zdůrazňují vysokou kvalitu produktů Unie, zejména pokud jde o jakost, bezpečnost potravin či životní prostředí; |
| --- | --- | --- |

k)

propagace a komunikace prováděná ve třetích zemích sestávající z jedné nebo více těchto činností a opatření v zájmu zlepšování konkurenceschopnosti vinařského odvětví a otevírání, diverzifikace nebo konsolidace trhů:

i)

opatření v oblasti styku s veřejností, propagace či reklamy, která především zdůrazňují vysokou kvalitu produktů Unie, zejména pokud jde o jakost, bezpečnost potravin či životní prostředí;

| ii) | účast na akcích, veletrzích nebo výstavách mezinárodního významu; |
| --- | --- |

ii)

účast na akcích, veletrzích nebo výstavách mezinárodního významu;

| iii) | informační kampaně zaměřené zejména na režimy jakosti Unie týkající se označení původu, zeměpisných označení a ekologické produkce; |
| --- | --- |

iii)

informační kampaně zaměřené zejména na režimy jakosti Unie týkající se označení původu, zeměpisných označení a ekologické produkce;

| iv) | studie o nových nebo stávajících trzích, které jsou potřebné pro rozšiřování a konsolidaci odbytišť; |
| --- | --- |

iv)

studie o nových nebo stávajících trzích, které jsou potřebné pro rozšiřování a konsolidaci odbytišť;

| v) | studie vyhodnocující výsledky informačních a propagačních operací; |
| --- | --- |

v)

studie vyhodnocující výsledky informačních a propagačních operací;

| vi) | příprava technické dokumentace, včetně laboratorních zkoušek a posudků, týkající se enologických postupů, fytosanitárních a hygienických pravidel, jakož i dalších požadavků třetích zemí na dovoz produktů odvětví vína, s cílem předcházet omezením přístupu na trhy třetích zemí nebo tento přístup umožnit; |
| --- | --- |

vi)

příprava technické dokumentace, včetně laboratorních zkoušek a posudků, týkající se enologických postupů, fytosanitárních a hygienických pravidel, jakož i dalších požadavků třetích zemí na dovoz produktů odvětví vína, s cílem předcházet omezením přístupu na trhy třetích zemí nebo tento přístup umožnit;

| l) | dočasná a klesající podpora na pokrytí správních nákladů na založení vzájemných fondů; |
| --- | --- |

l)

dočasná a klesající podpora na pokrytí správních nákladů na založení vzájemných fondů;

| m) | investice do hmotných a nehmotných aktiv, jejichž cílem je posílit udržitelnost produkce vína:






  i) | zlepšení využívání vody a hospodaření s ní; |
| --- | --- | --- |

m)

investice do hmotných a nehmotných aktiv, jejichž cílem je posílit udržitelnost produkce vína:

i)

zlepšení využívání vody a hospodaření s ní;

| ii) | přechod na ekologickou produkci; |
| --- | --- |

ii)

přechod na ekologickou produkci;

| iii) | zavádění integrovaných produkčních technik; |
| --- | --- |

iii)

zavádění integrovaných produkčních technik;

| iv) | nákup vybavení pro precizní nebo digitalizované metody produkce; |
| --- | --- |

iv)

nákup vybavení pro precizní nebo digitalizované metody produkce;

| v) | přispívání k ochraně půdy a zvyšování půdní sekvestrace uhlíku; |
| --- | --- |

v)

přispívání k ochraně půdy a zvyšování půdní sekvestrace uhlíku;

| vi) | vytváření nebo udržování stanovišť příznivých pro biologickou rozmanitost nebo údržbu krajiny, včetně ochrany jejích historických prvků; nebo |
| --- | --- |

vi)

vytváření nebo udržování stanovišť příznivých pro biologickou rozmanitost nebo údržbu krajiny, včetně ochrany jejích historických prvků; nebo

| vii) | snižování produkce odpadů a zlepšování nakládání s odpady. |
| --- | --- |

vii)

snižování produkce odpadů a zlepšování nakládání s odpady.

První pododstavec písm. k) se použije pouze na vína s chráněným označením původu nebo s chráněným zeměpisným označením nebo na vína s označením odrůdy révy. Propagační a komunikační operace zaměřené na konsolidaci odbytišť jsou omezeny na dobu nejvýše tří let bez možnosti prodloužení a týkají se pouze režimů jakosti Unie, které se vztahují na označení původu a zeměpisná označení.

2.   Členské státy uvedené v čl. 88 odst. 1 odůvodní ve svých strategických plánech SZP svou volbu cílů a typů intervencí v odvětví vína. V rámci zvolených typů intervencí jednotlivé intervence upřesní.

Členské státy, které zvolily typy intervencí uvedené v odst. 1 prvním pododstavci písm. k) tohoto článku, přijmou zvláštní ustanovení pro informační a propagační akce a činnosti, a to zejména pokud jde o jejich maximální délku.

3.   Kromě požadavků stanovených v hlavě V stanoví členské státy uvedené v čl. 88 odst. 1 ve svých strategických plánech SZP harmonogram provádění zvolených typů intervencí, jednotlivé intervence a obecnou finanční tabulku s uvedením zdrojů, které mají být použity, a předpokládané přidělení zdrojů na zvolené typy intervencí a na jednotlivé intervence v souladu s finančními příděly stanovenými v příloze VII.

Článek 59

Finanční podpora Unie pro odvětví vína

1.   Finanční podpora Unie na restrukturalizaci a přeměnu vinic podle čl. 58 odst. 1 prvního pododstavce písm. a) nepřesáhne 50 % skutečných nákladů na restrukturalizaci a přeměnu vinic nebo 75 % skutečných nákladů na restrukturalizaci a přeměnu vinic v méně rozvinutých regionech.

Tato finanční podpora nicméně může u strmých svahů a teras v oblastech se sklonem vyšším než 40 % dosáhnout až 60 % skutečných nákladů na restrukturalizaci a přeměnu vinic nebo až 80 % skutečných nákladů na restrukturalizaci a přeměnu vinic v méně rozvinutých regionech.

Podpora se může poskytovat pouze v podobě náhrady producentům za ztrátu příjmů v důsledku provádění intervence a příspěvku na náklady na restrukturalizaci a přeměnu. Náhrada producentům za ztrátu příjmů v důsledku provádění intervence může pokrýt až 100 % příslušné ztráty a může se poskytovat jednou z těchto forem:

| a) | povolení souběžné existence starých a nových vinic po dobu nejvýše tří let; |
| --- | --- |

a)

povolení souběžné existence starých a nových vinic po dobu nejvýše tří let;

| b) | finanční kompenzace na maximální dobu, která nepřesáhne tři roky. |
| --- | --- |

b)

finanční kompenzace na maximální dobu, která nepřesáhne tři roky.

2.   Finanční podpora Unie na investice podle čl. 58 odst. 1 prvního pododstavce písm. b) nepřesáhne :

| a) | 50 % způsobilých investičních nákladů v méně rozvinutých regionech; |
| --- | --- |

a)

50 % způsobilých investičních nákladů v méně rozvinutých regionech;

| b) | 40 % způsobilých investičních nákladů v jiných než méně rozvinutých regionech; |
| --- | --- |

b)

40 % způsobilých investičních nákladů v jiných než méně rozvinutých regionech;

| c) | 75 % způsobilých investičních nákladů v nejvzdálenějších regionech; |
| --- | --- |

c)

75 % způsobilých investičních nákladů v nejvzdálenějších regionech;

| d) | 65 % způsobilých investičních nákladů na menších ostrovech v Egejském moři. |
| --- | --- |

d)

65 % způsobilých investičních nákladů na menších ostrovech v Egejském moři.

Finanční podpora Unie v maximální výši stanovené v prvním pododstavci se poskytuje pouze mikropodnikům a malým a středním podnikům ve smyslu doporučení Komise 2003/361/ES (43). Může být však poskytnuta všem podnikům v nejvzdálenějších regionech a na menších ostrovech v Egejském moři.

V případě podniků, na něž se nevztahuje čl. 2 odst. 1 přílohy doporučení 2003/361/ES a které mají méně než 750 zaměstnanců nebo jejichž roční obrat je nižší než 200 milionů EUR, se maximální úrovně finanční podpory Unie stanovené v prvním pododstavci tohoto odstavce snižují na polovinu.

Finanční podpora Unie se neposkytne podnikům nacházejícím se v obtížích ve smyslu sdělení Komise nazvaného „Guillemet de début détecté sans guillemet de fin associéPokyny pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci nefinančních podniků v obtížích“ (44).

3.   Finanční podpora Unie na zelenou sklizeň podle čl. 58 odst. 1 prvního pododstavce písm. c) nepřesáhne 50 % celkových přímých nákladů na zničení nebo odstranění vinných hroznů a ztráty příjmů spojené s tímto zničením nebo odstraněním.

4.   Finanční podpora Unie na intervence podle čl. 58 odst. 1 prvním pododstavci písm. i), j) a m) nepřesáhne 50 % přímých nebo způsobilých nákladů.

5.   Finanční podpora Unie na pojištění sklizně podle čl. 58 odst. 1 prvního pododstavce písm. d) nepřesáhne:

| a) | 80 % nákladů na pojistné hrazené producenty jako pojištění proti ztrátám způsobeným nepříznivými klimatickými jevy, které mohou být přirovnány k přírodním katastrofám; |
| --- | --- |

a)

80 % nákladů na pojistné hrazené producenty jako pojištění proti ztrátám způsobeným nepříznivými klimatickými jevy, které mohou být přirovnány k přírodním katastrofám;

| b) | 50 % nákladů na pojistné hrazené producenty jako pojištění proti:






  i) | ztrátám uvedeným v písmeni a) a ztrátám způsobeným jinými nepříznivými klimatickými jevy; |
| --- | --- | --- |

b)

50 % nákladů na pojistné hrazené producenty jako pojištění proti:

i)

ztrátám uvedeným v písmeni a) a ztrátám způsobeným jinými nepříznivými klimatickými jevy;

| ii) | ztrátám způsobeným napadením zvěří, chorobami rostlin nebo škůdci. |
| --- | --- |

ii)

ztrátám způsobeným napadením zvěří, chorobami rostlin nebo škůdci.

Finanční podporu Unie na pojištění sklizně lze poskytnout v případě, že dotčené platby pojistného plnění neposkytují producentům náhradu vyšší než 100 % utrpěné ztráty příjmů, s přihlédnutím k náhradám, které producenti případně obdrželi z jiných režimů podpory souvisejících s pojištěným rizikem. Pojistné smlouvy ukládají příjemcům povinnost přijmout nezbytná opatření pro předcházení rizikům.

6.   Finanční podpora Unie na inovace podle čl. 58 odst. 1 prvního pododstavce písm. e) nepřesáhne:

| a) | 50 % způsobilých investičních nákladů v méně rozvinutých regionech; |
| --- | --- |

a)

50 % způsobilých investičních nákladů v méně rozvinutých regionech;

| b) | 40 % způsobilých investičních nákladů v jiných než méně rozvinutých regionech; |
| --- | --- |

b)

40 % způsobilých investičních nákladů v jiných než méně rozvinutých regionech;

| c) | 80 % způsobilých investičních nákladů v nejvzdálenějších regionech; |
| --- | --- |

c)

80 % způsobilých investičních nákladů v nejvzdálenějších regionech;

| d) | 65 % způsobilých investičních nákladů na menších ostrovech v Egejském moři. |
| --- | --- |

d)

65 % způsobilých investičních nákladů na menších ostrovech v Egejském moři.

Finanční podpora Unie v maximální výši stanovené v prvním pododstavci se poskytne pouze mikropodnikům a malým a středním podnikům ve smyslu doporučení Komise 2003/361/ES; může však být poskytnuta všem podnikům v nejvzdálenějších regionech a na menších ostrovech v Egejském moři.

V případě podniků, na něž se nevztahuje čl. 2 odst. 1 přílohy doporučení 2003/361/ES a které mají méně než 750 zaměstnanců nebo jejichž roční obrat je nižší než 200 milionů EUR, se maximální úrovně finanční podpory Unie stanovené v prvním pododstavci tohoto odstavce sníží na polovinu.

7.   Finanční podpora Unie na informační opatření a propagaci podle čl. 58 odst. 1 prvního pododstavce písm. h) a k) nepřesáhne 50 % způsobilých výdajů.

Členské státy uvedené v čl. 88 odst. 1 mohou kromě toho poskytnout vnitrostátní platby až do výše 30 % způsobilých výdajů, avšak finanční podpora Unie a platby členských států nesmějí dohromady překročit 80 % způsobilých výdajů.

8.   Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví finanční podporu Unie na destilaci vedlejších produktů vinifikace podle čl. 58 odst. 1 prvního pododstavce písm. g) v souladu se zvláštními pravidly stanovenými v čl. 60 odst. 3. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 153 odst. 2.

Článek 60

Zvláštní pravidla pro finanční podporu Unie pro odvětví vína

1.   Členské státy uvedené v čl. 88 odst. 1 zajistí, aby finanční podpora Unie na pojištění sklizně nenarušovala hospodářskou soutěž na pojistném trhu.

2.   Členské státy uvedené v čl. 88 odst. 1 vytvoří systém založený na objektivních kritériích, kterým se zajistí, aby zelená sklizeň nevedla k náhradě pro jednotlivé producenty, která by přesahovala mezní hodnotu stanovenou v čl. 59 odst. 3.

3.   Výše podpory Unie na destilaci vedlejších produktů vinifikace podle čl. 58 odst. 1 prvního pododstavce písm. g) se stanoví na procenta objemová a na hektolitr vyrobeného alkoholu. Na objem alkoholu obsaženého ve vedlejších produktech určených k destilaci, který přesáhne 10 % objemových alkoholu ve vyrobeném víně, se neposkytuje žádná finanční podpora Unie.

Členské státy uvedené v čl. 88 odst. 1 zajistí, aby finanční podpora Unie na destilaci vedlejších produktů vinifikace byla vyplácena lihovarům, které zpracovávají vedlejší produkty vinifikace dodané k destilaci na surový alkohol s obsahem alkoholu nejméně 92 % objemových.

Finanční podpora Unie zahrnuje jednorázovou částku určenou k náhradě nákladů na sběr těchto vedlejších produktů vinifikace. Tato částka se z lihovaru převede na producenta, pokud příslušné náklady nese producent.

Členské státy uvedené v čl. 88 odst. 1 zajistí, aby se alkohol získaný destilací vedlejších produktů vinifikace, na kterou byla přidělena finanční podpora Unie, použil výhradně pro průmyslové nebo energetické účely, které nenarušují hospodářskou soutěž.

4.   Členské státy uvedené v čl. 88 odst. 1 ve svých strategických plánech SZP zajistí, aby bylo v souladu s cíli stanovenými v čl. 57 písm. b), d) a h) vyčleněno ke splnění cílů zaměřených na ochranu životního prostředí, přizpůsobování se změně klimatu, zlepšování udržitelnosti produkčních systémů a procesů, snižování environmentálního dopadu odvětví vína v Unii, úspory energie a zvyšování celkové energetické účinnosti v odvětví vína nejméně 5 % výdajů a přijato alespoň jedno opatření.

Oddíl 5

Odvětví chmele

Článek 61

Cíle a typy intervencí v odvětví chmele

1.   Německo sleduje v odvětví chmele jeden nebo více cílů stanovených v čl. 46 písm. a) až h), j) a k).

2.   Německo si ve svém strategickém plánu SZP zvolí jeden nebo více typů intervencí podle článku 47 za účelem sledování zvolených cílů stanovených v odstavci 1 tohoto článku. V rámci zvolených typů intervencí Německo jednotlivé intervence upřesní. Ve svém strategickém plánu SZP Německo odůvodní volbu cílů, typů intervencí a jednotlivých intervencí ke splnění těchto cílů.

3.   Intervence upřesněné Německem se provádějí prostřednictvím schválených operačních programů organizací producentů nebo jejich sdružení, uznaných podle nařízení (EU) č. 1308/2013.

4.   Operační programy uvedené v odstavci 3 splňují podmínky stanovené v čl. 50 odst. 2, 4, 5, 6 a 8.

5.   Německo zajistí, aby finanční podpora Unie poskytovaná každé organizaci producentů nebo každému sdružení organizací producentů podle tohoto článku na typy intervencí uvedené v čl. 47 odst. 2 písm. f), g) a h) nepřekročila v průměru za tři po sobě jdoucí roky jednu třetinu celkové finanční podpory Unie obdržené na jejich operační program za stejné období.

Článek 62

Finanční podpora Unie

1.   V rámci finančního přídělu stanoveného v čl. 88 odst. 3 přidělí Německo organizacím producentů nebo jejich sdružením provádějícím operační programy uvedené v čl. 61 odst. 3 maximální finanční podporu Unie v poměru k počtu hektarů s chmelem, který jednotlivé organizace producentů reprezentují.

2.   V rámci maximálních částek přidělených každé organizaci producentů nebo každému sdružení organizací producentů podle odstavce 1 je finanční podpora Unie na operační programy uvedené v článku 61 omezena na 50 % skutečně vynaložených výdajů na typy intervencí podle uvedeného článku. Zbývající část výdajů nese organizace producentů nebo sdružení využívající finanční podporu Unie.

Finanční podpora Unie se vyplácí na provozní fondy zřízené organizacemi producentů nebo jejich sdruženími uznanými podle nařízení (EU) č. 1308/2013, které operační programy provádějí. Pro tyto účely se obdobně použije článek 51 tohoto nařízení.

3.   Omezení ve výši 50 % stanovené v odstavci 2 se zvýší na 100 %:

| a) | v případě typů intervencí souvisejících s jedním či více cíli uvedenými v čl. 46 písm. d), e), f) a h); |
| --- | --- |

a)

v případě typů intervencí souvisejících s jedním či více cíli uvedenými v čl. 46 písm. d), e), f) a h);

| b) | v případě intervencí v oblasti společného skladování, poradenských služeb, technické pomoci, odborné přípravy a výměny osvědčených postupů souvisejících jedním či oběma cíli uvedenými v čl. 46 písm. a) a j). |
| --- | --- |

b)

v případě intervencí v oblasti společného skladování, poradenských služeb, technické pomoci, odborné přípravy a výměny osvědčených postupů souvisejících jedním či oběma cíli uvedenými v čl. 46 písm. a) a j).

Oddíl 6

Odvětví olivového oleje a stolních oliv

Článek 63

Cíle v odvětví olivového oleje a stolních oliv

Řecko, Francie a Itálie sledují v odvětví olivového oleje a stolních oliv jeden nebo více cílů stanovených v čl. 46 písm. a) až h), j) a k).

Článek 64

Typy intervencí v odvětví olivového oleje a stolních oliv

1.   Ke sledování cílů podle článku 63 si Řecko, Francie a Itálie zvolí ve svých strategických plánech SZP jeden nebo více typů intervencí uvedených v článku 47. V rámci zvolených typů intervencí stanoví jednotlivé intervence.

2.   Intervence stanovené Řeckem, Francií a Itálií se provádějí prostřednictvím schválených operačních programů organizací producentů nebo sdružení organizací producentů uznaných podle nařízení (EU) č. 1308/2013. Pro tyto účely se obdobně použije čl. 50 odst. 2, 4, 5, 6 a 8 a článek 51 tohoto nařízení, aniž je dotčen čl. 65 odst. 3.

Článek 65

Finanční podpora Unie

1.   Finanční podpora Unie na způsobilé náklady nepřesáhne:

| a) | 75 % skutečně vynaložených nákladů na intervence související s cíli uvedenými v čl. 46 písm. a) až f), h) a k) ; |
| --- | --- |

a)

75 % skutečně vynaložených nákladů na intervence související s cíli uvedenými v čl. 46 písm. a) až f), h) a k) ;

| b) | 75 % skutečně vynaložených nákladů na investice do dlouhodobých aktiv a 50 % na jiné intervence související s cílem uvedeným v čl. 46 písm. g); |
| --- | --- |

b)

75 % skutečně vynaložených nákladů na investice do dlouhodobých aktiv a 50 % na jiné intervence související s cílem uvedeným v čl. 46 písm. g);

| c) | 50 % skutečně vynaložených výdajů na intervence související s cílem uvedeným v čl. 46 písm. j); |
| --- | --- |

c)

50 % skutečně vynaložených výdajů na intervence související s cílem uvedeným v čl. 46 písm. j);

| d) | 75 % skutečně vynaložených výdajů na typy intervencí uvedené v čl. 47 odst. 1 písm. f) a h), pokud je operační program prováděn nejméně ve třech třetích zemích nebo neproducentských členských státech organizacemi producentů nebo sdruženími organizací producentů nejméně ze dvou producentských členských států, nebo 50 %, není-li tato podmínka splněna. |
| --- | --- |

d)

75 % skutečně vynaložených výdajů na typy intervencí uvedené v čl. 47 odst. 1 písm. f) a h), pokud je operační program prováděn nejméně ve třech třetích zemích nebo neproducentských členských státech organizacemi producentů nebo sdruženími organizací producentů nejméně ze dvou producentských členských států, nebo 50 %, není-li tato podmínka splněna.

2.   Finanční podpora Unie je omezena na 30 % hodnoty produkce uvedené na trh každou organizací producentů nebo sdružením organizací producentů v letech 2023 a 2024, na 15 % v letech 2025 a 2026 a na 10% počínaje rokem 2027.

3.   Řecko, Francie a Itálie mohou poskytnout doplňkové financování provozních fondů podle článku 51 až do výše 50 % nákladů, které finanční podpora Unie nepokrývá.

4.   Řecko, Francie a Itálie zajistí, aby výdaje na typy intervencí uvedené v čl. 47 odst. 2 písm. f), g) a h) nepřekročila jednu třetinu celkových výdajů v rámci každého z operačních programů stanovených v jejich strategických plánech SZP.

Oddíl 7

Ostatní odvětví

Článek 66

Cíle v ostatních odvětvích

Členské státy si ve svých strategických plánech SZP mohou zvolit odvětví uvedená v čl. 42 písm. f), ve kterých provádějí typy intervencí stanovené v článku 47. U každého odvětví, které si členské státy zvolí, sledují jeden nebo více cílů stanovených v čl. 46 písm. a) až h), j) a k). Členské státy svoji volbu odvětví a cílů odůvodní.

Článek 67

Typy intervencí v jiných odvětvích

1.   U každého odvětví zvoleného podle článku 66 si členské státy zvolí jeden nebo více typů intervencí uvedených v článku 47, které mají být prováděny prostřednictvím schválených operačních programů vypracovaných:

| a) | organizacemi producentů a jejich sdruženími uznanými podle nařízení (EU) č. 1308/2013 nebo podle odstavce 7 tohoto článku; nebo |
| --- | --- |

a)

organizacemi producentů a jejich sdruženími uznanými podle nařízení (EU) č. 1308/2013 nebo podle odstavce 7 tohoto článku; nebo

| b) | družstvy a prostřednictvím jiných forem spolupráce mezi producenty zřízených z podnětu producentů a jimi ovládaných, které byly příslušným orgánem členského státu určeny jako seskupení producentů, a to pro přechodné období v délce až čtyř let od začátku schváleného operačního programu, které končí nejpozději dne 31. prosince 2027. |
| --- | --- |

b)

družstvy a prostřednictvím jiných forem spolupráce mezi producenty zřízených z podnětu producentů a jimi ovládaných, které byly příslušným orgánem členského státu určeny jako seskupení producentů, a to pro přechodné období v délce až čtyř let od začátku schváleného operačního programu, které končí nejpozději dne 31. prosince 2027.

2.   Členské státy stanoví kritéria pro určení seskupení producentů a stanoví činnosti a cíle seskupení producentů uvedených v odst. 1 písm. b) tak, aby tato seskupení producentů mohla splnit požadavky na uznání jako organizace producentů podle článků 152 až 154 nebo článku 161 nařízení (EU) č. 1308/2013 nebo podle odstavce 7 tohoto článku.

3.   Seskupení producentů uvedená v odst. 1 písm. b) kromě operačního programu vypracují a předloží i plán uznání s cílem splnit během přechodného období podle uvedeného písmene požadavky stanovené v článcích 152 až 154 nebo článku 161 nařízení (EU) č. 1308/2013 nebo podle odstavce 7 tohoto článku pro uznání jako organizace producentů.

V plánu uznání jsou stanoveny činnosti a cíle pro zajištění pokroku při získávání tohoto uznání.

Podpora poskytnutá seskupení producentů, které není do konce přechodného období uznáno jako organizace producentů, musí být navrácena.

4.   Členské státy svoji volbu typů intervencí uvedených v odstavci 1 odůvodní.

Členské státy, které se rozhodnou provádět druhy intervencí stanovené v tomto oddíle pro produkty uvedené v příloze VI, upřesní pro každé odvětví, které zvolily, seznam produktů, na něž se toto odvětví vztahuje.

5.   Typy intervencí uvedené v čl. 47 odst. 2 písm. c) a f) až i) se nevztahují na bavlnu, semena řepky ani řepky olejky, slunečnicová semena ani sójové boby, jež jsou uvedeny v příloze VI.

6.   Operační programy uvedené v odstavci 1 splňují podmínky stanovené v čl. 50 odst. 2, 4, 5, 6 a 8.

7.   Členské státy, které si zvolí provádění typů intervencí uvedených v čl. 42 písm. f) v odvětví bavlny, uznají organizace producentů a sdružení takových organizací producentů v souladu s požadavky a s využitím postupů, jež jsou stanoveny v čl. 152 odst. 1 a v článcích 153 až 156 nařízení (EU) č. 1308/2013. Seskupení producentů bavlny a sdružení takových seskupení producentů uznaná členskými státy v souladu s protokolem č. 4 k aktu o přistoupení Řecké republiky z roku 1979 před vstupem tohoto nařízení v platnost se pro účely tohoto oddílu považují za organizace producentů nebo případně za sdružení organizací producentů.

8.   Členské státy zajistí, aby výdaje na typy intervencí uvedené v čl. 47 odst. 2 písm. f), g) a h) nepřekračovala jednu třetinu celkových výdajů v rámci každého z operačních programů stanovených v jejich strategických plánech SZP.

Článek 68

Finanční podpora Unie

1.   Finanční podpora Unie je omezena na 50 % skutečně vynaložených výdajů na typy intervencí uvedené v článku 67. Zbývající část výdajů nesou příjemci.

Finanční podpora Unie se vyplácí na provozní fondy zřízené organizacemi producentů nebo jejich sdruženími uznanými podle nařízení (EU) č. 1308/2013 nebo podle čl. 67 odst. 7 tohoto nařízení nebo seskupeními producentů uvedenými v čl. 67 odst. 1 písm. b) tohoto nařízení. Pro tyto účely se obdobně použijí článek 51 a čl. 52 odst. 1 tohoto nařízení.

2.   Omezení ve výši 50 % stanovené v odstavci 1 se v případě organizací producentů nebo sdružení organizací producentů uznaných podle nařízení (EU) č. 1308/2013 nebo podle čl. 67 odst. 7 tohoto nařízení po dobu prvních pěti let po roce, kdy tyto organizace producentů nebo jejich sdružení byly uznány, zvýší na 60 %.

3.   Finanční podpora Unie je omezena na 6 % hodnoty produkce uvedené na trh:

| a) | každou organizací producentů nebo každým sdružením organizací producentů uvedenými v čl. 67 písm. 1 písm. a); nebo |
| --- | --- |

a)

každou organizací producentů nebo každým sdružením organizací producentů uvedenými v čl. 67 písm. 1 písm. a); nebo

| b) | každým seskupením producentů uvedeným v čl. 67 odst. 1 písm. b). |
| --- | --- |

b)

každým seskupením producentů uvedeným v čl. 67 odst. 1 písm. b).

KAPITOLA IV

TYPY INTERVENCÍ PRO ROZVOJ VENKOVA

Oddíl 1

Typy intervencí

Článek 69

Typy intervencí pro rozvoj venkova

Typy intervencí podle této kapitoly spočívají v platbách nebo podpoře, pokud jde o:

| a) | závazky v oblasti životního prostředí, klimatu a další závazky hospodaření; |
| --- | --- |

a)

závazky v oblasti životního prostředí, klimatu a další závazky hospodaření;

| b) | přírodní omezení nebo jiná omezení specifická pro určité oblasti; |
| --- | --- |

b)

přírodní omezení nebo jiná omezení specifická pro určité oblasti;

| c) | znevýhodnění specifická pro určité oblasti vyplývající z určitých závazných požadavků; |
| --- | --- |

c)

znevýhodnění specifická pro určité oblasti vyplývající z určitých závazných požadavků;

| d) | investice, včetně investic do zavlažování; |
| --- | --- |

d)

investice, včetně investic do zavlažování;

| e) | zahájení činnosti mladých zemědělců a nových zemědělců a začínajících podniků na venkově; |
| --- | --- |

e)

zahájení činnosti mladých zemědělců a nových zemědělců a začínajících podniků na venkově;

| f) | nástroje řízení rizik; |
| --- | --- |

f)

nástroje řízení rizik;

| g) | spolupráci; |
| --- | --- |

g)

spolupráci;

| h) | výměnu znalostí a šíření informací. |
| --- | --- |

h)

výměnu znalostí a šíření informací.

Článek 70

Závazky hospodaření v oblasti životního prostředí, klimatu a další závazky hospodaření

1.   Ve svých strategických plánech SZP členské státy zařadí mezi intervence agroenvironmentálně-klimatické závazky a mohou do nich začlenit i další závazky hospodaření. Platby na tyto závazky se poskytnou za podmínek stanovených v tomto článku a dále upřesněných ve strategických plánech SZP.

2.   Členské státy poskytnou platby pouze zemědělcům nebo dalším příjemcům, kteří dobrovolně přijmou závazky hospodaření, u nichž se má za to, že přispívají k dosažení jednoho nebo více specifických cílů stanovených v čl. 6 odst. 1 a 2.

3.   Podle tohoto článku poskytují členské státy platby pouze na závazky, které:

| a) | jdou nad rámec relevantních povinných požadavků na hospodaření a standardů DZES stanovených podle kapitoly I oddílu 2; |
| --- | --- |

a)

jdou nad rámec relevantních povinných požadavků na hospodaření a standardů DZES stanovených podle kapitoly I oddílu 2;

| b) | jdou nad rámec relevantních minimálních požadavků, jež se týkají používání hnojiv a přípravků na ochranu rostlin, nebo dobrých životních podmínek zvířat, jakož i dalších relevantních závazných požadavků stanovených vnitrostátním a unijním právem; tento požadavek se nepoužije na závazky související s agrolesnickými systémy a údržbou zalesněných ploch; |
| --- | --- |

b)

jdou nad rámec relevantních minimálních požadavků, jež se týkají používání hnojiv a přípravků na ochranu rostlin, nebo dobrých životních podmínek zvířat, jakož i dalších relevantních závazných požadavků stanovených vnitrostátním a unijním právem; tento požadavek se nepoužije na závazky související s agrolesnickými systémy a údržbou zalesněných ploch;

| c) | jdou nad rámec podmínek stanovených pro údržbu zemědělské plochy v souladu s čl. 4 odst. 2; |
| --- | --- |

c)

jdou nad rámec podmínek stanovených pro údržbu zemědělské plochy v souladu s čl. 4 odst. 2;

| d) | se liší od závazků, na které jsou poskytovány platby podle článku 31. |
| --- | --- |

d)

se liší od závazků, na které jsou poskytovány platby podle článku 31.

V případě závazků uvedených v prvním pododstavci písm. b), pokud vnitrostátní právní předpisy ukládají nové požadavky, které jdou nad rámec odpovídajících minimálních požadavků stanovených v právu Unie, může být podpora poskytnuta na závazky přispívající ke splnění těchto požadavků po dobu nejvýše 24 měsíců ode dne, kdy se tyto požadavky stanou pro daný zemědělský podnik závaznými.

4.   Členské státy určí platby, jež mají být poskytnuty na základě dodatečných nákladů vzniklých a příjmů ušlých v důsledku přijatých závazků, a to s přihlédnutím ke stanoveným cílům. Tyto platby se poskytují jednou ročně a mohou krýt také transakční náklady. V řádně odůvodněných případech mohou členské státy poskytnout podporu formou jednorázové platby za jednotku.

5.   Členské státy mohou prosazovat a podporovat kolektivní schémata a platbu na výsledek s cílem motivovat zemědělce nebo další příjemce, aby ve větší míře nebo měřitelným způsobem výrazně zlepšili kvalitu životního prostředí.

6.   Závazky se přijímají na období pěti až sedmi let.

Členské státy nicméně mohou ve svých strategických plánech SZP stanovit:

| a) | u určitých druhů závazků období delší, a to i stanovením jejich ročního prodloužení po uplynutí původně stanoveného období, je-li toto delší období nezbytné k dosažení či zachování určitých přínosů pro životní prostředí nebo dobré životní podmínky zvířat; |
| --- | --- |

a)

u určitých druhů závazků období delší, a to i stanovením jejich ročního prodloužení po uplynutí původně stanoveného období, je-li toto delší období nezbytné k dosažení či zachování určitých přínosů pro životní prostředí nebo dobré životní podmínky zvířat;

| b) | kratší období v délce nejméně jednoho roku v případě závazků týkajících se dobrých životních podmínek zvířat, závazků v oblasti ochrany, udržitelného využívání a rozvoje genetických zdrojů, přechodu k ekologickému zemědělství, nových závazků, které přímo navazují na závazky plněné během počátečního období, nebo v jiných řádně odůvodněných případech. |
| --- | --- |

b)

kratší období v délce nejméně jednoho roku v případě závazků týkajících se dobrých životních podmínek zvířat, závazků v oblasti ochrany, udržitelného využívání a rozvoje genetických zdrojů, přechodu k ekologickému zemědělství, nových závazků, které přímo navazují na závazky plněné během počátečního období, nebo v jiných řádně odůvodněných případech.

7.   Členské státy zajistí, aby pro operace prováděné v rámci typu intervencí uvedeného v tomto článku bylo zavedeno ustanovení o přezkumu s cílem zajistit jejich přizpůsobení v důsledku změn relevantních závazných standardů, požadavků nebo povinností podle odstavce 3, jejichž rámec mají závazky přesáhnout, nebo s cílem zajistit soulad s prvním pododstavcem písm. d) téhož odstavce. Pokud příjemce takovou úpravu nepřijme, závazek skončí a za období, během něhož byl závazek účinný, se nepožaduje vrácení podpory poskytnuté podle tohoto článku.

Členské státy rovněž zajistí, aby pro operace prováděné v rámci typu intervencí uvedeného v tomto článku, které přesahují období strategického plánu SZP, bylo zavedeno ustanovení o přezkumu s cílem umožnit jejich přizpůsobení právnímu rámci, který se použije v následujícím období.

8.   V případech, kdy je podpora podle tohoto článku poskytnuta na agroenvironmentálně-klimatické závazky, závazky týkající se přechodu na postupy a způsoby ekologického zemědělství či zachování těchto postupů a způsobů stanovených v nařízení (EU) 2018/848, stanoví členské státy platbu na hektar. U jiných závazků mohou členské státy použít jiné jednotky než hektary. V řádně odůvodněných případech mohou členské státy poskytnout podporu podle tohoto článku formou jednorázové částky.

9.   Členské státy zajistí, aby osoby provádějící operace v rámci tohoto typu intervencí měly přístup k relevantním znalostem a informacím požadovaným k realizaci takových operací a aby s cílem pomáhat zemědělcům, kteří se zaváží své systémy produkce změnit, byla pro ty, kdo o to požádají, k dispozici vhodná odborná příprava a i přístup k odborným znalostem.

10.   Členské státy zajistí, aby intervence v rámci tohoto článku byly v souladu s intervencemi na základě článku 31.

Článek 71

Přírodní omezení nebo jiná omezení specifická pro určité oblasti

1.   Členské státy mohou poskytnout platby na přírodní omezení nebo jiná omezení specifická pro určité oblasti za podmínek stanovených v tomto článku a dále upřesněných v jejich strategických plánech SZP, aby přispěly k dosažení jednoho nebo více specifických cílů stanovených v čl. 6 odst. 1 a 2.

2.   Platby podle tohoto článku se poskytují aktivním zemědělcům na plochy vymezené podle článku 32 nařízení (EU) č. 1305/2013.

3.   Členské státy mohou provést doladění v souladu s podmínkami stanovenými v čl. 32 odst. 3 třetím pododstavci nařízení (EU) č. 1305/2013.

4.   Členské státy mohou podle tohoto článku poskytnout platby pouze za účelem úplné či částečné kompenzace příjemců za dodatečně vzniklé náklady a ušlé příjmy v důsledku přírodních omezení nebo jiných omezení specifických pro dotčenou oblast.

5.   Dodatečně vzniklé náklady a ušlé příjmy uvedené v odstavci 4 se vypočítají ve vztahu k přírodním omezením nebo jiným omezením specifickým pro dotčenou oblast, a to v porovnání s oblastmi, jichž se přírodní omezení nebo jiná omezení specifická pro určité oblasti netýkají.

6.   Platby podle tohoto článku se poskytují jednou ročně na hektar zemědělské plochy.

Článek 72

Znevýhodnění specifická pro konkrétní oblasti vyplývající z určitých závazných požadavků

1.   Členské státy mohou poskytnout platby na znevýhodnění specifická pro konkrétní oblasti vyplývající z provádění směrnic 92/43/EHS, 2009/147/ES nebo 2000/60/ES za podmínek stanovených v tomto článku a dále upřesněných v jejich strategickém plánu SZP, aby přispěly k dosažení jednoho nebo více specifických cílů stanovených v čl. 6 odst. 1 a 2.

2.   Platby podle tohoto článku se poskytují zemědělcům, držitelům lesů a jejich sdružením, jakož i jiným správcům půdy.

3.   Mezi znevýhodněné oblasti mohou členské státy při jejich určování zahrnout jednu nebo více těchto oblastí:

| a) | zemědělské a lesní oblasti v rámci sítě Natura 2000 vymezené podle směrnic 92/43/EHS a 2009/147/ES; |
| --- | --- |

a)

zemědělské a lesní oblasti v rámci sítě Natura 2000 vymezené podle směrnic 92/43/EHS a 2009/147/ES;

| b) | jiné vymezené chráněné přírodní oblasti s environmentálními omezeními platnými pro zemědělské činnosti nebo lesnictví, která přispívají k provádění článku 10 směrnice 92/43/EHS, pokud tyto oblasti v rámci jednoho strategického plánu SZP nepřekročí 5 % oblastí určených v rámci sítě Natura 2000, na které se vztahuje jeho územní působnost; |
| --- | --- |

b)

jiné vymezené chráněné přírodní oblasti s environmentálními omezeními platnými pro zemědělské činnosti nebo lesnictví, která přispívají k provádění článku 10 směrnice 92/43/EHS, pokud tyto oblasti v rámci jednoho strategického plánu SZP nepřekročí 5 % oblastí určených v rámci sítě Natura 2000, na které se vztahuje jeho územní působnost;

| c) | zemědělské plochy zahrnuté v plánech povodí podle směrnice 2000/60/ES. |
| --- | --- |

c)

zemědělské plochy zahrnuté v plánech povodí podle směrnice 2000/60/ES.

4.   Členské státy mohou podle tohoto článku poskytnout platby pouze za účelem úplné či částečné kompenzace příjemců za dodatečně vzniklé náklady a ušlé příjmy v důsledku znevýhodnění specifických pro dotčenou oblast, včetně veškerých transakčních nákladů.

5.   Dodatečné náklady a ušlé příjmy uvedené v odstavci 4 se vypočítají:

| a) | ve vztahu k omezením vyplývajícím ze směrnic 92/43/EHS a 2009/147/ES v souvislosti s nevýhodami vyplývajícími z požadavků, které jdou nad rámec příslušných standardů DZES stanovených podle oddílu 2 kapitoly I této hlavy, jakož i podmínek stanovených pro údržbu zemědělské plochy v souladu s čl. 4 odst. 2 tohoto nařízení; |
| --- | --- |

a)

ve vztahu k omezením vyplývajícím ze směrnic 92/43/EHS a 2009/147/ES v souvislosti s nevýhodami vyplývajícími z požadavků, které jdou nad rámec příslušných standardů DZES stanovených podle oddílu 2 kapitoly I této hlavy, jakož i podmínek stanovených pro údržbu zemědělské plochy v souladu s čl. 4 odst. 2 tohoto nařízení;

| b) | ve vztahu k omezením vyplývajícím ze směrnice 2000/60/ES v souvislosti se znevýhodněními vyplývajícími z požadavků, které jdou nad rámec relevantních povinných požadavků na hospodaření, s výjimkou PPH 1 uvedených v příloze III tohoto nařízení, a standardů DZES stanovených podle oddílu 2 kapitoly 1 této hlavy, jakož i podmínek stanovených pro údržbu zemědělské plochy v souladu s čl. 4 odst. 2 tohoto nařízení. |
| --- | --- |

b)

ve vztahu k omezením vyplývajícím ze směrnice 2000/60/ES v souvislosti se znevýhodněními vyplývajícími z požadavků, které jdou nad rámec relevantních povinných požadavků na hospodaření, s výjimkou PPH 1 uvedených v příloze III tohoto nařízení, a standardů DZES stanovených podle oddílu 2 kapitoly 1 této hlavy, jakož i podmínek stanovených pro údržbu zemědělské plochy v souladu s čl. 4 odst. 2 tohoto nařízení.

6.   Platby podle tohoto článku se poskytují jednou ročně na hektar.

Článek 73

Investice

1.   Členské státy mohou poskytnout podporu na investice za podmínek stanovených v tomto článku a dále upřesněných v jejich strategických plánech SZP.

2.   Členské státy mohou poskytnout podporu podle tohoto článku pouze na takové investice do hmotných a nehmotných aktiv, které přispívají k dosažení jednoho nebo více specifických cílů stanovených v čl. 6 odst. 1 a 2.

Pro podniky přesahující určitou velikost, kterou členské státy určí ve svých strategických plánech SZP, se podpora v odvětví lesnictví podmíní předložením relevantních informací pocházejících z lesního hospodářského plánu nebo rovnocenného nástroje v souladu s udržitelným obhospodařováním lesů vymezeným v Obecných pokynech pro udržitelné obhospodařování lesů v Evropě přijatých v rámci druhé ministerské konference o ochraně lesů v Evropě konané v Helsinkách ve dnech 16. a 17. červena 1993.

3.   Členské státy stanoví seznam nezpůsobilých investic a kategorií výdajů zahrnující alespoň:

| a) | nákup zemědělských produkčních práv; |
| --- | --- |

a)

nákup zemědělských produkčních práv;

| b) | nákup platebních nároků; |
| --- | --- |

b)

nákup platebních nároků;

| c) | nákup pozemků za částku přesahující 10 % celkových způsobilých výdajů na dotčenou operaci, s výjimkou nákupu pozemků za účelem ochrany životního prostředí a zachování půdy bohaté na uhlík nebo nákupu pozemků mladými zemědělci za využití finančních nástrojů; v případě finančních nástrojů se tento strop použije na způsobilé veřejné výdaje vyplacené konečnému příjemci nebo v případě záruk na částku příslušné půjčky; |
| --- | --- |

c)

nákup pozemků za částku přesahující 10 % celkových způsobilých výdajů na dotčenou operaci, s výjimkou nákupu pozemků za účelem ochrany životního prostředí a zachování půdy bohaté na uhlík nebo nákupu pozemků mladými zemědělci za využití finančních nástrojů; v případě finančních nástrojů se tento strop použije na způsobilé veřejné výdaje vyplacené konečnému příjemci nebo v případě záruk na částku příslušné půjčky;

| d) | nákup zvířat a nákup jednoletých rostlin a jejich výsadba, a to za jiným účelem, než:






  i) | obnovení zemědělského nebo lesnického potenciálu po přírodní katastrofě, nepříznivých klimatických jevech nebo katastrofické události; |
| --- | --- | --- |

d)

nákup zvířat a nákup jednoletých rostlin a jejich výsadba, a to za jiným účelem, než:

i)

obnovení zemědělského nebo lesnického potenciálu po přírodní katastrofě, nepříznivých klimatických jevech nebo katastrofické události;

| ii) | ochrana hospodářských zvířat před velkými predátory nebo používání v lesnictví namísto strojů; |
| --- | --- |

ii)

ochrana hospodářských zvířat před velkými predátory nebo používání v lesnictví namísto strojů;

| iii) | chov ohrožených plemen podle definice v čl. 2 bodě 24 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1012 (45) v rámci závazků uvedených v článku 70; nebo |
| --- | --- |

iii)

chov ohrožených plemen podle definice v čl. 2 bodě 24 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1012 (45) v rámci závazků uvedených v článku 70; nebo

| iv) | ochrana rostlinných odrůd ohrožených genetickou erozí v rámci závazků uvedených v článku 70; |
| --- | --- |

iv)

ochrana rostlinných odrůd ohrožených genetickou erozí v rámci závazků uvedených v článku 70;

| e) | úrokové sazby z dlužných částek, kromě grantů udělených v podobě subvencí úrokových sazeb nebo subvencí poplatků za záruky; |
| --- | --- |

e)

úrokové sazby z dlužných částek, kromě grantů udělených v podobě subvencí úrokových sazeb nebo subvencí poplatků za záruky;

| f) | investice do rozsáhlé infrastruktury podle vymezení členskými státy v jejich strategických plánech SZP, která není součástí strategií komunitně vedeného místního rozvoje podle článku 32 nařízení (EU) 2021/1060, s výjimkou investic do širokopásmového připojení a preventivních opatření v oblasti ochrany proti povodním nebo ochrany pobřeží, jejichž cílem je zmírnění následků pravděpodobných přírodních katastrof, nepříznivých klimatických jevů nebo katastrofických událostí; |
| --- | --- |

f)

investice do rozsáhlé infrastruktury podle vymezení členskými státy v jejich strategických plánech SZP, která není součástí strategií komunitně vedeného místního rozvoje podle článku 32 nařízení (EU) 2021/1060, s výjimkou investic do širokopásmového připojení a preventivních opatření v oblasti ochrany proti povodním nebo ochrany pobřeží, jejichž cílem je zmírnění následků pravděpodobných přírodních katastrof, nepříznivých klimatických jevů nebo katastrofických událostí;

| g) | investice do zalesňování, které nejsou v souladu s cíli v oblasti životního prostředí a klimatu podle zásad udržitelného obhospodařování lesů stanovených v celoevropských pokynech pro zalesňování a obnovu lesů. |
| --- | --- |

g)

investice do zalesňování, které nejsou v souladu s cíli v oblasti životního prostředí a klimatu podle zásad udržitelného obhospodařování lesů stanovených v celoevropských pokynech pro zalesňování a obnovu lesů.

Písmena a), b), d) a f) prvního pododstavce neplatí, pokud je podpora poskytována prostřednictvím finančních nástrojů.

4.   Členské státy omezí podporu na jednu nebo více sazeb nepřekračujících 65 % způsobilých nákladů.

Maximální míry podpory mohou být zvýšeny takto:

| a) | do výše 80 % u těchto investic:






  i) | investice spojené s jedním nebo více specifickými cíli stanovenými v čl. 6 odst. 1 písm. d), e) a f), a pokud jde o dobré životní podmínky zvířat, podle čl. 6 odst. 1 písm. i); |
| --- | --- | --- |

a)

do výše 80 % u těchto investic:

i)

investice spojené s jedním nebo více specifickými cíli stanovenými v čl. 6 odst. 1 písm. d), e) a f), a pokud jde o dobré životní podmínky zvířat, podle čl. 6 odst. 1 písm. i);

| ii) | investice mladých zemědělců, kteří splňují podmínky stanovené členskými státy v jejich strategických plánech SZP v souladu s čl. 4 odst. 6; |
| --- | --- |

ii)

investice mladých zemědělců, kteří splňují podmínky stanovené členskými státy v jejich strategických plánech SZP v souladu s čl. 4 odst. 6;

| iii) | investice v nejvzdálenějších regionech nebo na menších ostrovech v Egejském moři; |
| --- | --- |

iii)

investice v nejvzdálenějších regionech nebo na menších ostrovech v Egejském moři;

| b) | do výše 85 % u investic malých zemědělských podniků podle vymezení členskými státy; |
| --- | --- |

b)

do výše 85 % u investic malých zemědělských podniků podle vymezení členskými státy;

| c) | do výše 100 % u těchto investic:






  i) | zalesňování, zavádění a regenerace agrolesnických systémů, konsolidace půdy v lesnictví a neproduktivní investice spojené s jedním nebo více specifickými cíli stanovenými v čl. 6 odst. 1 písm. d), e) a f), včetně neproduktivních investic zaměřených na ochranu hospodářských zvířat a plodin před škodami způsobenými volně žijícími zvířaty; |
| --- | --- | --- |

c)

do výše 100 % u těchto investic:

i)

zalesňování, zavádění a regenerace agrolesnických systémů, konsolidace půdy v lesnictví a neproduktivní investice spojené s jedním nebo více specifickými cíli stanovenými v čl. 6 odst. 1 písm. d), e) a f), včetně neproduktivních investic zaměřených na ochranu hospodářských zvířat a plodin před škodami způsobenými volně žijícími zvířaty;

| ii) | investice do základních služeb ve venkovských oblastech a infrastruktury v zemědělství a lesnictví podle vymezení členskými státy; |
| --- | --- |

ii)

investice do základních služeb ve venkovských oblastech a infrastruktury v zemědělství a lesnictví podle vymezení členskými státy;

| iii) | investice do obnovy zemědělského nebo lesního potenciálu po přírodních katastrofách, nepříznivých klimatických jevech nebo katastrofických událostech a investice do vhodných preventivních opatření, jakož i investice do zachování zdraví lesů; |
| --- | --- |

iii)

investice do obnovy zemědělského nebo lesního potenciálu po přírodních katastrofách, nepříznivých klimatických jevech nebo katastrofických událostech a investice do vhodných preventivních opatření, jakož i investice do zachování zdraví lesů;

| iv) | neproduktivní investice podporované prostřednictvím strategií komunitně vedeného místního rozvoje podle článku 32 nařízení (EU) 2021/1060 a projektů operačních skupin EIP podle čl. 127 odst. 3 tohoto nařízení. |
| --- | --- |

iv)

neproduktivní investice podporované prostřednictvím strategií komunitně vedeného místního rozvoje podle článku 32 nařízení (EU) 2021/1060 a projektů operačních skupin EIP podle čl. 127 odst. 3 tohoto nařízení.

5.   V případech, kdy jsou zemědělcům uloženy nové požadavky vyplývající z unijního práva, může být podpora poskytnuta na investice určené ke splnění těchto požadavků nejvýše po dobu 24 měsíců ode dne, kdy se tyto požadavky stanou pro daný zemědělský podnik povinnými.

Článek 74

Investice do zavlažování

1.   Členské státy mohou poskytnout podporu na investice do zavlažování nových a stávajících zavlažovaných ploch, pokud jsou splněny podmínky stanovené v článku 73 a v tomto článku.

2.   Na investice do zavlažování se poskytuje podpora pouze tehdy, zaslal-li dotčený členský stát Komisi plán povodí, jak je stanoveno ve směrnici 2000/60/8ES, a to pro celou oblast, v níž má být investice uskutečněna, jakož i pro jakoukoli jinou oblast, na jejíž životní prostředí může mít daná investice vliv. Opatření, která se uplatňují na základě plánu povodí v souladu s článkem 11 uvedené směrnice a která jsou relevantní pro odvětví zemědělství, musí být upřesněna v příslušném programu opatření.

3.   Musí být zavedeno nebo v rámci investic je třeba zavést měření spotřeby vody umožňující měření spotřeby vody na úrovni investic, které jsou předmětem podpory.

4.   Členské státy mohou poskytnout podporu na investici do vylepšení stávajícího zavlažovacího zařízení nebo prvku zavlažovací infrastruktury pouze v případě, že:

| a) | posouzení ex-ante vede k závěru, že daná investice má s ohledem na technické parametry stávajícího zařízení nebo infrastruktury potenciál dosáhnout úspory vody; |
| --- | --- |

a)

posouzení ex-ante vede k závěru, že daná investice má s ohledem na technické parametry stávajícího zařízení nebo infrastruktury potenciál dosáhnout úspory vody;

| b) | pokud má daná investice vliv na útvary podzemních nebo povrchových vod, jejichž stav byl v relevantním plánu povodí označen za méně než dobrý z důvodů souvisejících s množstvím vody, je dosaženo skutečného snížení spotřeby vod, což přispěje k dosažení dobrého stavu uvedených vodních útvarů, jak je stanoveno v čl. 4 odst. 1 směrnice 2000/60/ES. |
| --- | --- |

b)

pokud má daná investice vliv na útvary podzemních nebo povrchových vod, jejichž stav byl v relevantním plánu povodí označen za méně než dobrý z důvodů souvisejících s množstvím vody, je dosaženo skutečného snížení spotřeby vod, což přispěje k dosažení dobrého stavu uvedených vodních útvarů, jak je stanoveno v čl. 4 odst. 1 směrnice 2000/60/ES.

Členské státy ve svých strategických plánech SZP stanoví jako podmínku způsobilosti v souladu s čl. 111 písm. d) procentní podíly pro potenciální úspory vody a skutečné snížení spotřeby vody. Tyto úspory vody odrážejí potřeby stanovené v plánech povodí vycházejících ze směrnice 2000/60/ES uvedené v příloze XIII tohoto nařízení.

Žádná z podmínek uvedených v tomto odstavci se nevztahuje na investici do stávajícího zařízení, která má vliv pouze na energetickou účinnost, na investici do výstavby nádrží ani na investici do využívání recyklované odpadní vody, která nemá vliv na útvary podzemní či povrchové vody.

5.   Členské státy mohou poskytnout podporu na investice do využívání recyklované odpadní vody jako alternativního zásobování vodou, pouze pokud je poskytování a využívání této vody v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/741 (46).

6.   Členské státy mohou poskytnout podporu na investici, která vede k čistému zvětšení zavlažované plochy a má vliv na daný útvar podzemních nebo povrchových vod, pouze pokud:

| a) | stav tohoto vodního útvaru nebyl v příslušném plánu povodí označen za méně než dobrý z důvodů souvisejících s množstvím vody a |
| --- | --- |

a)

stav tohoto vodního útvaru nebyl v příslušném plánu povodí označen za méně než dobrý z důvodů souvisejících s množstvím vody a

| b) | z analýzy environmentálního dopadu vyplývá, že investice nebude mít žádný významný nepříznivý dopad na životní prostředí; tuto analýzu dopadu na životní prostředí provede nebo schválí příslušný orgán a může se rovněž týkat skupin podniků. |
| --- | --- |

b)

z analýzy environmentálního dopadu vyplývá, že investice nebude mít žádný významný nepříznivý dopad na životní prostředí; tuto analýzu dopadu na životní prostředí provede nebo schválí příslušný orgán a může se rovněž týkat skupin podniků.

7.   Členské státy mohou poskytnout podporu na investici do výstavby nebo rozšíření nádrže pro účely zavlažování, pouze pokud to nebude mít významný nepříznivý dopad na životní prostředí.

8.   Členské státy omezí podporu na jednu nebo více sazeb nepřekračujících:

| a) | 80 % způsobilých nákladů na investice do zavlažování realizované v zemědělském podniku podle odstavce 4; |
| --- | --- |

a)

80 % způsobilých nákladů na investice do zavlažování realizované v zemědělském podniku podle odstavce 4;

| b) | 100 % způsobilých nákladů na investice do zemědělské infrastruktury realizované mimo zemědělský podnik, která se má využívat pro účely zavlažování; |
| --- | --- |

b)

100 % způsobilých nákladů na investice do zemědělské infrastruktury realizované mimo zemědělský podnik, která se má využívat pro účely zavlažování;

| c) | 65 % způsobilých nákladů na další investice do zavlažování realizované v zemědělském podniku. |
| --- | --- |

c)

65 % způsobilých nákladů na další investice do zavlažování realizované v zemědělském podniku.

Článek 75

Zahájení činnosti mladých zemědělců a nových zemědělců a začínajících podniků na venkově

1.   Členské státy mohou poskytnout podporu na zahájení činnosti mladých zemědělců a začínajících podniků na venkově, včetně zahájení činnosti nových zemědělců, a to za podmínek stanovených v tomto článku a dále upřesněných v jejich strategických plánech SZP, aby přispěly k dosažení jednoho nebo více specifických cílů stanovených v čl. 6 odst. 1 a 2.

2.   Členské státy mohou poskytnout podporu podle tohoto článku pouze za účelem pomoci:

| a) | při zahájení činnosti mladých zemědělců, kteří splňují podmínky stanovené členskými státy v jejich strategických plánech SZP v souladu s čl. 4 odst. 6; |
| --- | --- |

a)

při zahájení činnosti mladých zemědělců, kteří splňují podmínky stanovené členskými státy v jejich strategických plánech SZP v souladu s čl. 4 odst. 6;

| b) | při zahájení činnosti podniků na venkově spojených se zemědělstvím nebo lesnictvím, včetně zahájení činnosti nových zemědělců, nebo při diverzifikaci příjmů domácností zemědělců i na činnosti nezemědělské povahy; |
| --- | --- |

b)

při zahájení činnosti podniků na venkově spojených se zemědělstvím nebo lesnictvím, včetně zahájení činnosti nových zemědělců, nebo při diverzifikaci příjmů domácností zemědělců i na činnosti nezemědělské povahy;

| c) | při zahájení nezemědělské činnosti začínajících podniků ve venkovských oblastech v souvislosti se strategiemi komunitně vedeného místního rozvoje stanovenými v článku 32 nařízení (EU) 2021/1060. |
| --- | --- |

c)

při zahájení nezemědělské činnosti začínajících podniků ve venkovských oblastech v souvislosti se strategiemi komunitně vedeného místního rozvoje stanovenými v článku 32 nařízení (EU) 2021/1060.

3.   Členské státy stanoví podmínky týkající se předložení a obsahu podnikatelského plánu, který musí předložit příjemci, aby mohli obdržet podporu podle tohoto článku.

4.   Členské státy poskytnou podporu formou jednorázových částek nebo finančních nástrojů nebo kombinace obou způsobů. Podpora je omezena maximální částkou podpory ve výši 100 000 EUR a lze ji diferencovat na základě objektivních kritérií.

Článek 76

Nástroje řízení rizik

1.   Členské státy mohou poskytnout podporu na nástroje řízení rizik za podmínek stanovených v tomto článku a dále upřesněných v jejich strategických plánech SZP.

2.   Podpora podle tohoto článku může být poskytnuta na prosazování nástrojů řízení rizik, které pomáhají aktivním zemědělcům s řízením rizik spojených s produkcí a příjmy v rámci jejich zemědělské činnosti, jež jsou mimo jejich kontrolu, přičemž tyto nástroje přispívají k dosažení jednoho nebo více specifických cílů uvedených v čl. 6 odst. 1 a 2.

3.   Členské státy mohou v souladu se svým posouzením potřeb poskytnout podporu na různé druhy nástrojů řízení rizik, včetně nástrojů ke stabilizaci příjmu, a to zejména na :

| a) | finanční příspěvky na pojistné; |
| --- | --- |

a)

finanční příspěvky na pojistné;

| b) | finanční příspěvky do vzájemných fondů, a to i na administrativní náklady na jejich založení. |
| --- | --- |

b)

finanční příspěvky do vzájemných fondů, a to i na administrativní náklady na jejich založení.

4.   Při poskytování podpory podle odstavce 3 stanoví členské státy tyto podmínky způsobilosti:

| a) | druhy a oblast působnosti způsobilých nástrojů řízení rizik; |
| --- | --- |

a)

druhy a oblast působnosti způsobilých nástrojů řízení rizik;

| b) | metodiku výpočtu ztrát a faktory vedoucí k poskytnutí náhrad; |
| --- | --- |

b)

metodiku výpočtu ztrát a faktory vedoucí k poskytnutí náhrad;

| c) | pravidla zakládání a správy vzájemných fondů a v relevantních případech jiných způsobilých nástrojů řízení rizik. |
| --- | --- |

c)

pravidla zakládání a správy vzájemných fondů a v relevantních případech jiných způsobilých nástrojů řízení rizik.

5.   Členské státy zajistí, aby se podpora poskytovala pouze na krytí ztrát přesahujících hranici alespoň 20 % průměrné roční produkce nebo příjmu zemědělce v předchozích třech letech nebo průměru za tříleté období na základě předcházejícího pětiletého období, přičemž se vyloučí nejvyšší a nejnižší hodnota. Odvětvové nástroje řízení rizik provádějí výpočet ztrát buď na úrovni zemědělského podniku, nebo na úrovni činnosti zemědělského podniku v dotčeném odvětví.

Členské státy mohou poskytnout podporu formou financování samostatného provozního kapitálu v rámci finančních nástrojů uvedených v čl. 80 odst. 3 za účelem náhrady za ztráty uvedené v prvním pododstavci tohoto odstavce zemědělcům, kteří se nepodílejí na nástroji řízení rizik.

6.   Členské státy omezí podporu na jednu nebo více sazeb nepřekračujících 70 % způsobilých nákladů.

Tento odstavec se nepoužije na příspěvky uvedené v článku 19.

7.   Členské státy zajistí, aby nedošlo k poskytnutí nadměrných náhrad v důsledku zkombinování intervencí podle tohoto článku s dalšími veřejnými nebo soukromými systémy řízení rizik.

Článek 77

Spolupráce

1.   Členské státy mohou poskytnout podporu na spolupráci za podmínek stanovených v tomto článku a dále upřesněných v jejich strategických plánech SZP, a to za účelem:

| a) | přípravy a provádění projektů operačních skupin EIP podle čl. 127 odst. 3; |
| --- | --- |

a)

přípravy a provádění projektů operačních skupin EIP podle čl. 127 odst. 3;

| b) | přípravy a provádění iniciativy LEADER; |
| --- | --- |

b)

přípravy a provádění iniciativy LEADER;

| c) | propagace a podpory režimů jakosti uznaných Unií nebo členskými státy a jejich využívání zemědělci; |
| --- | --- |

c)

propagace a podpory režimů jakosti uznaných Unií nebo členskými státy a jejich využívání zemědělci;

| d) | podpory seskupení producentů, organizací producentů nebo mezioborových organizací; |
| --- | --- |

d)

podpory seskupení producentů, organizací producentů nebo mezioborových organizací;

| e) | přípravy a provádění strategií inteligentních vesnic podle vymezení členskými státy; |
| --- | --- |

e)

přípravy a provádění strategií inteligentních vesnic podle vymezení členskými státy;

| f) | podpory jiných forem spolupráce. |
| --- | --- |

f)

podpory jiných forem spolupráce.

2.   Členské státy mohou poskytnout podporu podle tohoto článku pouze na prosazování nových forem spolupráce, včetně těch stávajících, pokud je zahajována nová činnost. Spolupráce zahrnuje alespoň dva aktéry a přispívá k dosažení jednoho nebo více specifických cílů stanovených v čl. 6 odst. 1 a 2.

3.   Členské státy mohou podle tohoto článku pokrýt náklady související se všemi aspekty spolupráce.

4.   Členské státy mohou poskytnout podporu podle tohoto článku jako úhrnnou částku pokrývající náklady na spolupráci a náklady na provedené operace, nebo mohou pokrýt pouze náklady na spolupráci a použít fondy z jiných typů intervencí pro rozvoj venkova, nebo z jiných vnitrostátních či unijních nástrojů podpory na pokrytí nákladů provedených operací.

V případech, kdy je podpora vyplacena jako úhrnná částka, členské státy zajistí, aby byla prováděná operace v souladu s relevantními pravidly a požadavky stanovenými v článcích 70 až 76 a 78.

V případě iniciativy LEADER se odchylně od prvního pododstavce tohoto odstavce:

| a) | poskytuje podpora vztahující se na všechny náklady způsobilé pro podporu v rámci přípravných akcí podle čl. 34 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) 2021/1060 a podpora na provádění vybraných strategií podle písmen b) a c) uvedeného odstavce pouze jako úhrnná částka podle tohoto článku; a |
| --- | --- |

a)

poskytuje podpora vztahující se na všechny náklady způsobilé pro podporu v rámci přípravných akcí podle čl. 34 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) 2021/1060 a podpora na provádění vybraných strategií podle písmen b) a c) uvedeného odstavce pouze jako úhrnná částka podle tohoto článku; a

| b) | členské státy zajistí, aby prováděné operace sestávající z investic byly v souladu s relevantními pravidly a požadavky Unie platnými pro typ intervence týkající se investic, jak jsou stanoveny v článku 73 tohoto nařízení. |
| --- | --- |

b)

členské státy zajistí, aby prováděné operace sestávající z investic byly v souladu s relevantními pravidly a požadavky Unie platnými pro typ intervence týkající se investic, jak jsou stanoveny v článku 73 tohoto nařízení.

5.   Členské státy podle tohoto článku nepodporují spolupráci, jež zahrnuje pouze výzkumné orgány.

6.   V případě spolupráce v kontextu předávání zemědělských podniků, zejména z důvodu generační obměny na úrovni zemědělského podniku, mohou členské státy poskytnout podporu pouze zemědělcům, kteří dosáhli důchodového věku, jak je stanoven dotčeným členským státem v souladu s jeho vnitrostátními právními předpisy, nebo zemědělcům, kteří tohoto věku dosáhnou nejpozději na konci takové operace.

7.   Členské státy omezí podporu na maximální délku sedmi let. Tato podmínka se nepoužije na iniciativu LEADER a v řádně odůvodněných případech na společné akce v oblasti životního prostředí a klimatu, jež jsou nezbytné k dosažení specifických cílů stanovených v čl. 6 odst. 1 písm. d), e) a f).

8.   Členské státy omezí podporu pro:

| a) | informační a propagační opatření týkající se režimů jakosti na jednu nebo více sazeb nepřekračujících 70 % způsobilých nákladů; |
| --- | --- |

a)

informační a propagační opatření týkající se režimů jakosti na jednu nebo více sazeb nepřekračujících 70 % způsobilých nákladů;

| b) | zřizování seskupení producentů, organizací producentů nebo mezioborových organizací na 10 % roční hodnoty produkce skupiny nebo organizace uvedené na trh s maximální částkou ve výši 100 000 EUR ročně; tato podpora se postupně snižuje a je omezena na prvních pět let po uznání. |
| --- | --- |

b)

zřizování seskupení producentů, organizací producentů nebo mezioborových organizací na 10 % roční hodnoty produkce skupiny nebo organizace uvedené na trh s maximální částkou ve výši 100 000 EUR ročně; tato podpora se postupně snižuje a je omezena na prvních pět let po uznání.

Článek 78

Výměna znalostí a šíření a informací

1.   Členské státy mohou poskytnout podporu na výměnu znalostí a šíření informací za podmínek stanovených v tomto článku a na základě dalších náležitostí uvedených v jejich strategických plánech SZP s cílem přispět k dosažení jednoho nebo více specifických cílů stanovených v čl. 6 odst. 1 a 2, přičemž se specificky zaměří na ochranu přírody, životního prostředí a klimatu, včetně opatření zaměřených na vzdělávání a zvyšování povědomí v oblasti životního prostředí a na rozvoj podniků na venkově a komunit.

2.   Podpora podle tohoto článku může pokrývat náklady na jakékoli relevantní opatření na prosazování inovací, odborné přípravy a poradenství a jiných forem výměny znalostí a šíření informací, mimo jiné prostřednictvím navrhování a aktualizace plánů a studií za účelem výměny znalostí a šíření informací. Tato opatření přispívají k dosažení jednoho nebo více specifických cílů stanovených v čl. 6 odst. 1 a 2.

3.   Podporu na poradenské služby lze poskytnout pouze poradenským službám, které jsou v souladu s čl. 15 odst. 3.

4.   Členský stát může v případě zřizování poradenských služeb poskytnout podporu ve formě pevně stanovené částky ve výši maximálně 200 000 EUR. Zajistí, aby tato podpora byla časově omezená.

5.   Členské státy zajistí, aby opatření podporovaná v rámci tohoto typu intervencí vycházela z popisu AKIS poskytnutého v jejich strategických plánech SZP v souladu s čl. 114 písm. a) bodu i) a byla s ním v souladu.

Oddíl 2

Prvky platné pro několik typů intervencí

Článek 79

Výběr operací

1.   Po konzultaci s monitorovacím výborem uvedeným v článku 124 (dále jen „monitorovací výbor“) stanoví vnitrostátní řídící orgán, v relevantních případech regionální řídící orgány nebo určené zprostředkující subjekty, kritéria výběru pro tyto typy intervencí: investice, zahájení činnosti mladých zemědělců, nových zemědělců a začínajících podniků na venkově, spolupráce, výměna znalostí a šíření informací. Tato kritéria výběru musí zajistit rovné zacházení s žadateli, lepší využívání finančních zdrojů a zacílení podpory v souladu s účelem intervencí.

Členské státy mohou rozhodnout, že se kritéria výběru nevztahují na investiční intervence s jasným zaměřením na životní prostředí nebo prováděné v souvislosti s činnostmi zaměřenými na činnosti obnovy.

Odchylně od prvního pododstavce může být v řádně odůvodněných případech a po konzultaci s monitorovacím výborem stanovena jiná metoda výběru.

2.   Odpovědností řídících orgánů nebo určených zprostředkujících subjektů podle odstavce 1 nejsou dotčeny úkoly místních akčních skupin uvedených v článku 33 nařízení (EU) 2021/1060.

3.   Odstavec 1 se nepoužije, je-li podpora poskytnuta ve formě finančních nástrojů.

4.   Členské státy se mohou rozhodnout, že kritéria výběru uvedená v odstavci 1nepoužijí na operace, které získaly certifikaci „pečeť excelence“ na základě programu Horizont 2020 zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 (47), programu Horizont Evropa nebo Programu pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE) zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/783 (48), pokud jsou tyto operace v souladu se strategickým plánem SZP.

5.   Celou operaci nebo její část lze provádět mimo dotčený členský stát, a to i mimo Unii, za předpokladu, že operace přispívá k dosažení cílů strategického plánu SZP.

Článek 80

Specifická pravidla pro finanční nástroje

1.   Podpora ve formě finančních nástrojů uvedených v článku 58 nařízení (EU) 2021/1060 může být poskytována v rámci typů intervencí uvedených v článcích 73 až 78 tohoto nařízení.

2.   Pokud je podpora poskytnuta ve formě finančních nástrojů, použijí se definice výrazů „finanční nástroj“, „finanční produkt“, „konečný příjemce“, „holdingový fond“, „zvláštní fond“, „aktivační účinek“, „multiplikační poměr“, „náklady na správu“ a „poplatky za správu“ uvedené v článku 2 nařízení (EU) 2021/1060 a ustanoveních hlavy V kapitoly II oddílu II uvedeného nařízení.

Kromě toho se použijí odstavce 3, 4 a 5 tohoto článku.

3.   V souladu s čl. 58 odst. 2 nařízení (EU) 2021/1060 může být provozní kapitál, včetně samostatného provozního kapitálu, způsobilým výdajem podle článků 73, 74, 76, 77 a 78 tohoto nařízení, pokud přispívá k dosažení alespoň jednoho specifického cíle, který je pro dotčenou intervenci relevantní. Podpora pro financování samostatného provozního kapitálu podle kteréhokoli z uvedených článků může být poskytnuta, aniž by podléhala požadavku, aby konečný příjemce obdržel podporu na jiné výdaje podle téhož článku.

U činností spadajících do oblasti působnosti článku 42 Smlouvy o fungování EU nepřesáhne celková částka podpory pro provozní kapitál poskytnutá konečnému příjemci hrubý grantový ekvivalent ve výši 200 000 EUR během jakéhokoli období tří rozpočtových let.

4.   Odchylně od článků 73, 74, 76, 77 a 78 se míry podpory stanovené v uvedených článcích nepoužijí na financování samostatného provozního kapitálu.

5.   Způsobilé výdaje finančního nástroje představují celkovou vyplacenou částku způsobilých veřejných výdajů bez doplňkového vnitrostátního financování uvedeného v čl. 115 odst. 5 nebo v případě záruk vyčleněnou na smlouvy o zárukách prostřednictvím finančního nástroje během období způsobilosti. Tato částka odpovídá:

| a) | platbám konečným příjemcům v případě půjček, kapitálových a kvazikapitálových investic; |
| --- | --- |

a)

platbám konečným příjemcům v případě půjček, kapitálových a kvazikapitálových investic;

| b) | zdrojům vyčleněným na smlouvy o zárukách bez ohledu na to, zda dosud nejsou splacené nebo zda se již staly splatnými, aby bylo možno uspokojit případně vznesené nároky na úhradu ztrát, které byly vypočteny na základě multiplikačního poměru stanoveného pro příslušné vyplacené nové půjčky či kapitálové investice do konečných příjemců; |
| --- | --- |

b)

zdrojům vyčleněným na smlouvy o zárukách bez ohledu na to, zda dosud nejsou splacené nebo zda se již staly splatnými, aby bylo možno uspokojit případně vznesené nároky na úhradu ztrát, které byly vypočteny na základě multiplikačního poměru stanoveného pro příslušné vyplacené nové půjčky či kapitálové investice do konečných příjemců;

| c) | platbám konečným příjemcům nebo v jejich prospěch, pokud jsou finanční nástroje kombinovány s dalším unijním příspěvkem do jediné operace finančního nástroje v souladu s čl. 58 odst. 5 nařízení (EU) 2021/1060; |
| --- | --- |

c)

platbám konečným příjemcům nebo v jejich prospěch, pokud jsou finanční nástroje kombinovány s dalším unijním příspěvkem do jediné operace finančního nástroje v souladu s čl. 58 odst. 5 nařízení (EU) 2021/1060;

| d) | poplatkům za správu a úhradám nákladů na správu vzniklým orgánům provádějícím finanční nástroj. |
| --- | --- |

d)

poplatkům za správu a úhradám nákladů na správu vzniklým orgánům provádějícím finanční nástroj.

Je-li finanční nástroj prováděn po několik po sobě jdoucích programových období, může být podpora konečným příjemcům nebo v jejich prospěch, včetně nákladů na správu a poplatků za správu, poskytnuta na základě dohod uzavřených během předchozího programového období, pokud tato podpora splňuje pravidla způsobilosti následujícího programového období. V takových případech se způsobilost výdajů předložených ve výkazech o výdajích určí v souladu s pravidly dotčeného programového období.

Pro účely prvního pododstavce písmene b)se v případě, že subjekt, jenž má prospěch ze záruk, nevyplatil konečným příjemcům plánovanou částku nových půjček, kapitálových nebo kvazikapitálových investic v souladu s multiplikačním poměrem, způsobilé výdaje úměrně sníží. Multiplikační poměr lze přehodnotit, je-li to odůvodněno následnými změnami tržních podmínek. Takové přehodnocení nemá zpětnou působnost.

Pro účely prvního pododstavce písmene d) tohoto odstavce závisí poplatky za správu na výkonnosti. Jsou-li subjekty provádějící holdingový fond vybrány prostřednictvím přímého zadání zakázky podle čl. 59 odst. 3 nařízení (EU) 2021/1060, výše nákladů na správu a poplatků za správu zaplacených těmto subjektům, které lze vykázat jako způsobilé výdaje, podléhá finančnímu limitu ve výši až 5 % celkové částky způsobilých veřejných výdajů vyplacených konečným příjemcům formou půjček nebo vyčleněných na smlouvy o zárukách a až 7 % celkové částky způsobilých veřejných výdajů vyplacených konečným příjemcům v podobě kapitálových a kvazikapitálových investic.

Jsou-li subjekty provádějící zvláštní fond vybrány prostřednictvím přímého zadání zakázky podle čl. 59 odst. 3 nařízení (EU) 2021/1060, výše nákladů na správu a poplatků za správu zaplacených těmto subjektům, které lze vykázat jako způsobilé výdaje, podléhá finančnímu limitu ve výši až 7 % celkové částky způsobilých veřejných výdajů vyplacených konečným příjemcům formou půjček nebo vyčleněných na smlouvy o zárukách a až 15 % celkové částky způsobilých veřejných výdajů vyplacených konečným příjemcům v podobě kapitálových nebo kvazikapitálových investic.

Pro účely prvního pododstavce písmene d), v případě, že jsou subjekty provádějící holdingový fond nebo zvláštní fondy vybrány prostřednictvím nabídkového řízení v souladu s použitelným právem, se částka nákladů na správu a poplatků za správu určí v dohodě o financování a odráží výsledek nabídkového řízení.

Pokud jsou poplatky za zprostředkování nebo jakákoli jejich část účtovány konečným příjemcům, nevykazují se jako způsobilé výdaje.

Článek 81

Použití EZFRV prostřednictvím Programu InvestEU

1.   Členské státy mohou v návrhu strategického plánu SZP podle článku 118 nebo v žádosti o změnu strategického plánu SZP podle článku 119 přidělit částku až do výše 3 % původního celkového přídělu z EZFRV pro strategický plán SZP, kterou se má přispět do Programu InvestEU a která má být poskytnuta prostřednictvím záruky EU a poradenského centra InvestEU. Ve strategickém plánu SZP jsou uvedeny důvody používání Programu InvestEU a jeho příspěvek k dosažení jednoho nebo více specifických cílů uvedených v čl. 6 odst. 1 a 2 a zvolených v rámci strategického plánu SZP.

Částka, kterou se má přispět do Programu InvestEU, se použije v souladu s pravidly stanovenými v nařízení (EU) 2021/523.

2.   Členské státy stanoví celkovou výši příspěvků pro každý rok. V případě žádostí o změnu strategického plánu SZP se tyto částky týkají pouze budoucích let.

3.   Částka uvedená v odstavci 1 se po uzavření dohody o příspěvcích uvedené v čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) 2021/523 použije k tvorbě rezerv části záruky EU v rámci složky pro členský stát a pro poradenské centrum InvestEU. Rozpočtové závazky Unie týkající se jednotlivých dohod o příspěvcích může v období od 1. ledna 2023 do 31. prosince 2027 uskutečňovat Komise v ročních splátkách.

4.   Pokud dohoda o příspěvcích podle čl. 10 odst. 2 nařízení (EU) 2021/523 v částce uvedené v odstavci 1 tohoto článku přidělené ve strategickém plánu SZP nebyla uzavřena do čtyř měsíců od přijetí prováděcího rozhodnutí Komise, kterým se schvaluje uvedený strategický plán SZP v souladu s článkem 118 tohoto nařízení, ve strategickém plánu SZP se opětovně přidělí odpovídající částka poté, co je schválena žádost členského státu o změnu, která je předložena v souladu s článkem 119 tohoto nařízení.

Dohoda o příspěvcích pro částku uvedenou v odstavci 1 tohoto článku vyčleněnou v žádosti o změnu strategického plánu SZP, jež je předložena v souladu s článkem 119 tohoto nařízení, se uzavře souběžně s přijetím prováděcího rozhodnutí Komise, jímž se tato změna strategického plánu SZP schvaluje.

5.   Není-li do devíti měsíců od schválení dohody o příspěvcích uzavřena záruční dohoda uvedená v čl. 10 odst. 4 druhém pododstavci nařízení (EU) 2021/523, dohoda o příspěvcích se ukončí nebo prodlouží po vzájemné dohodě.

Pokud je účast členského státu v Programu InvestEU ukončena, dotčené částky vložené do společného rezervního fondu na tvorbu rezerv se vrátí zpět jako vnitřní účelově vázané příjmy podle čl. 21 odst. 5 finančního nařízení a členský stát podá žádost o změnu svého strategického plánu SZP za účelem využití vrácených částek a částek přidělených na budoucí kalendářní roky podle odstavce 2 tohoto článku.

Ukončení dohody o příspěvcích nebo její změna se uzavírají současně s přijetím prováděcího rozhodnutí Komise, kterým se schvaluje příslušná změna strategického plánu SZP, a to nejpozději do 31. prosince 2026.

6.   Není-li, v souladu s čl. 10 odst. 4 třetím pododstavcem nařízení (EU) 2021/523, záruční dohoda řádně provedena ve lhůtě schválené v dohodě o příspěvcích, nikoli však delší než čtyři roky od jejího podpisu, dohoda o příspěvcích se pozmění. Členský stát může požadovat, aby se k částkám, kterými se přispělo na záruku EU podle odstavce 1 tohoto článku a které jsou vázány v záruční dohodě, ale nepokrývají příslušné půjčky, kapitálové investice ani jiné rizikové nástroje, přistupovalo v souladu s odstavcem 5 tohoto článku.

7.   Zdroje vytvořené z částek nebo připsatelné částkám, kterými se přispělo na záruku EU, se zpřístupní členskému státu v souladu s čl. 10 odst. 5 písm. a) nařízení (EU) 2021/523 a použijí se na podporu v rámci stejného cíle nebo stejných cílů podle odstavce 1 tohoto článku ve formě finančních nástrojů nebo rozpočtových záruk.

8.   Lhůta pro automatické zrušení závazku stanovená v článku 34 nařízení (EU) 2021/2116 pro částky, které se mají opětovně použít v rámci strategického plánu SZP v souladu s odstavci 4, 5 a 6 tohoto článku, začíná běžet v roce, ve kterém se přijmou odpovídající rozpočtové závazky.

Článek 82

Přiměřenost a přesnost výpočtu plateb

V případech, kdy se platby poskytují na základě dodatečných nákladů a ušlých příjmů v souladu s články 70, 71 a 72, členské státy zajistí, aby byly příslušné výpočty přiměřené a přesné a byly stanoveny předem na základě spravedlivé, nestranné a ověřitelné metody výpočtu. Uvedené výpočty nebo potvrzení jejich přiměřenosti a přesnosti provedou za tímto účelem subjekty, které jsou funkčně nezávislé na orgánech odpovědných za provádění strategického plánu SZP a které mají potřebné odborné znalosti.

Článek 83

Formy grantů

1.   Aniž jsou dotčeny články 70, 71, 72 a 75, granty udělené na základě této kapitoly mohou mít kteroukoliv z těchto forem:

| a) | úhrada způsobilých nákladů, které příjemci skutečně vznikly; |
| --- | --- |

a)

úhrada způsobilých nákladů, které příjemci skutečně vznikly;

| b) | jednotkové náklady; |
| --- | --- |

b)

jednotkové náklady;

| c) | jednorázové částky; |
| --- | --- |

c)

jednorázové částky;

| d) | paušální financování. |
| --- | --- |

d)

paušální financování.

2.   Částky forem grantů uvedených v odst. 1 písm. b), c) a d) se stanoví jedním z těchto způsobů:

| a) | spravedlivou, nestrannou a ověřitelnou metodou výpočtu založenou na:






  i) | statistických údajích, jiných objektivních informacích nebo odborném posudku; |
| --- | --- | --- |

a)

spravedlivou, nestrannou a ověřitelnou metodou výpočtu založenou na:

i)

statistických údajích, jiných objektivních informacích nebo odborném posudku;

| ii) | ověřených údajích jednotlivých příjemců z minulých let; nebo |
| --- | --- |

ii)

ověřených údajích jednotlivých příjemců z minulých let; nebo

| iii) | použití obvyklých postupů účtování nákladů jednotlivých příjemců; |
| --- | --- |

iii)

použití obvyklých postupů účtování nákladů jednotlivých příjemců;

| b) | prostřednictvím návrhů rozpočtů sestavených případ od případu a předem schválených subjektem, který operaci vybral; |
| --- | --- |

b)

prostřednictvím návrhů rozpočtů sestavených případ od případu a předem schválených subjektem, který operaci vybral;

| c) | v souladu s pravidly pro uplatňování odpovídajících jednotkových nákladů, jednorázových částek a paušálních sazeb používaných v rámci politik Unie pro obdobný druh operace; |
| --- | --- |

c)

v souladu s pravidly pro uplatňování odpovídajících jednotkových nákladů, jednorázových částek a paušálních sazeb používaných v rámci politik Unie pro obdobný druh operace;

| d) | v souladu s pravidly pro uplatňování odpovídajících jednotkových nákladů, jednorázových částek a paušálních sazeb používaných v rámci režimů pro granty financované výhradně dotčeným členským státem na obdobný druh operace. |
| --- | --- |

d)

v souladu s pravidly pro uplatňování odpovídajících jednotkových nákladů, jednorázových částek a paušálních sazeb používaných v rámci režimů pro granty financované výhradně dotčeným členským státem na obdobný druh operace.

3.   Členské státy mohou příjemcům poskytnout podmíněné granty, které jsou plně nebo částečně vratné, jak je stanoveno v dokumentu obsahujícím podmínky pro poskytnutí podpory, a v souladu s těmito podmínkami:

| a) | vracení zdrojů provádí příjemce v souladu s podmínkami, na nichž se řídící orgán a příjemce dohodnou; |
| --- | --- |

a)

vracení zdrojů provádí příjemce v souladu s podmínkami, na nichž se řídící orgán a příjemce dohodnou;

| b) | členské státy zdroje vrácené příjemcem opětovně využijí ke stejnému specifickému cíli strategického plánu SZP do 31. prosince 2029, a to ve formě podmíněných grantů, ve formě finančního nástroje nebo v jiné formě podpory; vrácené částky a informace o jejich opětovném použití se zahrnou do poslední výroční zprávy o výkonnosti; |
| --- | --- |

b)

členské státy zdroje vrácené příjemcem opětovně využijí ke stejnému specifickému cíli strategického plánu SZP do 31. prosince 2029, a to ve formě podmíněných grantů, ve formě finančního nástroje nebo v jiné formě podpory; vrácené částky a informace o jejich opětovném použití se zahrnou do poslední výroční zprávy o výkonnosti;

| c) | členské státy přijmou nezbytná opatření k zajištění toho, aby byly dané zdroje vedeny na oddělených účtech nebo pod vhodnými účetními kódy; |
| --- | --- |

c)

členské státy přijmou nezbytná opatření k zajištění toho, aby byly dané zdroje vedeny na oddělených účtech nebo pod vhodnými účetními kódy;

| d) | zdroje Unie, které jsou příjemci kdykoli vráceny, ale nejsou do 31. prosince 2029 opětovně využity, se vrátí do rozpočtu Unie v souladu s článkem 34 nařízení (EU) 2021/2116. |
| --- | --- |

d)

zdroje Unie, které jsou příjemci kdykoli vráceny, ale nejsou do 31. prosince 2029 opětovně využity, se vrátí do rozpočtu Unie v souladu s článkem 34 nařízení (EU) 2021/2116.

Článek 84

Přenesené pravomoci pro dodatečné požadavky na typy intervencí pro rozvoj venkova

Komisi je svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 152 akty v přenesené pravomoci, kterými se toto nařízení doplňuje o dodatečné požadavky k požadavkům stanoveným v této kapitole, jež se týkají podmínek poskytování podpory :

| a) | na závazky hospodaření podle článku 70 týkající se genetických zdrojů a dobrých životních podmínek zvířat; |
| --- | --- |

a)

na závazky hospodaření podle článku 70 týkající se genetických zdrojů a dobrých životních podmínek zvířat;

| b) | na režimy jakosti podle článku 77, pokud jde o specifičnost konečného produktu, přístup k systému, ověření závazných specifikací produktu, transparentnost systému a sledovatelnost produktů, jakož i uznání dobrovolných systémů certifikace členskými státy. |
| --- | --- |

b)

na režimy jakosti podle článku 77, pokud jde o specifičnost konečného produktu, přístup k systému, ověření závazných specifikací produktu, transparentnost systému a sledovatelnost produktů, jakož i uznání dobrovolných systémů certifikace členskými státy.

HLAVA IV

FINANČNÍ USTANOVENÍ

Článek 85

Výdaje z EZZF a EZFRV

1.   Z EZZF jsou financovány typy intervencí týkající se:

| a) | přímých plateb podle článku 16; |
| --- | --- |

a)

přímých plateb podle článku 16;

| b) | intervencí v určitých odvětvích podle hlavy III kapitoly III. |
| --- | --- |

b)

intervencí v určitých odvětvích podle hlavy III kapitoly III.

2.   Z EZFRV jsou financovány typy intervencí uvedené v hlavě III kapitole IV a technická pomoc z podnětu členských států uvedená v článku 94.

Článek 86

Způsobilost výdajů

1.   Výdaje jsou způsobilé:

| a) | pro příspěvek z EZZF počínaje 1. lednem roku následujícího po roce, v němž Komise schválila strategický plán SZP; |
| --- | --- |

a)

pro příspěvek z EZZF počínaje 1. lednem roku následujícího po roce, v němž Komise schválila strategický plán SZP;

| b) | pro příspěvek z EZFRV ode dne předložení strategického plánu SZP, avšak nejdříve dne 1. ledna 2023. |
| --- | --- |

b)

pro příspěvek z EZFRV ode dne předložení strategického plánu SZP, avšak nejdříve dne 1. ledna 2023.

2.   Výdaje, které se stanou způsobilými v důsledku změny strategického plánu SZP, jsou způsobilé pro příspěvek z EZZF po schválení této změny Komisí a ode dne nabytí účinnosti změny stanovené dotčeným členským státem v souladu s čl. 119 odst. 8.

3.   Výdaje, které se stanou způsobilými v důsledku změny strategického plánu SZP, jsou způsobilé pro příspěvek z EZFRV ode dne předložení žádosti o změnu Komisi nebo ode dne oznámení změny podle čl. 119 odst. 9.

Odchylně od prvního pododstavce tohoto odstavce a od odst. 4 druhého pododstavce může strategický plán SZP stanovit, že v případě mimořádných opatření v důsledku přírodních katastrof, katastrofických událostí nebo nepříznivých klimatických jevů či podstatné a náhlé změny socioekonomických podmínek členského státu nebo regionu jsou výdaje financované z EZFRV spojené se změnami daného strategického plánu SZP způsobilé ode dne, kdy k této události došlo.

4.   Výdaje jsou způsobilé pro příspěvek z EZFRV, pokud příjemci vznikly a byly uhrazeny do 31. prosince 2029. Kromě toho jsou výdaje způsobilé pro příspěvek z EZFRV pouze tehdy, pokud byla příslušná podpora platební agenturou skutečně vyplacena do 31. prosince 2029.

Členské státy stanoví počáteční datum pro způsobilost nákladů vzniklých příjemci. Počáteční datum není dříve než 1. ledna 2023.

Operace nejsou způsobilé k udělení podpory, pokud byly fyzicky dokončeny nebo plně realizovány předtím, než byla žádost o podporu předložena řídícímu orgánu, a to bez ohledu na to, zda byly provedeny všechny související platby.

Pro podporu mohou být nicméně způsobilé operace, které se týkají rané péče o sazenice a péče o mladé vysazené stromky v souladu se zásadami udržitelného obhospodařování lesů a související s dosahováním jednoho nebo více specifických cílů stanovených v čl. 6 odst. 1 písm. d), e) a f), jak jsou vymezeny členským státem, přestože byly tyto operace fyzicky dokončeny před předložením žádosti o podporu řídícímu orgánu.

5.   Příspěvky v podobě věcného plnění a náklady na odpisy mohou být způsobilé pro podporu z EZFRV za podmínek, které stanoví členské státy.

Článek 87

Finanční příděly na typy intervencí formou přímých plateb

1.   Aniž je dotčen článek 17 nařízení (EU) 2021/2116, celková částka na typy intervencí formou přímých plateb, kterou lze v členském státě na příslušný kalendářní rok přidělit podle hlavy III kapitoly II tohoto nařízení, nepřekročí finanční příděl daného členského státu podle přílohy V.

Aniž je dotčen článek 17 nařízení (EU) 2021/2116, maximální částka, kterou lze v členském státě na příslušný kalendářní rok přidělit podle hlavy III kapitoly II oddílu 3 pododdílu 2 tohoto nařízení a před uplatněním článku 17 tohoto nařízení, nepřekročí finanční příděl daného členského státu podle přílohy VIII.

Pro účely článků 96, 97 a 98stanoví příloha IX finanční příděl členského státu stanovený v příloze V po odečtení částek stanovených v příloze VIII a před jakýmikoli převody podle článku 17.

2.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 152 akty v přenesené pravomoci, kterými se mění příděly členských států stanovené v přílohách V a IX tak, aby zohledňovaly změny související s celkovou maximální částkou přímých plateb, které lze přidělit, a to včetně převodů uvedených v článcích 17 a 103, převodů finančních přídělů uvedených v čl. 88 odst. 5 a veškerých odpočtů potřebných k financování typů intervencí v jiných odvětvích uvedených v čl. 88 odst. 6.

Nicméně při úpravě přílohy IX se nezohlední žádné převody podle článku 17.

3.   Částka orientačních finančních přídělů na intervenci podle článku 101 na typy intervencí formou přímých plateb podle článku 16, která bude v členském státě na příslušný kalendářní rok přidělena, může překročit příděl daného členského státu stanovený v příloze V o částku odhadovaného snížení plateb v rámci strategického plánu SZP v souladu s čl. 112 odst. 3 písm. a) druhým pododstavcem.

Článek 88

Finanční příděly na určité typy intervencí v určitých odvětvích

1.   Finanční podpora Unie pro typy intervencí v odvětví vína je členským státům přidělována v souladu s přílohou VII.

2.   Finanční podpora Unie pro typy intervencí v odvětví včelařství je členským státům přidělována v souladu s přílohou X.

3.   Finanční podpora Unie pro typy intervencí v odvětví chmele přidělovaná Německu činí 2 188 000 EUR za rozpočtový rok.

4.   Finanční podpora Unie pro typy intervencí v odvětví olivového oleje a stolních oliv je na rozpočtový rok přidělována takto:

| a) | 10 666 000 EUR Řecku; |
| --- | --- |

a)

10 666 000 EUR Řecku;

| b) | 554 000 EUR Francii; a |
| --- | --- |

b)

554 000 EUR Francii; a

| c) | 34 590 000 EUR Itálii. |
| --- | --- |

c)

34 590 000 EUR Itálii.

5.   Dotčené členské státy se mohou ve svých strategických plánech SZP rozhodnout převést celkové finanční příděly podle odstavců 3 a 4 na své příděly určené pro přímé platby. Toto rozhodnutí nelze přehodnotit.

Finanční příděly členských států převedené na příděly určené pro přímé platby nejsou nadále k dispozici pro typy intervencí uvedené v odstavcích 3 a 4.

6.   Členské státy se ve svých strategických plánech SZP mohou rozhodnout, že až 3 % svých přídělů na přímé platby stanovených v příloze V, v relevantních případech po odečtení přídělů pro bavlnu stanovených v příloze VIII, použijí pro typy intervencí v jiných odvětvích uvedených v hlavě III kapitole III oddíle 7.

Členské státy mohou rozhodnout, že procentní podíl uvedený v prvním pododstavci zvýší až na 5 %. V takovém případě se částka odpovídající tomuto zvýšení odečte od maximální hodnoty stanovené v čl. 96 odst. 1, 2 nebo 5 a není nadále k dispozici pro příděl na intervenci v oblasti podpory vázané na produkci uvedené v hlavě III kapitole II oddíle 3 pododdíle 1.

Částka odpovídající procentnímu podílu přídělů členských států určených pro přímé platby uvedená v prvním a druhém pododstavci tohoto odstavce a použitá pro typy intervencí v jiných odvětvích na konkrétní rozpočtový rok se považuje za příděly členských států na rozpočtový rok pro typy intervencí v jiných odvětvích.

7.   Členské státy mohou v roce 2025 v rámci žádosti o změnu svého strategického plánu SZP učiněné v souladu s článkem 119 přehodnotit svá rozhodnutí uvedená v odstavci 6.

8.   Částky stanovené ve schváleném strategickém plánu SZP na základě uplatnění odstavců 6 a 7 jsou pro dotčený členský stát závazné.

Článek 89

Finanční příděly na typy intervencí pro rozvoj venkova

1.   Celková částka podpory Unie pro typy intervencí pro rozvoj venkova podle tohoto nařízení na období od 1. ledna 2023 do 31. prosince 2027 v souladu s víceletým finančním rámcem na období 2021 až 2027 stanoveným v nařízení (EU, Euratom) 2020/2093 činí 60 544 439 600 EUR v běžných cenách.

2.   Z prostředků uvedených v odstavci 1 je 0,25 % určeno na financování činností technické pomoci z podnětu Komise, jak je uvedeno v článku 7 nařízení (EU) 2021/2116, včetně evropské sítě pro SZP uvedené v čl. 126 odst. 2 tohoto nařízení a EIP podle článku 127 tohoto nařízení. Tyto činnosti se mohou týkat předchozích programových období a následných období strategického plánu SZP.

3.   Roční rozpis částek uvedených v odstavci 1 po odečtení částky uvedené v odstavci 2 podle jednotlivých členských států je uveden v příloze XI.

4.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 152 akty v přenesené pravomoci, kterými se mění příloha XI za účelem přezkumu ročního rozpisu podle jednotlivých členských států tak, aby zohledňoval relevantní změny, včetně převodů uvedených v článcích 17 a 103, aby byly provedeny technické úpravy, aniž by se změnily celkové příděly, nebo aby byly zohledněny jakékoli další změny vyplývající z legislativního aktu po přijetí tohoto nařízení.

Článek 90

Příspěvek z EZFRV

Prováděcí rozhodnutí Komise, kterým se schvaluje strategický plán SZP podle čl. 118 odst. 6, stanoví maximální příspěvek z EZFRV na daný plán. Příspěvek z EZFRV se vypočítá na základě výše způsobilých veřejných výdajů bez doplňkového vnitrostátního financování podle čl. 115 odst. 5.

Článek 91

Sazby příspěvku z EZFRV

1.   Strategický plán SZP stanoví na regionální nebo celostátní úrovni jedinou sazbu příspěvku z EZFRV platnou pro všechny intervence.

2.   Odchylně od odstavce 1 činí maximální sazba příspěvku z EZFRV:

| a) | 85 % způsobilých veřejných výdajů v méně rozvinutých regionech; |
| --- | --- |

a)

85 % způsobilých veřejných výdajů v méně rozvinutých regionech;

| b) | 80 % způsobilých veřejných výdajů v nejvzdálenějších regionech a na menších ostrovech v Egejském moři; |
| --- | --- |

b)

80 % způsobilých veřejných výdajů v nejvzdálenějších regionech a na menších ostrovech v Egejském moři;

| c) | 60 % způsobilých veřejných výdajů v přechodových regionech ve smyslu čl. 108 odst. 2 prvního pododstavce písm. b) nařízení (EU) 2021/1060; |
| --- | --- |

c)

60 % způsobilých veřejných výdajů v přechodových regionech ve smyslu čl. 108 odst. 2 prvního pododstavce písm. b) nařízení (EU) 2021/1060;

| d) | 43 % způsobilých veřejných výdajů v ostatních regionech. |
| --- | --- |

d)

43 % způsobilých veřejných výdajů v ostatních regionech.

3.   Odchylně od odstavců 1 a 2 činí maximální sazba příspěvku z EZFRV, pokud je sazba stanovená ve strategickém plánu SZP v souladu s odstavcem 2 nižší:

| a) | 65 % způsobilých veřejných výdajů na platby na přírodní omezení nebo jiná omezení specifická pro určité oblasti podle článku 71; |
| --- | --- |

a)

65 % způsobilých veřejných výdajů na platby na přírodní omezení nebo jiná omezení specifická pro určité oblasti podle článku 71;

| b) | 80 % způsobilých veřejných výdajů na platby podle článku 70, na platby podle článku 72, na podporu pro neproduktivní investice podle článku 73, na podporu projektů operačních skupin EIP podle čl. 77 odst. 1 písm. a) a pro iniciativu LEADER podle čl. 77 odst. 1 písm. b; |
| --- | --- |

b)

80 % způsobilých veřejných výdajů na platby podle článku 70, na platby podle článku 72, na podporu pro neproduktivní investice podle článku 73, na podporu projektů operačních skupin EIP podle čl. 77 odst. 1 písm. a) a pro iniciativu LEADER podle čl. 77 odst. 1 písm. b;

| c) | 100 % způsobilých veřejných výdajů v případě operací financovaných z finančních prostředků převedených do EZFRV v souladu s články 17 a 103. |
| --- | --- |

c)

100 % způsobilých veřejných výdajů v případě operací financovaných z finančních prostředků převedených do EZFRV v souladu s články 17 a 103.

4.   Minimální sazba příspěvku z EZFRV činí 20 % způsobilých veřejných výdajů.

5.   Způsobilé veřejné výdaje uvedené v odstavcích 2, 3 a 4 nezahrnují doplňkové vnitrostátní financování uvedené v čl. 115 odst. 5.

Článek 92

Minimální finanční příděly iniciativy LEADER

1.   Nejméně 5 % z celkového příspěvku z EZFRV na strategický plán SZP podle přílohy XI je vyhrazeno pro iniciativu LEADER.

2.   Celkové výdaje v rámci EZFRV na rozvoj venkova, jiné než výdaje na iniciativu LEADER, jak jsou stanoveny ve finančním plánu v souladu s čl. 112 odst. 2 písm. a), nepřekročí po celé období strategického plánu SZP 95 % celkového příspěvku z EZFRV na strategický plán SZP podle přílohy XI. Tento finanční strop představuje po schválení Komisí v souladu s článkem 118 nebo 119 finanční strop stanovený právem Unie.

Článek 93

Minimální finanční příděly na intervence zaměřené na plnění specifických cílů v oblasti životního prostředí a klimatu

1.   Nejméně 35 % z celkového příspěvku z EZFRV na strategický plán SZP podle přílohy XI je vyhrazeno na intervence zaměřené na plnění specifických cílů stanovených v čl. 6 odst. 1 písm. d), e) a f) a, pokud jde o dobré životní podmínky zvířat, v čl. 6 odst. 1 písm. i).

2.   Pro účely stanovení příspěvku k procentnímu podílu uvedenému v odstavci 1 zahrnou členské státy výdaje na tyto intervence:

| a) | 100 % výdajů na závazky hospodaření podle článku 70; |
| --- | --- |

a)

100 % výdajů na závazky hospodaření podle článku 70;

| b) | 50 % výdajů na přírodní omezení nebo jiná omezení specifická pro určité oblasti podle článku 71; |
| --- | --- |

b)

50 % výdajů na přírodní omezení nebo jiná omezení specifická pro určité oblasti podle článku 71;

| c) | 100 % výdajů na znevýhodnění specifická pro konkrétní oblasti podle článku 72; |
| --- | --- |

c)

100 % výdajů na znevýhodnění specifická pro konkrétní oblasti podle článku 72;

| d) | 100 % výdajů na investice podle článků 73 a 74 související s jedním nebo více specifickými cíli stanovenými v čl. 6 odst. 1 písm. d), e) a f) a, pokud jde o dobré životní podmínky zvířat, v čl. 6 odst. 1 písm. i). |
| --- | --- |

d)

100 % výdajů na investice podle článků 73 a 74 související s jedním nebo více specifickými cíli stanovenými v čl. 6 odst. 1 písm. d), e) a f) a, pokud jde o dobré životní podmínky zvířat, v čl. 6 odst. 1 písm. i).

3.   Celkové výdaje v rámci EZFRV na rozvoj venkova, jiné než výdaje na intervence uvedené v odstavci 2 tohoto článku, jak jsou stanoveny ve finančním plánu v souladu s čl. 112 odst. 2 písm. a), nepřekročí po celé období strategického plánu SZP 65 % celkového příspěvku z EZFRV na strategický plán SZP podle přílohy XI. Tento finanční strop představuje po schválení Komisí v souladu s článkem 118 nebo 119 finanční strop stanovený právem Unie.

4.   Tento článek se nepoužije na výdaje pro nejvzdálenější regiony.

Článek 94

Maximální finanční příděly na technickou pomoc

1.   Maximálně 4 % z celkového příspěvku z EZFRV na strategický plán SZP podle přílohy XI lze použít k financování opatření technické pomoci z podnětu členských států podle článku 125.

Příspěvek z EZFRV lze zvýšit na 6 % v případě strategických plánů SZP, u nichž celková částka podpory Unie na rozvoj venkova činí až 1,1 miliardy EUR.

2.   Technická pomoc se proplácí formou paušálního financování v souladu s čl. 125 odst. 1 písm. e) finančního nařízení v rámci průběžných plateb podle článku 32 nařízení (EU) 2021/2116. Uvedená paušální sazba představuje procentní podíl stanovený ve strategickém plánu SZP pro technickou pomoc z celkových vykázaných výdajů.

Článek 95

Minimální finanční příděly na podporu mladých zemědělců

1.   Pro každý členský stát je minimální částka stanovená v příloze XII vyhrazena na příspěvek na dosažení specifického cíle, který je stanoven v čl. 6 odst. 1 písm. g). Na základě analýzy situace z hlediska silných a slabých stránek, příležitostí a hrozeb (dále jen „analýza SWOT“) a identifikace potřeb, které je třeba řešit, se tato částka použije buď na jeden, nebo oba tyto typy intervencí:

| a) | doplňková podpora příjmu pro mladé zemědělce podle článku 30; |
| --- | --- |

a)

doplňková podpora příjmu pro mladé zemědělce podle článku 30;

| b) | zahájení činnosti mladých zemědělců podle čl. 75 odst. 2 písm. a). |
| --- | --- |

b)

zahájení činnosti mladých zemědělců podle čl. 75 odst. 2 písm. a).

2.   Kromě typů intervencí uvedených v odstavci 1 tohoto článku mohou členské státy použít minimální částku uvedenou v daném odstavci na investiční intervence pro mladé zemědělce uvedené v článku 73 za podmínky, že se použije vyšší míra podpory v souladu s čl. 73 odst. 4 druhým pododstavcem písm. a) bodem ii). Je-li tato možnost využita, započte se do minimální částky, která má být vyhrazena, maximálně 50 % výdajů na investice uvedené v první větě.

3.   Celkové výdaje na jiné typy intervencí formou přímých plateb, než je doplňková podpora příjmu pro mladé zemědělce podle článku 30, nepřekročí za každý kalendářní rok finanční příděl na přímé platby na příslušný kalendářní rok stanovený v příloze V, snížený o část uvedenou v příloze XII vyhrazenou v rámci doplňkové podpory příjmu pro mladé zemědělce na příslušný kalendářní rok, jak je tento příděl stanoven členskými státy v jejich finančním plánu v souladu s čl. 112 odst. 2 písm. a) a schválen Komisí v souladu s článkem 118 nebo článkem 119. Tento finanční strop představuje finanční strop stanovený právem Unie.

4.   Celkové výdaje v rámci EZFRV na rozvoj venkova, jiné než výdaje na zahájení činnosti mladých zemědělců podle čl. 75 odst. 2 písm. a), nepřekročí po celé období strategického plánu SZP celkový příspěvek z EZFRV na strategický plán SZP stanovený v příloze XI, snížený o část uvedenou v příloze XII vyhrazenou pro zahájení činnosti mladých zemědělců podle čl. 75 odst. 2 písm. a) na celé období strategického plánu SZP, jak je tento příspěvek stanoven členskými státy v jejich finančním plánu v souladu s čl. 112 odst. 2 písm. a) a schválen Komisí v souladu s článkem 118 nebo 119. Tento finanční strop představuje finanční strop stanovený právem Unie.

5.   Pokud se členský stát rozhodne využít možnosti stanovené v odstavci 2 tohoto článku, podíl výdajů na investiční intervence pro mladé zemědělce s vyšší mírou podpory v souladu s čl. 73 odst. 4 druhým pododstavcem písm. a) bodem ii), nepřesahující 50 %, jak jsou stanoveny členskými státy v jejich finančním plánu v souladu s čl. 112 odst. 2 písm. a) a schváleny Komisí v souladu s článkem 118 nebo článkem 119, se započítá za účelem stanovení finančního stropu uvedeného v odstavci 4 tohoto článku.

Článek 96

Maximální finanční příděly na podporu příjmu vázanou na produkci

1.   Orientační finanční příděly na intervence v oblasti podpory příjmu vázané na produkci uvedené v hlavě III kapitole II oddíle 3 pododdíle 1 jsou omezeny na maximálně 13 % z částek stanovených v příloze IX.

2.   Odchylně od odstavce 1 se členské státy, které v souladu s čl. 53 odst. 4 nařízení (EU) č. 1307/2013 použily pro účely dobrovolné podpory vázané na produkci více než 13 % svého ročního vnitrostátního stropu stanoveného v příloze II uvedeného nařízení, mohou rozhodnout, že pro účely podpory příjmu vázané na produkci použijí více než 13 % částky stanovené v příloze IX tohoto nařízení. Výsledný procentní podíl nepřekročí procentní podíl, který pro dobrovolnou podporu vázanou na produkci pro rok podání žádosti 2018 schválila Komise.

3.   Procentní podíl uvedený v odstavci 1 lze zvýšit maximálně o 2 procentní body za předpokladu, že částka odpovídající procentnímu podílu přesahujícímu 13 % je přidělena na podporu bílkovinných plodin podle hlavy III kapitoly II oddílu 3 pododdílu 1.

4.   Částku uvedenou ve schváleném strategickém plánu SZP na základě uplatnění odstavců 1, 2 a 3 nelze překročit.

5.   Odchylně od odstavců 1 a 2 mohou členské státy rozhodnout, že použijí až 3 miliony EUR ročně na financování podpory příjmu vázané na produkci.

6.   Aniž je dotčen článek 17 nařízení (EU) 2021/2116, maximální částka, kterou lze v členském státě na příslušný kalendářní rok před uplatněním článku 17 tohoto nařízení přidělit podle hlavy III kapitoly II oddílu 3 pododdílu 1 tohoto nařízení, nesmí překročit částky stanovené ve strategickém plánu SZP v souladu s tímto článkem.

Článek 97

Minimální finanční příděly na ekoschémata

1.   Nejméně 25 % přídělů stanovených v příloze IX je vyhrazeno pro každý kalendářní rok v období od roku 2023 do roku 2027 na ekoschémata podle hlavy III kapitoly II oddílu 2 pododdílu 4.

2.   Jestliže částka celkového příspěvku z EZFRV vyhrazená členským státem na intervence v souladu s články 70, 72, 73 a 74, pokud tyto intervence řeší specifické cíle stanovené v čl. 6 odst. 1 písm. d), e) a f) a, pokud jde o dobré životní podmínky zvířat, v čl. 6 odst. 1 písm. i), přesáhne 30 % celkového příspěvku z EZFRV stanoveného v příloze XI na období strategického plánu SZP, mohou členské státy snížit součet částek, které mají být vyhrazeny podle odstavce 1 tohoto článku. Celkové snížení není vyšší než částka, o kterou je překročen procentní podíl uvedený v první větě.

3.   Snížení uvedené v odstavci 2 nesmí vést ke snížení roční částky, která má být vyhrazena na ekoschémata na období strategického plánu SZP podle odstavce 1, o více než 50 %.

4.   Odchylně od odstavce 3 mohou členské státy roční částku, která má být vyhrazena podle odstavce 1, snížit až o 75 %, pokud celková částka plánovaná na intervence podle článku 70 během období strategického plánu SZP představuje více než 150 % součtu částek, které mají být vyhrazeny podle odstavce 1 tohoto článku před uplatněním odstavce 2.

5.   Členské státy mohou v kalendářních letech 2023 a 2024 v souladu s čl. 101 odst. 3 použít částky vyhrazené v souladu s tímto článkem na ekoschémata k tomu, aby v daném roce financovaly jiné intervence podle hlavy III kapitoly II oddílu 2, a to za předpokladu, že byly vyčerpány všechny možnosti využití finančních prostředků na ekoschémata,

| a) | až do limitu, který odpovídá 5 % částek stanovených pro dotčený kalendářní rok v příloze IX; |
| --- | --- |

a)

až do limitu, který odpovídá 5 % částek stanovených pro dotčený kalendářní rok v příloze IX;

| b) | nad limitu, který odpovídá 5 % částek stanovených pro dotčený kalendářní rok v příloze IX, pokud jsou splněny podmínky odstavce 6. |
| --- | --- |

b)

nad limitu, který odpovídá 5 % částek stanovených pro dotčený kalendářní rok v příloze IX, pokud jsou splněny podmínky odstavce 6.

6.   Při uplatňování odst. 5 písm. b) členské státy pozmění své strategické plány SZP v souladu s článkem 119 s cílem:

| a) | zvýšit částky vyhrazené v souladu s tímto článkem na ekoschémata na zbývající roky daného období strategického plánu SZP o částku, která je alespoň rovna částce použité k financování jiných intervencí podle hlavy III kapitoly II oddílu 2 v souladu s odst. 5 písm. b) tohoto článku; nebo |
| --- | --- |

a)

zvýšit částky vyhrazené v souladu s tímto článkem na ekoschémata na zbývající roky daného období strategického plánu SZP o částku, která je alespoň rovna částce použité k financování jiných intervencí podle hlavy III kapitoly II oddílu 2 v souladu s odst. 5 písm. b) tohoto článku; nebo

| b) | zvýšit částky vyhrazené pro intervence podle článků 70, 72, 73 a 74, pokud tyto intervence řeší specifické cíle stanovené v čl. 6 odst. 1 písm. d), e) a f) a, pokud jde o dobré životní podmínky zvířat, v čl. 6 odst. 1 písm. i), o částku, která je alespoň rovna částce použité k financování jiných intervencí podle hlavy III kapitoly II oddílu 2 v souladu s odst. 5 písm. b) tohoto článku. Dodatečné částky vyhrazené pro intervence podle článků 70, 72, 73 a 74 v souladu s tímto odstavcem se nezohlední, pokud členský stát využije možnosti uvedené v odst. 2 tohoto článku. |
| --- | --- |

b)

zvýšit částky vyhrazené pro intervence podle článků 70, 72, 73 a 74, pokud tyto intervence řeší specifické cíle stanovené v čl. 6 odst. 1 písm. d), e) a f) a, pokud jde o dobré životní podmínky zvířat, v čl. 6 odst. 1 písm. i), o částku, která je alespoň rovna částce použité k financování jiných intervencí podle hlavy III kapitoly II oddílu 2 v souladu s odst. 5 písm. b) tohoto článku. Dodatečné částky vyhrazené pro intervence podle článků 70, 72, 73 a 74 v souladu s tímto odstavcem se nezohlední, pokud členský stát využije možnosti uvedené v odst. 2 tohoto článku.

7.   Pokud členský stát při uplatňování odst. 5 písm. a) použije pro celkové období 2023 až 2024 částku přesahující 2,5 % součtu přídělů stanovených v příloze IX pro roky 2023 a 2024 k financování jiných intervencí, než jsou intervence podle hlavy III kapitoly II oddílu 2, vyrovná členský stát částky přesahující 2,5 % součtu přídělů stanovených v příloze IX na roky 2023 a 2024 a použité k financování jiných intervencí podle hlavy III kapitoly II oddílu 2 v těchto letech změnou strategického plánu SZP v souladu s článkem 119 s cílem:

| a) | zvýšit částky vyhrazené v souladu s tímto článkem na ekoschémata na zbývající roky daného období strategického plánu SZP o částku, která je alespoň rovna částkám přesahujícím 2,5 % součtu přídělů stanovených v příloze IX na roky 2023 a 2024; nebo |
| --- | --- |

a)

zvýšit částky vyhrazené v souladu s tímto článkem na ekoschémata na zbývající roky daného období strategického plánu SZP o částku, která je alespoň rovna částkám přesahujícím 2,5 % součtu přídělů stanovených v příloze IX na roky 2023 a 2024; nebo

| b) | zvýšit částky vyhrazené pro intervence podle článků 70, 72, 73 a 74, pokud tyto intervence řeší specifické cíle stanovené v čl. 6 odst. 1 písm. d), e) a f) a, pokud jde o dobré životní podmínky zvířat, v čl. 6 odst. 1 písm. i), o částku, která je alespoň rovna částce přesahující 2,5 % součtu přídělů stanovených v příloze IX na roky 2023 a 2024. Dodatečné částky vyhrazené pro intervence podle článků 70, 72, 73 a 74 v souladu s tímto odstavcem se nezohlední, pokud členský stát využije možnosti uvedené v odstavci 2 tohoto článku. |
| --- | --- |

b)

zvýšit částky vyhrazené pro intervence podle článků 70, 72, 73 a 74, pokud tyto intervence řeší specifické cíle stanovené v čl. 6 odst. 1 písm. d), e) a f) a, pokud jde o dobré životní podmínky zvířat, v čl. 6 odst. 1 písm. i), o částku, která je alespoň rovna částce přesahující 2,5 % součtu přídělů stanovených v příloze IX na roky 2023 a 2024. Dodatečné částky vyhrazené pro intervence podle článků 70, 72, 73 a 74 v souladu s tímto odstavcem se nezohlední, pokud členský stát využije možnosti uvedené v odstavci 2 tohoto článku.

8.   Členské státy mohou v kalendářních letech 2025 a 2026 v souladu s čl. 101 odst. 3 použít částku až do limitu, který odpovídá 2 % částek stanovených v příloze IX na dotčený kalendářní rok, a vyhrazenou v souladu s tímto článkem na ekoschémata k tomu, aby v témže roce financovaly jiné intervence podle hlavy III kapitoly II oddílu 2, a to za předpokladu, že byly vyčerpány všechny možnosti využití finančních prostředků na ekoschémata a jsou splněny podmínky uvedené v odstavci 9.

9.   Při uplatňování odstavce 8 členské státy změní své strategické plány SZP v souladu s článkem 119 s cílem:

| a) | zvýšit částky vyhrazené v souladu s tímto článkem na ekoschémata na zbývající roky daného období strategického plánu SZP o částku, která je alespoň rovna částce použité na financování jiných intervencí podle hlavy III kapitoly II oddílu 2 v souladu s odstavcem 8; nebo |
| --- | --- |

a)

zvýšit částky vyhrazené v souladu s tímto článkem na ekoschémata na zbývající roky daného období strategického plánu SZP o částku, která je alespoň rovna částce použité na financování jiných intervencí podle hlavy III kapitoly II oddílu 2 v souladu s odstavcem 8; nebo

| b) | zvýšit částky vyhrazené pro intervence podle článků 70, 72, 73 a 74, pokud tyto intervence řeší specifické cíle stanovené v čl. 6 odst. 1 písm. d), e) a f) a, pokud jde o dobré životní podmínky zvířat, v čl. 6 odst. 1 písm. i), o částku, která je alespoň rovna částce použité na financování jiných intervencí podle hlavy III kapitoly II oddílu 2 v souladu s odstavcem 8 tohoto článku. Dodatečné částky vyhrazené pro intervence podle článků 70, 72, 73 a 74 v souladu s tímto odstavcem se nezohlední, pokud členský stát využije možnosti uvedené v odstavci 2 tohoto článku. |
| --- | --- |

b)

zvýšit částky vyhrazené pro intervence podle článků 70, 72, 73 a 74, pokud tyto intervence řeší specifické cíle stanovené v čl. 6 odst. 1 písm. d), e) a f) a, pokud jde o dobré životní podmínky zvířat, v čl. 6 odst. 1 písm. i), o částku, která je alespoň rovna částce použité na financování jiných intervencí podle hlavy III kapitoly II oddílu 2 v souladu s odstavcem 8 tohoto článku. Dodatečné částky vyhrazené pro intervence podle článků 70, 72, 73 a 74 v souladu s tímto odstavcem se nezohlední, pokud členský stát využije možnosti uvedené v odstavci 2 tohoto článku.

10.   Celkové výdaje na jiné typy intervencí formou přímých plateb, než jsou ekoschémata, nepřekročí počínaje kalendářním rokem 2025 za každý kalendářní rok finanční příděl na přímé platby na příslušný kalendářní rok stanovený v příloze V a snížený o částku odpovídající 23 % částky vyhrazené v příloze IX na ekoschémata v souladu s tímto odstavcem na kalendářní roky 2025 a 2026 a odpovídající 25 % částky vyhrazené v příloze IX na ekoschémata v souladu s tímto odstavcem na kalendářní rok 2027, přičemž se tato částka v relevantních případech upraví o částku vyplývající z uplatnění odstavců 2, 3, 4, 6, 7 a 9 tohoto článku, jak je stanovena členskými státy v jejich finančních plánech v souladu s čl. 112 odst. 2 písm. a) a schválena Komisí v souladu s článkem 118 nebo článkem 119. Tento finanční strop představuje finanční strop stanovený právem Unie.

11.   Pokud členské státy uplatní odstavce 2, 3, 4, 6, 7 a 9 tohoto článku po celé období strategického plánu SZP, nepřekročí celkové výdaje v rámci EZFRV na rozvoj venkova jiné než částky vyhrazené na intervence v souladu s články 70, 72, 73 a 74, pokud tyto intervence řeší specifické cíle stanovené v čl. 6 odst. 1 písm. d), e) a f) a, pokud jde o dobré životní podmínky zvířat, v čl. 6 odst. 1 písm. i), celkový příspěvek z EZFRV na rozvoj venkova na celé období strategického plánu SZP stanovený v příloze XI, snížený o částky vyhrazené na intervence v souladu s články70, 72, 73 a 74, pokud tyto intervence řeší specifické cíle stanovené v čl. 6 odst. 1 písm. d), e) a f) a, pokud jde o dobré životní podmínky zvířat, v čl. 6 odst. 1 písm. i), po uplatnění odstavců 2, 6, 7 a 9 tohoto článku, jak je tento příspěvek stanoven členskými státy v jejich finančních plánech v souladu s čl. 112 odst. 2 písm. a) a schválen Komisí v souladu s článkem 118 nebo článkem 119. Tento finanční strop představuje finanční strop stanovený právem Unie.

Článek 98

Minimální finanční příděly na redistributivní podporu příjmu

1.   Nejméně 10 % přídělů stanovených v příloze IX je každoročně vyhrazeno na redistributivní podporu příjmu podle článku 29.

2.   Celkové výdaje na jiné typy intervencí formou přímých plateb, než je redistributivní podpora příjmu, nepřekročí za každý kalendářní rok finanční příděl na přímé platby na příslušný kalendářní rok stanovený v příloze V, snížený o částku, která odpovídá 10 % finančního přídělu na přímé platby na příslušný kalendářní rok uvedeného v příloze IX, případně upravený po uplatnění čl. 29 odst. 1. druhého pododstavce, jak je tento příděl stanoven členskými státy v jejich finančních plánech v souladu s čl. 112 odst. 2 písm. a) a schválen Komisí v souladu s článkem 118 nebo článkem 119. Tento finanční strop představuje finanční strop stanovený právem Unie.

Článek 99

Dobrovolný příspěvek z přídělu EZFRV na financování akcí v rámci programů LIFE a Erasmus+

Členské státy se ve svých strategických plánech SZP mohou rozhodnout použít určitou část příspěvku z EZFRV ke zvýšení podpory a rozšíření integrovaných strategických projektů na ochranu přírody, které využívají komunity zemědělců, jak stanoví nařízení (EU) 2021/783, a k financování akcí týkajících se nadnárodní vzdělávací mobility osob v oblasti rozvoje zemědělství a venkova se zaměřením na mladé zemědělce a ženy ve venkovských oblastech v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/817 (49).

49

Článek 100

Sledování výdajů v oblasti klimatu

1.   Na základě informací poskytnutých členskými státy Komise pomocí jednoduché a společné metodiky vyhodnotí přínos politiky k dosažení cílů v oblasti změny klimatu.

2.   Přínos, pokud jde o dosažení výdajového cíle, se odhadne uplatněním specifických váhových koeficientů diferencovaných podle toho, zda podpora k dosažení cílů v oblasti změny klimatu přispívá výrazně, nebo mírně. Váhové koeficienty se stanoví takto:

| a) | 40 % v případě výdajů na základní podporu příjmu a doplňkovou podporu příjmu podle hlavy III kapitoly II oddílu 2 pododdílů 2 a 3; |
| --- | --- |

a)

40 % v případě výdajů na základní podporu příjmu a doplňkovou podporu příjmu podle hlavy III kapitoly II oddílu 2 pododdílů 2 a 3;

| b) | 100 % v případě výdajů na ekoschémata podle hlavy III kapitoly II oddílu 2 pododdílu 4; |
| --- | --- |

b)

100 % v případě výdajů na ekoschémata podle hlavy III kapitoly II oddílu 2 pododdílu 4;

| c) | 100 % v případě výdajů na intervence podle čl. 93 odst. 1, jiných než výdaje na intervence podle písmene d) tohoto odstavce; |
| --- | --- |

c)

100 % v případě výdajů na intervence podle čl. 93 odst. 1, jiných než výdaje na intervence podle písmene d) tohoto odstavce;

| d) | 40 % v případě výdajů spojených s přírodními omezeními nebo jinými omezeními specifickými pro určité oblasti podle článku 71. |
| --- | --- |

d)

40 % v případě výdajů spojených s přírodními omezeními nebo jinými omezeními specifickými pro určité oblasti podle článku 71.

3.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 152 akty v přenesené pravomoci po 31. prosinci . 2025, kterými se mění druhý odstavec tohoto článku za účelem změny váhových koeficientů, pokud je taková změna odůvodněná pro účely přesnějšího sledování výdajů na cíle v oblasti životního prostředí a klimatu.

Článek 101

Orientační finanční příděly

1.   Členské státy ve svých strategických plánech SZP stanoví orientační finanční příděl pro každou intervenci a pro každý rok. Tento orientační finanční příděl představuje očekávanou úroveň plateb podle strategického plánu SZP pro intervence na příslušný rozpočtový rok, s výjimkou očekávaných plateb na základě doplňkového vnitrostátního financování podle čl. 115 odst. 5..

2.   Odchylně od odstavce 1 stanoví členské státy ve svých strategických plánech SZP pro typy intervencí v odvětvích uvedených v čl. 42 písm. a), d), e) a f) orientační finanční příděl pro každé odvětví a pro každý rok představující očekávanou úroveň plateb v případě intervencí v tomto odvětví za rozpočtový rok, s výjimkou očekávaných plateb na základě vnitrostátní finanční podpory uvedené v článku 53.

3.   Orientační finanční příděly stanovené členskými státy v souladu s odstavci 1 a 2 nebrání těmto členským státům v tom, aby finanční prostředky z těchto orientačních finančních přídělů použily jako prostředky na jiné intervence, aniž by změnily své strategické plány SZP podle článku 119, s výhradou dodržení tohoto nařízení, a zejména jeho článků 87, 88, 89, 90, 92 až 98 a 102, a nařízení (EU) 2021/2116, a zejména čl. 32 odst. 6 písm. b) uvedeného nařízení, jakož i s výhradou splnění těchto podmínek:

| a) | finanční příděly na intervence formou přímých plateb se použijí na jiné intervence formou přímých plateb; |
| --- | --- |

a)

finanční příděly na intervence formou přímých plateb se použijí na jiné intervence formou přímých plateb;

| b) | finanční příděly na intervence pro rozvoj venkova se použijí na jiné intervence pro rozvoj venkova; |
| --- | --- |

b)

finanční příděly na intervence pro rozvoj venkova se použijí na jiné intervence pro rozvoj venkova;

| c) | finanční příděly na intervence v odvětví včelařství a v odvětví vína se použijí pouze na jiné intervence ve stejném odvětví; |
| --- | --- |

c)

finanční příděly na intervence v odvětví včelařství a v odvětví vína se použijí pouze na jiné intervence ve stejném odvětví;

| d) | finanční příděly na intervence v jiných odvětvích podle čl. 42 písm. f) se použijí na intervence v jiných odvětvích podle uvedeného písmene stanovené ve strategickém plánu SZP, přičemž takovým použitím nejsou dotčeny schválené operační programy. |
| --- | --- |

d)

finanční příděly na intervence v jiných odvětvích podle čl. 42 písm. f) se použijí na intervence v jiných odvětvích podle uvedeného písmene stanovené ve strategickém plánu SZP, přičemž takovým použitím nejsou dotčeny schválené operační programy.

Pro účely prvního pododstavce písm. a) mohou členské státy, které se rozhodly poskytovat základní podporu příjmu na základě platebních nároků v souladu s článkem 23, lineárně zvýšit nebo snížit částky, které mají být vyplaceny na základě hodnoty nároků aktivovaných v kalendářním roce, a to v mezích minimálních a maximálních plánovaných jednotkových částek stanovených pro intervence v rámci základní podpory příjmu v souladu s čl. 102 odst. 2.

Článek 102

Plánované jednotkové částky a plánované výstupy

1.   Členské státy stanoví jednu či více plánovaných jednotkových částek pro každou intervenci zahrnutou do jejich strategických plánů SZP. Plánovaná jednotková částka může být jednotná nebo průměrná podle toho, jak určí členské státy. „Plánovaná jednotná jednotková částka“ je hodnota, která má být podle očekávání vyplacena za každý související výstup. „Plánovaná průměrná jednotková částka“ je průměrná hodnota jednotlivých jednotkových částek, které mají být podle očekávání vyplaceny za související výstupy.

U intervencí, na něž se vztahuje integrovaný systém uvedený v čl. 65 odst. 2 nařízení (EU) 2021/2116, se stanoví jednotné jednotkové částky, s výjimkou případů, kdy jednotné jednotkové částky nejsou kvůli způsobu koncipování nebo rozsahu dané intervence možné nebo vhodné. V takovém případě se stanoví průměrné jednotkové částky.

2.   U typů intervencí formou přímých plateb mohou členské státy stanovit pro každou jednotkovou částku plánovanou pro jednotlivé intervence maximální nebo minimální plánované jednotkové částky nebo obě tyto částky.

„Maximální plánovaná jednotková částka“ a „minimální plánovaná jednotková částka“ jsou maximální a minimální jednotkové částky, která mají být podle očekávání vyplaceny za související výstupy.

Při stanovování maximálních nebo minimálních plánovaných jednotkových částek nebo obou mohou členské státy tyto hodnoty odůvodnit nezbytnou flexibilitou pro přerozdělení s cílem zamezit tomu, aby finanční prostředky zůstaly nevyužity.

Realizovaná jednotková částka uvedená v čl. 134 odst. 5 prvním pododstavci písm. c) může být pouze nižší než plánovaná jednotková částka nebo minimální plánovaná jednotková částka, je-li taková částka stanovena, aby se zabránilo překročení finančních přídělů na typy intervencí formou přímých plateb podle čl. 87 odst. 1.

3.   U typů intervencí pro rozvoj venkova mohou členské státy při používání plánovaných průměrných jednotkových částek stanovit maximální plánovanou průměrnou jednotkovou částku.

„Maximální plánovaná průměrná jednotková částka“ je maximální částka, která má být podle očekávání v průměru vyplacena za související výstupy.

4.   Jestliže jsou pro intervenci stanoveny různé jednotkové částky, použijí se odstavce 2 a 3 na každou relevantní jednotkovou částku dané intervence.

5.   Členské státy stanoví každoroční plánované výstupy pro každou intervenci vyčíslené pro každou plánovanou jednotnou nebo průměrnou jednotkovou částku. V rámci intervence mohou být každoroční plánované výstupy poskytnuty na agregované úrovni pro všechny jednotkové částky nebo pro skupinu jednotkových částek.

Článek 103

Flexibilita mezi příděly přímých plateb a příděly z EZFRV

1.   Členský stát se může v rámci návrhu svého strategického plánu SZP podle čl. 118 odst. 1 rozhodnout převést:

| a) | až 25 % svého přídělu na přímé platby stanoveného v příloze V, v relevantních případech po odečtení přídělů na bavlnu podle přílohy VIII na kalendářní roky 2023 až 2026, do svého přídělu na EZFRV v rozpočtových letech 2024–2027; nebo |
| --- | --- |

a)

až 25 % svého přídělu na přímé platby stanoveného v příloze V, v relevantních případech po odečtení přídělů na bavlnu podle přílohy VIII na kalendářní roky 2023 až 2026, do svého přídělu na EZFRV v rozpočtových letech 2024–2027; nebo

| b) | až 25 % svého přídělu na EZFRV v rozpočtových letech 2024–2027 do svého přídělu na přímé platby stanoveného v příloze V na kalendářní roky 2023 až 2026. |
| --- | --- |

b)

až 25 % svého přídělu na EZFRV v rozpočtových letech 2024–2027 do svého přídělu na přímé platby stanoveného v příloze V na kalendářní roky 2023 až 2026.

2.   Procentní podíl převáděných prostředků z přídělu členského státu na přímé platby do jeho přídělu na EZFRV uvedené v odst. 1 písm. a) lze zvýšit:

| a) | až o 15 procentních bodů, pokud členský stát odpovídající navýšení použije na intervence financované z EZFRV zaměřené na plnění specifických cílů stanovených v čl. 6 odst. 1 písm. d), e) a f) ; |
| --- | --- |

a)

až o 15 procentních bodů, pokud členský stát odpovídající navýšení použije na intervence financované z EZFRV zaměřené na plnění specifických cílů stanovených v čl. 6 odst. 1 písm. d), e) a f) ;

| b) | až o 2 procentní body, pokud členský stát odpovídající navýšení použije v souladu s čl. 95 odst. 1 písm. b). |
| --- | --- |

b)

až o 2 procentní body, pokud členský stát odpovídající navýšení použije v souladu s čl. 95 odst. 1 písm. b).

3.   Procentní podíl převáděných prostředků z přídělu členského státu pro EZFRV do jeho přídělu na přímé platby podle odst. 1 písm. b) lze navýšit na 30 % v případě členských států, jejichž přímé platby na hektar jsou nižší než 90 % průměru Unie. Tato podmínka je splněna v případě Bulharska, Estonska, Španělska, Lotyšska, Litvy, Polska, Portugalska, Rumunska, Slovenska, Finska a Švédska.

4.   V rozhodnutích podle odstavce 1 se stanoví procentní podíl uvedený v odstavci 1, 2 a 3, který se může v každém kalendářním roce lišit.

5.   Členské státy mohou v roce 2025 v rámci žádosti o změnu svého strategického plánu SZP podle článku 119 přehodnotit svá rozhodnutí uvedená v odstavci 1.

HLAVA V

STRATEGICKÝ PLÁN SZP

KAPITOLA I

OBECNÉ POŽADAVKY

Článek 104

Strategické plány SZP

1.   Členské státy vypracují strategické plány SZP v souladu s tímto nařízením za účelem provádění podpory Unie financované z EZZF a EZFRV na dosažení specifických cílů stanovených v čl. 6 odst. 1 a 2.

2.   Každý členský stát vypracuje jediný strategický plán SZP pro celé své území s přihlédnutím ke svým ústavním a institucionálním ustanovením.

Pokud jsou prvky strategického plánu SZP stanoveny na regionální úrovni, zajistí členský stát jejich soudržnost a konzistentnost s prvky strategického plánu SZP stanovenými na celostátní úrovni. Prvky stanovené na regionální úrovni se odpovídajícím způsobem zohlední v relevantních oddílech strategického plánu SZP, jak jsou stanoveny v článku 107.

3.   Na základě analýzy SWOT uvedené v čl. 115 odst. 2 a posouzení potřeb uvedeného v článku 108 stanoví členské státy podle článku 109 ve strategických plánech SZP intervenční strategii, ve které jsou vytyčeny množstevní cíle a milníky pro dosažení specifických cílů stanovených v čl. 6 odst. 1 a 2. Cíle se stanoví za pomoci společného souboru ukazatelů výsledků uvedených v příloze I.

Pro dosažení těchto cílů stanoví členské státy intervence založené na typech intervencí stanovených v hlavě III.

4.   Každý strategický plán SZP se musí vztahovat na období od 1. ledna 2023 do 31. prosince 2027.

Článek 105

Vyšší ambice v souvislosti s cíli v oblasti životního prostředí a klimatu

1.   Členské státy usilují o to, aby ve srovnání s celkovým příspěvkem k cíli stanovenému v čl. 110 odst. 2 prvním pododstavci písm. b) nařízení (EU) č. 1306/2013, jehož bylo dosaženo prostřednictvím podpory z EZZF a EZFRV v období 2014 až 2020, byl jejich celkový příspěvek k plnění specifických cílů stanovených v čl. 6 odst. 1 písm. d), e) a f) dosažený prostřednictvím jejich strategických plánů SZP, a zejména prvků intervenční strategie podle čl. 109 odst. 2 písm. a), větší.

2.   Členské státy ve svých strategických plánech SZP na základě dostupných informací vysvětlí, jak zamýšlejí celkového většího příspěvku uvedeného v odstavci 1 dosáhnout. Toto vysvětlení vychází z relevantních informací, jako jsou prvky uvedené v čl. 107 odst. 1 písm. a) až f) a v čl. 107 odst. 2 písm. b), jakož i očekávaná zlepšení v porovnání s relevantními ukazateli dopadu stanovenými v příloze I.

Článek 106

Procedurální náležitosti

1.   Členské státy vypracují strategické plány SZP na základě transparentních postupů ve vhodných případech ve spolupráci se svými regiony a v souladu se svým institucionálním a právním rámcem.

2.   Orgán členského státu odpovědný za vypracování strategického plánu SZP zajistí, aby:

| a) | do přípravy strategického plánu SZP byly ve vhodných případech účinně zapojeny relevantní orgány na regionální úrovni; a |
| --- | --- |

a)

do přípravy strategického plánu SZP byly ve vhodných případech účinně zapojeny relevantní orgány na regionální úrovni; a

| b) | do přípravy aspektů strategického plánu SZP v oblasti životního prostředí a klimatu byly účinně zapojeny veřejné orgány příslušné pro otázky životního prostředí a klimatu. |
| --- | --- |

b)

do přípravy aspektů strategického plánu SZP v oblasti životního prostředí a klimatu byly účinně zapojeny veřejné orgány příslušné pro otázky životního prostředí a klimatu.

3.   Každý členský stát zorganizuje partnerství s příslušnými regionálními a místními orgány. Partnerství zahrnuje přinejmenším tyto partnery:

| a) | relevantní orgány na regionální a místní úrovni, jakož i další veřejné orgány, včetně orgánů příslušných pro otázky životního prostředí a klimatu; |
| --- | --- |

a)

relevantní orgány na regionální a místní úrovni, jakož i další veřejné orgány, včetně orgánů příslušných pro otázky životního prostředí a klimatu;

| b) | hospodářské a sociální partnery, včetně zástupců odvětví zemědělství; |
| --- | --- |

b)

hospodářské a sociální partnery, včetně zástupců odvětví zemědělství;

| c) | relevantní subjekty zastupující občanskou společnost a v relevantních případech subjekty odpovědné za prosazování sociálního začleňování, základních práv, genderové rovnosti a nediskriminace. |
| --- | --- |

c)

relevantní subjekty zastupující občanskou společnost a v relevantních případech subjekty odpovědné za prosazování sociálního začleňování, základních práv, genderové rovnosti a nediskriminace.

Členské státy účinně zapojí tyto partnery do přípravy strategických plánů SZP a konzultují relevantní zúčastněné strany, případně i pokud jde o minimální standardy uvedené v článku 13.

4.   Členské státy, v příslušných případech včetně jejich regionů, a Komise spolupracují s cílem zajistit účinnou koordinaci při provádění strategických plánů SZP a zohlední přitom zásady proporcionality a sdíleného řízení.

5.   Organizace a provádění partnerství probíhá v souladu s aktem v přenesené pravomoci přijatým na základě čl. 5 odst. 3 nařízení (EU) č. 1303/2013.

KAPITOLA II

OBSAH STRATEGICKÉHO PLÁNU SZP

Článek 107

Obsah strategického plánu SZP

1.   Každý strategický plán SZP obsahuje oddíly věnované těmto tématům :

| a) | posouzení potřeb; |
| --- | --- |

a)

posouzení potřeb;

| b) | intervenční strategie; |
| --- | --- |

b)

intervenční strategie;

| c) | prvky společné pro několik intervencí; |
| --- | --- |

c)

prvky společné pro několik intervencí;

| d) | přímé platby, intervence v určitých odvětvích a intervence pro rozvoj venkova uvedené ve strategii; |
| --- | --- |

d)

přímé platby, intervence v určitých odvětvích a intervence pro rozvoj venkova uvedené ve strategii;

| e) | plán cílů a finanční plán; |
| --- | --- |

e)

plán cílů a finanční plán;

| f) | správní a koordinační struktura; |
| --- | --- |

f)

správní a koordinační struktura;

| g) | prvky, které zajišťují modernizaci SZP; |
| --- | --- |

g)

prvky, které zajišťují modernizaci SZP;

| h) | pokud jsou prvky strategického plánu SZP stanoveny na regionální úrovni, stručný popis celostátní a regionální struktury členských států, a zejména toho, které prvky jsou stanoveny na celostátní a na regionální úrovni. |
| --- | --- |

h)

pokud jsou prvky strategického plánu SZP stanoveny na regionální úrovni, stručný popis celostátní a regionální struktury členských států, a zejména toho, které prvky jsou stanoveny na celostátní a na regionální úrovni.

2.   Každý strategický plán SZP obsahuje tyto přílohy:

| a) | přílohu I – hodnocení ex ante a strategické posouzení vlivů na životní prostředí (SEA) podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/42/EC (50); |
| --- | --- |

a)

přílohu I – hodnocení ex ante a strategické posouzení vlivů na životní prostředí (SEA) podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/42/EC (50);

| b) | přílohu II – analýza SWOT; |
| --- | --- |

b)

přílohu II – analýza SWOT;

| c) | přílohu III – konzultace s partnery; |
| --- | --- |

c)

přílohu III – konzultace s partnery;

| d) | v relevantních případech přílohu IV – zvláštní podpora pro bavlnu; |
| --- | --- |

d)

v relevantních případech přílohu IV – zvláštní podpora pro bavlnu;

| e) | přílohu V – doplňkové vnitrostátní financování poskytované v rámci strategického plánu SZP; |
| --- | --- |

e)

přílohu V – doplňkové vnitrostátní financování poskytované v rámci strategického plánu SZP;

| f) | v relevantních případech přílohu VI – přechodná vnitrostátní podpora. |
| --- | --- |

f)

v relevantních případech přílohu VI – přechodná vnitrostátní podpora.

3.   Podrobná pravidla týkající se obsahu jednotlivých oddílů a příloh strategického plánu SZP uvedených v odstavcích 1 a 2 jsou stanovena v článcích 108 až 115.

Článek 108

Posouzení potřeb

Posouzení potřeb uvedené v čl. 107 odst. 1 písm. a) zahrnuje:

| a) | shrnutí analýzy SWOT uvedené v čl. 115 odst. 2; |
| --- | --- |

a)

shrnutí analýzy SWOT uvedené v čl. 115 odst. 2;

| b) | identifikaci potřeb pro každý specifický cíl stanovený v čl. 6 odst. 1 a 2 na základě důkazů z analýzy SWOT; popsány musí být všechny potřeby vyplývající z analýzy SWOT bez ohledu na to, zda budou řešeny prostřednictvím strategického plánu SZP, či nikoli; |
| --- | --- |

b)

identifikaci potřeb pro každý specifický cíl stanovený v čl. 6 odst. 1 a 2 na základě důkazů z analýzy SWOT; popsány musí být všechny potřeby vyplývající z analýzy SWOT bez ohledu na to, zda budou řešeny prostřednictvím strategického plánu SZP, či nikoli;

| c) | pokud jde o specifický cíl podpory ekonomicky udržitelného zemědělského příjmu a odolnosti stanovený v čl. 6 odst. 1 písm. a), posouzení potřeb v souvislosti se spravedlivějším rozdělením a účinnějším a účelnějším zacílením přímých plateb, v relevantních případech s přihlédnutím ke struktuře jejich zemědělských podniků, a v souvislosti s řízením rizik; |
| --- | --- |

c)

pokud jde o specifický cíl podpory ekonomicky udržitelného zemědělského příjmu a odolnosti stanovený v čl. 6 odst. 1 písm. a), posouzení potřeb v souvislosti se spravedlivějším rozdělením a účinnějším a účelnějším zacílením přímých plateb, v relevantních případech s přihlédnutím ke struktuře jejich zemědělských podniků, a v souvislosti s řízením rizik;

| d) | v relevantních případech analýzu potřeb specifických zeměpisných oblastí, jako jsou nejvzdálenější regiony, jakož i horské a ostrovní oblasti; |
| --- | --- |

d)

v relevantních případech analýzu potřeb specifických zeměpisných oblastí, jako jsou nejvzdálenější regiony, jakož i horské a ostrovní oblasti;

| e) | stanovení prioritních potřeb, včetně řádného odůvodnění učiněných rozhodnutí, jež v relevantních případech zahrnuje i důvody, proč strategický plán SZP určité identifikované potřeby neřeší nebo je řeší jen částečně. |
| --- | --- |

e)

stanovení prioritních potřeb, včetně řádného odůvodnění učiněných rozhodnutí, jež v relevantních případech zahrnuje i důvody, proč strategický plán SZP určité identifikované potřeby neřeší nebo je řeší jen částečně.

V případě specifických cílů stanovených v čl. 6 odst. 1 písm. d), e) a f) posouzení potřeb zohlední vnitrostátní plány v oblasti životního prostředí a klimatu vycházející z legislativních aktů uvedených v příloze XIII.

K tomuto posouzení použijí členské státy aktuální a spolehlivé údaje a použijí údaje členěné podle pohlaví, jsou-li takové údaje k dispozici.

Článek 109

Intervenční strategie

1.   Intervenční strategie uvedená v čl. 107 odst. 1 písm. b) pro každý specifický cíl uvedený v čl. 6 odst. 1 a 2, jehož řešení je součástí strategického plánu SZP, stanoví:

| a) | cíle a související milníky pro relevantní ukazatele výsledků používané členským státem na základě jeho posouzení potřeb uvedeného v článku 108. Hodnota těchto cílů pro ukazatele musí být opodstatněná na základě tohoto posouzení potřeb. Pokud jde o specifické cíle stanovené v čl. 6 odst. 1 písm. d), e) a f), odvodí se cíle pro ukazatele od prvků vysvětlení uvedeného v odst. 2 písm. a) tohoto článku; |
| --- | --- |

a)

cíle a související milníky pro relevantní ukazatele výsledků používané členským státem na základě jeho posouzení potřeb uvedeného v článku 108. Hodnota těchto cílů pro ukazatele musí být opodstatněná na základě tohoto posouzení potřeb. Pokud jde o specifické cíle stanovené v čl. 6 odst. 1 písm. d), e) a f), odvodí se cíle pro ukazatele od prvků vysvětlení uvedeného v odst. 2 písm. a) tohoto článku;

| b) | intervence vycházející z typů intervencí stanovených v hlavě III, které musí být koncipovány tak, aby řešily specifickou situaci v dotčené oblasti na základě vhodné intervenční logiky podložené hodnocením ex ante podle článku 139, analýzou SWOT podle čl. 115 odst. 2 a posouzením potřeb podle článku 108; |
| --- | --- |

b)

intervence vycházející z typů intervencí stanovených v hlavě III, které musí být koncipovány tak, aby řešily specifickou situaci v dotčené oblasti na základě vhodné intervenční logiky podložené hodnocením ex ante podle článku 139, analýzou SWOT podle čl. 115 odst. 2 a posouzením potřeb podle článku 108;

| c) | prvky ukazující, jak intervence umožňují dosáhnout cílů a jak jsou vzájemně soudržné a slučitelné; |
| --- | --- |

c)

prvky ukazující, jak intervence umožňují dosáhnout cílů a jak jsou vzájemně soudržné a slučitelné;

| d) | prvky prokazující, že přidělení finančních prostředků na intervence ve strategickém plánu SZP je pro dosažení stanovených cílů odůvodněné a přiměřené a je v souladu s finančním plánem podle článku 112. |
| --- | --- |

d)

prvky prokazující, že přidělení finančních prostředků na intervence ve strategickém plánu SZP je pro dosažení stanovených cílů odůvodněné a přiměřené a je v souladu s finančním plánem podle článku 112.

2.   Intervenční strategie prokáže konzistentnost strategie a komplementaritu intervencí napříč specifickými cíli stanovenými čl. 6 odst. 1 a 2 tím, že poskytne:

| a) | přehled struktury environmentálních a klimatických prvků strategického plánu SZP popisující:






  i) | pro každý standard DZES uvedený v příloze III způsob, jakým je tento unijní standard prováděn, včetně těchto prvků: shrnutí postupů v zemědělském podniku, územní rozsah, typy zemědělců a jiných příjemců, na něž se daný standard vztahuje, a v nezbytných případech popis toho, jak tento postup přispívá k dosažení hlavního cíle tohoto standardu DZES; |
| --- | --- | --- |

a)

přehled struktury environmentálních a klimatických prvků strategického plánu SZP popisující:

i)

pro každý standard DZES uvedený v příloze III způsob, jakým je tento unijní standard prováděn, včetně těchto prvků: shrnutí postupů v zemědělském podniku, územní rozsah, typy zemědělců a jiných příjemců, na něž se daný standard vztahuje, a v nezbytných případech popis toho, jak tento postup přispívá k dosažení hlavního cíle tohoto standardu DZES;

| ii) | celkový přínos podmíněnosti k dosažení specifických cílů stanovených v čl. 6 odst. 1 písm. d), e) a f); |
| --- | --- |

ii)

celkový přínos podmíněnosti k dosažení specifických cílů stanovených v čl. 6 odst. 1 písm. d), e) a f);

| iii) | komplementaritu mezi relevantními základními podmínkami uvedenými v čl. 31 odst. 5 a čl. 70 odst. 3, podmíněností a jednotlivými intervencemi, včetně podpory ekologického zemědělství, zaměřenými na specifické cíle stanovené v čl. 6 odst. 1 písm. d), e) a f); |
| --- | --- |

iii)

komplementaritu mezi relevantními základními podmínkami uvedenými v čl. 31 odst. 5 a čl. 70 odst. 3, podmíněností a jednotlivými intervencemi, včetně podpory ekologického zemědělství, zaměřenými na specifické cíle stanovené v čl. 6 odst. 1 písm. d), e) a f);

| iv) | způsob, jak dosáhnout většího celkového přínosu stanoveného v článku 105; |
| --- | --- |

iv)

způsob, jak dosáhnout většího celkového přínosu stanoveného v článku 105;

| v) | jakým způsobem má struktura environmentálních a klimatických prvků strategického plánu SZP přispívat k dosažení dlouhodobých vnitrostátních cílů stanovených v legislativních aktech uvedených v příloze XIII nebo z nich vycházejících a být s těmito cíli v souladu; |
| --- | --- |

v)

jakým způsobem má struktura environmentálních a klimatických prvků strategického plánu SZP přispívat k dosažení dlouhodobých vnitrostátních cílů stanovených v legislativních aktech uvedených v příloze XIII nebo z nich vycházejících a být s těmito cíli v souladu;

| b) | pokud jde o specifický cíl stanovený v čl. 6 odst. 1 písm. g), přehled relevantních intervencí a specifických podmínek pro mladé zemědělce stanovených ve strategickém plánu SZP, jako jsou podmínky uvedené v čl. 26 odst. 4 písm. a), článcích 30, 73 a 75 a čl. 77 odst. 6. Členské státy při prezentaci finančního plánu souvisejícího s typy intervencí uvedenými v článku 30, 73 a 75 odkazují především na čl. 95. Přehled také v zájmu zlepšení konzistentnosti mezi unijními a vnitrostátními akcemi v této oblasti obecně vysvětlí interakci s vnitrostátními nástroji; |
| --- | --- |

b)

pokud jde o specifický cíl stanovený v čl. 6 odst. 1 písm. g), přehled relevantních intervencí a specifických podmínek pro mladé zemědělce stanovených ve strategickém plánu SZP, jako jsou podmínky uvedené v čl. 26 odst. 4 písm. a), článcích 30, 73 a 75 a čl. 77 odst. 6. Členské státy při prezentaci finančního plánu souvisejícího s typy intervencí uvedenými v článku 30, 73 a 75 odkazují především na čl. 95. Přehled také v zájmu zlepšení konzistentnosti mezi unijními a vnitrostátními akcemi v této oblasti obecně vysvětlí interakci s vnitrostátními nástroji;

| c) | vysvětlení, jak jsou intervence v rámci podpory příjmu vázané na produkci podle hlavy III kapitoly II oddílu 3 pododdílu 1 v souladu se směrnicí 2000/60/ES; |
| --- | --- |

c)

vysvětlení, jak jsou intervence v rámci podpory příjmu vázané na produkci podle hlavy III kapitoly II oddílu 3 pododdílu 1 v souladu se směrnicí 2000/60/ES;

| d) | pokud jde o specifický cíl stanovený v čl. 6 odst. 1 písm. a), přehled toho, jak je řešen cíl spravedlivějšího rozdělení a účinnějšího a účelnějšího zacílení podpory příjmu, která má být podle strategického plánu SZP poskytována zemědělcům, a v relevantních případech včetně informací odůvodňujících využití odchylky stanovené v čl. 29 odst. 1 druhém pododstavci. Tento přehled se v relevantních případech rovněž zaměří na konzistentnost a komplementaritu teritorializace základní podpory příjmu podle čl. 22 odst. 2 s podporou v rámci jiných intervencí, zejména plateb na přírodní omezení nebo jiná omezení specifická pro určité oblasti podle článku 71; |
| --- | --- |

d)

pokud jde o specifický cíl stanovený v čl. 6 odst. 1 písm. a), přehled toho, jak je řešen cíl spravedlivějšího rozdělení a účinnějšího a účelnějšího zacílení podpory příjmu, která má být podle strategického plánu SZP poskytována zemědělcům, a v relevantních případech včetně informací odůvodňujících využití odchylky stanovené v čl. 29 odst. 1 druhém pododstavci. Tento přehled se v relevantních případech rovněž zaměří na konzistentnost a komplementaritu teritorializace základní podpory příjmu podle čl. 22 odst. 2 s podporou v rámci jiných intervencí, zejména plateb na přírodní omezení nebo jiná omezení specifická pro určité oblasti podle článku 71;

| e) | přehled intervencí týkajících se některých odvětví, včetně podpory příjmu vázané na produkci podle hlavy III kapitoly II oddílu 3 pododdílu 1 a intervencí v určitých odvětvích podle hlavy III kapitoly III, zahrnující důvody pro zaměření na dotčená odvětví, seznam intervencí podle jednotlivých odvětví a jejich komplementaritu; |
| --- | --- |

e)

přehled intervencí týkajících se některých odvětví, včetně podpory příjmu vázané na produkci podle hlavy III kapitoly II oddílu 3 pododdílu 1 a intervencí v určitých odvětvích podle hlavy III kapitoly III, zahrnující důvody pro zaměření na dotčená odvětví, seznam intervencí podle jednotlivých odvětví a jejich komplementaritu;

| f) | v relevantních případech vysvětlení toho, které z intervencí mají přispět k zajištění uceleného a integrovaného přístupu k řízení rizik; |
| --- | --- |

f)

v relevantních případech vysvětlení toho, které z intervencí mají přispět k zajištění uceleného a integrovaného přístupu k řízení rizik;

| g) | v relevantních případech popis interakce mezi celostátními a regionálními intervencemi, včetně rozdělení finančních přídělů podle jednotlivých intervencí a fondů; |
| --- | --- |

g)

v relevantních případech popis interakce mezi celostátními a regionálními intervencemi, včetně rozdělení finančních přídělů podle jednotlivých intervencí a fondů;

| h) | přehled toho, jak strategický plán SZP přispívá k dosažení specifického cíle spočívajícího ve zlepšení životních podmínek zvířat a eliminaci antimikrobiální rezistence stanoveného v čl. 6 odst. 1 písm. i), včetně základních podmínek a komplementarity mezi podmíněností a jednotlivými intervencemi; |
| --- | --- |

h)

přehled toho, jak strategický plán SZP přispívá k dosažení specifického cíle spočívajícího ve zlepšení životních podmínek zvířat a eliminaci antimikrobiální rezistence stanoveného v čl. 6 odst. 1 písm. i), včetně základních podmínek a komplementarity mezi podmíněností a jednotlivými intervencemi;

| i) | vysvětlení, jak intervence a prvky společné několika intervencím přispívají ke zjednodušení pro konečné příjemce a ke snížení administrativní zátěže. |
| --- | --- |

i)

vysvětlení, jak intervence a prvky společné několika intervencím přispívají ke zjednodušení pro konečné příjemce a ke snížení administrativní zátěže.

3.   Jsou-li prvky strategického plánu SZP stanoveny na regionální úrovni, intervenční strategie zajistí jejich soudržnost a konzistentnost těchto prvků s prvky strategického plánu SZP stanovenými na celostátní úrovni.

Článek 110

Prvky společné pro několik intervencí

Oddíl týkající se prvků společných pro několik intervencí podle čl. 107 odst. 1 písm. c) obsahuje:

| a) | definice a podmínky předložené členskými státy v souladu s článkem 4, jakož i minimální požadavky na intervence formou přímých plateb podle článku 18; |
| --- | --- |

a)

definice a podmínky předložené členskými státy v souladu s článkem 4, jakož i minimální požadavky na intervence formou přímých plateb podle článku 18;

| b) | popis použití „technické pomoci“ podle článků 94 a 125 a popis národních sítí pro SZP podle článku 126; |
| --- | --- |

b)

popis použití „technické pomoci“ podle článků 94 a 125 a popis národních sítí pro SZP podle článku 126;

| c) | ve vztahu ke specifickým cílům stanoveným v čl. 6 odst. 1 definici „venkovských oblastí“ použitou ve strategickém plánu SZP, jak ji určí členské státy; |
| --- | --- |

c)

ve vztahu ke specifickým cílům stanoveným v čl. 6 odst. 1 definici „venkovských oblastí“ použitou ve strategickém plánu SZP, jak ji určí členské státy;

| d) | další informace o provádění, zejména:






  i) | krátký popis stanovení hodnoty platebních nároků a v příslušných případech popis fungování rezervy; |
| --- | --- | --- |

d)

další informace o provádění, zejména:

i)

krátký popis stanovení hodnoty platebních nároků a v příslušných případech popis fungování rezervy;

| ii) | v relevantních případech využití odhadovaného výsledku snížení přímých plateb podle článku 17; |
| --- | --- |

ii)

v relevantních případech využití odhadovaného výsledku snížení přímých plateb podle článku 17;

| iii) | rozhodnutí a jeho odůvodnění, pokud jde o provádění čl. 17 odst. 4, čl. 29 odst. 6 a čl. 30 odst. 4 tohoto nařízení a čl. 17 odst. 1 druhého pododstavce nařízení (EU)2021/2116; |
| --- | --- |

iii)

rozhodnutí a jeho odůvodnění, pokud jde o provádění čl. 17 odst. 4, čl. 29 odst. 6 a čl. 30 odst. 4 tohoto nařízení a čl. 17 odst. 1 druhého pododstavce nařízení (EU)2021/2116;

| iv) | v relevantních případech rozhodnutí a popis jeho hlavních prvků, pokud jde o provádění článku 19; |
| --- | --- |

iv)

v relevantních případech rozhodnutí a popis jeho hlavních prvků, pokud jde o provádění článku 19;

| v) | přehled koordinace, rozlišení a komplementarity mezi EZFRV a jinými fondy Unie působícími ve venkovských oblastech. |
| --- | --- |

v)

přehled koordinace, rozlišení a komplementarity mezi EZFRV a jinými fondy Unie působícími ve venkovských oblastech.

Článek 111

Intervence

Oddíl týkající se jednotlivých intervencí vymezených ve strategii podle čl. 107 odst. 1 písm. d), včetně intervencí stanovených na regionální úrovni, obsahuje:

| a) | typ intervence, k němuž daná intervence patří; |
| --- | --- |

a)

typ intervence, k němuž daná intervence patří;

| b) | územní rozsah; |
| --- | --- |

b)

územní rozsah;

| c) | konkrétní koncepce nebo požadavky dané intervence, které zajišťují její efektivní příspěvek k dosažení specifického cíle nebo specifických cílů stanovených v čl. 6 odst. 1 a 2; v případě intervencí v oblasti životního prostředí a klimatu musí propojení s požadavky podmíněnosti prokázat, že jsou jednotlivé postupy komplementární a nepřekrývají se; |
| --- | --- |

c)

konkrétní koncepce nebo požadavky dané intervence, které zajišťují její efektivní příspěvek k dosažení specifického cíle nebo specifických cílů stanovených v čl. 6 odst. 1 a 2; v případě intervencí v oblasti životního prostředí a klimatu musí propojení s požadavky podmíněnosti prokázat, že jsou jednotlivé postupy komplementární a nepřekrývají se;

| d) | podmínky způsobilosti; |
| --- | --- |

d)

podmínky způsobilosti;

| e) | ukazatele výsledků stanovené v příloze I, k nimž by intervence měla přímo a významně přispět; |
| --- | --- |

e)

ukazatele výsledků stanovené v příloze I, k nimž by intervence měla přímo a významně přispět;

| f) | v případě každé intervence, která vychází z typů intervencí uvedených v příloze II tohoto nařízení, informaci o tom, jakým způsobem se řídí relevantními ustanoveními přílohy 2 Dohody WTO o zemědělství, jak je stanoveno v článku 10 tohoto nařízení a příloze II tohoto nařízení, a v případě každé intervence, která z typů intervencí uvedených v příloze II tohoto nařízení nevychází, informaci o tom, zda a případně jakým způsobem se intervence řídí relevantními ustanoveními článku 6.5 nebo přílohy 2 Dohody WTO o zemědělství; |
| --- | --- |

f)

v případě každé intervence, která vychází z typů intervencí uvedených v příloze II tohoto nařízení, informaci o tom, jakým způsobem se řídí relevantními ustanoveními přílohy 2 Dohody WTO o zemědělství, jak je stanoveno v článku 10 tohoto nařízení a příloze II tohoto nařízení, a v případě každé intervence, která z typů intervencí uvedených v příloze II tohoto nařízení nevychází, informaci o tom, zda a případně jakým způsobem se intervence řídí relevantními ustanoveními článku 6.5 nebo přílohy 2 Dohody WTO o zemědělství;

| g) | jeden ukazatel výstupů a každoroční plánované výstupy pro intervenci podle čl. 102 odst. 5; |
| --- | --- |

g)

jeden ukazatel výstupů a každoroční plánované výstupy pro intervenci podle čl. 102 odst. 5;

| h) | každoroční plánované jednotné nebo průměrné jednotkové částky uvedené v čl. 102 odst. 1 a v relevantních případech maximální či minimální plánované jednotkové částky podle čl. 102 odst. 2 a 3; |
| --- | --- |

h)

každoroční plánované jednotné nebo průměrné jednotkové částky uvedené v čl. 102 odst. 1 a v relevantních případech maximální či minimální plánované jednotkové částky podle čl. 102 odst. 2 a 3;

| i) | vysvětlení, jak byly stanoveny částky uvedené v písmeni h) tohoto odstavce; |
| --- | --- |

i)

vysvětlení, jak byly stanoveny částky uvedené v písmeni h) tohoto odstavce;

| j) | v příslušných případech :






  i) | forma a míra podpory; |
| --- | --- | --- |

j)

v příslušných případech :

i)

forma a míra podpory;

| ii) | metoda výpočtu plánovaných jednotkových částek podpory a její potvrzení v souladu s článkem 82; |
| --- | --- |

ii)

metoda výpočtu plánovaných jednotkových částek podpory a její potvrzení v souladu s článkem 82;

| k) | roční finanční příděl na danou intervenci podle čl. 101 odst. 1 nebo v případě odvětví uvedených v čl. 42 písm. a), d), e) a f) roční finanční příděl pro relevantní odvětví podle čl. 101 odst. 2, a to v příslušných případech včetně rozpisu částek plánovaných pro granty a částek plánovaných pro finanční nástroje; |
| --- | --- |

k)

roční finanční příděl na danou intervenci podle čl. 101 odst. 1 nebo v případě odvětví uvedených v čl. 42 písm. a), d), e) a f) roční finanční příděl pro relevantní odvětví podle čl. 101 odst. 2, a to v příslušných případech včetně rozpisu částek plánovaných pro granty a částek plánovaných pro finanční nástroje;

| l) | informace o tom, zda intervence nespadá do oblasti působnosti článku 42 SFEU a zda se na ni vztahuje posouzení státní podpory. |
| --- | --- |

l)

informace o tom, zda intervence nespadá do oblasti působnosti článku 42 SFEU a zda se na ni vztahuje posouzení státní podpory.

Písmeno e) prvního pododstavce se nepoužije na intervence v rámci typu intervence v odvětví včelařství podle čl. 55 odst. 1 písm. a), a písmen c) až g), na intervence v rámci typu intervence v odvětví vína podle čl. 58 odst. 1 písm. h) až k) a na informační a propagační opatření pro režimy jakosti v rámci typu intervence pro spolupráci podle článku 77.

Článek 112

Plán cílů a finanční plán

1.   Plán cílů uvedený v čl. 107 odst. 1 písm. e) tvoří souhrnná tabulka, v níž jsou uvedeny cíle a milníky podle čl. 109 odst. 1 písm. a).

2.   Finanční plán uvedený v čl. 107 odst. 1 písm. e) obsahuje přehledovou tabulku, v níž jsou uvedeny:

| a) | příděly členských států na typy intervencí formou přímých plateb podle čl. 87 odst. 1, na typy intervencí v odvětví vína podle čl. 88 odst. 1, na typy intervencí v odvětví včelařství podle čl. 88 odst. 2 a na typy intervencí pro rozvoj venkova podle čl. 89 odst. 3, s uvedením ročních a celkových částek vyhrazených členskými státy s cílem splnit požadavky na minimální finanční příděly stanovené v článcích 92 až 98; |
| --- | --- |

a)

příděly členských států na typy intervencí formou přímých plateb podle čl. 87 odst. 1, na typy intervencí v odvětví vína podle čl. 88 odst. 1, na typy intervencí v odvětví včelařství podle čl. 88 odst. 2 a na typy intervencí pro rozvoj venkova podle čl. 89 odst. 3, s uvedením ročních a celkových částek vyhrazených členskými státy s cílem splnit požadavky na minimální finanční příděly stanovené v článcích 92 až 98;

| b) | převody prostředků podle písmene a) mezi typy intervencí formou přímých plateb a typy intervencí pro rozvoj venkova v souladu s článkem 103 a veškeré odečty přídělů členských států na typy intervencí formou přímých plateb za účelem uvolnění prostředků na typy intervencí v jiných odvětvích uvedených v hlavě III kapitole III oddíle 7 v souladu s čl. 88 odst. 6; |
| --- | --- |

b)

převody prostředků podle písmene a) mezi typy intervencí formou přímých plateb a typy intervencí pro rozvoj venkova v souladu s článkem 103 a veškeré odečty přídělů členských států na typy intervencí formou přímých plateb za účelem uvolnění prostředků na typy intervencí v jiných odvětvích uvedených v hlavě III kapitole III oddíle 7 v souladu s čl. 88 odst. 6;

| c) | příděly členských států na typy intervencí v odvětví chmele podle čl. 88 odst. 3 a na typy intervencí pro olivový olej a stolní olivy podle čl. 88 odst. 4, a pokud se tyto typy intervencí neprovádějí, pak rozhodnutí zahrnout odpovídající příděly do přídělů členského státu na přímé platby v souladu s čl. 88 odst. 5; |
| --- | --- |

c)

příděly členských států na typy intervencí v odvětví chmele podle čl. 88 odst. 3 a na typy intervencí pro olivový olej a stolní olivy podle čl. 88 odst. 4, a pokud se tyto typy intervencí neprovádějí, pak rozhodnutí zahrnout odpovídající příděly do přídělů členského státu na přímé platby v souladu s čl. 88 odst. 5;

| d) | v relevantních případech převod přídělů členských států z EZFRV na podporu v rámci InvestEU v souladu s článkem 81 tohoto nařízení, podle nařízení (EU) 2021/783 nebo podle nařízení (EU) 2021/817 v souladu s čl. 99 tohoto nařízení; |
| --- | --- |

d)

v relevantních případech převod přídělů členských států z EZFRV na podporu v rámci InvestEU v souladu s článkem 81 tohoto nařízení, podle nařízení (EU) 2021/783 nebo podle nařízení (EU) 2021/817 v souladu s čl. 99 tohoto nařízení;

| e) | v relevantních případech částky plánované pro nejvzdálenější regiony. |
| --- | --- |

e)

v relevantních případech částky plánované pro nejvzdálenější regiony.

3.   Vedle náležitostí podle odstavce 2 obsahuje podrobný finanční plán pro každý rozpočtový rok následující tabulky v souladu s čl. 111 písm. g) a k) vyjádřené jako prognózy členských států ohledně provádění plateb:

| a) | rozpis přídělů členského státu na typy intervencí formou přímých plateb po provedení převodů tak, jak je uvedeno v odst. 2 písm. b) a c), na základě orientačních finančních přídělů podle typu intervence a podle jednotlivých intervencí, přičemž se pro každou intervenci uvedou plánované výstupy, plánované průměrné nebo jednotné jednotkové částky uvedené v čl. 102 odst. 1 a v relevantních případech maximální či minimální plánované jednotkové částky nebo obě tyto částky, jak je uvedeno v čl. 102 odst. 2. V příslušných případech obsahuje rozpis částku rezervy platebních nároků.
  Uvede se celkový odhadovaný výsledek snížení plateb podle článku 17.
  S ohledem na použití odhadovaného výsledku snížení plateb podle článku 17 a čl. 87 odst. 3 se tyto orientační finanční příděly, související plánované výstupy a odpovídající plánované průměrné nebo jednotné jednotkové částky stanoví před snížením plateb; |
| --- | --- |

a)

rozpis přídělů členského státu na typy intervencí formou přímých plateb po provedení převodů tak, jak je uvedeno v odst. 2 písm. b) a c), na základě orientačních finančních přídělů podle typu intervence a podle jednotlivých intervencí, přičemž se pro každou intervenci uvedou plánované výstupy, plánované průměrné nebo jednotné jednotkové částky uvedené v čl. 102 odst. 1 a v relevantních případech maximální či minimální plánované jednotkové částky nebo obě tyto částky, jak je uvedeno v čl. 102 odst. 2. V příslušných případech obsahuje rozpis částku rezervy platebních nároků.

Uvede se celkový odhadovaný výsledek snížení plateb podle článku 17.

S ohledem na použití odhadovaného výsledku snížení plateb podle článku 17 a čl. 87 odst. 3 se tyto orientační finanční příděly, související plánované výstupy a odpovídající plánované průměrné nebo jednotné jednotkové částky stanoví před snížením plateb;

| b) | rozpis přídělů na typy intervencí podle hlavy III kapitoly III podle jednotlivých intervencí a s uvedením plánovaných výstupů nebo v případě odvětví uvedených v čl. 42 písm. a), d), e) a f) orientační finanční příděl pro jednotlivá odvětví s uvedením plánovaných výstupů vyjádřených jako počet operačních programů podle odvětví; |
| --- | --- |

b)

rozpis přídělů na typy intervencí podle hlavy III kapitoly III podle jednotlivých intervencí a s uvedením plánovaných výstupů nebo v případě odvětví uvedených v čl. 42 písm. a), d), e) a f) orientační finanční příděl pro jednotlivá odvětví s uvedením plánovaných výstupů vyjádřených jako počet operačních programů podle odvětví;

| c) | rozpis přídělů členského státu na rozvoj venkova po provedení převodů do přímých plateb a převodů z přímých plateb, jak je uvedeno v písmeni b), podle typu intervencí a podle jednotlivých intervencí, včetně celkových částek za dané období strategického plánu SZP, přičemž se uvede také příslušná sazba příspěvku z EZFRV rozepsaná v příslušných případech podle intervence a typu regionu. V případě převodu prostředků z přímých plateb se uvedou intervence nebo část intervence, jež jsou z převodu financované. Uvedená tabulka obsahuje rovněž plánované výstupy podle jednotlivých intervencí a plánované průměrné nebo jednotné jednotkové částky uvedené v čl. 102 odst. 1, jakož i v relevantních případech i maximální plánované průměrné jednotkové částky uvedené v čl. 102 odst. 3. V příslušných případech tabulka obsahuje také rozpis grantů a částek plánovaných na finanční nástroje. Uvedou se rovněž částky prostředků na technickou pomoc. |
| --- | --- |

c)

rozpis přídělů členského státu na rozvoj venkova po provedení převodů do přímých plateb a převodů z přímých plateb, jak je uvedeno v písmeni b), podle typu intervencí a podle jednotlivých intervencí, včetně celkových částek za dané období strategického plánu SZP, přičemž se uvede také příslušná sazba příspěvku z EZFRV rozepsaná v příslušných případech podle intervence a typu regionu. V případě převodu prostředků z přímých plateb se uvedou intervence nebo část intervence, jež jsou z převodu financované. Uvedená tabulka obsahuje rovněž plánované výstupy podle jednotlivých intervencí a plánované průměrné nebo jednotné jednotkové částky uvedené v čl. 102 odst. 1, jakož i v relevantních případech i maximální plánované průměrné jednotkové částky uvedené v čl. 102 odst. 3. V příslušných případech tabulka obsahuje také rozpis grantů a částek plánovaných na finanční nástroje. Uvedou se rovněž částky prostředků na technickou pomoc.

Článek 113

Správní a koordinační struktura

Oddíl týkající se správní a koordinační struktury podle čl. 107 odst. 1 písm. f) obsahuje:

| a) | určení všech správních orgánů uvedených v hlavě II kapitole II nařízení (EU) 2021/2116, jakož i vnitrostátního řídícího orgánu a v relevantních případech regionálních řídících orgánů; |
| --- | --- |

a)

určení všech správních orgánů uvedených v hlavě II kapitole II nařízení (EU) 2021/2116, jakož i vnitrostátního řídícího orgánu a v relevantních případech regionálních řídících orgánů;

| b) | určení a úlohu zprostředkujících subjektů podle čl. 123 odst. 4 tohoto nařízení ; |
| --- | --- |

b)

určení a úlohu zprostředkujících subjektů podle čl. 123 odst. 4 tohoto nařízení ;

| c) | informace o kontrolních systémech a sankcích podle hlavy IV nařízení (EU) 2021/2116, včetně:






  i) | integrovaného administrativního a kontrolního systému podle hlavy IV kapitoly II nařízení (EU) 2021/2116; |
| --- | --- | --- |

c)

informace o kontrolních systémech a sankcích podle hlavy IV nařízení (EU) 2021/2116, včetně:

i)

integrovaného administrativního a kontrolního systému podle hlavy IV kapitoly II nařízení (EU) 2021/2116;

| ii) | systému kontroly a sankcí v oblasti podmíněnosti podle hlavy IV kapitol IV a V nařízení (EU) 2021/2116; |
| --- | --- |

ii)

systému kontroly a sankcí v oblasti podmíněnosti podle hlavy IV kapitol IV a V nařízení (EU) 2021/2116;

| iii) | příslušných kontrolních orgánů odpovědných za kontroly; |
| --- | --- |

iii)

příslušných kontrolních orgánů odpovědných za kontroly;

| d) | přehled struktury monitorování a podávání zpráv. |
| --- | --- |

d)

přehled struktury monitorování a podávání zpráv.

Článek 114

Modernizace

Oddíl týkající se prvků, které zajišťují modernizaci SZP, podle čl. 107 odst. 1 písm. g) musí zdůraznit prvky strategického plánu SZP, které podporují modernizaci zemědělství a venkovských oblastí a SZP, a obsahovat zejména:

| a) | přehled toho, jak strategický plán SZP přispěje k dosažení průřezového cíle stanoveného v čl. 6 odst. 2, zejména prostřednictvím:






  i) | popisu organizačního uspořádání AKIS ; |
| --- | --- | --- |

a)

přehled toho, jak strategický plán SZP přispěje k dosažení průřezového cíle stanoveného v čl. 6 odst. 2, zejména prostřednictvím:

i)

popisu organizačního uspořádání AKIS ;

| ii) | popisu toho, jak budou poradenské služby uvedené v článku 15, výzkumné sítě a národní sítě pro SZP uvedené v článku 126 spolupracovat za účelem poskytování poradenství, zajišťování toků znalostí a poskytování inovačních služeb a jak jsou do AKIS začleněna opatření podporovaná v rámci intervencí podle článku 78 nebo jiných relevantních intervencí; |
| --- | --- |

ii)

popisu toho, jak budou poradenské služby uvedené v článku 15, výzkumné sítě a národní sítě pro SZP uvedené v článku 126 spolupracovat za účelem poskytování poradenství, zajišťování toků znalostí a poskytování inovačních služeb a jak jsou do AKIS začleněna opatření podporovaná v rámci intervencí podle článku 78 nebo jiných relevantních intervencí;

| b) | popis strategie pro rozvoj digitálních technologií v zemědělství a ve venkovských oblastech a pro využití těchto technologií ke zlepšení účinnosti a účelnosti intervencí na základě strategického plánu SZP. |
| --- | --- |

b)

popis strategie pro rozvoj digitálních technologií v zemědělství a ve venkovských oblastech a pro využití těchto technologií ke zlepšení účinnosti a účelnosti intervencí na základě strategického plánu SZP.

Článek 115

Přílohy

1.   Příloha I strategického plánu SZP podle čl. 107 odst. 2 písm. a) obsahuje shrnutí hlavních výsledků hodnocení ex ante podle článku 139 a strategického posouzení vlivů na životní prostředí (SEA) podle směrnice 2001/42/ES a informace o tom, jak byly zohledněny, nebo případně odůvodnění, proč zohledněny nebyly, a dále odkaz na kompletní zprávu o hodnocení ex ante a zprávu o strategického posouzení vlivů na životní prostředí.

2.   Příloha II strategického plánu SZP podle čl. 107 odst. 2 písm. b) obsahuje analýzu SWOT aktuální situace v oblasti, jíž se strategický plán SZP týká.

Analýza SWOT vychází z aktuální situace v oblasti, jíž se strategický plán SZP týká, a pro každý specifický cíl podle čl. 6 odst. 1 a 2 obsahuje celkový popis aktuální situace v oblasti, jíž se strategický plán SZP týká, založený na společných kontextových ukazatelích a dalších aktuálních kvantitativních a kvalitativních informacích, jako jsou studie, minulé zprávy o hodnocení, odvětvová analýza a poučení z předchozích zkušeností.

V relevantních případech zahrnuje analýza SWOT analýzu územních aspektů, včetně regionálních specifik, s důrazem na ta území, na něž jsou intervence specificky zaměřeny, a analýzu odvětvových aspektů, konkrétně pro ta odvětví, na něž se vztahují specifické intervence nebo programy.

Kromě toho jsou v popisu v souvislosti s každým obecným a specifickým cílem uvedeným v článku 5 a čl. 6 odst. 1 a 2 konkrétně zdůrazněny:

| a) | silné stránky zjištěné v oblasti, jíž se strategický plán SZP týká; |
| --- | --- |

a)

silné stránky zjištěné v oblasti, jíž se strategický plán SZP týká;

| b) | slabé stránky zjištěné v oblasti, jíž se strategický plán SZP týká; |
| --- | --- |

b)

slabé stránky zjištěné v oblasti, jíž se strategický plán SZP týká;

| c) | příležitosti zjištěné v oblasti, jíž se strategický plán SZP týká; |
| --- | --- |

c)

příležitosti zjištěné v oblasti, jíž se strategický plán SZP týká;

| d) | hrozby zjištěné v oblasti, jíž se strategický plán SZP týká. |
| --- | --- |

d)

hrozby zjištěné v oblasti, jíž se strategický plán SZP týká.

V případě specifických cílů stanovených v čl. 6 odst. 1 písm. d), e) a f) odkazuje analýza SWOT na vnitrostátní plány vycházející z legislativních aktů uvedených v příloze XIII.

Pokud jde o specifický cíl stanovený v čl. 6 odst. 1 písm. g), obsahuje analýza SWOT krátkou analýzu přístupu k půdě, mobility půdy a restrukturalizace půdy, přístupu k financím a úvěrům a přístupu ke znalostem a poradenství.

V případě průřezového cíle stanoveného v čl. 6 odst. 2 poskytne analýza SWOT rovněž relevantní informace o fungování AKIS a souvisejících struktur.

3.   Příloha III strategického plánu SZP podle čl. 107 odst. 2 písm. c) obsahuje výstupy konzultací s partnery, a zejména s relevantními orgány na regionální a místní úrovni, a stručný popis, jak konzultace probíhaly.

4.   Příloha IV strategického plánu SZP podle čl. 107 odst. 2 písm. d) obsahuje stručný popis zvláštní podpory pro bavlnu a její komplementarity s ostatními intervencemi na základě strategického plánu SZP.

5.   Příloha V strategického plánu SZP podle čl. 107 odst. 2 písm. e) obsahuje:

| a) | krátký popis doplňkového vnitrostátního financování na intervence v oblasti rozvoje venkova stanovené v hlavě III kapitole IV, které je poskytováno v rámci strategického plánu SZP, včetně částek na jednotlivé intervence a informací o souladu s požadavky tohoto nařízení; |
| --- | --- |

a)

krátký popis doplňkového vnitrostátního financování na intervence v oblasti rozvoje venkova stanovené v hlavě III kapitole IV, které je poskytováno v rámci strategického plánu SZP, včetně částek na jednotlivé intervence a informací o souladu s požadavky tohoto nařízení;

| b) | vysvětlení komplementarity s intervencemi na základě strategického plánu SZP; |
| --- | --- |

b)

vysvětlení komplementarity s intervencemi na základě strategického plánu SZP;

| c) | informaci o tom, zda doplňkové vnitrostátní financování spadá mimo oblast působnosti článku 42 Smlouvy o fungování EU a zda se na něj vztahuje posouzení státní podpory; a |
| --- | --- |

c)

informaci o tom, zda doplňkové vnitrostátní financování spadá mimo oblast působnosti článku 42 Smlouvy o fungování EU a zda se na něj vztahuje posouzení státní podpory; a

| d) | vnitrostátní finanční podporu v odvětví ovoce a zeleniny uvedenou v článku 53. |
| --- | --- |

d)

vnitrostátní finanční podporu v odvětví ovoce a zeleniny uvedenou v článku 53.

6.   Příloha VI strategického plánu SZP podle čl. 107 odst. 2 písm. f) obsahuje tyto informace týkající se přechodné vnitrostátní podpory:

| a) | roční odvětvový finanční rámec pro každé odvětví, pro které je poskytována přechodná vnitrostátní podpora; |
| --- | --- |

a)

roční odvětvový finanční rámec pro každé odvětví, pro které je poskytována přechodná vnitrostátní podpora;

| b) | v relevantních případech maximální jednotkovou míru podpory pro každý rok daného období; |
| --- | --- |

b)

v relevantních případech maximální jednotkovou míru podpory pro každý rok daného období;

| c) | v relevantních případech informace o referenčním období pozměněném v souladu s čl. 147 odst. 2 druhým pododstavcem; |
| --- | --- |

c)

v relevantních případech informace o referenčním období pozměněném v souladu s čl. 147 odst. 2 druhým pododstavcem;

| d) | stručný popis komplementarity přechodné vnitrostátní podpory s intervencemi na základě strategického plánu SZP. |
| --- | --- |

d)

stručný popis komplementarity přechodné vnitrostátní podpory s intervencemi na základě strategického plánu SZP.

Článek 116

Přenesené pravomoci, pokud jde o obsah strategického plánu SZP

Komisi je do 31. prosince 2023 svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 152 akty v přenesené pravomoci, kterými se mění tato kapitola, pokud jde o obsah strategického plánu SZP a jeho příloh. Tyto akty v přenesené pravomoci jsou omezeny výhradně na řešení problémů, jimž členské státy čelí.

Článek 117

Prováděcí pravomoci, pokud jde o obsah strategického plánu SZP

Komise může přijmout prováděcí akty, kterými stanoví pravidla, jak mají být ve strategických plánech SZP prezentovány prvky popsané v článcích 108 až 115. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 153 odst. 2.

KAPITOLA III

SCHVÁLENÍ A ZMĚNA STRATEGICKÉHO PLÁNU SZP

Článek 118

Schválení strategického plánu SZP

1.   Každý členský stát předloží Komisi nejpozději do 1. ledna 2022 návrh strategického plánu SZP, jehož obsah je vymezen v článku 107.

2.   Komise posoudí návrh strategického plánu SZP z hlediska jeho úplnosti, jeho konzistentnosti a koherentnosti s obecnými zásadami práva Unie, s tímto nařízením a s akty v přenesené pravomoci a prováděcími akty, které byly podle tohoto nařízení přijaty, a s nařízením (EU) 2021/2116, z hlediska jeho efektivního příspěvku k dosažení specifických cílů podle čl. 6 odst. 1 a 2 a jeho dopadu na řádné fungování vnitřního trhu a narušování hospodářské soutěže a úrovně administrativní zátěže pro příjemce a správu. Posouzení je zaměřeno zejména na vhodnost strategie obsažené ve strategickém plánu SZP, odpovídající specifické cíle, cíle, intervence a přidělování rozpočtových prostředků v zájmu splnění specifických cílů strategického plánu SZP prostřednictvím souboru intervencí navrženého na základě analýzy SWOT a hodnocení ex ante.

3.   V závislosti na výsledcích posouzení uvedeného v odstavci 2 může Komise členskému státu do tří měsíců ode dne předložení strategického plánu SZP sdělit své připomínky.

Členský stát poskytne Komisi veškeré nezbytné dodatečné informace a navrhovaný plán případně upraví.

4.   Komise návrh strategického plánu SZP schválí za předpokladu, že byly předloženy nezbytné informace a že plán je v souladu s článkem 9 a ostatními požadavky stanovenými v tomto nařízení a v nařízení (EU) 2021/2116, jakož i s akty v přenesené pravomoci a prováděcími akty přijatými na základě uvedených nařízení. Schválení vychází výhradně z aktů, které jsou pro členské státy právně závazné.

5.   Každý strategický plán SZP se schválí nejpozději šest měsíců poté, co jej dotčený členský stát předložil.

Schválení se nevztahuje na informace uvedené v čl. 113 písm. c) a v přílohách I až IV strategického plánu SZP uvedených v čl. 107 odst. 2 písm. a) až d ).

V řádně odůvodněných případech může členský stát požádat Komisi o schválení strategického plánu SZP, který neobsahuje všechny prvky. V takovém případě dotčený členský stát uvede, které části strategického plánu SZP chybějí, a poskytne orientační cíle a finanční plány podle článku 112 pro celý strategický plán SZP, aby byla zjevná celková konzistentnost a soudržnost plánu. Chybějící prvky strategického plánu SZP se Komisi předloží jako změna plánu v souladu s článkem 119 ve lhůtě, která by neměla přesáhnout tři měsíce ode dne schválení strategického plánu SZP.

6.   Komise schválí každý strategický plán SZP prostřednictvím prováděcího rozhodnutí bez použití postupu projednávání ve výboru uvedeného v článku 153.

7.   Strategické plány SZP nabývají právního účinku až poté, co je Komise schválí.

Článek 119

Změna strategického plánu SZP

1.   Členské státy mohou předložit Komisi žádosti o změnu svých strategických plánů SZP.

2.   Žádost o změnu strategického plánu SZP musí být řádně odůvodněna a musí obsahovat zejména předpokládané dopady změn plánu na dosažení specifických cílů stanovených v čl. 6 odst. 1 a 2. K žádosti se připojí pozměněný plán, případně včetně aktualizovaných příloh.

3.   Komise posoudí konzistentnost změny s tímto nařízením a akty v přenesené pravomoci a prováděcími akty, které byly přijaty podle tohoto nařízení, a s nařízením (EU) 2021/2116, jakož i její efektivní příspěvek k dosažení specifických cílů.

4.   Komise požadovanou změnu strategického plánu SZP schválí za předpokladu, že byly předloženy nezbytné informace a že pozměněný plán je v souladu s článkem 9 a ostatními požadavky stanovenými v tomto nařízení a v nařízení (EU) 2021/2116, jakož i akty v přenesené pravomoci a prováděcími akty, které byly přijaty podle uvedených nařízení..

5.   Komise se může k žádosti o změnu strategického plánu SZP vyjádřit do 30 pracovních dní od jejího předložení. Členský stát poskytne Komisi veškeré nezbytné doplňující informace.

6.   Žádost o změnu strategického plánu SZP se schválí nejpozději tři měsíce poté, co ji členský stát předložil.

7.   Žádost o změnu strategického plánu SZP lze předložit jednou za kalendářní rok, s výhradou možných výjimek, které stanoví toto nařízení nebo o nichž Komise rozhodne v souladu s článkem 122. Během období trvání strategického plánu SZP mohou být kromě toho předloženy tři další žádosti o změnu strategického plánu SZP. Tento odstavec se nepoužije na žádosti o změny za účelem předložení chybějících prvků v souladu s čl. 118 odst. 5.

Žádost o změnu strategického plánu SZP týkající se čl. 17 odst. 5, čl. 88 odst. 7 a čl. 103 odst. 5 nebo článku 120 se nezapočítává do limitu stanoveného v prvním pododstavci tohoto odstavce.

8.   Změna strategického plánu SZP týkající se čl. 17 odst. 5, čl. 88 odst. 7 nebo čl. 103 odst. 1 ve vztahu k EZZF nabývá účinku k 1. lednu kalendářního roku následujícího po roce schválení žádosti o změnu Komisí a v návaznosti na odpovídající změnu přídělů v souladu s čl. 87 odst. 2.

Změna strategického plánu SZP týkající se čl. 103 odst. 1 ve vztahu k EZFRV nabývá účinku po schválení žádosti o změnu Komisí a v návaznosti na odpovídající změnu přídělů v souladu s čl. 89 odst. 4.

Změna strategického plánu SZP týkající se EZZF, jiná, než jsou změny uvedené v prvním pododstavci tohoto odstavce, nabývá účinku ode dne, jejž stanoví členský stát a který je pozdější než datum schválení žádosti o změnu Komisí. Členské státy mohou pro různé prvky změny stanovit různá data nabytí účinku. Při stanovování tohoto data zohlední členské státy lhůty pro schvalovací postup stanovené v tomto článku a potřebu, aby zemědělci a jiní příjemci měli dostatek času na to, aby vzali danou změnu v potaz. Plánované datum uvede členský stát spolu s žádostí o změnu strategického plánu SZP a toto datum podléhá schválení Komisí v souladu s odstavcem 10 tohoto článku.

9.   Odchylně od odstavců 2 až 8, 10 a 11 tohoto článku mohou členské státy kdykoli provést a uplatňovat změny prvků svých strategických plánů SZP související s intervencemi podle hlavy III kapitoly IV, včetně podmínek způsobilosti těchto intervencí, a to pod podmínkou, že tyto změny nevedou ke změnám cílů uvedených v čl. 109 odst. 1 písm. a). Tyto změny oznámí Komisi před tím, než je začnou uplatňovat, a zahrnou je do příští žádosti o změnu strategického plánu SZP v souladu s odstavcem 1 tohoto článku.

10.   Každou změnu strategického plánu SZP Komise schválí prostřednictvím prováděcího rozhodnutí bez uplatnění postupu projednávání ve výboru uvedeného v článku 153.

11.   Aniž je dotčen článek 86, změny strategického plánu SZP nabývají právního účinku až poté, co je Komise schválí.

12.   Opravy chyb v psaní či zjevných chyb nebo chyb čistě redakční povahy, které nemají vliv na provádění politiky a na intervenci, se nepovažují za žádost o změnu podle tohoto článku. Členské státy o těchto opravách uvědomí Komisi.

Článek 120

Přezkum strategických plánů SZP

Při provádění změny kteréhokoli z legislativních aktů uvedených v příloze XIII každý členský stát posoudí, zda by měl být jeho strategický plán SZP odpovídajícím způsobem změněn, a to zejména vysvětlení uvedené v čl. 109 odst. 2 písm. a) bodě v) a další prvky strategického plánu SZP uvedené v tomto vysvětlení. Každý členský stát do šesti měsíců od uplynutí lhůty pro provedení změny v případě směrnice uvedené v příloze XIII nebo do šesti měsíců ode dne použitelnosti změny v případě nařízení uvedeného v příloze XIII oznámí Komisi výsledek svého posouzení spolu s doprovodným vysvětlením a v případě potřeby předloží žádost o změnu svého strategického plánu SZP v souladu s čl. 119 odst. 2.

Článek 121

Výpočet lhůt pro opatření Komise

Pokud je pro opatření Komise stanovena lhůta, začíná uvedená lhůta pro účely této kapitoly běžet okamžikem, kdy jsou předloženy všechny informace splňující požadavky stanovené v tomto nařízení a v ustanoveních přijatých v souvislosti s ním.

Tato lhůta nezahrnuje:

| a) | období, které začíná dnem následujícím po dni, kdy Komise zašle členskému státu své připomínky nebo žádost o přepracované dokumenty, a končí dnem, kdy členský stát Komisi odpoví; |
| --- | --- |

a)

období, které začíná dnem následujícím po dni, kdy Komise zašle členskému státu své připomínky nebo žádost o přepracované dokumenty, a končí dnem, kdy členský stát Komisi odpoví;

| b) | v případě změn souvisejících s čl. 17 odst. 5, čl. 88 odst. 7 a čl. 103 odst. 5 období pro přijetí aktu v přenesené pravomoci týkajícího se změny přídělů v souladu s čl. 87 odst. 2. |
| --- | --- |

b)

v případě změn souvisejících s čl. 17 odst. 5, čl. 88 odst. 7 a čl. 103 odst. 5 období pro přijetí aktu v přenesené pravomoci týkajícího se změny přídělů v souladu s čl. 87 odst. 2.

Článek 122

Přenesené pravomoci týkající se změn strategických plánů SZP

Komisi je svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 152 akty v přenesené pravomoci, kterými se doplňuje tato kapitola, pokud jde o:

| a) | postupy a lhůty pro předkládání žádostí o změnu strategických plánů SZP; |
| --- | --- |

a)

postupy a lhůty pro předkládání žádostí o změnu strategických plánů SZP;

| b) | stanovení dalších případů, pro něž maximální počet změn podle čl. 119 odst. 7 neplatí. |
| --- | --- |

b)

stanovení dalších případů, pro něž maximální počet změn podle čl. 119 odst. 7 neplatí.

HLAVA VI

KOORDINACE A SPRÁVA

Článek 123

Řídící orgán

1.   Každý členský stát určí pro svůj strategický plán SZP vnitrostátní řídící orgán.

Členské státy mohou s přihlédnutím ke svým ústavním a institucionálním ustanovením určit regionální řídící orgány, které budou odpovědné za některé nebo všechny úkoly uvedené v odstavci 2.

Členské státy zajistí, aby byl odpovídající systém řízení a kontroly zřízen způsobem, který zaručí, že funkce vnitrostátního řídícího orgánu a v relevantních případech regionálních řídících orgánů a dalších subjektů budou jasně vymezeny a odděleny. Členské státy odpovídají za zajištění účinného fungování systému během celého období strategického plánu SZP.

2.   Řídící orgán odpovídá za účelné, účinné a správné řízení a provádění strategického plánu SZP. Zejména pak zajistí, aby:

| a) | existoval elektronický informační systém, jak je uveden v článku 130; |
| --- | --- |

a)

existoval elektronický informační systém, jak je uveden v článku 130;

| b) | zemědělci, jiní příjemci a jiné subjekty podílející se na provádění intervencí:






  i) | byli informováni o svých povinnostech vyplývajících z poskytnuté podpory, a aby pro všechny transakce související s určitou operací používali v relevantních případech buď samostatný účetní systém, nebo vhodný účetní kód; |
| --- | --- | --- |

b)

zemědělci, jiní příjemci a jiné subjekty podílející se na provádění intervencí:

i)

byli informováni o svých povinnostech vyplývajících z poskytnuté podpory, a aby pro všechny transakce související s určitou operací používali v relevantních případech buď samostatný účetní systém, nebo vhodný účetní kód;

| ii) | si byli vědomi požadavků týkajících se poskytování údajů řídícímu orgánu a zaznamenávání výstupů a výsledků; |
| --- | --- |

ii)

si byli vědomi požadavků týkajících se poskytování údajů řídícímu orgánu a zaznamenávání výstupů a výsledků;

| c) | dotčeným zemědělcům a jiným příjemcům byly poskytnuty – ve vhodných případech v elektronické podobě – jasné a přesné informace o povinných požadavcích na hospodaření a minimálních standardech DZES stanovených podle hlavy III kapitoly I oddílu 2, jakož i o požadavcích týkajících se sociální podmíněnosti stanovených podle hlavy III kapitoly I oddílu 3, které je třeba dodržovat na úrovni zemědělského podniku ; |
| --- | --- |

c)

dotčeným zemědělcům a jiným příjemcům byly poskytnuty – ve vhodných případech v elektronické podobě – jasné a přesné informace o povinných požadavcích na hospodaření a minimálních standardech DZES stanovených podle hlavy III kapitoly I oddílu 2, jakož i o požadavcích týkajících se sociální podmíněnosti stanovených podle hlavy III kapitoly I oddílu 3, které je třeba dodržovat na úrovni zemědělského podniku ;

| d) | hodnocení ex ante podle článku 139 bylo v souladu se systémem monitorování a hodnocení a bylo předloženo Komisi; |
| --- | --- |

d)

hodnocení ex ante podle článku 139 bylo v souladu se systémem monitorování a hodnocení a bylo předloženo Komisi;

| e) | byl zaveden plán hodnocení podle čl. 140 odst. 4, aby hodnocení ex post uvedená ve stejném článku byla provedena ve lhůtách podle tohoto nařízení, se současným zajištěním toho, aby tato hodnocení byla v souladu se systémem monitorování a hodnocení a byla předložena monitorovacímu výboru a Komisi; |
| --- | --- |

e)

byl zaveden plán hodnocení podle čl. 140 odst. 4, aby hodnocení ex post uvedená ve stejném článku byla provedena ve lhůtách podle tohoto nařízení, se současným zajištěním toho, aby tato hodnocení byla v souladu se systémem monitorování a hodnocení a byla předložena monitorovacímu výboru a Komisi;

| f) | monitorovacímu výboru byly poskytnuty informace a dokumenty potřebné k monitorování provádění strategického plánu SZP z hlediska jeho specifických cílů a priorit; |
| --- | --- |

f)

monitorovacímu výboru byly poskytnuty informace a dokumenty potřebné k monitorování provádění strategického plánu SZP z hlediska jeho specifických cílů a priorit;

| g) | byla vypracována výroční zpráva o výkonnosti včetně souhrnných monitorovacích tabulek a po předložení této zprávy monitorovacímu výboru k vyjádření stanoviska byla předložena Komisi v souladu s čl. 9 odst. 3 prvním pododstavcem písm. b) nařízení (EU) 2021/2116; |
| --- | --- |

g)

byla vypracována výroční zpráva o výkonnosti včetně souhrnných monitorovacích tabulek a po předložení této zprávy monitorovacímu výboru k vyjádření stanoviska byla předložena Komisi v souladu s čl. 9 odst. 3 prvním pododstavcem písm. b) nařízení (EU) 2021/2116;

| h) | byla přijata relevantní opatření navazující na připomínky Komise k výroční zprávě o výkonnosti; |
| --- | --- |

h)

byla přijata relevantní opatření navazující na připomínky Komise k výroční zprávě o výkonnosti;

| i) | platební agentura před schválením plateb obdržela všechny potřebné informace, zejména o postupech a veškerých kontrolách prováděných v souvislosti s intervencemi vybranými pro financování; |
| --- | --- |

i)

platební agentura před schválením plateb obdržela všechny potřebné informace, zejména o postupech a veškerých kontrolách prováděných v souvislosti s intervencemi vybranými pro financování;

| j) | příjemci intervencí financovaných z EZFRV, kromě intervencí týkajících se plochy nebo zvířat, přiznali obdrženou finanční podporu, včetně náležitého použití znaku Unie v souladu s pravidly stanovenými Komisí podle odstavce 5; |
| --- | --- |

j)

příjemci intervencí financovaných z EZFRV, kromě intervencí týkajících se plochy nebo zvířat, přiznali obdrženou finanční podporu, včetně náležitého použití znaku Unie v souladu s pravidly stanovenými Komisí podle odstavce 5;

| k) | byla strategickému plánu SZP zajištěna propagace, mimo jiné prostřednictvím národní sítě pro SZP, a to informováním:






  i) | potenciálních příjemců, profesních organizací, hospodářských a sociálních partnerů, subjektů podílejících se na prosazování genderové rovnosti a dotčených nevládních organizací, včetně organizací na ochranu životního prostředí, o možnostech, které strategický plán SZP nabízí, a o pravidlech pro získání přístupu k financování z tohoto plánu a |
| --- | --- | --- |

k)

byla strategickému plánu SZP zajištěna propagace, mimo jiné prostřednictvím národní sítě pro SZP, a to informováním:

i)

potenciálních příjemců, profesních organizací, hospodářských a sociálních partnerů, subjektů podílejících se na prosazování genderové rovnosti a dotčených nevládních organizací, včetně organizací na ochranu životního prostředí, o možnostech, které strategický plán SZP nabízí, a o pravidlech pro získání přístupu k financování z tohoto plánu a

| ii) | zemědělců a jiných příjemců a široké veřejnosti o podpoře zemědělství a rozvoje venkova poskytované Unií prostřednictvím strategických plánů SZP. |
| --- | --- |

ii)

zemědělců a jiných příjemců a široké veřejnosti o podpoře zemědělství a rozvoje venkova poskytované Unií prostřednictvím strategických plánů SZP.

V případě podpory financované z EZZF členské státy v příslušném případě stanoví, aby řídící orgán použil nástroje a struktury pro zviditelnění a komunikaci používané ze strany EZFRV.

3.   Pokud za úkoly uvedené v odstavci 2 odpovídají regionální řídící orgány uvedené v odst. 1 druhém pododstavci, zajistí vnitrostátní řídící orgán náležitou koordinaci mezi těmito orgány s cílem zaručit soudržnost a konzistentnost koncepce a provádění strategického plánu SZP.

4.   Vnitrostátní řídící orgán nebo v relevantních případech regionální řídící orgány mohou přenést úkoly na zprostředkující subjekty. V takovém případě zůstává pověřující řídící orgán i nadále plně odpovědný za účinnost a správnost řízení a provádění těchto úkolů a zajistí, aby byla přijata náležitá opatření, která tomuto zprostředkujícímu subjektu umožní získat veškeré údaje a informace nezbytné k plnění těchto úkolů.

5.   Komise může přijmout prováděcí akty, kterými stanoví jednotné podmínky pro uplatňování požadavků týkajících se informací, propagace a zviditelnění podle odst. 2 písm. j) a k). Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 153 odst. 2.

Článek 124

Monitorovací výbor

1.   Každý členský stát zřídí vnitrostátní výbor za účelem monitorování provádění strategického plánu SZP, a to do tří měsíců ode dne, kdy bylo členskému státu oznámeno prováděcí rozhodnutí Komise o schválení strategického plánu SZP.

Každý monitorovací výbor přijme svůj jednací řád, který zahrnuje ustanovení o koordinaci s regionálními monitorovacími výbory, jsou-li zřízeny v souladu s odstavcem 5, a ustanovení o předcházení střetům zájmů a uplatňování zásady transparentnosti.

Monitorovací výbor zasedá nejméně jednou ročně a posuzuje veškeré skutečnosti, jež mají vliv na pokrok při dosahování cílů strategického plánu SZP.

Každý členský stát zveřejní jednací řád a stanoviska monitorovacího výboru.

2.   Každý členský stát rozhodne o složení monitorovacího výboru a zajistí, aby v něm byly rovnoměrně zastoupeny relevantní orgány veřejné správy a zprostředkující subjekty i zástupci partnerů uvedených v čl. 106 odst. 3.

Každý člen monitorovacího výboru má jeden hlas.

Členské státy zveřejní seznam členů monitorovacího výboru na internetu.

Na práci monitorovacího výboru se jakožto poradci podílejí zástupci Komise.

3.   Monitorovací výbor posuzuje zejména:

| a) | pokrok v provádění strategického plánu SZP a v plnění milníků a cílů; |
| --- | --- |

a)

pokrok v provádění strategického plánu SZP a v plnění milníků a cílů;

| b) | skutečnosti, které mají vliv na plnění strategického plánu SZP, a opatření přijatá k jejich řešení, včetně pokroku vedoucího ke zjednodušení a snížení administrativní zátěže pro konečné příjemce; |
| --- | --- |

b)

skutečnosti, které mají vliv na plnění strategického plánu SZP, a opatření přijatá k jejich řešení, včetně pokroku vedoucího ke zjednodušení a snížení administrativní zátěže pro konečné příjemce;

| c) | prvky předběžného hodnocení uvedené v čl. 58 odst. 3 nařízení (EU) 2021/1060 a strategický dokument uvedený v čl. 59 odst. 1 daného nařízení (EU); |
| --- | --- |

c)

prvky předběžného hodnocení uvedené v čl. 58 odst. 3 nařízení (EU) 2021/1060 a strategický dokument uvedený v čl. 59 odst. 1 daného nařízení (EU);

| d) | pokrok v provádění hodnocení, souhrnných hodnocení a všech opatření přijatých v návaznosti na zjištění; |
| --- | --- |

d)

pokrok v provádění hodnocení, souhrnných hodnocení a všech opatření přijatých v návaznosti na zjištění;

| e) | relevantní informace týkající se plnění strategického plánu SZP poskytnuté národní sítí pro SZP; |
| --- | --- |

e)

relevantní informace týkající se plnění strategického plánu SZP poskytnuté národní sítí pro SZP;

| f) | provádění opatření v oblasti komunikace a zviditelnění; |
| --- | --- |

f)

provádění opatření v oblasti komunikace a zviditelnění;

| g) | v relevantních případech budování administrativních kapacit orgánů veřejné správy a zemědělců a jiných příjemců. |
| --- | --- |

g)

v relevantních případech budování administrativních kapacit orgánů veřejné správy a zemědělců a jiných příjemců.

4.   Monitorovací výbor vydává své stanovisko k:

| a) | metodice a kritériím výběru operací; |
| --- | --- |

a)

metodice a kritériím výběru operací;

| b) | výročním zprávám o výkonnosti; |
| --- | --- |

b)

výročním zprávám o výkonnosti;

| c) | plánu hodnocení a jeho změnám; |
| --- | --- |

c)

plánu hodnocení a jeho změnám;

| d) | návrhům řídícího orgánu na změnu strategického plánu SZP. |
| --- | --- |

d)

návrhům řídícího orgánu na změnu strategického plánu SZP.

5.   Pokud jsou prvky stanoveny na regionální úrovni, může dotčený členský stát zřídit regionální monitorovací výbory s cílem monitorovat provádění regionálních prvků a poskytovat v tomto ohledu informace vnitrostátnímu řídícímu výboru. Tento článek se obdobně použije na uvedené regionální řídící výbory, pokud jde o prvky stanovené na regionální úrovni.

Článek 125

Technická pomoc z podnětu členských států

1.   Z podnětu členského státu může EZFRV podpořit opatření, jež jsou nezbytná pro účinnou správu a provádění podpory v souvislosti se strategickým plánem SZP, včetně zřízení a provozování národní sítě pro SZP podle čl. 126 odst. 1. Opatření uvedená v tomto odstavci se mohou týkat předchozích programových období i následných období strategického plánu SZP.

2.   Podporovat lze rovněž opatření orgánu hlavního fondu v souladu s čl. 31 odst. 4, 5 a 6 nařízení (EU) 2021/1060, pokud LEADER zahrnuje podporu z EZFRV.

3.   Technická pomoc z podnětu členských států se nepoužije k financování certifikačních orgánů uvedených v článku 12 nařízení (EU) 2021/2116.

Článek 126

Národní a evropská síť pro SZP

1.   Každý členský stát zřídí nejpozději do dvanácti měsíců ode dne, kdy Komise schválí jeho strategický plán SZP, národní síť pro společnou zemědělskou politiku (dále jen „národní síť pro SZP“) pro účely vzájemného navazování kontaktů mezi organizacemi a správními orgány, poradci, výzkumnými pracovníky a dalšími inovátory a aktéry v oblasti zemědělství a rozvoje venkova na vnitrostátní úrovni. Národní sítě pro SZP vycházejí ze stávajících zkušeností a postupů při vytváření sítí v členských státech.

2.   Komise zřídí evropskou síť pro společnou zemědělskou politiku (dále jen „evropská síť pro SZP“) s cílem propojit na úrovni Unie národní sítě, organizace a správní orgány činné v oblasti zemědělství a rozvoje venkova.

3.   Cílem propojování prostřednictvím národní a evropské sítě pro SZP je:

| a) | zvýšit zapojení všech relevantních zúčastněných stran do provádění strategických plánů SZP a v relevantních případech do jejich koncipování; |
| --- | --- |

a)

zvýšit zapojení všech relevantních zúčastněných stran do provádění strategických plánů SZP a v relevantních případech do jejich koncipování;

| b) | asistovat správním orgánům členských států při provádění strategických plánů SZP a při přechodu na model provádění založený na výkonnosti; |
| --- | --- |

b)

asistovat správním orgánům členských států při provádění strategických plánů SZP a při přechodu na model provádění založený na výkonnosti;

| c) | přispívat ke zlepšení kvality provádění strategických plánů SZP; |
| --- | --- |

c)

přispívat ke zlepšení kvality provádění strategických plánů SZP;

| d) | přispívat k informovanosti veřejnosti a potenciálních příjemců o SZP a možnostech financování; |
| --- | --- |

d)

přispívat k informovanosti veřejnosti a potenciálních příjemců o SZP a možnostech financování;

| e) | podporovat inovace v oblasti zemědělství a rozvoje venkova a vzájemné učení a zapojení všech zúčastněných stran do procesu výměny a rozvoje znalostí, jakož i interakci mezi těmito stranami; |
| --- | --- |

e)

podporovat inovace v oblasti zemědělství a rozvoje venkova a vzájemné učení a zapojení všech zúčastněných stran do procesu výměny a rozvoje znalostí, jakož i interakci mezi těmito stranami;

| f) | přispívat ke kapacitám a činnostem v oblasti monitorování a hodnocení; |
| --- | --- |

f)

přispívat ke kapacitám a činnostem v oblasti monitorování a hodnocení;

| g) | přispívat k šíření výsledků strategického plánu SZP. |
| --- | --- |

g)

přispívat k šíření výsledků strategického plánu SZP.

Cíl stanovený v prvním pododstavci písm. d) se řeší zejména prostřednictvím národních sítí pro SZP.

4.   Úkolem národní a evropské sítě pro SZP při dosahování cílů stanovených v odstavci 3 je:

| a) | shromažďovat, analyzovat a šířit informace o opatřeních a osvědčených postupech prováděných nebo podporovaných v rámci strategických plánů SZP, jakož i analyzovat vývoj v oblasti zemědělství a rozvoje venkova, který je relevantní z hlediska specifických cílů uvedených v čl. 6 odst. 1 a 2; |
| --- | --- |

a)

shromažďovat, analyzovat a šířit informace o opatřeních a osvědčených postupech prováděných nebo podporovaných v rámci strategických plánů SZP, jakož i analyzovat vývoj v oblasti zemědělství a rozvoje venkova, který je relevantní z hlediska specifických cílů uvedených v čl. 6 odst. 1 a 2;

| b) | přispívat k budování kapacit správních orgánů členských států a dalších aktérů zapojených do provádění strategických plánů SZP, a to i pokud jde o postupy monitorování a hodnocení; |
| --- | --- |

b)

přispívat k budování kapacit správních orgánů členských států a dalších aktérů zapojených do provádění strategických plánů SZP, a to i pokud jde o postupy monitorování a hodnocení;

| c) | vytvářet platformy, fóra a akce s cílem usnadnit výměnu zkušeností mezi zúčastněnými stranami a vzájemné učení, a v relevantních případech včetně výměn se sítěmi ve třetích zemích; |
| --- | --- |

c)

vytvářet platformy, fóra a akce s cílem usnadnit výměnu zkušeností mezi zúčastněnými stranami a vzájemné učení, a v relevantních případech včetně výměn se sítěmi ve třetích zemích;

| d) | shromažďovat informace a usnadňovat jejich šíření, jakož i propojovat financované struktury a projekty, jako jsou místní akční skupiny uvedené v článku 33 nařízení (EU) 2021/1060, operační skupiny EIP uvedené v čl. 127 odst. 3 tohoto nařízení a obdobné struktury a projekty; |
| --- | --- |

d)

shromažďovat informace a usnadňovat jejich šíření, jakož i propojovat financované struktury a projekty, jako jsou místní akční skupiny uvedené v článku 33 nařízení (EU) 2021/1060, operační skupiny EIP uvedené v čl. 127 odst. 3 tohoto nařízení a obdobné struktury a projekty;

| e) | podporovat projekty spolupráce operačních skupin EIP uvedených v čl. 127 odst. 3 tohoto nařízení, místních akčních skupin uvedených v článku 33 nařízení (EU) 2021/1060 nebo obdobných struktur pro místní rozvoj, včetně nadnárodní spolupráce; |
| --- | --- |

e)

podporovat projekty spolupráce operačních skupin EIP uvedených v čl. 127 odst. 3 tohoto nařízení, místních akčních skupin uvedených v článku 33 nařízení (EU) 2021/1060 nebo obdobných struktur pro místní rozvoj, včetně nadnárodní spolupráce;

| f) | vytvářet vazby na další strategie nebo sítě financované Unií; |
| --- | --- |

f)

vytvářet vazby na další strategie nebo sítě financované Unií;

| g) | přispívat k dalšímu rozvoji SZP a připravovat veškerá následná období strategického plánu SZP; |
| --- | --- |

g)

přispívat k dalšímu rozvoji SZP a připravovat veškerá následná období strategického plánu SZP;

| h) | v případě národních sítí pro SZP se účastnit činností evropské sítě pro SZP a přispívat k nim; |
| --- | --- |

h)

v případě národních sítí pro SZP se účastnit činností evropské sítě pro SZP a přispívat k nim;

| i) | v případě evropské sítě pro SZP spolupracovat s národními sítěmi pro SZP a přispívat k jejich činnostem. |
| --- | --- |

i)

v případě evropské sítě pro SZP spolupracovat s národními sítěmi pro SZP a přispívat k jejich činnostem.

5.   Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví organizační strukturu a způsob fungování evropské sítě pro SZP. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 153 odst. 2.

Článek 127

Evropské inovační partnerství v oblasti zemědělské produktivity a udržitelnosti

1.   Cílem evropského inovačního partnerství v oblasti zemědělské produktivity a udržitelnosti (dále jen „EIP“) je stimulovat inovace a zlepšovat výměnu znalostí.

EIP podporuje AKIS propojováním politik a nástrojů s cílem urychlit inovace.

2.   EIP přispívá k dosažení specifických cílů stanovených v čl. 6 odst. 1 a 2.

Toto partnerství zejména:

| a) | vytváří přidanou hodnotu lepším propojováním výzkumu a zemědělské praxe a podporou širšího využívání dostupných inovativních opatření; |
| --- | --- |

a)

vytváří přidanou hodnotu lepším propojováním výzkumu a zemědělské praxe a podporou širšího využívání dostupných inovativních opatření;

| b) | propojuje aktéry a projekty zaměřené na inovace; |
| --- | --- |

b)

propojuje aktéry a projekty zaměřené na inovace;

| c) | podporuje rychlejší a širší zavádění inovativních řešení do praxe, včetně vzájemných výměn mezi zemědělci; a |
| --- | --- |

c)

podporuje rychlejší a širší zavádění inovativních řešení do praxe, včetně vzájemných výměn mezi zemědělci; a

| d) | informuje vědeckou obec o potřebách zemědělské praxe v oblasti výzkumu. |
| --- | --- |

d)

informuje vědeckou obec o potřebách zemědělské praxe v oblasti výzkumu.

3.   Součástí EIP jsou operační skupiny EIP podporované v rámci typu intervencí týkajícího se spolupráce podle článku 77. Každá operační skupina EIP vypracuje plán inovativního projektu, který bude rozvíjen nebo prováděn. Tento inovativní projekt je založen na interaktivním inovačním modelu, k jehož hlavním zásadám náleží:

| a) | rozvoj inovativních řešení, která jsou zaměřena na potřeby zemědělců či lesníků, případně i na interakce napříč celým dodavatelským řetězcem; |
| --- | --- |

a)

rozvoj inovativních řešení, která jsou zaměřena na potřeby zemědělců či lesníků, případně i na interakce napříč celým dodavatelským řetězcem;

| b) | propojování partnerů disponujících vzájemně se doplňujícími znalostmi, jako jsou zemědělci, poradci, výzkumní pracovníci, podniky nebo nevládní organizace, v takové cílené kombinaci, která je co nejvýhodnější z hlediska dosažení cílů projektu; a |
| --- | --- |

b)

propojování partnerů disponujících vzájemně se doplňujícími znalostmi, jako jsou zemědělci, poradci, výzkumní pracovníci, podniky nebo nevládní organizace, v takové cílené kombinaci, která je co nejvýhodnější z hlediska dosažení cílů projektu; a

| c) | spolurozhodování a spoluvytváření po celou dobu trvání projektu. |
| --- | --- |

c)

spolurozhodování a spoluvytváření po celou dobu trvání projektu.

Operační skupiny EIP mohou být činné na nadnárodní úrovni, včetně úrovně přeshraniční. Zamýšlené inovace mohou být založeny jak na nových, tak na tradičních postupech v novém geografickém nebo environmentálním kontextu.

Operační skupiny EIP šíří souhrn svých plánů a výsledků svých projektů, zejména prostřednictvím národní a evropské sítě pro SZP.

HLAVA VII

MONITOROVÁNÍ, PODÁVÁNÍ ZPRÁV A HODNOCENÍ

KAPITOLA I

VÝKONNOSTNÍ RÁMEC

Článek 128

Zřízení výkonnostního rámce

1.   Členské státy a Komise jsou společně odpovědné za zřízení výkonnostního rámce. Výkonnostní rámec umožní podávání zpráv, monitorování a hodnocení výkonnosti strategického plánu SZP během jeho provádění.

2.   Výkonnostní rámec obsahuje tyto prvky:

| a) | soubor společných ukazatelů týkajících se výstupů, výsledků a dopadu a kontextu, jak jsou uvedeny v článku 7, jenž bude sloužit jako základ pro monitorování, hodnocení a přípravu výročních zpráv o výkonnosti; |
| --- | --- |

a)

soubor společných ukazatelů týkajících se výstupů, výsledků a dopadu a kontextu, jak jsou uvedeny v článku 7, jenž bude sloužit jako základ pro monitorování, hodnocení a přípravu výročních zpráv o výkonnosti;

| b) | cíle a roční milníky stanovené ve vztahu k příslušnému specifickému cíli s použitím relevantních ukazatelů výsledků; |
| --- | --- |

b)

cíle a roční milníky stanovené ve vztahu k příslušnému specifickému cíli s použitím relevantních ukazatelů výsledků;

| c) | shromažďování údajů, jejich uchovávání a předávání; |
| --- | --- |

c)

shromažďování údajů, jejich uchovávání a předávání;

| d) | pravidelné podávání zpráv o činnostech zaměřených na výkonnost, monitorování a hodnocení; |
| --- | --- |

d)

pravidelné podávání zpráv o činnostech zaměřených na výkonnost, monitorování a hodnocení;

| e) | hodnocení ex ante, průběžné hodnocení a hodnocení ex post a veškeré další hodnotící činnosti související se strategickým plánem SZP. |
| --- | --- |

e)

hodnocení ex ante, průběžné hodnocení a hodnocení ex post a veškeré další hodnotící činnosti související se strategickým plánem SZP.

Článek 129

Cíle výkonnostního rámce

Cíle výkonnostního rámce jsou:

| a) | posoudit dopad, účinnost, účelnost, relevanci, soudržnost a unijní přidanou hodnotu SZP; |
| --- | --- |

a)

posoudit dopad, účinnost, účelnost, relevanci, soudržnost a unijní přidanou hodnotu SZP;

| b) | monitorovat pokrok v dosahování cílů strategických plánů SZP; |
| --- | --- |

b)

monitorovat pokrok v dosahování cílů strategických plánů SZP;

| c) | posoudit dopad, účinnost, účelnost, relevanci a soudržnost intervencí v rámci strategických plánů SZP; |
| --- | --- |

c)

posoudit dopad, účinnost, účelnost, relevanci a soudržnost intervencí v rámci strategických plánů SZP;

| d) | podpořit společný proces učení v souvislosti s monitorováním a hodnocením. |
| --- | --- |

d)

podpořit společný proces učení v souvislosti s monitorováním a hodnocením.

Článek 130

Elektronický informační systém

Členské státy zřídí bezpečný elektronický informační systém nebo využijí stávající systém, v němž zaznamenávají a uchovávají klíčové informace o provádění strategického plánu SZP, které jsou zapotřebí k monitorování a hodnocení, zejména k monitorování pokroku při plnění stanovených cílů, včetně informací o každém příjemci a operaci.

Článek 131

Poskytování informací

Členské státy zajistí, aby příjemci podpory v rámci intervencí na základě strategického plánu SZP a místní akční skupiny podle článku 33 nařízení (EU) 2021/1060 poskytli řídícímu orgánu nebo jiným subjektům pověřeným výkonem funkcí jeho jménem veškeré informace, které jsou potřebné k monitorování a hodnocení strategického plánu SZP.

Členské státy zajistí, aby byly k dispozici vyčerpávající, aktuální a spolehlivé zdroje údajů s cílem umožnit účinné sledování pokroku politiky při plnění cílů za použití ukazatelů týkajících se výstupů, výsledků a dopadu.

Článek 132

Postupy monitorování

Řídící orgán a monitorovací výbor monitorují provádění strategického plánu SZP a pokrok v plnění jeho cílů na základě ukazatelů týkajících se výstupů a výsledků.

Článek 133

Prováděcí pravomoci, pokud jde o výkonnostní rámec

Komise přijme prováděcí akty týkající se obsahu výkonnostního rámce. Tyto akty zahrnují ukazatele, jiné než uvedené v příloze I, jež jsou nezbytné k odpovídajícímu monitorování a hodnocení politiky, metody výpočtu ukazatelů stanovených v příloze I i mimo ni a nezbytná ustanovení zaručující přesnost a spolehlivost údajů shromažďovaných členskými státy. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 153 odst. 2.

KAPITOLA II

VÝROČNÍ ZPRÁVY O VÝKONNOSTI

Článek 134

Výroční zprávy o výkonnosti

1.   Členské státy v souladu s čl. 9 odst. 3 a článkem 10 nařízení (EU) 2021/2116 předloží výroční zprávu o výkonnosti týkající se provádění strategického plánu SZP v předchozím rozpočtovém roce.

2.   Poslední výroční zpráva o výkonnosti, kterou je třeba v souladu s čl. 9 odst. 3 a článkem 10 nařízení (EU) 2021/2116 předložit, obsahuje souhrn hodnocení uskutečněných během prováděcího období.

3.   Má-li být výroční zpráva o výkonnosti přípustná, musí obsahovat veškeré informace požadované v odstavcích 4, 5, 7, 8, 9 a 10 a v relevantních případech v odstavci 6. Aniž jsou dotčeny postupy každoročního schvalování stanovené v nařízení (EU)2021/2116, o tom, že výroční zpráva o výkonnosti není přípustná, informuje Komise dotčený členský stát do 15 pracovních dnů od předložení této zprávy; pokud tak neučiní, má se zato, že je zpráva přípustná.

4.   Výroční zprávy o výkonnosti obsahují klíčové kvalitativní a kvantitativní informace o provádění strategického plánu SZP s odkazem na finanční údaje a na ukazatele týkající se výstupů a výsledků, a v relevantních případech i na regionální úrovni.

5.   Kvantitativní informace uvedené v odstavci 4 zahrnují:

| a) | realizované výstupy; |
| --- | --- |

a)

realizované výstupy;

| b) | výdaje vykázané v roční účetní závěrce a relevantní pro výstupy uvedené v písmeni a) před uplatněním jakýchkoli sankcí nebo jiných snížení a v případě EZFRV s přihlédnutím k opětovnému přidělení zrušených nebo zpětně získaných prostředků podle článku 57 nařízení (EU) 2021/2116; |
| --- | --- |

b)

výdaje vykázané v roční účetní závěrce a relevantní pro výstupy uvedené v písmeni a) před uplatněním jakýchkoli sankcí nebo jiných snížení a v případě EZFRV s přihlédnutím k opětovnému přidělení zrušených nebo zpětně získaných prostředků podle článku 57 nařízení (EU) 2021/2116;

| c) | poměr mezi výdaji uvedenými v písmeni b) a relevantními výstupy uvedenými v písmeni a) („realizovaná jednotková částka“); |
| --- | --- |

c)

poměr mezi výdaji uvedenými v písmeni b) a relevantními výstupy uvedenými v písmeni a) („realizovaná jednotková částka“);

| d) | výsledky a údaje o tom, co zbývá vykonat k dosažení odpovídajících milníků stanovených v souladu s čl. 109 odst. 1 písm. a). |
| --- | --- |

d)

výsledky a údaje o tom, co zbývá vykonat k dosažení odpovídajících milníků stanovených v souladu s čl. 109 odst. 1 písm. a).

Pro účely schvalování výkonnosti jsou informace uvedené v prvním pododstavci písm. a), b) a c) rozčleněny podle jednotkové částky stanovené ve strategickém plánu SZP v souladu s čl. 111 písm. h). U ukazatelů výstupů, které jsou v příloze I označeny tak, že se použijí pouze pro monitorování, se uvedou pouze informace uvedené v prvním pododstavci písm. a) tohoto odstavce.

6.   V případě intervencí, na něž se nevztahuje integrovaný systém uvedený v čl. 65 odst. 2 nařízení (EU) 2021/2116, mohou členské státy rozhodnout, že kromě informací poskytnutých podle odstavce 5 tohoto článku uvedou v každé výroční zprávě o výkonnosti:

| a) | buď průměrné jednotkové částky určené pro operace vybrané v předchozím rozpočtovém roce a související počet výstupů a výdajů; nebo |
| --- | --- |

a)

buď průměrné jednotkové částky určené pro operace vybrané v předchozím rozpočtovém roce a související počet výstupů a výdajů; nebo

| b) | poměr mezi celkovými veřejnými výdaji bez doplňkového vnitrostátního financování podle čl. 115 odst. 5, vyčleněnými na operace, u nichž byly provedeny platby v předchozím rozpočtovém roce, a realizovanými výstupy, jakož i související počet výstupů a výdajů. |
| --- | --- |

b)

poměr mezi celkovými veřejnými výdaji bez doplňkového vnitrostátního financování podle čl. 115 odst. 5, vyčleněnými na operace, u nichž byly provedeny platby v předchozím rozpočtovém roce, a realizovanými výstupy, jakož i související počet výstupů a výdajů.

Tyto informace použije Komise pro účely článků 40 a 54 nařízení (EU) 2021/2116 pro každý z roků, kdy jsou poskytovány platby za související operace.

7.   Kvalitativní informace uvedené v odstavci 4 zahrnují:

| a) | syntézu stavu provádění strategického plánu SZP v souvislosti s předchozím rozpočtovým rokem; |
| --- | --- |

a)

syntézu stavu provádění strategického plánu SZP v souvislosti s předchozím rozpočtovým rokem;

| b) | jakékoli okolnosti, které mají vliv na výkonnost strategického plánu SZP, zejména pokud jde o odchylky od milníků, v relevantních případech s uvedením odůvodnění a v relevantních případech s popisem přijatých opatření. |
| --- | --- |

b)

jakékoli okolnosti, které mají vliv na výkonnost strategického plánu SZP, zejména pokud jde o odchylky od milníků, v relevantních případech s uvedením odůvodnění a v relevantních případech s popisem přijatých opatření.

8.   Pro účely čl. 54 odst. 2 nařízení (EU) 2021/2116 mohou členské státy rozhodnout, že do kvalitativních informací uvedených v odstavci 4 tohoto článku rovněž zahrnou:

| a) | odůvodnění jakéhokoli překročení realizované jednotkové částky ve srovnání s odpovídající plánovanou jednotkovou částkou nebo případně maximální plánovanou jednotkovou částkou uvedenou v článku 102 tohoto nařízení; nebo |
| --- | --- |

a)

odůvodnění jakéhokoli překročení realizované jednotkové částky ve srovnání s odpovídající plánovanou jednotkovou částkou nebo případně maximální plánovanou jednotkovou částkou uvedenou v článku 102 tohoto nařízení; nebo

| b) | pokud se členský stát rozhodne využít jedné z možností uvedených v odstavci 6 tohoto článku, odůvodnění jakéhokoli překročení realizované jednotkové částky ve srovnání buď s odpovídající průměrnou jednotkovou částkou pro vybrané operace, nebo s poměrem mezi celkovými veřejnými výdaji bez doplňkového vnitrostátního financování podle čl. 115 odst. 5, vyčleněnými na operace, u nichž byly provedeny platby v předchozím rozpočtovém roce, a souvisejícími skutečnými výstupy, a to v závislosti na volbě členského státu. |
| --- | --- |

b)

pokud se členský stát rozhodne využít jedné z možností uvedených v odstavci 6 tohoto článku, odůvodnění jakéhokoli překročení realizované jednotkové částky ve srovnání buď s odpovídající průměrnou jednotkovou částkou pro vybrané operace, nebo s poměrem mezi celkovými veřejnými výdaji bez doplňkového vnitrostátního financování podle čl. 115 odst. 5, vyčleněnými na operace, u nichž byly provedeny platby v předchozím rozpočtovém roce, a souvisejícími skutečnými výstupy, a to v závislosti na volbě členského státu.

9.   Pro účely čl. 40 odst. 2 nařízení (EU) 2021/2116 se uvede odůvodnění v případě, že překročení uvedené v odst. 8 písm. a) tohoto článku je vyšší než 50 %.

Případně, pokud se členský stát rozhodne využít možnosti uvedené v odstavci 6, se odůvodnění vyžaduje pouze tehdy, je-li překročení podle odst. 8 písm. b) vyšší než 50 %.

10.   V případě finančních nástrojů se kromě údajů, které je třeba poskytnout podle odstavce 4, uvedou informace týkající se:

| a) | způsobilých výdajů podle typu finančního produktu; |
| --- | --- |

a)

způsobilých výdajů podle typu finančního produktu;

| b) | výše nákladů a poplatků za správu vykázaných jako způsobilé výdaje; |
| --- | --- |

b)

výše nákladů a poplatků za správu vykázaných jako způsobilé výdaje;

| c) | výše soukromých a veřejných zdrojů mobilizovaných nad rámec EZFRV, podle typu finančního produktu; |
| --- | --- |

c)

výše soukromých a veřejných zdrojů mobilizovaných nad rámec EZFRV, podle typu finančního produktu;

| d) | úroků a dalších výnosů vytvořených díky podpoře z příspěvku EZFRV na finanční nástroje v souladu s článkem 60 nařízení (EU) 2021/1060 a vrácených zdrojů, jež mohou připadat na podporu z EZFRV v souladu s článkem 62 uvedeného nařízení; |
| --- | --- |

d)

úroků a dalších výnosů vytvořených díky podpoře z příspěvku EZFRV na finanční nástroje v souladu s článkem 60 nařízení (EU) 2021/1060 a vrácených zdrojů, jež mohou připadat na podporu z EZFRV v souladu s článkem 62 uvedeného nařízení;

| e) | celkové výše půjček, kapitálových nebo kvazikapitálových investic ve prospěch konečných příjemců, na které byly poskytnuty záruky prostřednictvím způsobilých veřejných výdajů bez doplňkového vnitrostátního financování podle čl. 115 odst. 5 tohoto nařízení a které byly konečným příjemcům skutečně vyplaceny. |
| --- | --- |

e)

celkové výše půjček, kapitálových nebo kvazikapitálových investic ve prospěch konečných příjemců, na které byly poskytnuty záruky prostřednictvím způsobilých veřejných výdajů bez doplňkového vnitrostátního financování podle čl. 115 odst. 5 tohoto nařízení a které byly konečným příjemcům skutečně vyplaceny.

Pokud se členské státy v případě finančních nástrojů rozhodnou použít odstavec 6 tohoto článku, na úrovni konečných příjemců se poskytují informace uvedené ve zmíněném odstavci.

11.   Pro účely přezkumu výkonnosti prováděného každé dva roky a uvedeného v článku 135 obsahuje výroční zpráva o výkonnosti informace o doplňkovém vnitrostátním financování podle čl. 115 odst. 5 písm. a) a d). Toto financování se zohlední při přezkumu výkonnosti prováděném každé dva roky.

12.   Výroční zprávy o výkonnosti, jakož i jejich shrnutí určené občanům se zpřístupní veřejnosti.

13.   Aniž jsou dotčeny postupy výročního schvalování uvedené v nařízení (EU) 2021/2116, může Komise vznést připomínky k přípustným výročním zprávám o výkonnosti do jednoho měsíce od jejich předložení. Pokud Komise připomínky v dané lhůtě nevznese, považují se zprávy za schválené. Článek 121 tohoto nařízení o výpočtu lhůt pro opatření Komise se použije obdobně.

14.   Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví pravidla pro předkládání obsahu výroční zprávy o výkonnosti. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 153 odst. 2.

Článek 135

Přezkum výkonnosti prováděný každé dva roky

1.   Na základě informací poskytnutých ve výročních zprávách o výkonnosti provádí Komise každé dva roky přezkum výkonnosti.

2.   Pokud hodnota jednoho nebo více ukazatelů výsledků vykázaných v souladu s článkem 134, které dotčený členský stát použil pro přezkum výkonnosti ve strategickém plánu SZP v souladu s přílohou I, ukáže negativní odchylku od příslušného milníku, která pro rozpočtový rok 2024 přesáhne 35 % a pro rozpočtový rok 2026 25 %, předloží dotčený členský stát pro tuto odchylku odůvodnění. Po posouzení uvedeného odůvodnění může Komise v případě potřeby požádat dotčený členský stát, aby v souladu s čl. 41 odst. 1 nařízení (EU) 2021/2116 předložil akční plán, v němž popíše zamýšlená nápravná opatření a předpokládaný časový rámec.

3.   V roce 2026 Komise přezkoumá informace poskytnuté ve zprávách o výkonnosti za rozpočtový rok 2025. Pokud hodnota jednoho nebo více ukazatelů výsledků vykázaných v souladu s článkem 134, které dotčený členský stát použil pro přezkum výkonnosti ve strategickém plánu SZP v souladu s přílohou I, ukáže negativní odchylku od dotčeného milníku, která pro rozpočtový rok 2025 přesáhne 35 %, může Komise požádat dotčený členský stát o nápravná opatření.

Článek 136

Výroční přezkumná zasedání

1.   Jednotlivé členské státy každoročně zorganizují přezkumné zasedání s Komisí. Přezkumnému zasedání předsedají obě strany společně nebo jen Komise a uskuteční se nejdříve dva měsíce po předložení výroční zprávy o výkonnosti.

2.   Cílem přezkumného zasedání je posoudit výkonnost každého plánu včetně pokroku v plnění stanovených cílů a dostupných informací o relevantních dopadech, jakož i veškerých skutečností ovlivňující výkonnost a minulých či budoucích opatření k jejich řešení.

KAPITOLA III

PODÁVÁNÍ ZPRÁV TÝKAJÍCÍCH SE ZVLÁŠTNÍ PODPORY PRO BAVLNU A PŘECHODNÉ VNITROSTÁTNÍ PODPORY

Článek 137

Výroční zprávy

Do 15. února 2025 a 15. února každého následujícího roku až do roku 2030 včetně členské státy, které poskytují zvláštní podpory pro bavlnu podle hlavy III kapitoly II oddílu 3 pododdílu 2, poskytnou Komisi následující informace o provádění plateb v předchozím rozpočtovém roce:

| a) | počet příjemců; |
| --- | --- |

a)

počet příjemců;

| b) | částka platby na hektar; a |
| --- | --- |

b)

částka platby na hektar; a

| c) | počet hektarů, na něž byla platba poskytnuta. |
| --- | --- |

c)

počet hektarů, na něž byla platba poskytnuta.

Článek 138

Výroční zprávy o přechodné vnitrostátní podpoře

Do 15. února 2025 a 15. února každého následujícího roku až do roku 2030 včetně členské státy, které poskytují přechodnou vnitrostátní podporu stanovenou v článku 147, předloží Komisi tyto informace o provádění této podpory v předchozím rozpočtovém roce pro každé relevantní odvětví:

| a) | počet příjemců; |
| --- | --- |

a)

počet příjemců;

| b) | celková částka poskytnuté přechodné vnitrostátní podpory; a |
| --- | --- |

b)

celková částka poskytnuté přechodné vnitrostátní podpory; a

| c) | počet hektarů, zvířat nebo jiných jednotek, na něž byla podpora poskytnuta. |
| --- | --- |

c)

počet hektarů, zvířat nebo jiných jednotek, na něž byla podpora poskytnuta.

KAPITOLA IV

HODNOCENÍ STRATEGICKÉHO PLÁNU SZP

Článek 139

Hodnocení ex ante

1.   Členské státy provádějí hodnocení ex ante, aby zlepšily kvalitu koncepce svých strategických plánů SZP.

2.   Za provedení hodnocení ex ante odpovídá orgán pověřený přípravou strategického plánu SZP.

3.   V hodnocení ex ante se posoudí:

| a) | přínos strategického plánu SZP k dosažení specifických cílů uvedených v čl. 6 odst. 1 a 2, přičemž se zohledňují celostátní a regionální potřeby a potenciál rozvoje, jakož i poznatky získané při provádění SZP v předchozích programových obdobích; |
| --- | --- |

a)

přínos strategického plánu SZP k dosažení specifických cílů uvedených v čl. 6 odst. 1 a 2, přičemž se zohledňují celostátní a regionální potřeby a potenciál rozvoje, jakož i poznatky získané při provádění SZP v předchozích programových obdobích;

| b) | vnitřní soudržnost navrhovaného strategického plánu SZP a jeho vztah k jiným relevantním nástrojům; |
| --- | --- |

b)

vnitřní soudržnost navrhovaného strategického plánu SZP a jeho vztah k jiným relevantním nástrojům;

| c) | konzistentnost mezi přidělováním rozpočtových prostředků a těmi specifickými cíli, které jsou stanoveny v čl. 6 odst. 1 a 2, které se řeší prostřednictvím strategického plánu SZP; |
| --- | --- |

c)

konzistentnost mezi přidělováním rozpočtových prostředků a těmi specifickými cíli, které jsou stanoveny v čl. 6 odst. 1 a 2, které se řeší prostřednictvím strategického plánu SZP;

| d) | jak očekávané výstupy přispějí k výsledkům; |
| --- | --- |

d)

jak očekávané výstupy přispějí k výsledkům;

| e) | zda jsou kvantifikované cílové hodnoty pro výsledky a milníky vzhledem k předpokládané podpoře z EZZF a EZFRV přiměřené a realistické; |
| --- | --- |

e)

zda jsou kvantifikované cílové hodnoty pro výsledky a milníky vzhledem k předpokládané podpoře z EZZF a EZFRV přiměřené a realistické;

| f) | plánovaná opatření ke zmírnění administrativní zátěže zemědělců a jiných příjemců; |
| --- | --- |

f)

plánovaná opatření ke zmírnění administrativní zátěže zemědělců a jiných příjemců;

| g) | v relevantních případech důvody pro použití finančních nástrojů financovaných z EZFRV. |
| --- | --- |

g)

v relevantních případech důvody pro použití finančních nástrojů financovaných z EZFRV.

4.   V hodnocení ex ante mohou být zahrnuty požadavky na strategické posouzení vlivů na životní prostředí (SEA) uvedené ve směrnici 2001/42/ES s přihlédnutím k potřebám v souvislosti se zmírňováním změny klimatu.

Článek 140

Hodnocení strategických plánů SZP během prováděcího období a hodnocení ex post

1.   Členské státy provedou hodnocení svých strategických plánů SZP během jejich provádění a hodnocení ex post s cílem zkvalitnit jejich koncepci a provádění. Členské státy posoudí své strategické plány SZP z hlediska jeho účinnosti, účelnosti, relevance, soudržnosti, unijní přidané hodnoty a dopadu, pokud jde o jeho přínos k dosažení obecných cílů stanovených v článku 5 a specifických cílů stanovených v čl. 6 odst. 1 a 2, které se řeší prostřednictvím dotčeného strategického plánu SZP. Celkový dopad strategického plánu SZP se posoudí pouze v rámci hodnocení ex post.

2.   Členské státy pověří hodnocením funkčně nezávislé odborníky.

3.   Členské státy zajistí, aby byly zavedeny postupy umožňující získávání a shromažďování údajů nezbytných pro hodnocení.

4.   Členské státy vypracují plán hodnocení obsahující informace o zamýšlených hodnoticích činnostech během prováděcího období.

5.   Členské státy předloží plán hodnocení monitorovacímu výboru nejpozději do jednoho roku od přijetí strategického plánu SZP.

6.   Řídící orgán odpovídá za dokončení komplexního hodnocení strategického plánu SZP ex post do 31. prosince 2031.

7.   Členské státy zpřístupní veškerá hodnocení veřejnosti.

KAPITOLA V

POSOUZENÍ VÝKONNOSTI KOMISÍ

Článek 141

Posouzení a hodnocení výkonnosti

1.   Komise vypracuje víceletý plán hodnocení SZP, za jehož provádění odpovídá. Tento plán hodnocení se vztahuje rovněž na opatření podle nařízení (EU) č. 1308/2013.

2.   Do 31. prosince 2023 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě souhrnnou zprávu o strategických plánech SZP členských států. Zpráva obsahuje analýzu společného úsilí a společných ambicí členských států zaměřených na plnění specifických cílů stanovených v čl. 6 odst. 1 a 2, zejména cílů uvedených v čl. 6 odst. 1 písm. d), e), f) a i).

3.   Do 31. prosince 2025 předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu s cílem posoudit fungování nového modelu provádění ze strany členských států a konzistentnost a společný přínos intervencí obsažených ve strategických plánech SZP členských států k plnění závazků Unie v oblasti životního prostředí a klimatu. V případě potřeby vydá Komise členským státům doporučení s cílem usnadnit plnění těchto závazků.

4.   Komise provede do 31. prosince 2026 průběžné hodnocení s cílem posoudit účinnost, účelnost, relevanci, soudržnost a unijní přidanou hodnotu EZZF a EZFRV, přičemž zohlední ukazatele uvedené v příloze I. Komise může využít veškeré již dostupné relevantní informace v souladu s článkem 128 nařízení finančního nařízení.

5.   Komise provede hodnocení ex post s cílem posoudit účinnost, účelnost, relevanci, soudržnost a unijní přidanou hodnotu EZZF a EZFRV.

6.   Na základě údajů uvedených v hodnoceních SZP, včetně hodnocení strategických plánů SZP, jakož i dalších relevantních informačních zdrojů, předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě do 31. prosince 2027 zprávu o průběžném hodnocení, včetně prvních výsledků týkajících se výkonnosti SZP. Druhou zprávu včetně hodnocení výkonnosti SZP předloží nejpozději do 31. prosince 2031.

Článek 142

Podávání zpráv s využitím základního souboru ukazatelů

V souladu s požadavkem na podávání zpráv podle čl. 41 odst. 3 písm. h) bodu iii) finančního nařízení předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě informace o výkonnosti uvedené ve zmíněném článku, přičemž k měření výkonnosti se použije základní soubor ukazatelů stanovený v příloze XIV tohoto nařízení.

Článek 143

Obecná ustanovení

1.   Členské státy poskytnou Komisi dostupné informace nezbytné k tomu, aby mohla provádět monitorování a hodnocení SZP podle článku 141.

2.   Údaje potřebné pro kontextové ukazatele a ukazatele dopadu pocházejí primárně ze zavedených zdrojů, jako jsou zemědělská účetní datová síť a Eurostat. Pokud nejsou údaje pro tyto ukazatele dostupné nebo úplné, doplní se v kontextu evropského statistického programu zřízeného na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 (51), zemědělské účetní datové sítě zřízené nařízením Rady (ES) č. 1217/2009 (52) nebo na základě formálních dohod s dalšími poskytovateli údajů, jako jsou Společné výzkumné středisko a Evropská agentura pro životní prostředí.

3.   Údaje ze správních rejstříků, jako je integrovaný systém uvedený v čl. 65 odst. 2 nařízení (EU) 2021/2116, systém identifikace zemědělských pozemků uvedený v článku 68 téhož nařízení a registry zvířat a vinic, se rovněž využijí ke statistickým účelům ve spolupráci se statistickými úřady členských států a s Eurostatem.

4.   Komise může přijmout prováděcí akty, kterými stanoví pravidla týkající se informací, které mají poskytovat členské státy, přičemž zohlední potřebu zamezit jakékoli zbytečné administrativní zátěži, jakož i pravidla, pokud jde o potřeby týkající se údajů a synergie mezi možnými zdroji údajů. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 153 odst. 2.

HLAVA VIII

Ustanovení o hospodářské soutěži

Článek 144

Pravidla vztahující se na podniky

Pokud se podpora podle hlavy III tohoto nařízení poskytne na formy spolupráce mezi podniky, lze ji poskytnout pouze na takové formy spolupráce, které jsou v souladu s pravidly hospodářské soutěže uplatňovanými na základě článků 206 až 210 nařízení (EU) č. 1308/2013.

Článek 145

Státní podpora

1.   Není-li v této hlavě stanoveno jinak, použijí se na podporu podle tohoto nařízení články 107, 108 a 109 Smlouvy o fungování EU.

2.   Články 107, 108 a 109 Smlouvy o fungování EU se nepoužijí na podporu poskytovanou členskými státy podle tohoto nařízení a v souladu s ním ani na doplňkové vnitrostátní financování podle článku 146 tohoto nařízení spadající do oblasti působnosti článku 42 Smlouvy o fungování EU.

Článek 146

Doplňkové vnitrostátní financování

Podporu poskytovanou členskými státy v souvislosti s operacemi spadajícími do oblasti působnosti článku 42 Smlouvy o fungování EU, která má zajistit doplňkové financování intervencí pro rozvoj venkova stanovených v hlavě III kapitole IV tohoto nařízení, na něž je kdykoli během období strategického plánu SZP poskytnuta podpora Unie, lze uskutečnit pouze tehdy, pokud je v souladu s tímto nařízením a je uvedena v příloze V strategického plánu SZP schváleného Komisí.

Členské státy neposkytnou podporu na intervence v odvětvích uvedených v hlavě III kapitole III tohoto nařízení, není-li to v uvedené kapitole výslovně stanoveno.

Článek 147

Přechodná vnitrostátní podpora

1.   Členské státy, které v období 2015–2022 poskytovaly přechodnou vnitrostátní podporu v souladu s článkem 37 nařízení (EU) č. 1307/2013, mohou pokračovat v poskytování přechodné vnitrostátní podpory zemědělcům.

2.   Podmínky pro poskytování přechodné vnitrostátní podpory jsou shodné s podmínkami uvedenými v čl. 37 odst. 3 nařízení (EU) č. 1307/2013.

Odchylně od prvního pododstavce tohoto odstavce platí, že pokud se podmínky pro poskytnutí přechodné vnitrostátní podpory uvedené v prvním pododstavci vztahovaly k určitému referenčnímu období, mohou členské státy rozhodnout o jeho změně, přičemž posledním možným referenčním obdobím je rok 2018.

3.   Celková částka přechodné vnitrostátní podpory, již je možné na jednotlivá odvětví poskytnout, je omezena procentním podílem úrovně plateb v každém z finančních rámců pro jednotlivá odvětví schválených Komisí v roce 2013 v souladu s čl. 132 odst. 7 nebo čl. 133a odst. 5 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 (53), který představuje:

| — | 50 % v roce 2023, |
| --- | --- |

—

50 % v roce 2023,

| — | 45 % v roce 2024, |
| --- | --- |

—

45 % v roce 2024,

| — | 40 % v roce 2025, |
| --- | --- |

—

40 % v roce 2025,

| — | 35 % v roce 2026, |
| --- | --- |

—

35 % v roce 2026,

| — | 30 % v roce 2027. |
| --- | --- |

—

30 % v roce 2027.

Pro Kypr se tento procentní podíl vypočítá na základě finančních rámců pro jednotlivá odvětví stanovených v příloze XVII a nařízení (ES) č. 73/2009.

HLAVA IX

Obecná a závěrečná ustanovení

KAPITOLA I

VŠEOBECNÁ USTANOVENÍ

Článek 148

Opatření k řešení konkrétních problémů

1.   Za účelem řešení konkrétních problémů přijme Komise prováděcí akty, které jsou v mimořádných situacích nezbytné a odůvodněné. Tyto prováděcí akty se mohou odchýlit od ustanovení tohoto nařízení v míře a po dobu, jež jsou nezbytně nutné. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 153 odst. 2.

2.   V řádně odůvodněných závažných a naléhavých případech a s cílem řešit konkrétní problémy podle odstavce 1 při současném zajištění kontinuity strategického plánu SZP v případě mimořádných okolností přijme Komise postupem podle čl. 153 odst. 3 okamžitě použitelné prováděcí akty.

3.   Opatření přijatá podle odstavce 1 nebo 2 zůstanou v platnosti po dobu nejdéle dvanácti měsíců. Pokud po uplynutí této doby konkrétní problémy uvedené v daných odstavcích přetrvávají, může Komise za účelem trvalého řešení předložit vhodné legislativní návrhy.

4.   Komise informuje Evropský parlament a Radu o veškerých opatřeních přijatých podle odstavce 1 nebo 2 do dvou pracovních dnů od jejich přijetí.

Článek 149

Použití na nejvzdálenější regiony a menší ostrovy v Egejském moři

1.   Hlava III kapitola II se nevztahuje na nejvzdálenější regiony.

2.   V případě přímých plateb poskytovaných v nejvzdálenějších regionech Unie v souladu s kapitolou IV nařízení (EU) č. 228/2013 a na menších ostrovech v Egejském moři v souladu s kapitolou IV nařízení (EU) č. 229/2013 se použije hlava III kapitola I oddíl 2 čl. 3 body 1 a 2, čl. 4 odst. 2, 3 a 5, čl. 4 odst. 4 druhý pododstavec, hlava III kapitola I oddíly 2 a 3 a hlava IX tohoto nařízení. Ustanovení čl. 4 odst. 2, 3 a 5) a hlavy III kapitoly I oddílu 2 se použijí bez jakýchkoli povinností souvisejících se strategickým plánem SZP.

KAPITOLA II

INFORMAČNÍ SYSTÉM A OCHRANA OSOBNÍCH ÚDAJŮ

Článek 150

Výměna informací a dokumentů

1.   Komise ve spolupráci s členskými státy zřídí informační systém s cílem umožnit bezpečnou výměnu údajů společného zájmu mezi Komisí a jednotlivými členskými státy.

2.   Komise zajistí vytvoření vhodného a bezpečného elektronického systému, v němž se mohou zaznamenávat, uchovávat a spravovat hlavní informace a zprávy o monitorování a hodnocení.

3.   Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví pravidla provozování systému podle odstavce 1. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 153 odst. 2.

Článek 151

Zpracování a ochrana osobních údajů

1.   Aniž jsou dotčeny články 98, 99 a 100 nařízení (EU) 2021/2116, shromažďují členské státy a Komise osobní údaje za účelem plnění svých povinností v oblasti řízení, kontroly, monitorování a hodnocení podle tohoto nařízení, a zejména povinností uvedených v hlavách VI a VII, a zpracovávají tyto údaje pouze způsobem slučitelným s tímto účelem.

2.   Pokud se osobní údaje zpracovávají za účelem monitorování a hodnocení podle hlavy VII za použití bezpečného elektronického systému uvedeného v článku 150, jsou anonymizovány.

3.   Osobní údaje, včetně případů, kdy tyto údaje zpracovávají poskytovatelé poradenských služeb pro zemědělství uvedených v článku 15, se zpracovávají v souladu s nařízeními (EU) 2016/679 a (EU) 2018/1725. Tyto údaje se především neuchovávají ve formě umožňující identifikaci subjektů údajů po dobu delší, než je nezbytné pro účely, ke kterým byly údaje shromážděny nebo ke kterým jsou dále zpracovávány, se zohledněním minimální doby pro uchovávání údajů stanovené v příslušných právních předpisech členských států a Unie.

4.   Členské státy informují subjekty údajů o tom, že jejich osobní údaje mohou být v souladu s odstavcem 1 zpracovány vnitrostátními orgány a orgány Unie a že v tomto ohledu požívají práv na ochranu údajů, která jsou stanovena v nařízeních (EU) 2016/679 a (EU) 2018/1725.

KAPITOLA III

AKTY V PŘENESENÉ PRAVOMOCI A PROVÁDĚCÍ AKTY

Článek 152

Výkon přenesené pravomoci

1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v tomto článku.

2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 4 odst. 8, čl. 7 odst. 2, čl. 13 odst. 3, čl. 17 odst. 6, článku 35, čl. 37 odst. 5, čl. 38 odst. 5, čl. 39 odst. 3, článcích 45, 56 a 84, čl. 87 odst. 2, čl. 89 odst. 4, čl. 100 odst. 3 a článcích 116, 122 a 158 je Komisi svěřena na dobu sedmi let od 7. prosince 2021. Komise vypracuje zprávu o přenesení pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto sedmiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament ani Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.

3.   Přenesení pravomocí uvedené v čl. 4 odst. 8, čl. 7 odst. 2, čl. 13 odst. 3, čl. 17 odst. 6, článku 35, čl. 37 odst. 5, čl. 38 odst. 5, čl. 39 odst. 3, článcích 45, 56 a 84, čl. 87 odst. 2, čl. 89 odst. 4, čl. 100 odst. 3 a článcích 116, 122 a 158 mohou Evropský parlament nebo Rada kdykoliv zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomocí v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

4.   Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise vede konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů.

5.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

6.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 4 odst. 8, čl. 7 odst. 2, čl. 13 odst. 3, čl. 17 odst. 6, článku 35, čl. 37 odst. 5, čl. 38 odst. 5, čl. 39 odst. 3, článků 45, 56 a 84, čl. 87 odst. 2, čl. 89 odst. 4, čl. 100 odst. 3 a článků 116, 122 a 158 vstoupí v platnost pouze tehdy, pokud proti němu Evropský parlament ani Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.

Článek 153

Postup projednávání ve výboru

1.   Komisi je nápomocen výbor nazvaný „Výbor pro společnou zemědělskou politiku“. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.

2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.

Pokud v případě aktů uvedených v článku 133 a v čl. 143 odst. 4 tohoto nařízení výbor nevydá žádné stanovisko, Komise navrhovaný prováděcí akt nepřijme a použije se čl. 5 odst. 4 třetí pododstavec nařízení (EU) č. 182/2011.

3.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 8 nařízení (EU) č. 182/2011 ve spojení s článkem 5 uvedeného nařízení.

KAPITOLA IV

PŘECHODNÁ A ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 154

Zrušení

1.   Nařízení (EU) č. 1305/2013 se zrušuje s účinkem od 1. ledna 2023.

Nadále se nicméně do 31. prosince 2025 použije na provádění programů rozvoje venkova podle nařízení (EU) č. 1305/2013, a to v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/2220 (54). Za stejných podmínek se do 31. prosince 2025 použije na výdaje vzniklé příjemcům a uhrazené platební agenturou v rámci těchto programů rozvoje venkova.

Článek 32 a příloha III nařízení (EU) č. 1305/2013 se nadále použijí k vymezení oblastí s přírodními a jinými specifickými omezeními. Odkazy na programy rozvoje venkova se považují za odkazy na strategické plány SZP.

Dokud nebudou zřízeny národní a evropská sítě pro SZP uvedené v článku 126 tohoto nařízení, mohou Evropská síť pro rozvoj venkova, síť evropského inovačního partnerství a celostátní sítě pro venkov uvedené v článcích 52, 53 a 54 nařízení (EU) č. 1305/2013 provádět kromě činností uvedených v daných článcích činnosti uvedené v článcích 126 a 127 tohoto nařízení.

Po zřízení národní a evropské sítě pro SZP uvedených v článku 126 tohoto nařízení mohou tyto sítě do 31. prosince 2025 kromě činností uvedených v článcích 126 a 127 tohoto nařízení plnit úkoly uvedené v čl. 52 odst. 3, čl. 53 odst. 3 a čl. 54 odst. 3 nařízení (EU) č. 1305/2013 týkající se provádění programů rozvoje venkova podle uvedeného nařízení.

2.   Nařízení (EU) č. 1307/2013 se zrušuje s účinkem od 1. ledna 2023.

Nadále se však použije na žádosti o podporu týkající se roků pro podání žádosti, které začínají před 1. lednem 2023.

3.   Odkazy na nařízení (ES) č. 73/2009 a (EU) č. 1307/2013 uvedené v tomto nařízení se považují za odkazy na uvedená nařízení ve zněních platných před jejich zrušením.

Článek 155

Způsobilost některých druhů výdajů týkajících se období strategického plánu SZP

1.   Výdaje týkající se právních závazků vůči příjemcům, které vznikly na základě opatření uvedených v článku 31 nařízení (ES) č. 1257/1999 nebo v článku 39 nebo v článku 43 nařízení (ES) č. 1698/2005, na něž je poskytována podpora podle nařízení (EU) č. 1305/2013, mohou být nadále způsobilé pro příspěvek z EZFRV v období strategického plánu SZP, a to za těchto podmínek:

| a) | tyto výdaje jsou stanoveny v příslušném strategickém plánu SZP v souladu s tímto nařízením a jsou v souladu s nařízením (EU) 2021/2116; |
| --- | --- |

a)

tyto výdaje jsou stanoveny v příslušném strategickém plánu SZP v souladu s tímto nařízením a jsou v souladu s nařízením (EU) 2021/2116;

| b) | na pokrytí uvedených opatření se použije sazba příspěvku z EZFRV na danou intervenci stanovená ve strategickém plánu SZP v souladu s tímto nařízením; |
| --- | --- |

b)

na pokrytí uvedených opatření se použije sazba příspěvku z EZFRV na danou intervenci stanovená ve strategickém plánu SZP v souladu s tímto nařízením;

| c) | integrovaný systém uvedený v čl. 65 odst. 2 nařízení (EU) 2021/2116 se vztahuje na právní závazky přijaté v rámci opatření, která odpovídají typům intervencí na plochu a zvířata uvedeným v hlavě III kapitolách II a IV tohoto nařízení, a jsou jasně určeny relevantní operace a |
| --- | --- |

c)

integrovaný systém uvedený v čl. 65 odst. 2 nařízení (EU) 2021/2116 se vztahuje na právní závazky přijaté v rámci opatření, která odpovídají typům intervencí na plochu a zvířata uvedeným v hlavě III kapitolách II a IV tohoto nařízení, a jsou jasně určeny relevantní operace a

| d) | platby za právní závazky uvedené v písmenu c) se provádějí ve lhůtě stanovené v čl. 44 odst. 2 nařízení (EU) 2021/2116. |
| --- | --- |

d)

platby za právní závazky uvedené v písmenu c) se provádějí ve lhůtě stanovené v čl. 44 odst. 2 nařízení (EU) 2021/2116.

2.   Výdaje týkající se právních závazků vůči příjemcům, které vznikly na základě opatření uvedených v článku 23 nařízení (ES) č. 1698/2005, mohou být nadále způsobilé pro příspěvek z EZFRV v období strategického plánu SZP, a to za těchto podmínek:

| a) | tyto výdaje se oznámí Komisi jako dodatečné informace v části strategického plánu SZP věnované intervenční strategii podle článku 109 a uvedením výdajů ve finančním plánu strategického plánu SZP podle čl. 112 odst. 2; |
| --- | --- |

a)

tyto výdaje se oznámí Komisi jako dodatečné informace v části strategického plánu SZP věnované intervenční strategii podle článku 109 a uvedením výdajů ve finančním plánu strategického plánu SZP podle čl. 112 odst. 2;

| b) | jsou v souladu s nařízením (EU) č. 1306/2013, které se na tyto výdaje nadále použije v souladu s čl. 104 odst. 1 druhým pododstavcem písm. d) nařízení (EU) 2021/2116, a |
| --- | --- |

b)

jsou v souladu s nařízením (EU) č. 1306/2013, které se na tyto výdaje nadále použije v souladu s čl. 104 odst. 1 druhým pododstavcem písm. d) nařízení (EU) 2021/2116, a

| c) | použije se sazba příspěvku z EZFRV stanovená ve strategickém plánu SZP podle čl. 91 odst. 2 písm. d) tohoto nařízení. |
| --- | --- |

c)

použije se sazba příspěvku z EZFRV stanovená ve strategickém plánu SZP podle čl. 91 odst. 2 písm. d) tohoto nařízení.

3.   Výdaje týkající se právních závazků vůči příjemcům, které vznikly v rámci víceletých opatření uvedených v článcích 22, 28, 29, 33 a 34 nařízení (EU) č. 1305/2013, mohou být způsobilé pro příspěvek z EZFRV v období strategického plánu SZP, a to za těchto podmínek:

| a) | tyto výdaje jsou stanoveny v relevantním strategickém plánu SZP v souladu s tímto nařízením a jsou v souladu s nařízením (EU) 2021/2116; |
| --- | --- |

a)

tyto výdaje jsou stanoveny v relevantním strategickém plánu SZP v souladu s tímto nařízením a jsou v souladu s nařízením (EU) 2021/2116;

| b) | na pokrytí uvedených opatření se použije sazba příspěvku z EZFRV na danou intervenci stanovená ve strategickém plánu SZP v souladu s tímto nařízením; |
| --- | --- |

b)

na pokrytí uvedených opatření se použije sazba příspěvku z EZFRV na danou intervenci stanovená ve strategickém plánu SZP v souladu s tímto nařízením;

| c) | integrovaný systém uvedený v čl. 65 odst. 2 nařízení (EU) 2021/2116 se vztahuje na právní závazky přijaté v rámci opatření, která odpovídají typům intervencí na plochu a zvířata uvedeným v hlavě III kapitolách II a IV tohoto nařízení, a jsou jasně určeny relevantní operace a |
| --- | --- |

c)

integrovaný systém uvedený v čl. 65 odst. 2 nařízení (EU) 2021/2116 se vztahuje na právní závazky přijaté v rámci opatření, která odpovídají typům intervencí na plochu a zvířata uvedeným v hlavě III kapitolách II a IV tohoto nařízení, a jsou jasně určeny relevantní operace a

| d) | platby za právní závazky uvedené v písmenu c) tohoto odstavce se provádějí ve lhůtě stanovené v čl. 44 odst. 2 nařízení (EU) 2021/2116. |
| --- | --- |

d)

platby za právní závazky uvedené v písmenu c) tohoto odstavce se provádějí ve lhůtě stanovené v čl. 44 odst. 2 nařízení (EU) 2021/2116.

4.   Výdaje týkající se právních závazků vůči příjemcům, které vznikly v rámci opatření uvedených v článcích 14 až 18, čl. 19 odst. 1 písm. a) a b), a v článcích 20, 23 až 27, 35, 38, 39 a 39a nařízení (EU) č. 1305/2013, článku 35 nařízení (EU) č. 1303/2013 a článku 4 nařízení EU 2020/2220 po 31. prosinci 2025, mohou být způsobilé pro příspěvek z EZFRV v období strategického plánu SZP, a to za těchto podmínek:

| a) | tyto výdaje jsou stanoveny v relevantním strategickém plánu SZP v souladu s tímto nařízením, s výjimkou čl. 73 odst. 3 prvního pododstavce písm. f), a jsou v souladu s nařízením (EU) 2021/2116; |
| --- | --- |

a)

tyto výdaje jsou stanoveny v relevantním strategickém plánu SZP v souladu s tímto nařízením, s výjimkou čl. 73 odst. 3 prvního pododstavce písm. f), a jsou v souladu s nařízením (EU) 2021/2116;

| b) | na pokrytí uvedených opatření se použije sazba příspěvku z EZFRV na danou intervenci stanovená ve strategickém plánu SZP v souladu s tímto nařízením. |
| --- | --- |

b)

na pokrytí uvedených opatření se použije sazba příspěvku z EZFRV na danou intervenci stanovená ve strategickém plánu SZP v souladu s tímto nařízením.

5.   Výdaje týkající se právních závazků vůči příjemcům přijatých v rámci víceletých opatření uvedených v článcích 28 a 29 nařízení (EU) č. 1305/2013 mohou být způsobilé pro podporu z EZZF v období strategického plánu SZP, a to za těchto podmínek:

| a) | tyto výdaje jsou stanoveny v příslušném strategickém plánu SZP v souladu s čl. 31 odst. 7 prvním pododstavcem písm. b) tohoto nařízení a jsou v souladu s nařízením (EU) 2021/2116; |
| --- | --- |

a)

tyto výdaje jsou stanoveny v příslušném strategickém plánu SZP v souladu s čl. 31 odst. 7 prvním pododstavcem písm. b) tohoto nařízení a jsou v souladu s nařízením (EU) 2021/2116;

| b) | integrovaný systém uvedený v čl. 65 odst. 2 nařízení (EU) 2021/2116 se vztahuje na právní závazky přijaté v rámci opatření, která odpovídají ekoschématům uvedeným v článku 31 tohoto nařízení, a jsou jasně určeny relevantní operace; |
| --- | --- |

b)

integrovaný systém uvedený v čl. 65 odst. 2 nařízení (EU) 2021/2116 se vztahuje na právní závazky přijaté v rámci opatření, která odpovídají ekoschématům uvedeným v článku 31 tohoto nařízení, a jsou jasně určeny relevantní operace;

| c) | platby na právní závazky uvedené v písmenu b) tohoto odstavce se provedou ve lhůtě stanovené v čl. 44 odst. 2 nařízení (EU) 2021/2116. |
| --- | --- |

c)

platby na právní závazky uvedené v písmenu b) tohoto odstavce se provedou ve lhůtě stanovené v čl. 44 odst. 2 nařízení (EU) 2021/2116.

Článek 156

Přechodná ustanovení týkající se finančních přídělů na typy intervencí v určitých odvětvích

Ode dne, od něhož strategický plán SZP nabývá v souladu s čl. 118 odst. 7 tohoto nařízení právní účinky, nesmí součet plateb provedených v rozpočtovém roce v rámci jednotlivých režimů podpory uvedených v článcích 29 až 31 a článcích 39 až 60 nařízení (EU) č. 1308/2013 a v rámci jednotlivých typů intervencí pro určitá odvětví podle čl. 42 písm. b) až e) tohoto nařízení překročit finanční příděly stanovené v článku 88 tohoto nařízení pro každý rozpočtový rok pro jednotlivé typy intervencí.

Článek 157

Způsobilost výdajů pro komunitně vedený místní rozvoj financovaný z více zdrojů

Odchylně od čl. 86 odst. 1 a čl. 118 odst. 7 tohoto nařízení jsou výdaje vzniklé podle čl. 31 odst. 2 písm. c) a čl. 31 odst. 3 nařízení (EU) 2021/1060 ve spojení s čl. 77 odst. 1 písm. b) a čl. 2 odst. 2 tohoto nařízení způsobilé pro příspěvek z EZFRV ode dne předložení strategického plánu SZP, pokud je podpora vyplácena platební agenturou od 1. ledna 2023. Nařízení (EU) č. 1306/2013 se na tyto výdaje použije ode dne předložení strategického plánu SZP až do 31. prosince 2022.

Článek 158

Přechodná opatření

Komisi je svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 152 akty v přenesené pravomoci, kterými se toto nařízení doplní o opatření na ochranu veškerých nabytých práv a legitimních očekávání příjemců, a to v míře nezbytné pro přechod od ustanovení nařízení (EU) č. 1305/2013, (EU) č. 1307/2013 a (EU) č. 1308/2013 k ustanovením tohoto nařízení. Tato přechodná pravidla stanoví zejména podmínky, za kterých může být podpora schválená Komisí podle nařízení (EU) č. 1305/2013 a (EU) č. 1308/2013 začleněna do podpory poskytované podle tohoto nařízení včetně technické pomoci a hodnocení ex post.

Článek 159

Přezkum přílohy XIII

Komise do 31. prosince 2025 přezkoumá seznam uvedený v příloze XIII na základě acquis Unie v oblasti životního prostředí a klimatu, které v té době existovalo, a případně předloží legislativní návrhy na doplnění dalších legislativních aktů na tento seznam.

Článek 160

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 2. prosince 2021.

Za Evropský parlament

předseda

D. M. SASSOLI

Za Radu

předseda

J. VRTOVEC

---

(1)  
  Úř. věst. C 41, 1.2.2019, s. 1.

1

(2)  
  Úř. věst. C 62, 15.2.2019, s. 214.

2

(3)  
  Úř. věst. C 86, 7.3.2019, s. 173.

3

(4)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 23. listopadu 2021 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 2. prosince 2021.

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014 a (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).

5

(6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1060 ze dne 24. června 2021 o společných ustanoveních pro Evropský fond pro regionální rozvoj, Evropský sociální fond plus, Fond soudržnosti, Fond pro spravedlivou transformaci a Evropský námořní, rybářský a akvakulturní fond a o finančních pravidlech pro tyto fondy a pro Azylový, migrační a integrační fond, Fond pro vnitřní bezpečnost a Nástroj pro finanční podporu správy hranic a vízové politiky (Úř. věst. L 231, 30.6.2021, s. 159).

6

(7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/695 ze dne 28. dubna 2021, kterým se zavádí rámcový program pro výzkum a inovace Horizont Evropa a stanoví pravidla pro účast a šíření výsledků a zrušují nařízení (EU) č. 1290/2013 a (EU) č. 1291/2013 (Úř. věst. L 170, 12.5.2021, s. 1).

7

(8)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2116 ze dne 2. prosince 2021 o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky a zrušení nařízení (EU) č. 1306/2013 (viz strana 187 tohoto Úředního věstníku).

8

(9)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/523 ze dne 24. března 2021, kterým se zavádí Program InvestEU a mění nařízení (EU) 2015/1017 (Úř. věst. L 107, 26.3.2021, s. 30).

9

(10)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 ze dne 17. prosince 2013 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 487).

10

(11)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví pravidla pro přímé platby zemědělcům v režimech podpory v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zrušují nařízení Rady (ES) č. 637/2008 a nařízení Rady (ES) č. 73/2009 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 608).

11

(12)  
  Úř. věst. L 147, 18.6.1993, s. 26.

12

(13)  Nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093 ze dne 17. prosince 2020, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2021–2027 (Úř. věst. L 433 I, 22.12.2020, s. 11

  ).

13

).

(14)  Směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7).

14

(15)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně volně žijících ptáků (Úř. věst. L 20, 26.1.2010, s. 7).

15

(16)  Směrnice Rady 91/676/EHS ze dne 12. prosince 1991 o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (Úř. věst. L 375, 31.12.1991, s. 1).

16

(17)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 ze dne 17. prosince 2013 o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 485/2008 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 549).

17

(18)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1).

18

(19)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/128/ES ze dne 21. října 2009, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství za účelem dosažení udržitelného používání pesticidů (Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 71).

19

(20)  Směrnice Rady 89/391/EHS ze dne 12. června 1989 o zavádění opatření pro zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví zaměstnanců při práci (Úř. věst. L 183, 29.6.1989, s. 1).

20

(21)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/104/ES ze dne 16. září 2009 o minimálních požadavcích na bezpečnost a ochranu zdraví pro používání pracovního zařízení zaměstnanci při práci (druhá samostatná směrnice ve smyslu čl. 16 odst. 1 směrnice 89/391/EHS) (Úř. věst. L 260, 3.10.2009, s. 5).

21

(22)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/1152 ze dne 20. června 2019 o transparentních a předvídatelných pracovních podmínkách v Evropské unii (Úř. věst. L 186, 11.7.2019, s. 105).

22

(23)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 492/2011 ze dne 5. dubna 2011 o volném pohybu pracovníků uvnitř Unie (Úř. věst. L 141, 27.5.2011, s. 1).

23

(24)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/848 ze dne 30. května 2018 o ekologické produkci a označování ekologických produktů a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 834/2007 (Úř. věst. L 150, 14.6.2018, s. 1).

24

(25)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671).

25

(26)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/841 ze dne 30. května 2018 o zahrnutí emisí skleníkových plynů a jejich pohlcování v důsledku využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví do rámce politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030 a o změně nařízení (EU) č. 525/2013 a rozhodnutí č. 529/2013/EU (Úř. věst. L 156, 19.6.2018, s. 1).

26

(27)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1059/2003 ze dne 26. května 2003 o zavedení společné klasifikace územních statistických jednotek (NUTS) (Úř. věst. L 154, 21.6.2003, s. 1).

27

(28)  
  Úř. věst. L 123, 12.5.2016, s. 1.

28

(29)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1).

29

(30)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 ze dne 23. října 2018 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány, institucemi a jinými subjekty Unie a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení nařízení (ES) č. 45/2001 a rozhodnutí č. 1247/2002/ES (Úř. věst. L 295, 21.11.2018, s. 39).

30

(31)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).

31

(32)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 228/2013 ze dne 13. března 2013, kterým se stanoví zvláštní opatření v oblasti zemědělství ve prospěch nejvzdálenějších regionů Unie a zrušuje nařízení Rady (ES) č. 247/2006 (Úř. věst. L 78, 20.3.2013, s. 23).

32

(33)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 229/2013 ze dne 13. března 2013, kterým se stanoví zvláštní opatření v oblasti zemědělství ve prospěch malých ostrovů v Egejském moři a zrušuje nařízení Rady (ES) č. 1405/2006 (Úř. věst. L 78, 20.3.2013, s. 41).

33

(34)  Nařízení Komise (EU) č. 702/2014 ze dne 25. června 2014, kterým se v souladu s články 107 a 108 Smlouvy o fungování Evropské unie prohlašují určité kategorie podpory v odvětvích zemědělství a lesnictví a ve venkovských oblastech za slučitelné s vnitřním trhem (Úř. věst. L 193, 1.7.2014, s. 1).

34

(35)  Nařízení Rady (ES) č. 1257/1999 ze dne 17. května 1999 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOZF) a o změně a zrušení některých nařízení (Úř. věst. L 160, 26.6.1999, s. 80).

35

(36)  Nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (Úř. věst. L 277, 21.10.2005, s. 1).

36

(37)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 ze dne 17. prosince 2013 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 487).

37

(38)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 ze dne 21. října 2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh a o zrušení směrnic Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 1).

38

(39)  Směrnice 2008/50/ES Evropského parlamentu a Rady ze dne 21. května 2008 o kvalitě vnějšího ovzduší a čistším ovzduší pro Evropu (Úř. věst. L 152, 11.6.2008, s. 1).

39

(40)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429 ze dne 9. března 2016 o nákazách zvířat a o změně a zrušení některých aktů v oblasti zdraví zvířat („právní rámec pro zdraví zvířat“) (Úř. věst. L 84, 31.3.2016, s. 1).

40

(41)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/2031 ze dne 26. října 2016 o ochranných opatřeních proti škodlivým organismům rostlin, o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 228/2013, (EU) č. 652/2014 a (EU) č. 1143/2014 a o zrušení směrnic Rady 69/464/EHS, 74/647/EHS, 93/85/EHS, 98/57/ES, 2000/29/ES, 2006/91/ES a 2007/33/ES (Úř. věst. L 317, 23.11.2016, s. 4).

41

(42)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/2284 ze dne 14. prosince 2016 o snížení národních emisí některých látek znečišťujících ovzduší, o změně směrnice 2003/35/ES a o zrušení směrnice 2001/81/ES (Úř. věst. L 344, 17.12.2016, s. 1).

42

(43)  Doporučení Komise 2003/361/ES ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků, malých a středních podniků (Úř. věst. L 124, 20.5.2003, s. 36).

43

(44)  
  Úř. věst. C 249, 31.7.2014, s. 1.

44

(45)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1012 ze dne 8. června 2016 o zootechnických a genealogických podmínkách pro plemenitbu čistokrevných plemenných zvířat, hybridních plemenných prasat a jejich zárodečných produktů v Unii, pro obchod s nimi a pro jejich vstup do Unie, o změně nařízení (EU) č. 652/2014 a směrnic Rady 89/608/EHS a 90/425/EHS a o zrušení některých aktů v oblasti plemenitby zvířat („nařízení o plemenných zvířatech“) (Úř. věst. L 171, 29.6.2016, s. 66).

45

(46)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/741 ze dne 25. května 2020 o minimálních požadavcích na opětovné využívání vody (Úř. věst. L 177, 5.6.2020, s. 32).

46

(47)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se zavádí Horizont 2020 – rámcový program pro výzkum a inovace (2014–2020) a zrušuje rozhodnutí č. 1982/2006/ES (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 104).

47

(48)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/783 ze dne 29. dubna 2021 o zavedení Programu pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE) a o zrušení nařízení (EU) č. 1293/2013. (Úř. věst. L 172, 17.5.2021, s. 53).

48

(49)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/817 ze dne 20. května 2021, kterým se zavádí program Erasmus+: program Unie pro vzdělávání, odbornou přípravu, mládež a sport a a zrušuje nařízení (EU) č. 1288/2013 (Úř. věst. L 189, 28.5.2021, s. 1).

49

(50)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/42/ES ze dne 27. června 2001 o posuzování vlivů některých plánů a programů na životní prostředí (Úř. věst. L 197, 21.7.2001, s. 30).

50

(51)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice a zrušení nařízení (ES, Euratom) č. 1101/2008 o předávání údajů, na které se vztahuje statistická důvěrnost, Statistickému úřadu Evropských společenství, nařízení Rady (ES) č. 322/97 o statistice Společenství a rozhodnutí Rady 89/382/EHS, Euratom, kterým se zřizuje Výbor pro statistické programy Evropských společenství (Úř. věst. L 87, 31.3.2009, s. 164).

51

(52)  Nařízení Rady (ES) č. 1217/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o založení zemědělské účetní datové sítě pro sběr údajů o příjmech a o hospodářské činnosti zemědělských podniků v Evropské unii (Úř. věst. L 328, 15.12.2009, s. 27).

52

(53)  Nařízení Rady (ES) č. 73/2009 ze dne 19. ledna 2009, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce a kterým se mění nařízení (ES) č. 1290/2005, (ES) č. 247/2006, (ES) č. 378/2007 a zrušuje nařízení (ES) č. 1782/2003 (Úř. věst. L 30, 31.1.2009, s. 16).

53

(54)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/2220 ze dne 23. prosince 2020, kterým se stanoví určitá přechodná ustanovení o podpoře z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a z Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF) v letech 2021 a 2022 a kterým se mění nařízení (EU) č. 1305/2013, (EU) č. 1306/2013 a (EU) č. 1307/2013, pokud jde o jejich zdroje a použití v letech 2021 a 2022, a kterým se mění nařízení (EU) č. 1308/2013, pokud jde o zdroje a rozdělení takové podpory v letech 2021 a 2022 (Úř. věst. L 437, 28.12.2020, s. 1).

54

---

PŘÍLOHA I

UKAZATELE DOPADU, VÝSLEDKŮ, VÝSTUPŮ A KONTEXTOVÉ UKAZATELE PODLE ČLÁNKU 7

| Posouzení výkonnosti politiky (víceleté) – DOPAD
  Cíle a odpovídající ukazatele dopadu (1) | Přezkum výkonnosti – VÝSLEDEK (2)

  Pouze na základě intervencí, na něž byla v rámci SZP poskytnuta podpora |
| --- | --- |

Posouzení výkonnosti politiky (víceleté) – DOPAD

Cíle a odpovídající ukazatele dopadu (1)

Přezkum výkonnosti – VÝSLEDEK (2)

Pouze na základě intervencí, na něž byla v rámci SZP poskytnuta podpora

| Průřezový cíl EU | Ukazatele dopadu | | Ukazatele výsledků |
| --- | --- | --- | --- |
| Modernizovat zemědělství a venkovské oblasti podporou a sdílením znalostí, inovací a digitalizace v zemědělství a ve venkovských oblastech a podněcováním v jejich zavádění ze strany zemědělců, a to lepším přístupem k výzkumu, inovacím, výměně znalostí a odborné přípravě | I.1 | Sdílení znalostí a inovací: podíl rozpočtu SZP určený na sdílení znalostí a inovací |

Průřezový cíl EU

Ukazatele dopadu

Ukazatele výsledků

Modernizovat zemědělství a venkovské oblasti podporou a sdílením znalostí, inovací a digitalizace v zemědělství a ve venkovských oblastech a podněcováním v jejich zavádění ze strany zemědělců, a to lepším přístupem k výzkumu, inovacím, výměně znalostí a odborné přípravě

I.1

Sdílení znalostí a inovací: podíl rozpočtu SZP určený na sdílení znalostí a inovací

| R.1PR | Zvyšování výkonnosti prostřednictvím znalostí a inovací: Počet osob využívajících poradenství, odbornou přípravu, výměnu znalostí nebo účastnících se operačních skupin Evropského inovačního partnerství (EIP), na něž byla v rámci SZP poskytnuta podpora s cílem posílit udržitelnou výkonnost v oblasti hospodářství, sociální oblasti, oblasti životního prostředí, klimatu a účinného využívání zdrojů. |
| --- | --- |

R.1PR

Zvyšování výkonnosti prostřednictvím znalostí a inovací: Počet osob využívajících poradenství, odbornou přípravu, výměnu znalostí nebo účastnících se operačních skupin Evropského inovačního partnerství (EIP), na něž byla v rámci SZP poskytnuta podpora s cílem posílit udržitelnou výkonnost v oblasti hospodářství, sociální oblasti, oblasti životního prostředí, klimatu a účinného využívání zdrojů.

| R.2 | Propojování poradenství a znalostních systémů: Počet poradců čerpajících podporu na zapojení do znalostních a inovačních systémů v zemědělství (AKIS ) |
| --- | --- |

R.2

Propojování poradenství a znalostních systémů: Počet poradců čerpajících podporu na zapojení do znalostních a inovačních systémů v zemědělství (AKIS )

| R.3 | Digitalizace zemědělství: Podíl zemědělských podniků, které využívají podporu na digitální zemědělské technologie prostřednictvím SZP |
| --- | --- |

R.3

Digitalizace zemědělství: Podíl zemědělských podniků, které využívají podporu na digitální zemědělské technologie prostřednictvím SZP

| Specifické cíle EU | Ukazatele dopadu | | Ukazatele výsledků |
| --- | --- | --- | --- |
| Podporovat ekonomicky udržitelný zemědělský příjem a odolnost odvětví zemědělství v celé Unii s cílem zlepšit dlouhodobé potravinové zabezpečení a zemědělskou rozmanitost, jakož i zajistit hospodářskou udržitelnost zemědělské produkce v Unii | I.2 | Snižování nerovnosti příjmů: Vývoj zemědělských příjmů v porovnání s celkovým hospodářstvím |

Specifické cíle EU

Ukazatele dopadu

Ukazatele výsledků

Podporovat ekonomicky udržitelný zemědělský příjem a odolnost odvětví zemědělství v celé Unii s cílem zlepšit dlouhodobé potravinové zabezpečení a zemědělskou rozmanitost, jakož i zajistit hospodářskou udržitelnost zemědělské produkce v Unii

I.2

Snižování nerovnosti příjmů: Vývoj zemědělských příjmů v porovnání s celkovým hospodářstvím

| I.3 | Omezování kolísavosti příjmů zemědělských podniků: Vývoj zemědělských příjmů |
| --- | --- |

I.3

Omezování kolísavosti příjmů zemědělských podniků: Vývoj zemědělských příjmů

| I.4 | Podpora ekonomicky udržitelného zemědělského příjmu: Vývoj úrovně zemědělských příjmů podle způsobu hospodaření (v porovnání s průměrem v zemědělství) |
| --- | --- |

I.4

Podpora ekonomicky udržitelného zemědělského příjmu: Vývoj úrovně zemědělských příjmů podle způsobu hospodaření (v porovnání s průměrem v zemědělství)

| I.5 | Příspěvek k územní rovnováze: Vývoj zemědělských příjmů v oblastech s přírodními omezeními (ve srovnání s průměrem) |
| --- | --- |

I.5

Příspěvek k územní rovnováze: Vývoj zemědělských příjmů v oblastech s přírodními omezeními (ve srovnání s průměrem)

| R.4 | Propojení podpory příjmu s normami a osvědčenými postupy: podíl využívané zemědělské půdy, na niž se vztahuje podpora příjmu a jež podléhá podmíněnosti |
| --- | --- |

R.4

Propojení podpory příjmu s normami a osvědčenými postupy: podíl využívané zemědělské půdy, na niž se vztahuje podpora příjmu a jež podléhá podmíněnosti

| R.5 | Řízení rizik: Podíl zemědělských podniků s podpořenými nástroji pro řízení rizik v rámci SZP |
| --- | --- |

R.5

Řízení rizik: Podíl zemědělských podniků s podpořenými nástroji pro řízení rizik v rámci SZP

| R.6PR | Přerozdělování menším zemědělským podnikům: Procentní podíl dodatečných přímých plateb na hektar určených způsobilým zemědělským podnikům nedosahujícím průměrné velikosti zemědělského podniku (v porovnání s průměrem) |
| --- | --- |

R.6PR

Přerozdělování menším zemědělským podnikům: Procentní podíl dodatečných přímých plateb na hektar určených způsobilým zemědělským podnikům nedosahujícím průměrné velikosti zemědělského podniku (v porovnání s průměrem)

| R.7PR | Posilování podpory zemědělským podnikům v oblastech se zvláštními potřebami: Procentní podíl dodatečné podpory na hektar v oblastech s vyššími potřebami (ve srovnání s průměrem) |
| --- | --- |

R.7PR

Posilování podpory zemědělským podnikům v oblastech se zvláštními potřebami: Procentní podíl dodatečné podpory na hektar v oblastech s vyššími potřebami (ve srovnání s průměrem)

Posilovat tržní orientaci a zvyšovat konkurenceschopnost zemědělských podniků v krátkodobém i dlouhodobém horizontu, včetně většího zaměření na výzkum, technologie a digitalizaci

| I.6 | Zvyšování produktivity zemědělských podniků: Souhrnná produktivita faktorů v zemědělství |
| --- | --- |

I.6

Zvyšování produktivity zemědělských podniků: Souhrnná produktivita faktorů v zemědělství

| I.7 | Využívání zemědělsko-potravinářského obchodu: Dovoz a vývoz v rámci zemědělsko-potravinářského obchodu |
| --- | --- |

I.7

Využívání zemědělsko-potravinářského obchodu: Dovoz a vývoz v rámci zemědělsko-potravinářského obchodu

| R.8 | Zaměření na zemědělské podniky ve specifických odvětvích: | Podíl zemědělských podniků, které jsou příjemci podpory příjmu vázané na produkci určené ke zlepšení konkurenceschopnosti, udržitelnosti nebo jakosti |
| --- | --- | --- |

R.8

Zaměření na zemědělské podniky ve specifických odvětvích:

Podíl zemědělských podniků, které jsou příjemci podpory příjmu vázané na produkci určené ke zlepšení konkurenceschopnosti, udržitelnosti nebo jakosti

| R.9PR | Modernizace zemědělských podniků: Podíl zemědělských podniků čerpajících investiční podporu na restrukturalizaci a modernizaci, včetně podpory na účinnější využívání zdrojů |
| --- | --- |

R.9PR

Modernizace zemědělských podniků: Podíl zemědělských podniků čerpajících investiční podporu na restrukturalizaci a modernizaci, včetně podpory na účinnější využívání zdrojů

Zlepšovat postavení zemědělců v hodnotovém řetězci

| I.8 | Zlepšování postavení zemědělců v potravinovém řetězci: přidaná hodnota pro prvovýrobce v potravinovém řetězci |
| --- | --- |

I.8

Zlepšování postavení zemědělců v potravinovém řetězci: přidaná hodnota pro prvovýrobce v potravinovém řetězci

| R.10PR | Lepší organizace dodavatelského řetězce: Podíl zemědělských podniků účastnících se seskupení producentů, organizací producentů, místních trhů, krátkých dodavatelských řetězců a režimů jakosti, na něž byla v rámci SZP poskytnuta podpora |
| --- | --- |

R.10PR

Lepší organizace dodavatelského řetězce: Podíl zemědělských podniků účastnících se seskupení producentů, organizací producentů, místních trhů, krátkých dodavatelských řetězců a režimů jakosti, na něž byla v rámci SZP poskytnuta podpora

| R.11 | Koncentrace nabídky: Podíl hodnoty produkce uváděné na trh organizacemi producentů nebo seskupeními producentů s operačními programy v určitých odvětvích |
| --- | --- |

R.11

Koncentrace nabídky: Podíl hodnoty produkce uváděné na trh organizacemi producentů nebo seskupeními producentů s operačními programy v určitých odvětvích

Přispívat ke zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně, mimo jiné snižováním emisí skleníkových plynů a zvyšováním míry ukládání uhlíku, a prosazovat udržitelnou energii

| I.9 | Zvyšování odolnosti zemědělství vůči změně klimatu: Ukazatel pokroku v oblasti odolnosti zemědělského odvětví |
| --- | --- |

I.9

Zvyšování odolnosti zemědělství vůči změně klimatu: Ukazatel pokroku v oblasti odolnosti zemědělského odvětví

| I.10 | Přispívání ke zmírňování změny klimatu: Emise skleníkových plynů ze zemědělství |
| --- | --- |

I.10

Přispívání ke zmírňování změny klimatu: Emise skleníkových plynů ze zemědělství

| I.11 | Podpora ukládání uhlíku: Obsah půdního organického uhlíku v zemědělské půdě |
| --- | --- |

I.11

Podpora ukládání uhlíku: Obsah půdního organického uhlíku v zemědělské půdě

| I.12 | Zvýšení podílu udržitelné energie v zemědělství: Udržitelná výroba energie z obnovitelných zdrojů v zemědělství a lesnictví |
| --- | --- |

I.12

Zvýšení podílu udržitelné energie v zemědělství: Udržitelná výroba energie z obnovitelných zdrojů v zemědělství a lesnictví

| R.12 | Přizpůsobování se změně klimatu: Podíl využívané zemědělské půdy, na niž se vztahují podpořené závazky týkající se lepšího přizpůsobování se změně klimatu |
| --- | --- |

R.12

Přizpůsobování se změně klimatu: Podíl využívané zemědělské půdy, na niž se vztahují podpořené závazky týkající se lepšího přizpůsobování se změně klimatu

| R.13PR | Snižování emisí v odvětví živočišné výroby: Podíl dobytčích jednotek (DJ), na něž se vztahuje podpora na snižování emisí skleníkových plynů nebo amoniaku, včetně hospodaření se statkovými hnojivy |
| --- | --- |

R.13PR

Snižování emisí v odvětví živočišné výroby: Podíl dobytčích jednotek (DJ), na něž se vztahuje podpora na snižování emisí skleníkových plynů nebo amoniaku, včetně hospodaření se statkovými hnojivy

| R.14PR | Ukládání uhlíku v půdě a biomase: Podíl využívané zemědělské půdy, na niž se vztahují podpořené závazky týkající se snižování emisí, nebo zachování, nebo zvyšování míry ukládání uhlíku (včetně trvalých travních porostů, trvalých kultur s trvalým zeleným porostem, zemědělské půdy v mokřadech a rašeliništích) |
| --- | --- |

R.14PR

Ukládání uhlíku v půdě a biomase: Podíl využívané zemědělské půdy, na niž se vztahují podpořené závazky týkající se snižování emisí, nebo zachování, nebo zvyšování míry ukládání uhlíku (včetně trvalých travních porostů, trvalých kultur s trvalým zeleným porostem, zemědělské půdy v mokřadech a rašeliništích)

| R.15 | Energie z obnovitelných zdrojů ze zemědělství, lesnictví a z dalších obnovitelných zdrojů: Podpořené investice do kapacit pro výrobu energie z obnovitelných zdrojů, včetně biologických (v MW) |
| --- | --- |

R.15

Energie z obnovitelných zdrojů ze zemědělství, lesnictví a z dalších obnovitelných zdrojů: Podpořené investice do kapacit pro výrobu energie z obnovitelných zdrojů, včetně biologických (v MW)

| R16 | Investice související s klimatem: Podíl zemědělských podniků, které využívají investiční podporu v rámci SZP přispívající ke zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně a k výrobě energie z obnovitelných zdrojů nebo k výrobě biomateriálů |
| --- | --- |

R16

Investice související s klimatem: Podíl zemědělských podniků, které využívají investiční podporu v rámci SZP přispívající ke zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně a k výrobě energie z obnovitelných zdrojů nebo k výrobě biomateriálů

| R.17PR | Zalesněná půda: Plocha, na niž byla poskytnuta podpora za účelem zalesňování, agrolesnictví a obnovy lesů, včetně rozdělení |
| --- | --- |

R.17PR

Zalesněná půda: Plocha, na niž byla poskytnuta podpora za účelem zalesňování, agrolesnictví a obnovy lesů, včetně rozdělení

| R.18 | Investiční podpora pro odvětví lesnictví: Celkové investice v zájmu zlepšení výkonnosti odvětví lesnictví |
| --- | --- |

R.18

Investiční podpora pro odvětví lesnictví: Celkové investice v zájmu zlepšení výkonnosti odvětví lesnictví

Podporovat udržitelný rozvoj a účinné hospodaření s přírodními zdroji, jako je voda, půda a ovzduší, a to i snížením závislosti na chemických látkách

| I.13 | Snižování eroze půdy: Procentní podíl zemědělské půdy postižené mírnou a silnou erozí |
| --- | --- |

I.13

Snižování eroze půdy: Procentní podíl zemědělské půdy postižené mírnou a silnou erozí

| I.14 | Zlepšování kvality ovzduší: Emise amoniaku ze zemědělské činnosti |
| --- | --- |

I.14

Zlepšování kvality ovzduší: Emise amoniaku ze zemědělské činnosti

| I.15 | Zlepšování kvality ovzduší: Zlepšování kvality vod: Hrubá bilance živin v zemědělské půdě |
| --- | --- |

I.15

Zlepšování kvality ovzduší: Zlepšování kvality vod: Hrubá bilance živin v zemědělské půdě

| I.16 | Omezování úniku živin: Dusičnany v podzemní vodě – procentní podíl vzorkovacích stanic podzemních vod, v nichž je koncentrace dusíku vyšší než 50 mg/l podle směrnice 91/676/EHS |
| --- | --- |

I.16

Omezování úniku živin: Dusičnany v podzemní vodě – procentní podíl vzorkovacích stanic podzemních vod, v nichž je koncentrace dusíku vyšší než 50 mg/l podle směrnice 91/676/EHS

| I.17 | Snižování tlaku na vodní zdroje: Index spotřeby vody plus (WEI+) |
| --- | --- |

I.17

Snižování tlaku na vodní zdroje: Index spotřeby vody plus (WEI+)

| I.18 | Udržitelné a omezené používání pesticidů: Rizika, využívání a dopady pesticidů |
| --- | --- |

I.18

Udržitelné a omezené používání pesticidů: Rizika, využívání a dopady pesticidů

| R.19PR | Zlepšování a ochrana půdy: Podíl využívané zemědělské půdy, na niž se vztahují podpořené závazky prospěšné pro hospodaření s půdou za účelem zlepšení kvality půdy a bioty (např. omezení orby, půdní pokryv plodinami, střídání plodin, mimo jiné s luskovinami) |
| --- | --- |

R.19PR

Zlepšování a ochrana půdy: Podíl využívané zemědělské půdy, na niž se vztahují podpořené závazky prospěšné pro hospodaření s půdou za účelem zlepšení kvality půdy a bioty (např. omezení orby, půdní pokryv plodinami, střídání plodin, mimo jiné s luskovinami)

| R.20PR | Zlepšování kvality ovzduší: Podíl využívané zemědělské půdy, na niž se vztahují podpořené závazky týkající se snižování emisí amoniaku |
| --- | --- |

R.20PR

Zlepšování kvality ovzduší: Podíl využívané zemědělské půdy, na niž se vztahují podpořené závazky týkající se snižování emisí amoniaku

| R.21PR | Ochrana kvality vod: Podíl využívané zemědělské půdy, na niž se vztahují podpořené závazky týkající se kvality vod |
| --- | --- |

R.21PR

Ochrana kvality vod: Podíl využívané zemědělské půdy, na niž se vztahují podpořené závazky týkající se kvality vod

| R.22PR | Udržitelné hospodaření s živinami: Podíl využívané zemědělské půdy, na niž se vztahují podpořené závazky týkající se lepšího hospodaření s živinami |
| --- | --- |

R.22PR

Udržitelné hospodaření s živinami: Podíl využívané zemědělské půdy, na niž se vztahují podpořené závazky týkající se lepšího hospodaření s živinami

| R.23PR | Udržitelné využívání vody: Podíl využívané zemědělské půdy, na niž se vztahují podpořené závazky týkající se zlepšení vodní bilance |
| --- | --- |

R.23PR

Udržitelné využívání vody: Podíl využívané zemědělské půdy, na niž se vztahují podpořené závazky týkající se zlepšení vodní bilance

| R.24PR | Udržitelné a omezené používání pesticidů: Podíl využívané zemědělské půdy, jíž se týkají podpořené specifické závazky, které vedou k udržitelnému používání pesticidů za účelem snížení jejich rizik a dopadů, jako je únik pesticidů. |
| --- | --- |

R.24PR

Udržitelné a omezené používání pesticidů: Podíl využívané zemědělské půdy, jíž se týkají podpořené specifické závazky, které vedou k udržitelnému používání pesticidů za účelem snížení jejich rizik a dopadů, jako je únik pesticidů.

| R.25 | Environmentální výkonnost v odvětví živočišné výroby: Podíl dobytčích jednotek (DJ), na něž se vztahují podpořené závazky ke zlepšení environmentální udržitelnosti |
| --- | --- |

R.25

Environmentální výkonnost v odvětví živočišné výroby: Podíl dobytčích jednotek (DJ), na něž se vztahují podpořené závazky ke zlepšení environmentální udržitelnosti

| R.26 | Investice související s přírodními zdroji: Podíl zemědělských podniků, které využívají podporu na produktivní a neproduktivní investice v rámci SZP související s péčí o přírodní zdroje |
| --- | --- |

R.26

Investice související s přírodními zdroji: Podíl zemědělských podniků, které využívají podporu na produktivní a neproduktivní investice v rámci SZP související s péčí o přírodní zdroje

| R.27 | Výkonnost v oblasti životního prostředí nebo klimatu prostřednictvím investic do venkovských oblastí: Počet operací přispívajících k cílům v oblasti environmentální udržitelnosti, zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně ve venkovských oblastech |
| --- | --- |

R.27

Výkonnost v oblasti životního prostředí nebo klimatu prostřednictvím investic do venkovských oblastí: Počet operací přispívajících k cílům v oblasti environmentální udržitelnosti, zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně ve venkovských oblastech

| R.28 | Výkonnost v oblasti životního prostředí nebo klimatu prostřednictvím znalostí a inovací: Počet osob využívajících poradenství, odbornou přípravu, výměnu znalostí nebo účastnících se operačních skupin Evropského inovačního partnerství (EIP), na něž byla v rámci SZP poskytnuta podpora v souvislosti s výkonností v oblasti životního prostředí nebo klimatu |
| --- | --- |

R.28

Výkonnost v oblasti životního prostředí nebo klimatu prostřednictvím znalostí a inovací: Počet osob využívajících poradenství, odbornou přípravu, výměnu znalostí nebo účastnících se operačních skupin Evropského inovačního partnerství (EIP), na něž byla v rámci SZP poskytnuta podpora v souvislosti s výkonností v oblasti životního prostředí nebo klimatu

Přispívat k zastavení a zvrácení úbytku biologické rozmanitosti, posilovat ekosystémové služby a zachovat stanoviště a krajiny

| I.19 | Zvýšení populace polního ptactva: Index polního ptactva |
| --- | --- |

I.19

Zvýšení populace polního ptactva: Index polního ptactva

| I.20 | Zlepšování ochrany biologické rozmanitosti: Procentní podíl druhů a stanovišť v zájmu Společenství, jež souvisí se zemědělstvím, se stabilní nebo rostoucí tendencí, s rozdělením procentního podílu týkajícího se druhů volně žijících opylovačů (3) |
| --- | --- |

I.20

Zlepšování ochrany biologické rozmanitosti: Procentní podíl druhů a stanovišť v zájmu Společenství, jež souvisí se zemědělstvím, se stabilní nebo rostoucí tendencí, s rozdělením procentního podílu týkajícího se druhů volně žijících opylovačů (3)

| I.21 | Lepší poskytování ekosystémových služeb: Podíl zemědělské půdy s krajinnými prvky |
| --- | --- |

I.21

Lepší poskytování ekosystémových služeb: Podíl zemědělské půdy s krajinnými prvky

| I.22 | Větší zemědělská biologická rozmanitost v rámci systému hospodaření: rozmanitost plodin |
| --- | --- |

I.22

Větší zemědělská biologická rozmanitost v rámci systému hospodaření: rozmanitost plodin

| R.29PR | Rozvoj ekologického zemědělství: Podíl využívané zemědělské půdy podpořené v rámci SZP pro účely ekologického zemědělství, s rozdělením podílu na zachování ekologicky obhospodařované půdy a na přechod k ní |
| --- | --- |

R.29PR

Rozvoj ekologického zemědělství: Podíl využívané zemědělské půdy podpořené v rámci SZP pro účely ekologického zemědělství, s rozdělením podílu na zachování ekologicky obhospodařované půdy a na přechod k ní

| R.30PR | Podpora udržitelného obhospodařování lesů: Podíl lesní půdy, na niž se vztahují závazky na podporu ochrany lesů a řízení ekosystémových služeb |
| --- | --- |

R.30PR

Podpora udržitelného obhospodařování lesů: Podíl lesní půdy, na niž se vztahují závazky na podporu ochrany lesů a řízení ekosystémových služeb

| R.31PR | Zachovávání stanovišť a druhů: Podíl využívané zemědělské půdy, na niž se vztahují podpořené závazky týkající se podpory zachování nebo obnovy biologické rozmanitosti včetně zemědělských postupů vysoké přírodní hodnoty |
| --- | --- |

R.31PR

Zachovávání stanovišť a druhů: Podíl využívané zemědělské půdy, na niž se vztahují podpořené závazky týkající se podpory zachování nebo obnovy biologické rozmanitosti včetně zemědělských postupů vysoké přírodní hodnoty

| R.32 | Investice související s biologickou rozmanitostí: Podíl zemědělských podniků, které využívají investiční podporu v rámci SZP přispívající k biologické rozmanitosti |
| --- | --- |

R.32

Investice související s biologickou rozmanitostí: Podíl zemědělských podniků, které využívají investiční podporu v rámci SZP přispívající k biologické rozmanitosti

| R.33 | Lepší správa sítě Natura 2000: Podíl celkové plochy sítě Natura 2000, na niž se vztahují podpořené závazky |
| --- | --- |

R.33

Lepší správa sítě Natura 2000: Podíl celkové plochy sítě Natura 2000, na niž se vztahují podpořené závazky

| R.34PR | Zachovávání krajinných prvků: Podíl využívané zemědělské půdy, na niž se vztahují podpořené závazky týkající se údržby krajinných prvků, včetně remízků a stromů |
| --- | --- |

R.34PR

Zachovávání krajinných prvků: Podíl využívané zemědělské půdy, na niž se vztahují podpořené závazky týkající se údržby krajinných prvků, včetně remízků a stromů

| R.35 | Ochrana úlů: Podíl úlů, na něž byla v rámci SZP poskytnuta podpora |
| --- | --- |

R.35

Ochrana úlů: Podíl úlů, na něž byla v rámci SZP poskytnuta podpora

Získávat a udržet mladé zemědělce a další nové zemědělce a usnadňovat udržitelný rozvoj podnikání ve venkovských oblastech

| I.23 | Získávání mladých zemědělců: Vývoj počtu nových vedoucích pracovníků zemědělských podniků a počtu nových mladých vedoucích pracovníků zemědělských podniků, včetně rozdělení podle genderu |
| --- | --- |

I.23

Získávání mladých zemědělců: Vývoj počtu nových vedoucích pracovníků zemědělských podniků a počtu nových mladých vedoucích pracovníků zemědělských podniků, včetně rozdělení podle genderu

| R.36PR | Generační obměna: Počet mladých zemědělců, kteří založili zemědělský podnik s využitím podpory poskytované v rámci SZP, včetně rozdělení podle genderu |
| --- | --- |

R.36PR

Generační obměna: Počet mladých zemědělců, kteří založili zemědělský podnik s využitím podpory poskytované v rámci SZP, včetně rozdělení podle genderu

Podporovat zaměstnanost, růst, genderovou rovnost, včetně účasti žen v zemědělství, sociální začleňování a místní rozvoj ve venkovských oblastech, včetně oběhového biohospodářství a udržitelného obhospodařování lesů

| I.24 | Příspěvek k tvorbě pracovních míst ve venkovských oblastech: Vývoj míry zaměstnanosti ve venkovských oblastech, včetně rozdělení podle genderu |
| --- | --- |

I.24

Příspěvek k tvorbě pracovních míst ve venkovských oblastech: Vývoj míry zaměstnanosti ve venkovských oblastech, včetně rozdělení podle genderu

| I.25 | Příspěvek k růstu ve venkovských oblastech: Vývoj hrubého domácího produktu (HDP) na obyvatele ve venkovských oblastech |
| --- | --- |

I.25

Příspěvek k růstu ve venkovských oblastech: Vývoj hrubého domácího produktu (HDP) na obyvatele ve venkovských oblastech

| I.26 | Spravedlivější SZP: Rozdělení podpory poskytnuté v rámci SZP |
| --- | --- |

I.26

Spravedlivější SZP: Rozdělení podpory poskytnuté v rámci SZP

| I.27 | Podpora začleňování ve venkovských oblastech: Vývoj indexu chudoby ve venkovských oblastech |
| --- | --- |

I.27

Podpora začleňování ve venkovských oblastech: Vývoj indexu chudoby ve venkovských oblastech

| R.37 | Růst a tvorba pracovních míst ve venkovských oblastech: Nová pracovní místa podpořená v rámci projektů SZP |
| --- | --- |

R.37

Růst a tvorba pracovních míst ve venkovských oblastech: Nová pracovní místa podpořená v rámci projektů SZP

| R.38 | Pokrytí v rámci iniciativy LEADER: Podíl venkovského obyvatelstva, na které se vztahují strategie místního rozvoje |
| --- | --- |

R.38

Pokrytí v rámci iniciativy LEADER: Podíl venkovského obyvatelstva, na které se vztahují strategie místního rozvoje

| R.39 | Rozvoj hospodářství venkova: Počet venkovských podniků, včetně biohospodářských podniků, čerpajících na rozvoj podporu poskytovanou v rámci SZP |
| --- | --- |

R.39

Rozvoj hospodářství venkova: Počet venkovských podniků, včetně biohospodářských podniků, čerpajících na rozvoj podporu poskytovanou v rámci SZP

| R.40 | Inteligentní transformace hospodářství venkova: Počet podpořených strategií inteligentních vesnic |
| --- | --- |

R.40

Inteligentní transformace hospodářství venkova: Počet podpořených strategií inteligentních vesnic

| R.41PR | Propojení evropského venkova: Podíl venkovského obyvatelstva, které využívá výhod lepšího přístupu ke službám a infrastruktuře prostřednictvím podpory poskytnuté v rámci SZP |
| --- | --- |

R.41PR

Propojení evropského venkova: Podíl venkovského obyvatelstva, které využívá výhod lepšího přístupu ke službám a infrastruktuře prostřednictvím podpory poskytnuté v rámci SZP

| R.42 | Podpora sociálního začleňování: Počet osob, na něž se vztahují podpořené projekty sociálního začleňování |
| --- | --- |

R.42

Podpora sociálního začleňování: Počet osob, na něž se vztahují podpořené projekty sociálního začleňování

Zlepšovat reakci zemědělství Unie na společenskou poptávku týkající se potravin a zdraví, včetně vysoce kvalitních, bezpečných a výživných potravin vyprodukovaných udržitelným způsobem, omezení potravinového odpadu, jakož i zlepšení životních podmínek zvířat a eliminace antimikrobiální rezistenci

| I.28 | Omezování používání antimikrobiálních látek u hospodářských zvířat: prodej/použití antimikrobiálních látek pro zvířata určená k produkci potravin |
| --- | --- |

I.28

Omezování používání antimikrobiálních látek u hospodářských zvířat: prodej/použití antimikrobiálních látek pro zvířata určená k produkci potravin

| I.29 | Reakce na poptávku spotřebitelů po kvalitních potravinách: Hodnota produkce v rámci režimů jakosti Unie a produkce ekologického zemědělství |
| --- | --- |

I.29

Reakce na poptávku spotřebitelů po kvalitních potravinách: Hodnota produkce v rámci režimů jakosti Unie a produkce ekologického zemědělství

| R.43PR | Omezování používání antimikrobiálních látek: Podíl dobytčích jednotek (DJ), jichž se týkají podpořená opatření k omezení používání antimikrobiálních látek (prevence/snižování) |
| --- | --- |

R.43PR

Omezování používání antimikrobiálních látek: Podíl dobytčích jednotek (DJ), jichž se týkají podpořená opatření k omezení používání antimikrobiálních látek (prevence/snižování)

| R.44PR | Zlepšování dobrých životních podmínek zvířat: Podíl dobytčích jednotek (DJ), na něž se vztahují podpořená opatření ke zlepšení životních podmínek zvířat |
| --- | --- |

R.44PR

Zlepšování dobrých životních podmínek zvířat: Podíl dobytčích jednotek (DJ), na něž se vztahují podpořená opatření ke zlepšení životních podmínek zvířat

Výroční schvalování výkonnosti – VÝSTUP

Typy intervencí a jejich ukazatele výstupů (4)

| Typ(y) intervencí | Ukazatele výstupů (5) |
| --- | --- |
| Spolupráce (článek 77) | O.1 | Počet projektů operačních skupin Evropského inovačního partnerství (EIP) |

Typ(y) intervencí

Ukazatele výstupů (5)

Spolupráce (článek 77)

O.1

Počet projektů operačních skupin Evropského inovačního partnerství (EIP)

Výměna znalostí a šíření informací (článek 78)

| O.2 | Počet opatření nebo jednotek v oblasti poradenství za účelem poskytování podpory inovací pro přípravu nebo provádění projektů operačních skupin Evropského inovačního partnerství (EIP) |
| --- | --- |

O.2

Počet opatření nebo jednotek v oblasti poradenství za účelem poskytování podpory inovací pro přípravu nebo provádění projektů operačních skupin Evropského inovačního partnerství (EIP)

Horizontální ukazatel

| O.3MO | Počet příjemců podpory poskytované v rámci SZP |
| --- | --- |

O.3MO

Počet příjemců podpory poskytované v rámci SZP

Základní podpora příjmu (článek 21)

| O.4 | Počet hektarů využívajících základní podporu příjmu |
| --- | --- |

O.4

Počet hektarů využívajících základní podporu příjmu

Platby pro malé zemědělce (článek 28)

| O.5 | Počet příjemců nebo hektarů využívajících platby pro malé zemědělce |
| --- | --- |

O.5

Počet příjemců nebo hektarů využívajících platby pro malé zemědělce

Doplňková podpora příjmu pro mladé zemědělce (článek 30)

| O.6 | Počet hektarů využívajících doplňkovou podporu příjmu pro mladé zemědělce |
| --- | --- |

O.6

Počet hektarů využívajících doplňkovou podporu příjmu pro mladé zemědělce

Doplňková redistributivní podpora příjmu (článek 2)

| O.7 | Počet hektarů využívajících redistributivní podporu příjmu |
| --- | --- |

O.7

Počet hektarů využívajících redistributivní podporu příjmu

Ekoschémata (článek 31)

| O.8 | Počet jednotek (hektarů nebo dobytčích jednotek) využívajících ekoschémata |
| --- | --- |

O.8

Počet jednotek (hektarů nebo dobytčích jednotek) využívajících ekoschémata

Nástroje řízení rizik (článek 76)

| O.9 | Počet jednotek, na něž se vztahují nástroje řízení rizik v rámci SZP, na něž byla poskytnuta podpora |
| --- | --- |

O.9

Počet jednotek, na něž se vztahují nástroje řízení rizik v rámci SZP, na něž byla poskytnuta podpora

Podpora příjmu vázaná na produkci (článek 32)

| O.10 | Počet hektarů, na něž je čerpána podpora příjmu vázaná na produkci |
| --- | --- |

O.10

Počet hektarů, na něž je čerpána podpora příjmu vázaná na produkci

| O.11 | Počet kusů hospodářských zvířat, na něž je čerpána podpora příjmu vázaná na produkci |
| --- | --- |

O.11

Počet kusů hospodářských zvířat, na něž je čerpána podpora příjmu vázaná na produkci

Přírodní omezení nebo jiná omezení specifická pro určité oblasti (článek 71)

| O.12 | Počet hektarů, na něž je čerpána podpora pro oblasti s přírodními nebo jinými specifickými omezeními, včetně rozdělení podle druhu oblastí |
| --- | --- |

O.12

Počet hektarů, na něž je čerpána podpora pro oblasti s přírodními nebo jinými specifickými omezeními, včetně rozdělení podle druhu oblastí

Znevýhodnění specifická pro konkrétní oblasti vyplývající z určitých závazných požadavků (článek 72)

| O.13 | Počet hektarů, na něž je čerpána podpora v rámci sítě Natura 2000 nebo směrnice 2000/60/ES |
| --- | --- |

O.13

Počet hektarů, na něž je čerpána podpora v rámci sítě Natura 2000 nebo směrnice 2000/60/ES

Závazky v oblasti životního prostředí a klimatu a další závazky hospodaření (článek 70)

| O.14 | Počet hektarů (vyjma lesní půdy) nebo počet jiných jednotek, na něž se vztahují závazky v oblasti životního prostředí nebo klimatu nad rámec závazných požadavků |
| --- | --- |

O.14

Počet hektarů (vyjma lesní půdy) nebo počet jiných jednotek, na něž se vztahují závazky v oblasti životního prostředí nebo klimatu nad rámec závazných požadavků

| O.15 | Počet hektarů (lesní půdy) nebo počet jiných jednotek, na něž se vztahují závazky v oblasti životního prostředí / klimatu nad rámec závazných požadavků |
| --- | --- |

O.15

Počet hektarů (lesní půdy) nebo počet jiných jednotek, na něž se vztahují závazky v oblasti životního prostředí / klimatu nad rámec závazných požadavků

| O.16 | Počet hektarů nebo počet jiných jednotek, na něž se vztahují závazky v oblasti údržby pro účely zalesňování a agrolesnictví |
| --- | --- |

O.16

Počet hektarů nebo počet jiných jednotek, na něž se vztahují závazky v oblasti údržby pro účely zalesňování a agrolesnictví

| O.17 | Počet hektarů nebo počet jiných jednotek využívajících podporu ekologického zemědělství |
| --- | --- |

O.17

Počet hektarů nebo počet jiných jednotek využívajících podporu ekologického zemědělství

| O.18 | Počet dobytčích jednotek (DJ) využívajících podporu na dobré životní podmínky a zdraví zvířat nebo zvýšená opatření v oblasti biologické bezpečnosti |
| --- | --- |

O.18

Počet dobytčích jednotek (DJ) využívajících podporu na dobré životní podmínky a zdraví zvířat nebo zvýšená opatření v oblasti biologické bezpečnosti

| O.19 | Počet operací nebo jednotek podporujících genetické zdroje |
| --- | --- |

O.19

Počet operací nebo jednotek podporujících genetické zdroje

Investice (článek 73)

| O.20 | Počet podpořených operací nebo jednotek na základě produktivních investic realizovaných v zemědělském podniku |
| --- | --- |

O.20

Počet podpořených operací nebo jednotek na základě produktivních investic realizovaných v zemědělském podniku

| O.21 | Počet podpořených operací nebo jednotek na základě neproduktivních investic realizovaných v zemědělském podniku |
| --- | --- |

O.21

Počet podpořených operací nebo jednotek na základě neproduktivních investic realizovaných v zemědělském podniku

| O.22 | Počet podpořených operací nebo jednotek na základě investic do infrastruktury |
| --- | --- |

O.22

Počet podpořených operací nebo jednotek na základě investic do infrastruktury

| O.23 | Počet podpořených operací nebo jednotek na základě neproduktivních investic realizovaných mimo zemědělský podnik |
| --- | --- |

O.23

Počet podpořených operací nebo jednotek na základě neproduktivních investic realizovaných mimo zemědělský podnik

| O.24 | Počet podpořených operací nebo jednotek na základě produktivních investic realizovaných mimo zemědělský podnik |
| --- | --- |

O.24

Počet podpořených operací nebo jednotek na základě produktivních investic realizovaných mimo zemědělský podnik

Zahájení činnosti mladých zemědělců a nových zemědělců a začínajících podniků na venkově (článek 75)

| O.25 | Počet mladých zemědělců, kteří čerpají podporu na zahájení činnosti |
| --- | --- |

O.25

Počet mladých zemědělců, kteří čerpají podporu na zahájení činnosti

| O.26 | Počet nových zemědělců, kteří čerpají podporu na zahájení činnosti (kromě mladých zemědělců vykázaných v O.25) |
| --- | --- |

O.26

Počet nových zemědělců, kteří čerpají podporu na zahájení činnosti (kromě mladých zemědělců vykázaných v O.25)

| O.27 | Počet podniků na venkově čerpajících podporu pro začínající podniky |
| --- | --- |

O.27

Počet podniků na venkově čerpajících podporu pro začínající podniky

Spolupráce (článek 77)

| O.28 | Počet podpořených seskupení a organizací producentů |
| --- | --- |

O.28

Počet podpořených seskupení a organizací producentů

| O.29 | Počet příjemců čerpajících podporu na účast v oficiálních režimech jakosti |
| --- | --- |

O.29

Počet příjemců čerpajících podporu na účast v oficiálních režimech jakosti

| O.30 | Počet podpořených operací nebo jednotek určených na generační obměnu (vyjma podpory na zahájení činnosti) |
| --- | --- |

O.30

Počet podpořených operací nebo jednotek určených na generační obměnu (vyjma podpory na zahájení činnosti)

| O.31 | Počet podpořených strategií místního rozvoje (LEADER) nebo přípravných činností |
| --- | --- |

O.31

Počet podpořených strategií místního rozvoje (LEADER) nebo přípravných činností

| O.32 | Počet podpořených jiných operací nebo jednotek zaměřených na spolupráci (kromě EIP vykázaného v O.1) |
| --- | --- |

O.32

Počet podpořených jiných operací nebo jednotek zaměřených na spolupráci (kromě EIP vykázaného v O.1)

Výměna znalostí a šíření informací (článek 78)

| O.33 | Počet podpořených opatření nebo jednotek v oblasti odborné přípravy, poradenství a zvyšování informovanosti |
| --- | --- |

O.33

Počet podpořených opatření nebo jednotek v oblasti odborné přípravy, poradenství a zvyšování informovanosti

Horizontální ukazatel

| O.34MO | Počet hektarů, na něž se vztahují environmentální postupy (celkový ukazatel fyzické plochy, na niž se vztahuje podmíněnost, ekoschémata, agroenvironmentální a lesnicko-environmentální závazky hospodaření a závazky hospodaření v oblasti klimatu) |
| --- | --- |

O.34MO

Počet hektarů, na něž se vztahují environmentální postupy (celkový ukazatel fyzické plochy, na niž se vztahuje podmíněnost, ekoschémata, agroenvironmentální a lesnicko-environmentální závazky hospodaření a závazky hospodaření v oblasti klimatu)

Typy intervencí v určitých odvětvích (článek 47)

| O.35 | Počet podpořených operačních programů |
| --- | --- |

O.35

Počet podpořených operačních programů

Typy intervencí v odvětví vína (článek 58)

| O.36 | Počet opatření nebo jednotek podpořených v odvětví vína |
| --- | --- |

O.36

Počet opatření nebo jednotek podpořených v odvětví vína

Typy intervencí v odvětví včelařství (článek 55)

| O.37 | Počet opatření nebo jednotek k zachování nebo zlepšení podmínek včelařství |
| --- | --- |

O.37

Počet opatření nebo jednotek k zachování nebo zlepšení podmínek včelařství

KONTEXTOVÉ UKAZATELE

| | Ukazatel č. | Kontextové ukazatele |
| --- | --- | --- |
| Obyvatelstvo | C.01 | Celkový počet obyvatel |
| C.02 | Hustota obyvatel |
| C.03 | Věková skladba obyvatelstva |
| Celková rozloha | C.04 | Celková rozloha |
| C.05 | Krajinný pokryv |
| Trh práce | C.06 | Míra zaměstnanosti ve venkovských oblastech |
| C.07 | Míra nezaměstnanosti ve venkovských oblastech |
| C.08 | Zaměstnanost (podle odvětví, druhu regionu, hospodářské činnosti) |
| Ekonomika | C.09 | HDP na obyvatele |
| C.10 | Míra chudoby |
| C.11 | Hrubá přidaná hodnota podle odvětví, druhu regionu, v zemědělství a u prvovýrobců |
| Zemědělské podniky a zemědělci | C.12 | Zemědělské podniky (hospodářství) |
| C.13 | Zemědělské pracovní síly |
| C.14 | Věková skladba vedoucích pracovníků zemědělských podniků |
| C.15 | Zemědělská odborná příprava vedoucích pracovníků zemědělských podniků |
| C.16 | Noví vedoucí pracovníci zemědělských podniků a noví mladí vedoucí pracovníci zemědělských podniků |
| Zemědělská půda | C.17 | Využívaná zemědělská půda |
| C.18 | Zavlažovatelná půda |
| C.19 | Zemědělská činnost v oblastech sítě Natura 2000 |
| C.20 | Oblasti s přírodními a jinými specifickými omezeními |
| C.21 | Zemědělská půda s krajinnými prvky |
| C.22 | Rozmanitost plodin |
| Hospodářská zvířata | C.23 | Dobytčí jednotky |
| C.24 | Intenzita chovu |
| Příjem ze zemědělské činnosti a zemědělského podniku | C.25 | Příjem ze zemědělské činnosti na výrobní faktor |
| C.26 | Srovnání příjmů ze zemědělské činnosti s náklady na nezemědělskou práci |
| C.27 | Příjem zemědělského podniku podle druhu zemědělské činnosti, regionu, velikosti zemědělského podniku v oblastech s přírodními a jinými specifickými omezeními |
| C.28 | Tvorba hrubého fixního kapitálu v zemědělství |
| Zemědělská produktivita | C.29 | Souhrnná produktivita výrobních faktorů v zemědělství |
| C.30 | Produktivita práce v zemědělství, lesnictví a potravinářství |
| Obchod se zemědělskými produkty | C.31 | Dovoz a vývoz zemědělských produktů |
| Jiné výdělečné činnosti | C.32 | Infrastruktura cestovního ruchu |
| Zemědělské postupy | C.33 | Zemědělská plocha využívaná k ekologické produkci |
| C.34 | Intenzita zemědělské činnosti |
| C.35 | Hodnota produkce v rámci režimů jakosti Unie a produkce ekologického zemědělství |
| Biologická rozmanitost | C.36 | Index polního ptactva |
| C.37 | Procentní podíl druhů a stanovišť v zájmu Společenství, který souvisí se zemědělstvím, se stabilní nebo rostoucí tendencí |
| Voda | C.38 | Využívání vody v zemědělství |
| C.39 | Kvalita vody |
| Hrubá bilance živin – dusík |
| Hrubá bilance živin – fosfor |
| Dusičnany v podzemní vodě |
| Půda | C.40 | Obsah půdního organického uhlíku v zemědělské půdě |
| C.41 | Půdní eroze způsobená vodou |
| Energetika | C.42 | Udržitelná výroba energie z obnovitelných zdrojů v zemědělství a lesnictví |
| C.43 | Využívání energie v zemědělství, lesnictví a potravinářství |
| Klima | C.44 | Emise skleníkových plynů ze zemědělské činnosti |
| C.45 | Ukazatel pokroku v oblasti odolnosti zemědělského odvětví |
| C.46 | Přímá zemědělská ztráta v důsledku katastrof |
| Vzduch | C.47 | Emise amoniaku ze zemědělské činnosti |
| Zdraví | C.48 | Prodej/použití antimikrobiálních látek pro zvířata určená k produkci potravin |
| C.49 | Riziko, využívání a dopady pesticidů |

Ukazatel č.

Kontextové ukazatele

Obyvatelstvo

C.01

Celkový počet obyvatel

C.02

Hustota obyvatel

C.03

Věková skladba obyvatelstva

Celková rozloha

C.04

Celková rozloha

C.05

Krajinný pokryv

Trh práce

C.06

Míra zaměstnanosti ve venkovských oblastech

C.07

Míra nezaměstnanosti ve venkovských oblastech

C.08

Zaměstnanost (podle odvětví, druhu regionu, hospodářské činnosti)

Ekonomika

C.09

HDP na obyvatele

C.10

Míra chudoby

C.11

Hrubá přidaná hodnota podle odvětví, druhu regionu, v zemědělství a u prvovýrobců

Zemědělské podniky a zemědělci

C.12

Zemědělské podniky (hospodářství)

C.13

Zemědělské pracovní síly

C.14

Věková skladba vedoucích pracovníků zemědělských podniků

C.15

Zemědělská odborná příprava vedoucích pracovníků zemědělských podniků

C.16

Noví vedoucí pracovníci zemědělských podniků a noví mladí vedoucí pracovníci zemědělských podniků

Zemědělská půda

C.17

Využívaná zemědělská půda

C.18

Zavlažovatelná půda

C.19

Zemědělská činnost v oblastech sítě Natura 2000

C.20

Oblasti s přírodními a jinými specifickými omezeními

C.21

Zemědělská půda s krajinnými prvky

C.22

Rozmanitost plodin

Hospodářská zvířata

C.23

Dobytčí jednotky

C.24

Intenzita chovu

Příjem ze zemědělské činnosti a zemědělského podniku

C.25

Příjem ze zemědělské činnosti na výrobní faktor

C.26

Srovnání příjmů ze zemědělské činnosti s náklady na nezemědělskou práci

C.27

Příjem zemědělského podniku podle druhu zemědělské činnosti, regionu, velikosti zemědělského podniku v oblastech s přírodními a jinými specifickými omezeními

C.28

Tvorba hrubého fixního kapitálu v zemědělství

Zemědělská produktivita

C.29

Souhrnná produktivita výrobních faktorů v zemědělství

C.30

Produktivita práce v zemědělství, lesnictví a potravinářství

Obchod se zemědělskými produkty

C.31

Dovoz a vývoz zemědělských produktů

Jiné výdělečné činnosti

C.32

Infrastruktura cestovního ruchu

Zemědělské postupy

C.33

Zemědělská plocha využívaná k ekologické produkci

C.34

Intenzita zemědělské činnosti

C.35

Hodnota produkce v rámci režimů jakosti Unie a produkce ekologického zemědělství

Biologická rozmanitost

C.36

Index polního ptactva

C.37

Procentní podíl druhů a stanovišť v zájmu Společenství, který souvisí se zemědělstvím, se stabilní nebo rostoucí tendencí

Voda

C.38

Využívání vody v zemědělství

C.39

Kvalita vody

Hrubá bilance živin – dusík

Hrubá bilance živin – fosfor

Dusičnany v podzemní vodě

Půda

C.40

Obsah půdního organického uhlíku v zemědělské půdě

C.41

Půdní eroze způsobená vodou

Energetika

C.42

Udržitelná výroba energie z obnovitelných zdrojů v zemědělství a lesnictví

C.43

Využívání energie v zemědělství, lesnictví a potravinářství

Klima

C.44

Emise skleníkových plynů ze zemědělské činnosti

C.45

Ukazatel pokroku v oblasti odolnosti zemědělského odvětví

C.46

Přímá zemědělská ztráta v důsledku katastrof

Vzduch

C.47

Emise amoniaku ze zemědělské činnosti

Zdraví

C.48

Prodej/použití antimikrobiálních látek pro zvířata určená k produkci potravin

C.49

Riziko, využívání a dopady pesticidů

---

(1)  Většina ukazatelů dopadu se již shromažďuje prostřednictvím jiných kanálů (evropské statistiky, Společné výzkumné středisko, Evropská agentura pro životní prostředí, a další) a používá se v rámci jiných právních předpisů Unie nebo cílů udržitelného rozvoje. Četnost sběru údajů není vždy roční a může dojít ke dvouletému nebo tříletému zpoždění.

(2)  Výsledky v podobě zástupných hodnot. Údaje každoročně oznámené členskými státy ke sledování pokroku při plnění cílů stanovených v jejich strategických plánech SZP. Ukazatele výsledků, jež jsou pro přezkum výkonnosti povinné, jsou-li používány členskými státy v souladu s čl. 109 odst. 1 písm. a), jsou označeny PR. Vedle ukazatelů označených PR mohou členské státy pro přezkum výkonnosti použít jakýkoli jiný relevantní ukazatel výsledků stanovený v této příloze.

(3)  Trendy týkající se opylovačů se posuzují pomocí relevantních opatření Unie pro ukazatele opylovačů, zejména pomocí ukazatele opylovačů a dalších opatření přijatých prostřednictvím správního rámce strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030 (sdělení Komise ze dne 20. května 2020) na základě iniciativy EU týkající se opylovačů (sdělení Komise ze dne 1. června 2018).

(4)  Údaje každoročně oznamované k vykázaným výdajům.

(5)  Ukazatelé výstupů, které se používají pouze pro monitorování, jsou označeny MO.

---

PŘÍLOHA II

DOMÁCÍ PODPORA V RÁMCI WTO PODLE ČLÁNKU 10

| Typ intervence | Odkaz v tomto nařízení | Bod přílohy 2 Dohody WTO o zemědělství (tzv. green box) |
| --- | --- | --- |
| Základní podpora příjmu | hlava III kapitola II oddíl 2 pododdíl 2 | 5 | (pokud není provádění založeno na platebních nárocích) |

Typ intervence

Odkaz v tomto nařízení

Bod přílohy 2 Dohody WTO o zemědělství (tzv. green box)

Základní podpora příjmu

hlava III kapitola II oddíl 2 pododdíl 2

5

(pokud není provádění založeno na platebních nárocích)

| 6 | (pokud je provádění založeno na platebních nárocích) |
| --- | --- |

6

(pokud je provádění založeno na platebních nárocích)

Redistributivní podpora příjmu

| 5 | (pokud není provádění související základní podpory příjmu založeno na platebních nárocích) |
| --- | --- |

5

(pokud není provádění související základní podpory příjmu založeno na platebních nárocích)

| 6 | (pokud je provádění související základní podpory příjmu založeno na platebních nárocích) |
| --- | --- |

6

(pokud je provádění související základní podpory příjmu založeno na platebních nárocích)

Doplňková podpora příjmu pro mladé zemědělce

článek 30

| 5 | (pokud není provádění související základní podpory příjmu založeno na platebních nárocích) |
| --- | --- |

5

(pokud není provádění související základní podpory příjmu založeno na platebních nárocích)

| 6 | (pokud je provádění související základní podpory příjmu založeno na platebních nárocích) |
| --- | --- |

6

(pokud je provádění související základní podpory příjmu založeno na platebních nárocích)

Schémata pro klima, životní prostředí a ekoschémata pro dobré životní podmínky zvířat (ekoschémata)

Čl. 31 odst. 7 první pododstavec písm. a)

| 5 | (pokud není provádění související základní podpory příjmu založeno na platebních nárocích) |
| --- | --- |

5

(pokud není provádění související základní podpory příjmu založeno na platebních nárocích)

| 6 | (pokud je provádění související základní podpory příjmu založeno na platebních nárocích) |
| --- | --- |

6

(pokud je provádění související základní podpory příjmu založeno na platebních nárocích)

Schémata pro klima, životní prostředí a ekoschéma pro dobré životní podmínky zvířat (ekoschémata)

Čl. 31 odst. 7 první pododstavec písm. b)

12

Ovoce a zelenina, chmel, olivový olej a stolní olivy a další odvětví uvedená v čl. 42 písm. f) – investice do hmotných a nehmotných aktiv, výzkumu a experimentálních a inovativních metod produkce a další opatření v oblastech, jako je:

Čl. 47 odst. 1 písm. a)

2, 11 nebo 12

| — | ochrana půdy, včetně zvyšování obsahu půdního uhlíku a zlepšování struktury půdy, a omezování znečišťujících látek |
| --- | --- |

—

ochrana půdy, včetně zvyšování obsahu půdního uhlíku a zlepšování struktury půdy, a omezování znečišťujících látek

Čl. 47 odst. 1 písm. a) bod i)

12

| — | lepší využívání vody a řádné hospodaření s vodou, včetně šetření vodou, ochrany vod a odvodňování |
| --- | --- |

—

lepší využívání vody a řádné hospodaření s vodou, včetně šetření vodou, ochrany vod a odvodňování

Čl. 47 odst. 1 písm. a) bod ii)

12

| — | předcházení škodám způsobeným nepříznivými klimatickými jevy a podpory vývoje a využívání odrůd, plemen a postupů hospodaření přizpůsobených měnícím se klimatickým podmínkám |
| --- | --- |

—

předcházení škodám způsobeným nepříznivými klimatickými jevy a podpory vývoje a využívání odrůd, plemen a postupů hospodaření přizpůsobených měnícím se klimatickým podmínkám

Čl. 47 odst. 1 písm. a) bod iii)

12

| — | zvyšování úspory energie, energetické účinnosti a využívání energie z obnovitelných zdrojů |
| --- | --- |

—

zvyšování úspory energie, energetické účinnosti a využívání energie z obnovitelných zdrojů

Čl. 47 odst. 1 písm. a) bod iv)

11 nebo 12

| — | ekologické obaly pouze v oblasti výzkumu a experimentální produkce |
| --- | --- |

—

ekologické obaly pouze v oblasti výzkumu a experimentální produkce

Čl. 47 odst. 1 písm. a) bod v)

2

| — | biologická bezpečnost, zdraví zvířat a jejich dobré životní podmínky |
| --- | --- |

—

biologická bezpečnost, zdraví zvířat a jejich dobré životní podmínky

Čl. 47 odst. 1 písm. a) bod vi)

12

| — | omezování emisí a odpadů, zlepšování využívání vedlejších produktů, včetně jejich opětovného využití a zhodnocení, jakož i nakládání s odpady |
| --- | --- |

—

omezování emisí a odpadů, zlepšování využívání vedlejších produktů, včetně jejich opětovného využití a zhodnocení, jakož i nakládání s odpady

Čl. 47 odst. 1 písm. a) bod vii)

11 nebo 12

| — | zvyšování odolnosti vůči škůdcům a snižování rizik a dopadů používání pesticidů, včetně zavádění technik integrované ochrany před škůdci |
| --- | --- |

—

zvyšování odolnosti vůči škůdcům a snižování rizik a dopadů používání pesticidů, včetně zavádění technik integrované ochrany před škůdci

Čl. 47 odst. 1 písm. a) bod viii)

2, 11 nebo 12

| — | zlepšování odolnosti vůči nákazám zvířat a omezení používání veterinárních léčivých přípravků, včetně antibiotik |
| --- | --- |

—

zlepšování odolnosti vůči nákazám zvířat a omezení používání veterinárních léčivých přípravků, včetně antibiotik

Čl. 47 odst. 1 písm. a) bod ix)

2

| — | vytváření a údržba stanovišť příznivých pro biologickou rozmanitost |
| --- | --- |

—

vytváření a údržba stanovišť příznivých pro biologickou rozmanitost

Čl. 47 odst. 1 písm. x)

12

| — | zlepšování jakosti produktů |
| --- | --- |

—

zlepšování jakosti produktů

Čl. 47 odst. 1 písm. a) bod xi)

2

| — | zlepšování genetických zdrojů |
| --- | --- |

—

zlepšování genetických zdrojů

Čl. 47 odst. 1 písm. a) bod xii)

2

| — | zlepšování podmínek zaměstnávání a zajištění dodržování povinností zaměstnavatele, jakož i požadavků bezpečnosti a ochrany zdraví při práci v souladu se směrnicemi 89/391/EHS, 2009/104/ES a (EU) 2019/1152 |
| --- | --- |

—

zlepšování podmínek zaměstnávání a zajištění dodržování povinností zaměstnavatele, jakož i požadavků bezpečnosti a ochrany zdraví při práci v souladu se směrnicemi 89/391/EHS, 2009/104/ES a (EU) 2019/1152

Čl. 47 odst. 1 písm. a) bod xiii)

2

Ovoce a zelenina, chmel, olivový olej, stolní olivy a další odvětví uvedená v čl. 42 písm. f) – poradenské služby a technická pomoc

Čl. 47 odst. 1 písm. b)

2

Ovoce a zelenina, chmel, olivový olej, stolní olivy a další odvětví uvedená v čl. 42 písm. f) – odborná příprava a výměna osvědčených postupů

Čl. 47 odst. 1 písm. c)

2

Ovoce a zelenina, chmel, olivový olej, stolní olivy a další odvětví uvedená v čl. 42 písm. f) – ekologická nebo integrovaná produkce

Čl. 47 odst. 1 písm. d)

12

Ovoce a zelenina, chmel, olivový olej, stolní olivy a další odvětví uvedená v čl. 42 písm. f) – opatření ke zlepšování udržitelnosti a efektivnosti přepravy a skladování

Čl. 47 odst. 1 písm. e)

11, 12 nebo 2

Ovoce a zelenina, chmel, olivový olej, stolní olivy a další odvětví uvedená v čl. 42 písm. f) – propagace, komunikace a marketing

Čl. 47 odst. 1 písm. f)

2

Ovoce a zelenina, chmel, olivový olej, stolní olivy a další odvětví uvedená v čl. 42 písm. f) – režimy jakosti

Čl. 47 odst. 1 písm. g)

2

Ovoce a zelenina, chmel, olivový olej, stolní olivy a další odvětví uvedená v čl. 42 písm. f) – systémy sledovatelnosti a certifikace

Čl. 47 odst. 1 písm. h)

2

Ovoce a zelenina, chmel, olivový olej, stolní olivy a další odvětví uvedená v čl. 42 písm. f) – přizpůsobování se změně klimatu a její zmírňování

Čl. 47 odst. 1 písm. i)

11, 2 nebo 12

Ovoce a zelenina, chmel, olivový olej, stolní olivy a další odvětví uvedená v čl. 42 písm. f) – vzájemné fondy

Čl. 47 odst. 2 písm. a)

7 nebo 2

Ovoce a zelenina, chmel, olivový olej, stolní olivy a další odvětví uvedená v čl. 42 písm. f) – investice do hmotných a nehmotných aktiv

Čl. 47 odst. 2 písm. b)

11 nebo 2

Ovoce a zelenina, chmel, olivový olej, stolní olivy a další odvětví uvedená v čl. 42 písm. f) – opětovná výsadba sadů nebo olivových hájů

Čl. 47 odst. 2 písm. d)

8

Ovoce a zelenina, chmel, olivový olej, stolní olivy a další odvětví uvedená v čl. 42 písm. f) – obnova stáda skotu ze zdravotních důvodů nebo po ztrátách v důsledku přírodních pohrom;

Čl. 47 odst. 2 písm. e)

8

Ovoce a zelenina, chmel, olivový olej, stolní olivy a další odvětví uvedená v čl. 42 písm. f) – odborné vedení

Čl. 47 odst. 2 písm. j)

2

Ovoce a zelenina, chmel, olivový olej, stolní olivy a další odvětví uvedená v čl. 42 písm. f) – provádění a správa fytosanitárních požadavků třetích zemí

Čl. 47 odst. 2 písm. k)

2

Ovoce a zelenina, chmel, olivový olej, stolní olivy a další odvětví uvedená v čl. 42 písm. f) – komunikační činnosti

Čl. 47 odst. 2 písm. l)

2

Včelařství – poradenské služby, technická pomoc, odborná příprava, informace a výměna osvědčených postupů

Čl. 55 odst. 1 písm. a)

2

Včelařství – investice do hmotných a nehmotných aktiv, jakož i jiná opatření zaměřená mimo jiné na: boj proti škůdcům a nákazám napadajícím úly

Čl. 55 odst. 1 písm. b) bod i)

11 nebo 12 nebo 2

Včelařství – investice do hmotných a nehmotných aktiv, jakož i jiná opatření zaměřená mimo jiné na: předcházení škodám způsobeným nepříznivými klimatickými podmínkami, rozvoj a používání postupů řízení

Čl. 55 odst. 1 písm. b) bod ii)

11 nebo 12 nebo 2

Včelařství – podpora laboratoří

Čl. 55 odst. 1 písm. c)

2

Včelařství – výzkumné programy

Čl. 55 odst. 1 písm. e)

2

Včelařství – propagace, komunikace a marketing

Čl. 55 odst. 1 písm. f)

2

Včelařství – zlepšení jakosti produktů

Čl. 55 odst. 1 písm. g)

2

Víno – restrukturalizace a přeměna

Čl. 58 odst. 1 první pododstavec písm. a)

8, 11 nebo 12

Víno – investice do hmotných a nehmotných aktiv

Čl. 58 odst. 1 první pododstavec písm. b)

11

Víno – investice do hmotných a nehmotných aktiv v oblasti inovací

Čl. 58 odst. 1 první pododstavec písm. e)

11

Víno – poradenské služby

Čl. 58 odst. 1 první pododstavec písm. f)

2

Víno – informační akce

Čl. 58 odst. 1 první pododstavec písm. h)

2

Víno – podpora vinařského cestovního ruchu

Čl. 58 odst. 1 první pododstavec písm. i)

2

Víno – zlepšení znalostí trhu

Čl. 58 odst. 1 první pododstavec písm. j)

2

Víno – propagace a komunikace

Čl. 58 odst. 1 první pododstavec písm. k)

2

Víno – správní náklady na vzájemné fondy

Čl. 58 odst. 1 první pododstavec písm. l)

2

Víno – investice na posílení udržitelnosti

Čl. 58 odst. 1 první pododstavec písm. m)

11 nebo 12 nebo 2

Závazky v oblasti životního prostředí a klimatu a další závazky hospodaření

článek 70

12

Přírodní omezení nebo jiná omezení specifická pro určité oblasti

Článek 71

13

Znevýhodnění specifická pro konkrétní oblasti vyplývající z určitých závazných požadavků

Článek 72

12

Investice

článek 73

11 nebo 8

Investice do zavlažování

Článek 74

11

Spolupráce

článek 77

2

Výměna znalostí a šíření informací

článek 78

2

---

PŘÍLOHA III

PRAVIDLA PODMÍNĚNOSTI PODLE ČLÁNKU 12

PPH: povinné požadavky na hospodaření

DZES: standard dobrého zemědělského a environmentálního stavu půdy

| Oblasti | Hlavní téma | Požadavky a standardy | Hlavní cíl standardu |
| --- | --- | --- | --- |
| Klima a životní prostředí | Změna klimatu
  (její zmírňování a přizpůsobování se jí) | DZES 1 | Zachovávání trvalých travních porostů na základě poměru trvalých travních porostů k zemědělské ploše na celostátní, regionální, subregionální úrovni, úrovni skupiny podniků nebo na úrovni podniku ve srovnání s referenčním rokem 2018.
  Maximální snížení o 5 % ve srovnání s referenčním rokem. | Obecná ochrana proti přeměně na zemědělskou půdu s jiným využitím za účelem zachování zásob uhlíku |
| DZES 2 | Ochrana mokřadů a rašelinišť (1) | Ochrana půd bohatých na uhlík |
| DZES 3 | Zákaz vypalování strnišť na orné půdě vyjma případů odůvodněných zdravím rostlin | Zachování úrovně organických složek půdy |
| | Voda | PPH 1 | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1):
  čl. 11 odst. 3 písm. e) a písm. h), pokud jde o povinné požadavky na omezování difúzních zdrojů znečištění fosforečnany | |
| | | PPH 2 | Směrnice Rady 91/676/EHS ze dne 12. prosince 1991 o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (Úř. věst. L 375, 31.12.1991, s. 1):
  články 4 a 5 | |
| DZES 4 | Zřízení ochranných pásů podél vodních toků (2) | Ochrana říčních toků před znečištěním a povrchovým stékáním |
| | Půda
  (ochrana a kvalita) | DZES 5 | Obhospodařování půdy způsobem, který snižuje riziko degradace půdy a eroze, včetně zohlednění sklonu svahu | Minimální úroveň obhospodařování půdy odrážející specifické místní podmínky k omezování eroze |
| DZES 6 | Minimální půdní pokryv půdy pro zamezení vzniku holé půdy v nejcitlivějších obdobích (3) | Ochrana půd v nejcitlivějších obdobích |
| DZES 7 | Střídání plodin na orné půdě, s výjimkou plodin pěstovaných ve vodě (4) | Zachovávání půdního potenciálu |
| | Biologická rozmanitost a krajina
  (ochrana a kvalita) | PPH 3 | Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně volně žijících ptáků (Úř. věst. L 20, 26.1.2010, s. 7):
  čl. 3 odst. 1, čl. 3 odst. 2 písm. b), čl. 4 odst. 1, 2 a 4 | |
| PPH 4 | Směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7):
  čl. 6 odst. 1 a 2 | |
| | | DZES 8 | — | Minimální podíl zemědělské plochy vyhrazený pro neprodukční plochy nebo prvky (5) |

Oblasti

Hlavní téma

Požadavky a standardy

Hlavní cíl standardu

Klima a životní prostředí

Změna klimatu

(její zmírňování a přizpůsobování se jí)

DZES 1

Zachovávání trvalých travních porostů na základě poměru trvalých travních porostů k zemědělské ploše na celostátní, regionální, subregionální úrovni, úrovni skupiny podniků nebo na úrovni podniku ve srovnání s referenčním rokem 2018.

Maximální snížení o 5 % ve srovnání s referenčním rokem.

Obecná ochrana proti přeměně na zemědělskou půdu s jiným využitím za účelem zachování zásob uhlíku

DZES 2

Ochrana mokřadů a rašelinišť (1)

Ochrana půd bohatých na uhlík

DZES 3

Zákaz vypalování strnišť na orné půdě vyjma případů odůvodněných zdravím rostlin

Zachování úrovně organických složek půdy

Voda

PPH 1

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1):

čl. 11 odst. 3 písm. e) a písm. h), pokud jde o povinné požadavky na omezování difúzních zdrojů znečištění fosforečnany

PPH 2

Směrnice Rady 91/676/EHS ze dne 12. prosince 1991 o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (Úř. věst. L 375, 31.12.1991, s. 1):

články 4 a 5

DZES 4

Zřízení ochranných pásů podél vodních toků (2)

Ochrana říčních toků před znečištěním a povrchovým stékáním

Půda

(ochrana a kvalita)

DZES 5

Obhospodařování půdy způsobem, který snižuje riziko degradace půdy a eroze, včetně zohlednění sklonu svahu

Minimální úroveň obhospodařování půdy odrážející specifické místní podmínky k omezování eroze

DZES 6

Minimální půdní pokryv půdy pro zamezení vzniku holé půdy v nejcitlivějších obdobích (3)

Ochrana půd v nejcitlivějších obdobích

DZES 7

Střídání plodin na orné půdě, s výjimkou plodin pěstovaných ve vodě (4)

Zachovávání půdního potenciálu

Biologická rozmanitost a krajina

(ochrana a kvalita)

PPH 3

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně volně žijících ptáků (Úř. věst. L 20, 26.1.2010, s. 7):

čl. 3 odst. 1, čl. 3 odst. 2 písm. b), čl. 4 odst. 1, 2 a 4

PPH 4

Směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7):

čl. 6 odst. 1 a 2

DZES 8

—

Minimální podíl zemědělské plochy vyhrazený pro neprodukční plochy nebo prvky (5)

| — | Minimální podíl nejméně 4 % orné půdy na úrovni zemědělského podniku vyhrazené na neprodukční plochy a prvky, včetně půdy ležící ladem. |
| --- | --- |

—

Minimální podíl nejméně 4 % orné půdy na úrovni zemědělského podniku vyhrazené na neprodukční plochy a prvky, včetně půdy ležící ladem.

| — | Pokud se zemědělec zaváže věnovat alespoň 7 % své orné půdy na neprodukční plochy nebo prvky, včetně půdy ležící ladem, v rámci posíleného ekoschématu v souladu s čl. 31 odst. 6, je podíl, který má být určen na dodržování tohoto standardu DZES, omezen na 3 %. |
| --- | --- |

—

Pokud se zemědělec zaváže věnovat alespoň 7 % své orné půdy na neprodukční plochy nebo prvky, včetně půdy ležící ladem, v rámci posíleného ekoschématu v souladu s čl. 31 odst. 6, je podíl, který má být určen na dodržování tohoto standardu DZES, omezen na 3 %.

| — | Minimální podíl nejméně 7 % orné půdy na úrovni zemědělského podniku, pokud zahrnuje také meziplodiny nebo plodiny vážící dusík, pěstované bez použití přípravků na ochranu rostlin, přičemž 3 % z toho tvoří půda ponechaná ladem nebo neprodukční prvky. Pro meziplodiny by měly členské státy používat váhový faktor 0,3. |
| --- | --- |

—

Minimální podíl nejméně 7 % orné půdy na úrovni zemědělského podniku, pokud zahrnuje také meziplodiny nebo plodiny vážící dusík, pěstované bez použití přípravků na ochranu rostlin, přičemž 3 % z toho tvoří půda ponechaná ladem nebo neprodukční prvky. Pro meziplodiny by měly členské státy používat váhový faktor 0,3.

| — | Zachování krajinných prvků |
| --- | --- |

—

Zachování krajinných prvků

| — | Zákaz ořezu remízků a stromů v období hnízdění a odchovu mláďat |
| --- | --- |

—

Zákaz ořezu remízků a stromů v období hnízdění a odchovu mláďat

| — | Jako možnost – opatření proti invazním druhům rostlin |
| --- | --- |

—

Jako možnost – opatření proti invazním druhům rostlin

Zachování neprodukčních prvků a ploch ke zlepšení biologické rozmanitosti v zemědělských podnicích

DZES 9

Zákaz přeměny nebo orby trvalých travních porostů označených jako environmentálně citlivé oblasti s trvalými travními porosty v lokalitách sítě Natura 2000

Ochrana stanovišť a druhů

Veřejné zdraví a zdraví rostlin

Bezpečnost potravin

PPH 5

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin (Úř. věst. L 31, 1.2.2002, s. 1):

články 14 a 15, čl. 17 odst. 1 (6) a články 18, 19 a 20

PPH 6

Směrnice Rady 96/22/ES ze dne 29. dubna 1996 o zákazu používání některých látek s hormonálním nebo tyreostatickým účinkem a beta-sympatomimetik v chovech zvířat a o zrušení směrnic 81/602/EHS, 88/146/EHS a 88/299/EHS (Úř. věst. L 125, 23.5.1996, s. 3):

čl. 3 písm. a), b), d) a e) a články 4, 5 a 7

Přípravky na ochranu rostlin

PPH 7

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 ze dne 21. října 2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh a o zrušení směrnic Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 1):

čl. 55 první a druhá věta

PPH 8

Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/128/ES ze dne 21. října 2009, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství za účelem dosažení udržitelného používání pesticidů (Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 71):

čl. 5 odst. 2 a čl. 8 odst. 1 až 5 článek 12, pokud jde o omezení používání pesticidů v chráněných oblastech vymezených na základě směrnice 2000/60/ES a právních předpisů týkajících se sítě Natura 2000.

čl. 13 odst. 1 a 3 týkající se nakládání s pesticidy a jejich skladování a likvidace jejich zbytků

Dobré životní podmínky zvířat

Dobré životní podmínky zvířat

PPH 9

Směrnice Rady 2008/119/ES ze dne 18. prosince 2008, kterou se stanoví minimální požadavky pro ochranu telat (Úř. věst. L 10, 15.1.2009, s. 7):

články 3 a 4

PPH 10

Směrnice Rady 2008/120/ES ze dne 18. prosince 2008, kterou se stanoví minimální požadavky pro ochranu prasat (Úř. věst. L 47, 18.2.2009, s. 5):

články 3 a 4

PPH 11

Směrnice Rady 98/58/ES ze dne 20. července 1998 o ochraně zvířat chovaných pro hospodářské účely (Úř. věst. L 221, 8.8.1998, s. 23):

Článek 4

---

(1)  Členské státy mohou ve svých strategických plánech SZP stanovit, že tento standard DZES bude použitelný až od roku podání žádosti 2024 nebo 2025. V takových případech členské státy prokáží, že je toto zpoždění nezbytné pro zavedení systému řízení v souladu s podrobným plánováním.

Při stanovování standardu DZES 2 členské státy zajistí, aby na dotčené půdě mohla být zachována zemědělská činnost vhodná k tomu, aby byla půda považována za zemědělskou plochu.

(2)  Ochranné pásy podél vodních toků podle tohoto standardu DZES musí obecně a v souladu s právními předpisy Unie dodržovat minimální šířku 3 metry, a nesmějí se na nich používat pesticidy a hnojiva.

Členské státy s významnými odvodňovacími a zavlažovacími nádržemi mohou v řádně odůvodněných případech upravit minimální šířku v souladu se svými specifickými místními podmínkami.

(3)  V řádně odůvodněných případech mohou členské státy v dotčených oblastech upravit minimální podmínky standardů tak, aby zohledňovaly krátké vegetační období vyplývající z délky a intenzity zimního období.

(4)  Střídání spočívá ve změně plodin nejméně jednou ročně na úrovni zemědělského pozemku (s výjimkou víceletých plodin, trav a jiných zelených pícnin a půdy ponechané ladem), včetně vhodně obhospodařovaných vedlejších plodin-

Na základě rozmanitosti zemědělských metod a agroklimatických podmínek mohou členské státy v dotčených regionech povolit jiné postupy posíleného střídání plodin s luskovinami nebo diverzifikace plodin, jejichž cílem je zlepšení a zachování půdního potenciálu v souladu s cíli tohoto standardu DZES.

Členské státy mohou z povinnosti podle tohoto standardu vyjmout podniky:

| a) | v nichž se více než 75 % plochy orné půdy využívá k pěstování trav, jiných bylinných pícnin nebo luskovin, nebo je půdou ponechanou ladem, nebo jsou na ní tyto způsoby využití kombinovány; |
| --- | --- |

a)

v nichž se více než 75 % plochy orné půdy využívá k pěstování trav, jiných bylinných pícnin nebo luskovin, nebo je půdou ponechanou ladem, nebo jsou na ní tyto způsoby využití kombinovány;

| b) | v nichž více než 75 % zemědělské plochy, na niž lze poskytnout podporu, představují trvalé travní porosty, nebo se buď po významnou část roku, nebo po významnou část vegetačního cyklu využívá k pěstování trav, jiných bylinných pícnin nebo plodin pěstovaných ve vodě, nebo jsou na ní tyto způsoby využití kombinovány; nebo |
| --- | --- |

b)

v nichž více než 75 % zemědělské plochy, na niž lze poskytnout podporu, představují trvalé travní porosty, nebo se buď po významnou část roku, nebo po významnou část vegetačního cyklu využívá k pěstování trav, jiných bylinných pícnin nebo plodin pěstovaných ve vodě, nebo jsou na ní tyto způsoby využití kombinovány; nebo

| c) | s rozlohou orné půdy do 10 hektarů.
  Členské státy mohou zavést maximální limit plochy pokryté jedinou plodinou, aby zabránily rozsáhlým monokulturám.
  Má se za to, že zemědělci, kteří získali certifikaci v souladu s nařízením (EU) 2018/848, tento standard DZES splňují. |
| --- | --- |

c)

s rozlohou orné půdy do 10 hektarů.

Členské státy mohou zavést maximální limit plochy pokryté jedinou plodinou, aby zabránily rozsáhlým monokulturám.

Má se za to, že zemědělci, kteří získali certifikaci v souladu s nařízením (EU) 2018/848, tento standard DZES splňují.

(5)  Členské státy mohou z povinnosti podle této odrážky vyjmout podniky:

| a) | v nichž se více než 75 % plochy orné půdy využívá k pěstování trav, jiných bylinných pícnin nebo luskovin, nebo je půdou ponechanou ladem, nebo jsou na ní tyto způsoby využití kombinovány; |
| --- | --- |

a)

v nichž se více než 75 % plochy orné půdy využívá k pěstování trav, jiných bylinných pícnin nebo luskovin, nebo je půdou ponechanou ladem, nebo jsou na ní tyto způsoby využití kombinovány;

| b) | v nichž více než 75 % zemědělské plochy, na niž lze poskytnout podporu, představují trvalé travní porosty, nebo se buď po významnou část roku, nebo po významnou část vegetačního cyklu využívá k pěstování trav, jiných bylinných pícnin nebo plodin pěstovaných ve vodě, nebo jsou na ní tyto způsoby využití kombinovány; nebo |
| --- | --- |

b)

v nichž více než 75 % zemědělské plochy, na niž lze poskytnout podporu, představují trvalé travní porosty, nebo se buď po významnou část roku, nebo po významnou část vegetačního cyklu využívá k pěstování trav, jiných bylinných pícnin nebo plodin pěstovaných ve vodě, nebo jsou na ní tyto způsoby využití kombinovány; nebo

| c) | s rozlohou orné půdy do 10 hektarů.
  Členské státy, v nichž více než 50 % celkové plochy půdy pokrývají lesy, mohou rozhodnout, že z povinnosti podle této odrážky vyjmou zemědělské podniky, které se nacházejí v oblastech určených uvedenými členskými státy jako oblasti s přírodními omezeními v souladu s čl. 32 odst. 1 písm. a) nebo b) nařízení (EU) č. 1305/2013, pokud více než 50 % plochy územní jednotky uvedené ve druhé větě tohoto odstavce pokrývají lesy a poměr lesní a zemědělské půdy je vyšší než 3:1. Plocha pokrytá lesy a poměr plochy pokryté lesy a zemědělské plochy se posoudí na úrovni plochy, která odpovídá úrovni LAU2, nebo na úrovni jiné jasně vymezené územní jednotky, která zahrnuje jednu konkrétní a souvislou zeměpisnou oblast s obdobnými zemědělskými podmínkami. |
| --- | --- |

c)

s rozlohou orné půdy do 10 hektarů.

Členské státy, v nichž více než 50 % celkové plochy půdy pokrývají lesy, mohou rozhodnout, že z povinnosti podle této odrážky vyjmou zemědělské podniky, které se nacházejí v oblastech určených uvedenými členskými státy jako oblasti s přírodními omezeními v souladu s čl. 32 odst. 1 písm. a) nebo b) nařízení (EU) č. 1305/2013, pokud více než 50 % plochy územní jednotky uvedené ve druhé větě tohoto odstavce pokrývají lesy a poměr lesní a zemědělské půdy je vyšší než 3:1. Plocha pokrytá lesy a poměr plochy pokryté lesy a zemědělské plochy se posoudí na úrovni plochy, která odpovídá úrovni LAU2, nebo na úrovni jiné jasně vymezené územní jednotky, která zahrnuje jednu konkrétní a souvislou zeměpisnou oblast s obdobnými zemědělskými podmínkami.

(6)  Provedené zejména prostřednictvím:

| — | článku 14 nařízení (ES) č. 470/2009 a přílohy nařízení (ES) č. 37/2010, |
| --- | --- |

—

článku 14 nařízení (ES) č. 470/2009 a přílohy nařízení (ES) č. 37/2010,

| — | nařízení (ES) č. 852/2004: čl. 4 odst. 1 a příloha I část A (bod II odst. 4 písm. g), h) a j), odst. 5 písm. f) a h), odst. 6; bod III odst. 8 písm. a), b), d) a e), odst. 9 písm. a) a c)), |
| --- | --- |

—

nařízení (ES) č. 852/2004: čl. 4 odst. 1 a příloha I část A (bod II odst. 4 písm. g), h) a j), odst. 5 písm. f) a h), odst. 6; bod III odst. 8 písm. a), b), d) a e), odst. 9 písm. a) a c)),

| — | nařízení (ES) č. 853/2004: čl. 3 odst. 1, příloha III oddíl IX kapitola 1 (bod I odst. 1 písm. b), c), d) a e); bod I odst. 2 písm. a) podbody i), ii) a iii), písm. b) podbody i) a ii), písm. c); bod I odst. 3; bod I odst. 4; bod I odst. 5; bod II část A odst. 1, 2, 3 a 4; bod II část B odst. 1 písm. a) a d), odst. 2, odst. 4 písm. a) a b)), příloha III oddíl X kapitola I bod 1, |
| --- | --- |

—

nařízení (ES) č. 853/2004: čl. 3 odst. 1, příloha III oddíl IX kapitola 1 (bod I odst. 1 písm. b), c), d) a e); bod I odst. 2 písm. a) podbody i), ii) a iii), písm. b) podbody i) a ii), písm. c); bod I odst. 3; bod I odst. 4; bod I odst. 5; bod II část A odst. 1, 2, 3 a 4; bod II část B odst. 1 písm. a) a d), odst. 2, odst. 4 písm. a) a b)), příloha III oddíl X kapitola I bod 1,

| — | nařízení (ES) č. 183/2005: čl. 5 odst. 1, 5 a 6, příloha I část A (bod I odst. 4 písm. e) a g); bod II odst. 2 písm. a), b) a e)), a příloha III (nadpis „KRMENÍ“, bod 1 „Skladování“ první a poslední věta a bod 2 „Rozvoz“ třetí věta), a |
| --- | --- |

—

nařízení (ES) č. 183/2005: čl. 5 odst. 1, 5 a 6, příloha I část A (bod I odst. 4 písm. e) a g); bod II odst. 2 písm. a), b) a e)), a příloha III (nadpis „KRMENÍ“, bod 1 „Skladování“ první a poslední věta a bod 2 „Rozvoz“ třetí věta), a

| — | nařízení (ES) č. 396/2005: článek 18. |
| --- | --- |

—

nařízení (ES) č. 396/2005: článek 18.

---

PŘÍLOHA IV

PRAVIDLA SOCIÁLNÍ PODMÍNĚNOSTI PODLE ČLÁNKU 14

| Oblasti | Použitelné právní předpisy | Relevantní ustanovení | Požadavky |
| --- | --- | --- | --- |
| Zaměstnanost | Transparentní a předvídatelné pracovní podmínky
  Směrnice 2019/1152 | Článek 3 | Pracovní podmínky mají být poskytnuty písemně („pracovní smlouva“) |
| Článek 4 | Zajistit, aby se na zaměstnání v zemědělství vztahovala pracovní smlouva |
| Článek 5 | Pracovní smlouva má být poskytnuta během prvních sedmi pracovních dnů. |
| Článek 6 | Změny pracovního poměru mají být poskytnuty v písemné podobě. |
| Článek 8 | Zkušební doba |
| Článek 10 | Podmínky týkající se minimální předvídatelnosti práce. |
| Článek 13 | Povinná odborná příprava |
| Ochrana zdraví a bezpečnost | Opatření na podporu zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví pracovníků
  Směrnice 89/391/EHS | Článek 5 | Obecná ustanovení stanovující povinnost zaměstnavatele zajistit bezpečnost a ochranu zdraví zaměstnanců |
| Článek 6 | Obecná povinnost zaměstnavatelů přijmout opatření nezbytná pro bezpečnost a ochranu zdraví, včetně opatření pro prevenci rizik a pro informování a školení. |
| Článek 7 | Služby pro ochranu a prevenci: k provádění činností týkajících se ochrany zdraví a bezpečnosti má být určen jeden nebo více zaměstnanců nebo využita odborně způsobilá externí služba. |
| Článek 8 | Zaměstnavatel přijme opatření pro první pomoc, zdolávání požáru a evakuaci zaměstnanců. |
| Článek 9 | Povinnosti zaměstnavatelů týkající se hodnocení rizik, ochranných opatření a vybavení, zaznamenávání a hlášení pracovních úrazů. |
| Článek 10 | Poskytování informací zaměstnancům o bezpečnostních a zdravotních rizicích a ochranných a preventivních opatřeních. |
| Článek 11 | Projednání a účast zaměstnanců v diskusích o všech otázkách týkajících se bezpečnosti a ochrany zdraví při práci |
| Článek 12 | Zaměstnavatel zajistí, aby se zaměstnancům dostalo dostatečného školení o bezpečnosti a ochraně zdraví. |
| | Minimální požadavky na bezpečnost a ochranu zdraví při používání pracovního zařízení zaměstnanci
  Směrnice 2009/104/ES | Článek 3 | Obecné povinnosti zajistit, aby pracovní zařízení bylo vhodné pro práci vykonávanou zaměstnanci bez ohrožení bezpečnosti nebo zdraví. |
| Článek 4 | Předpisy vztahující se na pracovní zařízení: – musí být v souladu se směrnicí a stanovenými minimálními požadavky a musí být vhodným způsobem udržovány. |
| Článek 5 | Kontrola pracovního zařízení – zařízení má být zkontrolováno po instalaci a poté mají být způsobilými osobami prováděny pravidelné kontroly. |
| Článek 6 | Používání pracovního zařízení se zvláštními riziky má být omezeno na osoby pověřené jeho používáním a všechny opravy, úpravy a údržbu mají provádět určení zaměstnanci. |
| Článek 7 | Ergonomie a ochrana zdraví při práci |
| Článek 8 | Zaměstnanci mají mít k dispozici odpovídající informace a popřípadě písemné pokyny o pracovním zařízení. |
| Článek 9 | Zaměstnanci mají získat odpovídající školení. |

Oblasti

Použitelné právní předpisy

Relevantní ustanovení

Požadavky

Zaměstnanost

Transparentní a předvídatelné pracovní podmínky

Směrnice 2019/1152

Článek 3

Pracovní podmínky mají být poskytnuty písemně („pracovní smlouva“)

Článek 4

Zajistit, aby se na zaměstnání v zemědělství vztahovala pracovní smlouva

Článek 5

Pracovní smlouva má být poskytnuta během prvních sedmi pracovních dnů.

Článek 6

Změny pracovního poměru mají být poskytnuty v písemné podobě.

Článek 8

Zkušební doba

Článek 10

Podmínky týkající se minimální předvídatelnosti práce.

Článek 13

Povinná odborná příprava

Ochrana zdraví a bezpečnost

Opatření na podporu zlepšení bezpečnosti a ochrany zdraví pracovníků

Směrnice 89/391/EHS

Článek 5

Obecná ustanovení stanovující povinnost zaměstnavatele zajistit bezpečnost a ochranu zdraví zaměstnanců

Článek 6

Obecná povinnost zaměstnavatelů přijmout opatření nezbytná pro bezpečnost a ochranu zdraví, včetně opatření pro prevenci rizik a pro informování a školení.

Článek 7

Služby pro ochranu a prevenci: k provádění činností týkajících se ochrany zdraví a bezpečnosti má být určen jeden nebo více zaměstnanců nebo využita odborně způsobilá externí služba.

Článek 8

Zaměstnavatel přijme opatření pro první pomoc, zdolávání požáru a evakuaci zaměstnanců.

Článek 9

Povinnosti zaměstnavatelů týkající se hodnocení rizik, ochranných opatření a vybavení, zaznamenávání a hlášení pracovních úrazů.

Článek 10

Poskytování informací zaměstnancům o bezpečnostních a zdravotních rizicích a ochranných a preventivních opatřeních.

Článek 11

Projednání a účast zaměstnanců v diskusích o všech otázkách týkajících se bezpečnosti a ochrany zdraví při práci

Článek 12

Zaměstnavatel zajistí, aby se zaměstnancům dostalo dostatečného školení o bezpečnosti a ochraně zdraví.

Minimální požadavky na bezpečnost a ochranu zdraví při používání pracovního zařízení zaměstnanci

Směrnice 2009/104/ES

Článek 3

Obecné povinnosti zajistit, aby pracovní zařízení bylo vhodné pro práci vykonávanou zaměstnanci bez ohrožení bezpečnosti nebo zdraví.

Článek 4

Předpisy vztahující se na pracovní zařízení: – musí být v souladu se směrnicí a stanovenými minimálními požadavky a musí být vhodným způsobem udržovány.

Článek 5

Kontrola pracovního zařízení – zařízení má být zkontrolováno po instalaci a poté mají být způsobilými osobami prováděny pravidelné kontroly.

Článek 6

Používání pracovního zařízení se zvláštními riziky má být omezeno na osoby pověřené jeho používáním a všechny opravy, úpravy a údržbu mají provádět určení zaměstnanci.

Článek 7

Ergonomie a ochrana zdraví při práci

Článek 8

Zaměstnanci mají mít k dispozici odpovídající informace a popřípadě písemné pokyny o pracovním zařízení.

Článek 9

Zaměstnanci mají získat odpovídající školení.

---

PŘÍLOHA V

PŘÍDĚLY ČLENSKÝCH STÁTŮ NA PŘÍMÉ PLATBY UVEDENÉ V ČL. 87 ODST. 1 PRVNÍM PODODSTAVCI

| (běžné ceny v EUR) |
| --- |
| Kalendářní rok | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 a následující roky |
| Belgie | 494 925 924 | 494 925 924 | 494 925 924 | 494 925 924 | 494 925 924 |
| Bulharsko | 808 442 754 | 817 072 343 | 825 701 932 | 834 331 520 | 834 331 520 |
| Česko | 854 947 297 | 854 947 297 | 854 947 297 | 854 947 297 | 854 947 297 |
| Dánsko | 862 367 277 | 862 367 277 | 862 367 277 | 862 367 277 | 862 367 277 |
| Německo | 4 915 695 459 | 4 915 695 459 | 4 915 695 459 | 4 915 695 459 | 4 915 695 459 |
| Estonsko | 196 436 567 | 199 297 294 | 202 158 021 | 205 018 748 | 205 018 748 |
| Irsko | 1 186 281 996 | 1 186 281 996 | 1 186 281 996 | 1 186 281 996 | 1 186 281 996 |
| Řecko | 2 075 656 043 | 2 075 656 043 | 2 075 656 043 | 2 075 656 043 | 2 075 656 043 |
| Španělsko | 4 874 879 750 | 4 882 179 366 | 4 889 478 982 | 4 896 778 599 | 4 896 778 599 |
| Francie | 7 285 000 537 | 7 285 000 537 | 7 285 000 537 | 7 285 000 537 | 7 285 000 537 |
| Chorvatsko | 374 770 237 | 374 770 237 | 374 770 237 | 374 770 237 | 374 770 237 |
| Itálie | 3 628 529 155 | 3 628 529 155 | 3 628 529 155 | 3 628 529 155 | 3 628 529 155 |
| Kypr | 47 647 540 | 47 647 540 | 47 647 540 | 47 647 540 | 47 647 540 |
| Lotyšsko | 349 226 285 | 354 312 105 | 359 397 925 | 364 483 744 | 364 483 744 |
| Litva | 587 064 372 | 595 613 853 | 604 163 335 | 612 712 816 | 612 712 816 |
| Lucembursko | 32 747 827 | 32 747 827 | 32 747 827 | 32 747 827 | 32 747 827 |
| Maďarsko | 1 243 185 165 | 1 243 185 165 | 1 243 185 165 | 1 243 185 165 | 1 243 185 165 |
| Malta | 4 594 021 | 4 594 021 | 4 594 021 | 4 594 021 | 4 594 021 |
| Nizozemsko | 717 382 327 | 717 382 327 | 717 382 327 | 717 382 327 | 717 382 327 |
| Rakousko | 677 581 846 | 677 581 846 | 677 581 846 | 677 581 846 | 677 581 846 |
| Polsko | 3 092 416 671 | 3 123 600 494 | 3 154 784 317 | 3 185 968 140 | 3 185 968 140 |
| Portugalsko | 613 619 128 | 622 403 166 | 631 187 204 | 639 971 242 | 639 971 242 |
| Rumunsko | 1 946 921 018 | 1 974 479 078 | 2 002 037 137 | 2 029 595 196 | 2 029 595 196 |
| Slovinsko | 131 530 052 | 131 530 052 | 131 530 052 | 131 530 052 | 131 530 052 |
| Slovensko | 400 894 402 | 405 754 516 | 410 614 629 | 415 474 743 | 415 474 743 |
| Finsko | 519 350 246 | 521 168 786 | 522 987 325 | 524 805 865 | 524 805 865 |
| Švédsko | 686 131 966 | 686 360 116 | 686 588 267 | 686 816 417 | 686 816 417 |

(běžné ceny v EUR)

Kalendářní rok

2023

2024

2025

2026

2027 a následující roky

Belgie

494 925 924

494 925 924

494 925 924

494 925 924

494 925 924

Bulharsko

808 442 754

817 072 343

825 701 932

834 331 520

834 331 520

Česko

854 947 297

854 947 297

854 947 297

854 947 297

854 947 297

Dánsko

862 367 277

862 367 277

862 367 277

862 367 277

862 367 277

Německo

4 915 695 459

4 915 695 459

4 915 695 459

4 915 695 459

4 915 695 459

Estonsko

196 436 567

199 297 294

202 158 021

205 018 748

205 018 748

Irsko

1 186 281 996

1 186 281 996

1 186 281 996

1 186 281 996

1 186 281 996

Řecko

2 075 656 043

2 075 656 043

2 075 656 043

2 075 656 043

2 075 656 043

Španělsko

4 874 879 750

4 882 179 366

4 889 478 982

4 896 778 599

4 896 778 599

Francie

7 285 000 537

7 285 000 537

7 285 000 537

7 285 000 537

7 285 000 537

Chorvatsko

374 770 237

374 770 237

374 770 237

374 770 237

374 770 237

Itálie

3 628 529 155

3 628 529 155

3 628 529 155

3 628 529 155

3 628 529 155

Kypr

47 647 540

47 647 540

47 647 540

47 647 540

47 647 540

Lotyšsko

349 226 285

354 312 105

359 397 925

364 483 744

364 483 744

Litva

587 064 372

595 613 853

604 163 335

612 712 816

612 712 816

Lucembursko

32 747 827

32 747 827

32 747 827

32 747 827

32 747 827

Maďarsko

1 243 185 165

1 243 185 165

1 243 185 165

1 243 185 165

1 243 185 165

Malta

4 594 021

4 594 021

4 594 021

4 594 021

4 594 021

Nizozemsko

717 382 327

717 382 327

717 382 327

717 382 327

717 382 327

Rakousko

677 581 846

677 581 846

677 581 846

677 581 846

677 581 846

Polsko

3 092 416 671

3 123 600 494

3 154 784 317

3 185 968 140

3 185 968 140

Portugalsko

613 619 128

622 403 166

631 187 204

639 971 242

639 971 242

Rumunsko

1 946 921 018

1 974 479 078

2 002 037 137

2 029 595 196

2 029 595 196

Slovinsko

131 530 052

131 530 052

131 530 052

131 530 052

131 530 052

Slovensko

400 894 402

405 754 516

410 614 629

415 474 743

415 474 743

Finsko

519 350 246

521 168 786

522 987 325

524 805 865

524 805 865

Švédsko

686 131 966

686 360 116

686 588 267

686 816 417

686 816 417

---

PŘÍLOHA VI

SEZNAM PRODUKTŮ UVEDENÝCH V ČL. 42 PÍSM. F)

| Kód KN | Popis |
| --- | --- |
| ex 0101 | Živí koně, osli, muly a mezci: |
| | – Koně |
| 0101 21 00 | – – Plemenná čistokrevná zvířata (1) |
| 0101 29 | – – Ostatní: |
| 0101 29 10 | – – – Na porážku |
| 0101 29 90 | – – – Ostatní |
| 0101 30 00 | – Osli |
| 0101 90 00 | – Ostatní |
| ex 0103 | Živá prasata: |
| 0103 10 00 | – Čistokrevná plemenná zvířata (2) |
| ex 0106 | Ostatní živá zvířata: |
| 0106 14 10 | – Domácí králíci |
| ex 0106 19 00 | – – Ostatní: sobi a jeleni |
| 0106 33 00 | – – Pštrosi; emuové (Dromaius novaehollandiae) |
| 0106 39 10 | – – Holubi |
| 0106 39 80 | – – – Ostatní ptáci |
| ex 0205 00 | Koňské maso, čerstvé, chlazené nebo zmrazené |
| ex 0208 | Ostatní maso a jedlé droby, čerstvé, chlazené nebo zmrazené: |
| ex 0208 10 10 | – – Maso z domácích králíků |
| ex 0208 90 10 | – – Maso z domácích holubů |
| ex 0208 90 30 | – – Maso ze zvěřiny, jiné než z králíků nebo zajíců |
| ex 0208 90 60 | – – Maso ze sobů |
| ex 0407 | Ptačí vejce, ve skořápce, čerstvá, konzervovaná nebo vařená: |
| 0407 19 90 | – Oplodněná vejce, jiných druhů než drůbeže |
| 0407 29 90 | – Ostatní čerstvá vejce, jiných druhů než drůbeže |
| 0407 90 90 | – Ostatní vejce, jiných druhů než drůbeže |
| 0701 | Brambory, čerstvé nebo chlazené |
| ex 0713 | Luštěniny sušené, vyluštěné, též loupané nebo půlené: |
| ex 0713 10 | – Hrách setý (Pisum sativum): |
| 0713 10 90 | – – Jiné než k setí |
| ex 0713 20 00 | – Cizrna (garbanzos): |
| | – – Jiné než k setí |
| | – Fazole (Vigna spp., Phaseolus spp.): |
| ex 0713 31 00 | – – Fazole druhů Vigna mungo (L) Hepper nebo Vigna radiata (L) Wilczek: |
| | – – – Jiné než k setí |
| ex 0713 32 00 | – – Fazole Adzuki (Phaseolus nebo Vigna angularis): |
| | – – – Jiné než k setí |
| ex 0713 33 | – – Fazole obecné (Phaseolus vulgaris): |
| 0713 33 90 | – – – Jiné než k setí |
| ex 0713 34 00 | – – Vigna podzemní (Vigna subterranea nebo Voandzeia subterranea) |
| | – – – Jiné než k setí |
| ex 0713 35 00 | – – Vigna čínská (Vigna unguiculata): |
| | – – – Jiné než k setí |
| ex 0713 39 00 | – – Ostatní: |
| | – – – Jiné než k setí |
| ex 0713 40 00 | – Čočka: |
| | – – Jiná než k setí |
| ex 0713 50 00 | – Boby (Vicia faba var. major) a koňské boby (Vicia faba var. equina, a Vicia faba var. minor): |
| | – – Jiné než k setí |
| ex 0713 60 00 | – Kajan indický (Cajanus cajan) |
| | – – Jiný než k setí |
| ex 0713 90 00 | – Ostatní: |
| | – – Jiný než k setí |
| 1201 90 00 | Sójové boby, též drcené, jiné než semena |
| 1202 41 00 | Podzemnice olejná, nepražená ani jinak tepelně neupravená, neloupaná, jiná než semena |
| 1202 42 00 | Podzemnice olejná, nepražená ani jinak tepelně neupravená, loupaná, též drcená, jiná než semena |
| 1203 00 00 | Kopra |
| 1204 00 90 | Lněná semena, též drcená, jiná než k setí |
| 1205 10 90 | Semena řepky nebo řepky olejky s nízkým obsahem kyseliny erukové, též drcená, jiná než k setí |
| 1205 90 00 | Ostatní semena řepky nebo řepky olejky, též drcená, jiná než k setí |
| 1206 00 91 | Slunečnicová semena, loupaná; neloupaná v šedě a bíle proužkované slupce, též drcená, jiná než k setí |
| 1206 00 99 | Ostatní slunečnicová semena, též drcená, jiná než k setí |
| 1207 29 00 | Bavlníková semena, též drcená, jiná než k setí |
| 1207 40 90 | Sezamová semena, též drcená, jiná než k setí |
| 1207 50 90 | Hořčičná semena, též drcená, jiná než k setí |
| 1207 60 00 | – Semena světlice barvířské (Carthamus tinctorius) |
| 1207 91 90 | Maková semena, též drcená, jiná než k setí |
| 1207 99 91 | Konopná semena, též drcená, jiná než k setí |
| ex 1207 99 96 | Ostatní olejnatá semena a olejnaté plody, též drcené, jiné než k setí |
| ex 1209 29 50 | Semena vlčího bobu, jiná než k setí |
| ex 1211 | Rostliny a části rostlin (včetně semen a plodů) používané zejména ve voňavkářství, ve farmacii nebo jako insekticidy, fungicidy nebo k podobným účelům, čerstvé nebo sušené, též řezané, drcené nebo v prášku, s výjimkou produktů kódu KN ex 1211 90 86 v části IX |
| 1212 94 00 | Kořeny čekanky |
| ex 1214 | Tuřín, krmná řepa, jiné krmné kořeny, seno, vojtěška (alfalfa), jetel, vičenec ligrus, kapusta krmná, vlčí bob, vikev a podobné pícniny, též ve formě pelet: |
| ex 1214 10 00 | – Moučka a pelety z vojtěšky |
| | – – – jiné než uměle sušené teplem nebo z vojtěšky sušené jinak než uměle teplem a mleté |
| ex 1214 90 | – Ostatní: |
| 1214 90 10 | – – Krmná řepa, tuřín a jiné krmné kořeny |
| ex 1214 90 90 | – – Ostatní, s výjimkou: |
| | – – – vičence ligrus, jetele, vlčího bobu, vikve a jiných obdobných krmiv, sušených uměle teplem, jiných než seno a kapusta krmná a produkty obsahující seno |
| | – – – vičence ligrus, jetele, vlčího bobu, vikve, komonice lékařské, hrachoru setého a štírovníku růžkatého, sušených jinak než uměle teplem a mletých |
| ex 2206 | Ostatní kvašené (fermentované) nápoje (například jablečné víno (Cider), hruškové víno (Perry), medovina); směsi kvašených (fermentovaných) nápojů a směsi kvašených (fermentovaných) nápojů s nealkoholickými nápoji, jinde neuvedené ani nezahrnuté: |
| ex 2206 00 31 až ex 2206 00 89 | – kvašené nápoje jiné než matolinové víno |
| 5201 | Bavlna, nemykaná ani nečesaná |

Kód KN

Popis

ex 0101

Živí koně, osli, muly a mezci:

– Koně

0101 21 00

– – Plemenná čistokrevná zvířata (1)

0101 29

– – Ostatní:

0101 29 10

– – – Na porážku

0101 29 90

– – – Ostatní

0101 30 00

– Osli

0101 90 00

– Ostatní

ex 0103

Živá prasata:

0103 10 00

– Čistokrevná plemenná zvířata (2)

ex 0106

Ostatní živá zvířata:

0106 14 10

– Domácí králíci

ex 0106 19 00

– – Ostatní: sobi a jeleni

0106 33 00

– – Pštrosi; emuové (Dromaius novaehollandiae)

0106 39 10

– – Holubi

0106 39 80

– – – Ostatní ptáci

ex 0205 00

Koňské maso, čerstvé, chlazené nebo zmrazené

ex 0208

Ostatní maso a jedlé droby, čerstvé, chlazené nebo zmrazené:

ex 0208 10 10

– – Maso z domácích králíků

ex 0208 90 10

– – Maso z domácích holubů

ex 0208 90 30

– – Maso ze zvěřiny, jiné než z králíků nebo zajíců

ex 0208 90 60

– – Maso ze sobů

ex 0407

Ptačí vejce, ve skořápce, čerstvá, konzervovaná nebo vařená:

0407 19 90

– Oplodněná vejce, jiných druhů než drůbeže

0407 29 90

– Ostatní čerstvá vejce, jiných druhů než drůbeže

0407 90 90

– Ostatní vejce, jiných druhů než drůbeže

0701

Brambory, čerstvé nebo chlazené

ex 0713

Luštěniny sušené, vyluštěné, též loupané nebo půlené:

ex 0713 10

– Hrách setý (Pisum sativum):

0713 10 90

– – Jiné než k setí

ex 0713 20 00

– Cizrna (garbanzos):

– – Jiné než k setí

– Fazole (Vigna spp., Phaseolus spp.):

ex 0713 31 00

– – Fazole druhů Vigna mungo (L) Hepper nebo Vigna radiata (L) Wilczek:

– – – Jiné než k setí

ex 0713 32 00

– – Fazole Adzuki (Phaseolus nebo Vigna angularis):

– – – Jiné než k setí

ex 0713 33

– – Fazole obecné (Phaseolus vulgaris):

0713 33 90

– – – Jiné než k setí

ex 0713 34 00

– – Vigna podzemní (Vigna subterranea nebo Voandzeia subterranea)

– – – Jiné než k setí

ex 0713 35 00

– – Vigna čínská (Vigna unguiculata):

– – – Jiné než k setí

ex 0713 39 00

– – Ostatní:

– – – Jiné než k setí

ex 0713 40 00

– Čočka:

– – Jiná než k setí

ex 0713 50 00

– Boby (Vicia faba var. major) a koňské boby (Vicia faba var. equina, a Vicia faba var. minor):

– – Jiné než k setí

ex 0713 60 00

– Kajan indický (Cajanus cajan)

– – Jiný než k setí

ex 0713 90 00

– Ostatní:

– – Jiný než k setí

1201 90 00

Sójové boby, též drcené, jiné než semena

1202 41 00

Podzemnice olejná, nepražená ani jinak tepelně neupravená, neloupaná, jiná než semena

1202 42 00

Podzemnice olejná, nepražená ani jinak tepelně neupravená, loupaná, též drcená, jiná než semena

1203 00 00

Kopra

1204 00 90

Lněná semena, též drcená, jiná než k setí

1205 10 90

Semena řepky nebo řepky olejky s nízkým obsahem kyseliny erukové, též drcená, jiná než k setí

1205 90 00

Ostatní semena řepky nebo řepky olejky, též drcená, jiná než k setí

1206 00 91

Slunečnicová semena, loupaná; neloupaná v šedě a bíle proužkované slupce, též drcená, jiná než k setí

1206 00 99

Ostatní slunečnicová semena, též drcená, jiná než k setí

1207 29 00

Bavlníková semena, též drcená, jiná než k setí

1207 40 90

Sezamová semena, též drcená, jiná než k setí

1207 50 90

Hořčičná semena, též drcená, jiná než k setí

1207 60 00

– Semena světlice barvířské (Carthamus tinctorius)

1207 91 90

Maková semena, též drcená, jiná než k setí

1207 99 91

Konopná semena, též drcená, jiná než k setí

ex 1207 99 96

Ostatní olejnatá semena a olejnaté plody, též drcené, jiné než k setí

ex 1209 29 50

Semena vlčího bobu, jiná než k setí

ex 1211

Rostliny a části rostlin (včetně semen a plodů) používané zejména ve voňavkářství, ve farmacii nebo jako insekticidy, fungicidy nebo k podobným účelům, čerstvé nebo sušené, též řezané, drcené nebo v prášku, s výjimkou produktů kódu KN ex 1211 90 86 v části IX

1212 94 00

Kořeny čekanky

ex 1214

Tuřín, krmná řepa, jiné krmné kořeny, seno, vojtěška (alfalfa), jetel, vičenec ligrus, kapusta krmná, vlčí bob, vikev a podobné pícniny, též ve formě pelet:

ex 1214 10 00

– Moučka a pelety z vojtěšky

– – – jiné než uměle sušené teplem nebo z vojtěšky sušené jinak než uměle teplem a mleté

ex 1214 90

– Ostatní:

1214 90 10

– – Krmná řepa, tuřín a jiné krmné kořeny

ex 1214 90 90

– – Ostatní, s výjimkou:

– – – vičence ligrus, jetele, vlčího bobu, vikve a jiných obdobných krmiv, sušených uměle teplem, jiných než seno a kapusta krmná a produkty obsahující seno

– – – vičence ligrus, jetele, vlčího bobu, vikve, komonice lékařské, hrachoru setého a štírovníku růžkatého, sušených jinak než uměle teplem a mletých

ex 2206

Ostatní kvašené (fermentované) nápoje (například jablečné víno (Cider), hruškové víno (Perry), medovina); směsi kvašených (fermentovaných) nápojů a směsi kvašených (fermentovaných) nápojů s nealkoholickými nápoji, jinde neuvedené ani nezahrnuté:

ex 2206 00 31 až ex 2206 00 89

– kvašené nápoje jiné než matolinové víno

5201

Bavlna, nemykaná ani nečesaná

---

(1)  Zařazení do této podpoložky podléhá podmínkám stanoveným v příslušných ustanoveních Unie (viz nařízení (EU) 2016/1012 a prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/262 ze dne 17. února 2015, kterým se stanoví pravidla podle směrnic Rady 90/427/EHS a 2009/156/ES, pokud jde o metody identifikace koňovitých (nařízení o průkazu koňovitých), Úř. věst. L 59, 3.3.2015, s. 1).

(2)  Nařízení (EU) 2016/1012.

---

PŘÍLOHA VII

PŘÍDĚLY ČLENSKÝCH STÁTŮ (NA ROZPOČTOVÝ ROK) PRO TYPY INTERVENCÍ V ODVĚTVÍ VÍNA PODLE ČL. 88 ODST. 1

| | EUR (v běžných cenách) |
| --- | --- |
| Bulharsko | 25 721 000 |
| Česko | 4 954 000 |
| Německo | 37 381 000 |
| Řecko | 23 030 000 |
| Španělsko | 202 147 000 |
| Francie | 269 628 000 |
| Chorvatsko | 10 410 000 |
| Itálie | 323 883 000 |
| Kypr | 4 465 000 |
| Litva | 43 000 |
| Maďarsko | 27 970 000 |
| Rakousko | 13 155 000 |
| Portugalsko | 62 670 000 |
| Rumunsko | 45 844 000 |
| Slovinsko | 4 849 000 |
| Slovensko | 4 887 000 |

EUR (v běžných cenách)

Bulharsko

25 721 000

Česko

4 954 000

Německo

37 381 000

Řecko

23 030 000

Španělsko

202 147 000

Francie

269 628 000

Chorvatsko

10 410 000

Itálie

323 883 000

Kypr

4 465 000

Litva

43 000

Maďarsko

27 970 000

Rakousko

13 155 000

Portugalsko

62 670 000

Rumunsko

45 844 000

Slovinsko

4 849 000

Slovensko

4 887 000

---

PŘÍLOHA VIII

PŘÍDĚLY ČLENSKÝCH STÁTŮ NA BAVLNU PODLE ČL. 87 ODST. 1 DRUHÉHO PODODSTAVCE

| (běžné ceny v EUR) |
| --- |
| Kalendářní rok | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 a následující roky |
| Bulharsko | 2 557 820 | 2 557 820 | 2 557 820 | 2 557 820 | 2 557 820 |
| Řecko | 183 996 000 | 183 996 000 | 183 996 000 | 183 996 000 | 183 996 000 |
| Španělsko | 59 690 640 | 59 690 640 | 59 690 640 | 59 690 640 | 59 690 640 |
| Portugalsko | 177 589 | 177 589 | 177 589 | 177 589 | 177 589 |

(běžné ceny v EUR)

Kalendářní rok

2023

2024

2025

2026

2027 a následující roky

Bulharsko

2 557 820

2 557 820

2 557 820

2 557 820

2 557 820

Řecko

183 996 000

183 996 000

183 996 000

183 996 000

183 996 000

Španělsko

59 690 640

59 690 640

59 690 640

59 690 640

59 690 640

Portugalsko

177 589

177 589

177 589

177 589

177 589

---

PŘÍLOHA IX

PŘÍDĚLY ČLENSKÝCH STÁTŮ NA PŘÍMÉ PLATBY BEZ BAVLNY A PŘED PŘEVODY PODLE ČL. 87 ODST. 1 TŘETÍHO PODODSTAVCE

| (běžné ceny v EUR) |
| --- |
| Kalendářní rok | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 a následující roky |
| Belgie | 494 925 924 | 494 925 924 | 494 925 924 | 494 925 924 | 494 925 924 |
| Bulharsko | 805 884 934 | 814 514 523 | 823 144 112 | 831 773 700 | 831 773 700 |
| Česko | 854 947 297 | 854 947 297 | 854 947 297 | 854 947 297 | 854 947 297 |
| Dánsko | 862 367 277 | 862 367 277 | 862 367 277 | 862 367 277 | 862 367 277 |
| Německo | 4 915 695 459 | 4 915 695 459 | 4 915 695 459 | 4 915 695 459 | 4 915 695 459 |
| Estonsko | 196 436 567 | 199 297 294 | 202 158 021 | 205 018 748 | 205 018 748 |
| Irsko | 1 186 281 996 | 1 186 281 996 | 1 186 281 996 | 1 186 281 996 | 1 186 281 996 |
| Řecko | 1 891 660 043 | 1 891 660 043 | 1 891 660 043 | 1 891 660 043 | 1 891 660 043 |
| Španělsko | 4 815 189 110 | 4 822 488 726 | 4 829 788 342 | 4 837 087 959 | 4 837 087 959 |
| Francie | 7 285 000 537 | 7 285 000 537 | 7 285 000 537 | 7 285 000 537 | 7 285 000 537 |
| Chorvatsko | 374 770 237 | 374 770 237 | 374 770 237 | 374 770 237 | 374 770 237 |
| Itálie | 3 628 529 155 | 3 628 529 155 | 3 628 529 155 | 3 628 529 155 | 3 628 529 155 |
| Kypr | 47 647 540 | 47 647 540 | 47 647 540 | 47 647 540 | 47 647 540 |
| Lotyšsko | 349 226 285 | 354 312 105 | 359 397 925 | 364 483 744 | 364 483 744 |
| Litva | 587 064 372 | 595 613 853 | 604 163 335 | 612 712 816 | 612 712 816 |
| Lucembursko | 32 747 827 | 32 747 827 | 32 747 827 | 32 747 827 | 32 747 827 |
| Maďarsko | 1 243 185 165 | 1 243 185 165 | 1 243 185 165 | 1 243 185 165 | 1 243 185 165 |
| Malta | 4 594 021 | 4 594 021 | 4 594 021 | 4 594 021 | 4 594 021 |
| Nizozemsko | 717 382 327 | 717 382 327 | 717 382 327 | 717 382 327 | 717 382 327 |
| Rakousko | 677 581 846 | 677 581 846 | 677 581 846 | 677 581 846 | 677 581 846 |
| Polsko | 3 092 416 671 | 3 123 600 494 | 3 154 784 317 | 3 185 968 140 | 3 185 968 140 |
| Portugalsko | 613 441 539 | 622 225 577 | 631 009 615 | 639 793 653 | 639 793 653 |
| Rumunsko | 1 946 921 018 | 1 974 479 078 | 2 002 037 137 | 2 029 595 196 | 2 029 595 196 |
| Slovinsko | 131 530 052 | 131 530 052 | 131 530 052 | 131 530 052 | 131 530 052 |
| Slovensko | 400 894 402 | 405 754 516 | 410 614 629 | 415 474 743 | 415 474 743 |
| Finsko | 519 350 246 | 521 168 786 | 522 987 325 | 524 805 865 | 524 805 865 |
| Švédsko | 686 131 966 | 686 360 116 | 686 588 267 | 686 816 417 | 686 816 417 |

(běžné ceny v EUR)

Kalendářní rok

2023

2024

2025

2026

2027 a následující roky

Belgie

494 925 924

494 925 924

494 925 924

494 925 924

494 925 924

Bulharsko

805 884 934

814 514 523

823 144 112

831 773 700

831 773 700

Česko

854 947 297

854 947 297

854 947 297

854 947 297

854 947 297

Dánsko

862 367 277

862 367 277

862 367 277

862 367 277

862 367 277

Německo

4 915 695 459

4 915 695 459

4 915 695 459

4 915 695 459

4 915 695 459

Estonsko

196 436 567

199 297 294

202 158 021

205 018 748

205 018 748

Irsko

1 186 281 996

1 186 281 996

1 186 281 996

1 186 281 996

1 186 281 996

Řecko

1 891 660 043

1 891 660 043

1 891 660 043

1 891 660 043

1 891 660 043

Španělsko

4 815 189 110

4 822 488 726

4 829 788 342

4 837 087 959

4 837 087 959

Francie

7 285 000 537

7 285 000 537

7 285 000 537

7 285 000 537

7 285 000 537

Chorvatsko

374 770 237

374 770 237

374 770 237

374 770 237

374 770 237

Itálie

3 628 529 155

3 628 529 155

3 628 529 155

3 628 529 155

3 628 529 155

Kypr

47 647 540

47 647 540

47 647 540

47 647 540

47 647 540

Lotyšsko

349 226 285

354 312 105

359 397 925

364 483 744

364 483 744

Litva

587 064 372

595 613 853

604 163 335

612 712 816

612 712 816

Lucembursko

32 747 827

32 747 827

32 747 827

32 747 827

32 747 827

Maďarsko

1 243 185 165

1 243 185 165

1 243 185 165

1 243 185 165

1 243 185 165

Malta

4 594 021

4 594 021

4 594 021

4 594 021

4 594 021

Nizozemsko

717 382 327

717 382 327

717 382 327

717 382 327

717 382 327

Rakousko

677 581 846

677 581 846

677 581 846

677 581 846

677 581 846

Polsko

3 092 416 671

3 123 600 494

3 154 784 317

3 185 968 140

3 185 968 140

Portugalsko

613 441 539

622 225 577

631 009 615

639 793 653

639 793 653

Rumunsko

1 946 921 018

1 974 479 078

2 002 037 137

2 029 595 196

2 029 595 196

Slovinsko

131 530 052

131 530 052

131 530 052

131 530 052

131 530 052

Slovensko

400 894 402

405 754 516

410 614 629

415 474 743

415 474 743

Finsko

519 350 246

521 168 786

522 987 325

524 805 865

524 805 865

Švédsko

686 131 966

686 360 116

686 588 267

686 816 417

686 816 417

---

PŘÍLOHA X

PŘÍDĚLY ČLENSKÝCH STÁTŮ (NA ROZPOČTOVÝ ROK) PRO TYPY INTERVENCÍ V ODVĚTVÍ VČELAŘSTVÍ PODLE ČL. 88 ODST. 2

| | EUR (v běžných cenách) |
| --- | --- |
| Belgie | 422 967 |
| Bulharsko | 2 063 885 |
| Česko | 2 121 528 |
| Dánsko | 295 539 |
| Německo | 2 790 875 |
| Estonsko | 140 473 |
| Irsko | 61 640 |
| Řecko | 6 162 645 |
| Španělsko | 9 559 944 |
| Francie | 6 419 062 |
| Chorvatsko | 1 913 290 |
| Itálie | 5 166 537 |
| Kypr | 169 653 |
| Lotyšsko | 328 804 |
| Litva | 549 828 |
| Lucembursko | 30 621 |
| Maďarsko | 4 271 227 |
| Malta | 14 137 |
| Nizozemsko | 295 172 |
| Rakousko | 1 477 188 |
| Polsko | 5 024 968 |
| Portugalsko | 2 204 232 |
| Rumunsko | 6 081 630 |
| Slovinsko | 649 455 |
| Slovensko | 999 973 |
| Finsko | 196 182 |
| Švédsko | 588 545 |

EUR (v běžných cenách)

Belgie

422 967

Bulharsko

2 063 885

Česko

2 121 528

Dánsko

295 539

Německo

2 790 875

Estonsko

140 473

Irsko

61 640

Řecko

6 162 645

Španělsko

9 559 944

Francie

6 419 062

Chorvatsko

1 913 290

Itálie

5 166 537

Kypr

169 653

Lotyšsko

328 804

Litva

549 828

Lucembursko

30 621

Maďarsko

4 271 227

Malta

14 137

Nizozemsko

295 172

Rakousko

1 477 188

Polsko

5 024 968

Portugalsko

2 204 232

Rumunsko

6 081 630

Slovinsko

649 455

Slovensko

999 973

Finsko

196 182

Švédsko

588 545

---

PŘÍLOHA XI

ROZPIS PODPORY UNIE NA TYPY INTERVENCÍ PRO ROZVOJ VENKOVA (2023–2027) PODLE ČL. 89 ODST. 3

| (běžné ceny, v EUR) |
| --- |
| Rok | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 | Celkem za období 2023–2027 |
| Belgie | 82 800 894 | 82 800 894 | 82 800 894 | 82 800 894 | 82 800 894 | 414 004 470 |
| Bulharsko | 282 162 644 | 282 162 644 | 282 162 644 | 282 162 644 | 282 162 644 | 1 410 813 220 |
| Česko | 259 187 708 | 259 187 708 | 259 187 708 | 259 187 708 | 259 187 708 | 1 295 938 540 |
| Dánsko | 75 934 060 | 75 934 060 | 75 934 060 | 75 934 060 | 75 934 060 | 379 670 300 |
| Německo | 1 092 359 738 | 1 092 359 738 | 1 092 359 738 | 1 092 359 738 | 1 092 359 738 | 5 461 798 690 |
| Estonsko | 88 016 648 | 88 016 648 | 88 016 648 | 88 016 648 | 88 016 648 | 440 083 240 |
| Irsko | 311 640 628 | 311 640 628 | 311 640 628 | 311 640 628 | 311 640 628 | 1 558 203 140 |
| Řecko | 556 953 600 | 556 953 600 | 556 953 600 | 556 953 600 | 556 953 600 | 2 784 768 000 |
| Španělsko | 1 080 382 825 | 1 080 382 825 | 1 080 382 825 | 1 080 382 825 | 1 080 382 825 | 5 401 914 125 |
| Francie | 1 459 440 070 | 1 459 440 070 | 1 459 440 070 | 1 459 440 070 | 1 459 440 070 | 7 297 200 350 |
| Chorvatsko | 297 307 401 | 297 307 401 | 297 307 401 | 297 307 401 | 297 307 401 | 1 486 537 005 |
| Itálie | 1 349 921 375 | 1 349 921 375 | 1 349 921 375 | 1 349 921 375 | 1 349 921 375 | 6 749 606 875 |
| Kypr | 23 770 514 | 23 770 514 | 23 770 514 | 23 770 514 | 23 770 514 | 118 852 570 |
| Lotyšsko | 117 495 173 | 117 495 173 | 117 495 173 | 117 495 173 | 117 495 173 | 587 475 865 |
| Litva | 195 495 162 | 195 495 162 | 195 495 162 | 195 495 162 | 195 495 162 | 977 475 810 |
| Lucembursko | 12 310 644 | 12 310 644 | 12 310 644 | 12 310 644 | 12 310 644 | 61 553 220 |
| Maďarsko | 416 869 149 | 416 869 149 | 416 869 149 | 416 869 149 | 416 869 149 | 2 084 345 745 |
| Malta | 19 984 497 | 19 984 497 | 19 984 497 | 19 984 497 | 19 984 497 | 99 922 485 |
| Nizozemsko | 73 268 369 | 73 268 369 | 73 268 369 | 73 268 369 | 73 268 369 | 366 341 845 |
| Rakousko | 520 024 752 | 520 024 752 | 520 024 752 | 520 024 752 | 520 024 752 | 2 600 123 760 |
| Polsko | 1 320 001 539 | 1 320 001 539 | 1 320 001 539 | 1 320 001 539 | 1 320 001 539 | 6 600 007 695 |
| Portugalsko | 540 550 620 | 540 550 620 | 540 550 620 | 540 550 620 | 540 550 620 | 2 702 753 100 |
| Rumunsko | 967 049 892 | 967 049 892 | 967 049 892 | 967 049 892 | 967 049 892 | 4 835 249 460 |
| Slovinsko | 110 170 192 | 110 170 192 | 110 170 192 | 110 170 192 | 110 170 192 | 550 850 960 |
| Slovensko | 259 077 909 | 259 077 909 | 259 077 909 | 259 077 909 | 259 077 909 | 1 295 389 545 |
| Finsko | 354 549 956 | 354 549 956 | 354 549 956 | 354 549 956 | 354 549 956 | 1 772 749 780 |
| Švédsko | 211 889 741 | 211 889 741 | 211 889 741 | 211 889 741 | 211 889 741 | 1 059 448 705 |
| EU-27 celkem | 12 078 615 700 | 12 078 615 700 | 12 078 615 700 | 12 078 615 700 | 12 078 615 700 | 60 393 078 500 |
| Technická pomoc (0,25 %) | 30 272 220 | 30 272 220 | 30 272 220 | 30 272 220 | 30 272 220 | 151 361 100 |
| Celkem | 12 108 887 920 | 12 108 887 920 | 12 108 887 920 | 12 108 887 920 | 12 108 887 920 | 60 544 439 600 |

(běžné ceny, v EUR)

Rok

2023

2024

2025

2026

2027

Celkem za období 2023–2027

Belgie

82 800 894

82 800 894

82 800 894

82 800 894

82 800 894

414 004 470

Bulharsko

282 162 644

282 162 644

282 162 644

282 162 644

282 162 644

1 410 813 220

Česko

259 187 708

259 187 708

259 187 708

259 187 708

259 187 708

1 295 938 540

Dánsko

75 934 060

75 934 060

75 934 060

75 934 060

75 934 060

379 670 300

Německo

1 092 359 738

1 092 359 738

1 092 359 738

1 092 359 738

1 092 359 738

5 461 798 690

Estonsko

88 016 648

88 016 648

88 016 648

88 016 648

88 016 648

440 083 240

Irsko

311 640 628

311 640 628

311 640 628

311 640 628

311 640 628

1 558 203 140

Řecko

556 953 600

556 953 600

556 953 600

556 953 600

556 953 600

2 784 768 000

Španělsko

1 080 382 825

1 080 382 825

1 080 382 825

1 080 382 825

1 080 382 825

5 401 914 125

Francie

1 459 440 070

1 459 440 070

1 459 440 070

1 459 440 070

1 459 440 070

7 297 200 350

Chorvatsko

297 307 401

297 307 401

297 307 401

297 307 401

297 307 401

1 486 537 005

Itálie

1 349 921 375

1 349 921 375

1 349 921 375

1 349 921 375

1 349 921 375

6 749 606 875

Kypr

23 770 514

23 770 514

23 770 514

23 770 514

23 770 514

118 852 570

Lotyšsko

117 495 173

117 495 173

117 495 173

117 495 173

117 495 173

587 475 865

Litva

195 495 162

195 495 162

195 495 162

195 495 162

195 495 162

977 475 810

Lucembursko

12 310 644

12 310 644

12 310 644

12 310 644

12 310 644

61 553 220

Maďarsko

416 869 149

416 869 149

416 869 149

416 869 149

416 869 149

2 084 345 745

Malta

19 984 497

19 984 497

19 984 497

19 984 497

19 984 497

99 922 485

Nizozemsko

73 268 369

73 268 369

73 268 369

73 268 369

73 268 369

366 341 845

Rakousko

520 024 752

520 024 752

520 024 752

520 024 752

520 024 752

2 600 123 760

Polsko

1 320 001 539

1 320 001 539

1 320 001 539

1 320 001 539

1 320 001 539

6 600 007 695

Portugalsko

540 550 620

540 550 620

540 550 620

540 550 620

540 550 620

2 702 753 100

Rumunsko

967 049 892

967 049 892

967 049 892

967 049 892

967 049 892

4 835 249 460

Slovinsko

110 170 192

110 170 192

110 170 192

110 170 192

110 170 192

550 850 960

Slovensko

259 077 909

259 077 909

259 077 909

259 077 909

259 077 909

1 295 389 545

Finsko

354 549 956

354 549 956

354 549 956

354 549 956

354 549 956

1 772 749 780

Švédsko

211 889 741

211 889 741

211 889 741

211 889 741

211 889 741

1 059 448 705

EU-27 celkem

12 078 615 700

12 078 615 700

12 078 615 700

12 078 615 700

12 078 615 700

60 393 078 500

Technická pomoc (0,25 %)

30 272 220

30 272 220

30 272 220

30 272 220

30 272 220

151 361 100

Celkem

12 108 887 920

12 108 887 920

12 108 887 920

12 108 887 920

12 108 887 920

60 544 439 600

---

PŘÍLOHA XII

MINIMÁLNÍ ČÁSTKY VYHRAZENÉ PRO SPECIFICKÝ CÍL PODLE ČL. 6 ODST 1. PÍSM. g)

| (běžné ceny, v EUR) |
| --- |
| Kalendářní rok | 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 a následující roky |
| Belgie | 14 847 778 | 14 847 778 | 14 847 778 | 14 847 778 | 14 847 778 |
| Bulharsko | 24 176 548 | 24 435 436 | 24 694 323 | 24 953 211 | 24 953 211 |
| Česko | 25 648 419 | 25 648 419 | 25 648 419 | 25 648 419 | 25 648 419 |
| Dánsko | 25 871 018 | 25 871 018 | 25 871 018 | 25 871 018 | 25 871 018 |
| Německo | 147 470 864 | 147 470 864 | 147 470 864 | 147 470 864 | 147 470 864 |
| Estonsko | 5 893 097 | 5 978 919 | 6 064 741 | 6 150 562 | 6 150 562 |
| Irsko | 35 588 460 | 35 588 460 | 35 588 460 | 35 588 460 | 35 588 460 |
| Řecko | 56 749 801 | 56 749 801 | 56 749 801 | 56 749 801 | 56 749 801 |
| Španělsko | 144 455 673 | 144 674 662 | 144 893 650 | 145 112 639 | 145 112 639 |
| Francie | 218 550 016 | 218 550 016 | 218 550 016 | 218 550 016 | 218 550 016 |
| Chorvatsko | 11 243 107 | 11 243 107 | 11 243 107 | 11 243 107 | 11 243 107 |
| Itálie | 108 855 875 | 108 855 875 | 108 855 875 | 108 855 875 | 108 855 875 |
| Kypr | 1 429 426 | 1 429 426 | 1 429 426 | 1 429 426 | 1 429 426 |
| Lotyšsko | 10 476 789 | 10 629 363 | 10 781 938 | 10 934 512 | 10 934 512 |
| Litva | 17 611 931 | 17 868 416 | 18 124 900 | 18 381 384 | 18 381 384 |
| Lucembursko | 982 435 | 982 435 | 982 435 | 982 435 | 982 435 |
| Maďarsko | 37 295 555 | 37 295 555 | 37 295 555 | 37 295 555 | 37 295 555 |
| Malta | 137 821 | 137 821 | 137 821 | 137 821 | 137 821 |
| Nizozemsko | 21 521 470 | 21 521 470 | 21 521 470 | 21 521 470 | 21 521 470 |
| Rakousko | 20 327 455 | 20 327 455 | 20 327 455 | 20 327 455 | 20 327 455 |
| Polsko | 92 772 500 | 93 708 015 | 94 643 530 | 95 579 044 | 95 579 044 |
| Portugalsko | 18 403 246 | 18 666 767 | 18 930 288 | 19 193 810 | 19 193 810 |
| Rumunsko | 58 407 631 | 59 234 372 | 60 061 114 | 60 887 856 | 60 887 856 |
| Slovinsko | 3 945 902 | 3 945 902 | 3 945 902 | 3 945 902 | 3 945 902 |
| Slovensko | 12 026 832 | 12 172 635 | 12 318 439 | 12 464 242 | 12 464 242 |
| Finsko | 15 580 507 | 15 635 064 | 15 689 620 | 15 744 176 | 15 744 176 |
| Švédsko | 20 583 959 | 20 590 803 | 20 597 648 | 20 604 493 | 20 604 493 |

(běžné ceny, v EUR)

Kalendářní rok

2023

2024

2025

2026

2027 a následující roky

Belgie

14 847 778

14 847 778

14 847 778

14 847 778

14 847 778

Bulharsko

24 176 548

24 435 436

24 694 323

24 953 211

24 953 211

Česko

25 648 419

25 648 419

25 648 419

25 648 419

25 648 419

Dánsko

25 871 018

25 871 018

25 871 018

25 871 018

25 871 018

Německo

147 470 864

147 470 864

147 470 864

147 470 864

147 470 864

Estonsko

5 893 097

5 978 919

6 064 741

6 150 562

6 150 562

Irsko

35 588 460

35 588 460

35 588 460

35 588 460

35 588 460

Řecko

56 749 801

56 749 801

56 749 801

56 749 801

56 749 801

Španělsko

144 455 673

144 674 662

144 893 650

145 112 639

145 112 639

Francie

218 550 016

218 550 016

218 550 016

218 550 016

218 550 016

Chorvatsko

11 243 107

11 243 107

11 243 107

11 243 107

11 243 107

Itálie

108 855 875

108 855 875

108 855 875

108 855 875

108 855 875

Kypr

1 429 426

1 429 426

1 429 426

1 429 426

1 429 426

Lotyšsko

10 476 789

10 629 363

10 781 938

10 934 512

10 934 512

Litva

17 611 931

17 868 416

18 124 900

18 381 384

18 381 384

Lucembursko

982 435

982 435

982 435

982 435

982 435

Maďarsko

37 295 555

37 295 555

37 295 555

37 295 555

37 295 555

Malta

137 821

137 821

137 821

137 821

137 821

Nizozemsko

21 521 470

21 521 470

21 521 470

21 521 470

21 521 470

Rakousko

20 327 455

20 327 455

20 327 455

20 327 455

20 327 455

Polsko

92 772 500

93 708 015

94 643 530

95 579 044

95 579 044

Portugalsko

18 403 246

18 666 767

18 930 288

19 193 810

19 193 810

Rumunsko

58 407 631

59 234 372

60 061 114

60 887 856

60 887 856

Slovinsko

3 945 902

3 945 902

3 945 902

3 945 902

3 945 902

Slovensko

12 026 832

12 172 635

12 318 439

12 464 242

12 464 242

Finsko

15 580 507

15 635 064

15 689 620

15 744 176

15 744 176

Švédsko

20 583 959

20 590 803

20 597 648

20 604 493

20 604 493

---

PŘÍLOHA XIII

legislativní AKTY UNIE V OBLASTI ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ A KLIMATU, K JEJICHŽ CÍLŮM BY MĚLY PŘISPÍVAT – A BÝT S NIMI V SOULADU – STRATEGICKÉ PLÁNY SZP ČLENSKÝCH STÁTŮ PODLE ČLÁNKŮ 108, 109 A 115:

| — | směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně volně žijících ptáků, |
| --- | --- |

—

směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/147/ES ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně volně žijících ptáků,

| — | směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin, |
| --- | --- |

—

směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin,

| — | směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky, |
| --- | --- |

—

směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky,

| — | směrnice Rady 91/676/EHS ze dne 12. prosince 1991 o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů, |
| --- | --- |

—

směrnice Rady 91/676/EHS ze dne 12. prosince 1991 o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů,

| — | směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/50/ES ze dne 21. května 2008 o kvalitě vnějšího ovzduší a čistším ovzduší pro Evropu, |
| --- | --- |

—

směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/50/ES ze dne 21. května 2008 o kvalitě vnějšího ovzduší a čistším ovzduší pro Evropu,

| — | směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/2284 ze dne 14. prosince 2016 o snížení národních emisí některých látek znečisťujících ovzduší, o změně směrnice 2003/35/ES a o zrušení směrnice 2001/81/ES, |
| --- | --- |

—

směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/2284 ze dne 14. prosince 2016 o snížení národních emisí některých látek znečisťujících ovzduší, o změně směrnice 2003/35/ES a o zrušení směrnice 2001/81/ES,

| — | nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/841 ze dne 30. května 2018 o zahrnutí emisí skleníkových plynů a jejich pohlcování v důsledku využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví do rámce politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030 a o změně nařízení (EU) č. 525/2013 a rozhodnutí č. 529/2013/EU, |
| --- | --- |

—

nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/841 ze dne 30. května 2018 o zahrnutí emisí skleníkových plynů a jejich pohlcování v důsledku využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví do rámce politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030 a o změně nařízení (EU) č. 525/2013 a rozhodnutí č. 529/2013/EU,

| — | nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/842 ze dne 30. května 2018 o závazném každoročním snižování emisí skleníkových plynů členskými státy v období 2021–2030 přispívajícím k opatřením v oblasti klimatu za účelem splnění závazků podle Pařížské dohody a o změně nařízení (EU) č. 525/2013, |
| --- | --- |

—

nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/842 ze dne 30. května 2018 o závazném každoročním snižování emisí skleníkových plynů členskými státy v období 2021–2030 přispívajícím k opatřením v oblasti klimatu za účelem splnění závazků podle Pařížské dohody a o změně nařízení (EU) č. 525/2013,

| — | směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 ze dne 11. prosince 2018 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů, |
| --- | --- |

—

směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 ze dne 11. prosince 2018 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů,

| — | směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU ze dne 25. října 2012 o energetické účinnosti, o změně směrnic 2009/125/ES a 2010/30/EU a o zrušení směrnic 2004/8/ES a 2006/32/ES, |
| --- | --- |

—

směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU ze dne 25. října 2012 o energetické účinnosti, o změně směrnic 2009/125/ES a 2010/30/EU a o zrušení směrnic 2004/8/ES a 2006/32/ES,

| — | nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 ze dne 11. prosince 2018 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU a 2013/30/EU, směrnice Rady 2009/119/ES a (EU) 2015/652 a zrušuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013, |
| --- | --- |

—

nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999 ze dne 11. prosince 2018 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU a 2013/30/EU, směrnice Rady 2009/119/ES a (EU) 2015/652 a zrušuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013,

| — | směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/128/ES ze dne 21. října 2009, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství za účelem dosažení udržitelného používání pesticidů. |
| --- | --- |

—

směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/128/ES ze dne 21. října 2009, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství za účelem dosažení udržitelného používání pesticidů.

---

PŘÍLOHA XIV

PODÁVÁNÍ ZPRÁV NA ZÁKLADĚ ZÁKLADNÍHO SOUBORU UKAZATELŮ PODLE ČLÁNKU 142

Ukazatele pro Evropský zemědělský záruční fond (EZZF) a Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV)

| Cíl | Základní soubor ukazatelů |
| --- | --- |
| Podporovat ekonomicky udržitelný zemědělský příjem za odolnost odvětví zemědělství v celé Unii s cílem zlepšit dlouhodobé potravinové zabezpečení a zemědělskou rozmanitost, jakož i zajistit hospodářskou udržitelnost zemědělské produkce v Unii | O.3 | Počet příjemců podpory poskytované v rámci SZP |

Cíl

Základní soubor ukazatelů

Podporovat ekonomicky udržitelný zemědělský příjem za odolnost odvětví zemědělství v celé Unii s cílem zlepšit dlouhodobé potravinové zabezpečení a zemědělskou rozmanitost, jakož i zajistit hospodářskou udržitelnost zemědělské produkce v Unii

O.3

Počet příjemců podpory poskytované v rámci SZP

| C.25 | Příjem ze zemědělské činnosti na výrobní faktor |
| --- | --- |

C.25

Příjem ze zemědělské činnosti na výrobní faktor

| R.6 | Přerozdělování menším zemědělským podnikům: Procentní podíl dodatečných přímých plateb na hektar určených způsobilým zemědělským podnikům nedosahujícím průměrné velikosti zemědělského podniku (v porovnání s průměrem) |
| --- | --- |

R.6

Přerozdělování menším zemědělským podnikům: Procentní podíl dodatečných přímých plateb na hektar určených způsobilým zemědělským podnikům nedosahujícím průměrné velikosti zemědělského podniku (v porovnání s průměrem)

Posilovat tržní orientaci a zvyšovat konkurenceschopnost zemědělských podniků v krátkodobém i dlouhodobém horizontu, včetně většího zaměření na výzkum, technologie a digitalizaci

| R.9 | Modernizace zemědělských podniků: Podíl zemědělských podniků čerpajících investiční podporu na restrukturalizaci a modernizaci, včetně podpory na účinnější využívání zdrojů |
| --- | --- |

R.9

Modernizace zemědělských podniků: Podíl zemědělských podniků čerpajících investiční podporu na restrukturalizaci a modernizaci, včetně podpory na účinnější využívání zdrojů

Zlepšovat postavení zemědělců v hodnotovém řetězci

| R.10 | Lepší organizace dodavatelského řetězce: Podíl zemědělských podniků účastnících se seskupení producentů, organizací producentů, místních trhů, krátkých dodavatelských řetězců a režimů jakosti, na něž byla v rámci SZP poskytnuta podpora |
| --- | --- |

R.10

Lepší organizace dodavatelského řetězce: Podíl zemědělských podniků účastnících se seskupení producentů, organizací producentů, místních trhů, krátkých dodavatelských řetězců a režimů jakosti, na něž byla v rámci SZP poskytnuta podpora

Přispívat ke zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně, mimo jiné snižováním emisí skleníkových plynů a zvyšováním míry ukládání uhlíku, a prosazovat udržitelnou energii

| I.10 | Přispívání ke zmírňování změny klimatu: Emise skleníkových plynů ze zemědělství |
| --- | --- |

I.10

Přispívání ke zmírňování změny klimatu: Emise skleníkových plynů ze zemědělství

| R.14 | Ukládání uhlíku v půdě a biomase: Podíl využívané zemědělské půdy, na niž se vztahují podpořené závazky týkající se snižování emisí, nebo zachování nebo zvyšování míry ukládání uhlíku (včetně trvalých travních porostů, trvalých kultur s trvalým zeleným porostem, zemědělské půdy v mokřadech a rašeliništích) |
| --- | --- |

R.14

Ukládání uhlíku v půdě a biomase: Podíl využívané zemědělské půdy, na niž se vztahují podpořené závazky týkající se snižování emisí, nebo zachování nebo zvyšování míry ukládání uhlíku (včetně trvalých travních porostů, trvalých kultur s trvalým zeleným porostem, zemědělské půdy v mokřadech a rašeliništích)

| R.17 | Zalesněná půda: Plocha, na niž byla poskytnuta podpora za účelem zalesňování, agrolesnictví a obnovy, včetně rozdělení |
| --- | --- |

R.17

Zalesněná půda: Plocha, na niž byla poskytnuta podpora za účelem zalesňování, agrolesnictví a obnovy, včetně rozdělení

Podporovat udržitelný rozvoj a účinné hospodaření s přírodními zdroji, jako je voda, půda a ovzduší, a to i snížením závislosti na chemických látkách

| O.34 | Počet hektarů, na něž se vztahují environmentální postupy (celkový ukazatel fyzické plochy, na niž se vztahuje podmíněnost, ekoschémata, agroenvironmentální a lesnicko-environmentální závazky hospodaření a závazky hospodaření v oblasti klimatu) |
| --- | --- |

O.34

Počet hektarů, na něž se vztahují environmentální postupy (celkový ukazatel fyzické plochy, na niž se vztahuje podmíněnost, ekoschémata, agroenvironmentální a lesnicko-environmentální závazky hospodaření a závazky hospodaření v oblasti klimatu)

| I.15 | Zlepšování kvality vod: Hrubá bilance živin v zemědělské půdě |
| --- | --- |

I.15

Zlepšování kvality vod: Hrubá bilance živin v zemědělské půdě

| I.16 | Omezování úniku živin: Dusičnany v podzemní vodě – procentní podíl vzorkovacích stanic podzemních vod, v nichž je koncentrace dusíku vyšší než 50 mg/l podle směrnice 91/676/EHS |
| --- | --- |

I.16

Omezování úniku živin: Dusičnany v podzemní vodě – procentní podíl vzorkovacích stanic podzemních vod, v nichž je koncentrace dusíku vyšší než 50 mg/l podle směrnice 91/676/EHS

| I.18 | Udržitelné a omezené používání pesticidů: Rizika, využívání a dopady pesticidů |
| --- | --- |

I.18

Udržitelné a omezené používání pesticidů: Rizika, využívání a dopady pesticidů

| R.19 | Zlepšování a ochrana půdy: Podíl využívané zemědělské půdy, na niž se vztahují podpořené závazky prospěšné pro hospodaření s půdou za účelem zlepšení kvality půdy a bioty (např. omezení orby, půdní pokryv plodinami, střídání plodin, mimo jiné s luskovinami) |
| --- | --- |

R.19

Zlepšování a ochrana půdy: Podíl využívané zemědělské půdy, na niž se vztahují podpořené závazky prospěšné pro hospodaření s půdou za účelem zlepšení kvality půdy a bioty (např. omezení orby, půdní pokryv plodinami, střídání plodin, mimo jiné s luskovinami)

| R.20 | Zlepšování kvality ovzduší: Podíl využívané zemědělské půdy, na niž se vztahují podpořené závazky týkající se snižování emisí amoniaku |
| --- | --- |

R.20

Zlepšování kvality ovzduší: Podíl využívané zemědělské půdy, na niž se vztahují podpořené závazky týkající se snižování emisí amoniaku

| R.21 | Ochrana kvality vod: Podíl využívané zemědělské půdy, na niž se vztahují podpořené závazky týkající se kvality vod |
| --- | --- |

R.21

Ochrana kvality vod: Podíl využívané zemědělské půdy, na niž se vztahují podpořené závazky týkající se kvality vod

| R.22 | Udržitelné hospodaření s živinami: Podíl využívané zemědělské půdy, na niž se vztahují podpořené závazky týkající se lepšího hospodaření s živinami |
| --- | --- |

R.22

Udržitelné hospodaření s živinami: Podíl využívané zemědělské půdy, na niž se vztahují podpořené závazky týkající se lepšího hospodaření s živinami

| R.24 | Udržitelné a omezené používání pesticidů: Podíl využívané zemědělské půdy, jíž se týkají podpořené specifické závazky, které vedou k udržitelnému používání pesticidů za účelem snížení jejich rizik a dopadů, jako je únik pesticidů. |
| --- | --- |

R.24

Udržitelné a omezené používání pesticidů: Podíl využívané zemědělské půdy, jíž se týkají podpořené specifické závazky, které vedou k udržitelnému používání pesticidů za účelem snížení jejich rizik a dopadů, jako je únik pesticidů.

Přispívat k zastavení a zvrácení úbytku biologické rozmanitosti, posilovat ekosystémové služby a zachovat stanoviště a krajiny

| C.33 | Zemědělská plocha využívaná k ekologické produkci |
| --- | --- |

C.33

Zemědělská plocha využívaná k ekologické produkci

| I.21 | Lepší poskytování ekosystémových služeb: Podíl zemědělské půdy s krajinnými prvky |
| --- | --- |

I.21

Lepší poskytování ekosystémových služeb: Podíl zemědělské půdy s krajinnými prvky

| R.29 | Rozvoj ekologického zemědělství: Podíl využívané zemědělské půdy podpořené v rámci SZP pro účely ekologického zemědělství, s rozdělením podílu na zachování ekologicky obhospodařované půdy a na přechod k ní |
| --- | --- |

R.29

Rozvoj ekologického zemědělství: Podíl využívané zemědělské půdy podpořené v rámci SZP pro účely ekologického zemědělství, s rozdělením podílu na zachování ekologicky obhospodařované půdy a na přechod k ní

| R.34 | Zachovávání krajinných prvků: Podíl využívané zemědělské půdy, na niž se vztahují podpořené závazky týkající se údržby krajinných prvků, včetně remízků a stromů |
| --- | --- |

R.34

Zachovávání krajinných prvků: Podíl využívané zemědělské půdy, na niž se vztahují podpořené závazky týkající se údržby krajinných prvků, včetně remízků a stromů

Získávat a udržet mladé zemědělce a nové zemědělce a usnadňovat udržitelný rozvoj podnikání ve venkovských oblastech

| R.36 | Generační obměna: Počet mladých zemědělců, kteří založili zemědělský podnik s využitím podpory poskytované v rámci SZP, včetně rozdělení podle genderu |
| --- | --- |

R.36

Generační obměna: Počet mladých zemědělců, kteří založili zemědělský podnik s využitím podpory poskytované v rámci SZP, včetně rozdělení podle genderu

Podporovat zaměstnanost, růst, genderovou rovnost, včetně účasti žen v zemědělství, sociální začleňování a místní rozvoj ve venkovských oblastech, včetně oběhového biohospodářství a udržitelného obhospodařování lesů

| R.37 | Růst a tvorba pracovních míst ve venkovských oblastech: Nová pracovní místa podpořená v rámci projektů SZP |
| --- | --- |

R.37

Růst a tvorba pracovních míst ve venkovských oblastech: Nová pracovní místa podpořená v rámci projektů SZP

| R.38 | Pokrytí v rámci iniciativy LEADER: Podíl venkovského obyvatelstva, na které se vztahují strategie místního rozvoje |
| --- | --- |

R.38

Pokrytí v rámci iniciativy LEADER: Podíl venkovského obyvatelstva, na které se vztahují strategie místního rozvoje

| R.41 | Propojení evropského venkova: Podíl venkovského obyvatelstva, které využívá výhod lepšího přístupu ke službám a infrastruktuře prostřednictvím podpory poskytnuté v rámci SZP |
| --- | --- |

R.41

Propojení evropského venkova: Podíl venkovského obyvatelstva, které využívá výhod lepšího přístupu ke službám a infrastruktuře prostřednictvím podpory poskytnuté v rámci SZP

Zlepšovat reakci zemědělství Unie na společenskou poptávku týkající se potravin a zdraví, včetně vysoce kvalitních, bezpečných a výživných potravin vyprodukovaných udržitelným způsobem, snižování potravinového odpadu, jakož i zlepšení životních podmínek zvířat a eliminace antimikrobiální rezistence

| I.28 | Omezování používání antimikrobiálních látek u hospodářských zvířat: prodej/použití antimikrobiálních látek pro zvířata určená k produkci potravin |
| --- | --- |

I.28

Omezování používání antimikrobiálních látek u hospodářských zvířat: prodej/použití antimikrobiálních látek pro zvířata určená k produkci potravin

| R.43 | Omezování používání antimikrobiálních látek: Podíl dobytčích jednotek (DJ) dotčených podpořenými opatřeními k omezování používání antimikrobiálních látek (prevence/snižování) |
| --- | --- |

R.43

Omezování používání antimikrobiálních látek: Podíl dobytčích jednotek (DJ) dotčených podpořenými opatřeními k omezování používání antimikrobiálních látek (prevence/snižování)

| R.44 | Zlepšování dobrých životních podmínek zvířat: Podíl dobytčích jednotek (DJ), na něž se vztahují podpořená opatření ke zlepšení životních podmínek zvířat |
| --- | --- |

R.44

Zlepšování dobrých životních podmínek zvířat: Podíl dobytčích jednotek (DJ), na něž se vztahují podpořená opatření ke zlepšení životních podmínek zvířat

Modernizovat zemědělství a venkovské oblasti podporou a sdílením znalostí, inovací a digitalizace v zemědělství a ve venkovských oblastech a podněcováním jejich zavádění ze strany zemědělců, a to lepším přístupem k výzkumu, inovacím, výměně znalostí a odborné přípravě

| R.1 | Zvyšování výkonnosti prostřednictvím znalostí a inovací: Počet osob využívajících poradenství, odbornou přípravu, výměnu znalostí nebo účastnících se operačních skupin Evropského inovačního partnerství (EIP), na něž byla v rámci SZP poskytnuta podpora s cílem posílit udržitelnou výkonnost v oblasti hospodářství, sociální oblasti, oblasti životního prostředí, klimatu a účinného využívání zdrojů. |
| --- | --- |

R.1

Zvyšování výkonnosti prostřednictvím znalostí a inovací: Počet osob využívajících poradenství, odbornou přípravu, výměnu znalostí nebo účastnících se operačních skupin Evropského inovačního partnerství (EIP), na něž byla v rámci SZP poskytnuta podpora s cílem posílit udržitelnou výkonnost v oblasti hospodářství, sociální oblasti, oblasti životního prostředí, klimatu a účinného využívání zdrojů.

---

| 6.12.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 435/187 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 435/187

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2021/2116

ze dne 2. prosince 2021

o financování, řízení a monitorování společné zemědělské politiky a zrušení nařízení (EU) č. 1306/2013

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 a čl. 322 odst. 1 písm. a) této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Účetního dvora (1),

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (2),

s ohledem na stanovisko Výboru regionů (3),

v souladu s řádným legislativním postupem (4),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Sdělení Komise ze dne 29. listopadu 2017 s názvem „Budoucnost potravinářství a zemědělství“ dochází k závěru, že společná zemědělská politika (SZP) by měla nadále reagovat na budoucí výzvy a příležitosti posílením zaměstnanosti, růstu a investic, bojovat proti klimatickým změnám a přizpůsobovat se jim a přenášet výzkum a inovace z laboratoří do polí a na trhy. SZP by měla rovněž řešit obavy občanů týkající se trvale udržitelné zemědělské produkce. |
| --- | --- |

(1)

Sdělení Komise ze dne 29. listopadu 2017 s názvem „Budoucnost potravinářství a zemědělství“ dochází k závěru, že společná zemědělská politika (SZP) by měla nadále reagovat na budoucí výzvy a příležitosti posílením zaměstnanosti, růstu a investic, bojovat proti klimatickým změnám a přizpůsobovat se jim a přenášet výzkum a inovace z laboratoří do polí a na trhy. SZP by měla rovněž řešit obavy občanů týkající se trvale udržitelné zemědělské produkce.

| (2) | V souladu s článkem 208 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) by provádění SZP mělo zohledňovat cíle Agendy Organizace spojených národů pro udržitelný rozvoj 2030, včetně závazků Unie v oblasti zmírňování změny klimatu a rozvojové spolupráce. |
| --- | --- |

(2)

V souladu s článkem 208 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) by provádění SZP mělo zohledňovat cíle Agendy Organizace spojených národů pro udržitelný rozvoj 2030, včetně závazků Unie v oblasti zmírňování změny klimatu a rozvojové spolupráce.

| (3) | Stávající model provádění SZP založený na dodržování podmínek by se měl změnit a více se zaměřit na výsledky a výkonnost. Unie by proto měla stanovit základní cíle politiky, typy intervencí a základní požadavky Unie, zatímco členské státy by měly nést větší odpovědnost za plnění těchto cílů. V důsledku toho existuje potřeba zajistit větší míru subsidiarity a flexibility pro lepší zohlednění místních podmínek a potřeb. Členské státy by v souladu s novým modelem provádění SZP měly proto nést odpovědnost za úpravu svých intervencí SZP v souladu se svými konkrétními potřebami a základními požadavky Unie s cílem maximalizovat svůj příspěvek k plnění cílů SZP Unie. S cílem nadále zajišťovat společný přístup a rovné podmínky by členské státy rovněž měly vytvořit a navrhnout rámec pro příjemce týkající se dodržování podmínek a kontroly, včetně dodržování standardů pro dobrý zemědělský a environmentální stav půdy a povinných požadavků na hospodaření. |
| --- | --- |

(3)

Stávající model provádění SZP založený na dodržování podmínek by se měl změnit a více se zaměřit na výsledky a výkonnost. Unie by proto měla stanovit základní cíle politiky, typy intervencí a základní požadavky Unie, zatímco členské státy by měly nést větší odpovědnost za plnění těchto cílů. V důsledku toho existuje potřeba zajistit větší míru subsidiarity a flexibility pro lepší zohlednění místních podmínek a potřeb. Členské státy by v souladu s novým modelem provádění SZP měly proto nést odpovědnost za úpravu svých intervencí SZP v souladu se svými konkrétními potřebami a základními požadavky Unie s cílem maximalizovat svůj příspěvek k plnění cílů SZP Unie. S cílem nadále zajišťovat společný přístup a rovné podmínky by členské státy rovněž měly vytvořit a navrhnout rámec pro příjemce týkající se dodržování podmínek a kontroly, včetně dodržování standardů pro dobrý zemědělský a environmentální stav půdy a povinných požadavků na hospodaření.

| (4) | SZP zahrnuje různé intervence a opatření, z nichž mnohé jsou uvedené ve strategických plánech SZP upravených v hlavě III nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2115 (5). Další budou vycházet z tradiční logiky dodržování podmínek. Je důležité zajistit financování všech intervencí a opatření s cílem přispět k dosažení cílů SZP. Tyto intervence a opatření mají určité společné prvky, a proto by jejich financování měl řešit stejný soubor ustanovení. Tam, kde je to nutné, by nicméně měla uvedená ustanovení umožnit různé postupy. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 (6) upravuje dva evropské zemědělské fondy, a to Evropský zemědělský záruční fond (EZZF) a Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV). Tyto fondy by měly v tomto nařízení zůstat zachovány. S ohledem na rozsah reformy SZP je vhodné nařízení (EU) č. 1306/2013 nahradit. |
| --- | --- |

(4)

SZP zahrnuje různé intervence a opatření, z nichž mnohé jsou uvedené ve strategických plánech SZP upravených v hlavě III nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2115 (5). Další budou vycházet z tradiční logiky dodržování podmínek. Je důležité zajistit financování všech intervencí a opatření s cílem přispět k dosažení cílů SZP. Tyto intervence a opatření mají určité společné prvky, a proto by jejich financování měl řešit stejný soubor ustanovení. Tam, kde je to nutné, by nicméně měla uvedená ustanovení umožnit různé postupy. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 (6) upravuje dva evropské zemědělské fondy, a to Evropský zemědělský záruční fond (EZZF) a Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV). Tyto fondy by měly v tomto nařízení zůstat zachovány. S ohledem na rozsah reformy SZP je vhodné nařízení (EU) č. 1306/2013 nahradit.

| (5) | Ustanovení nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (7) (dále jen „finanční nařízení“), zejména pak ta ustanovení, která se týkají sdíleného řízení s členskými státy, funkcí akreditovaných orgánů a rozpočtových zásad, by se měla vztahovat i na intervence a opatření stanovené v tomto nařízení. |
| --- | --- |

(5)

Ustanovení nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (7) (dále jen „finanční nařízení“), zejména pak ta ustanovení, která se týkají sdíleného řízení s členskými státy, funkcí akreditovaných orgánů a rozpočtových zásad, by se měla vztahovat i na intervence a opatření stanovené v tomto nařízení.

| (6) | S cílem harmonizovat postupy členských států při jednotném uplatňování ustanovení o vyšší moci by toto nařízení mělo ve vhodných případech umožňovat výjimky z pravidel SZP v případě vyšší moci a mimořádných okolností a stejně tak by mělo stanovit orientační seznam možných případů vyšší moci a mimořádných okolností, které mají být uznány vnitrostátními příslušnými orgány. Vnitrostátní příslušné orgány by měly přijímat rozhodnutí ohledně vyšší moci či mimořádných okolnosti pro každý jednotlivý případ, a to na základě příslušných důkazů. |
| --- | --- |

(6)

S cílem harmonizovat postupy členských států při jednotném uplatňování ustanovení o vyšší moci by toto nařízení mělo ve vhodných případech umožňovat výjimky z pravidel SZP v případě vyšší moci a mimořádných okolností a stejně tak by mělo stanovit orientační seznam možných případů vyšší moci a mimořádných okolností, které mají být uznány vnitrostátními příslušnými orgány. Vnitrostátní příslušné orgány by měly přijímat rozhodnutí ohledně vyšší moci či mimořádných okolnosti pro každý jednotlivý případ, a to na základě příslušných důkazů.

| (7) | Toto nařízení by mělo dále stanovit výjimky z pravidel SZP v případech vyšší moci a mimořádných okolností, například při závažných meteorologických jevech, které významně zasáhnou zemědělský podnik příjemce v míře srovnatelné s vážnou přírodní katastrofou. |
| --- | --- |

(7)

Toto nařízení by mělo dále stanovit výjimky z pravidel SZP v případech vyšší moci a mimořádných okolností, například při závažných meteorologických jevech, které významně zasáhnou zemědělský podnik příjemce v míře srovnatelné s vážnou přírodní katastrofou.

| (8) | Souhrnný rozpočet Unie by měl financovat výdaje SZP včetně výdajů na intervence dle strategického plánu SZP v souladu s hlavou III nařízení (EU) 2021/2115, a to buď přímo prostřednictvím EZZF a EZFRV, nebo ve sdíleném řízení s členskými státy. Měl by být upřesněn druh výdajů, které lze z těchto dvou fondů financovat. |
| --- | --- |

(8)

Souhrnný rozpočet Unie by měl financovat výdaje SZP včetně výdajů na intervence dle strategického plánu SZP v souladu s hlavou III nařízení (EU) 2021/2115, a to buď přímo prostřednictvím EZZF a EZFRV, nebo ve sdíleném řízení s členskými státy. Měl by být upřesněn druh výdajů, které lze z těchto dvou fondů financovat.

| (9) | Pro dosažení cílů SZP stanovených v článku 39 Smlouvy o fungování EU a pro dodržení zásady sdíleného řízení uvedené v článku 63 finančního nařízení by členské státy měly zajistit, aby byly zavedeny nezbytné správní systémy. Toto nařízení by tedy mělo upravovat určování správních orgánů, a to příslušného orgánu, platební agentury, koordinačního subjektu a certifikačního subjektu. |
| --- | --- |

(9)

Pro dosažení cílů SZP stanovených v článku 39 Smlouvy o fungování EU a pro dodržení zásady sdíleného řízení uvedené v článku 63 finančního nařízení by členské státy měly zajistit, aby byly zavedeny nezbytné správní systémy. Toto nařízení by tedy mělo upravovat určování správních orgánů, a to příslušného orgánu, platební agentury, koordinačního subjektu a certifikačního subjektu.

| (10) | Jsou zapotřebí ustanovení týkající se akreditace platebních agentur a určování a akreditace koordinačních subjektů členskými státy, zavedení postupů umožňujících získat požadovaná prohlášení řídícího subjektu, dokumenty pro výroční schvalování, každoroční souhrn závěrečných zpráv o auditu a zprávy o výkonnosti, jakož i zajistit ověřování systémů řízení a monitorování, systémů vykazování i ověřování ročních účetních závěrek nezávislými subjekty. V zájmu zajištění transparentnosti systému kontrol prováděných na vnitrostátní úrovni, zejména pokud jde o postupy schvalování a potvrzování a postupy provádění plateb, a snížení administrativní a auditní zátěže útvarů Komise a členských států v případech, kdy je vyžadována akreditace každé jednotlivé platební agentury, je dále třeba omezit počet orgánů a subjektů, které jsou výkonem těchto funkcí pověřeny, a to s přihlédnutím k ústavním předpisům každého členského státu. Stanoví-li ústavní rámec členského státu regiony, měl by tento členský stát mít možnost akreditovat za určitých podmínek regionální platební agentury. |
| --- | --- |

(10)

Jsou zapotřebí ustanovení týkající se akreditace platebních agentur a určování a akreditace koordinačních subjektů členskými státy, zavedení postupů umožňujících získat požadovaná prohlášení řídícího subjektu, dokumenty pro výroční schvalování, každoroční souhrn závěrečných zpráv o auditu a zprávy o výkonnosti, jakož i zajistit ověřování systémů řízení a monitorování, systémů vykazování i ověřování ročních účetních závěrek nezávislými subjekty. V zájmu zajištění transparentnosti systému kontrol prováděných na vnitrostátní úrovni, zejména pokud jde o postupy schvalování a potvrzování a postupy provádění plateb, a snížení administrativní a auditní zátěže útvarů Komise a členských států v případech, kdy je vyžadována akreditace každé jednotlivé platební agentury, je dále třeba omezit počet orgánů a subjektů, které jsou výkonem těchto funkcí pověřeny, a to s přihlédnutím k ústavním předpisům každého členského státu. Stanoví-li ústavní rámec členského státu regiony, měl by tento členský stát mít možnost akreditovat za určitých podmínek regionální platební agentury.

| (11) | Pokud některý z členských států akredituje více než jednu platební agenturu, měl by určit jediný veřejnoprávní koordinační subjekt, který zajistí soudržnost řízení EZZF a EZFRV, styk mezi Komisí a jednotlivými akreditovanými platebními agenturami a neprodlené poskytování informací o činnosti jednotlivých platebních agentur požadovaných Komisí. Tento koordinační subjekt by také měl přijímat a koordinovat opatření s cílem řešit veškeré nedostatky obecné povahy zjištěné na celostátní úrovni, měl by informovat Komisi o následných krocích a měl by zajistit harmonizované uplatňování pravidel Unie s přihlédnutím k veškerým omezením nebo omezením vyplývajícím z platných ústavních předpisů. |
| --- | --- |

(11)

Pokud některý z členských států akredituje více než jednu platební agenturu, měl by určit jediný veřejnoprávní koordinační subjekt, který zajistí soudržnost řízení EZZF a EZFRV, styk mezi Komisí a jednotlivými akreditovanými platebními agenturami a neprodlené poskytování informací o činnosti jednotlivých platebních agentur požadovaných Komisí. Tento koordinační subjekt by také měl přijímat a koordinovat opatření s cílem řešit veškeré nedostatky obecné povahy zjištěné na celostátní úrovni, měl by informovat Komisi o následných krocích a měl by zajistit harmonizované uplatňování pravidel Unie s přihlédnutím k veškerým omezením nebo omezením vyplývajícím z platných ústavních předpisů.

| (12) | Zapojení platebních agentur, které byly akreditovány členskými státy, je v rámci nového modelu provádění SZP klíčovým předpokladem k tomu, aby byla získána přiměřená jistota, že díky intervencím financovaným z rozpočtu Unie bude dosaženo cílů stanovených v příslušných strategických plánech SZP. Toto nařízení by proto mělo výslovně stanovit, že z rozpočtu Unie mohou být hrazeny pouze výdaje uskutečněné akreditovanými platebními agenturami. Výdaje financované Unií a vynaložené na intervence uvedené v nařízení (EU) 2021/2115 by navíc měly mít odpovídající výsledky a měly by být v souladu se základními požadavky Unie a správními strukturami. |
| --- | --- |

(12)

Zapojení platebních agentur, které byly akreditovány členskými státy, je v rámci nového modelu provádění SZP klíčovým předpokladem k tomu, aby byla získána přiměřená jistota, že díky intervencím financovaným z rozpočtu Unie bude dosaženo cílů stanovených v příslušných strategických plánech SZP. Toto nařízení by proto mělo výslovně stanovit, že z rozpočtu Unie mohou být hrazeny pouze výdaje uskutečněné akreditovanými platebními agenturami. Výdaje financované Unií a vynaložené na intervence uvedené v nařízení (EU) 2021/2115 by navíc měly mít odpovídající výsledky a měly by být v souladu se základními požadavky Unie a správními strukturami.

| (13) | Aby bylo možné získat přehled o veřejnoprávních a soukromoprávních certifikačních subjektech a aktuální informace o těch aktivních z nich, měla by Komise dostávat informace od členských států a vést aktualizovaný rejstřík těchto subjektů. Je nezbytné, aby Komise každoročně předkládala Evropskému parlamentu seznam určených certifikačních subjektů, aby měl rovněž k dispozici přesné a aktuální informace. |
| --- | --- |

(13)

Aby bylo možné získat přehled o veřejnoprávních a soukromoprávních certifikačních subjektech a aktuální informace o těch aktivních z nich, měla by Komise dostávat informace od členských států a vést aktualizovaný rejstřík těchto subjektů. Je nezbytné, aby Komise každoročně předkládala Evropskému parlamentu seznam určených certifikačních subjektů, aby měl rovněž k dispozici přesné a aktuální informace.

| (14) | V souvislosti s dodržováním rozpočtové kázně je nezbytné vymezit roční strop výdajů financovaných z EZZF, přičemž je třeba vzít v úvahu maximální částky stanovené pro EZZF podle víceletého finančního rámce stanoveného nařízením Rady (EU, Euratom) 2020/2093 (8). |
| --- | --- |

(14)

V souvislosti s dodržováním rozpočtové kázně je nezbytné vymezit roční strop výdajů financovaných z EZZF, přičemž je třeba vzít v úvahu maximální částky stanovené pro EZZF podle víceletého finančního rámce stanoveného nařízením Rady (EU, Euratom) 2020/2093 (8).

| (15) | Rozpočtová kázeň rovněž vyžaduje, aby byl roční strop výdajů financovaných z EZZF dodržován za všech okolností i ve všech etapách rozpočtového procesu a plnění rozpočtu. Proto je nezbytné, aby byl vnitrostátní strop přímých plateb pro jednotlivé členské státy stanovený v nařízení (EU) 2021/2115 pokládán za finanční strop těchto přímých plateb pro dotčený členský stát a aby následná úhrada těchto plateb tento strop nepřekročila. |
| --- | --- |

(15)

Rozpočtová kázeň rovněž vyžaduje, aby byl roční strop výdajů financovaných z EZZF dodržován za všech okolností i ve všech etapách rozpočtového procesu a plnění rozpočtu. Proto je nezbytné, aby byl vnitrostátní strop přímých plateb pro jednotlivé členské státy stanovený v nařízení (EU) 2021/2115 pokládán za finanční strop těchto přímých plateb pro dotčený členský stát a aby následná úhrada těchto plateb tento strop nepřekročila.

| (16) | S cílem zajistit, aby částky určené k financování SZP byly v souladu s ročními stropy, je třeba zachovat mechanismus finanční kázně, kterým je upravena výše přímé podpory. Měla by být uchována zemědělská rezerva na podporu pro odvětví zemědělství v případě vývoje trhu nebo krizí s dopadem na zemědělskou produkci nebo distribuci. Podle čl. 12 odst. 2 písm. d) finančního nařízení mohou být prostředky nepřidělené na závazky přeneseny výlučně do následujícího rozpočtového roku ve smyslu článku 9 finančního nařízení. S cílem výrazně zjednodušit provádění pro příjemce a vnitrostátní správu by se měl použít klouzavý mechanismus, a to s použitím případných nevyužitých částek rezervy pro případ krizí v odvětví zemědělství vytvořené v roce 2022. K tomuto účelu je nezbytná odchylka od čl. 12 odst. 2 písm. d) finančního nařízení, která umožní, aby prostředky zemědělské rezervy nepřidělené na závazky byly přenášeny na financování zemědělské rezervy v následujících rozpočtových letech až do roku 2027. Dále je s ohledem na rozpočtový rok 2022 nutná odchylka, neboť celková nevyčerpaná částka rezervy pro případ krizí v odvětví zemědělství dostupná ke konci rozpočtového roku 2022 by měla být přenesena do rozpočtového roku 2023 do příslušné položky nové zemědělské rezervy zřízené podle tohoto nařízení, aniž by byla vrácena v plném rozsahu do rozpočtových položek, které kryjí intervence formou přímých plateb v rámci strategického plánu SZP. V zájmu maximalizace částek, které mají být zemědělcům vyplaceny v rozpočtovém roce 2023, by však všechny ostatní dostupné prostředky v rámci dílčího stropu EZZF pro rozpočtový rok 2023 stanovené v nařízení (EU, Euratom) 2020/2093 měly být nejprve použity ke zřízení nové zemědělské rezervy v rozpočtovém roce 2023. |
| --- | --- |

(16)

S cílem zajistit, aby částky určené k financování SZP byly v souladu s ročními stropy, je třeba zachovat mechanismus finanční kázně, kterým je upravena výše přímé podpory. Měla by být uchována zemědělská rezerva na podporu pro odvětví zemědělství v případě vývoje trhu nebo krizí s dopadem na zemědělskou produkci nebo distribuci. Podle čl. 12 odst. 2 písm. d) finančního nařízení mohou být prostředky nepřidělené na závazky přeneseny výlučně do následujícího rozpočtového roku ve smyslu článku 9 finančního nařízení. S cílem výrazně zjednodušit provádění pro příjemce a vnitrostátní správu by se měl použít klouzavý mechanismus, a to s použitím případných nevyužitých částek rezervy pro případ krizí v odvětví zemědělství vytvořené v roce 2022. K tomuto účelu je nezbytná odchylka od čl. 12 odst. 2 písm. d) finančního nařízení, která umožní, aby prostředky zemědělské rezervy nepřidělené na závazky byly přenášeny na financování zemědělské rezervy v následujících rozpočtových letech až do roku 2027. Dále je s ohledem na rozpočtový rok 2022 nutná odchylka, neboť celková nevyčerpaná částka rezervy pro případ krizí v odvětví zemědělství dostupná ke konci rozpočtového roku 2022 by měla být přenesena do rozpočtového roku 2023 do příslušné položky nové zemědělské rezervy zřízené podle tohoto nařízení, aniž by byla vrácena v plném rozsahu do rozpočtových položek, které kryjí intervence formou přímých plateb v rámci strategického plánu SZP. V zájmu maximalizace částek, které mají být zemědělcům vyplaceny v rozpočtovém roce 2023, by však všechny ostatní dostupné prostředky v rámci dílčího stropu EZZF pro rozpočtový rok 2023 stanovené v nařízení (EU, Euratom) 2020/2093 měly být nejprve použity ke zřízení nové zemědělské rezervy v rozpočtovém roce 2023.

| (17) | S cílem zabránit nadměrné administrativní zátěži pro vnitrostátní správu a zemědělce, co nejvíce zjednodušit postupy a omezit složitost formulářů žádosti o podporu by úhrada částek přenesených z předchozího zemědělského rozpočtového roku ve vztahu k uplatněné finanční kázni neměla proběhnout, pokud se finanční kázeň uplatňuje pro druhý následující rok (rok N+1), nebo pokud celková částka nevyčerpaných rozpočtových prostředků představuje méně než 0,2 % ročního stropu EZZF. |
| --- | --- |

(17)

S cílem zabránit nadměrné administrativní zátěži pro vnitrostátní správu a zemědělce, co nejvíce zjednodušit postupy a omezit složitost formulářů žádosti o podporu by úhrada částek přenesených z předchozího zemědělského rozpočtového roku ve vztahu k uplatněné finanční kázni neměla proběhnout, pokud se finanční kázeň uplatňuje pro druhý následující rok (rok N+1), nebo pokud celková částka nevyčerpaných rozpočtových prostředků představuje méně než 0,2 % ročního stropu EZZF.

| (18) | Opatřeními přijatými za účelem stanovení finančního příspěvku z EZZF A EZFRV pro výpočet finančních stropů nejsou dotčeny pravomoci rozpočtového orgánu určeného Smlouvou o fungování o EU. Taková opatření by tedy měla vycházet z finančního krytí stanoveného v souladu s interinstitucionální dohodou ze dne 16. prosince 2020 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Evropskou komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení, jakož i o nových vlastních zdrojích, včetně plánu zavádění nových vlastních zdrojů (9). |
| --- | --- |

(18)

Opatřeními přijatými za účelem stanovení finančního příspěvku z EZZF A EZFRV pro výpočet finančních stropů nejsou dotčeny pravomoci rozpočtového orgánu určeného Smlouvou o fungování o EU. Taková opatření by tedy měla vycházet z finančního krytí stanoveného v souladu s interinstitucionální dohodou ze dne 16. prosince 2020 mezi Evropským parlamentem, Radou Evropské unie a Evropskou komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení, jakož i o nových vlastních zdrojích, včetně plánu zavádění nových vlastních zdrojů (9).

| (19) | Rozpočtová kázeň vyžaduje rovněž průběžné posuzování rozpočtové pozice ve střednědobém výhledu. Komise by měla dle potřeby navrhnout Evropskému parlamentu a Radě odpovídající opatření, která zajistí, že členské státy budou dodržovat stropy stanovené v nařízení (EU, Euratom) 2020/2093. Dále by Komise měla v plném rozsahu a neustále využívat svých řídících pravomocí s cílem zajistit dodržování ročního stropu a měla by Evropskému parlamentu a Radě, či případně pouze Radě, navrhnout vhodná opatření pro nápravu rozpočtové pozice. Neumožní-li na konci některého z rozpočtových roků žádosti o následnou úhradu předložené členskými státy dodržet roční strop, měla by mít Komise možnost přijmout opatření, která umožní prozatímní rozdělení dostupných rozpočtových prostředků mezi členské státy úměrně k jejich dosud nevyřízeným žádostem o následnou úhradu, jakož i opatření zajišťující dodržení stropu stanoveného pro daný rok. Platby pro daný rok by měly být zaúčtovány v následujícím rozpočtovém roce a s konečnou platností by měla být stanovena celková výše financování Unií pro jednotlivé členské státy, jakož i vyrovnání ve vztahu k členským státům, aby se zajistilo dodržení stanovené částky. |
| --- | --- |

(19)

Rozpočtová kázeň vyžaduje rovněž průběžné posuzování rozpočtové pozice ve střednědobém výhledu. Komise by měla dle potřeby navrhnout Evropskému parlamentu a Radě odpovídající opatření, která zajistí, že členské státy budou dodržovat stropy stanovené v nařízení (EU, Euratom) 2020/2093. Dále by Komise měla v plném rozsahu a neustále využívat svých řídících pravomocí s cílem zajistit dodržování ročního stropu a měla by Evropskému parlamentu a Radě, či případně pouze Radě, navrhnout vhodná opatření pro nápravu rozpočtové pozice. Neumožní-li na konci některého z rozpočtových roků žádosti o následnou úhradu předložené členskými státy dodržet roční strop, měla by mít Komise možnost přijmout opatření, která umožní prozatímní rozdělení dostupných rozpočtových prostředků mezi členské státy úměrně k jejich dosud nevyřízeným žádostem o následnou úhradu, jakož i opatření zajišťující dodržení stropu stanoveného pro daný rok. Platby pro daný rok by měly být zaúčtovány v následujícím rozpočtovém roce a s konečnou platností by měla být stanovena celková výše financování Unií pro jednotlivé členské státy, jakož i vyrovnání ve vztahu k členským státům, aby se zajistilo dodržení stanovené částky.

| (20) | Komise by měla v průběhu plnění rozpočtu používat systém včasného varování a sledování zemědělských výdajů na měsíčním základě, aby mohla v případě rizika překročení ročního stropu co nejdříve přijmout vhodná opatření v rámci řídících pravomocí, které jí jsou svěřeny, a aby mohla, pokud by se dřívější opatření ukázala nedostatečnými, navrhnout opatření jiná. Pravidelná zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě by měla srovnávat vývoj dosavadních uskutečněných výdajů s profily a posoudit předpokládané plnění ve zbytku rozpočtového roku. |
| --- | --- |

(20)

Komise by měla v průběhu plnění rozpočtu používat systém včasného varování a sledování zemědělských výdajů na měsíčním základě, aby mohla v případě rizika překročení ročního stropu co nejdříve přijmout vhodná opatření v rámci řídících pravomocí, které jí jsou svěřeny, a aby mohla, pokud by se dřívější opatření ukázala nedostatečnými, navrhnout opatření jiná. Pravidelná zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě by měla srovnávat vývoj dosavadních uskutečněných výdajů s profily a posoudit předpokládané plnění ve zbytku rozpočtového roku.

| (21) | Pokud jde o EZZF, finanční prostředky nezbytné na úhradu výdajů uskutečněných akreditovanými platebními agenturami by měla Komise členským státům poskytovat formou následné úhrady na základě vyúčtování výdajů uskutečněných těmito agenturami. Až do provedení této následné úhrady formou měsíčních plateb by měly členské státy poskytnout nezbytné prostředky na základě potřeb svých akreditovaných platebních agentur. V tomto nařízení by mělo být výslovně stanoveno, že správní a personální náklady, které vzniknou členským státům a příjemcům zapojeným do provádění SZP, mají tyto členské státy a tito příjemci nést sami. |
| --- | --- |

(21)

Pokud jde o EZZF, finanční prostředky nezbytné na úhradu výdajů uskutečněných akreditovanými platebními agenturami by měla Komise členským státům poskytovat formou následné úhrady na základě vyúčtování výdajů uskutečněných těmito agenturami. Až do provedení této následné úhrady formou měsíčních plateb by měly členské státy poskytnout nezbytné prostředky na základě potřeb svých akreditovaných platebních agentur. V tomto nařízení by mělo být výslovně stanoveno, že správní a personální náklady, které vzniknou členským státům a příjemcům zapojeným do provádění SZP, mají tyto členské státy a tito příjemci nést sami.

| (22) | Zejména aby Komise získala prostředky pro řízení zemědělských trhů, pro ulehčení sledování výdajů na zemědělství a pro monitorování zemědělských zdrojů ve střednědobém a dlouhodobém výhledu, včetně výdajů týkajících se odolnosti v oblasti životního prostředí a změny klimatu a pokroku při naplňování příslušných cílů Unie, by mělo být upraveno používání agrometeorologického systému a získávání a zpřesňování družicových dat. |
| --- | --- |

(22)

Zejména aby Komise získala prostředky pro řízení zemědělských trhů, pro ulehčení sledování výdajů na zemědělství a pro monitorování zemědělských zdrojů ve střednědobém a dlouhodobém výhledu, včetně výdajů týkajících se odolnosti v oblasti životního prostředí a změny klimatu a pokroku při naplňování příslušných cílů Unie, by mělo být upraveno používání agrometeorologického systému a získávání a zpřesňování družicových dat.

| (23) | Komise by měla získat prostředky pro monitorování trhů s přihlédnutím k cílům a závazkům Unie, včetně soudržnosti politik ve prospěch rozvoje, a přispívat tak k transparentnosti trhů. |
| --- | --- |

(23)

Komise by měla získat prostředky pro monitorování trhů s přihlédnutím k cílům a závazkům Unie, včetně soudržnosti politik ve prospěch rozvoje, a přispívat tak k transparentnosti trhů.

| (24) | S ohledem na finanční řízení EZFRV je třeba upravit rozpočtové závazky, platební lhůty, rušení závazku a přerušení. Intervence pro rozvoj venkova by měly být financovány z rozpočtu Unie na základě závazků vyplácených v ročních splátkách. Členské státy by měly mít možnost čerpat přidělené finanční prostředky Unie bezprostředně po schválení strategických plánů SZP. Je tedy nezbytné zavést vhodně omezený systém předběžného financování s cílem zajistit pravidelný tok prostředků, který umožní, že platby budou příjemcům v rámci intervencí hrazeny v patřičnou dobu. |
| --- | --- |

(24)

S ohledem na finanční řízení EZFRV je třeba upravit rozpočtové závazky, platební lhůty, rušení závazku a přerušení. Intervence pro rozvoj venkova by měly být financovány z rozpočtu Unie na základě závazků vyplácených v ročních splátkách. Členské státy by měly mít možnost čerpat přidělené finanční prostředky Unie bezprostředně po schválení strategických plánů SZP. Je tedy nezbytné zavést vhodně omezený systém předběžného financování s cílem zajistit pravidelný tok prostředků, který umožní, že platby budou příjemcům v rámci intervencí hrazeny v patřičnou dobu.

| (25) | Kromě předběžného financování je rovněž nezbytné rozlišovat mezi průběžnými platbami a vyplácením zůstatků ze strany Komise akreditovaným platebním agenturám. Je rovněž třeba stanovit podrobná pravidla pro tyto platby. Pravidlo automatického zrušení závazků by mělo přispívat ke zrychlení provádění intervencí a k řádnému finančnímu řízení. Pravidla upravující vnitrostátní rámce členských států s regionálními intervencemi stanovená v nařízení (EU) 2021/2115 rovněž poskytují členským státům nástroj pro zajištění provádění programů a řádného finančního řízení. |
| --- | --- |

(25)

Kromě předběžného financování je rovněž nezbytné rozlišovat mezi průběžnými platbami a vyplácením zůstatků ze strany Komise akreditovaným platebním agenturám. Je rovněž třeba stanovit podrobná pravidla pro tyto platby. Pravidlo automatického zrušení závazků by mělo přispívat ke zrychlení provádění intervencí a k řádnému finančnímu řízení. Pravidla upravující vnitrostátní rámce členských států s regionálními intervencemi stanovená v nařízení (EU) 2021/2115 rovněž poskytují členským státům nástroj pro zajištění provádění programů a řádného finančního řízení.

| (26) | Členské státy by měly zajistit, aby podpora Unie byla příjemcům vyplácena včas, aby ji mohli účinně využít. Nedodržování lhůt pro provedení platby stanovených v právu Unie členskými státy by mohlo příjemcům způsobit vážné problémy a ohrozit roční rozpočtový proces Unie. Proto by měly být z financování Unií vyloučeny výdaje, při jejichž uskutečnění nebyly lhůty pro platby dodrženy. V souladu se zásadou proporcionality by však Komise měla mít možnost stanovit výjimky z tohoto obecného pravidla ve vztahu k EZZF a EZFRV. |
| --- | --- |

(26)

Členské státy by měly zajistit, aby podpora Unie byla příjemcům vyplácena včas, aby ji mohli účinně využít. Nedodržování lhůt pro provedení platby stanovených v právu Unie členskými státy by mohlo příjemcům způsobit vážné problémy a ohrozit roční rozpočtový proces Unie. Proto by měly být z financování Unií vyloučeny výdaje, při jejichž uskutečnění nebyly lhůty pro platby dodrženy. V souladu se zásadou proporcionality by však Komise měla mít možnost stanovit výjimky z tohoto obecného pravidla ve vztahu k EZZF a EZFRV.

| (27) | Komise by při výkonu svých povinností souvisejících s plněním rozpočtu Unie měla dodržovat zásadu proporcionality stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“). Dále je nezbytné, aby pravidla pro provádění a čerpání EZZF a EZFRV byla v souladu s uvedenou zásadou proporcionality a zohledňovala celkový cíl snížení administrativní zátěže subjektů zapojených do řízení a kontroly programů. |
| --- | --- |

(27)

Komise by při výkonu svých povinností souvisejících s plněním rozpočtu Unie měla dodržovat zásadu proporcionality stanovenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii (dále jen „Smlouva o EU“). Dále je nezbytné, aby pravidla pro provádění a čerpání EZZF a EZFRV byla v souladu s uvedenou zásadou proporcionality a zohledňovala celkový cíl snížení administrativní zátěže subjektů zapojených do řízení a kontroly programů.

| (28) | V souladu s architekturou a klíčovými charakteristikami nového modelu provádění SZP by způsobilost plateb uhrazených členskými státy na financování Unie neměla být nadále podmíněna legalitou a správností plateb pro jednotlivé příjemce. Namísto toho by, pokud jde o typy intervencí uvedené v nařízení (EU) 2021/2115 a aniž jsou dotčena konkrétní pravidla způsobilosti pro zvláštní podporu pro bavlnu podle uvedeného nařízení, měly být platby členských států způsobilé, pokud jsou spojeny s odpovídajícími výstupy a jsou dodrženy platné základní požadavky Unie. |
| --- | --- |

(28)

V souladu s architekturou a klíčovými charakteristikami nového modelu provádění SZP by způsobilost plateb uhrazených členskými státy na financování Unie neměla být nadále podmíněna legalitou a správností plateb pro jednotlivé příjemce. Namísto toho by, pokud jde o typy intervencí uvedené v nařízení (EU) 2021/2115 a aniž jsou dotčena konkrétní pravidla způsobilosti pro zvláštní podporu pro bavlnu podle uvedeného nařízení, měly být platby členských států způsobilé, pokud jsou spojeny s odpovídajícími výstupy a jsou dodrženy platné základní požadavky Unie.

| (29) | Nařízení (EU) č. 1306/2013 stanoví snížení a pozastavení měsíčních nebo průběžných plateb s cílem podpořit kontrolu legality a správnosti. V rámci nového modelu provádění SZP by měly být tyto nástroje využívány na podporu plnění na základě výkonnosti. Měl by být rovněž vyjasněn rozdíl mezi snížením a pozastavením. |
| --- | --- |

(29)

Nařízení (EU) č. 1306/2013 stanoví snížení a pozastavení měsíčních nebo průběžných plateb s cílem podpořit kontrolu legality a správnosti. V rámci nového modelu provádění SZP by měly být tyto nástroje využívány na podporu plnění na základě výkonnosti. Měl by být rovněž vyjasněn rozdíl mezi snížením a pozastavením.

| (30) | Postup snižování plateb EZZF v důsledku nedodržení finančních stropů stanovených právem Unie by měl být zjednodušen a sladěn s postupem uplatňovaným za těchto okolností na platby EZFRV. |
| --- | --- |

(30)

Postup snižování plateb EZZF v důsledku nedodržení finančních stropů stanovených právem Unie by měl být zjednodušen a sladěn s postupem uplatňovaným za těchto okolností na platby EZFRV.

| (31) | Členské státy by každoročně do 15. února měly Komisi zaslat roční účetní závěrku a výroční zprávu o výkonnosti při provádění strategického plánu SZP, každoroční souhrn závěrečných zpráv o auditu a prohlášení řídícího subjektu. Pokud tyto dokumenty předloženy nebudou, což Komisi zabrání provést vyúčtování pro příslušnou platební agenturu nebo znemožní kontrolu způsobilosti výdajů oproti vykazovaným výsledkům, měla by mít Komise možnost pozastavit měsíční platby a přerušit čtvrtletní úhrady až do předložení chybějících dokumentů. |
| --- | --- |

(31)

Členské státy by každoročně do 15. února měly Komisi zaslat roční účetní závěrku a výroční zprávu o výkonnosti při provádění strategického plánu SZP, každoroční souhrn závěrečných zpráv o auditu a prohlášení řídícího subjektu. Pokud tyto dokumenty předloženy nebudou, což Komisi zabrání provést vyúčtování pro příslušnou platební agenturu nebo znemožní kontrolu způsobilosti výdajů oproti vykazovaným výsledkům, měla by mít Komise možnost pozastavit měsíční platby a přerušit čtvrtletní úhrady až do předložení chybějících dokumentů.

| (32) | Pro případ nezvykle nízkých výstupů by měla být zavedena nová forma pozastavení plateb. Pokud jsou nahlášené výstupy na nezvykle nízké úrovni ve srovnání s vykázanými výdaji, a pokud členský stát není schopen poskytnout řádné zdůvodnění takové situace, měla by mít Komise kromě snížení výdajů pro zemědělský rozpočtový rok N-1 i možnost pozastavit budoucí výdaje související s intervencí, u níž byly výstupy nezvykle nízké. Taková pozastavení by měla podléhat potvrzení v rozhodnutí o výročním schvalování výkonnosti. |
| --- | --- |

(32)

Pro případ nezvykle nízkých výstupů by měla být zavedena nová forma pozastavení plateb. Pokud jsou nahlášené výstupy na nezvykle nízké úrovni ve srovnání s vykázanými výdaji, a pokud členský stát není schopen poskytnout řádné zdůvodnění takové situace, měla by mít Komise kromě snížení výdajů pro zemědělský rozpočtový rok N-1 i možnost pozastavit budoucí výdaje související s intervencí, u níž byly výstupy nezvykle nízké. Taková pozastavení by měla podléhat potvrzení v rozhodnutí o výročním schvalování výkonnosti.

| (33) | Pokud jde o víceleté monitorování výkonnosti, Komise by měla mít rovněž možnost pozastavit platby. V případě opožděného nebo nedostatečného pokroku při plnění cílů stanovených ve strategickém plánu SZP členského státu, pro který členský stát není schopen poskytnout řádné zdůvodnění, by tak Komise měla mít možnost vyzvat dotčený členský stát k přijetí nezbytných nápravných opatření v souladu s akčním plánem, který bude vypracován po konzultaci s Komisí a který bude obsahovat jasné ukazatele pokroku spolu s časovým rámcem pro dosažení pokroku. Pokud členský stát nepředloží či neprovede akční plán, pokud je akční plán prokazatelně k nápravě situace nedostatečný nebo pokud nebyl změněn v souladu s písemnou žádostí Komise, měla by mít Komise možnost pozastavit měsíční nebo průběžné platby. Na základě přezkumu výkonnosti nebo dobrovolného oznámení o pokroku akčního plánu a nápravných opatřeních přijatých k nápravě nedostatků, učiněného členským státem v průběhu rozpočtového roku, by Komise měla pozastavené částky uhradit, je-li dosaženo uspokojivého pokroku při plnění cílů. |
| --- | --- |

(33)

Pokud jde o víceleté monitorování výkonnosti, Komise by měla mít rovněž možnost pozastavit platby. V případě opožděného nebo nedostatečného pokroku při plnění cílů stanovených ve strategickém plánu SZP členského státu, pro který členský stát není schopen poskytnout řádné zdůvodnění, by tak Komise měla mít možnost vyzvat dotčený členský stát k přijetí nezbytných nápravných opatření v souladu s akčním plánem, který bude vypracován po konzultaci s Komisí a který bude obsahovat jasné ukazatele pokroku spolu s časovým rámcem pro dosažení pokroku. Pokud členský stát nepředloží či neprovede akční plán, pokud je akční plán prokazatelně k nápravě situace nedostatečný nebo pokud nebyl změněn v souladu s písemnou žádostí Komise, měla by mít Komise možnost pozastavit měsíční nebo průběžné platby. Na základě přezkumu výkonnosti nebo dobrovolného oznámení o pokroku akčního plánu a nápravných opatřeních přijatých k nápravě nedostatků, učiněného členským státem v průběhu rozpočtového roku, by Komise měla pozastavené částky uhradit, je-li dosaženo uspokojivého pokroku při plnění cílů.

| (34) | Vzhledem k nezbytnosti přejít k modelu výkonnosti zaměřenému na výsledky by žádost Komise o akční plán na zemědělský rozpočtový rok 2025 neměla vést k pozastavení plateb před přezkumem výkonnosti za zemědělský rozpočtový rok 2026. |
| --- | --- |

(34)

Vzhledem k nezbytnosti přejít k modelu výkonnosti zaměřenému na výsledky by žádost Komise o akční plán na zemědělský rozpočtový rok 2025 neměla vést k pozastavení plateb před přezkumem výkonnosti za zemědělský rozpočtový rok 2026.

| (35) | Komise by měla mít možnost, stejně jako tomu bylo na základě nařízení (EU) č. 1306/2013, pozastavit platby v případě existence závažných nedostatků v řádném fungování správních systémů, včetně nedodržení základních požadavků Unie a nespolehlivosti vykazování. Je nicméně třeba přezkoumat podmínky pro pozastavení plateb, aby byl mechanismus efektivnější. O finančních důsledcích takového pozastavení by se mělo rozhodovat v rámci ad-hoc schvalování souladu. |
| --- | --- |

(35)

Komise by měla mít možnost, stejně jako tomu bylo na základě nařízení (EU) č. 1306/2013, pozastavit platby v případě existence závažných nedostatků v řádném fungování správních systémů, včetně nedodržení základních požadavků Unie a nespolehlivosti vykazování. Je nicméně třeba přezkoumat podmínky pro pozastavení plateb, aby byl mechanismus efektivnější. O finančních důsledcích takového pozastavení by se mělo rozhodovat v rámci ad-hoc schvalování souladu.

| (36) | Vnitrostátní příslušné orgány by měly zajistit, aby platby SZP stanovené právem Unie byly příjemcům uhrazeny v plné výši. |
| --- | --- |

(36)

Vnitrostátní příslušné orgány by měly zajistit, aby platby SZP stanovené právem Unie byly příjemcům uhrazeny v plné výši.

| (37) | Aby bylo možné pro účely SZP využít některé typy příjmů souvisejících se SZP opakovaně, měly by být tyto příjmy považovány za účelově vázané příjmy. Seznam částek obsažený v článku 43 nařízení (EU) č. 1306/2013 by měl být pozměněn a příslušná ustanovení by měla být harmonizována a sloučena se stávajícími ustanoveními o účelově vázaných příjmech. |
| --- | --- |

(37)

Aby bylo možné pro účely SZP využít některé typy příjmů souvisejících se SZP opakovaně, měly by být tyto příjmy považovány za účelově vázané příjmy. Seznam částek obsažený v článku 43 nařízení (EU) č. 1306/2013 by měl být pozměněn a příslušná ustanovení by měla být harmonizována a sloučena se stávajícími ustanoveními o účelově vázaných příjmech.

| (38) | Nařízení (ES) č. 1306/2013 obsahuje seznam informačních opatření souvisejících se SZP a jejich cíle a stanoví pravidla jejich financování a provádění odpovídajících projektů. Konkrétní ustanovení týkající se cílů a typů informačních opatření, které mají být financovány, by měla být přenesena do tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(38)

Nařízení (ES) č. 1306/2013 obsahuje seznam informačních opatření souvisejících se SZP a jejich cíle a stanoví pravidla jejich financování a provádění odpovídajících projektů. Konkrétní ustanovení týkající se cílů a typů informačních opatření, které mají být financovány, by měla být přenesena do tohoto nařízení.

| (39) | Na financování opatření a intervencí v rámci SZP se do značné míry uplatní zásada sdíleného řízení. Aby bylo zajištěno správné hospodaření s finančními prostředky Unie, měla by Komise provádět kontroly toho, jak orgány členských států odpovědné za úhradu plateb s těmito prostředky hospodaří. Je třeba vymezit povahu kontrol, které má Komise provádět, upřesnit podmínky, za jakých Komise odpovídá za plnění rozpočtu Unie, a objasnit povinnost ke spolupráci, kterou mají členské státy. |
| --- | --- |

(39)

Na financování opatření a intervencí v rámci SZP se do značné míry uplatní zásada sdíleného řízení. Aby bylo zajištěno správné hospodaření s finančními prostředky Unie, měla by Komise provádět kontroly toho, jak orgány členských států odpovědné za úhradu plateb s těmito prostředky hospodaří. Je třeba vymezit povahu kontrol, které má Komise provádět, upřesnit podmínky, za jakých Komise odpovídá za plnění rozpočtu Unie, a objasnit povinnost ke spolupráci, kterou mají členské státy.

| (40) | Aby mohla Komise plnit svou povinnost ověřovat zavedení a řádné fungování systémů pro řízení a kontrolu výdajů Unie v členských státech, a aniž jsou dotčeny kontroly prováděné samotnými členskými státy, je třeba stanovit zavedení kontrol vykonávaných osobami pověřenými Komisí, které by měly mít možnost vyžádat si od členských států pomoc při výkonu své práce. |
| --- | --- |

(40)

Aby mohla Komise plnit svou povinnost ověřovat zavedení a řádné fungování systémů pro řízení a kontrolu výdajů Unie v členských státech, a aniž jsou dotčeny kontroly prováděné samotnými členskými státy, je třeba stanovit zavedení kontrol vykonávaných osobami pověřenými Komisí, které by měly mít možnost vyžádat si od členských států pomoc při výkonu své práce.

| (41) | K získávání informací, které mají být zaslány Komisi, je třeba v co nejširším rozsahu používat informační technologie. Komise by při provádění kontrol měla mít neomezený a bezprostřední přístup k informacím týkajícím se výdajů, a to jak v papírové, tak v elektronické podobě. |
| --- | --- |

(41)

K získávání informací, které mají být zaslány Komisi, je třeba v co nejširším rozsahu používat informační technologie. Komise by při provádění kontrol měla mít neomezený a bezprostřední přístup k informacím týkajícím se výdajů, a to jak v papírové, tak v elektronické podobě.

| (42) | Pro uplatnění požadavků finančního nařízení ve vztahu ke křížovému spoléhání na audity, pro omezení rizika překrytí mezi audity různých institucí a v zájmu minimalizace nákladů na kontroly a administrativní zátěže příjemců a členských států je třeba zavést pravidla týkající se přístupu jednotného auditu a poskytnout Komisi možnost využít služeb spolehlivých certifikačních subjektů, a to s řádným zohledněním zásad jednotného auditu a proporcionality ve vztahu k míře rizika pro rozpočet Unie. |
| --- | --- |

(42)

Pro uplatnění požadavků finančního nařízení ve vztahu ke křížovému spoléhání na audity, pro omezení rizika překrytí mezi audity různých institucí a v zájmu minimalizace nákladů na kontroly a administrativní zátěže příjemců a členských států je třeba zavést pravidla týkající se přístupu jednotného auditu a poskytnout Komisi možnost využít služeb spolehlivých certifikačních subjektů, a to s řádným zohledněním zásad jednotného auditu a proporcionality ve vztahu k míře rizika pro rozpočet Unie.

| (43) | Pokud jde o uplatňování přístupu jednotného auditu, kdy by Komise obecně měla využívat služeb certifikačních subjektů, s přihlédnutím k posouzení Komise z hlediska rizik týkajících se nutnosti provést v dotčeném členském státě kontroly, by Komise měla mít možnost provádět kontroly, pokud dotčený členský stát informovala, že služeb certifikačního subjektu nemůže využít. Komise by dále za účelem plnění svých povinností podle článku 317 Smlouvy o fungování EU měla mít možnost provádět kontroly v případě, kdy mohou existovat závažné nedostatky v řádném fungování správních systémů, které uvedený členský stát neřeší. |
| --- | --- |

(43)

Pokud jde o uplatňování přístupu jednotného auditu, kdy by Komise obecně měla využívat služeb certifikačních subjektů, s přihlédnutím k posouzení Komise z hlediska rizik týkajících se nutnosti provést v dotčeném členském státě kontroly, by Komise měla mít možnost provádět kontroly, pokud dotčený členský stát informovala, že služeb certifikačního subjektu nemůže využít. Komise by dále za účelem plnění svých povinností podle článku 317 Smlouvy o fungování EU měla mít možnost provádět kontroly v případě, kdy mohou existovat závažné nedostatky v řádném fungování správních systémů, které uvedený členský stát neřeší.

| (44) | Pro vytvoření finanční vazby mezi akreditovanými platebními agenturami a rozpočtem Unie by Komise měla každoročně schvalovat účetní závěrky těchto platebních agentur v rámci výročního finančního schvalování. Rozhodnutí týkající se schválení účetní závěrky by mělo být omezeno na úplnost, přesnost a věcnou správnost předkládaných účtů, nikoliv však na soulad výdajů s právem Unie. |
| --- | --- |

(44)

Pro vytvoření finanční vazby mezi akreditovanými platebními agenturami a rozpočtem Unie by Komise měla každoročně schvalovat účetní závěrky těchto platebních agentur v rámci výročního finančního schvalování. Rozhodnutí týkající se schválení účetní závěrky by mělo být omezeno na úplnost, přesnost a věcnou správnost předkládaných účtů, nikoliv však na soulad výdajů s právem Unie.

| (45) | V rámci nového modelu provádění SZP by mělo být zavedeno výroční schvalování výkonnosti, které bude ověřovat způsobilost výdaje s ohledem na vykázané výstupy. Pro řešení situací, kdy vykázané výdaje nepřinášejí odpovídající vykázané výstupy a členský stát nedokáže poskytnout zdůvodnění takové odchylky, by měl být zaveden mechanismus snížení plateb. |
| --- | --- |

(45)

V rámci nového modelu provádění SZP by mělo být zavedeno výroční schvalování výkonnosti, které bude ověřovat způsobilost výdaje s ohledem na vykázané výstupy. Pro řešení situací, kdy vykázané výdaje nepřinášejí odpovídající vykázané výstupy a členský stát nedokáže poskytnout zdůvodnění takové odchylky, by měl být zaveden mechanismus snížení plateb.

| (46) | V souladu s článkem 317 Smlouvy o fungování EU odpovídá za plnění rozpočtu Unie Komise ve spolupráci s členskými státy. Komise by tedy měla mít možnost rozhodovat o tom, zda členské státy uskutečnily výdaje v souladu s právem Unie. Členským státům by měla být poskytnuta možnost odůvodnit svá rozhodnutí o provedení plateb a v případě neshody mezi nimi a Komisí by měly mít právo využít smírčí řízení. S cílem poskytnout členským státům právní a finanční záruky, pokud jde o výdaje uskutečněné v minulosti, je třeba stanovit promlčecí lhůtu, ve které může Komise rozhodnout o finančních důsledcích nesplnění povinností. |
| --- | --- |

(46)

V souladu s článkem 317 Smlouvy o fungování EU odpovídá za plnění rozpočtu Unie Komise ve spolupráci s členskými státy. Komise by tedy měla mít možnost rozhodovat o tom, zda členské státy uskutečnily výdaje v souladu s právem Unie. Členským státům by měla být poskytnuta možnost odůvodnit svá rozhodnutí o provedení plateb a v případě neshody mezi nimi a Komisí by měly mít právo využít smírčí řízení. S cílem poskytnout členským státům právní a finanční záruky, pokud jde o výdaje uskutečněné v minulosti, je třeba stanovit promlčecí lhůtu, ve které může Komise rozhodnout o finančních důsledcích nesplnění povinností.

| (47) | Členské státy jsou povinny podle článku 9 nařízení (EU) 2021/2115 provádět své strategické plány SZP v podobě schválené Komisí v souladu s články 118 a 119 uvedeného nařízení. Vzhledem k tomu, že tato povinnost představuje základní požadavek Unie, měla by mít Komise v případě zjištění závažných nedostatků při provádění strategického plánu SZP členským státem možnost rozhodnout, že z financování Unií vyloučí rizikové výdaje ovlivněné takovými nedostatky. |
| --- | --- |

(47)

Členské státy jsou povinny podle článku 9 nařízení (EU) 2021/2115 provádět své strategické plány SZP v podobě schválené Komisí v souladu s články 118 a 119 uvedeného nařízení. Vzhledem k tomu, že tato povinnost představuje základní požadavek Unie, měla by mít Komise v případě zjištění závažných nedostatků při provádění strategického plánu SZP členským státem možnost rozhodnout, že z financování Unií vyloučí rizikové výdaje ovlivněné takovými nedostatky.

| (48) | Na ochranu finančních zájmů rozpočtu Unie by měly členské státy zavést systémy, jimiž zajistí, aby byly intervence financované EZZF a EZFRV skutečně realizovány a aby byly provedeny správně, přičemž zachovají stávající robustní rámec pro řádné finanční řízení. Uvedené systémy by měly zahrnovat provádění kontrol příjemců na základě posouzení jejich souladu s kritérii způsobilosti a dalšími podmínkami, jakož i s povinnostmi stanovenými ve strategických plánech SZP a platnými pravidly Unie. |
| --- | --- |

(48)

Na ochranu finančních zájmů rozpočtu Unie by měly členské státy zavést systémy, jimiž zajistí, aby byly intervence financované EZZF a EZFRV skutečně realizovány a aby byly provedeny správně, přičemž zachovají stávající robustní rámec pro řádné finanční řízení. Uvedené systémy by měly zahrnovat provádění kontrol příjemců na základě posouzení jejich souladu s kritérii způsobilosti a dalšími podmínkami, jakož i s povinnostmi stanovenými ve strategických plánech SZP a platnými pravidly Unie.

| (49) | V souladu s finančním nařízením, nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (10) a nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (11), (Euratom, ES) č. 2185/96 (12) a (EU) 2017/1939 (13) mají být finanční zájmy Unie chráněny prostřednictvím přiměřených opatření, včetně opatření týkajících se prevence, odhalování, nápravy a vyšetřování nesrovnalostí, včetně podvodů, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených či nesprávně použitých finančních prostředků a případného ukládání správních sankcí.
  Zejména má Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) v souladu s nařízeními (Euratom, ES) č. 2185/96 a (EU, Euratom) č. 883/2013 pravomoc provádět správní vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, s cílem zjistit, zda nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu nebo ohrožujícímu finanční zájmy Unie. V souladu s nařízením (EU) 2017/1939 má Úřad evropského veřejného žalobce pravomoc vyšetřovat a stíhat trestné činy poškozující nebo ohrožující finanční zájmy Unie, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371 (14). V souladu s finančním nařízením mají všechny osoby nebo subjekty, kterým jsou poskytovány finanční prostředky Unie, plně spolupracovat na ochraně finančních zájmů Unie, udělit Komisi, OLAFu, Účetnímu dvoru a v případě členských států účastnících se posílené spolupráce podle nařízení (EU) 2017/1939 Úřadu evropského veřejného žalobce nezbytná práva a potřebný přístup a zajistit, aby rovnocenná práva udělily i třetí osoby podílející se na vynakládání finančních prostředků Unie. |
| --- | --- |

(49)

V souladu s finančním nařízením, nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 (10) a nařízeními Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 (11), (Euratom, ES) č. 2185/96 (12) a (EU) 2017/1939 (13) mají být finanční zájmy Unie chráněny prostřednictvím přiměřených opatření, včetně opatření týkajících se prevence, odhalování, nápravy a vyšetřování nesrovnalostí, včetně podvodů, zpětného získávání ztracených, neoprávněně vyplacených či nesprávně použitých finančních prostředků a případného ukládání správních sankcí.

Zejména má Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) v souladu s nařízeními (Euratom, ES) č. 2185/96 a (EU, Euratom) č. 883/2013 pravomoc provádět správní vyšetřování, včetně kontrol a inspekcí na místě, s cílem zjistit, zda nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání poškozujícímu nebo ohrožujícímu finanční zájmy Unie. V souladu s nařízením (EU) 2017/1939 má Úřad evropského veřejného žalobce pravomoc vyšetřovat a stíhat trestné činy poškozující nebo ohrožující finanční zájmy Unie, jak je stanoveno ve směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371 (14). V souladu s finančním nařízením mají všechny osoby nebo subjekty, kterým jsou poskytovány finanční prostředky Unie, plně spolupracovat na ochraně finančních zájmů Unie, udělit Komisi, OLAFu, Účetnímu dvoru a v případě členských států účastnících se posílené spolupráce podle nařízení (EU) 2017/1939 Úřadu evropského veřejného žalobce nezbytná práva a potřebný přístup a zajistit, aby rovnocenná práva udělily i třetí osoby podílející se na vynakládání finančních prostředků Unie.

| (50) | Aby mohl OLAF uplatnit své pravomoci a zajistit účinnou analýzu případů nesrovnalostí, měly by mít členské státy k dispozici systémy, které jim umožní nahlásit Komisi zjištěné nesrovnalosti a další případy nedodržení podmínek stanovených členskými státy ve strategických plánech SZP, včetně podvodů, jakož i následné kroky po vyšetřování OLAFem. Pro zajištění účinného šetření stížností ohledně EZZF a EZFRV by měly členské státy zavést odpovídající opatření. |
| --- | --- |

(50)

Aby mohl OLAF uplatnit své pravomoci a zajistit účinnou analýzu případů nesrovnalostí, měly by mít členské státy k dispozici systémy, které jim umožní nahlásit Komisi zjištěné nesrovnalosti a další případy nedodržení podmínek stanovených členskými státy ve strategických plánech SZP, včetně podvodů, jakož i následné kroky po vyšetřování OLAFem. Pro zajištění účinného šetření stížností ohledně EZZF a EZFRV by měly členské státy zavést odpovídající opatření.

| (51) | V souladu se zásadou subsidiarity by členské státy měly na žádost Komise prošetřit stížnosti, které byly předloženy Komisi a které spadají do působnosti jejich strategických plánů SZP, a měly by Komisi informovat o výsledcích těchto šetření. Komise by měla zajistit, aby stížnosti, které jí byly podány přímo, byly řešeny odpovídajícím způsobem v souladu s pravomocí volného uvážení, jíž Komise disponuje při rozhodování o tom, kterými případy se má zabývat (15). |
| --- | --- |

(51)

V souladu se zásadou subsidiarity by členské státy měly na žádost Komise prošetřit stížnosti, které byly předloženy Komisi a které spadají do působnosti jejich strategických plánů SZP, a měly by Komisi informovat o výsledcích těchto šetření. Komise by měla zajistit, aby stížnosti, které jí byly podány přímo, byly řešeny odpovídajícím způsobem v souladu s pravomocí volného uvážení, jíž Komise disponuje při rozhodování o tom, kterými případy se má zabývat (15).

| (52) | S cílem pomoci členským státům při zajišťování účinné ochrany finančních zájmů Unie by jim Komise měla dát k dispozici nástroj pro vytěžování dat za účelem posouzení rizik. Do roku 2025 by Komise měla předložit zprávu, která posoudí využívání jednotného nástroje pro vytěžování dat a jeho interoperabilitu s výhledem na jeho všeobecné používání členskými státy, doplněnou v případě potřeby o vhodné návrhy. |
| --- | --- |

(52)

S cílem pomoci členským státům při zajišťování účinné ochrany finančních zájmů Unie by jim Komise měla dát k dispozici nástroj pro vytěžování dat za účelem posouzení rizik. Do roku 2025 by Komise měla předložit zprávu, která posoudí využívání jednotného nástroje pro vytěžování dat a jeho interoperabilitu s výhledem na jeho všeobecné používání členskými státy, doplněnou v případě potřeby o vhodné návrhy.

| (53) | Na toto nařízení se použijí horizontální finanční pravidla přijatá Evropským parlamentem a Radou na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU. Tato pravidla jsou stanovena ve finančním nařízení a upravují zejména postupy týkající se sestavování a plnění rozpočtu prostřednictvím grantů, zadávání veřejných zakázek, cen a nepřímého plnění, jakož i kontroly odpovědnosti účastníků finančních operací. Pravidla přijatá na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU zahrnují rovněž ochranu rozpočtu Unie v případě všeobecných nedostatků týkajících se právního státu v členských státech, neboť dodržování zásad právního státu je základním předpokladem pro řádné finanční řízení a účinné financování z prostředků Unie. |
| --- | --- |

(53)

Na toto nařízení se použijí horizontální finanční pravidla přijatá Evropským parlamentem a Radou na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU. Tato pravidla jsou stanovena ve finančním nařízení a upravují zejména postupy týkající se sestavování a plnění rozpočtu prostřednictvím grantů, zadávání veřejných zakázek, cen a nepřímého plnění, jakož i kontroly odpovědnosti účastníků finančních operací. Pravidla přijatá na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU zahrnují rovněž ochranu rozpočtu Unie v případě všeobecných nedostatků týkajících se právního státu v členských státech, neboť dodržování zásad právního státu je základním předpokladem pro řádné finanční řízení a účinné financování z prostředků Unie.

| (54) | Je vhodné zajistit, aby odmítnutí nebo zpětné získávání plateb v důsledku nedodržení pravidel pro zadávání veřejných zakázek zohledňovalo závažnost tohoto nedodržení pravidel a respektovalo zásadu proporcionality, jak je například vyjádřeno v příslušných pokynech stanovených Komisí pro ukládání finančních oprav za nedodržení těchto pravidel v případě výdajů financovaných Unií ve sdíleném řízení. Je rovněž vhodné upřesnit, že toto nedodržení pravidel má vliv na legalitu a správnost operací pouze do výše části podpory, která nemá být vyplacena nebo odňata. |
| --- | --- |

(54)

Je vhodné zajistit, aby odmítnutí nebo zpětné získávání plateb v důsledku nedodržení pravidel pro zadávání veřejných zakázek zohledňovalo závažnost tohoto nedodržení pravidel a respektovalo zásadu proporcionality, jak je například vyjádřeno v příslušných pokynech stanovených Komisí pro ukládání finančních oprav za nedodržení těchto pravidel v případě výdajů financovaných Unií ve sdíleném řízení. Je rovněž vhodné upřesnit, že toto nedodržení pravidel má vliv na legalitu a správnost operací pouze do výše části podpory, která nemá být vyplacena nebo odňata.

| (55) | Různá ustanovení právních předpisů v oblasti zemědělství vyžadují složení jistoty, která zaručí vyplacení splatné částky v případě nesplnění povinnosti. S cílem posílit rámec jistot by se na všechna tato ustanovení mělo vztahovat jedno horizontální pravidlo. |
| --- | --- |

(55)

Různá ustanovení právních předpisů v oblasti zemědělství vyžadují složení jistoty, která zaručí vyplacení splatné částky v případě nesplnění povinnosti. S cílem posílit rámec jistot by se na všechna tato ustanovení mělo vztahovat jedno horizontální pravidlo.

| (56) | Členské státy by měly zavést a provozovat integrovaný administrativní a kontrolní systém (dále jen „integrovaný systém“) pro některé intervence upravené v nařízení (EU) 2021/2115 a pro opatření uvedená v kapitole IV nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 228/2013 (16) a v kapitole IV nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 229/2013 (17). S cílem zlepšit účinnost a monitorování podpory Unie by členské státy měly být oprávněny využívat tento integrovaný systém rovněž pro ostatní intervence Unie. |
| --- | --- |

(56)

Členské státy by měly zavést a provozovat integrovaný administrativní a kontrolní systém (dále jen „integrovaný systém“) pro některé intervence upravené v nařízení (EU) 2021/2115 a pro opatření uvedená v kapitole IV nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 228/2013 (16) a v kapitole IV nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 229/2013 (17). S cílem zlepšit účinnost a monitorování podpory Unie by členské státy měly být oprávněny využívat tento integrovaný systém rovněž pro ostatní intervence Unie.

| (57) | Aby byly zajištěny rovné podmínky pro příjemce v různých členských státech, měla by být některá obecná pravidla pro kontroly a sankce stanovena na úrovni Unie. |
| --- | --- |

(57)

Aby byly zajištěny rovné podmínky pro příjemce v různých členských státech, měla by být některá obecná pravidla pro kontroly a sankce stanovena na úrovni Unie.

| (58) | Je třeba zachovat stávající hlavní prvky integrovaného systému a zejména ustanovení týkající se systému identifikace zemědělských pozemků, systému pro geoprostorové žádosti a žádosti zaměřené na zvířata, systému identifikace a evidence platebních nároků, systému zaznamenávání totožnosti příjemců a systému kontrol a sankcí. Členské státy by měly vedle informačních technologií, jako jsou Galileo a EGNOS, nadále využívat i údaje nebo informační produkty poskytované programem Copernicus pro zajištění dostupnosti komplexních a srovnatelných dat napříč Unií pro účely monitorování agroenvironmentálně-klimatické politiky, včetně dopadu SZP, environmentální výkonnosti a pokroku při plnění cílů Unie, a pro účely podpory využití úplných, bezplatných a otevřených údajů a informací zaznamenaných družicemi a službami Copernicus Sentinels. Z tohoto důvodu by měl integrovaný systém zahrnovat rovněž systém monitorování ploch. |
| --- | --- |

(58)

Je třeba zachovat stávající hlavní prvky integrovaného systému a zejména ustanovení týkající se systému identifikace zemědělských pozemků, systému pro geoprostorové žádosti a žádosti zaměřené na zvířata, systému identifikace a evidence platebních nároků, systému zaznamenávání totožnosti příjemců a systému kontrol a sankcí. Členské státy by měly vedle informačních technologií, jako jsou Galileo a EGNOS, nadále využívat i údaje nebo informační produkty poskytované programem Copernicus pro zajištění dostupnosti komplexních a srovnatelných dat napříč Unií pro účely monitorování agroenvironmentálně-klimatické politiky, včetně dopadu SZP, environmentální výkonnosti a pokroku při plnění cílů Unie, a pro účely podpory využití úplných, bezplatných a otevřených údajů a informací zaznamenaných družicemi a službami Copernicus Sentinels. Z tohoto důvodu by měl integrovaný systém zahrnovat rovněž systém monitorování ploch.

| (59) | Integrovaný systém jako součást správních systémů, které by měly být zavedeny pro provádění SZP, by měl zajistit, aby byly souhrnné údaje poskytnuté v rámci výročního vykazování výkonnosti spolehlivé a ověřitelné. S ohledem na význam řádně fungujícího integrovaného systému je nezbytné stanovit kvalitativní požadavky. Členské státy by měly provádět každoroční hodnocení kvality systému identifikace zemědělských pozemků, systému pro geoprostorové žádosti a systému monitorování ploch. Členské státy by měly rovněž řešit jakékoli nedostatky a na žádost Komise by měly vypracovat akční plán. |
| --- | --- |

(59)

Integrovaný systém jako součást správních systémů, které by měly být zavedeny pro provádění SZP, by měl zajistit, aby byly souhrnné údaje poskytnuté v rámci výročního vykazování výkonnosti spolehlivé a ověřitelné. S ohledem na význam řádně fungujícího integrovaného systému je nezbytné stanovit kvalitativní požadavky. Členské státy by měly provádět každoroční hodnocení kvality systému identifikace zemědělských pozemků, systému pro geoprostorové žádosti a systému monitorování ploch. Členské státy by měly rovněž řešit jakékoli nedostatky a na žádost Komise by měly vypracovat akční plán.

| (60) | Sdělení Komise nazvaná „Budoucnost potravinářství a zemědělství“, „Zelená dohoda pro Evropu“, „Strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“ pro spravedlivé, zdravé a ekologické potravinové systémy“ a „Strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030 – Navrácení přírody do našeho života“ stanoví potřebu posílení péče o životní prostředí a opatření v oblasti klimatu a přispění k plnění ekologických a klimatických cílů a záměrů Unie jako strategického zaměření budoucí SZP. Z tohoto důvodu se stalo nezbytným sdílení údajů systému evidence půdy a dalších údajů integrovaného administrativního a kontrolního systému pro ekologické a klimatické účely na vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie. Je tedy třeba přijmout ustanovení ohledně sdílení údajů shromažďovaných prostřednictvím integrovaného systému, které budou relevantní pro ekologické a klimatické účely, mezi veřejnými orgány členských států a institucemi a orgány Unie. Pro zvýšení účinnosti používání údajů dostupných pro různé veřejné orgány pro vytvoření evropské statistiky by mělo být stanoveno, že údaje z integrovaného systému mají být poskytnuty pro statistické účely orgánům, které tvoří součást Evropského statistického systému. |
| --- | --- |

(60)

Sdělení Komise nazvaná „Budoucnost potravinářství a zemědělství“, „Zelená dohoda pro Evropu“, „Strategie „od zemědělce ke spotřebiteli“ pro spravedlivé, zdravé a ekologické potravinové systémy“ a „Strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2030 – Navrácení přírody do našeho života“ stanoví potřebu posílení péče o životní prostředí a opatření v oblasti klimatu a přispění k plnění ekologických a klimatických cílů a záměrů Unie jako strategického zaměření budoucí SZP. Z tohoto důvodu se stalo nezbytným sdílení údajů systému evidence půdy a dalších údajů integrovaného administrativního a kontrolního systému pro ekologické a klimatické účely na vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie. Je tedy třeba přijmout ustanovení ohledně sdílení údajů shromažďovaných prostřednictvím integrovaného systému, které budou relevantní pro ekologické a klimatické účely, mezi veřejnými orgány členských států a institucemi a orgány Unie. Pro zvýšení účinnosti používání údajů dostupných pro různé veřejné orgány pro vytvoření evropské statistiky by mělo být stanoveno, že údaje z integrovaného systému mají být poskytnuty pro statistické účely orgánům, které tvoří součást Evropského statistického systému.

| (61) | Kontrola obchodní dokumentace podniků, které přijímají nebo provádějí platby, může být velmi účinným prostředkem kontroly operací tvořících součást systému financování z EZZF. Tato kontrola doplňuje ostatní kontroly již prováděné členskými státy. Mělo by být navíc možné, aby vnitrostátní právní úprava týkající se kontroly mohla být rozsáhlejší, než stanoví právo Unie. |
| --- | --- |

(61)

Kontrola obchodní dokumentace podniků, které přijímají nebo provádějí platby, může být velmi účinným prostředkem kontroly operací tvořících součást systému financování z EZZF. Tato kontrola doplňuje ostatní kontroly již prováděné členskými státy. Mělo by být navíc možné, aby vnitrostátní právní úprava týkající se kontroly mohla být rozsáhlejší, než stanoví právo Unie.

| (62) | Dokumenty, na jejichž základě by měla dotčená kontrola probíhat, by měly být zvoleny tak, aby bylo možné provést úplnou kontrolu. Podniky, které mají být kontrolovány, by měly být vybírány s ohledem na povahu operací prováděných v rámci jejich odpovědnosti a rozdělení podniků přijímajících nebo provádějících platby by mělo být provedeno podle odvětví a podle jejich finančního významu v systému financování z EZZF. |
| --- | --- |

(62)

Dokumenty, na jejichž základě by měla dotčená kontrola probíhat, by měly být zvoleny tak, aby bylo možné provést úplnou kontrolu. Podniky, které mají být kontrolovány, by měly být vybírány s ohledem na povahu operací prováděných v rámci jejich odpovědnosti a rozdělení podniků přijímajících nebo provádějících platby by mělo být provedeno podle odvětví a podle jejich finančního významu v systému financování z EZZF.

| (63) | Je třeba vymezit pravomoci úředníků pověřených prováděním kontrol, jakož i vymezit povinnost podniků zpřístupnit jim po určitou dobu obchodní dokumentaci a podávat jim informace, které si vyžádají. Mělo by být rovněž možné obchodní dokumentaci v některých případech zabavit. |
| --- | --- |

(63)

Je třeba vymezit pravomoci úředníků pověřených prováděním kontrol, jakož i vymezit povinnost podniků zpřístupnit jim po určitou dobu obchodní dokumentaci a podávat jim informace, které si vyžádají. Mělo by být rovněž možné obchodní dokumentaci v některých případech zabavit.

| (64) | S ohledem na mezinárodní strukturu obchodu se zemědělskými produkty a v zájmu řádného fungování vnitřního trhu je nezbytné organizovat spolupráci mezi členskými státy. Je rovněž nutné vytvořit na úrovni Unie centralizovaný dokumentační systém týkající se podniků, které přijímají nebo provádějí platby a které jsou usazeny ve třetích zemích. |
| --- | --- |

(64)

S ohledem na mezinárodní strukturu obchodu se zemědělskými produkty a v zájmu řádného fungování vnitřního trhu je nezbytné organizovat spolupráci mezi členskými státy. Je rovněž nutné vytvořit na úrovni Unie centralizovaný dokumentační systém týkající se podniků, které přijímají nebo provádějí platby a které jsou usazeny ve třetích zemích.

| (65) | Ačkoliv odpovědnost za vytvoření svých vlastních programů kontroly nesou členské státy, je třeba tyto programy oznámit Komisi, aby mohla provádět dohled a vykonávat koordinační úlohu a zajistit, že jsou tyto programy přijímány na základě vhodných kritérií, a zaručit, že se kontrola zaměřuje na odvětví nebo podniky, u nichž je riziko podvodu vysoké. Je nezbytné, aby každý členský stát určil subjekt nebo subjekty odpovědné za monitorování kontroly obchodní dokumentace a koordinaci této kontroly. Tyto určené subjekty by měly být nezávislé na útvarech, které provádějí kontrolu před platbou. Informace získané v průběhu uvedených kontrol by měly podléhat povinnosti mlčenlivosti. |
| --- | --- |

(65)

Ačkoliv odpovědnost za vytvoření svých vlastních programů kontroly nesou členské státy, je třeba tyto programy oznámit Komisi, aby mohla provádět dohled a vykonávat koordinační úlohu a zajistit, že jsou tyto programy přijímány na základě vhodných kritérií, a zaručit, že se kontrola zaměřuje na odvětví nebo podniky, u nichž je riziko podvodu vysoké. Je nezbytné, aby každý členský stát určil subjekt nebo subjekty odpovědné za monitorování kontroly obchodní dokumentace a koordinaci této kontroly. Tyto určené subjekty by měly být nezávislé na útvarech, které provádějí kontrolu před platbou. Informace získané v průběhu uvedených kontrol by měly podléhat povinnosti mlčenlivosti.

| (66) | Podmíněnost je důležitým prvkem SZP, který zajišťuje, že platby podporují vysoký stupeň udržitelnosti, a také rovné podmínky pro zemědělce v členských státech a v rámci Unie, zejména s ohledem na sociální, environmentální a klimatické prvky SZP, jakož i ve vztahu k otázkám veřejného zdraví a dobrých životních podmínek zvířat. To znamená, že by měly být prováděny kontroly a v případě potřeby uplatňovány sankce pro zajištění účinnosti systému podmíněnosti. Aby byly zajištěny tyto rovné podmínky pro příjemce v různých členských státech, měla by být na úrovni Unie stanovena určitá obecná pravidla týkající se podmíněnosti a kontrol a sankcí v souvislosti s nedodržováním pravidel. |
| --- | --- |

(66)

Podmíněnost je důležitým prvkem SZP, který zajišťuje, že platby podporují vysoký stupeň udržitelnosti, a také rovné podmínky pro zemědělce v členských státech a v rámci Unie, zejména s ohledem na sociální, environmentální a klimatické prvky SZP, jakož i ve vztahu k otázkám veřejného zdraví a dobrých životních podmínek zvířat. To znamená, že by měly být prováděny kontroly a v případě potřeby uplatňovány sankce pro zajištění účinnosti systému podmíněnosti. Aby byly zajištěny tyto rovné podmínky pro příjemce v různých členských státech, měla by být na úrovni Unie stanovena určitá obecná pravidla týkající se podmíněnosti a kontrol a sankcí v souvislosti s nedodržováním pravidel.

| (67) | Pro zajištění harmonizovaného prosazování podmíněnosti členskými státy je nezbytné stanovit minimální míru kontrol na úrovni Unie, přičemž o organizaci příslušných kontrolních subjektů a kontrol by měly volně rozhodovat členské státy. |
| --- | --- |

(67)

Pro zajištění harmonizovaného prosazování podmíněnosti členskými státy je nezbytné stanovit minimální míru kontrol na úrovni Unie, přičemž o organizaci příslušných kontrolních subjektů a kontrol by měly volně rozhodovat členské státy.

| (68) | Zatímco členským státům by mělo být umožněno rozhodnout o podrobnostech týkajících se sankcí, tyto sankce by měly být přiměřené, účinné a odrazující a neměly by vylučovat jiné sankce stanovené právem Unie či vnitrostátním právem. K zajištění přiměřenosti, účinnosti a odrazujícího účinku sankcí je vhodné stanovit pravidla pro uplatnění a výpočet těchto sankcí. S ohledem na rozsudek Soudního dvora Evropské unie (dále jen „Soudní dvůr“) ve věci C-361/19 (18) by v zájmu zajištění souvislosti mezi konáním zemědělce a sankcí mělo být stanoveno, že sankce by měla být zpravidla vypočítávána na základě plateb, které byly nebo mají být poskytnuty v kalendářním roce, v němž k nedodržení pravidel došlo. Pokud však povaha zjištění neumožňuje stanovit rok, v němž k nedodržení pravidel došlo, je v zájmu zajištění účinnosti systému sankcí třeba stanovit, že v těchto případech by sankce měla být vypočítána na základě plateb, které byly nebo mají být poskytnuty v kalendářním roce, v němž bylo nedodržení pravidel zjištěno. Pro zajištění účinného a soudržného přístupu členských států je třeba stanovit minimální sazbu sankce za nedodržení pravidel na úrovni Unie. Takové minimální sazby by členské státy měly uplatňovat podle závažnosti, rozsahu, trvání či opakování a úmyslnosti zjištěného nedodržení. Pro zajištění přiměřenosti sankcí by členské státy měly stanovit, že se žádné sankce neuplatní, pokud nedodržení pravidel nemá pro dosažení cíle dotčené normy nebo požadavku žádné důsledky nebo jsou tyto důsledky pouze nevýznamné, a měly by zřídit informační mechanismus s cílem zajistit, aby příjemci byli informováni o zjištěných případech nedodržení pravidel a o možných nápravných opatřeních, která lze učinit. |
| --- | --- |

(68)

Zatímco členským státům by mělo být umožněno rozhodnout o podrobnostech týkajících se sankcí, tyto sankce by měly být přiměřené, účinné a odrazující a neměly by vylučovat jiné sankce stanovené právem Unie či vnitrostátním právem. K zajištění přiměřenosti, účinnosti a odrazujícího účinku sankcí je vhodné stanovit pravidla pro uplatnění a výpočet těchto sankcí. S ohledem na rozsudek Soudního dvora Evropské unie (dále jen „Soudní dvůr“) ve věci C-361/19 (18) by v zájmu zajištění souvislosti mezi konáním zemědělce a sankcí mělo být stanoveno, že sankce by měla být zpravidla vypočítávána na základě plateb, které byly nebo mají být poskytnuty v kalendářním roce, v němž k nedodržení pravidel došlo. Pokud však povaha zjištění neumožňuje stanovit rok, v němž k nedodržení pravidel došlo, je v zájmu zajištění účinnosti systému sankcí třeba stanovit, že v těchto případech by sankce měla být vypočítána na základě plateb, které byly nebo mají být poskytnuty v kalendářním roce, v němž bylo nedodržení pravidel zjištěno. Pro zajištění účinného a soudržného přístupu členských států je třeba stanovit minimální sazbu sankce za nedodržení pravidel na úrovni Unie. Takové minimální sazby by členské státy měly uplatňovat podle závažnosti, rozsahu, trvání či opakování a úmyslnosti zjištěného nedodržení. Pro zajištění přiměřenosti sankcí by členské státy měly stanovit, že se žádné sankce neuplatní, pokud nedodržení pravidel nemá pro dosažení cíle dotčené normy nebo požadavku žádné důsledky nebo jsou tyto důsledky pouze nevýznamné, a měly by zřídit informační mechanismus s cílem zajistit, aby příjemci byli informováni o zjištěných případech nedodržení pravidel a o možných nápravných opatřeních, která lze učinit.

| (69) | Mechanismus sociální podmíněnosti by měl vycházet z postupů vymáhání, které provádějí příslušné donucovací orgány nebo subjekty odpovědné za kontroly pracovních podmínek a podmínek zaměstnávání, jakož i platných pracovních norem. Tyto postupy vymáhání mohou mít různou podobu v závislosti na vnitrostátním systému. Výsledky kontrol a postup vymáhání by měly být sděleny platebním agenturám spolu s hodnocením závažnosti porušení příslušných právních předpisů. |
| --- | --- |

(69)

Mechanismus sociální podmíněnosti by měl vycházet z postupů vymáhání, které provádějí příslušné donucovací orgány nebo subjekty odpovědné za kontroly pracovních podmínek a podmínek zaměstnávání, jakož i platných pracovních norem. Tyto postupy vymáhání mohou mít různou podobu v závislosti na vnitrostátním systému. Výsledky kontrol a postup vymáhání by měly být sděleny platebním agenturám spolu s hodnocením závažnosti porušení příslušných právních předpisů.

| (70) | Při uplatňování mechanismu sociální podmíněnosti ve strategických plánech SZP a v příslušných dohodách mezi platebními agenturami a orgány nebo subjekty odpovědnými za prosazování sociálních a pracovněprávních předpisů a platných pracovních norem je třeba věnovat velkou pozornost tomu, aby byla respektována autonomie daných donucovacích orgánů nebo subjektů a konkrétní způsob, jakým jsou v každém členském státě prováděny a prosazovány sociální a pracovněprávní předpisy a platné pracovní normy. Uvedený mechanismus by měl zůstat nezávislý na fungování konkrétního sociálního modelu každého členského státu a neměl by na něj mít vliv ani by jím neměla být nijak dotčena nezávislost soudnictví. Za tímto účelem by mělo být zajištěno jasné rozdělení odpovědností mezi orgány nebo subjekty odpovědnými za prosazování sociálních a pracovněprávních předpisů a platných pracovních norem na jedné straně a zemědělskými platebními agenturami na straně druhé, přičemž úlohou těchto agentur je provádění plateb a uplatňování sankcí. Měla by být plně respektována autonomie sociálních partnerů, jakož i jejich právo sjednávat a uzavírat kolektivní smlouvy. Jejich autonomie by měla být respektována i v případech, kdy jsou sociální partneři odpovědní za provádění kontrol pracovních podmínek. |
| --- | --- |

(70)

Při uplatňování mechanismu sociální podmíněnosti ve strategických plánech SZP a v příslušných dohodách mezi platebními agenturami a orgány nebo subjekty odpovědnými za prosazování sociálních a pracovněprávních předpisů a platných pracovních norem je třeba věnovat velkou pozornost tomu, aby byla respektována autonomie daných donucovacích orgánů nebo subjektů a konkrétní způsob, jakým jsou v každém členském státě prováděny a prosazovány sociální a pracovněprávní předpisy a platné pracovní normy. Uvedený mechanismus by měl zůstat nezávislý na fungování konkrétního sociálního modelu každého členského státu a neměl by na něj mít vliv ani by jím neměla být nijak dotčena nezávislost soudnictví. Za tímto účelem by mělo být zajištěno jasné rozdělení odpovědností mezi orgány nebo subjekty odpovědnými za prosazování sociálních a pracovněprávních předpisů a platných pracovních norem na jedné straně a zemědělskými platebními agenturami na straně druhé, přičemž úlohou těchto agentur je provádění plateb a uplatňování sankcí. Měla by být plně respektována autonomie sociálních partnerů, jakož i jejich právo sjednávat a uzavírat kolektivní smlouvy. Jejich autonomie by měla být respektována i v případech, kdy jsou sociální partneři odpovědní za provádění kontrol pracovních podmínek.

| (71) | Aby byla zajištěna harmonická spolupráce mezi Komisí a členskými státy v oblasti financování výdajů SZP, a zejména aby bylo Komisi umožněno monitorovat finanční řízení členských států a schvalovat účetní závěrky akreditovaných platebních agentur, je nezbytné, aby členské státy Komisi sdělovaly některé informace nebo aby je pro její potřebu uchovávaly. |
| --- | --- |

(71)

Aby byla zajištěna harmonická spolupráce mezi Komisí a členskými státy v oblasti financování výdajů SZP, a zejména aby bylo Komisi umožněno monitorovat finanční řízení členských států a schvalovat účetní závěrky akreditovaných platebních agentur, je nezbytné, aby členské státy Komisi sdělovaly některé informace nebo aby je pro její potřebu uchovávaly.

| (72) | Pro účely sestavování údajů, které mají být zaslány Komisi, a s cílem umožnit Komisi úplný a okamžitý přístup k údajům o výdajích v papírové i elektronické podobě je třeba stanovit vhodná pravidla pro sdělování a předávání údajů, jakož i pravidla týkající se lhůt. |
| --- | --- |

(72)

Pro účely sestavování údajů, které mají být zaslány Komisi, a s cílem umožnit Komisi úplný a okamžitý přístup k údajům o výdajích v papírové i elektronické podobě je třeba stanovit vhodná pravidla pro sdělování a předávání údajů, jakož i pravidla týkající se lhůt.

| (73) | Vzhledem k tomu, že v rámci uplatňování vnitrostátních kontrolních systémů a systémů schvalování souladu může dojít ke sdělení osobních údajů nebo citlivých obchodních informací, měly by členské státy a Komise zajistit důvěrnost informací obdržených v této souvislosti. |
| --- | --- |

(73)

Vzhledem k tomu, že v rámci uplatňování vnitrostátních kontrolních systémů a systémů schvalování souladu může dojít ke sdělení osobních údajů nebo citlivých obchodních informací, měly by členské státy a Komise zajistit důvěrnost informací obdržených v této souvislosti.

| (74) | Aby bylo zajištěno řádné finanční řízení rozpočtu Unie a nestranné zacházení s členskými státy a příjemci, je nezbytné stanovit pravidla týkající se používání eura. |
| --- | --- |

(74)

Aby bylo zajištěno řádné finanční řízení rozpočtu Unie a nestranné zacházení s členskými státy a příjemci, je nezbytné stanovit pravidla týkající se používání eura.

| (75) | V průběhu období, v němž se provádí určitá operace, se může měnit směnný kurz eura vůči národní měně. Proto by se směnný kurz použitelný pro dotčené částky měl určit s ohledem na skutečnost, jejímž prostřednictvím je dosahováno hospodářského účelu operace. Je třeba použít směnný kurz platný v den, kdy tato skutečnost nastala. Tuto rozhodnou skutečnost je nezbytné upřesnit nebo upustit od jejího uplatnění, a to na základě určitých kritérií, a zejména s ohledem na rychlost dopadů měnových pohybů. Je třeba stanovit zvláštní pravidla pro řešení mimořádných měnových situací, které v Unii nebo na světovém trhu nastanou a vyžadují okamžitou reakci, aby se zajistilo, že opatření přijatá v rámci SZP budou účinně fungovat. |
| --- | --- |

(75)

V průběhu období, v němž se provádí určitá operace, se může měnit směnný kurz eura vůči národní měně. Proto by se směnný kurz použitelný pro dotčené částky měl určit s ohledem na skutečnost, jejímž prostřednictvím je dosahováno hospodářského účelu operace. Je třeba použít směnný kurz platný v den, kdy tato skutečnost nastala. Tuto rozhodnou skutečnost je nezbytné upřesnit nebo upustit od jejího uplatnění, a to na základě určitých kritérií, a zejména s ohledem na rychlost dopadů měnových pohybů. Je třeba stanovit zvláštní pravidla pro řešení mimořádných měnových situací, které v Unii nebo na světovém trhu nastanou a vyžadují okamžitou reakci, aby se zajistilo, že opatření přijatá v rámci SZP budou účinně fungovat.

| (76) | Členské státy, které nepřijaly euro, by měly mít možnost provádět platby na výdaje vzniklé na základě právních předpisů v oblasti SZP spíše v eurech než v národní měně. Jsou zapotřebí zvláštní pravidla, aby se zajistilo, že tato možnost nepřinese stranám, které provádějí nebo přijímají platby, žádnou neoprávněnou výhodu. |
| --- | --- |

(76)

Členské státy, které nepřijaly euro, by měly mít možnost provádět platby na výdaje vzniklé na základě právních předpisů v oblasti SZP spíše v eurech než v národní měně. Jsou zapotřebí zvláštní pravidla, aby se zajistilo, že tato možnost nepřinese stranám, které provádějí nebo přijímají platby, žádnou neoprávněnou výhodu.

| (77) | Právo Unie týkající se ochrany fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a volného pohybu těchto údajů, zejména pak nařízení (EU) 2016/679 (19) a (EU) 2018/1725 (20), by se mělo uplatnit na shromažďování osobních údajů členskými státy a Komisí pro účely provádění příslušných povinností řízení, kontroly, auditu, monitorování a hodnocení podle tohoto nařízení. |
| --- | --- |

(77)

Právo Unie týkající se ochrany fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a volného pohybu těchto údajů, zejména pak nařízení (EU) 2016/679 (19) a (EU) 2018/1725 (20), by se mělo uplatnit na shromažďování osobních údajů členskými státy a Komisí pro účely provádění příslušných povinností řízení, kontroly, auditu, monitorování a hodnocení podle tohoto nařízení.

| (78) | Zveřejnění jmen příjemců finančních prostředků z EZZF a EZFRV představuje způsob, jak veřejnou kontrolu využívání těchto fondů posílit, a proto je nezbytné k zajištění odpovídající úrovně ochrany finančních zájmů Unie. K tomu částečně vede preventivní a odrazující účinek takového zveřejnění, jež jednotlivé příjemce podpory odradí od nedovoleného chování a zároveň posílí osobní odpovědnost zemědělců za využívání veřejných prostředků, které zemědělci obdrží. Zveřejňování příslušných informací je v souladu se současnou judikaturou Soudního dvora, jakož i přístupem stanoveným finančním nařízením. |
| --- | --- |

(78)

Zveřejnění jmen příjemců finančních prostředků z EZZF a EZFRV představuje způsob, jak veřejnou kontrolu využívání těchto fondů posílit, a proto je nezbytné k zajištění odpovídající úrovně ochrany finančních zájmů Unie. K tomu částečně vede preventivní a odrazující účinek takového zveřejnění, jež jednotlivé příjemce podpory odradí od nedovoleného chování a zároveň posílí osobní odpovědnost zemědělců za využívání veřejných prostředků, které zemědělci obdrží. Zveřejňování příslušných informací je v souladu se současnou judikaturou Soudního dvora, jakož i přístupem stanoveným finančním nařízením.

| (79) | V této souvislosti je třeba náležitě uznat úlohu občanské společnosti, včetně úlohy médií a nevládních organizací, a jejich podíl na posílení kontrolního rámce správních orgánů pro boj proti podvodům a jakémukoli zneužívání veřejných prostředků. |
| --- | --- |

(79)

V této souvislosti je třeba náležitě uznat úlohu občanské společnosti, včetně úlohy médií a nevládních organizací, a jejich podíl na posílení kontrolního rámce správních orgánů pro boj proti podvodům a jakémukoli zneužívání veřejných prostředků.

| (80) | Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1060 (21) stanoví pravidla transparentnosti při provádění Evropských strukturálních a investičních fondů a při propagaci programů v rámci těchto fondů. Pro zajištění soudržnosti by mělo být stanoveno, že tato pravidla se v příslušných případech vztahují rovněž na příjemce intervencí z EZZF a EZFRV. |
| --- | --- |

(80)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1060 (21) stanoví pravidla transparentnosti při provádění Evropských strukturálních a investičních fondů a při propagaci programů v rámci těchto fondů. Pro zajištění soudržnosti by mělo být stanoveno, že tato pravidla se v příslušných případech vztahují rovněž na příjemce intervencí z EZZF a EZFRV.

| (81) | Cíle veřejné kontroly využívání finančních prostředků z EZZF a EZFRV sledovaného zveřejněním údajů o příjemcích lze dosáhnout pouze tak, že se zajistí určitá míra informací poskytovaných veřejnosti. Tyto informace by měly zahrnovat údaje o totožnosti příjemce, poskytnuté částce, fondu, ze kterého je poskytována, a specifickém cíli dotčené operace. Zveřejnění těchto informací by mělo probíhat takovým způsobem, aby způsobilo co nejmenší zásah do práva příjemců na respektování soukromého života a práva na ochranu jejich osobních údajů. Obě práva jsou uznána v článcích 7 a 8 Listiny základních práv Evropské unie. |
| --- | --- |

(81)

Cíle veřejné kontroly využívání finančních prostředků z EZZF a EZFRV sledovaného zveřejněním údajů o příjemcích lze dosáhnout pouze tak, že se zajistí určitá míra informací poskytovaných veřejnosti. Tyto informace by měly zahrnovat údaje o totožnosti příjemce, poskytnuté částce, fondu, ze kterého je poskytována, a specifickém cíli dotčené operace. Zveřejnění těchto informací by mělo probíhat takovým způsobem, aby způsobilo co nejmenší zásah do práva příjemců na respektování soukromého života a práva na ochranu jejich osobních údajů. Obě práva jsou uznána v článcích 7 a 8 Listiny základních práv Evropské unie.

| (82) | Vzhledem k potřebě větší transparentnosti, pokud jde o rozdělování finančních prostředků SZP z EZZF a EZFRV, a to i pokud jde o vlastnické struktury spojené s příjemci SZP, by měl seznam příjemců finančních prostředků SZP následně zveřejňovaný členským státem rovněž umožňovat identifikaci skupin podniků. To by významně přispělo k monitorování vlastnických struktur a usnadnilo by vyšetřování možného zneužívání finančních prostředků Unie, střetů zájmů a korupce. |
| --- | --- |

(82)

Vzhledem k potřebě větší transparentnosti, pokud jde o rozdělování finančních prostředků SZP z EZZF a EZFRV, a to i pokud jde o vlastnické struktury spojené s příjemci SZP, by měl seznam příjemců finančních prostředků SZP následně zveřejňovaný členským státem rovněž umožňovat identifikaci skupin podniků. To by významně přispělo k monitorování vlastnických struktur a usnadnilo by vyšetřování možného zneužívání finančních prostředků Unie, střetů zájmů a korupce.

| (83) | Zveřejňování podrobností o operaci, která zemědělce opravňuje k získání podpory, jakož i o účelu a specifickém cíli podpory veřejnosti poskytuje konkrétní informace o podporované činnosti a o účelu, pro který byla podpora poskytnuta. Poskytnutí takového přehledu veřejnosti by mělo preventivní a odrazující efekt a pomohlo by chránit finanční zájmy Unie. |
| --- | --- |

(83)

Zveřejňování podrobností o operaci, která zemědělce opravňuje k získání podpory, jakož i o účelu a specifickém cíli podpory veřejnosti poskytuje konkrétní informace o podporované činnosti a o účelu, pro který byla podpora poskytnuta. Poskytnutí takového přehledu veřejnosti by mělo preventivní a odrazující efekt a pomohlo by chránit finanční zájmy Unie.

| (84) | Zveřejnění těchto informací veřejnosti spolu s obecnými informacemi stanovenými v tomto nařízení zvyšuje transparentnost, pokud jde o využívání finančních prostředků Unie v rámci SZP, čímž se přispívá ke zviditelnění a lepšímu chápání této politiky. Umožňuje občanům důkladnější zapojení do rozhodovacího procesu a zajišťuje, že správní orgány mají větší legitimitu a chovají se efektivněji a odpovědněji vůči občanům. Občanům rovněž umožňuje seznámit se s konkrétními příklady „veřejných statků“, které poskytuje zemědělství, a tím podporuje legitimitu vnitrostátní a unijní podpory pro odvětví zemědělství. |
| --- | --- |

(84)

Zveřejnění těchto informací veřejnosti spolu s obecnými informacemi stanovenými v tomto nařízení zvyšuje transparentnost, pokud jde o využívání finančních prostředků Unie v rámci SZP, čímž se přispívá ke zviditelnění a lepšímu chápání této politiky. Umožňuje občanům důkladnější zapojení do rozhodovacího procesu a zajišťuje, že správní orgány mají větší legitimitu a chovají se efektivněji a odpovědněji vůči občanům. Občanům rovněž umožňuje seznámit se s konkrétními příklady „veřejných statků“, které poskytuje zemědělství, a tím podporuje legitimitu vnitrostátní a unijní podpory pro odvětví zemědělství.

| (85) | Z toho vyplývá, že stanovení obecného zveřejňování příslušných informací nepřekračuje rámec toho, co je v demokratické společnosti nezbytné, ani toho, co je nutné pro ochranu finančních zájmů Unie, přičemž je třeba mít na paměti prvořadý význam cíle veřejné kontroly využívání prostředků z EZZF a EZFRV. |
| --- | --- |

(85)

Z toho vyplývá, že stanovení obecného zveřejňování příslušných informací nepřekračuje rámec toho, co je v demokratické společnosti nezbytné, ani toho, co je nutné pro ochranu finančních zájmů Unie, přičemž je třeba mít na paměti prvořadý význam cíle veřejné kontroly využívání prostředků z EZZF a EZFRV.

| (86) | Aby se vyhovělo požadavkům na ochranu údajů, je třeba příjemce finančních prostředků z EZZF a EZFRV ještě před zveřejněním jejich údajů o takovém zveřejnění informovat. Je třeba je informovat o tom, že tyto údaje mohou být zpracovávány subjekty Unie a členských států příslušnými v oblasti auditu a kontroly za účelem ochrany finančních zájmů Unie. Příjemci by dále měli být informováni o svých právech podle nařízení (EU) 2016/679 a o postupech výkonu těchto práv. |
| --- | --- |

(86)

Aby se vyhovělo požadavkům na ochranu údajů, je třeba příjemce finančních prostředků z EZZF a EZFRV ještě před zveřejněním jejich údajů o takovém zveřejnění informovat. Je třeba je informovat o tom, že tyto údaje mohou být zpracovávány subjekty Unie a členských států příslušnými v oblasti auditu a kontroly za účelem ochrany finančních zájmů Unie. Příjemci by dále měli být informováni o svých právech podle nařízení (EU) 2016/679 a o postupech výkonu těchto práv.

| (87) | Za účelem doplnění či změny některých prvků tohoto nařízení, které nejsou podstatné, by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (22). Zejména pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na zasedání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci. |
| --- | --- |

(87)

Za účelem doplnění či změny některých prvků tohoto nařízení, které nejsou podstatné, by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (22). Zejména pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na zasedání skupin odborníků Komise, jež se věnují přípravě aktů v přenesené pravomoci.

| (88) | S cílem zajistit řádné fungování platebních agentur a koordinačních subjektů, financování výdajů na veřejnou intervenci z EZZF a řádnou správu prostředků zapsaných do rozpočtu Unie pro EZZF by se uvedené přenesení pravomoci mělo týkat minimálních podmínek pro akreditaci platebních agentur a pro určování a akreditaci koordinačních subjektů, povinností platebních agentur, pokud jde o veřejnou intervenci, pravidel týkajících se obsahu odpovědnosti za řízení a kontrolu platebních agentur. Dále s cílem soudržně uplatňovat finanční kázeň v členských státech by uvedené přenesení pravomoci mělo zahrnovat rovněž pravidla pro výpočet finanční kázně, již členské státy použijí na zemědělce. S cílem zajistit řádnou správu výdajů na veřejnou intervenci by zmíněné přenesení pravomoci mělo zahrnovat také druhy opatření, které mají být financovány z rozpočtu Unie v rámci veřejné intervence, a podmínky úhrady, podmínky způsobilosti a metody výpočtu na základě údajů skutečně zjištěných platebními agenturami, na základě paušálních částek stanovených Komisí nebo na základě paušálních nebo nepaušálních částek stanovených právními předpisy pro konkrétní zemědělská odvětví, oceňování operací v souvislosti s veřejnou intervencí, opatření přijímaná v případě ztráty nebo zkažení produktů v rámci veřejné intervence a určení částek, které mají být financovány. |
| --- | --- |

(88)

S cílem zajistit řádné fungování platebních agentur a koordinačních subjektů, financování výdajů na veřejnou intervenci z EZZF a řádnou správu prostředků zapsaných do rozpočtu Unie pro EZZF by se uvedené přenesení pravomoci mělo týkat minimálních podmínek pro akreditaci platebních agentur a pro určování a akreditaci koordinačních subjektů, povinností platebních agentur, pokud jde o veřejnou intervenci, pravidel týkajících se obsahu odpovědnosti za řízení a kontrolu platebních agentur. Dále s cílem soudržně uplatňovat finanční kázeň v členských státech by uvedené přenesení pravomoci mělo zahrnovat rovněž pravidla pro výpočet finanční kázně, již členské státy použijí na zemědělce. S cílem zajistit řádnou správu výdajů na veřejnou intervenci by zmíněné přenesení pravomoci mělo zahrnovat také druhy opatření, které mají být financovány z rozpočtu Unie v rámci veřejné intervence, a podmínky úhrady, podmínky způsobilosti a metody výpočtu na základě údajů skutečně zjištěných platebními agenturami, na základě paušálních částek stanovených Komisí nebo na základě paušálních nebo nepaušálních částek stanovených právními předpisy pro konkrétní zemědělská odvětví, oceňování operací v souvislosti s veřejnou intervencí, opatření přijímaná v případě ztráty nebo zkažení produktů v rámci veřejné intervence a určení částek, které mají být financovány.

| (89) | S cílem umožnit Komisi, aby výdaje uskutečněné před prvním možným termínem pro platby nebo po posledním možném termínu pro platby byly způsobilé pro financování Unií, a současně omezit související finanční dopad takového kroku, by uvedené přenesení pravomoci mělo pokrývat i odchylky z nezpůsobilosti plateb uhrazených platebními agenturami příjemcům před prvním možným datem nebo po posledním možném datu platby. Kromě toho by se v zájmu jasných pravidel a podmínek pro členské státy mělo toto přenesení pravomoci týkat rovněž míry pozastavení plateb ve vztahu k výročnímu schvalování, míry a délky trvání pozastavení plateb a podmínek pro úhradu nebo snížení takových částek ve vztahu k víceletému monitorování výkonu. Uvedené přenesení pravomoci by se mělo vztahovat i na intervence nebo opatření, u nichž členské státy mohou poskytovat zálohy, aby byla zajištěna kontinuita s pravidly stanovenými v nařízení (EU) č. 1306/2013 a příslušnými prováděcími akty a akty v přenesené pravomoci, a to při dodržení finančních limitů stanovených v čl. 11 odst. 2 písm. b) finančního nařízení. S cílem zohlednit příjmy, které platební agentury vyberou pro rozpočet Unie při platbách prováděných na základě výkazů výdajů předložených členskými státy, by se uvedené přenesení pravomoci mělo vztahovat i na podmínky, za nichž lze nahradit některé typy výdajů a příjmů v rámci EZZF a EZFRV. Navíc by se za účelem zajištění spravedlivého rozdělení dostupných rozpočtových prostředků mezi členskými státy mělo toto přenesení pravomoci vztahovat na metody pro závazky a výplatu částek v případě, že k přijetí rozpočtu Unie nedojde do začátku rozpočtového roku nebo v případě, že částka předběžných závazků překračuje hranici stanovenou v čl. 11 odst. 2 finančního nařízení. |
| --- | --- |

(89)

S cílem umožnit Komisi, aby výdaje uskutečněné před prvním možným termínem pro platby nebo po posledním možném termínu pro platby byly způsobilé pro financování Unií, a současně omezit související finanční dopad takového kroku, by uvedené přenesení pravomoci mělo pokrývat i odchylky z nezpůsobilosti plateb uhrazených platebními agenturami příjemcům před prvním možným datem nebo po posledním možném datu platby. Kromě toho by se v zájmu jasných pravidel a podmínek pro členské státy mělo toto přenesení pravomoci týkat rovněž míry pozastavení plateb ve vztahu k výročnímu schvalování, míry a délky trvání pozastavení plateb a podmínek pro úhradu nebo snížení takových částek ve vztahu k víceletému monitorování výkonu. Uvedené přenesení pravomoci by se mělo vztahovat i na intervence nebo opatření, u nichž členské státy mohou poskytovat zálohy, aby byla zajištěna kontinuita s pravidly stanovenými v nařízení (EU) č. 1306/2013 a příslušnými prováděcími akty a akty v přenesené pravomoci, a to při dodržení finančních limitů stanovených v čl. 11 odst. 2 písm. b) finančního nařízení. S cílem zohlednit příjmy, které platební agentury vyberou pro rozpočet Unie při platbách prováděných na základě výkazů výdajů předložených členskými státy, by se uvedené přenesení pravomoci mělo vztahovat i na podmínky, za nichž lze nahradit některé typy výdajů a příjmů v rámci EZZF a EZFRV. Navíc by se za účelem zajištění spravedlivého rozdělení dostupných rozpočtových prostředků mezi členskými státy mělo toto přenesení pravomoci vztahovat na metody pro závazky a výplatu částek v případě, že k přijetí rozpočtu Unie nedojde do začátku rozpočtového roku nebo v případě, že částka předběžných závazků překračuje hranici stanovenou v čl. 11 odst. 2 finančního nařízení.

| (90) | S cílem zajistit správné a účinné používání ustanovení o kontrolách na místě a přístupu k dokumentům a informacím by se přenesení pravomoci mělo dále vztahovat na specifické povinnosti, které musí splnit členské státy s ohledem na kontroly a přístup k dokumentům a informacím, kritéria odůvodnění poskytnutá členskými státy a metodiku a kritéria pro uplatnění snížení ve vztahu k výročnímu schvalování výkonnosti, jakož i na kritéria a metodiku uplatnění finančních oprav v rámci postupu schvalování souladu. |
| --- | --- |

(90)

S cílem zajistit správné a účinné používání ustanovení o kontrolách na místě a přístupu k dokumentům a informacím by se přenesení pravomoci mělo dále vztahovat na specifické povinnosti, které musí splnit členské státy s ohledem na kontroly a přístup k dokumentům a informacím, kritéria odůvodnění poskytnutá členskými státy a metodiku a kritéria pro uplatnění snížení ve vztahu k výročnímu schvalování výkonnosti, jakož i na kritéria a metodiku uplatnění finančních oprav v rámci postupu schvalování souladu.

| (91) | Mimoto, s cílem zajistit, aby byly kontroly prováděny správně a efektivně a aby ověřování podmínek způsobilosti probíhalo účinným, soudržným a nediskriminačním způsobem, který chrání finanční zájmy Unie, by se uvedené přenesení pravomoci, vyžaduje-li to řádné řízení systému, mělo vztahovat na pravidla dodatečných požadavků souvisejících s celními řízeními a zejména s řízeními, která jsou stanovena v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 (23). S cílem zajistit nediskriminační zacházení, rovnost a dodržování zásady proporcionality při skládání jistoty by zmíněné přenesení pravomoci mělo zahrnovat pravidla pro jistoty, která určují odpovědnou stranu v případě nesplnění povinnosti, stanoví zvláštní situace, kdy příslušný orgán může upustit od požadavku týkajícího se jistoty, podmínky týkající se skládané jistoty a ručitele, podmínky pro složení a uvolnění jistoty a zvláštní podmínky týkající se jistoty složené v rámci záloh a stanoví důsledky porušení povinností, pro které byla jistota složena. |
| --- | --- |

(91)

Mimoto, s cílem zajistit, aby byly kontroly prováděny správně a efektivně a aby ověřování podmínek způsobilosti probíhalo účinným, soudržným a nediskriminačním způsobem, který chrání finanční zájmy Unie, by se uvedené přenesení pravomoci, vyžaduje-li to řádné řízení systému, mělo vztahovat na pravidla dodatečných požadavků souvisejících s celními řízeními a zejména s řízeními, která jsou stanovena v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 (23). S cílem zajistit nediskriminační zacházení, rovnost a dodržování zásady proporcionality při skládání jistoty by zmíněné přenesení pravomoci mělo zahrnovat pravidla pro jistoty, která určují odpovědnou stranu v případě nesplnění povinnosti, stanoví zvláštní situace, kdy příslušný orgán může upustit od požadavku týkajícího se jistoty, podmínky týkající se skládané jistoty a ručitele, podmínky pro složení a uvolnění jistoty a zvláštní podmínky týkající se jistoty složené v rámci záloh a stanoví důsledky porušení povinností, pro které byla jistota složena.

| (92) | Navíc ve vztahu k integrovanému systému by dané přenesení pravomoci mělo zahrnovat pravidla hodnocení kvality systému identifikace zemědělských pozemků, systému pro geoprostorové žádosti a systému monitorování ploch, pravidla pro systém identifikace zemědělských pozemků, systém identifikace příjemců a systém identifikace a evidence platebních nároků. |
| --- | --- |

(92)

Navíc ve vztahu k integrovanému systému by dané přenesení pravomoci mělo zahrnovat pravidla hodnocení kvality systému identifikace zemědělských pozemků, systému pro geoprostorové žádosti a systému monitorování ploch, pravidla pro systém identifikace zemědělských pozemků, systém identifikace příjemců a systém identifikace a evidence platebních nároků.

| (93) | Dále s cílem reagovat na změny v právních předpisech pro konkrétní zemědělská odvětví a zajistit účinnost systému následných kontrol by uvedené přenesení pravomoci mělo zahrnovat stanovení seznamu intervencí vyloučených z kontroly operací. S cílem zajistit rovné podmínky pro členské státy, jakož i účinnost, přiměřenost a odrazující účinek systémů sankcí v rámci podmíněnosti a sociální podmíněnosti by dané přenesení pravomoci mělo zahrnovat podrobná pravidla týkající se uplatnění a výpočtu takových sankcí. |
| --- | --- |

(93)

Dále s cílem reagovat na změny v právních předpisech pro konkrétní zemědělská odvětví a zajistit účinnost systému následných kontrol by uvedené přenesení pravomoci mělo zahrnovat stanovení seznamu intervencí vyloučených z kontroly operací. S cílem zajistit rovné podmínky pro členské státy, jakož i účinnost, přiměřenost a odrazující účinek systémů sankcí v rámci podmíněnosti a sociální podmíněnosti by dané přenesení pravomoci mělo zahrnovat podrobná pravidla týkající se uplatnění a výpočtu takových sankcí.

| (94) | Nadto s cílem blíže určit rozhodnou skutečnost nebo ji stanovit z důvodů specifických pro organizaci trhu nebo pro danou částku a zabránit tomu, aby členské státy, které nepřijaly euro, nepoužívaly jiný směnný kurz při zaúčtování příjmů obdržených nebo podpor vyplacených příjemcům v jiné měně než v eurech na straně jedné a při sestavování výkazu výdajů platební agenturou na straně druhé by toto přenesení pravomoci mělo zahrnovat pravidla pro rozhodné skutečnosti a směnný kurz, které musí použít členské státy, které nepřijaly euro, a pravidla pro směnné kurzy platné při vypracování výkazů výdajů a záznamu operací veřejného skladování v účetnictví platební agentury. S cílem předejít mimořádným měnovým postupům v souvislosti s národní měnou ohrožujícím uplatňování práva Unie by uvedené přenesení pravomoci mělo zahrnovat odchylky od pravidel pro používání eura, která stanoví toto nařízení. |
| --- | --- |

(94)

Nadto s cílem blíže určit rozhodnou skutečnost nebo ji stanovit z důvodů specifických pro organizaci trhu nebo pro danou částku a zabránit tomu, aby členské státy, které nepřijaly euro, nepoužívaly jiný směnný kurz při zaúčtování příjmů obdržených nebo podpor vyplacených příjemcům v jiné měně než v eurech na straně jedné a při sestavování výkazu výdajů platební agenturou na straně druhé by toto přenesení pravomoci mělo zahrnovat pravidla pro rozhodné skutečnosti a směnný kurz, které musí použít členské státy, které nepřijaly euro, a pravidla pro směnné kurzy platné při vypracování výkazů výdajů a záznamu operací veřejného skladování v účetnictví platební agentury. S cílem předejít mimořádným měnovým postupům v souvislosti s národní měnou ohrožujícím uplatňování práva Unie by uvedené přenesení pravomoci mělo zahrnovat odchylky od pravidel pro používání eura, která stanoví toto nařízení.

| (95) | S cílem umožnit hladký přechod mezi pravidly stanovenými nařízením (EU) č. 1306/2013 a pravidly stanovenými tímto nařízením by zmíněné přenesení pravomoci mělo zahrnovat i stanovení přechodných opatření. |
| --- | --- |

(95)

S cílem umožnit hladký přechod mezi pravidly stanovenými nařízením (EU) č. 1306/2013 a pravidly stanovenými tímto nařízením by zmíněné přenesení pravomoci mělo zahrnovat i stanovení přechodných opatření.

| (96) | Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (24). |
| --- | --- |

(96)

Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 (24).

| (97) | Prováděcí pravomoci Komise by se měly vztahovat na pravidla pro postupy pro udělování, odnímání a přezkum akreditace platebních agentur a pro určování a akreditaci koordinačních subjektů, jakož i pro dohled nad akreditací platebních agentur; pravidla pro ujednání a postupy pro kontroly, na nichž je založeno prohlášení řídícího subjektu vydávané platebními agenturami; pravidla pro fungování koordinačního subjektu a oznamování informací Komisi tímto koordinačním subjektem; pravidla pro fungování certifikačních subjektů, včetně kontrol, které mají být prováděny, a subjektů podléhajících těmto kontrolám, a pravidla týkající se certifikací a zpráv, spolu s průvodními dokumenty, které tyto subjekty mají vypracovávat. |
| --- | --- |

(97)

Prováděcí pravomoci Komise by se měly vztahovat na pravidla pro postupy pro udělování, odnímání a přezkum akreditace platebních agentur a pro určování a akreditaci koordinačních subjektů, jakož i pro dohled nad akreditací platebních agentur; pravidla pro ujednání a postupy pro kontroly, na nichž je založeno prohlášení řídícího subjektu vydávané platebními agenturami; pravidla pro fungování koordinačního subjektu a oznamování informací Komisi tímto koordinačním subjektem; pravidla pro fungování certifikačních subjektů, včetně kontrol, které mají být prováděny, a subjektů podléhajících těmto kontrolám, a pravidla týkající se certifikací a zpráv, spolu s průvodními dokumenty, které tyto subjekty mají vypracovávat.

| (98) | Prováděcí pravomoci Komise by se měly vztahovat také na zásady auditu, na nichž jsou založeny výroky certifikačních subjektů, včetně posouzení rizik, interních kontrol a požadované úrovně důkazních informací, a metody auditu, které mají takové certifikační subjekty používat při vydávání svých výroků s přihlédnutím k mezinárodním auditorským standardům. |
| --- | --- |

(98)

Prováděcí pravomoci Komise by se měly vztahovat také na zásady auditu, na nichž jsou založeny výroky certifikačních subjektů, včetně posouzení rizik, interních kontrol a požadované úrovně důkazních informací, a metody auditu, které mají takové certifikační subjekty používat při vydávání svých výroků s přihlédnutím k mezinárodním auditorským standardům.

| (99) | Prováděcí pravomoci Komise by se měly vztahovat také na stanovení míry úpravy intervencí formou přímých plateb v rámci postupu finanční kázně a její přizpůsobení, jakož i na výši prostředků nepřidělených na závazky, přenesených v souladu s čl. 12 odst. 2 písm. d) finančního nařízení pro financování těchto intervencí; a v rámci postupu rozpočtové kázně na prozatímní stanovení výše plateb a prozatímní rozdělení dostupného rozpočtu mezi členské státy, jakož i stanovení celkové částky financování Unií rozdělené podle členských států. |
| --- | --- |

(99)

Prováděcí pravomoci Komise by se měly vztahovat také na stanovení míry úpravy intervencí formou přímých plateb v rámci postupu finanční kázně a její přizpůsobení, jakož i na výši prostředků nepřidělených na závazky, přenesených v souladu s čl. 12 odst. 2 písm. d) finančního nařízení pro financování těchto intervencí; a v rámci postupu rozpočtové kázně na prozatímní stanovení výše plateb a prozatímní rozdělení dostupného rozpočtu mezi členské státy, jakož i stanovení celkové částky financování Unií rozdělené podle členských států.

| (100) | Prováděcí pravomoci Komise by se měly vztahovat také na stanovení částek pro financování opatření veřejných intervencí, pravidla související s financováním získávání družicových dat Komisí nezbytných pro systém monitorování ploch a opatření realizovaná Komisí prostřednictvím aplikací dálkového průzkumu používaných monitorování zemědělských zdrojů, postupy získávání takových družicových dat Komisí a monitorování zemědělských zdrojů, rámec upravující získávání, zdokonalování a využívání družicových obrazů a meteorologických údajů, jakož i na použitelné lhůty. |
| --- | --- |

(100)

Prováděcí pravomoci Komise by se měly vztahovat také na stanovení částek pro financování opatření veřejných intervencí, pravidla související s financováním získávání družicových dat Komisí nezbytných pro systém monitorování ploch a opatření realizovaná Komisí prostřednictvím aplikací dálkového průzkumu používaných monitorování zemědělských zdrojů, postupy získávání takových družicových dat Komisí a monitorování zemědělských zdrojů, rámec upravující získávání, zdokonalování a využívání družicových obrazů a meteorologických údajů, jakož i na použitelné lhůty.

| (101) | Prováděcí pravomoci Komise by se dále měly vztahovat na stanovení lhůt, v nichž jsou akreditované platební agentury povinny vypracovat a předložit Komisi průběžné výkazy výdajů související s intervencemi pro rozvoj venkova, jakož i pravidla pro postupy a další praktická ujednání pro řádné fungování mechanismu platebních lhůt; pozastavení měsíčních nebo průběžných plateb členským státům, zrušení takového pozastavení a snížení uvedených plateb, jakož i stanovení pravidel týkajících se struktury akčních plánů a postupů jejich vypracování. Prováděcí pravomoci by se rovněž měly vztahovat na další pravidla vedení odděleného účetnictví platebními agenturami a zvláštní podmínky vztahující se na informace, které se zanášejí do účetnictví vedeného platebního agenturami; pravidla nezbytná a zdůvodnitelná v nouzových případech pro řešení specifických problémů ve vztahu k platebním lhůtám a vyplácení záloh; pravidla financování a účtování intervenčních opatření ve formě veřejného skladování a dalších výdajů financovaných z EZZF a EZFRV a podmínky upravující provádění automatického zrušení závazků. |
| --- | --- |

(101)

Prováděcí pravomoci Komise by se dále měly vztahovat na stanovení lhůt, v nichž jsou akreditované platební agentury povinny vypracovat a předložit Komisi průběžné výkazy výdajů související s intervencemi pro rozvoj venkova, jakož i pravidla pro postupy a další praktická ujednání pro řádné fungování mechanismu platebních lhůt; pozastavení měsíčních nebo průběžných plateb členským státům, zrušení takového pozastavení a snížení uvedených plateb, jakož i stanovení pravidel týkajících se struktury akčních plánů a postupů jejich vypracování. Prováděcí pravomoci by se rovněž měly vztahovat na další pravidla vedení odděleného účetnictví platebními agenturami a zvláštní podmínky vztahující se na informace, které se zanášejí do účetnictví vedeného platebního agenturami; pravidla nezbytná a zdůvodnitelná v nouzových případech pro řešení specifických problémů ve vztahu k platebním lhůtám a vyplácení záloh; pravidla financování a účtování intervenčních opatření ve formě veřejného skladování a dalších výdajů financovaných z EZZF a EZFRV a podmínky upravující provádění automatického zrušení závazků.

| (102) | Prováděcí pravomoci Komise by se kromě toho měly vztahovat také na podmínky, za nichž mají být uchovávány doklady a informace k provedeným platbám; postupy týkající se povinnosti spolupracovat, kterou musí členské státy dodržet ve vztahu ke kontrolám prováděným Komisí a k přístupu k informacím; výroční finanční schvalování včetně pravidel týkajících se opatření nezbytných pro účely přijetí a provádění příslušných prováděcích aktů, výroční schvalování výkonnosti, včetně pravidel týkajících opatření nezbytných pro účely přijetí a provádění příslušných prováděcích aktů, a výměnu informací mezi Komisí a členskými státy, postupy a lhůty, které je třeba dodržet; postup schvalování souladu, včetně pravidel týkajících se opatření nezbytných pro účely přijetí a provádění příslušných prováděcích aktů, výměnu informací mezi Komisí a členskými státy, lhůty, které je třeba dodržet, a smírčí řízení; pravidla týkající se možného započtení částek vyplývajících ze zpětného získání neoprávněných plateb a vyloučení částek, jež jsou hrazeny z rozpočtu Unie, z financování Unií a forem oznámení a sdělení, které mají členské státy zasílat Komisi v souvislosti se zpětným získáváním prostředků v důsledku nedodržení podmínek. |
| --- | --- |

(102)

Prováděcí pravomoci Komise by se kromě toho měly vztahovat také na podmínky, za nichž mají být uchovávány doklady a informace k provedeným platbám; postupy týkající se povinnosti spolupracovat, kterou musí členské státy dodržet ve vztahu ke kontrolám prováděným Komisí a k přístupu k informacím; výroční finanční schvalování včetně pravidel týkajících se opatření nezbytných pro účely přijetí a provádění příslušných prováděcích aktů, výroční schvalování výkonnosti, včetně pravidel týkajících opatření nezbytných pro účely přijetí a provádění příslušných prováděcích aktů, a výměnu informací mezi Komisí a členskými státy, postupy a lhůty, které je třeba dodržet; postup schvalování souladu, včetně pravidel týkajících se opatření nezbytných pro účely přijetí a provádění příslušných prováděcích aktů, výměnu informací mezi Komisí a členskými státy, lhůty, které je třeba dodržet, a smírčí řízení; pravidla týkající se možného započtení částek vyplývajících ze zpětného získání neoprávněných plateb a vyloučení částek, jež jsou hrazeny z rozpočtu Unie, z financování Unií a forem oznámení a sdělení, které mají členské státy zasílat Komisi v souvislosti se zpětným získáváním prostředků v důsledku nedodržení podmínek.

| (103) | Prováděcí pravomoci Komise by se navíc měly vztahovat také na pravidla zaměřená na jednotné uplatňování povinností členských států ve vztahu k ochraně finančních zájmů Unie a pravidla nezbytná pro jednotné uplatňování kontrol v rámci Unie. |
| --- | --- |

(103)

Prováděcí pravomoci Komise by se navíc měly vztahovat také na pravidla zaměřená na jednotné uplatňování povinností členských států ve vztahu k ochraně finančních zájmů Unie a pravidla nezbytná pro jednotné uplatňování kontrol v rámci Unie.

| (104) | Prováděcí pravomoci Komise by se dále měly vztahovat na formy jistot, které mají být složeny, a postup pro složení jistot a jejich přijetí a pro nahrazení původních jistot; postupy pro uvolnění jistot; a oznámení, která mají členské státy nebo Komise provádět v souvislosti s jistotami. |
| --- | --- |

(104)

Prováděcí pravomoci Komise by se dále měly vztahovat na formy jistot, které mají být složeny, a postup pro složení jistot a jejich přijetí a pro nahrazení původních jistot; postupy pro uvolnění jistot; a oznámení, která mají členské státy nebo Komise provádět v souvislosti s jistotami.

| (105) | Prováděcí pravomoci Komise by se rovněž měly vztahovat na pravidla týkající se formy, obsahu a postupů, jak jsou Komisi předávány nebo poskytovány zprávy o hodnocení kvality systému identifikace zemědělských pozemků, systému pro geoprostorové žádosti a systému monitorování ploch, a pravidla týkající se nápravných opatření, která mají provést členské státy v důsledku nedostatků zjištěných u těchto systémů, jakož i základních funkcí a pravidel týkajících se systému pro žádosti o podporu a systému monitorování ploch, včetně jeho postupného zavádění. |
| --- | --- |

(105)

Prováděcí pravomoci Komise by se rovněž měly vztahovat na pravidla týkající se formy, obsahu a postupů, jak jsou Komisi předávány nebo poskytovány zprávy o hodnocení kvality systému identifikace zemědělských pozemků, systému pro geoprostorové žádosti a systému monitorování ploch, a pravidla týkající se nápravných opatření, která mají provést členské státy v důsledku nedostatků zjištěných u těchto systémů, jakož i základních funkcí a pravidel týkajících se systému pro žádosti o podporu a systému monitorování ploch, včetně jeho postupného zavádění.

| (106) | Prováděcí pravomoci Komise by se měly také vztahovat na pravidla nezbytná pro jednotné uplatňování pravidel kontrol obchodní dokumentace. Měly by se vztahovat rovněž na pravidla týkající se poskytování informací členskými státy Komisi a opatření na ochranu uplatňování práva Unie v případech, kdy by je mimořádné měnové postupy týkající se národní měny mohly ohrozit. |
| --- | --- |

(106)

Prováděcí pravomoci Komise by se měly také vztahovat na pravidla nezbytná pro jednotné uplatňování pravidel kontrol obchodní dokumentace. Měly by se vztahovat rovněž na pravidla týkající se poskytování informací členskými státy Komisi a opatření na ochranu uplatňování práva Unie v případech, kdy by je mimořádné měnové postupy týkající se národní měny mohly ohrozit.

| (107) | Dále by se prováděcí pravomoci Komise měly vztahovat na pravidla týkající se formy a harmonogramu zveřejňování informací o příjemcích finančních prostředků z EZZF a EZFRV, jednotného uplatňování povinnosti informování příjemců, že údaje, které se jich týkají, budou zveřejněny, a spolupráce mezi Komisí a členskými státy v souvislosti se zveřejňováním příjemců finančních prostředků z EZZF a EZFRV. |
| --- | --- |

(107)

Dále by se prováděcí pravomoci Komise měly vztahovat na pravidla týkající se formy a harmonogramu zveřejňování informací o příjemcích finančních prostředků z EZZF a EZFRV, jednotného uplatňování povinnosti informování příjemců, že údaje, které se jich týkají, budou zveřejněny, a spolupráce mezi Komisí a členskými státy v souvislosti se zveřejňováním příjemců finančních prostředků z EZZF a EZFRV.

| (108) | Pro přijetí některých prováděcích aktů by měl být použit poradní postup. Pokud jde o prováděcí akty, které se týkají výpočtu částek Komisí, umožňuje poradní postup Komisi plně převzít odpovědnost za hospodaření s rozpočtem a s ohledem na lhůty a rozpočtové postupy se zaměřuje na zvýšení účinnosti, předvídatelnosti a rychlosti. Pokud jde o prováděcí akty týkající se plateb vyplacených členským státům a fungování postupu pro schvalování účetních závěrek a výroční schvalování výkonnosti, umožňuje poradní postup Komisi plně převzít odpovědnost za hospodaření s rozpočtem a ověřování ročních závěrek vnitrostátních platebních agentur s cílem tyto závěrky přijmout, nebo v případě výdajů neuskutečněných v souladu s pravidly Unie tyto výdaje vyloučit z financování Unií. Jiné prováděcí akty by měly být přijímány přezkumným postupem. |
| --- | --- |

(108)

Pro přijetí některých prováděcích aktů by měl být použit poradní postup. Pokud jde o prováděcí akty, které se týkají výpočtu částek Komisí, umožňuje poradní postup Komisi plně převzít odpovědnost za hospodaření s rozpočtem a s ohledem na lhůty a rozpočtové postupy se zaměřuje na zvýšení účinnosti, předvídatelnosti a rychlosti. Pokud jde o prováděcí akty týkající se plateb vyplacených členským státům a fungování postupu pro schvalování účetních závěrek a výroční schvalování výkonnosti, umožňuje poradní postup Komisi plně převzít odpovědnost za hospodaření s rozpočtem a ověřování ročních závěrek vnitrostátních platebních agentur s cílem tyto závěrky přijmout, nebo v případě výdajů neuskutečněných v souladu s pravidly Unie tyto výdaje vyloučit z financování Unií. Jiné prováděcí akty by měly být přijímány přezkumným postupem.

| (109) | Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by Komisi měly být svěřeny prováděcí pravomoci bez použití nařízení (EU) č. 182/2011, pokud jde o stanovení čistého zůstatku dostupného pro výdaje z EZZF, stanovení měsíčních plateb, které by měla provést na základě výkazu výdajů členských států, a stanovení doplňkových plateb nebo srážek v souvislosti se způsobem provádění měsíčních plateb. |
| --- | --- |

(109)

Za účelem zajištění jednotných podmínek k provedení tohoto nařízení by Komisi měly být svěřeny prováděcí pravomoci bez použití nařízení (EU) č. 182/2011, pokud jde o stanovení čistého zůstatku dostupného pro výdaje z EZZF, stanovení měsíčních plateb, které by měla provést na základě výkazu výdajů členských států, a stanovení doplňkových plateb nebo srážek v souvislosti se způsobem provádění měsíčních plateb.

| (110) | Nařízení (EU) č. 1306/2013 by proto mělo být zrušeno. |
| --- | --- |

(110)

Nařízení (EU) č. 1306/2013 by proto mělo být zrušeno.

| (111) | Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy vzhledem k provázanosti tohoto nařízení s dalšími nástroji SZP a k omezeným finančním zdrojům členských států, ale spíše jich může být lépe dosaženo na úrovni Unie prostřednictvím víceleté záruky financování Unií a soustředění se na jeho priority Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů. |
| --- | --- |

(111)

Jelikož cílů tohoto nařízení nemůže být dosaženo uspokojivě členskými státy vzhledem k provázanosti tohoto nařízení s dalšími nástroji SZP a k omezeným finančním zdrojům členských států, ale spíše jich může být lépe dosaženo na úrovni Unie prostřednictvím víceleté záruky financování Unií a soustředění se na jeho priority Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v článku 5 Smlouvy o EU. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je nezbytné pro dosažení těchto cílů.

| (112) | V zájmu zajištění hladkého provedení předpokládaných opatření a z důvodu naléhavosti by toto nařízení mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(112)

V zájmu zajištění hladkého provedení předpokládaných opatření a z důvodu naléhavosti by toto nařízení mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

HLAVA I

OBLAST PŮSOBNOSTI A DEFINICE

Článek 1

Oblast působnosti

Toto nařízení stanoví pravidla financování, řízení a monitorování společné zemědělské politiky (SZP), a to zejména pro:

| a) | financování výdajů v rámci SZP; |
| --- | --- |

a)

financování výdajů v rámci SZP;

| b) | řídící a kontrolní systémy, které mají zavést členské státy; |
| --- | --- |

b)

řídící a kontrolní systémy, které mají zavést členské státy;

| c) | schvalování účetní závěrky a schvalování souladu. |
| --- | --- |

c)

schvalování účetní závěrky a schvalování souladu.

Článek 2

Definice

Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

| a) | „nesrovnalostí“ jakákoli nesrovnalost ve smyslu čl. 1 odst. 2 nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95; |
| --- | --- |

a)

„nesrovnalostí“ jakákoli nesrovnalost ve smyslu čl. 1 odst. 2 nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95;

| b) | „správními systémy“ správní orgány uvedené v hlavě II kapitole II tohoto nařízení a základní požadavky Unie, včetně povinností členských států, pokud jde o účinnou ochranu finančních zájmů Unie podle článku 59 tohoto nařízení, jakož i provádění, v souladu s článkem 9 nařízení (EU) 2021/2115, jejich strategických plánů SZP schválených Komisí, a systém vykazování zavedený pro účely výroční zprávy o výkonnosti podle článku 134 uvedeného nařízení; |
| --- | --- |

b)

„správními systémy“ správní orgány uvedené v hlavě II kapitole II tohoto nařízení a základní požadavky Unie, včetně povinností členských států, pokud jde o účinnou ochranu finančních zájmů Unie podle článku 59 tohoto nařízení, jakož i provádění, v souladu s článkem 9 nařízení (EU) 2021/2115, jejich strategických plánů SZP schválených Komisí, a systém vykazování zavedený pro účely výroční zprávy o výkonnosti podle článku 134 uvedeného nařízení;

| c) | „základními požadavky Unie“ požadavky stanovené v nařízení (EU) 2021/2115, v tomto nařízení, ve finančním nařízení a ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU (25); |
| --- | --- |

c)

„základními požadavky Unie“ požadavky stanovené v nařízení (EU) 2021/2115, v tomto nařízení, ve finančním nařízení a ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU (25);

25

| d) | „závažnými nedostatky v řádném fungování správních systémů“ existence systémového nedostatku s přihlédnutím k jeho opakovanému výskytu, závažnosti a negativnímu účinku na správnost výkazu výdajů, zprávy o výkonnosti nebo na dodržování práva Unie; |
| --- | --- |

d)

„závažnými nedostatky v řádném fungování správních systémů“ existence systémového nedostatku s přihlédnutím k jeho opakovanému výskytu, závažnosti a negativnímu účinku na správnost výkazu výdajů, zprávy o výkonnosti nebo na dodržování práva Unie;

| e) | „ukazatelem výstupů“ ukazatel výstupů uvedený v čl. 7 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) 2021/2115; |
| --- | --- |

e)

„ukazatelem výstupů“ ukazatel výstupů uvedený v čl. 7 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) 2021/2115;

| f) | „ukazatelem výsledků“ ukazatel výsledků uvedený v čl. 7 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) 2021/2115; |
| --- | --- |

f)

„ukazatelem výsledků“ ukazatel výsledků uvedený v čl. 7 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) 2021/2115;

| g) | „akčním plánem“ pro účely článků 41 a 42 tohoto nařízení plán vypracovaný členským státem na žádost Komise a po konzultaci s ní v případě, že jsou zjištěny závažné nedostatky v řádném fungování správních systémů daného členského státu, nebo za okolností uvedených v článku 135 nařízení (EU) 2021/2115, obsahující nezbytná nápravná opatření a příslušný časový rámec jeho provádění v souladu s články 41 a 42 tohoto nařízení. |
| --- | --- |

g)

„akčním plánem“ pro účely článků 41 a 42 tohoto nařízení plán vypracovaný členským státem na žádost Komise a po konzultaci s ní v případě, že jsou zjištěny závažné nedostatky v řádném fungování správních systémů daného členského státu, nebo za okolností uvedených v článku 135 nařízení (EU) 2021/2115, obsahující nezbytná nápravná opatření a příslušný časový rámec jeho provádění v souladu s články 41 a 42 tohoto nařízení.

Článek 3

Výjimky v případě vyšší moci a mimořádných okolností

1.   Pro účely financování, řízení a monitorování SZP lze za vyšší moc a mimořádné okolnosti uznat zejména tyto případy:

| a) | vážnou přírodní katastrofu nebo závažný meteorologický jev, které významně zasáhnou zemědělský podnik; |
| --- | --- |

a)

vážnou přírodní katastrofu nebo závažný meteorologický jev, které významně zasáhnou zemědělský podnik;

| b) | náhodné zničení budov zemědělského podniku určených k chovu zvířat; |
| --- | --- |

b)

náhodné zničení budov zemědělského podniku určených k chovu zvířat;

| c) | epizoocii, napadení rostlin chorobami nebo výskyt škodlivého organismu rostlin postihující všechna hospodářská zvířata nebo plodiny příjemce nebo jejich část; |
| --- | --- |

c)

epizoocii, napadení rostlin chorobami nebo výskyt škodlivého organismu rostlin postihující všechna hospodářská zvířata nebo plodiny příjemce nebo jejich část;

| d) | vyvlastnění celého zemědělského podniku nebo jeho velké části, nemohlo-li být toto vyvlastnění předjímáno v den podání žádosti; |
| --- | --- |

d)

vyvlastnění celého zemědělského podniku nebo jeho velké části, nemohlo-li být toto vyvlastnění předjímáno v den podání žádosti;

| e) | úmrtí příjemce; |
| --- | --- |

e)

úmrtí příjemce;

| f) | déletrvající pracovní neschopnost příjemce. |
| --- | --- |

f)

déletrvající pracovní neschopnost příjemce.

2.   Pokud vážná přírodní katastrofa nebo závažný meteorologický jev uvedené v odst. 1 písm. a) významně zasáhnou jasně vymezenou oblast, může dotčený členský stát považovat celou tuto oblast za významně zasaženou touto katastrofou nebo tímto jevem.

HLAVA II

OBECNÁ USTANOVENÍ O ZEMĚDĚLSKÝCH FONDECH

KAPITOLA I

Zemědělské fondy

Článek 4

Fondy pro financování zemědělských výdajů

Financování různých intervencí a opatření v rámci SZP ze souhrnného rozpočtu Unie (dále jen „rozpočet Unie“) provádějí:

| a) | Evropský zemědělský záruční fond (EZZF); |
| --- | --- |

a)

Evropský zemědělský záruční fond (EZZF);

| b) | Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV). |
| --- | --- |

b)

Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV).

Článek 5

Výdaje z EZZF

1.   EZZF se provádí buď ve sdíleném řízení mezi členskými státy a Unií podle odstavce 2, nebo v přímém řízení podle odstavce 3.

2.   Ve sdíleném řízení se z EZZF financují tyto výdaje:

| a) | opatření pro regulaci nebo podporu zemědělských trhů stanovených v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 (26); |
| --- | --- |

a)

opatření pro regulaci nebo podporu zemědělských trhů stanovených v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 (26);

| b) | finanční příspěvek Unie na intervence v určitých odvětvích, uvedené v hlavě III kapitole III nařízení (EU) 2021/2115; |
| --- | --- |

b)

finanční příspěvek Unie na intervence v určitých odvětvích, uvedené v hlavě III kapitole III nařízení (EU) 2021/2115;

| c) | intervence formou přímých plateb zemědělcům na základě strategického plánu SZP uvedené v článku 16 nařízení (EU) 2021/2115; |
| --- | --- |

c)

intervence formou přímých plateb zemědělcům na základě strategického plánu SZP uvedené v článku 16 nařízení (EU) 2021/2115;

| d) | finanční příspěvek Unie na informační a propagační opatření ve prospěch zemědělských produktů na vnitřním trhu Unie a ve třetích zemích, prováděná členskými státy a vybraná Komisí; |
| --- | --- |

d)

finanční příspěvek Unie na informační a propagační opatření ve prospěch zemědělských produktů na vnitřním trhu Unie a ve třetích zemích, prováděná členskými státy a vybraná Komisí;

| e) | finanční příspěvek Unie na zvláštní opatření v oblasti zemědělství ve prospěch nejvzdálenějších regionů Unie stanovená v nařízení (EU) č. 228/2013 a na zvláštní opatření v oblasti zemědělství ve prospěch menších ostrovů v Egejském moři stanovená v nařízení (EU) č. 229/2013. |
| --- | --- |

e)

finanční příspěvek Unie na zvláštní opatření v oblasti zemědělství ve prospěch nejvzdálenějších regionů Unie stanovená v nařízení (EU) č. 228/2013 a na zvláštní opatření v oblasti zemědělství ve prospěch menších ostrovů v Egejském moři stanovená v nařízení (EU) č. 229/2013.

3.   V přímém řízení se z EZZF financují tyto výdaje:

| a) | propagace zemědělských produktů prováděná buď přímo Komisí, nebo prostřednictvím mezinárodních organizací; |
| --- | --- |

a)

propagace zemědělských produktů prováděná buď přímo Komisí, nebo prostřednictvím mezinárodních organizací;

| b) | opatření prováděná v souladu s právem Unie, jejichž cílem je zajistit zachování, popis, sběr a využití genetických zdrojů v zemědělství; |
| --- | --- |

b)

opatření prováděná v souladu s právem Unie, jejichž cílem je zajistit zachování, popis, sběr a využití genetických zdrojů v zemědělství;

| c) | zavedení a provozování účetních informačních systémů v zemědělství; |
| --- | --- |

c)

zavedení a provozování účetních informačních systémů v zemědělství;

| d) | systémy zemědělských studií, včetně studií o struktuře zemědělských podniků. |
| --- | --- |

d)

systémy zemědělských studií, včetně studií o struktuře zemědělských podniků.

Článek 6

Výdaje z EZFRV

EZFRV se provádí ve sdíleném řízení mezi členskými státy a Unií. Financuje se z něj finanční příspěvek Unie na intervence pro rozvoj venkova uvedené v hlavě III kapitole IV nařízení (EU) 2021/2115 a upřesněné ve strategických plánech SZP a na opatření podle článku 125 uvedeného nařízení.

Článek 7

Jiné výdaje, včetně technické pomoci

Z EZZF a EZFRV mohou být buď z podnětu Komise, nebo jejím jménem přímo financovány činnosti zaměřené na přípravu, monitorování a správní a technickou podporu, jakož i hodnocení, audit a kontrolu, nezbytné pro provádění SZP. Tyto činnosti zahrnují zejména:

| a) | opatření nezbytná pro analýzu, řízení, monitorování a provádění SZP a výměnu informací o této politice, včetně posuzování jejích dopadů, environmentální výkonnosti a pokroku při dosahování cílů Unie, a opatření zaměřená na zavádění kontrolních systémů a technickou a správní pomoc; |
| --- | --- |

a)

opatření nezbytná pro analýzu, řízení, monitorování a provádění SZP a výměnu informací o této politice, včetně posuzování jejích dopadů, environmentální výkonnosti a pokroku při dosahování cílů Unie, a opatření zaměřená na zavádění kontrolních systémů a technickou a správní pomoc;

| b) | získání družicových dat Komisí, která jsou nezbytná pro systém monitorování ploch, v souladu s článkem 24; |
| --- | --- |

b)

získání družicových dat Komisí, která jsou nezbytná pro systém monitorování ploch, v souladu s článkem 24;

| c) | opatření realizovaná Komisí prostřednictvím aplikací dálkového průzkumu používaných k monitorování zemědělských zdrojů v souladu s článkem 25; |
| --- | --- |

c)

opatření realizovaná Komisí prostřednictvím aplikací dálkového průzkumu používaných k monitorování zemědělských zdrojů v souladu s článkem 25;

| d) | opatření nezbytná pro zachování a rozvoj metod a technických prostředků pro informace, vzájemné propojení, monitorování a kontrolu finančního řízení prostředků použitých na financování SZP; |
| --- | --- |

d)

opatření nezbytná pro zachování a rozvoj metod a technických prostředků pro informace, vzájemné propojení, monitorování a kontrolu finančního řízení prostředků použitých na financování SZP;

| e) | poskytování informací o SZP v souladu s článkem 46; |
| --- | --- |

e)

poskytování informací o SZP v souladu s článkem 46;

| f) | studie o SZP a hodnocení opatření financovaných z EZZF a EZFRV, včetně zdokonalování metod hodnocení a výměny informací o osvědčených postupech v rámci SZP a konzultací s příslušnými zúčastněnými stranami, jakož i studie prováděné s Evropskou investiční bankou (EIB); |
| --- | --- |

f)

studie o SZP a hodnocení opatření financovaných z EZZF a EZFRV, včetně zdokonalování metod hodnocení a výměny informací o osvědčených postupech v rámci SZP a konzultací s příslušnými zúčastněnými stranami, jakož i studie prováděné s Evropskou investiční bankou (EIB);

| g) | případný příspěvek na výkonné agentury zřízené v souladu s nařízením Rady (ES) č. 58/2003 (27) a působí v rámci SZP; |
| --- | --- |

g)

případný příspěvek na výkonné agentury zřízené v souladu s nařízením Rady (ES) č. 58/2003 (27) a působí v rámci SZP;

27

| h) | příspěvek na opatření týkající se šíření informací, zvyšování informovanosti, podpory spolupráce a výměny zkušeností s příslušnými zúčastněnými stranami na úrovni Unie, prováděná v rámci intervencí pro rozvoj venkova, včetně vytváření sítí dotčených stran; |
| --- | --- |

h)

příspěvek na opatření týkající se šíření informací, zvyšování informovanosti, podpory spolupráce a výměny zkušeností s příslušnými zúčastněnými stranami na úrovni Unie, prováděná v rámci intervencí pro rozvoj venkova, včetně vytváření sítí dotčených stran;

| i) | sítě informačních technologií zaměřené na zpracování a výměnu informací, včetně systémů informačních technologií na úrovni organizace nezbytných v souvislosti s řízením SZP; |
| --- | --- |

i)

sítě informačních technologií zaměřené na zpracování a výměnu informací, včetně systémů informačních technologií na úrovni organizace nezbytných v souvislosti s řízením SZP;

| j) | opatření nezbytná pro vytváření, registraci a ochranu log v rámci unijních režimů jakosti v souladu s čl. 44 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (28) a pro ochranu práv duševního vlastnictví s nimi spojených, jakož i nezbytný vývoj informačních technologií. |
| --- | --- |

j)

opatření nezbytná pro vytváření, registraci a ochranu log v rámci unijních režimů jakosti v souladu s čl. 44 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (28) a pro ochranu práv duševního vlastnictví s nimi spojených, jakož i nezbytný vývoj informačních technologií.

28

KAPITOLA II

Správní orgány

Článek 8

Příslušný orgán

1.   Každý členský stát určí příslušný orgán na ministerské úrovni, který je odpovědný za:

| a) | udělování, přezkum a odnímání akreditace platebních agentur uvedených v čl. 9 odst. 2; |
| --- | --- |

a)

udělování, přezkum a odnímání akreditace platebních agentur uvedených v čl. 9 odst. 2;

| b) | určování koordinačního subjektu uvedeného v článku 10 a udělování, přezkum a odnímání akreditace tohoto subjektu; |
| --- | --- |

b)

určování koordinačního subjektu uvedeného v článku 10 a udělování, přezkum a odnímání akreditace tohoto subjektu;

| c) | určování a odnímání určení certifikačního subjektu uvedeného v článku 12 a zajištění toho, že je certifikační subjekt vždy určen; |
| --- | --- |

c)

určování a odnímání určení certifikačního subjektu uvedeného v článku 12 a zajištění toho, že je certifikační subjekt vždy určen;

| d) | provádění úkolů, které jsou příslušnému orgánu svěřeny podle této kapitoly. |
| --- | --- |

d)

provádění úkolů, které jsou příslušnému orgánu svěřeny podle této kapitoly.

2.   Na základě posouzení minimálních podmínek, jež má Komise přijmout v souladu s čl. 11 odst. 1 písm. a), rozhodne příslušný orgán prostřednictvím formálního aktu o udělení akreditace platební agentury nebo o odnětí její akreditace na základě přezkumu a o určení a akreditaci koordinačního subjektu a o odnětí jeho akreditace.

3.   Příslušný orgán rozhodne prostřednictvím formálního aktu o určení a odnětí určení certifikačního subjektu, a to při zajištění toho, že je certifikační subjekt vždy určen.

4.   Příslušný orgán neprodleně informuje Komisi o veškerých akreditacích a odnětích akreditace platební agentury a o určení a akreditaci a odnětí akreditace koordinačního subjektu, jakož i o určení a odnětí určení certifikačního subjektu.

Článek 9

Platební agentury

1.   Platební agentury jsou útvary nebo subjekty členských států, a případně jejich regionů, pověřené řízením a kontrolou výdajů uvedených v čl. 5 odst. 2 a v článku 6.

S výjimkou provádění plateb mohou platební agentury výkonem úkolů uvedených v prvním pododstavci pověřit jiné subjekty.

2.   Členské státy akreditují jako platební agentury útvary nebo subjekty, jež mají administrativní uspořádání a systém vnitřní kontroly, které poskytují dostatečné záruky, že platby jsou legální, správné a řádně vyúčtované. Za tímto účelem splňují platební agentury minimální podmínky pro akreditaci týkající se vnitřního prostředí, kontrolních činností, informací a komunikace a monitorování stanovené Komisí podle čl. 11 odst. 1 písm. a).

Každý členský stát omezí s ohledem na své ústavní předpisy počet svých akreditovaných platebních agentur:

| a) | na jedinou platební agenturu na celostátní úrovni, případně na jednu v každém regionu; a |
| --- | --- |

a)

na jedinou platební agenturu na celostátní úrovni, případně na jednu v každém regionu; a

| b) | na jedinou platební agenturu pro řízení výdajů jak z EZZF, tak z EZFRV, pokud platební agentury existují pouze na celostátní úrovni. |
| --- | --- |

b)

na jedinou platební agenturu pro řízení výdajů jak z EZZF, tak z EZFRV, pokud platební agentury existují pouze na celostátní úrovni.

Jsou-li platební agentury zřízeny na regionální úrovni, členské státy navíc buď akreditují platební agenturu na celostátní úrovni pro režimy podpory, které vzhledem ke své povaze musejí být řízeny na celostátní úrovni, nebo svěří řízení těchto režimů svým regionálním platebním agenturám.

Odchylně od druhého pododstavce tohoto odstavce mohou členské státy zachovat platební agentury, které byly akreditovány před 15. říjnem 2020, pokud příslušný orgán rozhodnutím podle čl. 8 odst. 2 potvrdí, že splňují minimální podmínky pro akreditaci uvedené v prvním pododstavci tohoto odstavce.

Platebním agenturám, které neřídí výdaje z EZZF nebo z EZFRV po dobu nejméně tří let, se akreditace odejme.

Po 7. prosinci 2021 členské státy neakreditují žádnou novou platební agenturu s výjimkou případů uvedených v druhém pododstavci písm. a), kdy s ohledem na ústavní předpisy mohou být nezbytné další regionální platební agentury.

3.   Pro účely čl. 63 odst. 5 a 6 finančního nařízení odpovědný pracovník akreditované platební agentury do 15. února roku následujícího po příslušném zemědělském rozpočtovém roce vypracuje a předloží Komisi:

| a) | roční výkaz výdajů, které byly vynaloženy při plnění úkolů svěřených dané akreditované platební agentuře, jak je stanoveno v čl. 63 odst. 5 písm. a) finančního nařízení, k němuž jsou přiloženy požadované informace pro schválení v souladu s článkem 53 tohoto nařízení; |
| --- | --- |

a)

roční výkaz výdajů, které byly vynaloženy při plnění úkolů svěřených dané akreditované platební agentuře, jak je stanoveno v čl. 63 odst. 5 písm. a) finančního nařízení, k němuž jsou přiloženy požadované informace pro schválení v souladu s článkem 53 tohoto nařízení;

| b) | výroční zprávu o výkonnosti uvedenou v čl. 54 odst. 1 tohoto nařízení a v článku 134 nařízení (EU) 2021/2115, která prokazuje, že výdaje byly uskutečněny v souladu s článkem 37 tohoto nařízení; |
| --- | --- |

b)

výroční zprávu o výkonnosti uvedenou v čl. 54 odst. 1 tohoto nařízení a v článku 134 nařízení (EU) 2021/2115, která prokazuje, že výdaje byly uskutečněny v souladu s článkem 37 tohoto nařízení;

| c) | každoroční souhrn závěrečných zpráv o auditu a informací o provedených kontrolách, rozbor povahy a rozsahu chyb a nedostatků zjištěných ve správních systémech a přijatá či plánovaná nápravná opatření, jak je stanoveno v čl. 63 odst. 5 písm. b) finančního nařízení; |
| --- | --- |

c)

každoroční souhrn závěrečných zpráv o auditu a informací o provedených kontrolách, rozbor povahy a rozsahu chyb a nedostatků zjištěných ve správních systémech a přijatá či plánovaná nápravná opatření, jak je stanoveno v čl. 63 odst. 5 písm. b) finančního nařízení;

| d) | prohlášení řídícího subjektu, jak je stanoveno v čl. 63 odst. 6 finančního nařízení, pokud jde o:






  i) | skutečnost, že informace jsou řádně uspořádány a jsou úplné a přesné, jak je stanoveno v čl. 63 odst. 6 písm. a) finančního nařízení, |
| --- | --- | --- |

d)

prohlášení řídícího subjektu, jak je stanoveno v čl. 63 odst. 6 finančního nařízení, pokud jde o:

i)

skutečnost, že informace jsou řádně uspořádány a jsou úplné a přesné, jak je stanoveno v čl. 63 odst. 6 písm. a) finančního nařízení,

| ii) | řádné fungování zavedených správních systémů, s výjimkou příslušného orgánu uvedeného v článku 8, koordinačního subjektu uvedeného v článku 10 a certifikačního subjektu uvedeného v článku 12 tohoto nařízení, které zajišťuje, že výdaje byly uskutečněny v souladu s článkem 37 tohoto nařízení, jak je stanoveno v čl. 63 odst. 6 písm. b) a c) finančního nařízení. |
| --- | --- |

ii)

řádné fungování zavedených správních systémů, s výjimkou příslušného orgánu uvedeného v článku 8, koordinačního subjektu uvedeného v článku 10 a certifikačního subjektu uvedeného v článku 12 tohoto nařízení, které zajišťuje, že výdaje byly uskutečněny v souladu s článkem 37 tohoto nařízení, jak je stanoveno v čl. 63 odst. 6 písm. b) a c) finančního nařízení.

Lhůtu stanovenou na 15. únor uvedenou v prvním pododstavci tohoto odstavce může Komise na základě sdělení dotčeného členského státu výjimečně prodloužit až do 1. března, jak je stanoveno v čl. 63 odst. 7 druhém pododstavci finančního nařízení.

4.   Pokud akreditovaná platební agentura neplní nebo přestala plnit jednu nebo více minimálních podmínek pro akreditaci uvedených v odst. 2 prvním pododstavci, dotčený členský stát jí z vlastního podnětu nebo na žádost Komise akreditaci odejme, neprovede-li tato platební agentura nezbytné změny ve lhůtě stanovené příslušným orgánem dotyčného členského státu v závislosti na závažnosti daného problému.

5.   Platební agentury řídí a zajišťují kontrolu operací spojených s veřejnou intervencí, za kterou jsou odpovědné, a v této oblasti jim náleží celková odpovědnost.

V případě, že je podpora poskytována prostřednictvím finančního nástroje, který provádí EIB nebo jiná mezinárodní finanční instituce, jejímž akcionářem je členský stát, platební agentura vychází z kontrolní zprávy na podporu předložených žádostí o platby. Tuto kontrolní zprávu poskytnou členskému státu zmíněné instituce.

6.   Pro účely článku 33, pokud jde o výdaje z EZFRV, předloží se do 30. června 2030 další zpráva o výkonnosti v souladu s odstavcem 3 tohoto článku a s čl. 10 odst. 3, která se vztahuje na období do 31. prosince 2029.

Článek 10

Koordinační subjekty

1.   Je-li v členském státě akreditována více než jedna platební agentura, určí tento členský stát veřejnoprávní koordinační subjekt, který pověří těmito úkoly:

| a) | shromažďovat informace, které je třeba poskytnout Komisi, a zasílat jí je; |
| --- | --- |

a)

shromažďovat informace, které je třeba poskytnout Komisi, a zasílat jí je;

| b) | předkládat Komisi výroční zprávu o výkonnosti podle čl. 54 odst. 1 tohoto nařízení a článku 134 nařízení (EU) 2021/2115; |
| --- | --- |

b)

předkládat Komisi výroční zprávu o výkonnosti podle čl. 54 odst. 1 tohoto nařízení a článku 134 nařízení (EU) 2021/2115;

| c) | přijímat nebo koordinovat opatření s cílem řešit veškeré nedostatky obecné povahy a informovat Komisi o následných krocích; |
| --- | --- |

c)

přijímat nebo koordinovat opatření s cílem řešit veškeré nedostatky obecné povahy a informovat Komisi o následných krocích;

| d) | podporovat a pokud možno zajišťovat harmonizované uplatňování pravidel Unie. |
| --- | --- |

d)

podporovat a pokud možno zajišťovat harmonizované uplatňování pravidel Unie.

2.   Pokud jde o zpracování informací finanční povahy uvedených v odst. 1 písm. a), podléhá koordinační subjekt zvláštní akreditaci členským státem.

3.   Výroční zpráva o výkonnosti podle odst. 1 písm. b) tohoto článku je zahrnuta ve výroku podle čl. 12 odst. 2 a spolu s ní se Komisi předkládá prohlášení řídícího subjektu týkající se vypracování celé zprávy.

Článek 11

Pravomoci Komise týkající se platebních agentur a koordinačních subjektů

1.   S cílem zajistit řádné fungování platebních agentur uvedených v článku 9 a koordinačních subjektů uvedených v článku 10 je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 102, kterými se toto nařízení doplňuje o pravidla týkající se:

| a) | minimálních podmínek pro akreditaci platebních agentur uvedených v čl. 9 odst. 2 prvním pododstavci a pro určování a akreditaci koordinačních subjektů uvedených v článku 10; |
| --- | --- |

a)

minimálních podmínek pro akreditaci platebních agentur uvedených v čl. 9 odst. 2 prvním pododstavci a pro určování a akreditaci koordinačních subjektů uvedených v článku 10;

| b) | povinností platebních agentur, pokud jde o veřejnou intervenci, jakož i pravidla týkající se obsahu jejich řídících a kontrolních povinností. |
| --- | --- |

b)

povinností platebních agentur, pokud jde o veřejnou intervenci, jakož i pravidla týkající se obsahu jejich řídících a kontrolních povinností.

2.   Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví pravidla týkající se:

| a) | postupů pro udělování, odnímání a přezkum akreditace platebních agentur a pro určování a udělování, odnímání a přezkum akreditace koordinačních subjektů, jakož i postupů pro dohled nad akreditací platebních agentur; |
| --- | --- |

a)

postupů pro udělování, odnímání a přezkum akreditace platebních agentur a pro určování a udělování, odnímání a přezkum akreditace koordinačních subjektů, jakož i postupů pro dohled nad akreditací platebních agentur;

| b) | ujednání a postupů pro kontroly, na nichž je založeno prohlášení řídícího subjektu vydávané platebními agenturami, které je uvedeno v čl. 9 odst. 3 prvním pododstavci písm. d), jakož i jeho struktury a formátu; |
| --- | --- |

b)

ujednání a postupů pro kontroly, na nichž je založeno prohlášení řídícího subjektu vydávané platebními agenturami, které je uvedeno v čl. 9 odst. 3 prvním pododstavci písm. d), jakož i jeho struktury a formátu;

| c) | fungování koordinačního subjektu a předkládání informací Komisi podle článku 10. |
| --- | --- |

c)

fungování koordinačního subjektu a předkládání informací Komisi podle článku 10.

Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 103 odst. 3.

Článek 12

Certifikační subjekty

1.   Certifikační subjekt je veřejnoprávní nebo soukromoprávní auditní subjekt určený členským státem na dobu nejméně tří let, aniž je dotčeno vnitrostátní právo. Jedná-li se o soukromoprávní auditní subjekt a vyžaduje-li tak použitelné právo Unie nebo vnitrostátní právo, je vybrán členským státem ve veřejném nabídkovém řízení.

Členský stát, který určí více než jeden certifikační subjekt, může jmenovat veřejnoprávní certifikační subjekt na celostátní úrovni, který bude odpovídat za koordinaci.

2.   Pro účely čl. 63 odst. 7 prvního pododstavce finančního nařízení certifikační subjekt vydá výrok vypracovaný v souladu s mezinárodně uznávanými auditorskými standardy, v němž uvede, zda:

| a) | výkazy podávají věrný a poctivý obraz skutečnosti; |
| --- | --- |

a)

výkazy podávají věrný a poctivý obraz skutečnosti;

| b) | řádně fungují zavedené správní systémy členských států, zejména:






  i) | správní orgány uvedené v článcích 9 a 10 tohoto nařízení a v článku 123 nařízení (EU) 2021/2115; |
| --- | --- | --- |

b)

řádně fungují zavedené správní systémy členských států, zejména:

i)

správní orgány uvedené v článcích 9 a 10 tohoto nařízení a v článku 123 nařízení (EU) 2021/2115;

| ii) | základní požadavky Unie; |
| --- | --- |

ii)

základní požadavky Unie;

| iii) | systém podávání zpráv zavedený pro účely výroční zprávy o výkonnosti podle článku 134 nařízení (EU) 2021/2115; |
| --- | --- |

iii)

systém podávání zpráv zavedený pro účely výroční zprávy o výkonnosti podle článku 134 nařízení (EU) 2021/2115;

| c) | zprávy o výkonnosti týkající se ukazatelů výstupů pro účely výročního schvalování výkonnosti podle článku 54 tohoto nařízení a zprávy o výkonnosti týkající se ukazatelů výsledků pro víceleté monitorování výkonnosti podle článku 128 nařízení (EU) 2021/2115, které prokazují soulad s článkem 37 tohoto nařízení, jsou správné; |
| --- | --- |

c)

zprávy o výkonnosti týkající se ukazatelů výstupů pro účely výročního schvalování výkonnosti podle článku 54 tohoto nařízení a zprávy o výkonnosti týkající se ukazatelů výsledků pro víceleté monitorování výkonnosti podle článku 128 nařízení (EU) 2021/2115, které prokazují soulad s článkem 37 tohoto nařízení, jsou správné;

| d) | výdaje na opatření stanovená v nařízeních (EU) č. 228/2013, (EU) č. 229/2013 a (EU) č. 1308/2013 a v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1144/2014 (29), o jejichž proplacení byla Komise požádána, jsou legální a správné. |
| --- | --- |

d)

výdaje na opatření stanovená v nařízeních (EU) č. 228/2013, (EU) č. 229/2013 a (EU) č. 1308/2013 a v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1144/2014 (29), o jejichž proplacení byla Komise požádána, jsou legální a správné.

V tomto výroku se rovněž uvede, zda přezkum zpochybňuje tvrzení obsažená v prohlášení řídícího subjektu uvedeném v čl. 9 odst. 3 prvním pododstavci písm. d). Přezkum musí rovněž zahrnovat rozbor povahy a rozsahu chyb a nedostatků zjištěných ve správních systémech auditem a kontrolami, jakož i nápravná opatření přijatá či plánovaná platební agenturou, jak uvádí čl. 9 odst. 3 první pododstavec písm. c).

V případě, že je podpora poskytována prostřednictvím finančního nástroje, který provádí EIB nebo jiná mezinárodní finanční instituce, jejímž akcionářem je členský stát, certifikační subjekt vychází z výroční zprávy o auditu vypracované externími auditory těchto institucí. Tuto výroční zprávu o auditu poskytnou členským státům zmíněné instituce.

3.   Certifikační subjekt má nezbytnou odbornou způsobilost a znalosti o SZP. Je funkčně nezávislý na dotčené platební agentuře a dotčeném koordinačním subjektu, jakož i na příslušném orgánu, jenž tuto platební agenturu a subjekty odpovědné za provádění a monitorování SZP akreditoval.

4.   Komise přijme prováděcí akty, které stanoví pravidla, pokud jde o fungování certifikačních subjektů, včetně kontrol, které mají být prováděny, a subjektů podléhajících těmto kontrolám, a pokud jde o certifikace a zprávy, spolu s průvodními dokumenty, které mají tyto subjekty vypracovávat.

Prováděcí akty rovněž stanoví:

| a) | zásady auditu, na nichž jsou založeny výroky certifikačních subjektů, včetně posouzení rizik, vnitřních kontrol a požadované úrovně důkazních informací; |
| --- | --- |

a)

zásady auditu, na nichž jsou založeny výroky certifikačních subjektů, včetně posouzení rizik, vnitřních kontrol a požadované úrovně důkazních informací;

| b) | metody auditu, jež mají s ohledem na mezinárodní auditorské standardy používat certifikační subjekty k vydávání svých výroků. |
| --- | --- |

b)

metody auditu, jež mají s ohledem na mezinárodní auditorské standardy používat certifikační subjekty k vydávání svých výroků.

Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 103 odst. 3.

Článek 13

Výměna osvědčených postupů

Komise podporuje výměnu osvědčených postupů mezi členskými státy, zejména pokud jde o činnost správních orgánů podle této kapitoly.

HLAVA III

FINANČNÍ ŘÍZENÍ EZZF A EZFRV

KAPITOLA I

EZZF

Oddíl 1

Rozpočtová kázeň

Článek 14

Rozpočtový strop

1.   Roční strop výdajů z EZZF tvoří maximální částky stanovené pro tento fond v nařízení (EU, Euratom) 2020/2093.

2.   V případě, že právo Unie stanoví snížení nebo zvýšení částek uvedených v odstavci 1, přijme Komise prováděcí akty, které stanoví čistý zůstatek pro výdaje z EZZF na základě údajů uvedených v právu Unie, bez použití postupu podle článku 103.

Článek 15

Dodržování stropu

1.   Stanoví-li právo Unie pro některý členský stát finanční strop zemědělských výdajů v eurech, jsou mu tyto výdaje následně uhrazeny do výše tohoto stropu, a pokud se použijí články 39 až 42, s nezbytnými úpravami.

2.   Prostředky přidělené členským státům na intervence formou přímých plateb podle článku 87 nařízení (EU) 2021/2115, opravené s ohledem na úpravy podle článku 17 tohoto nařízení, jsou finančními stropy v eurech pro účely odstavce 1 tohoto článku.

Článek 16

Zemědělská rezerva

1.   Na začátku každého roku se v EZZF vytvoří zemědělská rezerva Unie (dále jen „rezerva“) určená k poskytování dodatečné podpory pro odvětví zemědělství pro účely řízení nebo stabilizace trhu a rychlé reakce v případě krizí s dopadem na zemědělskou produkci či distribuci.

Prostředky pro rezervu se zapisují přímo do rozpočtu Unie. Finanční prostředky z rezervy se v zemědělském rozpočtovém roce nebo letech, pro něž je požadována dodatečná podpora, poskytnou na tato opatření:

| a) | opatření ke stabilizaci zemědělských trhů podle článků 8 až 21 nařízení (EU) č. 1308/2013; |
| --- | --- |

a)

opatření ke stabilizaci zemědělských trhů podle článků 8 až 21 nařízení (EU) č. 1308/2013;

| b) | výjimečná opatření podle článků 219, 220 a 221 nařízení (EU) č. 1308/2013. |
| --- | --- |

b)

výjimečná opatření podle článků 219, 220 a 221 nařízení (EU) č. 1308/2013.

2.   Výše rezervy na začátku každého roku období 2023–2027 činí 450 milionů EUR v běžných cenách, pokud není v rozpočtu Unie stanovena vyšší částka. Komise může výši rezervy během roku upravit, jestliže je to vhodné s ohledem na vývoj trhu nebo výhledy ve stávajícím nebo následujícím roce a s přihlédnutím k dostupným prostředkům v rámci dílčího stropu EZZF.

Pokud tyto dostupné prostředky nestačí, lze v krajním případě v souladu s článkem 17 tohoto nařízení uplatnit finanční kázeň za účelem doplnění rezervy až do výše počáteční částky uvedené v prvním pododstavci tohoto odstavce.

Odchylně od čl. 12 odst. 2 třetího pododstavce finančního nařízení se prostředky z rezervy, které nejsou přiděleny na závazky, přenesou za účelem financování rezervy v následujících rozpočtových letech až do roku 2027.

Dále se odchylně od čl. 12 odst. 2 třetího pododstavce finančního nařízení celková nevyužitá částka rezervy pro případ krizí v odvětví zemědělství zřízené nařízením (EU) č. 1306/2013, která je k dispozici na konci roku 2022, přenese do roku 2023, aniž by se plně vracela do rozpočtových položek, z nichž jsou financována opatření podle čl. 5 odst. 2 písm. c) tohoto nařízení, a v nezbytném rozsahu a po zohlednění dostupných prostředků v rámci dílčího stropu EZZF se poskytne na financování rezervy zřízené tímto článkem. Veškeré prostředky z rezervy pro případ krizí v odvětví zemědělství, které zůstanou k dispozici po financování rezervy zřízené tímto článkem, se vrátí do rozpočtových položek, z nichž jsou financována opatření podle čl. 5 odst. 2 písm. c) tohoto nařízení.

Článek 17

Finanční kázeň

1.   Komise stanoví míru úpravy intervencí formou přímých plateb uvedených v čl. 5 odst. 2 písm. c) tohoto nařízení a finančního příspěvku Unie na přímé platby podle kapitoly IV nařízení (EU) č. 228/2013 a kapitoly IV nařízení (EU) č. 229/2013 pro zvláštní opatření uvedená v čl. 5 odst. 2 písm. e) tohoto nařízení (dále jen „míra úpravy“), pokud odhady financování intervencí a opatření financovaných v rámci odpovídajícího dílčího stropu pro daný rozpočtový rok ukazují, že budou platné roční stropy překročeny.

Míra úpravy se vztahuje na platby, které mají být poskytnuty zemědělcům na intervence a zvláštní opatření uvedené v prvním pododstavci tohoto odstavce a které v příslušném kalendářním roce překračují částku 2 000 EUR. Pro účely tohoto pododstavce se použije obdobně čl. 17 odst. 4 nařízení (EU) 2021/2115.

Komise přijme prováděcí akty stanovující míru úpravy do 30. června kalendářního roku, na který se míra úpravy vztahuje. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 103 odst. 2.

2.   Do 1. prosince kalendářního roku, na který se míra úpravy vztahuje, může Komise na základě nových informací přijmout prováděcí akty, kterými míru úpravy stanovenou podle odstavce 1 tohoto článku přizpůsobí. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 103 odst. 2.

3.   Pokud je uplatněna finanční kázeň, prostředky přenesené v souladu s čl. 12 odst. 2 písm. d) finančního nařízení se použijí k financování výdajů podle čl. 5 odst. 2 písm. c) tohoto nařízení v rozsahu nezbytném k zamezení opakovanému uplatnění finanční kázně.

Pokud jsou prostředky, které mají být přeneseny v souladu s prvním pododstavcem, nadále k dispozici a celková výše prostředků nepřidělených na závazky, které jsou k dispozici pro vyplacení, představuje alespoň 0,2 % ročního stropu pro výdaje z EZZF, může Komise přijmout prováděcí akty, v nichž stanoví pro každý členský stát výši prostředků nepřidělených na závazky, které mají být vyplaceny konečným příjemcům. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 103 odst. 2.

4.   Částky stanovené Komisí v souladu s odst. 3 druhým pododstavcem vyplatí členské státy konečným příjemcům podle objektivních a nediskriminačních kritérií. Členské státy mohou uplatnit minimální výši částek určených k výplatě na konečného příjemce. Uvedená výplata se vztahuje pouze na konečné příjemce v těch členských státech, v nichž se v předchozím zemědělském rozpočtovém roce uplatnila finanční kázeň.

5.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 102, které jsou nezbytné pro zajištění soudržného uplatňování finanční kázně v členských státech a kterými se toto nařízení doplňuje o pravidla pro výpočet finanční kázně, již členské státy použijí pro zemědělce.

Článek 18

Postup pro rozpočtovou kázeň

1.   Ukáže-li se při sestavování návrhu rozpočtu na rozpočtový rok N, že existuje riziko překročení částky uvedené v článku 14 tohoto nařízení pro rozpočtový rok N, navrhne Komise opatření nezbytná k tomu, aby bylo zajištěno nepřekročení uvedené částky. Tato opatření přijmou Evropský parlament a Rada, je-li právním základem příslušného opatření čl. 43 odst. 2 Smlouvy o fungování EU, nebo Rada, je-li právním základem příslušného opatření čl. 43 odst. 3 Smlouvy o fungování EU.

2.   Kdykoli se Komise domnívá, že existuje riziko překročení částky uvedené v článku 14 tohoto nařízení a že nemůže přijmout náležitá opatření k nápravě situace, navrhne jiná opatření k tomu, aby bylo zajištěno nepřekročení uvedené částky. Tato opatření přijmou Evropský parlament a Rada, je-li právním základem příslušného opatření čl. 43 odst. 2 Smlouvy o fungování EU, nebo Rada, je-li právním základem příslušného opatření čl. 43 odst. 3 Smlouvy o fungování EU.

3.   Jestliže na konci rozpočtového roku N žádosti o následnou úhradu ze strany členských států překračují nebo by mohly překročit částku uvedenou v článku 14, Komise:

| a) | posuzuje tyto žádosti podané členskými státy poměrně v rámci dostupných rozpočtových prostředků a přijme prováděcí akty, kterými prozatímně stanoví výši plateb na daný měsíc; |
| --- | --- |

a)

posuzuje tyto žádosti podané členskými státy poměrně v rámci dostupných rozpočtových prostředků a přijme prováděcí akty, kterými prozatímně stanoví výši plateb na daný měsíc;

| b) | nejpozději do 28. února rozpočtového roku N+1 určí situaci všech členských států, pokud jde o financování Unií za rozpočtový rok N; |
| --- | --- |

b)

nejpozději do 28. února rozpočtového roku N+1 určí situaci všech členských států, pokud jde o financování Unií za rozpočtový rok N;

| c) | přijme prováděcí akty, kterými stanoví celkovou částku financování Unií rozdělenou podle členských států na základě jednotné sazby financování Unií a v rámci výše prostředků dostupných pro měsíční platby; |
| --- | --- |

c)

přijme prováděcí akty, kterými stanoví celkovou částku financování Unií rozdělenou podle členských států na základě jednotné sazby financování Unií a v rámci výše prostředků dostupných pro měsíční platby;

| d) | nejpozději při uskutečnění měsíčních plateb na měsíc březen rozpočtového roku N+1 provede případná vyrovnání mezi členskými státy. |
| --- | --- |

d)

nejpozději při uskutečnění měsíčních plateb na měsíc březen rozpočtového roku N+1 provede případná vyrovnání mezi členskými státy.

Prováděcí akty stanovené v prvním pododstavci písm. a) a c) tohoto odstavce se přijímají poradním postupem podle čl. 103 odst. 2.

Článek 19

Systém včasného varování a sledování

S cílem zajistit, že rozpočtový strop uvedený v článku 14 není překročen, zavede Komise systém včasného varování a sledování výdajů z EZZF na měsíčním základě.

K tomuto účelu na začátku každého rozpočtového roku vymezí Komise profily měsíčních výdajů případně založené na průměrných měsíčních výdajích za předchozí tři roky.

Komise pravidelně předkládá Evropskému parlamentu a Radě zprávu o vývoji uskutečněných výdajů ve srovnání s profily, která obsahuje také hodnocení očekávaného plnění v běžném rozpočtovém roce.

Oddíl 2

Financování výdajů

Článek 20

Měsíční platby

1.   Komise poskytuje členským státům rozpočtové prostředky nezbytné k financování výdajů uvedených v čl. 5 odst. 2 ve formě měsíčních plateb na základě výdajů uskutečněných akreditovanými platebními agenturami v referenčním období.

2.   Do provedení měsíčních plateb Komisí poskytují prostředky nezbytné pro uskutečnění výdajů členské státy podle potřeb svých akreditovaných platebních agentur.

Článek 21

Způsob provádění měsíčních plateb

1.   Aniž jsou dotčeny články 53, 54 a 55, provádí Komise měsíční platby za výdaje uskutečněné akreditovanými platebními agenturami v referenčním měsíci.

2.   Měsíční platby ve prospěch jednotlivých členských států se provedou nejpozději třetí pracovní den druhého měsíce následujícího po měsíci, ve kterém byly výdaje uskutečněny, s přihlédnutím ke snížením či pozastavením plateb uplatněným podle článků 39 až 42 nebo k jakýmkoli jiným opravám. Výdaje členských států uskutečněné mezi 1. a 15. říjnem se přičítají k měsíci říjnu. Výdaje uskutečněné mezi 16. a 31. říjnem se přičítají k měsíci listopadu.

3.   Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví měsíční platby, které provádí, na základě výkazu výdajů členských států a informací poskytnutých v souladu s čl. 90 odst. 1. Tyto prováděcí akty se přijímají bez použití postupu podle článku 103.

4.   Komise může přijmout prováděcí akty, kterými stanoví doplňkové platby nebo srážky upravující platby provedené v souladu s odstavcem 3. Tyto prováděcí akty se přijímají bez použití postupu podle článku 103.

5.   Komise členský stát neprodleně informuje o jakémkoli překročení finančních stropů z jeho strany.

Článek 22

Správní a personální náklady

Z EZZF se nehradí výdaje související se správními a personálními náklady členských států a příjemců podpory z EZZF.

Článek 23

Výdaje na veřejnou intervenci

1.   Není-li v rámci společné organizace trhů s ohledem na veřejnou intervenci stanovena částka za jednotku, financuje se dané opatření z EZZF na základě jednotných paušálních částek, zejména pokud jde o finanční prostředky, které pocházejí z členských států a jsou používány na nákup produktů, hmotné operace v souvislosti se skladováním a případně na zpracování produktů způsobilých pro veřejnou intervenci podle článku 11 nařízení (EU) č. 1308/2013.

2.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 102, kterými se toto nařízení doplňuje o pravidla týkající se:

| a) | druhu opatření způsobilých pro financování Unií a podmínek úhrady; |
| --- | --- |

a)

druhu opatření způsobilých pro financování Unií a podmínek úhrady;

| b) | podmínek způsobilosti a metod výpočtu na základě údajů skutečně zjištěných platebními agenturami, paušálních částek stanovených Komisí nebo paušálních nebo nepaušálních částek stanovených právními předpisy pro konkrétní zemědělská odvětví; |
| --- | --- |

b)

podmínek způsobilosti a metod výpočtu na základě údajů skutečně zjištěných platebními agenturami, paušálních částek stanovených Komisí nebo paušálních nebo nepaušálních částek stanovených právními předpisy pro konkrétní zemědělská odvětví;

| c) | oceňování operací v souvislosti s veřejnou intervencí, opatření přijímaná v případě ztráty nebo zkažení produktů v rámci veřejné intervence a určení částek, které budou financovány. |
| --- | --- |

c)

oceňování operací v souvislosti s veřejnou intervencí, opatření přijímaná v případě ztráty nebo zkažení produktů v rámci veřejné intervence a určení částek, které budou financovány.

3.   Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví částky uvedené v odstavci 1. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 103 odst. 2.

Článek 24

Získávání družicových dat

Seznam družicových dat nezbytných pro systém monitorování ploch podle čl. 66 odst. 1 písm. c) schválí Komise a členské státy v souladu se specifikacemi vypracovanými každým členským státem.

V souladu s čl. 7 písm. b) Komise tato družicová data bezplatně poskytne orgánům příslušným pro systém monitorování ploch nebo poskytovatelům služeb, které tyto orgány zmocnily k jejich zastupování.

Komise zůstává majitelem těchto družicových dat.

Komise může provedením úkolů spojených s technickými postupy nebo pracovními metodami v souvislosti se systémem monitorování ploch podle čl. 66 odst. 1 písm. c) pověřit specializované subjekty.

Článek 25

Monitorování zemědělských zdrojů

1.   Cílem opatření financovaných podle čl. 7 písm. c) je poskytnout Komisi nástroje umožňující:

| a) | řídit zemědělské trhy Unie v globálním kontextu; |
| --- | --- |

a)

řídit zemědělské trhy Unie v globálním kontextu;

| b) | zajistit agroekonomické a agroenvironmentálně-klimatické monitorování využívání zemědělské půdy a změn ve využívání zemědělské půdy, včetně zemědělsko-lesnických ploch, a monitorování stavu půdy, plodin, zemědělské krajiny a zemědělské půdy, které umožní vytváření odhadů, zejména pokud jde o výnosy a zemědělskou produkci a zemědělské dopady spojené s mimořádnými okolnostmi, a posoudit odolnost zemědělských systémů a pokrok při naplňování relevantních cílů Organizace spojených národů pro udržitelný rozvoj; |
| --- | --- |

b)

zajistit agroekonomické a agroenvironmentálně-klimatické monitorování využívání zemědělské půdy a změn ve využívání zemědělské půdy, včetně zemědělsko-lesnických ploch, a monitorování stavu půdy, plodin, zemědělské krajiny a zemědělské půdy, které umožní vytváření odhadů, zejména pokud jde o výnosy a zemědělskou produkci a zemědělské dopady spojené s mimořádnými okolnostmi, a posoudit odolnost zemědělských systémů a pokrok při naplňování relevantních cílů Organizace spojených národů pro udržitelný rozvoj;

| c) | sdílet přístup k odhadům uvedeným v písmeni b) v mezinárodním měřítku, jako jsou iniciativy koordinované organizacemi OSN, včetně vytváření inventur skleníkových plynů v rámci úmluvy OSN o změně klimatu, nebo jinými mezinárodními agenturami; |
| --- | --- |

c)

sdílet přístup k odhadům uvedeným v písmeni b) v mezinárodním měřítku, jako jsou iniciativy koordinované organizacemi OSN, včetně vytváření inventur skleníkových plynů v rámci úmluvy OSN o změně klimatu, nebo jinými mezinárodními agenturami;

| d) | přispívat ke konkrétním opatřením zvyšujícím transparentnost světových trhů s přihlédnutím k cílům a závazkům Unie; |
| --- | --- |

d)

přispívat ke konkrétním opatřením zvyšujícím transparentnost světových trhů s přihlédnutím k cílům a závazkům Unie;

| e) | zajistit technologické monitorování agrometeorologického systému. |
| --- | --- |

e)

zajistit technologické monitorování agrometeorologického systému.

2.   V souladu s čl. 7 písm. c) Komise financuje opatření týkající se:

| a) | shromažďování nebo nákupu údajů nezbytných pro provádění a monitorování SZP, včetně družicových, geoprostorových a meteorologických údajů; |
| --- | --- |

a)

shromažďování nebo nákupu údajů nezbytných pro provádění a monitorování SZP, včetně družicových, geoprostorových a meteorologických údajů;

| b) | vytvoření infrastruktury prostorových dat a internetových stránek; |
| --- | --- |

b)

vytvoření infrastruktury prostorových dat a internetových stránek;

| c) | provádění specifických studií o klimatických podmínkách; |
| --- | --- |

c)

provádění specifických studií o klimatických podmínkách;

| d) | dálkového průzkumu s cílem přispět k monitorování změn ve využívání zemědělské půdy a stavu půdy; a |
| --- | --- |

d)

dálkového průzkumu s cílem přispět k monitorování změn ve využívání zemědělské půdy a stavu půdy; a

| e) | aktualizace agrometeorologických a ekonometrických modelů. |
| --- | --- |

e)

aktualizace agrometeorologických a ekonometrických modelů.

V případě potřeby se tato opatření provádějí ve spolupráci s Evropskou agenturou pro životní prostředí, Společným výzkumným střediskem, laboratořemi a subjekty členských států nebo se zapojením soukromého sektoru.

Článek 26

Prováděcí pravomoci týkající se článků 24 a 25

Komise může přijmout prováděcí akty, kterými stanoví:

| a) | pravidla týkající se financování podle čl. 7 písm. b) a c); |
| --- | --- |

a)

pravidla týkající se financování podle čl. 7 písm. b) a c);

| b) | postup, podle kterého se budou provádět opatření uvedená v článcích 24 a 25 za účelem splnění zadaných cílů; |
| --- | --- |

b)

postup, podle kterého se budou provádět opatření uvedená v článcích 24 a 25 za účelem splnění zadaných cílů;

| c) | rámec upravující získávání, zdokonalování a využívání družicových dat a meteorologických údajů, jakož i použitelné lhůty. |
| --- | --- |

c)

rámec upravující získávání, zdokonalování a využívání družicových dat a meteorologických údajů, jakož i použitelné lhůty.

Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 103 odst. 3.

KAPITOLA II

EZFRV

Oddíl 1

Obecná ustanovení o EZFRV

Článek 27

Ustanovení vztahující se na všechny platby

1.   Platby příspěvku EZFRV uvedeného v článku 6, prováděné Komisí nepřekročí rozpočtové závazky.

Aniž je dotčen čl. 34 odst. 1, přiřazují se tyto platby k nejstaršímu otevřenému rozpočtovému závazku.

2.   Použije se článek 110 finančního nařízení.

Oddíl 2

Financování z EZFRV v rámci strategických plánů SZP

Článek 28

Finanční příspěvek z EZFRV

Finanční příspěvek z EZFRV na výdaje v rámci strategických plánů SZP se určí pro každý strategický plán SZP v mezích stropů stanovených právem Unie, pokud jde o podporu pro intervence v rámci strategických plánů SZP z EZFRV.

Článek 29

Rozpočtové závazky

1.   Prováděcí rozhodnutí Komise o schválení strategického plánu SZP představuje rozhodnutí o financování ve smyslu čl. 110 odst. 1 finančního nařízení, a jakmile je oznámeno dotčenému členskému státu, právní závazek ve smyslu uvedeného nařízení. V uvedeném prováděcím rozhodnutí se stanoví roční příspěvek.

2.   Rozpočtové závazky Unie týkající se každého strategického plánu SZP se přijímají v ročních splátkách v období od 1. ledna 2023 do 31. prosince 2027. Odchylně od čl. 111 odst. 2 finančního nařízení se v případě každého strategického plánu SZP rozpočtové závazky pro první splátku přijímají poté, co Komise schválí daný strategický plán SZP a oznámí to dotčenému členskému státu. S výjimkou případů, kdy se použije článek 16 finančního nařízení, přijme Komise rozpočtové závazky na další splátky na základě prováděcího rozhodnutí uvedeného v prvním odstavci tohoto článku před 1. květnem každého roku.

Oddíl 3

Finanční příspěvek na intervence pro rozvoj venkova

Článek 30

Ustanovení vztahující se na platby na intervence pro rozvoj venkova

1.   Prostředky nezbytné k financování výdajů uvedených v článku 6 se poskytují členským státům formou předběžného financování, průběžných plateb a platby zůstatku, jak je popsáno v tomto oddíle.

2.   Souhrnná částka platby předběžného financování a průběžných plateb nepřekročí 95 % příspěvku z EZFRV na každý strategický plán SZP.

Při dosažení stropu 95 % členské státy i nadále předávají žádosti o platby Komisi.

Článek 31

Předběžné financování

1.   Na základě svého prováděcího rozhodnutí o schválení strategického plánu SZP vyplatí Komise danému členskému státu počáteční částku předběžného financování na celou dobu trvání strategického plánu SZP. Tato počáteční částka předběžného financování se vyplácí v těchto splátkách:

| a) | v roce 2023: 1 % částky podpory z EZFRV na celou dobu trvání daného strategického plánu SZP; |
| --- | --- |

a)

v roce 2023: 1 % částky podpory z EZFRV na celou dobu trvání daného strategického plánu SZP;

| b) | v roce 2024: 1 % částky podpory z EZFRV na celou dobu trvání daného strategického plánu SZP; |
| --- | --- |

b)

v roce 2024: 1 % částky podpory z EZFRV na celou dobu trvání daného strategického plánu SZP;

| c) | v roce 2025: 1 % částky podpory z EZFRV na celou dobu trvání daného strategického plánu SZP. |
| --- | --- |

c)

v roce 2025: 1 % částky podpory z EZFRV na celou dobu trvání daného strategického plánu SZP.

Pokud je strategický plán SZP schválen v roce 2024 nebo později, splátky z předchozích let se vyplatí neprodleně po tomto schválení.

2.   Nejsou-li uskutečněny žádné výdaje a není-li do 24 měsíců ode dne, kdy Komise vyplatila první splátku předběžného financování, zaslán výkaz výdajů pro strategický plán SZP, vrátí se celková částka vyplacená v rámci předběžného financování Komisi. Toto předběžné financování se započte vůči nejstaršímu výkazu výdajů pro strategický plán SZP.

3.   Žádné další předběžné financování se nevyplácí ani nezískává zpět, pokud se převod do EZFRV nebo z EZFRV uskutečnil v souladu s článkem 103 nařízení (EU) 2021/2115.

4.   Úroky z předběžného financování se použijí na daný strategický plán SZP a odečítají se z částky veřejných výdajů uváděných v závěrečném výkazu výdajů.

5.   Částka vyplacená v rámci předběžného financování se vyúčtuje postupem podle článku 53 před uzavřením strategického plánu SZP.

Článek 32

Průběžné platby

1.   Průběžné platby se provádějí pro jednotlivé strategické plány SZP. Vypočítají se tak, že se na uskutečněné veřejné výdaje u každého typu intervence, s výjimkou plateb z doplňkového vnitrostátního financování podle čl. 115 odst. 5 nařízení (EU) 2021/2115, použije sazba příspěvku podle článku 91 uvedeného nařízení.

Průběžné platby zahrnují rovněž částky uvedené v čl. 94 odst. 2 nařízení (EU) 2021/2115.

2.   V závislosti na dostupnosti rozpočtových prostředků Komise provádí průběžné platby za účelem následného uhrazení výdajů uskutečněných akreditovanými platebními agenturami při provádění strategických plánů SZP, přičemž zohledňuje snížení nebo pozastavení podle článků 39 až 42.

3.   Pokud jsou finanční nástroje prováděny v souladu s čl. 59 odst. 1 nařízení (EU) 2021/1060, zahrnuje výkaz výdajů celkové částky vyplacené nebo, v případě záruk, vyčleněné na smlouvy o zárukách řídícím orgánem konečným příjemcům podle čl. 80 odst. 5 prvního pododstavce písm. a), b) a c) nařízení (EU) 2021/2115 či v jejich prospěch.

4.   Pokud jsou finanční nástroje prováděny v souladu s čl. 59 odst. 2 nařízení (EU) 2021/1060, předkládají se výkazy výdajů, které zahrnují výdaje na finanční nástroje, v souladu s těmito podmínkami:

| a) | částka uvedená v prvním výkazu výdajů byla již vyplacena na příslušný finanční nástroj a může tvořit až 30 % celkové částky způsobilých veřejných výdajů přidělených na finanční nástroje v souladu s příslušnou dohodou o financování; |
| --- | --- |

a)

částka uvedená v prvním výkazu výdajů byla již vyplacena na příslušný finanční nástroj a může tvořit až 30 % celkové částky způsobilých veřejných výdajů přidělených na finanční nástroje v souladu s příslušnou dohodou o financování;

| b) | částka uvedená v následných výkazech výdajů předložených během období způsobilosti vymezeného v čl. 86 odst. 4 nařízení (EU) 2021/2115 zahrnuje způsobilé výdaje podle čl. 80 odst. 5 uvedeného nařízení. |
| --- | --- |

b)

částka uvedená v následných výkazech výdajů předložených během období způsobilosti vymezeného v čl. 86 odst. 4 nařízení (EU) 2021/2115 zahrnuje způsobilé výdaje podle čl. 80 odst. 5 uvedeného nařízení.

5.   Částky vyplacené v souladu s odst. 4 písm. a) tohoto článku se považují za zálohy pro účely čl. 37 odst. 2. Částku uvedenou v prvním výkazu výdajů podle odst. 4 písm. a) tohoto článku Komise zúčtuje ve svých účtech nejpozději při zúčtování v roční účetní závěrce za poslední rok provádění příslušného strategického plánu SZP.

6.   Jednotlivé průběžné platby provádí Komise s výhradou splnění těchto požadavků:

| a) | předání výkazu výdajů podepsaného akreditovanou platební agenturou v souladu s čl. 90 odst. 1 písm. c) Komisi; |
| --- | --- |

a)

předání výkazu výdajů podepsaného akreditovanou platební agenturou v souladu s čl. 90 odst. 1 písm. c) Komisi;

| b) | nepřekročení celkové částky příspěvku z EZFRV poskytnuté na jednotlivé typy intervencí na celou dobu trvání dotčeného strategického plánu SZP; |
| --- | --- |

b)

nepřekročení celkové částky příspěvku z EZFRV poskytnuté na jednotlivé typy intervencí na celou dobu trvání dotčeného strategického plánu SZP;

| c) | předání dokumentů, které mají být předloženy v souladu s čl. 9 odst. 3 a čl. 12 odst. 2 Komisi. |
| --- | --- |

c)

předání dokumentů, které mají být předloženy v souladu s čl. 9 odst. 3 a čl. 12 odst. 2 Komisi.

7.   Jestliže některý z požadavků stanovených v odstavci 6 nebyl splněn, informuje Komise co nejrychleji akreditovanou platební agenturu nebo koordinační subjekt, byl-li určen. Jestliže některý z požadavků stanovených v odst. 6 písm. a) nebo c) nebyl splněn, považuje se výkaz výdajů za nepřípustný.

8.   Aniž jsou dotčeny články 53, 54 a 55, provede Komise průběžné platby do 45 dnů od zaevidování výkazu výdajů, který splňuje požadavky stanovené v odstavci 6 tohoto článku.

9.   Akreditované platební agentury vyhotovují průběžné výkazy výdajů týkající se strategických plánů SZP a zasílají je Komisi přímo nebo prostřednictvím koordinačního subjektu, pokud byl určen, a to ve lhůtách, které stanoví Komise. Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví uvedené lhůty. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 103 odst. 3.

Výkazy výdajů zahrnují výdaje uskutečněné platebními agenturami během každého dotčeného období. Zahrnují rovněž částky uvedené v čl. 94 odst. 2 nařízení (EU) 2021/2115. Pokud však výdaje uvedené v čl. 86 odst. 3 uvedeného nařízení nemohou být v příslušném období Komisi vykázány, neboť Komise dosud neschválila změnu strategického plánu SZP podle čl. 119 odst. 10 uvedeného nařízení, lze tyto výdaje vykázat v následných obdobích.

Průběžné výkazy výdajů týkající se výdajů uskutečněných od 16. října jsou financovány z rozpočtu na následující rok.

10.   Pokud pověřená schvalující osoba požaduje dodatečné ověření z důvodu poskytnutí neúplných nebo nejasných informací nebo z důvodu rozporů, rozdílů ve výkladu nebo jakýchkoli dalších nesrovnalostí ve výkazu výdajů za určité referenční období, jež jsou zejména důsledkem skutečnosti, že nebyly poskytnuty informace požadované podle nařízení (EU) 2021/2115 a aktů Komise přijatých na základě uvedeného nařízení, poskytne dotčený členský stát na žádost pověřené schvalující osoby doplňující informace ve lhůtě stanovené v předmětné žádosti v závislosti na míře závažnosti problému.

Lhůta pro průběžné platby stanovená v odstavci 8 může být přerušena pro celou částku, která je předmětem žádosti o platbu, nebo pro její část, a to nejdéle na šest měsíců ode dne zaslání žádosti o informace do obdržení požadovaných informací, jež jsou pokládány za uspokojivé. Členský stát může souhlasit s prodloužením doby přerušení o další tři měsíce.

Neodpoví-li dotčený členský stát na žádost o doplňující informace během lhůty stanovené v této žádosti nebo je-li odpověď považována za neuspokojivou nebo pokud z odpovědi vyplývá, že nebyla dodržena platná pravidla nebo že finanční prostředky Unie nebyly využity řádně, může Komise platby pozastavit či snížit v souladu s články 39 až 42.

Článek 33

Platba konečného zůstatku a uzavření intervencí pro rozvoj venkova ve strategickém plánu SZP

1.   Platbu konečného zůstatku provádí Komise podle dostupnosti rozpočtových prostředků po obdržení poslední výroční zprávy o výkonnosti týkající se provádění strategického plánu SZP na základě platného finančního plánu na úrovni typů intervencí EZFRV, roční účetní závěrky za poslední rozpočtový rok provádění daného strategického plánu SZP a odpovídajícího rozhodnutí o schválení účetní závěrky. Tato účetní závěrka se předkládá Komisi nejpozději šest měsíců po konečném datu způsobilosti výdajů uvedeném v čl. 86 odst. 4 nařízení (EU) 2021/2115 a týká se výdajů uskutečněných platební agenturou do posledního data způsobilosti výdajů.

2.   Konečný zůstatek se vyplatí nejpozději šest měsíců ode dne, kdy Komise uzná informace a doklady uvedené v odstavci 1 tohoto článku za přijatelné, a poté, co byla schválena poslední roční účetní závěrka. Aniž je dotčen čl. 34 odst. 5, Komise zruší částky, které zůstanou přiděleny po platbě konečného zůstatku, ve lhůtě šesti měsíců.

3.   Neobdrží-li Komise ve lhůtě stanovené v odstavci 1 tohoto článku poslední výroční zprávu o výkonnosti a doklady nezbytné ke schválení roční účetní závěrky za poslední rok provádění strategického plánu SZP, dojde k automatickému zrušení zůstatku v souladu s článkem 34.

Článek 34

Automatické zrušení závazků u strategických plánů SZP

1.   Komise automaticky zruší jakoukoli část rozpočtového závazku na intervence pro rozvoj venkova v rámci strategického plánu SZP, která nebyla použita pro účely předběžného financování nebo průběžných plateb nebo pro kterou Komise neobdržela výkaz výdajů splňující požadavky stanovené v čl. 32 odst. 6 písm. a) a c), pokud jde o výdaje uskutečněné do 31. prosince druhého roku následujícího po roce, kdy byl daný rozpočtový závazek učiněn.

2.   Automaticky se zruší ta část rozpočtových závazků, která je dosud otevřena k poslednímu datu způsobilosti výdajů podle čl. 86 odst. 4 nařízení (EU) 2021/2115 a v souvislosti s níž nebyl do šesti měsíců po tomto datu vypracován výkaz výdajů.

3.   V případě soudního řízení nebo řízení o správním opravném prostředku s odkladným účinkem se po dobu tohoto řízení přeruší lhůta pro automatické zrušení závazku uvedená v odstavci 1 nebo 2, pokud jde o částku týkající se dotčených operací, a to za předpokladu, že Komise obdrží od členského státu do 31. ledna roku N+3 odůvodněné oznámení.

4.   Do výpočtu automaticky rušených závazků se nezahrnuje:

| a) | ta část rozpočtových závazků, v souvislosti s níž byl vypracován výkaz výdajů, ale jejíž úhrada byla ke dni 31. prosince roku N+2 Komisí snížena nebo pozastavena; |
| --- | --- |

a)

ta část rozpočtových závazků, v souvislosti s níž byl vypracován výkaz výdajů, ale jejíž úhrada byla ke dni 31. prosince roku N+2 Komisí snížena nebo pozastavena;

| b) | ta část rozpočtových závazků, která nemohla být vyplacena platební agenturou z důvodů vyšší moci, které vážně ovlivnily provádění strategického plánu SZP; vnitrostátní orgány, které se odvolávají na vyšší moc, musejí prokázat její přímé následky na provádění všech intervencí pro rozvoj venkova v rámci strategického plánu SZP nebo jejich části. |
| --- | --- |

b)

ta část rozpočtových závazků, která nemohla být vyplacena platební agenturou z důvodů vyšší moci, které vážně ovlivnily provádění strategického plánu SZP; vnitrostátní orgány, které se odvolávají na vyšší moc, musejí prokázat její přímé následky na provádění všech intervencí pro rozvoj venkova v rámci strategického plánu SZP nebo jejich části.

Členské státy zašlou do 31. ledna každého roku Komisi informace o výjimkách uvedených v prvním pododstavci, týkajících se částek vykázaných do konce předcházejícího roku.

5.   Komise včas uvědomí členské státy, jestliže hrozí automatické zrušení závazku. Sdělí jim příslušnou částku vyplývající z informací, jež má k dispozici. Členské státy mají ode dne obdržení těchto informací dva měsíce na vyjádření souhlasu s dotyčnou částkou nebo na předložení připomínek. Komise provede automatické zrušení závazku nejpozději devět měsíců po uplynutí poslední ze lhůt uvedených v odstavcích 1, 2 a 3.

6.   V případě automatického zrušení závazku se příspěvek EZFRV na dotčený strategický plán SZP pro daný rok snižuje o částku automaticky zrušeného závazku. Dotyčný členský stát vypracuje revidovaný finanční plán, v němž částku snížení podpory rozloží mezi typy intervencí, a předloží jej Komisi ke schválení. Pokud tak neučiní, sníží Komise poměrným způsobem částky přidělené na každý typ intervence.

KAPITOLA III

Společná ustanovení

Článek 35

Zemědělský rozpočtový rok

Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení týkající se výkazů výdajů a příjmů v souvislosti s veřejnou intervencí stanovená Komisí podle čl. 47 odst. 2 prvního pododstavce písm. a), zemědělský rozpočtový rok zahrnuje výdaje vyplacené a příjmy obdržené a zaúčtované do účetnictví EZZF a EZFRV platebními agenturami, které se týkají zemědělského rozpočtového roku N počínajícího dne 16. října roku N – 1 a končícího dne 15. října roku N.

Článek 36

Zamezení dvojímu financování

Členské státy zajistí, aby výdaje financované z EZZF nebo EZFRV nebyly předmětem žádného jiného financování z rozpočtu Unie.

V rámci EZFRV může určitá operace obdržet různé formy podpory ze strategického plánu SZP a z jiných fondů uvedených v čl. 1 odst. 1 nařízení (EU) 2021/1060 nebo z jiných nástrojů Unie pouze tehdy, pokud celková úhrnná výše podpory poskytnuté v rámci jednotlivých forem podpory nepřekročí nejvyšší intenzitu podpory nebo výši podpory použitelnou pro daný typ intervence podle hlavy III nařízení (EU) 2021/2115. V takových případech členské státy nevykazují Komisi stejné výdaje na podporu:

| a) | z jiného fondu uvedeného v čl. 1 odst. 1 nařízení (EU) 2021/1060 nebo z jiného nástroje Unie; nebo |
| --- | --- |

a)

z jiného fondu uvedeného v čl. 1 odst. 1 nařízení (EU) 2021/1060 nebo z jiného nástroje Unie; nebo

| b) | ze stejného strategického plánu SZP. |
| --- | --- |

b)

ze stejného strategického plánu SZP.

Výši výdajů, jež se uvedou ve výkazu výdajů, lze vypočítat na poměrném základě v souladu s dokumentem, v němž jsou stanoveny podmínky podpory.

Článek 37

Způsobilost výdajů uskutečněných platebními agenturami

1.   Výdaje podle čl. 5 odst. 2 a článku 6 lze financovat z prostředků Unie pouze tehdy, pokud je uskutečnily akreditované platební agentury a pokud:

| a) | byly uskutečněny v souladu s platnými pravidly Unie, nebo |
| --- | --- |

a)

byly uskutečněny v souladu s platnými pravidly Unie, nebo

| b) | v případě typů intervencí uvedených v nařízení (EU) 2021/2115,






  i) | odpovídají příslušnému vykázanému výstupu; a |
| --- | --- | --- |

b)

v případě typů intervencí uvedených v nařízení (EU) 2021/2115,

i)

odpovídají příslušnému vykázanému výstupu; a

| ii) | byly uskutečněny v souladu s příslušnými správními systémy, které se nevztahují na podmínky způsobilosti pro jednotlivé příjemce stanovené v příslušných strategických plánech SZP. |
| --- | --- |

ii)

byly uskutečněny v souladu s příslušnými správními systémy, které se nevztahují na podmínky způsobilosti pro jednotlivé příjemce stanovené v příslušných strategických plánech SZP.

2.   Ustanovení odst. 1 písm. b) bodu i) se nepoužije na zálohy vyplacené příjemcům v rámci typů intervencí uvedených v nařízení (EU) 2021/2115.

Článek 38

Dodržování platebních lhůt

1.   Pokud právo Unie stanoví platební lhůty, je každá platba příjemci, kterou platební agentura uskuteční před prvním možným termínem nebo po posledním možném termínu pro platby, nezpůsobilá pro financování Unií.

2.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 102, kterými se toto nařízení doplňuje o pravidla týkající se okolností a podmínek, za nichž lze platby uvedené v odstavci 1 tohoto článku pokládat za způsobilé, a to s přihlédnutím k zásadě proporcionality.

Článek 39

Snížení měsíčních a průběžných plateb

1.   Pokud Komise na základě výkazů výdajů nebo informací, výkazů a dokladů uvedených v článku 90 zjistí, že byly překročeny finanční stropy stanovené právem Unie, sníží měsíční nebo průběžné platby dotčenému členskému státu v rámci prováděcích aktů týkajících se měsíčních plateb podle čl. 21 odst. 3 nebo v rámci průběžných plateb podle článku 32.

2.   Pokud Komise na základě výkazů výdajů nebo informací, výkazů a dokladů uvedených v článku 90 zjistí, že nebyly dodrženy platební lhůty uvedené v článku 38, informuje dotyčný členský stát a poskytne mu možnost předložit připomínky ve lhůtě, která nesmí být kratší než 30 dnů. Pokud členský stát připomínky v uvedené lhůtě nepředloží nebo pokud Komise dospěje k závěru, že poskytnutá odpověď je zjevně nedostatečná, může Komise dotyčnému členskému státu snížit měsíční nebo průběžné platby v rámci prováděcích aktů týkajících se měsíčních plateb podle čl. 21 odst. 3 nebo v rámci průběžných plateb podle článku 32.

3.   Sníženími podle tohoto článku není dotčen článek 53.

4.   Komise může přijmout prováděcí akty, kterými stanoví další pravidla týkající se postupu a dalších praktických ujednání pro řádné fungování mechanismu podle článku 38. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 103 odst. 3.

Článek 40

Pozastavení plateb v souvislosti s výročním schvalováním

1.   Pokud členské státy nepředloží dokumenty podle čl. 9 odst. 3 a čl. 12 odst. 2 ve lhůtách uvedených v čl. 9 odst. 3, může Komise přijmout prováděcí akty, kterými pozastaví celkovou výši měsíčních plateb podle čl. 21 odst. 3. Komise uhradí pozastavené částky, jakmile od dotčeného členského státu obdrží chybějící dokumenty, pokud byly doručeny nejpozději do šesti měsíců po uplynutí příslušné lhůty.

Pokud jde o průběžné platby uvedené v článku 32, považují se výkazy výdajů za nepřípustné v souladu s odstavcem 7 uvedeného článku.

2.   Pokud v rámci výročního schvalování výkonnosti podle článku 54 Komise zjistí, že rozdíl mezi vykázanými výdaji a částkou odpovídající příslušnému vykázanému výstupu je větší než 50 % a členský stát není schopen poskytnout řádné zdůvodnění, může Komise přijmout prováděcí akty, kterými pozastaví měsíční platby podle čl. 21 odst. 3 nebo průběžné platby podle článku 32.

Pozastavení se uplatní na příslušné výdaje související s intervencemi, na něž bylo uplatněno snížení podle čl. 54 odst. 2, a částka, jejíž vyplacení má být pozastaveno, nepřekročí procentní podíl odpovídající snížení uplatněnému podle čl. 54 odst. 2. Pozastavené částky uhradí Komise členským státům, nebo se pozastavené částky trvale sníží nejpozději prostřednictvím prováděcích aktů uvedených v článku 54, které se týkají roku, za který byly platby pozastaveny. Pokud však členské státy prokáží, že byla přijata nezbytná nápravná opatření, může Komise pozastavení zrušit dříve samostatným prováděcím aktem.

3.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 102, kterými se toto nařízení doplňuje o pravidla týkající se míry pozastavení plateb.

4.   Prováděcí akty stanovené v odstavcích 1 a 2 tohoto článku se přijímají poradním postupem podle čl. 103 odst. 2.

Před přijetím prováděcích aktů uvedených v odstavci 1 a v odst. 2 prvním pododstavci tohoto článku informuje Komise o svém záměru dotčený členský stát a poskytne mu možnost předložit připomínky ve lhůtě, která nesmí být kratší než 30 dnů.

5.   Prováděcí akty, jimiž se stanoví měsíční platby podle čl. 21 odst. 3 nebo průběžné platby podle článku 32, zohlední prováděcí akty přijaté podle tohoto článku.

Článek 41

Pozastavení plateb v souvislosti s víceletým monitorováním výkonnosti

1.   Pokud v souladu s čl. 135 odst. 2 a 3 nařízení (EU) 2021/2115 požádá Komise dotčený členský stát, aby předložil akční plán, uvedený členský stát vypracuje takový akční plán po konzultaci s Komisí. Akční plán zahrnuje zamýšlená nápravná opatření a jasné ukazatele pokroku spolu s časovým rámcem, v němž je třeba pokroku dosáhnout. Tento časový rámec může přesahovat jeden zemědělský rozpočtový rok.

Dotčený členský stát na žádost Komise o akční plán odpoví do dvou měsíců.

Komise do dvou měsíců od obdržení akčního plánu od dotčeného členského státu případně tento členský stát písemně informuje o svých námitkách proti předloženému akčnímu plánu a požádá o jeho změnu. Dotčený členský stát splní akční plán v podobě přijaté Komisí a dodrží předpokládaný časový rámec pro jeho provedení.

Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví další pravidla týkající se struktury akčních plánů a postupu pro vypracování akčních plánů. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 103 odst. 3.

2.   Pokud členský stát nepředloží nebo neprovede akční plán uvedený v odstavci 1 tohoto článku, pokud je tento akční plán zjevně nedostatečný pro nápravu situace nebo pokud nebyl pozměněn v souladu s písemnou žádostí Komise podle uvedeného odstavce, může Komise přijmout prováděcí akty, kterými pozastaví měsíční platby podle čl. 21 odst. 3 nebo průběžné platby podle článku 32.

Odchylně od prvního pododstavce tohoto odstavce nepovede žádost Komise o akční plán na zemědělský rozpočtový rok 2025 k pozastavení plateb před přezkumem výkonnosti za zemědělský rozpočtový rok 2026, jak je stanoveno v čl. 135 odst. 3 nařízení (EU) 2021/2115.

Pozastavení plateb podle prvního pododstavce se uplatní v souladu se zásadou proporcionality na příslušné výdaje spojené s intervencemi, na které se měl tento akční plán vztahovat.

Komise pozastavené částky uhradí, pokud je na základě přezkumu výkonnosti podle článku 135 nařízení (EU) 2021/2115 nebo na základě dobrovolného oznámení o pokroku akčního plánu a nápravných opatřeních přijatých k nápravě nedostatků, učiněného dotčeným členským státem v průběhu zemědělského rozpočtového roku, dosaženo uspokojivého pokroku při plnění cílů.

Pokud nedojde k nápravě situace do konce dvanáctého měsíce od pozastavení plateb, může Komise přijmout prováděcí akt, kterým s konečnou platností sníží částku, která byla pro dotčený členský stát pozastavena.

Prováděcí akty uvedené v tomto odstavci se přijímají poradním postupem podle čl. 103 odst. 2.

Před přijetím těchto prováděcích aktů informuje Komise o svém záměru dotčený členský stát a požádá jej, aby odpověděl ve lhůtě, která nesmí být kratší než 30 dnů.

3.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 102, kterými se toto nařízení doplňuje o pravidla upravující míru a délku trvání pozastavení plateb a podmínky pro úhradu nebo snížení těchto částek s ohledem na víceleté monitorování výkonnosti.

Článek 42

Pozastavení plateb v souvislosti s nedostatky správních systémů

1.   V případě závažných nedostatků v řádném fungování správních systémů Komise v případě potřeby vyzve dotčený členský stát k předložení akčního plánu, včetně nezbytných nápravných opatření a jasných ukazatelů pokroku. Uvedený akční plán se vypracuje po konzultaci s Komisí. Dotčený členský stát odpoví do dvou měsíců od výzvy Komise, aby se mohla posoudit potřeba akčního plánu.

Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví pravidla týkající se struktury akčních plánů a postupu pro vypracování akčních plánů. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 103 odst. 3.

2.   Pokud členský stát nepředloží nebo neprovede akční plán uvedený v odstavci 1 tohoto článku, pokud je tento akční plán zjevně nedostatečný pro nápravu situace nebo pokud nebyl proveden v souladu s písemnou žádostí Komise podle uvedeného odstavce, může Komise přijmout prováděcí akty, kterými pozastaví měsíční platby podle čl. 21 odst. 3 nebo průběžné platby podle článku 32.

Pozastavení se uplatní v souladu se zásadou proporcionality na příslušné výdaje, které byly uskutečněny členským státem a u nichž byly nedostatky zjištěny, po dobu určenou prováděcími akty uvedenými v prvním pododstavci tohoto odstavce, která nepřekročí 12 měsíců. Pokud jsou podmínky pro pozastavení nadále splňovány, může Komise přijmout prováděcí akty, kterými uvedenou dobu prodlouží o další období, která nesmějí být v součtu delší než 12 měsíců. Pozastavené částky se zohlední při přijímání prováděcích aktů uvedených v článku 55.

3.   Prováděcí akty uvedené v odstavci 2 se přijímají poradním postupem podle čl. 103 odst. 2.

Před přijetím těchto prováděcích aktů informuje Komise o svém záměru dotčený členský stát a požádá jej, aby odpověděl ve lhůtě, která nesmí být kratší než 30 dnů.

4.   Prováděcí akty, jimiž se stanoví měsíční platby podle čl. 21 odst. 3 nebo průběžné platby podle článku 32, zohlední prováděcí akty přijaté podle odstavce 2 tohoto článku.

Článek 43

Vedení oddělených účtů

1.   Každá platební agentura vede oddělené účty pro prostředky zanesené do rozpočtu Unie pro EZZF a EZFRV.

2.   Komise může přijmout prováděcí akty, které stanoví další pravidla týkající se povinnosti stanovené v tomto článku a zvláštní podmínky vztahující se na informace, které se zanášejí do účtů vedených platebními agenturami. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 103 odst. 3.

Článek 44

Vyplácení příjemcům

1.   Nestanoví-li právo Unie výslovně jinak, členské státy zajistí, aby platby týkající se financování podle tohoto nařízení byly příjemcům vypláceny v plné výši.

2.   Členské státy zajistí, aby platby v rámci intervencí a opatření uvedených v čl. 65 odst. 2 byly prováděny nejdříve 1. prosince a nejpozději 30. června následujícího kalendářního roku.

Aniž je dotčen první pododstavec, mohou členské státy:

| a) | před 1. prosincem, avšak ne před 16. říjnem, vyplácet zálohy na intervence formou přímých plateb a na opatření uvedená v kapitole IV nařízení (EU) č. 228/2013 a v kapitole IV nařízení (EU) č. 229/2013 až do výše 50 %; |
| --- | --- |

a)

před 1. prosincem, avšak ne před 16. říjnem, vyplácet zálohy na intervence formou přímých plateb a na opatření uvedená v kapitole IV nařízení (EU) č. 228/2013 a v kapitole IV nařízení (EU) č. 229/2013 až do výše 50 %;

| b) | před 1. prosincem vyplácet zálohy na podporu poskytovanou v rámci intervencí pro rozvoj venkova podle čl. 65 odst. 2 až do výše 75 %. |
| --- | --- |

b)

před 1. prosincem vyplácet zálohy na podporu poskytovanou v rámci intervencí pro rozvoj venkova podle čl. 65 odst. 2 až do výše 75 %.

3.   Členské státy mohou rozhodnout o vyplácení záloh v rámci intervencí podle článků 73 a 77 nařízení (EU) 2021/2115 až do výše 50 %.

4.   S cílem zajistit soudržné a nediskriminační vyplácení záloh je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 102 za účelem změny tohoto článku doplněním pravidel umožňujících členským státům vyplácet zálohy, pokud jde o intervence uvedené v hlavě III kapitole III nařízení (EU) 2021/2115 a pokud jde o opatření pro regulaci nebo podporu zemědělských trhů stanovená v nařízení (EU) č. 1308/2013.

5.   S cílem zajistit soudržné a nediskriminační vyplácení záloh je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 102, kterými se toto nařízení doplňuje stanovením zvláštních podmínek pro vyplácení záloh.

6.   Na žádost členského státu v mimořádných situacích a v mezích čl. 11 odst. 2 písm. b) finančního nařízení přijme Komise ve vhodných případech prováděcí akty k uplatňování tohoto článku. Tyto prováděcí akty se mohou odchýlit od odstavce 2 tohoto článku, avšak pouze v míře a po dobu, jež jsou nezbytně nutné. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 103 odst. 3.

Článek 45

Přidělování účelově vázaných příjmů

1.   Ve smyslu čl. 21 odst. 5 finančního nařízení se za účelově vázané příjmy považují:

| a) | pokud jde o výdaje v rámci EZZF i EZFRV, částky podle článků 38, 54 a 55 tohoto nařízení a článku 54 nařízení (EU) č. 1306/2013 použitelného v souladu s článkem 104 tohoto nařízení, a pokud jde o výdaje v rámci EZZF, částky podle článků 53 a 56 tohoto nařízení, které mají být převedeny do rozpočtu Unie, včetně souvisejících úroků; |
| --- | --- |

a)

pokud jde o výdaje v rámci EZZF i EZFRV, částky podle článků 38, 54 a 55 tohoto nařízení a článku 54 nařízení (EU) č. 1306/2013 použitelného v souladu s článkem 104 tohoto nařízení, a pokud jde o výdaje v rámci EZZF, částky podle článků 53 a 56 tohoto nařízení, které mají být převedeny do rozpočtu Unie, včetně souvisejících úroků;

| b) | částky odpovídající sankcím uplatněným v souladu s články 12 a 14 nařízení (EU) 2021/2115, pokud jde o výdaje v rámci EZZF; |
| --- | --- |

b)

částky odpovídající sankcím uplatněným v souladu s články 12 a 14 nařízení (EU) 2021/2115, pokud jde o výdaje v rámci EZZF;

| c) | jakékoli jistoty, kauce nebo záruky poskytnuté podle práva Unie přijatého v rámci SZP s výjimkou intervencí pro rozvoj venkova, které následně propadly; propadlé jistoty složené při vydávání vývozních nebo dovozních licencí nebo v rámci nabídkového řízení, jehož jediným účelem je zajistit, aby uchazeči předkládali vážné nabídky, si však ponechají členské státy; |
| --- | --- |

c)

jakékoli jistoty, kauce nebo záruky poskytnuté podle práva Unie přijatého v rámci SZP s výjimkou intervencí pro rozvoj venkova, které následně propadly; propadlé jistoty složené při vydávání vývozních nebo dovozních licencí nebo v rámci nabídkového řízení, jehož jediným účelem je zajistit, aby uchazeči předkládali vážné nabídky, si však ponechají členské státy;

| d) | částky snížené s konečnou platností v souladu s čl. 41 odst. 2. |
| --- | --- |

d)

částky snížené s konečnou platností v souladu s čl. 41 odst. 2.

2.   Částky uvedené v odstavci 1 se převádějí do rozpočtu Unie a v případě opětovného použití se použijí výhradně na financování výdajů z EZZF nebo EZFRV.

3.   Toto nařízení se použije obdobně na účelově vázané příjmy uvedené v odstavci 1.

4.   Pokud jde o EZZF, použije se článek 113 finančního nařízení obdobně na zaúčtování účelově vázaných příjmů uvedených v tomto nařízení.

Článek 46

Informační opatření

1.   Cílem poskytování informací financovaného podle čl. 7 písm. e) je zejména pomoci vysvětlovat, provádět a rozvíjet SZP a zvyšovat informovanost veřejnosti o jejím obsahu a cílech, mimo jiné o její provázanosti s klimatem, životním prostředím a dobrými životními podmínkami zvířat. Cílem je informovat občany o problémech v zemědělství a v oblasti potravin, poskytovat informace zemědělcům a spotřebitelům, obnovovat důvěru spotřebitelů po krizích prostřednictvím informačních kampaní, informovat další subjekty činné ve venkovských oblastech, prosazovat udržitelnější unijní model zemědělství a také pomáhat občanům jej pochopit.

V jeho rámci jsou poskytovány ucelené, na důkazech založené, objektivní a komplexní informace jak v rámci Unie, tak mimo ni, a vymezována komunikační opatření plánovaná ve víceletém strategickém plánu Komise pro zemědělství a rozvoj venkova.

2.   Opatření uvedená v odstavci 1 mohou sestávat z:

| a) | ročních pracovních programů nebo jiných konkrétních opatření předložených třetími stranami; |
| --- | --- |

a)

ročních pracovních programů nebo jiných konkrétních opatření předložených třetími stranami;

| b) | činností prováděných z podnětu Komise. |
| --- | --- |

b)

činností prováděných z podnětu Komise.

Jsou vyloučena opatření, která jsou stanovena právem, nebo opatření, která jsou již financována v rámci jiné činnosti Unie.

Při provádění činností uvedených v prvním pododstavci písm. b) mohou být Komisi nápomocni externí odborníci.

Opatření uvedená v prvním pododstavci přispívají rovněž k institucionální komunikaci politických priorit Unie, pokud tyto priority souvisí s obecnými cíli tohoto nařízení.

3.   Komise jednou ročně zveřejní výzvu k předkládání návrhů v souladu s podmínkami stanovenými ve finančním nařízení.

4.   Výboru uvedenému v čl. 103 odst. 1 se oznamují opatření stanovená a přijatá podle tohoto článku.

5.   Komise předloží každé dva roky Evropskému parlamentu a Radě zprávu o provádění tohoto článku.

Článek 47

Jiné pravomoci Komise týkající se této kapitoly

1.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 102, kterými se toto nařízení doplňuje o podmínky, za nichž mají být vyrovnány některé druhy výdajů a příjmů v rámci EZZF a EZFRV.

Nebyl-li do začátku rozpočtového roku přijat rozpočet Unie nebo překročí-li celková částka předběžných závazků hranici stanovenou v čl. 11 odst. 2 finančního nařízení, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 102 tohoto nařízení, kterými se toto nařízení doplňuje o pravidla týkající se metody pro závazky a výplatu částek.

2.   Komise může přijmout prováděcí akty, kterými stanoví pravidla týkající se:

| a) | financování intervenčních opatření ve formě veřejného skladování a účtování o nich a dalších výdajů financovaných z EZZF a EZFRV; |
| --- | --- |

a)

financování intervenčních opatření ve formě veřejného skladování a účtování o nich a dalších výdajů financovaných z EZZF a EZFRV;

| b) | podmínek upravujících provádění automatického rušení závazků. |
| --- | --- |

b)

podmínek upravujících provádění automatického rušení závazků.

Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 103 odst. 3.

KAPITOLA IV

Schvalování účetní závěrky

Oddíl 1

Obecná ustanovení

Článek 48

Přístup jednotného auditu

V souladu s článkem 127 finančního nařízení Komise využívá služeb certifikačních subjektů uvedených v článku 12 tohoto nařízení, pokud dotčený členský stát neinformovala, že služeb certifikačního subjektu v daném zemědělském rozpočtovém roce nemůže využít, a přihlédne k této skutečnosti při posuzování nutnosti provést v uvedeném členském státě audity Komise z hlediska rizik. Komise uvedený členský stát informuje o důvodech, proč nemůže služeb dotčeného certifikačního subjektu využít.

Článek 49

Kontroly prováděné Komisí

1.   Aniž jsou dotčeny kontroly prováděné členskými státy na základě vnitrostátních právních a správních předpisů nebo článku 287 Smlouvy o fungování EU, jakákoli kontrola zorganizovaná na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU nebo založená na nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 nebo článku 127 finančního nařízení, může Komise v členských státech organizovat kontroly s cílem ověřit zejména zda:

| a) | je správní praxe v souladu s pravidly Unie; |
| --- | --- |

a)

je správní praxe v souladu s pravidly Unie;

| b) | jsou výdaje spadající do působnosti čl. 5 odst. 2 a článku 6 tohoto nařízení a odpovídající intervencím podle nařízení (EU) 2021/2115 spojeny s odpovídajícím výstupem vykázaným ve výroční zprávě o výkonnosti; |
| --- | --- |

b)

jsou výdaje spadající do působnosti čl. 5 odst. 2 a článku 6 tohoto nařízení a odpovídající intervencím podle nařízení (EU) 2021/2115 spojeny s odpovídajícím výstupem vykázaným ve výroční zprávě o výkonnosti;

| c) | byly výdaje odpovídající opatřením stanoveným v nařízeních (EU) č. 228/2013, (EU) č. 229/2013, (EU) č. 1308/2013 a (EU) č. 1144/2014 uskutečněny a zkontrolovány v souladu s platnými pravidly Unie; |
| --- | --- |

c)

byly výdaje odpovídající opatřením stanoveným v nařízeních (EU) č. 228/2013, (EU) č. 229/2013, (EU) č. 1308/2013 a (EU) č. 1144/2014 uskutečněny a zkontrolovány v souladu s platnými pravidly Unie;

| d) | práce certifikačního subjektu probíhá v souladu s článkem 12 a pro účely oddílu 2 této kapitoly; |
| --- | --- |

d)

práce certifikačního subjektu probíhá v souladu s článkem 12 a pro účely oddílu 2 této kapitoly;

| e) | platební agentura splňuje minimální podmínky pro akreditaci stanovené v čl. 9 odst. 2 a zda členské státy řádně uplatňují čl. 9 odst. 4; |
| --- | --- |

e)

platební agentura splňuje minimální podmínky pro akreditaci stanovené v čl. 9 odst. 2 a zda členské státy řádně uplatňují čl. 9 odst. 4;

| f) | dotčený členský stát provádí strategický plán SZP v souladu s článkem 9 nařízení (EU) 2021/2115; |
| --- | --- |

f)

dotčený členský stát provádí strategický plán SZP v souladu s článkem 9 nařízení (EU) 2021/2115;

| g) | jsou akční plány uvedené v článku 42 správně prováděny. |
| --- | --- |

g)

jsou akční plány uvedené v článku 42 správně prováděny.

Osoby pověřené Komisí prováděním kontrol jejím jménem nebo zástupci Komise působící v rámci pravomocí, které jim jsou svěřeny, mají přístup k účetnictví a všem dalším dokladům, jež souvisejí s výdaji financovanými z EZZF nebo EZFRV, včetně dokladů a jejich popisných informací vytvořených nebo obdržených a zaznamenaných v elektronické podobě.

Pravomocemi provádět kontroly není dotčeno uplatňování vnitrostátních ustanovení, jež vyhrazují některé úkony činitelům zvlášť určeným vnitrostátním právem. Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96 a nařízení (EU, Euratom) č. 883/2013, osoby pověřené Komisí jednat jejím jménem se neúčastní mimo jiné domovních prohlídek ani úředních výslechů osob podle práva dotčeného členského státu. K takto získaným informacím však mají přístup.

2.   Komise s dostatečným předstihem ohlásí kontrolu dotčenému členskému státu nebo členskému státu, na jehož území má být kontrola provedena, přičemž při organizaci kontrol zohlední administrativní dopad na platební agentury. Zástupci dotčeného členského státu se mohou těchto kontrol zúčastnit.

Na žádost Komise a se souhlasem členského státu provádějí příslušné orgány tohoto členského státu dodatečné kontroly nebo šetření týkající se operací uvedených v tomto nařízení. Zástupci Komise nebo osoby pověřené Komisí jednat jejím jménem se mohou těchto kontrol zúčastnit.

V zájmu účinnějšího provádění kontrol může Komise se souhlasem dotčených členských států požádat orgány těchto členských států o pomoc při určitých kontrolách nebo šetřeních.

Článek 50

Přístup k informacím

1.   Členské státy poskytují Komisi veškeré informace nezbytné k řádnému fungování EZZF a EZFRV a přijímají veškerá vhodná opatření usnadňující kontroly, které Komise považuje za vhodné v souvislosti s řízením financování Unií.

2.   Členské státy sdělí Komisi na její žádost právní a správní předpisy, které přijaly k provedení právních aktů Unie týkajících se SZP a které mají finanční důsledky pro EZZF nebo EZFRV.

3.   Členské státy poskytují Komisi informace o nesrovnalostech ve smyslu nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95 a o dalších případech nedodržení podmínek stanovených členskými státy v jejich strategických plánech SZP, o zjištěných případech podezření na podvod a o krocích podniknutých podle oddílu 3 této kapitoly za účelem zpětného získání neoprávněných plateb v souvislosti s těmito nesrovnalostmi a podvody. Komise tyto informace každoročně shrne a zveřejní a sdělí je Evropskému parlamentu.

Článek 51

Přístup k dokumentům

1.   Akreditované platební agentury uchovávají podklady k provedeným platbám a doklady týkající se provádění kontrol požadované podle práva Unie a poskytují tyto doklady a související informace Komisi.

Tyto doklady a informace mohou být uchovávány v elektronické podobě za podmínek stanovených Komisí podle odstavce 3.

Uchovává-li tyto doklady a informace orgán, který jedná v přenesené pravomoci akreditované platební agentury a který je pověřen schvalováním výdajů, zasílá tento orgán akreditované platební agentuře zprávy o počtu provedených kontrol, jejich obsahu a opatřeních přijatých na základě jejich výsledků.

2.   Tento článek se použije obdobně na certifikační subjekty.

3.   Komise může přijmout prováděcí akty, kterými stanoví pravidla týkající se podmínek, za nichž se mají uchovávat doklady a informace uvedené v tomto článku, včetně jejich podoby a doby uchovávání. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 103 odst. 3.

Článek 52

Pravomoci Komise týkající se kontrol a dokumentů a informací a povinnosti spolupráce

1.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 102, jež jsou nezbytné k zajištění správného a účinného uplatňování ustanovení o kontrolách a přístupu k dokumentům a informacím stanovených v této kapitole a kterými se toto nařízení doplňuje o zvláštní povinnosti, které mají členské státy plnit na základě této kapitoly, a o pravidla týkající se kritérií pro určení případů nesrovnalostí ve smyslu nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95 a dalších případů nedodržení podmínek stanovených členskými státy ve strategických plánech SZP, které mají být nahlášeny, a údajů, které mají být v této souvislosti poskytnuty.

2.   Komise může přijmout prováděcí akty, kterými stanoví pravidla pro postupy týkající se povinnosti spolupracovat, kterou musí členské státy dodržet při provádění článků 49 a 50. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 103 odst. 3.

Oddíl 2

Schvalování

Článek 53

Výroční finanční schvalování

1.   Před 31. květnem roku následujícího po příslušném rozpočtovém roce a na základě informací podle čl. 9 odst. 3 prvního pododstavce písm. a) a d) přijme Komise prováděcí akty obsahující rozhodnutí o schválení účetních závěrek akreditovaných platebních agentur, pokud jde o výdaje podle čl. 5 odst. 2 a článku 6. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 103 odst. 2.

Tyto prováděcí akty se týkají úplnosti, přesnosti a věcné správnosti předložených ročních účetních závěrek a není jimi dotčen obsah prováděcích aktů následně přijatých podle článků 54 a 55.

2.   Komise přijme prováděcí akty, kterými se stanoví pravidla týkající se opatření nezbytných pro účely přijímání a provádění prováděcích aktů uvedených v odstavci 1, včetně pravidel pro výměnu informací mezi Komisí a členskými státy a lhůt, které je nutno dodržet. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 103 odst. 3.

Článek 54

Výroční schvalování výkonnosti

1.   Pokud výdaje podle čl. 5 odst. 2 a článku 6 tohoto nařízení a odpovídající intervencím podle hlavy III nařízení (EU) 2021/2115 nejsou spojeny s odpovídajícím výstupem vykázaným ve výroční zprávě o výkonnosti podle čl. 9 odst. 3 a článku 10 tohoto nařízení a podle článku 134 nařízení (EU) 2021/2115, přijme Komise před 15. říjnem roku následujícího po příslušném rozpočtovém roce prováděcí akty, kterými stanoví částky, o které se má snížit financování Unií.

Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 103 odst. 2. Těmito prováděcími akty není dotčen obsah prováděcích aktů následně přijatých podle článku 55 tohoto nařízení.

2.   Komise posoudí částky, které mají být sníženy, na základě rozdílu mezi ročními výdaji vykázanými pro určitou intervenci a částkou odpovídající příslušnému vykázanému výstupu v souladu se strategickým plánem SZP a s přihlédnutím k odůvodnění poskytnutému členským státem ve výročních zprávách o výkonnosti v souladu s čl. 134 odst. 8 nařízení (EU) 2021/2115.

3.   Před přijetím prováděcích aktů uvedených v odstavci 1 tohoto článku poskytne Komise dotčenému členskému státu možnost předložit připomínky a odůvodnit případné rozdíly ve lhůtě, která v případě, že dokumenty podle čl. 9 odst. 3, článku 10 a čl. 12 odst. 2 byly předloženy ve lhůtě, nesmí být kratší než 30 dnů.

4.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 102, kterými se toto nařízení doplňuje o pravidla týkající se kritérií pro odůvodnění poskytnutá dotčenými členskými státy a metodiku a kritéria pro uplatňování snížení.

5.   Komise přijme prováděcí akty, kterými se stanoví pravidla týkající se opatření nezbytných pro účely přijímání a provádění prováděcích aktů uvedených v odstavci 1 tohoto článku, včetně pravidel pro výměnu informací mezi Komisí a členskými státy a lhůt, které je třeba dodržet. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 103odst. 3.

Článek 55

Schvalování souladu

1.   Pokud Komise zjistí, že výdaje podle čl. 5 odst. 2 a článku 6 nebyly uskutečněny v souladu s právem Unie, přijme prováděcí akty, kterými stanoví částky, jež mají být z financování Unií vyloučeny. Tyto prováděcí akty se přijímají poradním postupem podle čl. 103 odst. 2.

Nicméně pokud jde o typy intervencí podle nařízení (EU) 2021/2115, uplatní se vyloučení z financování Unií podle prvního pododstavce tohoto odstavce pouze v případě závažných nedostatků v řádném fungování správních systémů členských států.

První pododstavec se neuplatní na případy nedodržení podmínek způsobilosti pro jednotlivé příjemce stanovených ve strategických plánech SZP a ve vnitrostátních pravidlech.

2.   Komise posuzuje částky, které mají být vyloučeny z financování, s ohledem na závažnost zjištěných nedostatků. V této souvislosti náležitě zohlední povahu těchto nedostatků a finanční újmu způsobenou Unii.

3.   Před přijetím prováděcích aktů uvedených v odstavci 1 si zjištění Komise i připomínky dotčeného členského státu k těmto zjištěním obě strany písemně oznámí a poté se pokusí dosáhnout dohody o opatřeních, která je třeba přijmout. Dotčenému členskému státu se poskytne možnost prokázat, že skutečný rozsah nedodržení podmínek je menší, než Komise vyhodnotila.

Není-li dohody dosaženo, může dotčený členský stát požádat o zahájení řízení, jehož účelem je ve lhůtě čtyř měsíců smířit stanoviska obou stran. Toto řízení vede smírčí orgán. Zpráva o výsledcích uvedeného řízení se předloží Komisi. Komise zohlední doporučení uvedená ve zprávě před rozhodnutím o zamítnutí financování, a rozhodne-li, že se těmito doporučeními nebude řídit, uvede důvody, které ji k tomu vedly.

4.   Financování nelze zamítnout, pokud jde o:

| a) | výdaje podle čl. 5 odst. 2 uskutečněné více než 24 měsíců předtím, než Komise dotčenému členskému státu písemně oznámí svá zjištění; |
| --- | --- |

a)

výdaje podle čl. 5 odst. 2 uskutečněné více než 24 měsíců předtím, než Komise dotčenému členskému státu písemně oznámí svá zjištění;

| b) | výdaje na víceleté intervence, jež spadají do oblasti působnosti čl. 5 odst. 2 nebo do oblasti působnosti intervencí pro rozvoj venkova podle článku 6, u kterých poslední povinnost pro příjemce vznikla více než 24 měsíců předtím, než Komise dotčenému členskému státu písemně oznámí svá zjištění; |
| --- | --- |

b)

výdaje na víceleté intervence, jež spadají do oblasti působnosti čl. 5 odst. 2 nebo do oblasti působnosti intervencí pro rozvoj venkova podle článku 6, u kterých poslední povinnost pro příjemce vznikla více než 24 měsíců předtím, než Komise dotčenému členskému státu písemně oznámí svá zjištění;

| c) | výdaje na intervence pro rozvoj venkova podle článku 6 jiné než uvedené v písmeni b) tohoto odstavce, u kterých platební agentura provedla platbu nebo případně poslední platbu více než 24 měsíců předtím, než Komise dotčenému členskému státu písemně oznámí svá zjištění. |
| --- | --- |

c)

výdaje na intervence pro rozvoj venkova podle článku 6 jiné než uvedené v písmeni b) tohoto odstavce, u kterých platební agentura provedla platbu nebo případně poslední platbu více než 24 měsíců předtím, než Komise dotčenému členskému státu písemně oznámí svá zjištění.

5.   Ustanovení odstavce 4 se nepoužije v případě:

| a) | podpor poskytnutých členským státem, v souvislosti s nimiž zahájila Komise řízení stanovené v čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování EU; |
| --- | --- |

a)

podpor poskytnutých členským státem, v souvislosti s nimiž zahájila Komise řízení stanovené v čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování EU;

| b) | nesplnění povinností, ohledně kterého Komise zaslala dotčenému členskému státu v souladu s článkem 258 Smlouvy o fungování EU odůvodněné stanovisko; |
| --- | --- |

b)

nesplnění povinností, ohledně kterého Komise zaslala dotčenému členskému státu v souladu s článkem 258 Smlouvy o fungování EU odůvodněné stanovisko;

| c) | nesplnění povinností členských států podle hlavy IV kapitoly III tohoto nařízení, pokud Komise písemně oznámí členskému státu svá zjištění do 12 měsíců po obdržení zprávy tohoto členského státu o výsledcích kontrol dotčených výdajů. |
| --- | --- |

c)

nesplnění povinností členských států podle hlavy IV kapitoly III tohoto nařízení, pokud Komise písemně oznámí členskému státu svá zjištění do 12 měsíců po obdržení zprávy tohoto členského státu o výsledcích kontrol dotčených výdajů.

6.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 102, kterými se toto nařízení doplňuje o pravidla týkající se kritérií a metodiky pro uplatnění finančních oprav.

7.   Komise přijme prováděcí akty, kterými se stanoví pravidla týkající se opatření nezbytných pro účely přijímání a provádění prováděcích aktů uvedených v odstavci 1 tohoto článku, včetně pravidel týkajících se výměny informací mezi Komisí a členskými státy a lhůt, které je třeba dodržet, a smírčího řízení podle odstavce 3 tohoto článku a zřízení smírčího orgánu, jeho úkolů, složení a pracovního režimu. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 103 odst. 3.

Oddíl 3

Zpětné získávání prostředků z důvodu nedodržení podmínek

Článek 56

Zvláštní ustanovení pro EZZF

1.   Částky zpětně získané členskými státy v důsledku nesrovnalostí a jiných případů nedodržení podmínek intervencí uvedených ve strategických plánech SZP ze strany příjemců a úroky z nich se převádějí platební agentuře, jež je zaúčtuje jako účelově vázaný příjem EZZF v měsíci, kdy byly skutečně obdrženy.

2.   Aniž je dotčen odstavec 1, mohou dát členské státy platební agentuře jakožto subjektu odpovědnému za zpětné získání dlužné částky pokyn, aby veškeré částky, které příjemce dluží, odečetla od budoucích plateb ve prospěch tohoto příjemce.

3.   Při převádění prostředků do rozpočtu Unie podle odstavce 1 si může dotčený členský stát ponechat 20 % odpovídajících částek jako paušální úhradu nákladů na zpětné získávání, s výjimkou případů nedodržení podmínek, které lze přičíst správním orgánům nebo jiným úředním subjektům.

Článek 57

Zvláštní ustanovení pro EZFRV

1.   V případě zjištění nesrovnalostí a jiných případů nedodržení podmínek intervencí pro rozvoj venkova uvedených ve strategických plánech SZP ze strany příjemců, a v případě finančních nástrojů rovněž ze strany zvláštních fondů v rámci holdingových fondů nebo ze strany konečných příjemců, provedou členské státy finanční úpravy, kterými se částečně, nebo v odůvodněných případech úplně zruší dotčené financování Unie. Členské státy vezmou v úvahu povahu a závažnost zjištěných nedodržení podmínek, jakož i úroveň finanční ztráty pro EZFRV.

Zrušené částky financování Unií v rámci EZFRV a částky získané zpět, jakož i související úroky se opětovně přidělí na jiné operace pro rozvoj venkova v rámci strategických plánů SZP. Zrušené nebo zpětně získané finanční prostředky Unie mohou členské státy opětovně použít v celé výši pouze na operaci pro rozvoj venkova stanovenou v jejich strategických plánech SZP, avšak nesmí je opětovně přidělit na operace pro rozvoj venkova, jež byly předmětem finanční úpravy.

V souladu s tímto článkem členské státy odečtou veškeré částky, jejichž vyplacení nebylo oprávněné v důsledku dosud nenapravené nesrovnalosti na straně příjemce, od jakýchkoli budoucích plateb vyplácených příjemci platební agenturou.

2.   Odchylně od odst. 1 druhého pododstavce lze v případě intervencí pro rozvoj venkova, na něž je poskytována podpora z finančních nástrojů uvedených v článku 58 nařízení (EU) 2021/1060, opětovně použit v rámci téhož finančního nástroje příspěvek zrušený v důsledku nedodržení podmínek ze strany jednotlivého příjemce takto:

| a) | pokud je nedodržení podmínek, které vede ke zrušení příspěvku, zjištěno na úrovni konečného příjemce ve smyslu čl. 2 bodu 18 nařízení (EU) 2021/1060, pouze pro jiné konečné příjemce v rámci téhož finančního nástroje; |
| --- | --- |

a)

pokud je nedodržení podmínek, které vede ke zrušení příspěvku, zjištěno na úrovni konečného příjemce ve smyslu čl. 2 bodu 18 nařízení (EU) 2021/1060, pouze pro jiné konečné příjemce v rámci téhož finančního nástroje;

| b) | pokud je nedodržení podmínek, které vede ke zrušení příspěvku, zjištěno na úrovni zvláštního fondu ve smyslu čl. 2 bodu 21 nařízení (EU) 2021/1060 v rámci holdingového fondu ve smyslu čl. 2 bodu 20 uvedeného nařízení, pouze pro jiné zvláštní fondy. |
| --- | --- |

b)

pokud je nedodržení podmínek, které vede ke zrušení příspěvku, zjištěno na úrovni zvláštního fondu ve smyslu čl. 2 bodu 21 nařízení (EU) 2021/1060 v rámci holdingového fondu ve smyslu čl. 2 bodu 20 uvedeného nařízení, pouze pro jiné zvláštní fondy.

Článek 58

Prováděcí pravomoci týkající se možného započtení částek a forem oznámení

Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví pravidla týkající se možného započtení částek ze zpětného získání neoprávněných plateb a forem, jakými mají členské státy Komisi oznamovat a sdělovat informace týkající se povinností stanovených v tomto oddíle. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 103 odst. 3.

HLAVA IV

KONTROLNÍ SYSTÉMY A SANKCE

KAPITOLA I

Obecná pravidla

Článek 59

Ochrana finančních zájmů Unie

1.   Členské státy v rámci SZP a v souladu s příslušnými správními systémy přijmou veškeré právní a správní předpisy a veškerá další opatření nezbytná k zajištění účinné ochrany finančních zájmů Unie, včetně účinného uplatňování kritérií způsobilosti výdajů stanovených v článku 37. Tyto předpisy a opatření se vztahují zejména na:

| a) | kontroly legality a správnosti operací financovaných z EZZF a EZFRV, a to i na úrovni příjemců a v souladu s tím, jak jsou stanoveny ve strategických plánech SZP; |
| --- | --- |

a)

kontroly legality a správnosti operací financovaných z EZZF a EZFRV, a to i na úrovni příjemců a v souladu s tím, jak jsou stanoveny ve strategických plánech SZP;

| b) | zajištění účinné ochrany před podvody, především pokud jde o odvětví s vyšší úrovní rizika, přičemž tato ochrana má mít odrazující účinek, a to s ohledem na náklady a přínosy i přiměřenost opatření; |
| --- | --- |

b)

zajištění účinné ochrany před podvody, především pokud jde o odvětví s vyšší úrovní rizika, přičemž tato ochrana má mít odrazující účinek, a to s ohledem na náklady a přínosy i přiměřenost opatření;

| c) | předcházení nesrovnalostem a podvodům, jejich odhalování a nápravu; |
| --- | --- |

c)

předcházení nesrovnalostem a podvodům, jejich odhalování a nápravu;

| d) | ukládání sankcí, jež jsou účinné, přiměřené a odrazující v souladu s právem Unie nebo případně vnitrostátním právem, a dle potřeby zahájení soudního řízení za tímto účelem; |
| --- | --- |

d)

ukládání sankcí, jež jsou účinné, přiměřené a odrazující v souladu s právem Unie nebo případně vnitrostátním právem, a dle potřeby zahájení soudního řízení za tímto účelem;

| e) | zpětné získávání neoprávněných plateb a úroků a dle potřeby zahájení soudního řízení za tímto účelem, a to i v případě nesrovnalostí ve smyslu čl. 1 odst. 2 nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95. |
| --- | --- |

e)

zpětné získávání neoprávněných plateb a úroků a dle potřeby zahájení soudního řízení za tímto účelem, a to i v případě nesrovnalostí ve smyslu čl. 1 odst. 2 nařízení (ES, Euratom) č. 2988/95.

2.   Členské státy zavedou účinné řídící a kontrolní systémy, aby zajistily soulad s právními předpisy Unie, jež upravují intervence Unie.

Členské státy přijmou opatření nezbytná k zajištění řádného fungování svých řídících a kontrolních systémů a legality a správnosti výdajů vykazovaných Komisi.

S cílem pomoci členským státům v tomto ohledu jim Komise zpřístupní nástroj pro vytěžování dat k posouzení rizik, která představují projekty, příjemci, dodavatelé a smlouvy, přičemž zajistí minimální administrativní zátěž a účinnou ochranu finančních zájmů Unie. Tento nástroj pro vytěžování dat lze rovněž použít k tomu, aby se zabránilo obcházení pravidel podle článku 62. Do roku 2025 předloží Komise zprávu, která posoudí používání jednotného nástroje pro vytěžování dat a jeho interoperabilitu s výhledem na jeho všeobecné používání členskými státy.

3.   Členské státy zajistí kvalitu a spolehlivost systému vykazování a údajů týkajících se ukazatelů.

4.   Členské státy zajistí, aby jim příjemci prostředků z EZZF a EZFRV poskytli informace nezbytné pro jejich identifikaci, případně i identifikaci skupiny, jíž se účastní, ve smyslu čl. 2 bodu 11 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU (30).

5.   Členské státy přijmou odpovídající opatření, která zajistí, aby sankce uplatňované podle odst. 1 písm. d) byly přiměřené a odstupňované podle závažnosti, rozsahu, trvání či opakování zjištěného nedodržení.

Opatření přijatá členskými státy zajistí zejména, aby nebyly ukládány žádné sankce, pokud:

| a) | je nedodržení podmínek způsobeno vyšší mocí nebo mimořádnými okolnostmi v souladu s článkem 3; |
| --- | --- |

a)

je nedodržení podmínek způsobeno vyšší mocí nebo mimořádnými okolnostmi v souladu s článkem 3;

| b) | je nedodržení podmínek způsobeno chybou příslušného orgánu či jiného orgánu nebo pokud nemohla osoba dotčená správní sankcí chybu přiměřeně zjistit; |
| --- | --- |

b)

je nedodržení podmínek způsobeno chybou příslušného orgánu či jiného orgánu nebo pokud nemohla osoba dotčená správní sankcí chybu přiměřeně zjistit;

| c) | může dotčená osoba příslušnému orgánu uspokojivě prokázat, že k nedodržení povinností podle odstavce 1 tohoto článku nedošlo její vinou, nebo pokud se příslušný orgán přesvědčí jinak, že dotčená osoba nenese zavinění. |
| --- | --- |

c)

může dotčená osoba příslušnému orgánu uspokojivě prokázat, že k nedodržení povinností podle odstavce 1 tohoto článku nedošlo její vinou, nebo pokud se příslušný orgán přesvědčí jinak, že dotčená osoba nenese zavinění.

Pokud bylo nedodržení podmínek pro poskytnutí podpory způsobeno vyšší mocí nebo mimořádnými okolnostmi v souladu s článkem 3, příjemce si zachová právo na získání podpory.

6.   Členské státy mohou do svých řídících a kontrolních systémů zahrnout možnost, aby žádosti o podporu a žádosti o platbu mohly být po jejich předložení opraveny, aniž by to mělo dopad na právo na získání podpory, pokud prvky nebo opomenutí, které mají být opraveny, byly učiněny v dobré víře, jak tento koncept uznává příslušný orgán; a pokud je oprava provedena buď předtím, než je žadatel informován, že byl vybrán ke kontrole na místě, nebo než příslušný orgán přijme rozhodnutí týkající se žádosti.

7.   Členské státy přijmou opatření pro zajištění účinného šetření stížností týkajících se EZZF a EZFRV a na žádost Komise posoudí stížnosti předložené Komisi, jež spadají do oblasti působnosti jejich strategických plánů SZP. Členské státy informují Komisi o výsledcích těchto šetření. Komise zajistí, aby stížnosti, které jí byly podány přímo, byly náležitě řešeny. Pokud Komise postoupí stížnost členskému státu a členský stát ve lhůtě stanovené Komisí neučiní následné kroky, přijme Komise nezbytná opatření s cílem zajistit, aby členský stát dodržel povinnosti, které pro něj vyplývají z tohoto odstavce.

8.   Členské státy informují Komisi o opatřeních a krocích přijatých podle odstavců 1 a 2.

Veškeré podmínky, které členské státy stanoví navíc k podmínkám stanoveným pravidly Unie pro získávání podpory financované z EZZF nebo EZFRV, musejí být ověřitelné.

9.   Komise může přijmout prováděcí akty, kterými stanoví pravidla nezbytná pro jednotné uplatňování tohoto článku, která se týkají:

| a) | postupů, lhůt, výměny informací, požadavků na nástroj pro vytěžování dat a informací, které mají být shromažďovány ohledně identifikace příjemců, pokud jde o povinnosti stanovené v odstavcích 1, 2 a 4; |
| --- | --- |

a)

postupů, lhůt, výměny informací, požadavků na nástroj pro vytěžování dat a informací, které mají být shromažďovány ohledně identifikace příjemců, pokud jde o povinnosti stanovené v odstavcích 1, 2 a 4;

| b) | oznamování a sdělování informací Komisi členskými státy, pokud jde o povinnosti stanovené v odstavcích 5 a 7. |
| --- | --- |

b)

oznamování a sdělování informací Komisi členskými státy, pokud jde o povinnosti stanovené v odstavcích 5 a 7.

Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 103 odst. 3.

Článek 60

Pravidla pro kontroly, které mají být prováděny

1.   Řídící a kontrolní systémy zavedené členskými státy v souladu s čl. 59 odst. 2 zahrnují systematické kontroly, které se zaměří mimo jiné na oblasti s nejvyšším rizikem chyb.

Členské státy zajistí, aby byly prováděny kontroly na úrovni nezbytné k efektivnímu řízení rizik pro finanční zájmy Unie. Příslušný orgán si zvolí kontrolní vzorek z celého souboru žadatelů, který ve vhodných případech sestává z části namátkové a části rizikové.

2.   Kontroly operací, pro něž je poskytována podpora z finančních nástrojů uvedených v článku 58 nařízení (EU) 2021/1060, se provádějí pouze na úrovni holdingového fondu a zvláštních fondů a v kontextu záručních fondů na úrovni subjektů poskytujících příslušné nové půjčky.

Kontroly se neprovádějí na úrovni EIB ani jiných mezinárodních finančních institucí, jejichž akcionářem je členský stát.

3.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 102, jež jsou nezbytné k zajištění toho, aby byly kontroly prováděny správně a účinně a aby ověřování podmínek způsobilosti probíhalo účinným, soudržným a nediskriminačním způsobem, který chrání finanční zájmy Unie, a kterými se toto nařízení doplňuje o pravidla pro další požadavky související s celními řízeními a zejména s řízeními, která jsou stanovena v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013, vyžaduje-li to řádná správa systému.

4.   Pokud jde o opatření uvedená v právních předpisech v oblasti zemědělství, Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví pravidla nezbytná pro jednotné uplatňování tohoto článku, a zejména:

| a) | pravidla pro zvláštní kontrolní opatření a metody umožňující stanovit obsah tetrahydrokanabinolu, pokud jde o konopí podle čl. 4 odst. 4 druhého pododstavce nařízení (EU) 2021/2115; |
| --- | --- |

a)

pravidla pro zvláštní kontrolní opatření a metody umožňující stanovit obsah tetrahydrokanabinolu, pokud jde o konopí podle čl. 4 odst. 4 druhého pododstavce nařízení (EU) 2021/2115;

| b) | systém pro kontroly schválených mezioborových organizací, pokud jde o bavlnu podle hlavy III kapitoly II oddílu 3 druhého pododdílu nařízení (EU) 2021/2115; |
| --- | --- |

b)

systém pro kontroly schválených mezioborových organizací, pokud jde o bavlnu podle hlavy III kapitoly II oddílu 3 druhého pododdílu nařízení (EU) 2021/2115;

| c) | pravidla pro měření ploch a pravidla týkající se kontrol a pravidel upravujících zvláštní finanční postupy pro zlepšení kontrol, pokud jde o víno podle nařízení (EU) č. 1308/2013; |
| --- | --- |

c)

pravidla pro měření ploch a pravidla týkající se kontrol a pravidel upravujících zvláštní finanční postupy pro zlepšení kontrol, pokud jde o víno podle nařízení (EU) č. 1308/2013;

| d) | testy a metody používané pro stanovení způsobilosti produktů určených pro veřejnou intervenci a soukromé skladování, jakož i používání nabídkových řízení pro veřejnou intervenci i soukromé skladování; |
| --- | --- |

d)

testy a metody používané pro stanovení způsobilosti produktů určených pro veřejnou intervenci a soukromé skladování, jakož i používání nabídkových řízení pro veřejnou intervenci i soukromé skladování;

| e) | další pravidla pro kontroly, které mají být prováděny členskými státy, pokud jde o opatření stanovená v kapitole IV nařízení (EU) č. 228/2013 a v kapitole IV nařízení (EU) č. 229/2013. |
| --- | --- |

e)

další pravidla pro kontroly, které mají být prováděny členskými státy, pokud jde o opatření stanovená v kapitole IV nařízení (EU) č. 228/2013 a v kapitole IV nařízení (EU) č. 229/2013.

Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 103 odst. 3.

Článek 61

Nedodržení pravidel pro zadávání veřejných zakázek

Pokud se nedodržení týká unijních nebo vnitrostátních pravidel pro zadávání veřejných zakázek, členské státy zajistí, aby část podpory, která se nevyplatí nebo která se odejme, byla určena podle závažnosti nedodržení a v souladu se zásadou proporcionality.

Členské státy zajistí, aby legalita a správnost operace byla dotčena pouze do výše části podpory, která se nevyplatí nebo která se odejme.

Článek 62

Ustanovení o obcházení

Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení práva Unie, členské státy přijmou účinná a přiměřená opatření, aby se zabránilo obcházení ustanovení práva Unie, a zejména pak zajistí, aby se žádná z výhod stanovených v právních předpisech v oblasti zemědělství neposkytla fyzické nebo právnické osobě, v souvislosti s nimiž se zjistí, že podmínky nezbytné pro získání těchto výhod byly vytvořeny uměle v rozporu s cíli uvedených právních předpisů.

Článek 63

Slučitelnost intervencí pro účely kontrol v odvětví vína

Pro účely uplatňování intervencí v odvětví vína podle hlavy III kapitoly III oddílu 4 nařízení (EU) 2021/2115 členské státy zajistí, aby správní a kontrolní postupy uplatňované na tyto intervence byly slučitelné s integrovaným systémem uvedeným v kapitole II této hlavy, pokud jde o:

| a) | systémy identifikace zemědělských pozemků; |
| --- | --- |

a)

systémy identifikace zemědělských pozemků;

| b) | kontroly. |
| --- | --- |

b)

kontroly.

Článek 64

Jistoty

1.   Pokud tak stanoví právní předpisy v oblasti zemědělství, požádají členské státy o složení jistoty, která zaručí, že v případě nesplnění konkrétní povinnosti vyplývající z těchto právních předpisů bude příslušnému orgánu uhrazena určitá finanční částka nebo propadne v jeho prospěch.

2.   S výjimkou případů vyšší moci jistota zcela nebo částečně propadá, pokud se konkrétní povinnost nesplní nebo pokud se splní pouze částečně.

3.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 102, kterými se toto nařízení doplňuje o pravidla, která zajistí nediskriminační zacházení, rovnost a dodržování zásady proporcionality při skládání jistoty a která:

| a) | určí odpovědnou stranu v případě nesplnění povinnosti; |
| --- | --- |

a)

určí odpovědnou stranu v případě nesplnění povinnosti;

| b) | stanoví zvláštní situace, kdy příslušný orgán může upustit od požadavku týkajícího se jistoty; |
| --- | --- |

b)

stanoví zvláštní situace, kdy příslušný orgán může upustit od požadavku týkajícího se jistoty;

| c) | stanoví podmínky týkající se skládané jistoty a ručitele a podmínky pro složení a uvolnění jistoty; |
| --- | --- |

c)

stanoví podmínky týkající se skládané jistoty a ručitele a podmínky pro složení a uvolnění jistoty;

| d) | stanoví zvláštní podmínky týkající se jistoty složené v rámci záloh; |
| --- | --- |

d)

stanoví zvláštní podmínky týkající se jistoty složené v rámci záloh;

| e) | stanoví důsledky porušení povinností, pro které byla složena jistota, jak je stanoveno v odstavci 1, včetně propadnutí jistot a míry snížení, jež se má uplatnit na uvolnění jistot pro náhrady, licence, nabídky, nabídky v rámci nabídkového řízení nebo konkrétní žádosti a v případě, že povinnost, na kterou se tato jistota vztahuje, nebyla částečně či zcela splněna, a to s ohledem na povahu dané povinnosti, na množství, u nějž byla povinnost porušena, na dobu překračující lhůtu, v níž měla být povinnost splněna, a na dobu, která uplynula od předložení dokladu potvrzujícího splnění povinnosti. |
| --- | --- |

e)

stanoví důsledky porušení povinností, pro které byla složena jistota, jak je stanoveno v odstavci 1, včetně propadnutí jistot a míry snížení, jež se má uplatnit na uvolnění jistot pro náhrady, licence, nabídky, nabídky v rámci nabídkového řízení nebo konkrétní žádosti a v případě, že povinnost, na kterou se tato jistota vztahuje, nebyla částečně či zcela splněna, a to s ohledem na povahu dané povinnosti, na množství, u nějž byla povinnost porušena, na dobu překračující lhůtu, v níž měla být povinnost splněna, a na dobu, která uplynula od předložení dokladu potvrzujícího splnění povinnosti.

4.   Komise může přijmout prováděcí akty, kterými stanoví pravidla týkající se:

| a) | formy skládané jistoty a postupu pro složení jistoty a její přijetí a pro nahrazení původní jistoty; |
| --- | --- |

a)

formy skládané jistoty a postupu pro složení jistoty a její přijetí a pro nahrazení původní jistoty;

| b) | postupů pro uvolnění jistoty; |
| --- | --- |

b)

postupů pro uvolnění jistoty;

| c) | oznámení, která mají provést členské státy a Komise. |
| --- | --- |

c)

oznámení, která mají provést členské státy a Komise.

Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 103 odst. 3.

KAPITOLA II

Integrovaný administrativní a kontrolní systém

Článek 65

Oblast působnosti a definice týkající se této kapitoly

1.   Každý členský stát zavede a provozuje integrovaný administrativní a kontrolní systém (dále jen „integrovaný systém“).

2.   Integrovaný systém se vztahuje na intervence podle plochy a zvířat uvedené v hlavě III kapitolách II a IV nařízení (EU) 2021/2115 a na opatření uvedená v kapitole IV nařízení (EU) č. 228/2013 a v kapitole IV nařízení (EU) č. 229/2013.

3.   Integrovaný systém se v nezbytném rozsahu použije rovněž pro řízení a kontrolu podmíněnosti a intervencí v odvětví vína podle hlavy III nařízení (EU) 2021/2115.

4.   Pro účely této kapitoly se rozumí:

| a) | „geoprostorovou žádostí“ elektronický formulář žádosti, který zahrnuje IT aplikaci založenou na geografickém informačním systému, který příjemcům umožňuje, aby nahlásili rozlohy zemědělských pozemků zemědělského podniku, jak je vymezen v čl. 3 bodu 2 nařízení (EU) 2021/2115, a nezemědělských ploch, pro které je požadována platba; |
| --- | --- |

a)

„geoprostorovou žádostí“ elektronický formulář žádosti, který zahrnuje IT aplikaci založenou na geografickém informačním systému, který příjemcům umožňuje, aby nahlásili rozlohy zemědělských pozemků zemědělského podniku, jak je vymezen v čl. 3 bodu 2 nařízení (EU) 2021/2115, a nezemědělských ploch, pro které je požadována platba;

| b) | „systémem monitorování ploch“ postup pravidelného a systematického pozorování, sledování a hodnocení zemědělských činností a postupů na zemědělských plochách na základě družicových dat z družic Copernicus Sentinel nebo jiných údajů s minimálně ekvivalentní hodnotou; |
| --- | --- |

b)

„systémem monitorování ploch“ postup pravidelného a systematického pozorování, sledování a hodnocení zemědělských činností a postupů na zemědělských plochách na základě družicových dat z družic Copernicus Sentinel nebo jiných údajů s minimálně ekvivalentní hodnotou;

| c) | „systémem identifikace a evidence zvířat“ systém identifikace a evidence chovaných suchozemských zvířat stanovený částí IV hlavou I kapitolou 2 oddílem 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429 (31); |
| --- | --- |

c)

„systémem identifikace a evidence zvířat“ systém identifikace a evidence chovaných suchozemských zvířat stanovený částí IV hlavou I kapitolou 2 oddílem 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429 (31);

| d) | „zemědělským pozemkem“ členskými státy vymezená jednotka zemědělské plochy určená v souladu s čl. 4 odst. 3 nařízení (EU) 2021/2115; |
| --- | --- |

d)

„zemědělským pozemkem“ členskými státy vymezená jednotka zemědělské plochy určená v souladu s čl. 4 odst. 3 nařízení (EU) 2021/2115;

| e) | „geografickým informačním systémem“ počítačový systém schopný zaznamenávat, uchovávat, analyzovat a zobrazovat informace s geografickými odkazy; |
| --- | --- |

e)

„geografickým informačním systémem“ počítačový systém schopný zaznamenávat, uchovávat, analyzovat a zobrazovat informace s geografickými odkazy;

| f) | „automatickým systémem žádostí“ systém pro žádosti ohledně intervencí podle plochy nebo zvířat, v němž jsou údaje požadované správními orgány, alespoň pokud jde o jednotlivé plochy nebo zvířata, pro něž je požadována podpora, k dispozici v úředních elektronických databázích spravovaných členskými státy a v nezbytných případech jsou tyto údaje zpřístupněny příjemci. |
| --- | --- |

f)

„automatickým systémem žádostí“ systém pro žádosti ohledně intervencí podle plochy nebo zvířat, v němž jsou údaje požadované správními orgány, alespoň pokud jde o jednotlivé plochy nebo zvířata, pro něž je požadována podpora, k dispozici v úředních elektronických databázích spravovaných členskými státy a v nezbytných případech jsou tyto údaje zpřístupněny příjemci.

Článek 66

Prvky integrovaného systému

1.   Integrovaný systém zahrnuje tyto prvky:

| a) | systém identifikace zemědělských pozemků; |
| --- | --- |

a)

systém identifikace zemědělských pozemků;

| b) | systém pro geoprostorové žádosti a případně systém pro podávání žádostí podle zvířat; |
| --- | --- |

b)

systém pro geoprostorové žádosti a případně systém pro podávání žádostí podle zvířat;

| c) | systém monitorování ploch; |
| --- | --- |

c)

systém monitorování ploch;

| d) | systém pro identifikaci příjemců intervencí a opatření podle čl. 65 odst. 2; |
| --- | --- |

d)

systém pro identifikaci příjemců intervencí a opatření podle čl. 65 odst. 2;

| e) | systém kontrol a sankcí; |
| --- | --- |

e)

systém kontrol a sankcí;

| f) | případně systém identifikace a evidence platebních nároků; |
| --- | --- |

f)

případně systém identifikace a evidence platebních nároků;

| g) | případně systém identifikace a evidence zvířat. |
| --- | --- |

g)

případně systém identifikace a evidence zvířat.

2.   Integrovaný systém poskytuje informace relevantní pro vykazování ukazatelů uvedených v článku 7 nařízení (EU) 2021/2115.

3.   Integrovaný systém funguje na základě elektronických databází a geografických informačních systémů a umožňuje výměnu a integraci údajů mezi elektronickými databázemi a geografickými informačními systémy. V relevantních případech geografické informační systémy umožňují tuto výměnu a integraci údajů o zemědělských pozemcích ve vymezených chráněných zónách a vymezených oblastech, které byly zřízeny v souladu s právními předpisy Unie uvedenými v příloze XIII nařízení (EU)2021/2115, jako jsou oblasti sítě Natura 2000 nebo oblasti ohrožené znečištěním dusičnany ve smyslu čl. 2 písm. k) směrnice Rady 91/676/EHS (32), jakož i krajinné prvky v dobrém zemědělském a environmentálním stavu, který je vymezen v souladu s článkem 13 nařízení (EU) 2021/2115 nebo na něž se vztahují intervence uvedené v hlavě III kapitolách II a IV uvedeného nařízení.

4.   Aniž je dotčena odpovědnost členských států za zavedení a používání integrovaného systému, může Komise využít služeb specializovaných subjektů nebo osob, aby usnadnila zavedení, monitorování a provoz integrovaného systému, zejména s cílem poskytnout příslušným orgánům členských států technické poradenství.

5.   Členské státy přijmou opatření nezbytná k řádnému vytvoření a provozu integrovaného systému a na žádost jiného členského státu si poskytují vzájemnou pomoc potřebnou pro účely této kapitoly.

Článek 67

Uchovávání a sdílení údajů

1.   Členské státy zaznamenávají a uchovávají veškeré údaje a dokumentaci o nahlášených ročních výstupech v rámci výročního schvalování výkonnosti podle článku 54 a o vykázaném pokroku při plnění cílů stanovených ve strategickém plánu SZP a monitorovaných v souladu s článkem 128 nařízení (EU) 2021/2115.

Údaje a dokumentace uvedené v prvním pododstavci týkající se běžného kalendářního nebo hospodářského roku a předchozích deseti kalendářních nebo hospodářských let jsou přístupné pro nahlížení prostřednictvím digitálních databází příslušných orgánů členského státu.

Údaje použité pro systém monitorování ploch lze uchovávat jako primární údaje na serveru, který nepatří příslušným orgánům. Tyto údaje se na serveru uchovávají po dobu nejméně tří let.

Odchylně od druhého pododstavce mají členské státy, které přistoupily k Unii v roce 2013 nebo později, povinnost zajistit, aby byly údaje k dispozici k nahlédnutí až od roku jejich přistoupení.

Odchylně od druhého pododstavce mají členské státy povinnost zajistit, aby byly údaje a dokumentace související se systémem monitorování ploch podle čl. 66 odst. 1 písm. c) k dispozici k nahlédnutí až ode dne zavedení systému monitorování ploch.

2.   Členské státy mohou uplatňovat požadavky stanovené v odstavci 1 na regionální úrovni za podmínky, že takové požadavky a administrativní postupy pro zaznamenávání údajů a přístup k nim jsou koncipovány tak, aby byly jednotné na celém území členského státu, a umožňovaly agregaci údajů na celostátní úrovni.

3.   Členské státy zajistí, aby soubory údajů shromážděné prostřednictvím integrovaného systému, které jsou relevantní pro účely směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES (33) nebo pro monitorování politik Unie, byly bezplatně sdíleny mezi jejich veřejnými orgány a byly veřejně dostupné na celostátní úrovni. Členské státy umožní přístup k těmto souborům údajů rovněž orgánům a institucím Unie.

4.   Členské státy zajistí, aby soubory údajů shromážděné prostřednictvím integrovaného systému, které jsou relevantní pro vypracovávání evropských statistik v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 (34), byly bezplatně sdíleny s Komisí (Eurostatem), národními statistickými úřady a v případě potřeby s dalšími vnitrostátními orgány odpovědnými za vypracovávání evropských statistik.

5.   Členské státy omezí přístup veřejnosti k souborům údajů uvedeným v odstavcích 3 a 4, pokud by měl takový přístup nepříznivé dopady na důvěrnost osobních údajů v souladu s nařízením (EU) 2016/679.

6.   Členské státy zavedou své systémy takovým způsobem, aby měli příjemci zajištěn přístup ke všem relevantním údajům, které se jich týkají v souvislosti s půdou, kterou využívají nebo hodlají využívat, tak aby mohli podávat přesné žádosti.

Článek 68

Systém identifikace zemědělských pozemků

1.   Systémem identifikace zemědělských pozemků je geografický informační systém vytvořený a pravidelně aktualizovaný členskými státy na základě leteckých nebo družicových snímků s jednotným standardem, který zaručuje míru přesnosti minimálně odpovídající přesnosti kartografického zobrazení v měřítku 1:5 000.

2.   Členské státy zajistí, aby systém identifikace zemědělských pozemků:

| a) | jednoznačně identifikoval jednotlivé zemědělské pozemky a jednotky půdy zahrnující jiné než zemědělské plochy, které jsou členskými státy považovány za způsobilé pro příjem podpory v rámci intervencí podle hlavy III nařízení (EU) 2021/2115; |
| --- | --- |

a)

jednoznačně identifikoval jednotlivé zemědělské pozemky a jednotky půdy zahrnující jiné než zemědělské plochy, které jsou členskými státy považovány za způsobilé pro příjem podpory v rámci intervencí podle hlavy III nařízení (EU) 2021/2115;

| b) | obsahoval aktuální hodnoty o plochách považovaných členskými státy za způsobilé pro příjem podpory v rámci intervencí podle čl. 65 odst. 2; |
| --- | --- |

b)

obsahoval aktuální hodnoty o plochách považovaných členskými státy za způsobilé pro příjem podpory v rámci intervencí podle čl. 65 odst. 2;

| c) | umožňoval správnou lokalizaci zemědělských pozemků a jiných než zemědělských ploch uplatňovaných pro platbu; |
| --- | --- |

c)

umožňoval správnou lokalizaci zemědělských pozemků a jiných než zemědělských ploch uplatňovaných pro platbu;

3.   Členské státy každý rok vyhodnotí kvalitu systému identifikace zemědělských pozemků v souladu s metodikou stanovenou na úrovni Unie.

Pokud se při hodnocení zjistí nedostatky systému, přijmou členské státy odpovídající nápravná opatření a pokud tak neučiní, vyzve je Komise k vypracování akčního plánu v souladu s článkem 42.

Do 15. února roku následujícího po dotčeném kalendářním roce se Komisi předloží hodnotící zpráva a případně nápravná opatření a časový harmonogram jejich provedení.

Článek 69

Systém pro geoprostorové žádosti a žádosti podle zvířat

1.   Pokud jde o podporu na intervence na základě plochy uvedené v čl. 65 odst. 2 a prováděné v rámci strategických plánů SZP, členské státy vyžadují předložení žádosti prostřednictvím formuláře geoprostorové žádosti poskytnuté příslušným orgánem.

2.   Pokud jde o podporu na intervence podle zvířat uvedené v čl. 65 odst. 2 a prováděné v rámci strategických plánů SZP, vyžadují členské státy předložení žádosti.

3.   Členské státy předem vyplní žádosti uvedené v odstavcích 1 a 2 tohoto článku informacemi ze systémů uvedených v čl. 66 odst. 1 písm. g) a v článcích 68, 70, 71 a 73 nebo z jakýchkoli jiných relevantních veřejných databází.

4.   Členské státy mohou zavést automatický systém žádostí a rozhodnout, na jaké žádosti uvedené v odstavcích 1 a 2 se vztahuje.

5.   Rozhodne-li se členský stát, že použije automatický systém žádostí, zavede systém, který správním orgánům umožní provádět platby ve prospěch příjemců na základě stávajících informací obsažených v úředních elektronických databázích. Pokud dojde ke změně, kterou je třeba zohlednit, doplní stávající informace doplňujícími informacemi. Stávající i doplňující informace, které jsou k dispozici prostřednictvím automatického systému žádostí, příjemce potvrdí.

6.   Členské státy každý rok vyhodnotí kvalitu systému pro geoprostorové žádosti v souladu s metodikou stanovenou na úrovni Unie.

Pokud se při hodnocení zjistí v systému nedostatky, přijmou členské státy vhodná nápravná opatření a pokud tak neučiní, vyzve je Komise k vypracování akčního plánu v souladu s článkem 42.

Do 15. února roku následujícího po dotčeném kalendářním roce se Komisi předloží hodnotící zpráva a případně nápravná opatření a časový harmonogram jejich provedení.

Článek 70

Systém monitorování ploch

1.   Členské státy zavedou a provozují systém monitorování ploch, který se zprovozní dne 1. ledna 2023. Pokud by plné spuštění systému od tohoto dne nebylo vzhledem k technickým omezením proveditelné, mohou se členské státy rozhodnout, že takový systém vytvoří a zprovozní postupně, přičemž budou poskytovány informace pouze pro omezený počet intervencí. Do 1. ledna 2024 však musí být systém monitorování ploch ve všech členských státech plně funkční.

2.   Členské státy každý rok vyhodnotí kvalitu systému monitorování ploch v souladu s metodikou stanovenou na úrovni Unie.

Pokud se při hodnocení zjistí v systému nedostatky, přijmou členské státy odpovídající nápravná opatření a pokud tak neučiní, vyzve je Komise k vypracování akčního plánu v souladu s článkem 42.

Do 15. února roku následujícího po dotčeném kalendářním roce se Komisi předloží hodnotící zpráva a případně nápravná opatření a časový harmonogram jejich provedení.

Článek 71

Systém identifikace příjemců

Systém pro zaznamenání totožnosti každého příjemce intervencí a opatření podle čl. 65 odst. 2 zaručí, aby všechny žádosti podané týmž příjemcem mohly být jako takové identifikovány.

Článek 72

Systém kontrol a sankcí

Členské státy zavedou systém kontrol a sankcí uvedený v čl. 66 odst. 1 písm. e). Členské státy prostřednictvím platebních agentur nebo jimi pověřených subjektů každoročně provádějí správní kontroly žádostí o podporu a žádostí o platbu s cílem ověřit legalitu a správnost v souladu s čl. 59 odst. 1 písm. a). Tyto kontroly jsou doplněny kontrolami na místě, které lze provádět na dálku za použití technologických prostředků.

Článek 73

Systém identifikace a evidence platebních nároků

Systém identifikace a evidence platebních nároků umožňuje ověřování nároků na základě žádostí a systému identifikace zemědělských pozemků.

Článek 74

Přenesené pravomoci Komise týkající se integrovaného systému

Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 102, které jsou nezbytné k zajištění toho, aby byl integrovaný systém stanovený v této kapitole prováděn účinným, soudržným a nediskriminačním způsobem, který chrání finanční zájmy Unie, a kterými se doplňuje toto nařízení o:

| a) | pravidla hodnocení kvality uvedeného v článcích 68, 69 a 70; |
| --- | --- |

a)

pravidla hodnocení kvality uvedeného v článcích 68, 69 a 70;

| b) | pravidla pro systém identifikace zemědělských pozemků, systém identifikace příjemců a systém identifikace a evidence platebních nároků uvedené v článcích 68, 71 a 73. |
| --- | --- |

b)

pravidla pro systém identifikace zemědělských pozemků, systém identifikace příjemců a systém identifikace a evidence platebních nároků uvedené v článcích 68, 71 a 73.

Článek 75

Prováděcí pravomoci týkající se článků 68, 69 a 70

Komise může přijmout prováděcí akty, kterými stanoví pravidla týkající se:

| a) | formy, obsahu a postupů, jak jsou Komisi předávány nebo poskytovány tyto informace:






  i) | zprávy o hodnocení kvality systému identifikace zemědělských pozemků, systému pro geoprostorové žádosti a systému monitorování ploch; |
| --- | --- | --- |

a)

formy, obsahu a postupů, jak jsou Komisi předávány nebo poskytovány tyto informace:

i)

zprávy o hodnocení kvality systému identifikace zemědělských pozemků, systému pro geoprostorové žádosti a systému monitorování ploch;

| ii) | nápravná opatření podle článků 68, 69 a 70; |
| --- | --- |

ii)

nápravná opatření podle článků 68, 69 a 70;

| b) | základních funkcí a pravidel týkajících se systému pro žádosti o podporu podle článku 69 a systému monitorování ploch podle článku 70, včetně parametrů postupného zvyšování počtu intervencí v rámci systému monitorování ploch. |
| --- | --- |

b)

základních funkcí a pravidel týkajících se systému pro žádosti o podporu podle článku 69 a systému monitorování ploch podle článku 70, včetně parametrů postupného zvyšování počtu intervencí v rámci systému monitorování ploch.

Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 103 odst. 3.

KAPITOLA III

Kontrola operací

Článek 76

Oblast působnosti a definice týkající se této kapitoly

1.   Tato kapitola stanoví zvláštní pravidla pro kontrolu obchodní dokumentace subjektů nebo jejich zástupců přijímajících nebo provádějících platby, jež se přímo nebo nepřímo vztahují k systému financování z EZZF (dále jen „podniky“), za účelem zjištění, zda byly operace tvořící součást systému financování z EZZF skutečně a řádně provedeny.

2.   Tato kapitola se nevztahuje na intervence spadající do integrovaného systému uvedeného v kapitole II této hlavy a do hlavy III kapitoly III nařízení (EU) 2021/2115.

Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 102, kterými se toto nařízení doplňuje o seznam intervencí, které s ohledem na svou formu a požadavky na kontrolu nejsou vhodné k dodatečným následným kontrolám prováděným prostřednictvím kontroly obchodní dokumentace, a kontrole podle této kapitoly proto nemají podléhat.

3.   Pro účely této kapitoly se rozumí:

| a) | „obchodní dokumentací“ všechny účetní knihy, evidence, záznamy a související podpůrné dokumenty, účetnictví, záznamy o produkci a jakosti, korespondence související s obchodní činností podniku a obchodní údaje v jakékoli podobě včetně elektronické, pokud tyto dokumenty a údaje souvisejí přímo anebo nepřímo s operacemi uvedenými v odstavci 1; |
| --- | --- |

a)

„obchodní dokumentací“ všechny účetní knihy, evidence, záznamy a související podpůrné dokumenty, účetnictví, záznamy o produkci a jakosti, korespondence související s obchodní činností podniku a obchodní údaje v jakékoli podobě včetně elektronické, pokud tyto dokumenty a údaje souvisejí přímo anebo nepřímo s operacemi uvedenými v odstavci 1;

| b) | „třetí stranou“ jakákoli fyzická nebo právnická osoba, které mají přímý nebo nepřímý vztah k operacím prováděným v rámci systému financování z EZZF. |
| --- | --- |

b)

„třetí stranou“ jakákoli fyzická nebo právnická osoba, které mají přímý nebo nepřímý vztah k operacím prováděným v rámci systému financování z EZZF.

Článek 77

Kontrola ze strany členských států

1.   Členské státy provádějí systematické kontroly obchodní dokumentace podniků s přihlédnutím k povaze operací, jichž se kontrola týká. Členské státy zajistí, aby výběr podniků ke kontrole poskytoval nejlepší záruku účinnosti opatření pro předcházení nesrovnalostem a jejich zjišťování. Při výběru se zohlední mimo jiné finanční význam podniků v daném systému a jiné rizikové faktory.

2.   Ve vhodných případech se kontrola uvedená v odstavci 1 tohoto článku rozšíří i na fyzické a právnické osoby, s nimiž jsou podniky spojeny, a na všechny další fyzické a právnické osoby, které mohou být relevantní z hlediska sledování cílů stanovených v článku 78.

3.   Subjekt nebo subjekty odpovědné za uplatňování této kapitoly jsou organizovány tak, aby byly nezávislé na úřadech nebo odděleních úřadů odpovědných za platby a kontroly prováděné před uskutečněním plateb.

4.   Podniky, u nichž je celková výše příjmů nebo plateb nižší než 40 000 EUR, jsou kontrolovány podle této kapitoly pouze na základě konkrétních důvodů, které uvedou členské státy ve svém každoročním plánu kontrol uvedeném v čl. 80 odst. 1.

5.   Kontrolou prováděnou podle této kapitoly nejsou dotčeny kontroly prováděné podle článků 49 a 50.

Článek 78

Křížové kontroly

1.   Přesnost základních údajů podrobených kontrole je ověřována řadou křížových kontrol, včetně případného porovnání s obchodní dokumentací třetích stran, a to v závislosti na existující míře rizika, jež zahrnují:

| a) | porovnání s obchodní dokumentací dodavatelů, zákazníků, dopravců a jiných třetích stran; |
| --- | --- |

a)

porovnání s obchodní dokumentací dodavatelů, zákazníků, dopravců a jiných třetích stran;

| b) | případně fyzické kontroly množství a povahy zásob; |
| --- | --- |

b)

případně fyzické kontroly množství a povahy zásob;

| c) | porovnání se záznamy finančních toků předcházejících příslušným operacím prováděným v rámci systému financování z EZZF nebo po nich následujících; |
| --- | --- |

c)

porovnání se záznamy finančních toků předcházejících příslušným operacím prováděným v rámci systému financování z EZZF nebo po nich následujících;

| d) | prověrky vedení účetnictví nebo záznamů o finančních pohybech, ze kterých v době provádění kontroly vyplývá, že dokumentace uchovávaná platební agenturou za účelem odůvodnění výplaty podpor ve prospěch příjemce je správná. |
| --- | --- |

d)

prověrky vedení účetnictví nebo záznamů o finančních pohybech, ze kterých v době provádění kontroly vyplývá, že dokumentace uchovávaná platební agenturou za účelem odůvodnění výplaty podpor ve prospěch příjemce je správná.

2.   V případech, kdy jsou podniky povinny vést zvláštní účetnictví týkající se zásob v souladu s unijním či vnitrostátním právem, zahrne kontrola tohoto účetnictví ve vhodných případech porovnání s obchodní dokumentací a případně se skutečným stavem zásob.

3.   Při výběru operací ke kontrole se plně přihlíží k existující míře rizika.

4.   Osoby odpovědné za daný podnik nebo třetí strana zajistí, aby úředníkům odpovědným za provádění kontroly nebo osobám k tomuto účelu zmocněným byla předána veškerá obchodní dokumentace a doplňující informace. Elektronicky uchovávané údaje se poskytují na vhodném nosiči.

5.   Úředníci odpovědní za provádění kontroly nebo osoby k tomuto účelu zmocněné si mohou vyžádat, aby jim byly předány výpisy z dokumentace uvedené v odstavci 1 nebo kopie této dokumentace.

Článek 79

Vzájemná pomoc

Členské státy si jsou na požádání vzájemně nápomocny při provádění kontroly uvedené v této kapitole v těchto případech:

| a) | jsou-li podnik nebo třetí strana usazeny v jiném členském státě, než ve kterém byla anebo měla být vyplacena nebo obdržena daná částka; |
| --- | --- |

a)

jsou-li podnik nebo třetí strana usazeny v jiném členském státě, než ve kterém byla anebo měla být vyplacena nebo obdržena daná částka;

| b) | jsou-li podnik nebo třetí strana usazeny v jiném členském státě, než ve kterém se nachází dokumentace a informace nezbytné k provedení kontroly. |
| --- | --- |

b)

jsou-li podnik nebo třetí strana usazeny v jiném členském státě, než ve kterém se nachází dokumentace a informace nezbytné k provedení kontroly.

Článek 80

Plánování a podávání zpráv

1.   Členské státy vypracují plány kontrol, které mají být provedeny podle článku 77 v průběhu následujícího kontrolního období.

2.   Do 15. dubna každého roku předloží členské státy Komisi:

| a) | svůj plán kontrol podle odstavce 1 a počet podniků, v nichž má být provedena kontrola, a jejich rozčlenění podle odvětví na základě souvisejících částek; |
| --- | --- |

a)

svůj plán kontrol podle odstavce 1 a počet podniků, v nichž má být provedena kontrola, a jejich rozčlenění podle odvětví na základě souvisejících částek;

| b) | podrobnou zprávu o uplatňování této kapitoly v předchozím kontrolním období, včetně výsledků kontrol provedených podle článku 79. |
| --- | --- |

b)

podrobnou zprávu o uplatňování této kapitoly v předchozím kontrolním období, včetně výsledků kontrol provedených podle článku 79.

3.   Členské státy provádějí plány kontrol a jejich změny, které vypracovaly a předložily Komisi, pokud je Komise ve lhůtě osmi týdnů neinformuje o svých připomínkách.

Článek 81

Přístup Komise k informacím a kontrola ze strany Komise

1.   V souladu s příslušným vnitrostátním právem mají úředníci Komise přístup ke všem dokumentům vypracovaným v souvislosti s kontrolami prováděnými podle této kapitoly nebo v návaznosti na tyto kontroly, jakož i k uchovávaným údajům, včetně údajů uložených v systémech zpracování údajů. Tyto údaje jsou na požádání poskytnuty na vhodném nosiči.

2.   Kontroly uvedené v článku 77 provádějí úředníci členských států. Úředníci Komise se mohou těchto kontrol účastnit, nemohou však vykonávat kontrolní pravomoci náležející úředníkům členských států. Mají nicméně přístup do týchž prostor a k téže dokumentaci jako úředníci členských států.

3.   Aniž jsou dotčena ustanovení nařízení (Euratom, ES) č. 2988/95, (Euratom, ES) č. 2185/96, (EU, Euratom) č. 883/2013 a (EU) 2017/1939, pokud vnitrostátní ustanovení týkající se trestního řízení vyhrazují některé úkony úředníkům zvlášť určeným vnitrostátními právem, úředníci Komise ani úředníci žádajícího členského státu se těchto úkonů neúčastní. V žádném případě se neúčastní zejména domovních prohlídek či formálních výslechů osob, které jsou prováděny na základě trestního práva dotčeného členského státu. K takto získaným informacím však mají přístup.

Článek 82

Prováděcí pravomoci týkající se kontroly operací

Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví pravidla nezbytná pro jednotné uplatňování této kapitoly, zejména pokud jde o:

| a) | provádění kontrol uvedených v článku 77, co se týče výběru podniků, počtu a harmonogramu kontrol; |
| --- | --- |

a)

provádění kontrol uvedených v článku 77, co se týče výběru podniků, počtu a harmonogramu kontrol;

| b) | vykonávání vzájemné pomoci uvedené v článku 79; |
| --- | --- |

b)

vykonávání vzájemné pomoci uvedené v článku 79;

| c) | obsah zpráv uvedených v čl. 80 odst. 2 písm. b) a veškerých dalších oznámení vyžadovaných podle této kapitoly. |
| --- | --- |

c)

obsah zpráv uvedených v čl. 80 odst. 2 písm. b) a veškerých dalších oznámení vyžadovaných podle této kapitoly.

Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 103 odst. 3.

KAPITOLA IV

Kontrolní systém a správní sankce ve vztahu k podmíněnosti

Článek 83

Kontrolní systém v souvislosti s podmíněností

1.   Členské státy zavedou systém s cílem ověřit, že následující kategorie příjemců splňují povinnosti stanovené v hlavě III kapitole I oddílu 2 nařízení (EU) 2021/2115:

| a) | příjemci, jimž jsou poskytovány přímé platby podle hlavy III kapitoly II nařízení (EU) 2021/2115; |
| --- | --- |

a)

příjemci, jimž jsou poskytovány přímé platby podle hlavy III kapitoly II nařízení (EU) 2021/2115;

| b) | příjemci, jimž jsou poskytovány roční platby v souladu s články 70, 71 a 72 nařízení (EU) 2021/2115; |
| --- | --- |

b)

příjemci, jimž jsou poskytovány roční platby v souladu s články 70, 71 a 72 nařízení (EU) 2021/2115;

| c) | příjemci, jimž je poskytována podpora v souladu s kapitolou IV nařízení (EU) č. 228/2013 nebo kapitolou IV nařízení (EU) č. 229/2013. |
| --- | --- |

c)

příjemci, jimž je poskytována podpora v souladu s kapitolou IV nařízení (EU) č. 228/2013 nebo kapitolou IV nařízení (EU) č. 229/2013.

2.   Členské státy uplatňující článek 28 nařízení (EU) 2021/2115 mohou zavést zjednodušený kontrolní systém:

| a) | pro příjemce, jimž jsou poskytovány platby podle článku 28 nařízení (EU) 2021/2115, nebo |
| --- | --- |

a)

pro příjemce, jimž jsou poskytovány platby podle článku 28 nařízení (EU) 2021/2115, nebo

| b) | pro malé zemědělce, jak jsou vymezeni členskými státy podle článku 28 nařízení (EU) 2021/2115, kteří o tyto platby nežádají. |
| --- | --- |

b)

pro malé zemědělce, jak jsou vymezeni členskými státy podle článku 28 nařízení (EU) 2021/2115, kteří o tyto platby nežádají.

Pokud členský stát neuplatňuje článek 28 nařízení (EU) 2021/2115, může zavést zjednodušený kontrolní systém pro zemědělce s maximální velikostí zemědělského podniku, která nepřekračuje 5 hektarů zemědělské plochy vykázané v souladu s čl. 69 odst. 1 tohoto nařízení.

3.   Členské státy mohou využít svých stávajících kontrolních a správních systémů, aby zajistily dodržování pravidel podmíněnosti.

Tyto systémy musejí být slučitelné s kontrolními systémy uvedenými v odstavcích 1 a 2.

4.   Členské státy provádí každoroční přezkum kontrolních systémů uvedených v odstavcích 1 a 2 z hlediska dosažených výsledků.

5.   Pro účely této kapitoly se rozumí:

| a) | „požadavkem“ každý jednotlivý povinný požadavek na hospodaření podle práva Unie, uvedený v článku 12 nařízení (EU) 2021/2115, v daném právním aktu, který se svou podstatou liší od veškerých dalších požadavků téhož právního aktu; |
| --- | --- |

a)

„požadavkem“ každý jednotlivý povinný požadavek na hospodaření podle práva Unie, uvedený v článku 12 nařízení (EU) 2021/2115, v daném právním aktu, který se svou podstatou liší od veškerých dalších požadavků téhož právního aktu;

| b) | „právním aktem“ každá jednotlivá směrnice a nařízení uvedené v článku 12 nařízení (EU) 2021/2115; |
| --- | --- |

b)

„právním aktem“ každá jednotlivá směrnice a nařízení uvedené v článku 12 nařízení (EU) 2021/2115;

| c) | „opakovaným nedodržením“ nedodržení téhož požadavku nebo normy, k němuž došlo více než jednou v průběhu tří po sobě jdoucích kalendářních let, přičemž příjemce byl o předchozím nedodržení informován a měl případně možnost přijmout nezbytná opatření k nápravě tohoto předchozího nedodržení. |
| --- | --- |

c)

„opakovaným nedodržením“ nedodržení téhož požadavku nebo normy, k němuž došlo více než jednou v průběhu tří po sobě jdoucích kalendářních let, přičemž příjemce byl o předchozím nedodržení informován a měl případně možnost přijmout nezbytná opatření k nápravě tohoto předchozího nedodržení.

6.   Za účelem splnění svých kontrolních povinností stanovených v odstavcích 1 až 4 členské státy:

| a) | zahrnou kontroly na místě pro ověření dodržování povinností stanovených v hlavě III kapitole I oddíle 2 nařízení (EU) 2021/2115 ze strany příjemců; |
| --- | --- |

a)

zahrnou kontroly na místě pro ověření dodržování povinností stanovených v hlavě III kapitole I oddíle 2 nařízení (EU) 2021/2115 ze strany příjemců;

| b) | v závislosti na příslušných požadavcích, normách, právních aktech nebo oblastech podmíněnosti mohou rozhodnout o využití kontrol, včetně správních kontrol, prováděných v rámci kontrolních systémů používaných pro příslušné požadavky, normy, právní akty nebo oblasti podmíněnosti, pokud je účinnost těchto kontrol minimálně stejná jako u kontrol na místě uvedených v písmenu a); |
| --- | --- |

b)

v závislosti na příslušných požadavcích, normách, právních aktech nebo oblastech podmíněnosti mohou rozhodnout o využití kontrol, včetně správních kontrol, prováděných v rámci kontrolních systémů používaných pro příslušné požadavky, normy, právní akty nebo oblasti podmíněnosti, pokud je účinnost těchto kontrol minimálně stejná jako u kontrol na místě uvedených v písmenu a);

| c) | v příslušných případech mohou využít dálkový průzkum nebo systém monitorování ploch či jiné relevantní technologie, které jim pomohou provádět kontroly na místě uvedené v písmenu a); |
| --- | --- |

c)

v příslušných případech mohou využít dálkový průzkum nebo systém monitorování ploch či jiné relevantní technologie, které jim pomohou provádět kontroly na místě uvedené v písmenu a);

| d) | stanoví kontrolní vzorek pro kontroly na místě uvedené v písmenu a), jež mají být prováděny každý rok na základě analýzy rizik, která:






  i) | zohledňuje strukturu zemědělského podniku, přirozené riziko nedodržení povinností a případně účast příjemců na poradenských službách pro zemědělství podle článku 15 nařízení (EU) 2021/2115 a uplatňuje na ně váhové faktory, |
| --- | --- | --- |

d)

stanoví kontrolní vzorek pro kontroly na místě uvedené v písmenu a), jež mají být prováděny každý rok na základě analýzy rizik, která:

i)

zohledňuje strukturu zemědělského podniku, přirozené riziko nedodržení povinností a případně účast příjemců na poradenských službách pro zemědělství podle článku 15 nařízení (EU) 2021/2115 a uplatňuje na ně váhové faktory,

| ii) | zahrnuje náhodnou složku a |
| --- | --- |

ii)

zahrnuje náhodnou složku a

| iii) | stanoví kontrolní vzorek zahrnující minimálně 1 % příjemců uvedených v odstavci 1 tohoto článku; |
| --- | --- |

iii)

stanoví kontrolní vzorek zahrnující minimálně 1 % příjemců uvedených v odstavci 1 tohoto článku;

| e) | pokud jde o povinnosti vyplývající z podmíněnosti ve vztahu ke směrnici Rady 96/22/ES (35), mají za to, že uplatnění specifické úrovně odběru vzorků v rámci monitorovacích plánů splňuje požadavek na minimální úroveň stanovený v písmenu d) tohoto odstavce; |
| --- | --- |

e)

pokud jde o povinnosti vyplývající z podmíněnosti ve vztahu ke směrnici Rady 96/22/ES (35), mají za to, že uplatnění specifické úrovně odběru vzorků v rámci monitorovacích plánů splňuje požadavek na minimální úroveň stanovený v písmenu d) tohoto odstavce;

| f) | mohou rozhodnout, že při používání zjednodušeného kontrolního systému uvedeného v odstavci 2 vyloučí z kontrol na místě podle písmene a) tohoto odstavce ověření dodržení povinností uvedených ve zmíněném písmenu, pokud lze prokázat, že případy nedodržení povinností ze strany dotčených příjemců by nemohly mít závažné důsledky pro dosažení cílů dotčených právních aktů a norem. |
| --- | --- |

f)

mohou rozhodnout, že při používání zjednodušeného kontrolního systému uvedeného v odstavci 2 vyloučí z kontrol na místě podle písmene a) tohoto odstavce ověření dodržení povinností uvedených ve zmíněném písmenu, pokud lze prokázat, že případy nedodržení povinností ze strany dotčených příjemců by nemohly mít závažné důsledky pro dosažení cílů dotčených právních aktů a norem.

Článek 84

Systém správních sankcí v souvislosti s podmíněností

1.   Členské státy zavedou systém pro uplatňování správních sankcí vůči příjemcům uvedeným v čl. 83 odst. 1 tohoto nařízení, kteří kdykoliv v dotčeném kalendářním roce nedodrží povinnosti stanovené v hlavě III kapitole I oddíle 2 nařízení (EU) 2021/2115.

Správní sankce uvedené v prvním pododstavci se použijí pouze tehdy, pokud nedodržení vyplývá z jednání nebo opomenutí, která lze přímo připsat dotčenému příjemci, a pokud je splněna jedna nebo obě tyto podmínky:

| a) | nedodržení souvisí se zemědělskou činností příjemce; |
| --- | --- |

a)

nedodržení souvisí se zemědělskou činností příjemce;

| b) | nedodržení se týká zemědělského podniku, jak je vymezen v čl. 3 bodu 2 nařízení (EU) 2021/2115, nebo jiných ploch spravovaných příjemcem, které se nacházejí na území téhož členského státu. |
| --- | --- |

b)

nedodržení se týká zemědělského podniku, jak je vymezen v čl. 3 bodu 2 nařízení (EU) 2021/2115, nebo jiných ploch spravovaných příjemcem, které se nacházejí na území téhož členského státu.

Pokud však jde o lesní plochy, správní sankce uvedené v prvním pododstavci se nepoužijí v případě, že pro dotčenou plochu není požadována žádná podpora v souladu s články 70 a 71 nařízení (EU) 2021/2115.

2.   Ve svých systémech správních sankcí uvedených v odstavci 1 členské státy:

| a) | zahrnou pravidla pro uplatnění správních sankcí v případech, kdy dojde k převodu zemědělské půdy, zemědělského podniku nebo jejich částí během příslušného kalendářního roku nebo let; tato pravidla vycházejí ze spravedlivého a rovného rozdělení odpovědnosti za nedodržení pravidel mezi převodce a nabyvatele; |
| --- | --- |

a)

zahrnou pravidla pro uplatnění správních sankcí v případech, kdy dojde k převodu zemědělské půdy, zemědělského podniku nebo jejich částí během příslušného kalendářního roku nebo let; tato pravidla vycházejí ze spravedlivého a rovného rozdělení odpovědnosti za nedodržení pravidel mezi převodce a nabyvatele;

| b) | bez ohledu na odstavec 1 mohou rozhodnout, že správní sankci na příjemce za kalendářní rok neuplatní, pokud je částka sankce nižší nebo rovna 100 EUR; příjemce je však informován o zjištěném nedodržení a o povinnosti přijmout do budoucna nápravná opatření; |
| --- | --- |

b)

bez ohledu na odstavec 1 mohou rozhodnout, že správní sankci na příjemce za kalendářní rok neuplatní, pokud je částka sankce nižší nebo rovna 100 EUR; příjemce je však informován o zjištěném nedodržení a o povinnosti přijmout do budoucna nápravná opatření;

| c) | stanoví, že nejsou ukládány žádné správní sankce, pokud:






  i) | je nedodržení způsobeno vyšší mocí nebo mimořádnými okolnostmi v souladu s článkem 3, |
| --- | --- | --- |

c)

stanoví, že nejsou ukládány žádné správní sankce, pokud:

i)

je nedodržení způsobeno vyšší mocí nebo mimořádnými okolnostmi v souladu s článkem 3,

| ii) | je nedodržení způsobeno příkazem veřejného orgánu. |
| --- | --- |

ii)

je nedodržení způsobeno příkazem veřejného orgánu.

Pro účely prvního pododstavce písm. a) se „převodem“ rozumí jakýkoli druh operace, při níž převodce přestává disponovat zemědělskou půdou, zemědělským podnikem nebo jejich částí.

3.   Uplatněním správní sankce není dotčena legalita a správnost výdajů, na něž se vztahuje.

Článek 85

Uplatňování a výpočet správních sankcí

1.   Správní sankce uvedené v článku 84 se uplatňují snížením nebo vyloučením celkové částky plateb uvedených v čl. 83 odst. 1, které byly nebo mají být poskytnuty dotčenému příjemci v souvislosti se žádostmi o podporu, které uvedený příjemce podal nebo podá během kalendářního roku, v němž došlo ke zjištění nedodržení. Snížení nebo vyloučení se vypočítají na základě plateb, které byly nebo mají být poskytnuty v kalendářním roce, v němž k nedodržení došlo. Pokud však není možné určit kalendářní rok, v němž k nedodržení došlo, vypočítají se snížení nebo vyloučení na základě plateb, které byly nebo mají být poskytnuty v kalendářním roce, v němž došlo ke zjištění nedodržení.

Při výpočtu těchto snížení a vyloučení se zohlední závažnost, rozsah, trvání či opakování a úmyslnost zjištěného nedodržení. Uložené správní sankce musejí být účinné, přiměřené a odrazující.

Správní sankce jsou založeny na kontrolách provedených v souladu s čl. 83 odst. 6.

2.   Snížení představuje zpravidla 3 % z celkové částky plateb uvedených v odstavci 1.

3.   Pokud nemá nedodržení pro dosažení cíle dotčené normy nebo požadavku žádné důsledky nebo jsou tyto důsledky pouze nevýznamné, neuplatní se žádná správní sankce.

Členské státy zřídí informační mechanismus s cílem zajistit, aby příjemci byli informováni o zjištěných nedodrženích a o možných nápravných opatřeních, která mají být přijata. Tento mechanismus zahrnuje rovněž zvláštní poradenské služby pro zemědělství podle článku 15 nařízení (EU) 2021/2115, přičemž účast na nich může být pro dotčené příjemce povinná.

4.   Pokud členský stát používá ke zjišťování případů nedodržení systém monitorování ploch uvedený v čl. 66 odst. 1 písm. c), může se rozhodnout uplatnit nižší procentní podíl snížení, než je stanoven v odstavci 2 tohoto článku.

5.   Pokud má nedodržení závažné důsledky pro dosažení cíle dotčené normy nebo požadavku nebo představuje přímé riziko pro veřejné zdraví či zdraví zvířat, uplatní se vyšší procentní snížení, než je stanoveno v odstavci 2.

6.   Pokud totéž nedodržení přetrvává nebo se jednou opakuje během tří po sobě následujících kalendářních let, činí procentní snížení zpravidla 10 % celkové částky plateb uvedených v odstavci 1. Další případy téhož opakovaného nedodržení bez oprávněného důvodu ze strany příjemce se považují za případy úmyslného nedodržení.

V případě úmyslného nedodržení činí procentní podíl snížení nejméně 15 % celkové částky plateb uvedených v odstavci 1.

7.   S cílem zajistit rovné podmínky pro členské státy, jakož i účinnost, přiměřenost a odrazující účinek správních sankcí podle této kapitoly je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 102, kterými se toto nařízení doplňuje o podrobná pravidla týkající se uplatňování a výpočtu těchto sankcí.

Článek 86

Částky vyplývající ze správních sankcí souvisejících s podmíněností

Členské státy si mohou ponechat 25 % z částek vyplývajících ze snížení a vyloučení podle článku 85.

KAPITOLA V

Kontrolní systém a správní sankce ve vztahu k sociální podmíněnosti

Článek 87

Kontrolní systém v souvislosti se sociální podmíněností

1.   Členské státy zavedou systém pro uplatňování správních sankcí vůči příjemcům uvedeným v článku 14 nařízení (EU) 2021/2115, kteří nedodrží pravidla týkající se sociální podmíněnosti uvedená v příloze IV uvedeného nařízení.

Za tímto účelem členské státy využijí své použitelné kontrolní a donucovací systémy v oblasti sociálních a pracovněprávních předpisů a platných pracovních norem, aby zajistily, že příjemci podpory uvedené v článku 14 nařízení (EU) 2021/2115, v kapitole IV nařízení (EU) č. 228/2013 nebo v kapitole IV nařízení (EU) č. 229/2013 dodržují povinnosti uvedené v příloze IV nařízení (EU) 2021/2115.

2.   Členské státy zajistí jasné rozdělení odpovědností mezi orgány nebo subjekty odpovědnými za prosazování sociálních a pracovněprávních předpisů a platných pracovních norem na jedné straně a platebními agenturami na straně druhé, přičemž úlohou platebních agentur je provádění plateb a uplatňování sankcí v rámci mechanismu sociální podmíněnosti.

Článek 88

Systém správních sankcí v souvislosti se sociální podmíněností

1.   V rámci systému uvedeného v čl. 87 odst. 1 prvním pododstavci se platební agentuře oznamují nejméně jednou ročně případy nedodržení, u nichž orgány nebo subjekty uvedené v čl. 87 odst. 2 vydaly vykonatelná rozhodnutí. Toto oznámení zahrnuje posouzení a odstupňování závažnosti, rozsahu, trvání nebo opakování a úmyslnosti dotčeného nedodržení. Členské státy mohou k provedení takového posouzení využít jakýkoli použitelný vnitrostátní systém odstupňování pracovních sankcí. Oznámení platební agentuře respektuje vnitřní organizaci, úkoly a postupy orgánů a subjektů uvedených v čl. 87. odst. 2.

Oznámení platební agentuře se provede pouze tehdy, pokud je nedodržení způsobeno jednáním nebo opomenutím, které lze přímo přičíst dotčenému příjemci, a pokud je splněna jedna nebo obě tyto podmínky:

| a) | nedodržení souvisí se zemědělskou činností příjemce; |
| --- | --- |

a)

nedodržení souvisí se zemědělskou činností příjemce;

| b) | nedodržení se týká zemědělského podniku, jak je vymezen v čl. 3 bodu 2 nařízení (EU)2021/2115, nebo jiných ploch spravovaných příjemcem, které se nacházejí na území téhož členského státu. |
| --- | --- |

b)

nedodržení se týká zemědělského podniku, jak je vymezen v čl. 3 bodu 2 nařízení (EU)2021/2115, nebo jiných ploch spravovaných příjemcem, které se nacházejí na území téhož členského státu.

2.   Ve svých systémech správních sankcí uvedených v čl. 87 odst. 1 členské státy:

| a) | mohou rozhodnout, že správní sankci na příjemce za kalendářní rok neuplatní, pokud je částka sankce nižší nebo rovna 100 EUR; příjemce je však informován o zjištěném nedodržení a o povinnosti přijmout do budoucna nápravná opatření; |
| --- | --- |

a)

mohou rozhodnout, že správní sankci na příjemce za kalendářní rok neuplatní, pokud je částka sankce nižší nebo rovna 100 EUR; příjemce je však informován o zjištěném nedodržení a o povinnosti přijmout do budoucna nápravná opatření;

| b) | stanoví, že nejsou ukládány žádné správní sankce, pokud:






  i) | je nedodržení způsobeno vyšší mocí, |
| --- | --- | --- |

b)

stanoví, že nejsou ukládány žádné správní sankce, pokud:

i)

je nedodržení způsobeno vyšší mocí,

| ii) | je nedodržení způsobeno příkazem veřejného orgánu. |
| --- | --- |

ii)

je nedodržení způsobeno příkazem veřejného orgánu.

3.   Uplatněním správní sankce není dotčena legalita a správnost výdajů, na něž se vztahuje.

Článek 89

Uplatňování a výpočet správní sankce

1.   Správní sankce se uplatňují snížením nebo vyloučením celkové částky plateb uvedených v čl. 83 odst. 1, které byly nebo mají být poskytnuty dotčenému příjemci v souvislosti se žádostmi o podporu, které uvedený příjemce podal nebo podá během kalendářního roku, v němž došlo ke zjištění nedodržení. Snížení nebo vyloučení se vypočítají na základě plateb, které byly nebo mají být poskytnuty v kalendářním roce, v němž k nedodržení došlo. Pokud však není možné určit kalendářní rok, v němž k nedodržení došlo, vypočítají se snížení nebo vyloučení na základě plateb, které byly nebo mají být poskytnuty v kalendářním roce, v němž došlo ke zjištění nedodržení.

Při výpočtu těchto snížení a vyloučení se zohlední závažnost, rozsah, trvání či opakování a úmyslnost zjištěného nedodržení podle posouzení orgánů nebo subjektů uvedených v čl. 87 odst. 2. Uložené správní sankce musejí být účinné, přiměřené a odrazující.

Na uplatňování a výpočet správních sankcí se obdobně použijí příslušná ustanovení čl. 85 odst. 2, 5 a 6.

2.   S cílem zajistit rovné podmínky pro členské státy, jakož i účinnost, přiměřenost a odrazující účinek správních sankcí podle této kapitoly je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 102, kterými se toto nařízení doplňuje o podrobná pravidla týkající se uplatňování a výpočtu sankcí.

HLAVA V

SPOLEČNÁ USTANOVENÍ

KAPITOLA I

Předávání informací

Článek 90

Sdělování informací

1.   Nad rámec jejich povinností sdělovat informace podle nařízení (EU) 2021/2115 zasílají členské státy Komisi tyto informace, výkazy a doklady:

| a) | u akreditovaných platebních agentur a určených a akreditovaných koordinačních subjektů:






  i) | jejich akreditační, případně určovací, listinu, |
| --- | --- | --- |

a)

u akreditovaných platebních agentur a určených a akreditovaných koordinačních subjektů:

i)

jejich akreditační, případně určovací, listinu,

| ii) | jejich funkci (akreditovaná platební agentura nebo určený a akreditovaný koordinační subjekt), |
| --- | --- |

ii)

jejich funkci (akreditovaná platební agentura nebo určený a akreditovaný koordinační subjekt),

| iii) | případně odnětí jejich akreditace; |
| --- | --- |

iii)

případně odnětí jejich akreditace;

| b) | u certifikačních subjektů:






  i) | jejich název, |
| --- | --- | --- |

b)

u certifikačních subjektů:

i)

jejich název,

| ii) | jejich adresu; |
| --- | --- |

ii)

jejich adresu;

| c) | u opatření souvisejících s operacemi financovanými z EZZF a EZFRV:






  i) | výkazy výdajů, které slouží zároveň jako žádost o platby, podepsané akreditovanou platební agenturou nebo určeným a akreditovaným koordinačním subjektem, k nimž jsou přiloženy požadované informace, |
| --- | --- | --- |

c)

u opatření souvisejících s operacemi financovanými z EZZF a EZFRV:

i)

výkazy výdajů, které slouží zároveň jako žádost o platby, podepsané akreditovanou platební agenturou nebo určeným a akreditovaným koordinačním subjektem, k nimž jsou přiloženy požadované informace,

| ii) | pokud jde o EZZF, odhad jejich finančních potřeb, a pokud jde o EZFRV, aktualizovaný odhad výkazů výdajů, které budou předloženy v průběhu roku, a odhad výkazů výdajů na příští zemědělský rozpočtový rok, |
| --- | --- |

ii)

pokud jde o EZZF, odhad jejich finančních potřeb, a pokud jde o EZFRV, aktualizovaný odhad výkazů výdajů, které budou předloženy v průběhu roku, a odhad výkazů výdajů na příští zemědělský rozpočtový rok,

| iii) | prohlášení řídícího subjektu a roční účetní závěrky akreditovaných platebních agentur. |
| --- | --- |

iii)

prohlášení řídícího subjektu a roční účetní závěrky akreditovaných platebních agentur.

2.   Členské státy pravidelně informují Komisi o uplatňování integrovaného systému uvedeného v hlavě IV kapitole II. Komise k této otázce organizuje výměny názorů s členskými státy.

Článek 91

Důvěrnost

1.   Členské státy a Komise přijmou veškerá nezbytná opatření, aby zajistily důvěrnost informací sdělených nebo získaných v rámci kontrol a schvalování účetní závěrky prováděných podle tohoto nařízení.

Na tyto informace se vztahují pravidla stanovená v článku 8 nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96.

2.   Aniž jsou dotčena vnitrostátní ustanovení o soudních řízeních, vztahuje se na informace získané v průběhu kontrol podle hlavy IV kapitoly III povinnost mlčenlivosti. Nesmějí být sděleny jiným osobám kromě těch, které je musejí znát pro výkon povinností vyplývajících z jejich postavení v členských státech anebo v orgánech Unie.

Článek 92

Prováděcí pravomoci týkající se předávání informací

Komise může přijmout prováděcí akty, kterými stanoví pravidla týkající se:

| a) | formy, obsahu, intervalů, lhůt a postupů pro předávání nebo poskytování Komisi, pokud jde o:






  i) | výkazy výdajů a odhady výdajů, jakož i jejich aktualizace, včetně účelově vázaných příjmů, |
| --- | --- | --- |

a)

formy, obsahu, intervalů, lhůt a postupů pro předávání nebo poskytování Komisi, pokud jde o:

i)

výkazy výdajů a odhady výdajů, jakož i jejich aktualizace, včetně účelově vázaných příjmů,

| ii) | prohlášení řídícího subjektu a roční účetní závěrky platebních agentur, |
| --- | --- |

ii)

prohlášení řídícího subjektu a roční účetní závěrky platebních agentur,

| iii) | zprávy o potvrzení účetní závěrky, |
| --- | --- |

iii)

zprávy o potvrzení účetní závěrky,

| iv) | názvy a identifikační údaje akreditovaných platebních agentur, určených a akreditovaných koordinačních subjektů a určených certifikačních subjektů, |
| --- | --- |

iv)

názvy a identifikační údaje akreditovaných platebních agentur, určených a akreditovaných koordinačních subjektů a určených certifikačních subjektů,

| v) | pravidla zaúčtování a plateb výdajů financovaných z EZZF a EZFRV, |
| --- | --- |

v)

pravidla zaúčtování a plateb výdajů financovaných z EZZF a EZFRV,

| vi) | oznámení o finančních úpravách provedených členskými státy v souvislosti s intervencemi pro rozvoj venkova, |
| --- | --- |

vi)

oznámení o finančních úpravách provedených členskými státy v souvislosti s intervencemi pro rozvoj venkova,

| vii) | informace o opatřeních přijatých podle článku 59; |
| --- | --- |

vii)

informace o opatřeních přijatých podle článku 59;

| b) | postupů pro výměnu informací a dokumentů mezi Komisí a členskými státy a zavedení informačních systémů, včetně typu, formátu a obsahu údajů zpracovávaných těmito systémy a pravidel jejich uchovávání; |
| --- | --- |

b)

postupů pro výměnu informací a dokumentů mezi Komisí a členskými státy a zavedení informačních systémů, včetně typu, formátu a obsahu údajů zpracovávaných těmito systémy a pravidel jejich uchovávání;

| c) | oznamování informací, dokumentů, statistik a zpráv členskými státy Komisi, jakož i lhůty a způsoby tohoto oznamování. |
| --- | --- |

c)

oznamování informací, dokumentů, statistik a zpráv členskými státy Komisi, jakož i lhůty a způsoby tohoto oznamování.

Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 103 odst. 3.

KAPITOLA II

Použití eura

Článek 93

Obecné zásady

1.   Částky uváděné v prováděcích rozhodnutích Komise, jimiž se schvalují strategické plány SZP, částky závazků a plateb Komise, ověřené nebo potvrzené částky výdajů a částky ve výkazech výdajů členských států se vyjadřují a vyplácejí v eurech.

2.   Ceny a částky stanovené v právních předpisech v oblasti zemědělství se vyjadřují v eurech.

V členských státech, které přijaly euro, se tyto ceny a částky poskytují nebo vybírají v eurech a v členských státech, které euro nepřijaly, v jejich národní měně.

Článek 94

Směnný kurz a rozhodná skutečnost

1.   Ceny a částky podle čl. 93 odst. 2 se v členských státech, které nepřijaly euro, přepočtou na jejich národní měnu za použití směnného kurzu.

2.   Rozhodnou skutečností pro směnný kurz je:

| a) | splnění celních formalit při dovozu nebo vývozu v případě částek vybraných nebo poskytnutých v rámci obchodu s třetími zeměmi; |
| --- | --- |

a)

splnění celních formalit při dovozu nebo vývozu v případě částek vybraných nebo poskytnutých v rámci obchodu s třetími zeměmi;

| b) | skutečnost, jejímž prostřednictvím je dosaženo hospodářského účelu operace ve všech ostatních případech. |
| --- | --- |

b)

skutečnost, jejímž prostřednictvím je dosaženo hospodářského účelu operace ve všech ostatních případech.

3.   Je-li přímá platba stanovená nařízením (EU) 2021/2115 provedena příjemci v jiné měně než v eurech, částku podpory vyjádřenou v eurech přepočtou členské státy na národní měnu na základě posledního směnného kurzu stanoveného Evropskou centrální bankou (ECB) před 1. říjnem roku, pro který je podpora udělena.

Odchylně od prvního pododstavce mohou členské státy v řádně odůvodněných případech rozhodnout, že přepočet provedou na základě průměru směnných kurzů stanovených ECB v průběhu měsíce předcházejícího 1. říjnu roku, pro který je podpora udělena. Členské státy, které této možnosti využijí, stanoví a zveřejní tento průměrný směnný kurz před 1. prosincem daného roku.

4.   Pokud jde o EZZF, členské státy, které nepřijaly euro, použijí při vypracovávání svých výkazů výdajů v souladu s touto kapitolou stejný směnný kurz, který použily pro účely provedení plateb příjemcům nebo obdržení příjmů.

5.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 102, kterými toto nařízení doplní o pravidla pro rozhodné skutečnosti a směnný kurz, který je třeba použít. Konkrétní rozhodná skutečnost se určí s ohledem na tato kritéria:

| a) | skutečná a co nejrychlejší použitelnost změn směnného kurzu; |
| --- | --- |

a)

skutečná a co nejrychlejší použitelnost změn směnného kurzu;

| b) | podobnost rozhodných skutečností pro obdobné operace prováděné v rámci organizace trhů; |
| --- | --- |

b)

podobnost rozhodných skutečností pro obdobné operace prováděné v rámci organizace trhů;

| c) | konzistentnost rozhodných skutečností v případě různých cen a částek, které se vztahují k organizaci trhů; |
| --- | --- |

c)

konzistentnost rozhodných skutečností v případě různých cen a částek, které se vztahují k organizaci trhů;

| d) | použitelnost a účinnost kontrol používání vhodných směnných kurzů. |
| --- | --- |

d)

použitelnost a účinnost kontrol používání vhodných směnných kurzů.

6.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 102, kterými toto nařízení doplní o pravidla pro směnný kurz platný při vypracování výkazů výdajů a záznamu operací veřejného skladování v účetnictví platební agentury.

Článek 95

Ochranná opatření a odchylky

1.   Pokud by mimořádné měnové postupy související s národní měnou mohly ohrozit uplatňování práva Unie, může Komise přijmout prováděcí akty, kterými stanoví ochranná opatření. Tyto prováděcí akty se mohou od stávajících pravidel odchýlit pouze na dobu nezbytně nutnou. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 103 odst. 3.

Opatření podle prvního pododstavce se neprodleně sdělí Evropskému parlamentu, Radě a členským státům.

2.   V případech, kdy by mimořádné měnové postupy týkající se národní měny mohly ohrozit uplatňování práva Unie, je Komisi svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 102, kterými toto nařízení doplní o odchylky od této kapitoly v následujících případech:

| a) | pokud členský stát používá abnormální kurzové techniky, například diferencované směnné kurzy, nebo dohody o směnném obchodu; |
| --- | --- |

a)

pokud členský stát používá abnormální kurzové techniky, například diferencované směnné kurzy, nebo dohody o směnném obchodu;

| b) | pokud má členský stát měnu, která není kotována na oficiálních devizových trzích, nebo pokud tendence takových měn hrozí vyvolat narušení obchodu. |
| --- | --- |

b)

pokud má členský stát měnu, která není kotována na oficiálních devizových trzích, nebo pokud tendence takových měn hrozí vyvolat narušení obchodu.

Článek 96

Používání eura členskými státy, které nepřijaly euro

1.   Rozhodne-li se členský stát, který nepřijal euro, vyplácet výdaje vyplývající z právních předpisů v oblasti zemědělství v eurech namísto své národní měny, přijme opatření, která zajistí, že používání eura neposkytne žádnou soustavnou výhodu oproti použití národní měny.

2.   Členský stát oznámí Komisi zamýšlená opatření podle odstavce 1 dříve, než nabudou účinku. Tato opatření nenabudou účinku dříve, než Komise oznámí danému členskému státu svůj souhlas s nimi.

KAPITOLA III

Podávání zpráv

Článek 97

Výroční finanční zpráva

Do 30. září každého roku následujícího po rozpočtovém roce předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě finanční zprávu o řízení EZZF a EZFRV za předchozí rozpočtový rok.

KAPITOLA IV

Transparentnost

Článek 98

Zveřejňování informací o příjemcích

1.   Členské státy zajistí každoroční následné zveřejnění příjemců finančních prostředků z EZZF a EZFRV pro účely čl. 49 odst. 3 a 4 nařízení (EU) 2021/1060 a v souladu s odstavci 2, 3 a 4 tohoto článku, případně včetně informací o skupinách, jichž se příjemci účastní v souladu s čl. 59 odst. 4 tohoto nařízení, které jim uvedení příjemci poskytnou v souladu s čl. 59 odst. 4 tohoto nařízení.

2.   Je-li to na místě, použijí se ustanovení čl. 49 odst. 3 písm. a), b), d) až j) a l) a čl. 49 odst. 4 nařízení (EU) 2021/1060 na příjemce finančních prostředků z EZFRV a EZZF. Použití čl. 49 odst. 3 písm. e) uvedeného nařízení je omezeno na účel dané operace. Ustanovení čl. 49 odst. 3 písm. k) uvedeného nařízení se použije na EZFRV.

3.   Pro účely tohoto článku se rozumí:

| a) | „operací“ opatření, odvětví nebo typ intervence; |
| --- | --- |

a)

„operací“ opatření, odvětví nebo typ intervence;

| b) | „celkovými náklady na operaci“ výše vyplacených částek odpovídajících každému opatření, odvětví nebo typu intervence financovaným z EZZF nebo EZFRV, které jednotliví příjemci v dotčeném zemědělském rozpočtovém roce obdrželi; pokud jde o platby odpovídající typům intervence financovaným z EZFRV, odpovídají částky, které mají být zveřejněny, celkovému veřejnému financování, které zahrnuje jak unijní, tak i vnitrostátní příspěvek; |
| --- | --- |

b)

„celkovými náklady na operaci“ výše vyplacených částek odpovídajících každému opatření, odvětví nebo typu intervence financovaným z EZZF nebo EZFRV, které jednotliví příjemci v dotčeném zemědělském rozpočtovém roce obdrželi; pokud jde o platby odpovídající typům intervence financovaným z EZFRV, odpovídají částky, které mají být zveřejněny, celkovému veřejnému financování, které zahrnuje jak unijní, tak i vnitrostátní příspěvek;

| c) | „ukazatelem místa nebo zeměpisnou polohou operace“ obec, kde příjemce sídlí nebo je evidován, a případně poštovní směrovací číslo nebo jeho část identifikující danou obec. |
| --- | --- |

c)

„ukazatelem místa nebo zeměpisnou polohou operace“ obec, kde příjemce sídlí nebo je evidován, a případně poštovní směrovací číslo nebo jeho část identifikující danou obec.

4.   Každý členský stát zveřejní informace uvedené v čl. 49 odst. 3 a 4 nařízení (EU) 2021/1060 na jednotných internetových stránkách. Tyto informace musejí být dostupné po dva roky ode dne, kdy byly poprvé zveřejněny.

Členské státy nezveřejňují informace uvedené v čl. 49 odst. 3 písm. a) a b) nařízení (EU) 2021/1060, pokud je částka podpory obdržené příjemcem v jednom roce rovna nebo nižší než 1 250 EUR.

Článek 99

Informování příjemců o zveřejnění údajů, které se jich týkají

Členské státy informují příjemce, že údaje, které se jich týkají, budou zveřejněny v souladu s článkem 98 a že tyto údaje mohou být zpracovávány subjekty Unie a členských států příslušnými v oblasti auditu a kontroly za účelem ochrany finančních zájmů Unie.

V případě osobních údajů informují členské státy v souladu s požadavky nařízení (EU) 2016/679 příjemce o jejich právech vyplývajících z uvedeného nařízení a o postupech výkonu těchto práv.

Článek 100

Prováděcí pravomoci týkající se transparentnosti

Komise přijme prováděcí akty, kterými stanoví pravidla týkající se:

| a) | formy, včetně způsobu prezentace podle opatření, odvětví nebo typu intervence, a časového harmonogramu zveřejnění podle článků 98 a 99; |
| --- | --- |

a)

formy, včetně způsobu prezentace podle opatření, odvětví nebo typu intervence, a časového harmonogramu zveřejnění podle článků 98 a 99;

| b) | jednotného uplatňování článku 99; |
| --- | --- |

b)

jednotného uplatňování článku 99;

| c) | spolupráce mezi Komisí a členskými státy. |
| --- | --- |

c)

spolupráce mezi Komisí a členskými státy.

Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 103 odst. 3.

KAPITOLA V

Ochrana osobních údajů

Článek 101

Zpracování a ochrana osobních údajů

1.   Aniž jsou dotčeny články 98, 99 a 100, shromažďují členské státy a Komise osobní údaje za účelem plnění svých příslušných povinností v oblasti řízení, kontroly, auditu, monitorování a hodnocení, které vyplývají z tohoto nařízení, zejména pak povinností stanovených v hlavě II kapitole II, hlavě III kapitolách III a IV, hlavě IV a hlavě V kapitole III, jakož i pro statistické účely, a zpracovávají tyto údaje pouze způsobem slučitelným s těmito účely.

2.   Pokud jsou osobní údaje zpracovávány pro účely monitorování a hodnocení podle nařízení (EU) 2021/2115, jakož i pro statistické účely, musejí být anonymizovány.

3.   Osobní údaje se zpracovávají v souladu s nařízeními (EU) 2016/679 a (EU) 2018/1725. Tyto údaje se především neuchovávají ve formě umožňující identifikaci subjektů údajů po dobu delší, než je nezbytné pro účely, ke kterým byly údaje shromážděny nebo ke kterým jsou dále zpracovávány, se zohledněním minimální doby pro uchovávání údajů stanovené v použitelném právu Unie a vnitrostátním právu.

4.   Členské státy informují subjekty údajů o tom, že jejich osobní údaje mohou být v souladu s odstavcem 1 tohoto článku zpracovány vnitrostátními orgány a orgány Unie a že v tomto ohledu požívají práv na ochranu údajů, která jsou stanovena v nařízeních (EU) 2016/679 a (EU) 2018/1725.

HLAVA VI

AKTY V PŘENESENÉ PRAVOMOCI A PROVÁDĚCÍ AKTY

Článek 102

Výkon přenesené pravomoci

1.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci je Komisi svěřena za podmínek stanovených v tomto článku.

2.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 11 odst. 1, čl. 17 odst. 5, čl. 23 odst. 2, čl. 38 odst. 2, čl. 40 odst. 3, čl. 41 odst. 3, čl. 44 odst. 4 a 5, čl. 47 odst. 1, čl. 52 odst. 1, čl. 54 odst. 4, čl. 55 odst. 6, čl. 60 odst. 3, čl. 64 odst. 3, článku 74, čl. 76 odst. 2, čl. 85 odst. 7, čl. 89 odst. 2, čl. 94 odst. 5 a 6, čl. 95 odst. 2 a článku 105 je svěřena Komisi na dobu sedmi let od 7. prosince 2021. Komise vypracuje zprávu o přenesení pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto sedmiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament nebo Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.

3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v čl. 11 odst. 1, čl. 17 odst. 5, čl. 23 odst. 2, čl. 38 odst. 2, čl. 40 odst. 3, čl. 41 odst. 3, čl. 44 odst. 4 a 5, čl. 47 odst. 1, čl. 52 odst. 1, čl. 54 odst. 4, čl. 55 odst. 6, čl. 60 odst. 3, čl. 64 odst. 3, článku 74, čl. 76 odst. 2, čl. 85 odst. 7, čl. 89 odst. 2, čl. 94 odst. 5 a 6, čl. 95 odst. 2 a článku 105 kdykoliv zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.

4.   Před přijetím aktu v přenesené pravomoci Komise vede konzultace s odborníky jmenovanými jednotlivými členskými státy v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů.

5.   Přijetí aktu v přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému parlamentu a Radě.

6.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 11 odst. 1, čl. 17 odst. 5, čl. 23 odst. 2, čl. 38 odst. 2, čl. 40 odst. 3, čl. 41 odst. 3, čl. 44 odst. 4 a 5, čl. 47 odst. 1, čl. 52 odst. 1, čl. 54 odst. 4, čl. 55 odst. 6, čl. 60 odst. 3, čl. 64 odst. 3, článku 74, čl. 76 odst. 2, čl. 85 odst. 7, čl. 89 odst. 2, čl. 94 odst. 5 a 6, čl. 95 odst. 2 a článku 105 vstoupí v platnost pouze tehdy, pokud proti němu Evropský parlament ani Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.

Článek 103

Postup projednávání ve výboru

1.   Komisi je nápomocen Výbor zemědělských fondů. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU) č. 182/2011.

Pro účely článků 11, 12, 17, 18, 23, 26, 32, 39 až 44, 47, 51 až 55, 58, 59, 60, 64, 75, 82, 92, 95 a 100, pokud jde o záležitosti týkající se intervencí formou přímých plateb, intervencí v určitých odvětvích, intervencí pro rozvoj venkova a společné organizace trhů, je Komisi nápomocen Výbor zemědělských fondů, Výbor pro společnou zemědělskou politiku zřízený nařízením (EU) 2021/2115 a Výbor pro společnou organizaci zemědělských trhů zřízený nařízením (EU) č. 1308/2013.

2.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 4 nařízení (EU) č. 182/2011.

3.   Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU) č. 182/2011.

HLAVA VII

ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

Článek 104

Zrušení

1.   Nařízení (EU) č. 1306/2013 se zrušuje.

Avšak:

| a) | ustanovení čl. 4 odst. 1 písm. b), článku 5, čl. 7 odst. 3, článků 9, 17, 21 a 34, čl. 35 odst. 4, článků 36, 37, 38, 40 až 43, 51, 52, 54, 56, 59, 63, 64, 67, 68, 70 až 75, 77, 91 až 97, 99 a 100, čl. 102 odst. 2 a článků 110 a 111 nařízení (EU) č. 1306/2013 se nadále použijí:






  i) | ve vztahu k výdajům vzniklým a platbám provedeným v rámci režimů podpory podle nařízení (EU) č. 1307/2013 v kalendářním roce 2022 a dříve, |
| --- | --- | --- |

a)

ustanovení čl. 4 odst. 1 písm. b), článku 5, čl. 7 odst. 3, článků 9, 17, 21 a 34, čl. 35 odst. 4, článků 36, 37, 38, 40 až 43, 51, 52, 54, 56, 59, 63, 64, 67, 68, 70 až 75, 77, 91 až 97, 99 a 100, čl. 102 odst. 2 a článků 110 a 111 nařízení (EU) č. 1306/2013 se nadále použijí:

i)

ve vztahu k výdajům vzniklým a platbám provedeným v rámci režimů podpory podle nařízení (EU) č. 1307/2013 v kalendářním roce 2022 a dříve,

| ii) | pro opatření prováděná podle nařízení (EU) č. 228/2013, (EU) č. 229/2013, (EU) č. 1308/2013 a (EU) č. 1144/2014 do 31. prosince 2022, |
| --- | --- |

ii)

pro opatření prováděná podle nařízení (EU) č. 228/2013, (EU) č. 229/2013, (EU) č. 1308/2013 a (EU) č. 1144/2014 do 31. prosince 2022,

| iii) | na režimy podpory uvedené v čl. 5 odst. 6 prvním pododstavci písm. c) a čl. 5 odst. 7 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2115 (36) ve vztahu k výdajům vzniklým a platbám provedeným u operací prováděných podle nařízení (EU) č. 1308/2013 po 31. prosinci 2022 a do skončení těchto režimů podpory, a |
| --- | --- |

iii)

na režimy podpory uvedené v čl. 5 odst. 6 prvním pododstavci písm. c) a čl. 5 odst. 7 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2115 (36) ve vztahu k výdajům vzniklým a platbám provedeným u operací prováděných podle nařízení (EU) č. 1308/2013 po 31. prosinci 2022 a do skončení těchto režimů podpory, a

| iv) | pokud jde o EZFRV, ve vztahu k výdajům vynaloženým příjemci a platbám provedeným platební agenturou v rámci provádění programů rozvoje venkova podle nařízení (EU) č. 1305/2013; |
| --- | --- |

iv)

pokud jde o EZFRV, ve vztahu k výdajům vynaloženým příjemci a platbám provedeným platební agenturou v rámci provádění programů rozvoje venkova podle nařízení (EU) č. 1305/2013;

| b) | článek 69 nařízení (EU) č. 1306/2013 se nadále použije ve vztahu k výdajům vzniklým a platbám provedeným u režimů podpory podle nařízení (EU) č. 1307/2013 a v rámci provádění programů rozvoje venkova schválených Komisí podle nařízení (EU) č. 1305/2013 a dalších opatření SZP stanovených v hlavě II kapitole I nařízení (EU) č. 1306/2013, které byly provedeny před 1. lednem 2023; |
| --- | --- |

b)

článek 69 nařízení (EU) č. 1306/2013 se nadále použije ve vztahu k výdajům vzniklým a platbám provedeným u režimů podpory podle nařízení (EU) č. 1307/2013 a v rámci provádění programů rozvoje venkova schválených Komisí podle nařízení (EU) č. 1305/2013 a dalších opatření SZP stanovených v hlavě II kapitole I nařízení (EU) č. 1306/2013, které byly provedeny před 1. lednem 2023;

| c) | ustanovení čl. 54 odst. 2 nařízení (EU) č. 1306/2013 se nadále použije ve vztahu k příjmům vykázaným v rámci provádění programů rozvoje venkova schválených Komisí podle nařízení (EU) č. 1305/2013, nařízení (ES) č. 1698/2005 a nařízení Komise (ES) č. 27/2004 (37); |
| --- | --- |

c)

ustanovení čl. 54 odst. 2 nařízení (EU) č. 1306/2013 se nadále použije ve vztahu k příjmům vykázaným v rámci provádění programů rozvoje venkova schválených Komisí podle nařízení (EU) č. 1305/2013, nařízení (ES) č. 1698/2005 a nařízení Komise (ES) č. 27/2004 (37);

| d) | nařízení (EU) č. 1306/2013 se nadále použije ve vztahu k výdajům týkajícím se právních závazků uvedených v čl. 155 odst. 2 nařízení (EU) 2021/2115. Článek 31 tohoto nařízení se však použije na výdaje oznámené Komisi v souladu s čl. 155 odst. 2 nařízení (EU) 2021/2115, které se za tímto účelem považují za typ intervence. |
| --- | --- |

d)

nařízení (EU) č. 1306/2013 se nadále použije ve vztahu k výdajům týkajícím se právních závazků uvedených v čl. 155 odst. 2 nařízení (EU) 2021/2115. Článek 31 tohoto nařízení se však použije na výdaje oznámené Komisi v souladu s čl. 155 odst. 2 nařízení (EU) 2021/2115, které se za tímto účelem považují za typ intervence.

2.   Odkazy na zrušené nařízení se považují za odkazy na toto nařízení, na nařízení (EU) 2021/2115 a na nařízení (EU) č. 1308/2013 v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze.

Článek 105

Přechodná opatření

Komisi je svěřena pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci v souladu s článkem 102, které jsou nezbytné pro zajištění hladkého přechodu od režimů stanovených v nařízení (EU) č. 1306/2013, jak jsou uvedeny v článku 104 tohoto nařízení, k režimům stanoveným v tomto nařízení, a kterými se toto nařízení doplňuje o odchylky od pravidel a dodatky k pravidlům stanoveným v tomto nařízení.

Článek 106

Vstup v platnost a použitelnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Použije se ode dne 1. ledna 2023.

Avšak pokud jde o EZZF, článek 16 se použije na výdaje uskutečněné od 16. října 2022.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 2. prosince 2021.

Za Evropský parlament

předseda

D. M. SASSOLI

Za Radu

předseda

J. VRTOVEC

---

(1)  
  Úř. věst. C 41, 1.2.2019, s. 1.

1

(2)  
  Úř. věst. C 62, 15.2.2019, s. 214.

2

(3)  
  Úř. věst. C 86, 7.3.2019, s. 173.

3

(4)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 23. listopadu 2021 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 2. prosince 2021.

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2115 ze dne 2. prosince 2021, kterým se stanoví pravidla podpory pro strategické plány, jež mají být vypracovány členskými státy v rámci společné zemědělské politiky (strategické plány SZP) a financovány Evropským zemědělským záručním fondem (EZZF) a Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova (EZFRV), a kterým se zrušují nařízení (EU) č. 1305/2013 a (EU) č. 1307/2013 (viz strana 1 tohoto Úředního věstníku).

5

(6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 ze dne 17. prosince 2013 o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 485/2008 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 549).

6

(7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014 a (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012. (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).

7

(8)  Nařízení Rady (EU, Euratom) 2020/2093 ze dne 17. prosince 2020, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2021–2027 (Úř. věst. L 433 I, 22.12.2020, s. 11).

8

(9)  
  Úř. věst. L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

9

(10)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 883/2013 ze dne 11. září 2013 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 a nařízení Rady (Euratom) č. 1074/1999 (Úř. věst. L 248, 18.9.2013, s. 1).

10

(11)  Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství (Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1).

11

(12)  Nařízení Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem (Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2).

12

(13)  Nařízení Rady (EU) 2017/1939 ze dne 12. října 2017, kterým se provádí posílená spolupráce za účelem zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce (Úř. věst. L 283, 31.10.2017, s. 1).

13

(14)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1371 ze dne 5. července 2017 o boji vedeném trestněprávní cestou proti podvodům poškozujícím nebo ohrožujícím finanční zájmy Unie (Úř. věst. L 198, 28.7.2017, s. 29).

14

(15)  Zejména viz: rozsudek Soudního dvora ze dne 6. prosince 1989 ve věci C-329/88, Komise Evropských společenství proti Řecké republice, ECLI:EU:C:1989:618; rozsudek Soudního dvora ze dne 1. června 1994 ve věci C-317/92, Komise Evropských společenství proti Spolkové republice Německo, ECLI:EU:C:1994:212; rozsudek Soudního dvora (prvního senátu) ze dne 6. října 2009 ve věci C-562/07, Komise Evropských společenství proti Španělskému království, ECLI:EU:C:2009:614; rozsudek Soudu prvního stupně (druhého senátu) ze dne 14. září 1995 ve věci T-571/93; Lefebvre frères et soeurs, GIE Fructifruit, Association des mûrisseurs indépendants a Star fruits Cie proti Komisi Evropských společenství., ECLI:EU:T:1995:163; rozsudek Soudního dvora (velkého senátu) ze dne 19. května 2009 ve věci C-531/06, Komise Evropských společenství proti Italské republice, ECLI:EU:C:2009:315.

15

(16)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 228/2013 ze dne 13. března 2013, kterým se stanoví zvláštní opatření v oblasti zemědělství ve prospěch nejvzdálenějších regionů Unie a zrušuje nařízení Rady (ES) č. 247/2006 (Úř. věst. L 78, 20.3.2013, s. 23).

16

(17)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 229/2013 ze dne 13. března 2013, kterým se stanoví zvláštní opatření v oblasti zemědělství ve prospěch menších ostrovů v Egejském moři a zrušuje nařízení Rady (ES) č. 1405/2006 (Úř. věst. L 78, 20.3.2013, s. 41).

17

(18)  Rozsudek Soudního dvora ze dne 27. ledna 2021, De Ruiter vof proti Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit, C-361/19, ECLI:EU:C:2021:71.

18

(19)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1).

19

(20)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 ze dne 23. října 2018 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány, institucemi a jinými subjekty Unie a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení nařízení (ES) č. 45/2001 a rozhodnutí č. 1247/2002/ES (Úř. věst. L 295, 21.11.2018, s. 39).

20

(21)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/1060 ze dne 24. června 2021 o společných ustanoveních pro Evropský fond pro regionální rozvoj, Evropský sociální fond plus, Fond soudržnosti, Fond pro spravedlivou transformaci a Evropský námořní, rybářský a akvakulturní fond a o finančních pravidlech pro tyto fondy a pro Azylový, migrační a integrační fond, Fond pro vnitřní bezpečnost a Nástroj pro finanční podporu správy hranic a vízové politiky (Úř. věst. L 231, 30.6.2021, s. 159).

21

(22)  
  Úř. věst. L 123, 12.5.2016, s. 1.

22

(23)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 ze dne 9. října 2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (Úř. věst. L 269, 10.10.2013, s. 1).

23

(24)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).

24

(25)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/24/EU ze dne 26. února 2014 o zadávání veřejných zakázek a o zrušení směrnice 2004/18/ES (Úř. věst. L 94, 28.3.2014, s. 65).

25

(26)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671).

26

(27)  Nařízení Rady (ES) č. 58/2003 ze dne 19. prosince 2002, kterým se stanoví statut výkonných agentur pověřených některými úkoly správy programů Společenství (Úř. věst. L 11, 16.1.2003, s. 1).

27

(28)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1).

28

(29)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1144/2014 ze dne 22. října 2014 o informačních a propagačních opatřeních na podporu zemědělských produktů na vnitřním trhu a ve třetích zemích a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 3/2008 (Úř. věst. L 317, 4.11.2014, s. 56).

29

(30)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/34/EU ze dne 26. června 2013 o ročních účetních závěrkách, konsolidovaných účetních závěrkách a souvisejících zprávách některých forem podniků, o změně směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/43/ES a o zrušení směrnic Rady 78/660/EHS a 83/349/EHS (Úř. věst. L 182, 29.6.2013, s. 19).

30

(31)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429 dne 9. března 2016 o nákazách zvířat a o změně a zrušení některých aktů v oblasti zdraví zvířat („právní rámec pro zdraví zvířat“) (Úř. věst. L 84, 31.3.2016, s. 1).

31

(32)  Směrnice Rady 91/676/EHS ze dne 12. prosince 1991 o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (Úř. věst. L 375, 31.12.1991, s. 1).

32

(33)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES ze dne 14. března 2007 o zřízení Infrastruktury pro prostorové informace v Evropském společenství (INSPIRE) (Úř. věst. L 108, 25.4.2007, s. 1).

33

(34)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice a zrušení nařízení (ES, Euratom) č. 1101/2008 o předávání údajů, na které se vztahuje statistická důvěrnost, Statistickému úřadu Evropských společenství, nařízení Rady (ES) č. 322/97 o statistice Společenství a rozhodnutí Rady 89/382/EHS, Euratom, kterým se zřizuje Výbor pro statistické programy Evropských společenství (Úř. věst. L 87, 31.3.2009, s. 164).

34

(35)  Směrnice Rady 96/22/ES ze dne 29. dubna 1996 o zákazu používání některých látek s hormonálním nebo tyreostatickým účinkem a beta-sympatomimetik v chovech zvířat a o zrušení směrnic 81/602/EHS, 88/146/EHS a 88/299/EHS (Úř. věst. L 125, 23.5.1996, s. 3).

35

(36)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2115 ze dne 2. prosince 2021, kterým se mění nařízení (EU) č. 1308/2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty, nařízení (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin, nařízení (EU) č. 251/2014 o definici, popisu, obchodní úpravě, označování a ochraně zeměpisných označení aromatizovaných vinných výrobků a nařízení (EU) č. 228/2013, kterým se stanoví zvláštní opatření v oblasti zemědělství ve prospěch nejvzdálenějších regionů Unie (viz strana 1 tohto Úředního věstníku).

36

(37)  Nařízení Komise (ES) č. 27/2004 ze dne 5. ledna 2004, kterým se stanoví přechodná prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1257/1999, pokud jde o financování opatření pro rozvoj venkova v České republice, Estonsku, na Kypru, v Lotyšsku, Litvě, Maďarsku, na Maltě, v Polsku, Slovinsku a na Slovensku záruční sekcí EZOZF (Úř. věst. L 5, 9.1.2004, s. 36).

37

---

PŘÍLOHA

SROVNÁVACÍ TABULKA

| Nařízení (EU) č. 1306/2013 | Toto nařízení | Nařízení (EU) 2021/2115 | Nařízení (EU) č. 1308/2013 |
| --- | --- | --- | --- |
| Článek 1 | Článek 1 | – | – |
| Článek 2 | Články 2 a 3 | – | – |
| Článek 3 | Článek 4 | – | – |
| Článek 4 | Článek 5 | – | – |
| Článek 5 | Článek 6 | – | – |
| Článek 6 | Článek 7 | – | – |
| Čl. 7 odst. 1, 2 a 3 | Článek 9 | – | – |
| Čl. 7 odst. 4 a 5 | Článek 10 | – | – |
| Čl. 7 odst. 6 | - | - | - |
| Článek 8 | Článek 11 | - | – |
| Článek 9 | Článek 12 | – | – |
| Článek 10 | Čl. 37 písm. a) | – | – |
| Článek 11 | Čl. 44 odst. 1 | – | – |
| Článek 12 | – | Čl. 15 odst. 1, 2 a 4 | – |
| Čl. 13 odst. 1 | – | Čl. 15 odst. 3 | – |
| Čl. 13 odst. 2 a 3 | - | - | - |
| Článek 14 | – | – | – |
| Článek 15 | – | – | – |
| Článek 16 | Článek 14 | – | – |
| Článek 17 | Článek 20 | – | – |
| Článek 18 | Článek 21 | – | – |
| Článek 19 | Článek 22 | – | – |
| Článek 20 | Článek 23 | – | – |
| Článek 21 | Článek 24 | – | – |
| Článek 22 | Článek 25 | – | – |
| Článek 23 | Článek 26 | – | – |
| Článek 24 | Článek 15 | – | – |
| Článek 25 | Článek 16 | – | – |
| Článek 26 | Článek 17 | – | – |
| Článek 27 | Článek 18 | – | – |
| Článek 28 | Článek 19 | – | – |
| Článek 29 | – | – | – |
| Článek 30 | Článek 36 | – | – |
| Článek 31 | Článek 27 | – | – |
| Článek 32 | Článek 28 | – | – |
| Článek 33 | Článek 29 | – | – |
| Článek 34 | Článek 30 | – | – |
| Článek 35 | Článek 31 | – | – |
| Článek 36 | Článek 32 | – | – |
| Článek 37 | Článek 33 | – | – |
| Článek 38 | Článek 34 | – | – |
| Článek 39 | Článek 35 | – | – |
| Článek 40 | Článek 38 | – | – |
| Článek 41 | Článek 39 | – | – |
| Článek 42 | – | – | – |
| Článek 43 | Článek 45 | – | – |
| Článek 44 | Čl. 43 odst. 1 | – | – |
| Článek 45 | Článek 46 | – | – |
| Článek 46 | Čl. 43 odst. 2 a článek 47 | – | – |
| Článek 47 | Článek 49 | – | – |
| Článek 48 | Článek 50 | – | – |
| Článek 49 | Čl. 51 odst. 1 a 2 | – | – |
| Článek 50 | Čl. 51. odst. 3 a článek 52 | – | – |
| Článek 51 | Článek 53 | – | – |
| Článek 52 | Článek 55 | – | – |
| Článek 53 | – | – | – |
| Článek 54 | – | – | – |
| Článek 55 | Článek 56 | – | – |
| Článek 56 | Článek 57 | – | – |
| Článek 57 | Článek 58 | – | – |
| Článek 58 | Článek 59 | – | – |
| Článek 59 | – | – | – |
| Článek 60 | Článek 62 | – | – |
| Článek 61 | Článek 63 | – | – |
| Článek 62 | Článek 60 | – | – |
| Čl. 63 odst. 1 první pododstavec a odst. 2 až 5 | – | – | – |
| Čl. 63 odst. 1 druhý pododstavec | Článek 61 | – | – |
| Článek 64 | – | – | – |
| Článek 65 | – | – | – |
| Článek 66 | Článek 64 | – | – |
| Článek 67 | Článek 65 | – | – |
| Článek 68 | Článek 66 | – | – |
| Čl. 69 odst. 1 první pododstavec | Čl. 67 odst. 1 druhý pododstavec | – | – |
| Čl. 69 odst. 1 druhý pododstavec | - | - | – |
| Čl. 69 odst. 1 třetí pododstavec | Čl. 67 odst. 1 čtvrtý pododstavec | – | – |
| Čl. 69 odst. 2 | Čl. 67 odst. 2 | – | – |
| Článek 70 | Článek 68 | – | – |
| Článek 71 | Článek 73 | – | – |
| Článek 72 | Článek 69 | – | – |
| Článek 73 | Článek 71 | – | – |
| Čl. 74 odst. 1 | Článek 72 | – | – |
| Čl. 74 odst. 2, 3 a 4 | – | – | – |
| Článek 75 | Čl. 44 odst. 2, 3 a 5 | – | – |
| Článek 76 | Článek 74 | – | – |
| Článek 77 | – | – | – |
| Článek 78 | Článek 75 | – | – |
| Článek 79 | Článek 76 | – | – |
| Článek 80 | Čl. 77 odst. 1, 2 a 5 | – | – |
| Článek 81 | Čl.78 odst. 1, 2 a 3 | – | – |
| Čl.82 odst. 1 a 2 | Čl.78 odst. 4 a 5 | – | – |
| Čl. 82 odst. 3 a 4 | - | - | - |
| Čl.83 odst. 1 | Článek 79 | – | – |
| Čl. 83 odst. 2 a 3 | - | - | - |
| Čl. 84 odst. 1, 2, 3 a 4 | Článek 80 | – | – |
| Čl. 84 odst. 5 | - | - | - |
| Čl. 84 odst. 6 | Čl. 77 odst. 4 | – | – |
| Čl. 85 odst. 1, 3 a 4 | – | – | – |
| Čl. 85 odst. 2 | Čl. 77 odst. 3 | – | – |
| Čl. 86 odst. 1 | Čl.80 odst. 2 písm. b) | – | – |
| Čl. 86 odst. 2 | - | - | - |
| Článek 87 | Článek 81 | – | – |
| Článek 88 | Článek 82 | – | – |
| Článek 89 | – | – | Článek 90a |
| Článek 90 | – | – | Článek 116a |
| Článek 91 | – | Článek 12 | – |
| Článek 92 | – | Článek 12 | – |
| Článek 93 | – | Článek 12 | – |
| Článek 94 | – | Článek 14 | – |
| Článek 95 | – | – | – |
| Článek 96 | Článek 83 | – | – |
| Článek 97 | Článek 84 | – | – |
| Článek 98 | – | – | – |
| Článek 99 | Článek 85 | – | – |
| Článek 100 | Článek 86 | – | – |
| Čl. 101 odst. 1 | - | - | - |
| Čl. 101 odst. 2 | Čl. 85 odst. 7 | –- | – |
| Článek 102 | Článek 90 | – | – |
| Článek 103 | Článek 91 | – | – |
| Článek 104 | Článek 92 | – | – |
| Článek 105 | Článek 93 | – | – |
| Článek 106 | Článek 94 | – | – |
| Článek 107 | Článek 95 | – | – |
| Článek 108 | Článek 96 | – | – |
| Článek 109 | Článek 97 | – | – |
| Článek 110 | – | Článek 128 | – |
| Článek 111 | Čl. 98 odst. 1,2 a 3 | – | – |
| Článek 112 | Čl. 98 odst. 4 | – | – |
| Článek 113 | Článek 99 | – | – |
| Článek 114 | Článek 100 | – | – |
| Článek 115 | Článek 102 | – | – |
| Článek 116 | Článek 103 | – | – |
| Článek 117 | Článek 101 | – | – |
| Článek 118 | – | – | – |
| Článek 119 | Článek 104 | – | – |
| Článek 119a | – | – | – |
| Článek 120 | Článek 105 | – | – |
| Článek 121 | Článek 106 | – | – |
| Příloha I | – | – | – |
| Příloha II | – | Příloha III | – |
| Příloha III | Příloha | – | – |

Nařízení (EU) č. 1306/2013

Toto nařízení

Nařízení (EU) 2021/2115

Nařízení (EU) č. 1308/2013

Článek 1

Článek 1

–

–

Článek 2

Články 2 a 3

–

–

Článek 3

Článek 4

–

–

Článek 4

Článek 5

–

–

Článek 5

Článek 6

–

–

Článek 6

Článek 7

–

–

Čl. 7 odst. 1, 2 a 3

Článek 9

–

–

Čl. 7 odst. 4 a 5

Článek 10

–

–

Čl. 7 odst. 6

-

-

-

Článek 8

Článek 11

-

–

Článek 9

Článek 12

–

–

Článek 10

Čl. 37 písm. a)

–

–

Článek 11

Čl. 44 odst. 1

–

–

Článek 12

–

Čl. 15 odst. 1, 2 a 4

–

Čl. 13 odst. 1

–

Čl. 15 odst. 3

–

Čl. 13 odst. 2 a 3

-

-

-

Článek 14

–

–

–

Článek 15

–

–

–

Článek 16

Článek 14

–

–

Článek 17

Článek 20

–

–

Článek 18

Článek 21

–

–

Článek 19

Článek 22

–

–

Článek 20

Článek 23

–

–

Článek 21

Článek 24

–

–

Článek 22

Článek 25

–

–

Článek 23

Článek 26

–

–

Článek 24

Článek 15

–

–

Článek 25

Článek 16

–

–

Článek 26

Článek 17

–

–

Článek 27

Článek 18

–

–

Článek 28

Článek 19

–

–

Článek 29

–

–

–

Článek 30

Článek 36

–

–

Článek 31

Článek 27

–

–

Článek 32

Článek 28

–

–

Článek 33

Článek 29

–

–

Článek 34

Článek 30

–

–

Článek 35

Článek 31

–

–

Článek 36

Článek 32

–

–

Článek 37

Článek 33

–

–

Článek 38

Článek 34

–

–

Článek 39

Článek 35

–

–

Článek 40

Článek 38

–

–

Článek 41

Článek 39

–

–

Článek 42

–

–

–

Článek 43

Článek 45

–

–

Článek 44

Čl. 43 odst. 1

–

–

Článek 45

Článek 46

–

–

Článek 46

Čl. 43 odst. 2 a článek 47

–

–

Článek 47

Článek 49

–

–

Článek 48

Článek 50

–

–

Článek 49

Čl. 51 odst. 1 a 2

–

–

Článek 50

Čl. 51. odst. 3 a článek 52

–

–

Článek 51

Článek 53

–

–

Článek 52

Článek 55

–

–

Článek 53

–

–

–

Článek 54

–

–

–

Článek 55

Článek 56

–

–

Článek 56

Článek 57

–

–

Článek 57

Článek 58

–

–

Článek 58

Článek 59

–

–

Článek 59

–

–

–

Článek 60

Článek 62

–

–

Článek 61

Článek 63

–

–

Článek 62

Článek 60

–

–

Čl. 63 odst. 1 první pododstavec a odst. 2 až 5

–

–

–

Čl. 63 odst. 1 druhý pododstavec

Článek 61

–

–

Článek 64

–

–

–

Článek 65

–

–

–

Článek 66

Článek 64

–

–

Článek 67

Článek 65

–

–

Článek 68

Článek 66

–

–

Čl. 69 odst. 1 první pododstavec

Čl. 67 odst. 1 druhý pododstavec

–

–

Čl. 69 odst. 1 druhý pododstavec

-

-

–

Čl. 69 odst. 1 třetí pododstavec

Čl. 67 odst. 1 čtvrtý pododstavec

–

–

Čl. 69 odst. 2

Čl. 67 odst. 2

–

–

Článek 70

Článek 68

–

–

Článek 71

Článek 73

–

–

Článek 72

Článek 69

–

–

Článek 73

Článek 71

–

–

Čl. 74 odst. 1

Článek 72

–

–

Čl. 74 odst. 2, 3 a 4

–

–

–

Článek 75

Čl. 44 odst. 2, 3 a 5

–

–

Článek 76

Článek 74

–

–

Článek 77

–

–

–

Článek 78

Článek 75

–

–

Článek 79

Článek 76

–

–

Článek 80

Čl. 77 odst. 1, 2 a 5

–

–

Článek 81

Čl.78 odst. 1, 2 a 3

–

–

Čl.82 odst. 1 a 2

Čl.78 odst. 4 a 5

–

–

Čl. 82 odst. 3 a 4

-

-

-

Čl.83 odst. 1

Článek 79

–

–

Čl. 83 odst. 2 a 3

-

-

-

Čl. 84 odst. 1, 2, 3 a 4

Článek 80

–

–

Čl. 84 odst. 5

-

-

-

Čl. 84 odst. 6

Čl. 77 odst. 4

–

–

Čl. 85 odst. 1, 3 a 4

–

–

–

Čl. 85 odst. 2

Čl. 77 odst. 3

–

–

Čl. 86 odst. 1

Čl.80 odst. 2 písm. b)

–

–

Čl. 86 odst. 2

-

-

-

Článek 87

Článek 81

–

–

Článek 88

Článek 82

–

–

Článek 89

–

–

Článek 90a

Článek 90

–

–

Článek 116a

Článek 91

–

Článek 12

–

Článek 92

–

Článek 12

–

Článek 93

–

Článek 12

–

Článek 94

–

Článek 14

–

Článek 95

–

–

–

Článek 96

Článek 83

–

–

Článek 97

Článek 84

–

–

Článek 98

–

–

–

Článek 99

Článek 85

–

–

Článek 100

Článek 86

–

–

Čl. 101 odst. 1

-

-

-

Čl. 101 odst. 2

Čl. 85 odst. 7

–-

–

Článek 102

Článek 90

–

–

Článek 103

Článek 91

–

–

Článek 104

Článek 92

–

–

Článek 105

Článek 93

–

–

Článek 106

Článek 94

–

–

Článek 107

Článek 95

–

–

Článek 108

Článek 96

–

–

Článek 109

Článek 97

–

–

Článek 110

–

Článek 128

–

Článek 111

Čl. 98 odst. 1,2 a 3

–

–

Článek 112

Čl. 98 odst. 4

–

–

Článek 113

Článek 99

–

–

Článek 114

Článek 100

–

–

Článek 115

Článek 102

–

–

Článek 116

Článek 103

–

–

Článek 117

Článek 101

–

–

Článek 118

–

–

–

Článek 119

Článek 104

–

–

Článek 119a

–

–

–

Článek 120

Článek 105

–

–

Článek 121

Článek 106

–

–

Příloha I

–

–

–

Příloha II

–

Příloha III

–

Příloha III

Příloha

–

–

---

| 6.12.2021 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 435/262 |
| --- | --- | --- | --- |

6.12.2021

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 435/262

---

NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY (EU) 2021/2117

ze dne 2. prosince 2021,

kterým se mění nařízení (EU) č. 1308/2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty, nařízení (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin, nařízení (EU) č. 251/2014 o definici, popisu, obchodní úpravě, označování a ochraně zeměpisných označení aromatizovaných vinných výrobků a nařízení (EU) č. 228/2013, kterým se stanoví zvláštní opatření v oblasti zemědělství ve prospěch nejvzdálenějších regionů Unie

EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 43 odst. 2, článek 114, čl. 118 první pododstavec a článek 349 této smlouvy,

s ohledem na návrh Evropské komise,

po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,

s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru (1),

s ohledem na stanovisko Výboru regionů (2),

s ohledem na stanovisko Účetního dvora (3),

v souladu s řádným legislativním postupem (4),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Sdělení Komise ze dne 29. listopadu 2017 nazvané „Budoucnost potravinářství a zemědělství“ stanoví výzvy, cíle a směry budoucí společné zemědělské politiky (dále jen „SZP“) po roce 2020. Mezi tyto cíle patří větší orientace SZP na výsledky, aby se podpořila modernizace a udržitelnost, včetně hospodářské, sociální, environmentální a klimatické udržitelnosti zemědělských, lesnických a venkovských oblastí, a aby se pomohla snížit administrativní zátěž pro příjemce v souvislosti s právními předpisy Unie. |
| --- | --- |

(1)

Sdělení Komise ze dne 29. listopadu 2017 nazvané „Budoucnost potravinářství a zemědělství“ stanoví výzvy, cíle a směry budoucí společné zemědělské politiky (dále jen „SZP“) po roce 2020. Mezi tyto cíle patří větší orientace SZP na výsledky, aby se podpořila modernizace a udržitelnost, včetně hospodářské, sociální, environmentální a klimatické udržitelnosti zemědělských, lesnických a venkovských oblastí, a aby se pomohla snížit administrativní zátěž pro příjemce v souvislosti s právními předpisy Unie.

| (2) | Vzhledem k tomu, že SZP musí zdokonalit svou reakci na výzvy a příležitosti, které se objevují na mezinárodní, unijní, národní, regionální a místní úrovni i na úrovni zemědělských podniků, je nutné zjednodušit správu a řízení SZP, zlepšit způsob, jakým tato politika naplňuje cíle Unie, a výrazně snížit administrativní zátěž. SZP by měla být zaměřená na dosahování výsledků. Unie by proto měla stanovit základní parametry této politiky, jako jsou cíle SZP a její základní požadavky, přičemž členské státy by měly nést větší odpovědnost, pokud jde o způsob, jakým budou daných cílů dosahovat. Díky posílené subsidiaritě je možné lépe zohlednit místní podmínky a potřeby, zejména pak zvláštní povahu zemědělské činnosti, vyplývající ze sociální struktury zemědělství a ze strukturálních a přírodních rozdílů mezi různými zemědělskými regiony, a uzpůsobit podporu s cílem maximalizovat příspěvek k dosahování cílů Unie. |
| --- | --- |

(2)

Vzhledem k tomu, že SZP musí zdokonalit svou reakci na výzvy a příležitosti, které se objevují na mezinárodní, unijní, národní, regionální a místní úrovni i na úrovni zemědělských podniků, je nutné zjednodušit správu a řízení SZP, zlepšit způsob, jakým tato politika naplňuje cíle Unie, a výrazně snížit administrativní zátěž. SZP by měla být zaměřená na dosahování výsledků. Unie by proto měla stanovit základní parametry této politiky, jako jsou cíle SZP a její základní požadavky, přičemž členské státy by měly nést větší odpovědnost, pokud jde o způsob, jakým budou daných cílů dosahovat. Díky posílené subsidiaritě je možné lépe zohlednit místní podmínky a potřeby, zejména pak zvláštní povahu zemědělské činnosti, vyplývající ze sociální struktury zemědělství a ze strukturálních a přírodních rozdílů mezi různými zemědělskými regiony, a uzpůsobit podporu s cílem maximalizovat příspěvek k dosahování cílů Unie.

| (3) | Na toto nařízení se použijí horizontální finanční pravidla přijatá Evropským parlamentem a Radou na základě článku 322 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“). Tato pravidla jsou stanovena v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (5) (dále jen „finanční nařízení“) a upravují zejména podrobnosti týkající se sestavování a plnění rozpočtu prostřednictvím grantů, veřejných zakázek, cen a nepřímého plnění, jakož i kontrolu odpovědnosti účastníků finančních operací. Pravidla přijatá na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU zahrnují rovněž obecný režim podmíněnosti na ochranu rozpočtu Unie. |
| --- | --- |

(3)

Na toto nařízení se použijí horizontální finanční pravidla přijatá Evropským parlamentem a Radou na základě článku 322 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“). Tato pravidla jsou stanovena v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (5) (dále jen „finanční nařízení“) a upravují zejména podrobnosti týkající se sestavování a plnění rozpočtu prostřednictvím grantů, veřejných zakázek, cen a nepřímého plnění, jakož i kontrolu odpovědnosti účastníků finančních operací. Pravidla přijatá na základě článku 322 Smlouvy o fungování EU zahrnují rovněž obecný režim podmíněnosti na ochranu rozpočtu Unie.

| (4) | K zajištění soudržnosti SZP by všechny intervence budoucí SZP měly být součástí strategického plánu, jenž by zahrnoval typy intervencí v určitých odvětvích, které byly stanoveny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 (6). |
| --- | --- |

(4)

K zajištění soudržnosti SZP by všechny intervence budoucí SZP měly být součástí strategického plánu, jenž by zahrnoval typy intervencí v určitých odvětvích, které byly stanoveny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 (6).

| (5) | V příloze II nařízení (EU) č. 1308/2013 jsou uvedeny definice, které se týkají odvětví spadajících do oblasti působnosti uvedeného nařízení. Definice týkající se odvětví cukru, které jsou uvedeny v části II oddíle B zmíněné přílohy, by měly být zrušeny, protože již nejsou použitelné. Aby se definice týkající se jiných odvětví uvedené ve zmíněné příloze aktualizovaly s ohledem na nové vědecké poznatky nebo vývoj na trhu, měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU za účelem změny těchto definic, avšak bez oprávnění přidat nové definice. V důsledku toho by mělo být zrušeno individuální zmocnění přenesené na Komisi v části II oddíle A bodě 4 uvedené přílohy za účelem změny definice inulinového sirupu. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (7). Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na zasedání skupin odborníků Komise, jež se přípravě aktů v přenesené pravomoci věnují. |
| --- | --- |

(5)

V příloze II nařízení (EU) č. 1308/2013 jsou uvedeny definice, které se týkají odvětví spadajících do oblasti působnosti uvedeného nařízení. Definice týkající se odvětví cukru, které jsou uvedeny v části II oddíle B zmíněné přílohy, by měly být zrušeny, protože již nejsou použitelné. Aby se definice týkající se jiných odvětví uvedené ve zmíněné příloze aktualizovaly s ohledem na nové vědecké poznatky nebo vývoj na trhu, měla by být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU za účelem změny těchto definic, avšak bez oprávnění přidat nové definice. V důsledku toho by mělo být zrušeno individuální zmocnění přenesené na Komisi v části II oddíle A bodě 4 uvedené přílohy za účelem změny definice inulinového sirupu. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů (7). Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na zasedání skupin odborníků Komise, jež se přípravě aktů v přenesené pravomoci věnují.

| (6) | Část I nařízení (EU) č. 1308/2013 by měla být zjednodušena. Nadbytečné a zastaralé definice a ustanovení zmocňující Komisi přijímat prováděcí akty by měly být zrušeny. |
| --- | --- |

(6)

Část I nařízení (EU) č. 1308/2013 by měla být zjednodušena. Nadbytečné a zastaralé definice a ustanovení zmocňující Komisi přijímat prováděcí akty by měly být zrušeny.

| (7) | S ohledem na získané zkušenosti je třeba prodloužit některá období veřejné intervence. Je-li veřejná intervence zahájena automaticky, je třeba prodloužit období veřejné intervence o jeden měsíc. Pokud zahájení veřejné intervence závisí na vývoji trhu, mělo by období veřejné intervence trvat celý rok. |
| --- | --- |

(7)

S ohledem na získané zkušenosti je třeba prodloužit některá období veřejné intervence. Je-li veřejná intervence zahájena automaticky, je třeba prodloužit období veřejné intervence o jeden měsíc. Pokud zahájení veřejné intervence závisí na vývoji trhu, mělo by období veřejné intervence trvat celý rok.

| (8) | Za účelem zvýšení transparentnosti a v souvislosti s mezinárodními závazky Unie je v případě nakupování a prodeje produktů nakoupených v rámci veřejné intervence vhodné stanovit zveřejňování relevantních informací o jejich objemu a cenách. |
| --- | --- |

(8)

Za účelem zvýšení transparentnosti a v souvislosti s mezinárodními závazky Unie je v případě nakupování a prodeje produktů nakoupených v rámci veřejné intervence vhodné stanovit zveřejňování relevantních informací o jejich objemu a cenách.

| (9) | Poskytování podpory soukromého skladování olivového oleje se ukázalo být účinným nástrojem stabilizace trhu. S ohledem na získané zkušenosti a za účelem zajištění odpovídající životní úrovně a stabilizace trhu v odvětví olivového oleje a stolních oliv je vhodné rozšířit seznam produktů způsobilých pro podporu soukromého skladování i na stolní olivy. |
| --- | --- |

(9)

Poskytování podpory soukromého skladování olivového oleje se ukázalo být účinným nástrojem stabilizace trhu. S ohledem na získané zkušenosti a za účelem zajištění odpovídající životní úrovně a stabilizace trhu v odvětví olivového oleje a stolních oliv je vhodné rozšířit seznam produktů způsobilých pro podporu soukromého skladování i na stolní olivy.

| (10) | V návaznosti na vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Unie by měla být provedena aktualizace omezení pro podporu Unie určenou na dodávání ovoce a zeleniny a mléka a mléčných výrobků do vzdělávacích zařízení, která jsou stanovena v článku 23a nařízení (EU) č. 1308/2013. Z důvodů právní jistoty je vhodné stanovit uplatňování snížených omezení se zpětnou působností od 1. ledna 2021. |
| --- | --- |

(10)

V návaznosti na vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Unie by měla být provedena aktualizace omezení pro podporu Unie určenou na dodávání ovoce a zeleniny a mléka a mléčných výrobků do vzdělávacích zařízení, která jsou stanovena v článku 23a nařízení (EU) č. 1308/2013. Z důvodů právní jistoty je vhodné stanovit uplatňování snížených omezení se zpětnou působností od 1. ledna 2021.

| (11) | Je třeba zrušit ustanovení týkající se režimů podpory stanovených v části II hlavě I kapitole II oddílech 2 až 6 nařízení (EU) č. 1308/2013, neboť všechny typy intervencí v dotčených odvětvích budou stanoveny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2115 (8). |
| --- | --- |

(11)

Je třeba zrušit ustanovení týkající se režimů podpory stanovených v části II hlavě I kapitole II oddílech 2 až 6 nařízení (EU) č. 1308/2013, neboť všechny typy intervencí v dotčených odvětvích budou stanoveny v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2115 (8).

| (12) | Politika Unie v odvětví vína svým stávajícím systémem povolení, který od roku 2016 povoluje přiměřený nárůst výsadby révy, přispěla ke zvýšení konkurenceschopnosti odvětví vína v Unii a k podpoře produkce vysoké jakosti. Odvětví vína sice dosáhlo rovnováhy mezi nabídkou produkce, jakostí, poptávkou spotřebitelů a vývozem na světový trh, avšak tato rovnováha zatím není dostatečně dlouhodobá ani stabilní, a to zejména v případech, ve kterých odvětví vína čelí závažným narušením trhu. Kromě toho existuje v Unii tendence k neustálému snižování spotřeby vína v důsledku změn ve spotřebitelských návycích a v životním stylu. V důsledku toho hrozí riziko, že liberalizace nové výsadby révy v dlouhodobém měřítku ohrozí dosud dosaženou rovnováhu mezi dodavatelskou kapacitou odvětví, odpovídající životní úrovní producentů a přiměřenými cenami pro spotřebitele. To by mohlo vést k ohrožení pozitivního vývoje, jehož bylo v posledních desetiletích díky právním předpisům a politikám Unie dosaženo. |
| --- | --- |

(12)

Politika Unie v odvětví vína svým stávajícím systémem povolení, který od roku 2016 povoluje přiměřený nárůst výsadby révy, přispěla ke zvýšení konkurenceschopnosti odvětví vína v Unii a k podpoře produkce vysoké jakosti. Odvětví vína sice dosáhlo rovnováhy mezi nabídkou produkce, jakostí, poptávkou spotřebitelů a vývozem na světový trh, avšak tato rovnováha zatím není dostatečně dlouhodobá ani stabilní, a to zejména v případech, ve kterých odvětví vína čelí závažným narušením trhu. Kromě toho existuje v Unii tendence k neustálému snižování spotřeby vína v důsledku změn ve spotřebitelských návycích a v životním stylu. V důsledku toho hrozí riziko, že liberalizace nové výsadby révy v dlouhodobém měřítku ohrozí dosud dosaženou rovnováhu mezi dodavatelskou kapacitou odvětví, odpovídající životní úrovní producentů a přiměřenými cenami pro spotřebitele. To by mohlo vést k ohrožení pozitivního vývoje, jehož bylo v posledních desetiletích díky právním předpisům a politikám Unie dosaženo.

| (13) | Zásadní je rovněž, aby stávající systém povolení pro výsadbu révy zajišťoval rozmanitost vín a zohledňoval zvláštnosti odvětví vína v Unii. Odvětví vína v Unii má svá specifika, jako je dlouhý cyklus vinic, kde produkce nastává až několik let po výsadbě, ale poté pokračuje několik desetiletí, a možnost značných výkyvů produkce mezi jednotlivými sklizněmi. Na rozdíl od mnoha třetích zemí produkujících víno se odvětví vína v Unii vyznačuje také velmi vysokým počtem malých rodinných zemědělských podniků, což způsobuje, že sortiment vín je široký. S ohledem na značné investice, které výsadba vinice představuje, potřebují hospodářské subjekty v tomto odvětví a producenti dlouhodobou předvídatelnost, aby zajistili hospodářskou životaschopnost svých projektů a zvýšili konkurenceschopnost odvětví vína v Unii na světovém trhu. |
| --- | --- |

(13)

Zásadní je rovněž, aby stávající systém povolení pro výsadbu révy zajišťoval rozmanitost vín a zohledňoval zvláštnosti odvětví vína v Unii. Odvětví vína v Unii má svá specifika, jako je dlouhý cyklus vinic, kde produkce nastává až několik let po výsadbě, ale poté pokračuje několik desetiletí, a možnost značných výkyvů produkce mezi jednotlivými sklizněmi. Na rozdíl od mnoha třetích zemí produkujících víno se odvětví vína v Unii vyznačuje také velmi vysokým počtem malých rodinných zemědělských podniků, což způsobuje, že sortiment vín je široký. S ohledem na značné investice, které výsadba vinice představuje, potřebují hospodářské subjekty v tomto odvětví a producenti dlouhodobou předvídatelnost, aby zajistili hospodářskou životaschopnost svých projektů a zvýšili konkurenceschopnost odvětví vína v Unii na světovém trhu.

| (14) | Za účelem udržení dosažených výsledků v odvětví vína v Unii a dosažení dlouhodobé kvantitativní a kvalitativní rovnováhy v tomto odvětví prostřednictvím přiměřeného nárůstu výsadby révy i po roce 2030 by měl být systém povolení pro výsadbu révy prodloužen do roku 2045, například o období odpovídající původnímu období zavedenému v roce 2016, avšak se dvěma přezkumy v polovině období, které by měly být provedeny v letech 2028 a 2040 za účelem zhodnocení tohoto systému a případného předložení návrhů na základě uvedených přezkumů v polovině období. |
| --- | --- |

(14)

Za účelem udržení dosažených výsledků v odvětví vína v Unii a dosažení dlouhodobé kvantitativní a kvalitativní rovnováhy v tomto odvětví prostřednictvím přiměřeného nárůstu výsadby révy i po roce 2030 by měl být systém povolení pro výsadbu révy prodloužen do roku 2045, například o období odpovídající původnímu období zavedenému v roce 2016, avšak se dvěma přezkumy v polovině období, které by měly být provedeny v letech 2028 a 2040 za účelem zhodnocení tohoto systému a případného předložení návrhů na základě uvedených přezkumů v polovině období.

| (15) | Umožnit producentům oddálit opětovnou výsadbu vinic by díky lepším hygienickým podmínkám půdy s menšími chemickými vstupy mohlo mít pozitivní dopad na životní prostředí. S cílem přispět k lepšímu hospodaření s půdou ve vinohradnictví je proto vhodné umožnit prodloužení platnosti povolení pro opětovnou výsadbu ze tří na šest let, pokud k opětovné výsadbě dochází na stejném pozemku. |
| --- | --- |

(15)

Umožnit producentům oddálit opětovnou výsadbu vinic by díky lepším hygienickým podmínkám půdy s menšími chemickými vstupy mohlo mít pozitivní dopad na životní prostředí. S cílem přispět k lepšímu hospodaření s půdou ve vinohradnictví je proto vhodné umožnit prodloužení platnosti povolení pro opětovnou výsadbu ze tří na šest let, pokud k opětovné výsadbě dochází na stejném pozemku.

| (16) | Vzhledem ke krizi, kterou způsobila pandemie COVID-19 v odvětví vína v Unii, se povolení pro novou výsadbu nebo pro opětovnou výsadbu, jejichž platnost měla skončit v roce 2020, prodloužila nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/2220 (9) do 31. prosince 2021. V důsledku dlouhotrvajících dopadů krize, kterou způsobila pandemie COVID-19, neměli producenti, kteří jsou držiteli povolení pro novou výsadbu nebo pro opětovnou výsadbu, jejichž platnost měla skončit v roce 2020 nebo v roce 2021, do značné míry možnost využít těchto povolení v posledním roce jejich platnosti. Aby se zabránilo propadnutí těchto povolení a snížilo se riziko zhoršení podmínek, za nichž by bylo nutné výsadbu provádět, je vhodné umožnit další prodloužení platnosti povolení pro novou výsadbu nebo pro opětovnou výsadbu, jejichž platnost měla skončit v roce 2020 a prodloužení platnosti těch povolení, jejichž platnost skončí v roce 2021. Všechna povolení pro novou výsadbu nebo pro opětovnou výsadbu, jejichž platnost měla skončit v letech 2020 a 2021, by proto měla být prodloužena do 31. prosince 2022. |
| --- | --- |

(16)

Vzhledem ke krizi, kterou způsobila pandemie COVID-19 v odvětví vína v Unii, se povolení pro novou výsadbu nebo pro opětovnou výsadbu, jejichž platnost měla skončit v roce 2020, prodloužila nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/2220 (9) do 31. prosince 2021. V důsledku dlouhotrvajících dopadů krize, kterou způsobila pandemie COVID-19, neměli producenti, kteří jsou držiteli povolení pro novou výsadbu nebo pro opětovnou výsadbu, jejichž platnost měla skončit v roce 2020 nebo v roce 2021, do značné míry možnost využít těchto povolení v posledním roce jejich platnosti. Aby se zabránilo propadnutí těchto povolení a snížilo se riziko zhoršení podmínek, za nichž by bylo nutné výsadbu provádět, je vhodné umožnit další prodloužení platnosti povolení pro novou výsadbu nebo pro opětovnou výsadbu, jejichž platnost měla skončit v roce 2020 a prodloužení platnosti těch povolení, jejichž platnost skončí v roce 2021. Všechna povolení pro novou výsadbu nebo pro opětovnou výsadbu, jejichž platnost měla skončit v letech 2020 a 2021, by proto měla být prodloužena do 31. prosince 2022.

| (17) | Rovněž s ohledem na proměňující se vyhlídky na trhu by držitelé povolení pro výsadbu s platností na léta 2020 a 2021 měli mít možnost svých povolení nevyužít, aniž by se na ně vztahovaly správní sankce. Aby se zabránilo jakékoli diskriminaci, by producentům, kteří v souladu s nařízením (EU) 2020/2220 do 28. února 2021 podali u příslušného orgánu prohlášení o tom, že nehodlají využít svého povolení, neboť nevěděli o možnosti prodloužení platnosti o další rok, mělo být navíc umožněno vzít zpět toto prohlášení písemným sdělením příslušnému orgánu do 28. února 2022 a využívat svého povolení do 31. prosince 2022. |
| --- | --- |

(17)

Rovněž s ohledem na proměňující se vyhlídky na trhu by držitelé povolení pro výsadbu s platností na léta 2020 a 2021 měli mít možnost svých povolení nevyužít, aniž by se na ně vztahovaly správní sankce. Aby se zabránilo jakékoli diskriminaci, by producentům, kteří v souladu s nařízením (EU) 2020/2220 do 28. února 2021 podali u příslušného orgánu prohlášení o tom, že nehodlají využít svého povolení, neboť nevěděli o možnosti prodloužení platnosti o další rok, mělo být navíc umožněno vzít zpět toto prohlášení písemným sdělením příslušnému orgánu do 28. února 2022 a využívat svého povolení do 31. prosince 2022.

| (18) | Vzhledem k narušením trhu způsobeným pandemií COVID-19 a hospodářské nejistotě, kterou tato pandemie způsobila, co se týče použití těchto povolení, by se měla ustanovení nařízení (EU) č. 1308/2013 týkající se povolení pro novou výsadbu nebo pro opětovnou výsadbu, jejichž platnost měla skončit v letech 2020 a 2021, použít se zpětnou působností od 1. ledna 2021. |
| --- | --- |

(18)

Vzhledem k narušením trhu způsobeným pandemií COVID-19 a hospodářské nejistotě, kterou tato pandemie způsobila, co se týče použití těchto povolení, by se měla ustanovení nařízení (EU) č. 1308/2013 týkající se povolení pro novou výsadbu nebo pro opětovnou výsadbu, jejichž platnost měla skončit v letech 2020 a 2021, použít se zpětnou působností od 1. ledna 2021.

| (19) | Vzhledem ke zmenšení rozsahu plochy skutečně osázené révou, k němuž v letech 2014 až 2017 došlo v několika členských státech, a vzhledem k možným následným ztrátám produkce by členské státy při stanovení velikosti plochy pro povolování nové výsadby podle čl. 63 odst. 1 nařízení (EU) č. 1308/2013 měly mít možnost si vybrat mezi stávajícím základem a procentuálním podílem celkové plochy skutečně osázené révou na jejich území ke dni 31. července 2015 zvýšené o plochu odpovídající právům na výsadbu podle nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 (10), která byla k dispozici pro převedení na povolení v dotyčném členském státě dne 1. ledna 2016. |
| --- | --- |

(19)

Vzhledem ke zmenšení rozsahu plochy skutečně osázené révou, k němuž v letech 2014 až 2017 došlo v několika členských státech, a vzhledem k možným následným ztrátám produkce by členské státy při stanovení velikosti plochy pro povolování nové výsadby podle čl. 63 odst. 1 nařízení (EU) č. 1308/2013 měly mít možnost si vybrat mezi stávajícím základem a procentuálním podílem celkové plochy skutečně osázené révou na jejich území ke dni 31. července 2015 zvýšené o plochu odpovídající právům na výsadbu podle nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 (10), která byla k dispozici pro převedení na povolení v dotyčném členském státě dne 1. ledna 2016.

| (20) | Dále je třeba upřesnit, že členské státy, které omezují vydávání povolení na regionální úrovni na určité plochy způsobilé pro výrobu vín s chráněným označením původu nebo na plochy způsobilé pro výrobu vín s chráněným zeměpisným označením, mohou v těchto regionech taková povolení vyžadovat. |
| --- | --- |

(20)

Dále je třeba upřesnit, že členské státy, které omezují vydávání povolení na regionální úrovni na určité plochy způsobilé pro výrobu vín s chráněným označením původu nebo na plochy způsobilé pro výrobu vín s chráněným zeměpisným označením, mohou v těchto regionech taková povolení vyžadovat.

| (21) | Je třeba upřesnit, že členské státy mohou pro účely udělování povolení pro výsadbu révy použít objektivní a nediskriminační kritéria způsobilosti a prioritní kritéria na celostátní nebo regionální úrovni. Zkušenosti členských států navíc ukazují, že některá prioritní kritéria je třeba revidovat, aby bylo možné upřednostnit vinice, které přispívají k zachování genetických zdrojů révy vinné, a zemědělské podniky, které prokázaly zvýšenou nákladovou efektivnost, konkurenceschopnost nebo přítomnost na trzích. |
| --- | --- |

(21)

Je třeba upřesnit, že členské státy mohou pro účely udělování povolení pro výsadbu révy použít objektivní a nediskriminační kritéria způsobilosti a prioritní kritéria na celostátní nebo regionální úrovni. Zkušenosti členských států navíc ukazují, že některá prioritní kritéria je třeba revidovat, aby bylo možné upřednostnit vinice, které přispívají k zachování genetických zdrojů révy vinné, a zemědělské podniky, které prokázaly zvýšenou nákladovou efektivnost, konkurenceschopnost nebo přítomnost na trzích.

| (22) | Aby se zajistilo, že nebude poskytnuta žádná výhoda ve prospěch fyzické nebo právnické osoby, u níž se zjistí, že podmínky požadované pro získání těchto výhod byly vytvořeny uměle, je třeba upřesnit, že by členským státům mělo být umožněno přijmout opatření, která zabrání obcházení pravidel týkajících se ochranného mechanismu pro novou výsadbu a kritérií způsobilosti a prioritních kritérií pro udělování povolení pro novou výsadbu. |
| --- | --- |

(22)

Aby se zajistilo, že nebude poskytnuta žádná výhoda ve prospěch fyzické nebo právnické osoby, u níž se zjistí, že podmínky požadované pro získání těchto výhod byly vytvořeny uměle, je třeba upřesnit, že by členským státům mělo být umožněno přijmout opatření, která zabrání obcházení pravidel týkajících se ochranného mechanismu pro novou výsadbu a kritérií způsobilosti a prioritních kritérií pro udělování povolení pro novou výsadbu.

| (23) | Nejzazší lhůta pro předložení žádostí o převedení práv na výsadbu na povolení končí dne 31. prosince 2022. V některých případech mohly okolnosti, jako je hospodářská krize způsobená pandemií COVID-19, způsobit, že práva na výsadbu byla převáděna na povolení pro výsadbu v omezené míře. Z tohoto důvodu, a aby byly členské státy schopny zachovat výrobní kapacitu odpovídající těmto právům na výsadbu, je proto vhodné, aby práva na výsadbu, která byla k 31. prosinci 2022 způsobilá pro převedení na povolení pro výsadbu, ale na povolení pro výsadbu převedena nebyla, zůstala od 1. ledna 2023 k dispozici dotčeným členským státům, které je nejpozději do 31. prosince 2025 mohou udělit jako povolení pro novou výsadbu révy, aniž by se tato povolení počítala mezi omezení podle článku 63 nařízení (EU) č. 1308/2013. |
| --- | --- |

(23)

Nejzazší lhůta pro předložení žádostí o převedení práv na výsadbu na povolení končí dne 31. prosince 2022. V některých případech mohly okolnosti, jako je hospodářská krize způsobená pandemií COVID-19, způsobit, že práva na výsadbu byla převáděna na povolení pro výsadbu v omezené míře. Z tohoto důvodu, a aby byly členské státy schopny zachovat výrobní kapacitu odpovídající těmto právům na výsadbu, je proto vhodné, aby práva na výsadbu, která byla k 31. prosinci 2022 způsobilá pro převedení na povolení pro výsadbu, ale na povolení pro výsadbu převedena nebyla, zůstala od 1. ledna 2023 k dispozici dotčeným členským státům, které je nejpozději do 31. prosince 2025 mohou udělit jako povolení pro novou výsadbu révy, aniž by se tato povolení počítala mezi omezení podle článku 63 nařízení (EU) č. 1308/2013.

| (24) | V některých členských státech existují tradiční vinice osázené odrůdami nepovolenými pro účely výroby vína, přičemž výroba z těchto vinic, včetně kvašených nápojů z hroznů jiných než víno, není určena pro trh s vínem. Je třeba objasnit, že na tyto vinice se nevztahují povinnosti vyklučení a že systém povolení pro výsadbu révy stanovený v tomto nařízení se nevztahuje na výsadbu a opětovnou výsadbu těchto odrůd k jiným účelům než k výrobě vína. |
| --- | --- |

(24)

V některých členských státech existují tradiční vinice osázené odrůdami nepovolenými pro účely výroby vína, přičemž výroba z těchto vinic, včetně kvašených nápojů z hroznů jiných než víno, není určena pro trh s vínem. Je třeba objasnit, že na tyto vinice se nevztahují povinnosti vyklučení a že systém povolení pro výsadbu révy stanovený v tomto nařízení se nevztahuje na výsadbu a opětovnou výsadbu těchto odrůd k jiným účelům než k výrobě vína.

| (25) | Článek 90 nařízení (EU) č. 1308/2013 stanoví, že pokud mezinárodní dohody uzavřené v souladu se Smlouvou o fungování EU nestanoví jinak, použijí se pravidla Unie týkající se označení původu a zeměpisných označení, označování, definic, označení a obchodních názvů některých produktů z odvětví vína, jakož i enologických postupů povolených Unií i na výrobky do Unie dovážené. V zájmu jednotnosti je tudíž vhodné stanovit, že pravidla týkající se osvědčení o shodě a zpráv o výsledku rozboru při dovozu těchto výrobků by rovněž měla být uplatňována s ohledem na mezinárodní dohody uzavřené v souladu se Smlouvou o fungování EU. |
| --- | --- |

(25)

Článek 90 nařízení (EU) č. 1308/2013 stanoví, že pokud mezinárodní dohody uzavřené v souladu se Smlouvou o fungování EU nestanoví jinak, použijí se pravidla Unie týkající se označení původu a zeměpisných označení, označování, definic, označení a obchodních názvů některých produktů z odvětví vína, jakož i enologických postupů povolených Unií i na výrobky do Unie dovážené. V zájmu jednotnosti je tudíž vhodné stanovit, že pravidla týkající se osvědčení o shodě a zpráv o výsledku rozboru při dovozu těchto výrobků by rovněž měla být uplatňována s ohledem na mezinárodní dohody uzavřené v souladu se Smlouvou o fungování EU.

| (26) | V rámci reformy SZP by do nařízení (EU) č. 1308/2013 měla být začleněna ustanovení týkající se stažení výrobků, které nesplňují pravidla pro označování, z trhu. Vzhledem k rostoucí poptávce spotřebitelů po kontrole produktů by členské státy měly přijmout opatření s cílem zajistit, aby výrobky, které nejsou označeny v souladu s tímto nařízením, nebyly uváděny na trh nebo v případě, že tyto výrobky na trh již uvedeny byly, aby z něj byly staženy. Stažení zahrnuje možnost opravit označení výrobků, aniž by byly definitivně odstraněny z trhu. |
| --- | --- |

(26)

V rámci reformy SZP by do nařízení (EU) č. 1308/2013 měla být začleněna ustanovení týkající se stažení výrobků, které nesplňují pravidla pro označování, z trhu. Vzhledem k rostoucí poptávce spotřebitelů po kontrole produktů by členské státy měly přijmout opatření s cílem zajistit, aby výrobky, které nejsou označeny v souladu s tímto nařízením, nebyly uváděny na trh nebo v případě, že tyto výrobky na trh již uvedeny byly, aby z něj byly staženy. Stažení zahrnuje možnost opravit označení výrobků, aniž by byly definitivně odstraněny z trhu.

| (27) | Vzhledem ke zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 (11) nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2116 (12) by ustanovení o kontrolách a sankcích týkajících se pravidel pro uvádění na trh, chráněných označení původu, zeměpisných označení a tradičních výrazů měla být začleněna do nařízení (EU) č. 1308/2013. |
| --- | --- |

(27)

Vzhledem ke zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 (11) nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2116 (12) by ustanovení o kontrolách a sankcích týkajících se pravidel pro uvádění na trh, chráněných označení původu, zeměpisných označení a tradičních výrazů měla být začleněna do nařízení (EU) č. 1308/2013.

| (28) | S cílem umožnit producentům použití odrůd révy vinné, které jsou lépe přizpůsobeny měnícím se klimatickým podmínkám a jsou odolnější vůči chorobám, by mělo být povoleno, aby označení původu mohla být používána nejen v případě produktů získaných z odrůd révy vinné druhu Vitis vinifera, ale také v případě produktů získaných z odrůd, které vznikly křížením druhu Vitis vinifera s jinými druhy rodu Vitis. |
| --- | --- |

(28)

S cílem umožnit producentům použití odrůd révy vinné, které jsou lépe přizpůsobeny měnícím se klimatickým podmínkám a jsou odolnější vůči chorobám, by mělo být povoleno, aby označení původu mohla být používána nejen v případě produktů získaných z odrůd révy vinné druhu Vitis vinifera, ale také v případě produktů získaných z odrůd, které vznikly křížením druhu Vitis vinifera s jinými druhy rodu Vitis.

| (29) | Definice „označení původu“ a „zeměpisného označení“ uvedené v nařízení (EU) č. 1308/2013 by měly být sladěny s definicemi uvedenými v Dohodě o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví (dále jen „dohoda TRIPS“), schválené rozhodnutím Rady 94/800/ES (13), zejména s čl. 22 odst. 1 dohody TRIPS, a to v tom smyslu, že zeměpisné označení má identifikovat produkt jako produkt pocházející z určitého místa či regionu nebo z určité země. V zájmu upřesnění je vhodné výslovně stanovit, že revidovaná definice označení původu zahrnuje tradičně užívané názvy. V důsledku toho se seznam požadavků na tradičně užívaný název, který má představovat označení původu v odvětví vína, uvedený v nařízení EU č. 1308/2013, stane zastaralým a měl by být zrušen. Z důvodu jednotnosti by toto upřesnění mělo být zahrnuto i do definice „zeměpisného označení“ v odvětví vína stanovené v nařízení (EU) č. 1308/2013 a do definic „označení původu“ a „zeměpisných označení“ v potravinářském odvětví stanovených v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (14). |
| --- | --- |

(29)

Definice „označení původu“ a „zeměpisného označení“ uvedené v nařízení (EU) č. 1308/2013 by měly být sladěny s definicemi uvedenými v Dohodě o obchodních aspektech práv k duševnímu vlastnictví (dále jen „dohoda TRIPS“), schválené rozhodnutím Rady 94/800/ES (13), zejména s čl. 22 odst. 1 dohody TRIPS, a to v tom smyslu, že zeměpisné označení má identifikovat produkt jako produkt pocházející z určitého místa či regionu nebo z určité země. V zájmu upřesnění je vhodné výslovně stanovit, že revidovaná definice označení původu zahrnuje tradičně užívané názvy. V důsledku toho se seznam požadavků na tradičně užívaný název, který má představovat označení původu v odvětví vína, uvedený v nařízení EU č. 1308/2013, stane zastaralým a měl by být zrušen. Z důvodu jednotnosti by toto upřesnění mělo být zahrnuto i do definice „zeměpisného označení“ v odvětví vína stanovené v nařízení (EU) č. 1308/2013 a do definic „označení původu“ a „zeměpisných označení“ v potravinářském odvětví stanovených v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 (14).

| (30) | Zeměpisné prostředí se svými přírodními a lidskými faktory je zásadním prvkem, který má vliv na jakost a vlastnosti výrobků z révy vinné, zemědělských produktů a potravin, na které se vztahuje chráněné označení původu podle nařízení (EU) č. 1308/2013 nebo zeměpisné označení podle nařízení (EU) č. 1151/2012. Pokud jde o čerstvé produkty, které jsou zpracovány jen v malé míře nebo nejsou zpracovány vůbec, na jejich jakost a vlastnosti mohou mít rozhodující vliv zejména přírodní faktory, zatímco vliv lidských faktorů může být v tomto ohledu méně zřetelný. Lidské faktory, které by měly být vzaty v úvahu při popisu souvislosti mezi jakostí nebo vlastnostmi produktu a konkrétním zeměpisným prostředím, jež má být zahrnuta do specifikace produktu s chráněným označením původu podle článku 94 nařízení (EU) č. 1308/2013 a článku 7 nařízení (EU) č. 1151/2012 by proto neměly být omezeny na konkrétní metody produkce nebo zpracování, díky nimž získává dotyčný výrobek určitou jakost, avšak mohou zahrnovat faktory jako je hospodaření s půdou a péče o krajinu, pěstitelské postupy i jakékoli jiné lidské činnosti přispívající k zachování základních přírodních faktorů, které mají rozhodující vliv na zeměpisné prostředí a na jakost a vlastnosti dotyčného výrobku. |
| --- | --- |

(30)

Zeměpisné prostředí se svými přírodními a lidskými faktory je zásadním prvkem, který má vliv na jakost a vlastnosti výrobků z révy vinné, zemědělských produktů a potravin, na které se vztahuje chráněné označení původu podle nařízení (EU) č. 1308/2013 nebo zeměpisné označení podle nařízení (EU) č. 1151/2012. Pokud jde o čerstvé produkty, které jsou zpracovány jen v malé míře nebo nejsou zpracovány vůbec, na jejich jakost a vlastnosti mohou mít rozhodující vliv zejména přírodní faktory, zatímco vliv lidských faktorů může být v tomto ohledu méně zřetelný. Lidské faktory, které by měly být vzaty v úvahu při popisu souvislosti mezi jakostí nebo vlastnostmi produktu a konkrétním zeměpisným prostředím, jež má být zahrnuta do specifikace produktu s chráněným označením původu podle článku 94 nařízení (EU) č. 1308/2013 a článku 7 nařízení (EU) č. 1151/2012 by proto neměly být omezeny na konkrétní metody produkce nebo zpracování, díky nimž získává dotyčný výrobek určitou jakost, avšak mohou zahrnovat faktory jako je hospodaření s půdou a péče o krajinu, pěstitelské postupy i jakékoli jiné lidské činnosti přispívající k zachování základních přírodních faktorů, které mají rozhodující vliv na zeměpisné prostředí a na jakost a vlastnosti dotyčného výrobku.

| (31) | S cílem zajistit soudržné rozhodování, pokud jde o žádosti o ochranu a námitky vznesené v rámci předběžného vnitrostátního řízení podle článku 96 nařízení (EU) č. 1308/2013 a článku 49 nařízení (EU) č. 1151/2012, by měla být Komise včas a náležitým způsobem informována, pokud je u vnitrostátních soudních nebo jiných orgánů zahájeno řízení týkající se žádosti o ochranu, kterou dotyčný členský stát předal Komisi podle čl. 96 odst. 5 nařízení (EU) č. 1308/2013 a čl. 49 odst. 4 nařízení (EU) č. 1151/2012. Ze stejného důvodu by Komise, pokud jí členský stát sdělí, že by vnitrostátní rozhodnutí, na němž je žádost o ochranu založena, mohlo být na konci vnitrostátního soudního řízení prohlášeno za neplatné, měla být zproštěna povinnosti provést ve stanovené lhůtě přezkumný postup stanovený v článku 97 nařízení (EU) č. 1308/2013 a článku 50 nařízení (EU) č. 1151/2012, pokud jde o žádosti o ochranu, a povinnosti informovat žadatele o důvodech prodlení. K ochraně žadatele před šikanózními právními postupy a k zachování jeho základního práva na zajištění ochrany zeměpisného označení v přiměřené lhůtě by se zproštění mělo omezovat na případy, kdy byla žádost o ochranu na vnitrostátní úrovni prohlášena za neplatnou na základě okamžitě použitelného, nikoli však konečného soudního rozhodnutí, nebo pokud se členské státy domnívají, že opatření směřující k napadení platnosti žádosti je založeno na platných důvodech. |
| --- | --- |

(31)

S cílem zajistit soudržné rozhodování, pokud jde o žádosti o ochranu a námitky vznesené v rámci předběžného vnitrostátního řízení podle článku 96 nařízení (EU) č. 1308/2013 a článku 49 nařízení (EU) č. 1151/2012, by měla být Komise včas a náležitým způsobem informována, pokud je u vnitrostátních soudních nebo jiných orgánů zahájeno řízení týkající se žádosti o ochranu, kterou dotyčný členský stát předal Komisi podle čl. 96 odst. 5 nařízení (EU) č. 1308/2013 a čl. 49 odst. 4 nařízení (EU) č. 1151/2012. Ze stejného důvodu by Komise, pokud jí členský stát sdělí, že by vnitrostátní rozhodnutí, na němž je žádost o ochranu založena, mohlo být na konci vnitrostátního soudního řízení prohlášeno za neplatné, měla být zproštěna povinnosti provést ve stanovené lhůtě přezkumný postup stanovený v článku 97 nařízení (EU) č. 1308/2013 a článku 50 nařízení (EU) č. 1151/2012, pokud jde o žádosti o ochranu, a povinnosti informovat žadatele o důvodech prodlení. K ochraně žadatele před šikanózními právními postupy a k zachování jeho základního práva na zajištění ochrany zeměpisného označení v přiměřené lhůtě by se zproštění mělo omezovat na případy, kdy byla žádost o ochranu na vnitrostátní úrovni prohlášena za neplatnou na základě okamžitě použitelného, nikoli však konečného soudního rozhodnutí, nebo pokud se členské státy domnívají, že opatření směřující k napadení platnosti žádosti je založeno na platných důvodech.

| (32) | Zápis zeměpisných označení je třeba zjednodušit a urychlit tím, že bude odděleno posouzení souladu s pravidly duševního vlastnictví od posouzení souladu specifikací produktu s požadavky stanovenými v obchodních normách a pravidlech pro označování. |
| --- | --- |

(32)

Zápis zeměpisných označení je třeba zjednodušit a urychlit tím, že bude odděleno posouzení souladu s pravidly duševního vlastnictví od posouzení souladu specifikací produktu s požadavky stanovenými v obchodních normách a pravidlech pro označování.

| (33) | Zásadní fází postupu zápisu do evidence je posouzení prováděné příslušnými orgány členských států. Členské státy mají poznatky, odborné znalosti a přístup k údajům a skutečnostem, díky nimž mají nejlepší předpoklady, aby ověřily, zda jsou informace uvedené v žádosti správné a pravdivé. Členské státy by proto měly zajistit, že výsledek uvedeného posouzení, který by se měl věrně zaznamenat v jediném dokladu shrnujícím relevantní prvky specifikace produktu, bude spolehlivý a přesný. S ohledem na zásadu subsidiarity by Komise měla následně žádosti přezkoumat, aby bylo zajištěno, že se v nich nevyskytují zjevné chyby, a zejména aby se zajistilo, že obsahují požadované informace, nevykazují zjevné věcné chyby, že uváděné odůvodnění je ku prospěchu žádosti a že je zohledněno právo Unie a zájmy zúčastněných stran mimo členský stát žádosti a mimo Unii. |
| --- | --- |

(33)

Zásadní fází postupu zápisu do evidence je posouzení prováděné příslušnými orgány členských států. Členské státy mají poznatky, odborné znalosti a přístup k údajům a skutečnostem, díky nimž mají nejlepší předpoklady, aby ověřily, zda jsou informace uvedené v žádosti správné a pravdivé. Členské státy by proto měly zajistit, že výsledek uvedeného posouzení, který by se měl věrně zaznamenat v jediném dokladu shrnujícím relevantní prvky specifikace produktu, bude spolehlivý a přesný. S ohledem na zásadu subsidiarity by Komise měla následně žádosti přezkoumat, aby bylo zajištěno, že se v nich nevyskytují zjevné chyby, a zejména aby se zajistilo, že obsahují požadované informace, nevykazují zjevné věcné chyby, že uváděné odůvodnění je ku prospěchu žádosti a že je zohledněno právo Unie a zájmy zúčastněných stran mimo členský stát žádosti a mimo Unii.

| (34) | V odvětví vína by období, během něhož lze vznést námitku, mělo být prodlouženo na tři měsíce s cílem zajistit, že všechny zainteresované strany budou mít dostatek času na analýzu žádosti o ochranu a možnost předložit prohlášení o námitce. Aby se zajistilo, že se použije stejné řízení o námitkách podle nařízení (EU) č. 1308/2013 a podle nařízení (EU) č. 1151/2012, a umožnilo se tak členským státům koordinovaným a účinným způsobem předávat Komisi námitky vznesené fyzickými nebo právnickými osobami, které mají bydliště nebo jsou usazeny na jejich území, měly by být námitky fyzických nebo právnických osob vzneseny prostřednictvím orgánů členského státu, ve kterém mají bydliště nebo jsou usazeny. S cílem zjednodušit řízení o námitkách by Komise měla být zmocněna k zamítnutí nepřípustných prohlášení o námitce v prováděcím aktu udělujícím ochranu danému označení původu nebo zeměpisnému označení. |
| --- | --- |

(34)

V odvětví vína by období, během něhož lze vznést námitku, mělo být prodlouženo na tři měsíce s cílem zajistit, že všechny zainteresované strany budou mít dostatek času na analýzu žádosti o ochranu a možnost předložit prohlášení o námitce. Aby se zajistilo, že se použije stejné řízení o námitkách podle nařízení (EU) č. 1308/2013 a podle nařízení (EU) č. 1151/2012, a umožnilo se tak členským státům koordinovaným a účinným způsobem předávat Komisi námitky vznesené fyzickými nebo právnickými osobami, které mají bydliště nebo jsou usazeny na jejich území, měly by být námitky fyzických nebo právnických osob vzneseny prostřednictvím orgánů členského státu, ve kterém mají bydliště nebo jsou usazeny. S cílem zjednodušit řízení o námitkách by Komise měla být zmocněna k zamítnutí nepřípustných prohlášení o námitce v prováděcím aktu udělujícím ochranu danému označení původu nebo zeměpisnému označení.

| (35) | Pro zefektivnění řízení a za účelem zajištění jednotných podmínek pro udělení ochrany označení původu nebo zeměpisných označení by Komisi měly být svěřeny prováděcí pravomoci přijímat prováděcí akty udělující v odvětví vína ochranu bez použití přezkumného postupu v situacích, kdy proti žádosti o ochranu nebylo předloženo žádné přípustné prohlášení o námitce. Pokud bylo předloženo přípustné prohlášení o námitce, měly by být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci přijímat přezkumným postupem prováděcí akty, kterými buď udělí ochranu, nebo žádost o ochranu zamítne. |
| --- | --- |

(35)

Pro zefektivnění řízení a za účelem zajištění jednotných podmínek pro udělení ochrany označení původu nebo zeměpisných označení by Komisi měly být svěřeny prováděcí pravomoci přijímat prováděcí akty udělující v odvětví vína ochranu bez použití přezkumného postupu v situacích, kdy proti žádosti o ochranu nebylo předloženo žádné přípustné prohlášení o námitce. Pokud bylo předloženo přípustné prohlášení o námitce, měly by být Komisi svěřeny prováděcí pravomoci přijímat přezkumným postupem prováděcí akty, kterými buď udělí ochranu, nebo žádost o ochranu zamítne.

| (36) | Pokud jde o kritéria pro zamítnutí, zneplatnění a souběžnou existenci, měl by být vyjasněn vztah mezi ochrannými známkami a zeměpisnými označeními výrobků z révy vinné. Tímto vyjasněním by neměla být dotčena práva nabytá držiteli zeměpisných označení na vnitrostátní úrovni nebo práva, která existují na základě mezinárodních dohod uzavřených členskými státy v období před zavedením systému ochrany Unie pro výrobky z révy vinné. |
| --- | --- |

(36)

Pokud jde o kritéria pro zamítnutí, zneplatnění a souběžnou existenci, měl by být vyjasněn vztah mezi ochrannými známkami a zeměpisnými označeními výrobků z révy vinné. Tímto vyjasněním by neměla být dotčena práva nabytá držiteli zeměpisných označení na vnitrostátní úrovni nebo práva, která existují na základě mezinárodních dohod uzavřených členskými státy v období před zavedením systému ochrany Unie pro výrobky z révy vinné.

| (37) | Pravidla týkající se vnitrostátního postupu, řízení o námitce, rozdělení změn na změny prováděné na úrovni Unie a standardní změny, včetně hlavních pravidel pro přijetí těchto změn, jakož i dočasného označování a obchodní úpravy, v současné době stanovená v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/33 (15), jsou důležitým prvkem systému ochrany označení původu a zeměpisných označení v odvětví vína. Za účelem zajištění souladu s nařízením (EU) č. 1151/2012 a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/787 (16) a usnadnění jejich uplatňování by měla být tato ustanovení začleněna do nařízení (EU) č. 1308/2013. |
| --- | --- |

(37)

Pravidla týkající se vnitrostátního postupu, řízení o námitce, rozdělení změn na změny prováděné na úrovni Unie a standardní změny, včetně hlavních pravidel pro přijetí těchto změn, jakož i dočasného označování a obchodní úpravy, v současné době stanovená v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/33 (15), jsou důležitým prvkem systému ochrany označení původu a zeměpisných označení v odvětví vína. Za účelem zajištění souladu s nařízením (EU) č. 1151/2012 a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/787 (16) a usnadnění jejich uplatňování by měla být tato ustanovení začleněna do nařízení (EU) č. 1308/2013.

| (38) | Pokud jde o ochranu zeměpisných označení, je třeba náležitě zohlednit Všeobecnou dohodu o clech a obchodu včetně jejího článku V o volném tranzitu, která byla schválena rozhodnutím 94/800/ES. V takovém právním rámci by se v zájmu posílení ochrany zeměpisných označení a účinnějšího boje proti padělání měla ochrana označení původu a zeměpisného označení vztahovat také na zboží vstupující na celní území Unie, které nebude propuštěno do volného oběhu a na nějž se budou vztahovat zvláštní celní režimy, jako jsou režimy tranzitu, skladování, použití ke zvláštnímu účelu nebo zpracování. Ochrana poskytnutá na základě čl. 103 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013 a čl. 13 odst. 1 nařízení (EU) č. 1151/2012 by měla být proto rozšířena tak, aby se vztahovala i na zboží, které je v tranzitu přes celní území Unie, a ochrana poskytnutá na základě čl. 103 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013 a čl. 13 odst. 1 a článku 24 nařízení (EU) č. 1151/2012 ohledně označení původu, zeměpisných označení a zaručených tradičních specialit by měla být rozšířena tak, aby se vztahovala i na zboží prodávané přes internet nebo jinými prostředky elektronického obchodování. Kromě toho by označení původu a zeměpisná označení v odvětví vína měla být chráněna před jakýmkoli přímým nebo nepřímým obchodním použitím, pokud odkazují na produkty používané jako složky. Označení původu a zeměpisná označení v odvětví vína a zaručené tradiční speciality by rovněž měly být chráněny před zneužitím, napodobením a použitím názvů, které je evokují, pokud odkazují na produkty používané jako složky. |
| --- | --- |

(38)

Pokud jde o ochranu zeměpisných označení, je třeba náležitě zohlednit Všeobecnou dohodu o clech a obchodu včetně jejího článku V o volném tranzitu, která byla schválena rozhodnutím 94/800/ES. V takovém právním rámci by se v zájmu posílení ochrany zeměpisných označení a účinnějšího boje proti padělání měla ochrana označení původu a zeměpisného označení vztahovat také na zboží vstupující na celní území Unie, které nebude propuštěno do volného oběhu a na nějž se budou vztahovat zvláštní celní režimy, jako jsou režimy tranzitu, skladování, použití ke zvláštnímu účelu nebo zpracování. Ochrana poskytnutá na základě čl. 103 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013 a čl. 13 odst. 1 nařízení (EU) č. 1151/2012 by měla být proto rozšířena tak, aby se vztahovala i na zboží, které je v tranzitu přes celní území Unie, a ochrana poskytnutá na základě čl. 103 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013 a čl. 13 odst. 1 a článku 24 nařízení (EU) č. 1151/2012 ohledně označení původu, zeměpisných označení a zaručených tradičních specialit by měla být rozšířena tak, aby se vztahovala i na zboží prodávané přes internet nebo jinými prostředky elektronického obchodování. Kromě toho by označení původu a zeměpisná označení v odvětví vína měla být chráněna před jakýmkoli přímým nebo nepřímým obchodním použitím, pokud odkazují na produkty používané jako složky. Označení původu a zeměpisná označení v odvětví vína a zaručené tradiční speciality by rovněž měly být chráněny před zneužitím, napodobením a použitím názvů, které je evokují, pokud odkazují na produkty používané jako složky.

| (39) | Mělo by být možné zrušit ochranu označení původu nebo zeměpisného označení v situaci, kdy tato označení již nejsou používána nebo kdy žadatel podle článku 95 nařízení (EU) č. 1308/2013 již tuto ochranu nechce dále zachovávat. |
| --- | --- |

(39)

Mělo by být možné zrušit ochranu označení původu nebo zeměpisného označení v situaci, kdy tato označení již nejsou používána nebo kdy žadatel podle článku 95 nařízení (EU) č. 1308/2013 již tuto ochranu nechce dále zachovávat.

| (40) | Vzhledem ke stále rostoucí poptávce spotřebitelů po inovativních výrobcích z révy vinné s nižším skutečným obsahem alkoholu, než je minimální skutečný obsah alkoholu stanovený pro výrobky z révy vinné v části II přílohy VII nařízení (EU) č. 1308/2013, by mělo být možné takové inovativní výrobky z révy vinné vyrábět také v Unii. Za tímto účelem je nezbytné stanovit podmínky, za nichž mohou být některé výrobky z révy vinné dealkoholizovány nebo částečně dealkoholizovány, a pro jejich dealkoholizaci stanovit dovolené postupy. Tyto podmínky by měly zohlednit definice uvedené v usneseních Mezinárodní organizace pro révu vinnou a víno (OIV), a to OIV-ECO 432-2012 Nápoje získané dealkoholizací vína, OIV-ECO 433-2012 Nápoje získané částečnou dealkoholizací vína, OIV-ECO 523-2016 Víno o obsahu alkoholu pozměněného dealkoholizací a OIV-OENO 394A-2012 Dealkoholizace vín. |
| --- | --- |

(40)

Vzhledem ke stále rostoucí poptávce spotřebitelů po inovativních výrobcích z révy vinné s nižším skutečným obsahem alkoholu, než je minimální skutečný obsah alkoholu stanovený pro výrobky z révy vinné v části II přílohy VII nařízení (EU) č. 1308/2013, by mělo být možné takové inovativní výrobky z révy vinné vyrábět také v Unii. Za tímto účelem je nezbytné stanovit podmínky, za nichž mohou být některé výrobky z révy vinné dealkoholizovány nebo částečně dealkoholizovány, a pro jejich dealkoholizaci stanovit dovolené postupy. Tyto podmínky by měly zohlednit definice uvedené v usneseních Mezinárodní organizace pro révu vinnou a víno (OIV), a to OIV-ECO 432-2012 Nápoje získané dealkoholizací vína, OIV-ECO 433-2012 Nápoje získané částečnou dealkoholizací vína, OIV-ECO 523-2016 Víno o obsahu alkoholu pozměněného dealkoholizací a OIV-OENO 394A-2012 Dealkoholizace vín.

| (41) | Tyto inovativní výrobky z révy vinné nebyly v Unii nikdy uváděny na trh jako víno. Z tohoto důvodu by byl zapotřebí další výzkum a pokusy, aby se zlepšila jakost těchto produktů, a zejména aby bylo zajištěno, že úplné odstranění obsahu alkoholu umožní zachovat odlišující vlastnosti jakostních vín chráněných zeměpisným označením nebo označením původu. Zatímco u vín bez zeměpisného označení nebo označení původu by proto měla být povolena jak částečná, tak úplná dealkoholizace, u vín s chráněným zeměpisným označením nebo chráněným označením původu by měla být povolena pouze částečná dealkoholizace. Aby byla zajištěna jasnost a transparentnost jak pro producenty, tak pro spotřebitele vín se zeměpisným označením nebo označením původu, je navíc vhodné stanovit, že v případech, kdy vína se zeměpisným označením nebo označením původu mohou být částečně dealkoholizována, by jejich specifikace produktu měla obsahovat popis částečně dealkoholizovaného vína a případně zvláštní enologické postupy, které mají být použity k výrobě částečně dealkoholizovaného vína nebo vín, jakož i příslušná omezení při jejich výrobě. |
| --- | --- |

(41)

Tyto inovativní výrobky z révy vinné nebyly v Unii nikdy uváděny na trh jako víno. Z tohoto důvodu by byl zapotřebí další výzkum a pokusy, aby se zlepšila jakost těchto produktů, a zejména aby bylo zajištěno, že úplné odstranění obsahu alkoholu umožní zachovat odlišující vlastnosti jakostních vín chráněných zeměpisným označením nebo označením původu. Zatímco u vín bez zeměpisného označení nebo označení původu by proto měla být povolena jak částečná, tak úplná dealkoholizace, u vín s chráněným zeměpisným označením nebo chráněným označením původu by měla být povolena pouze částečná dealkoholizace. Aby byla zajištěna jasnost a transparentnost jak pro producenty, tak pro spotřebitele vín se zeměpisným označením nebo označením původu, je navíc vhodné stanovit, že v případech, kdy vína se zeměpisným označením nebo označením původu mohou být částečně dealkoholizována, by jejich specifikace produktu měla obsahovat popis částečně dealkoholizovaného vína a případně zvláštní enologické postupy, které mají být použity k výrobě částečně dealkoholizovaného vína nebo vín, jakož i příslušná omezení při jejich výrobě.

| (42) | Aby byla zajištěna lepší informovanost spotřebitelů, měly by povinné údaje podle článku 119 nařízení (EU) č. 1308/2013 zahrnovat výživové údaje a seznam složek. Producenti by nicméně měli mít možnost omezit rozsah výživových údajů uváděných na obalu nebo na etiketě k němu připojené pouze na energetickou hodnotu a kompletní výživové údaje a seznam složek zveřejnit elektronickými prostředky, pokud vyloučí shromažďování nebo sledování údajů o uživatelích a poskytování informací pro marketingové účely. Možností neuvádět kompletní výživové údaje na obalu nebo na etiketě k němu připojené by však neměl být dotčen stávající požadavek uvádět na etiketě seznam látek vyvolávajících alergie nebo nesnášenlivost. V článku 122 nařízení (EU) č. 1308/2013 by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, kterými se doplňuje nařízení (EU) č. 1308/2018 tím, že se stanoví pravidla pro uvádění a označování složek. Mělo by být povoleno, aby byly stávající zásoby vína uváděny na trh i po datech použitelnosti nových požadavků na označování, a to až do vyčerpání těchto zásob. Hospodářským subjektům by měla být poskytnuta dostatečně dlouhá doba na to, aby se mohly přizpůsobit novým požadavkům na označování, dříve než vstoupí v platnost. |
| --- | --- |

(42)

Aby byla zajištěna lepší informovanost spotřebitelů, měly by povinné údaje podle článku 119 nařízení (EU) č. 1308/2013 zahrnovat výživové údaje a seznam složek. Producenti by nicméně měli mít možnost omezit rozsah výživových údajů uváděných na obalu nebo na etiketě k němu připojené pouze na energetickou hodnotu a kompletní výživové údaje a seznam složek zveřejnit elektronickými prostředky, pokud vyloučí shromažďování nebo sledování údajů o uživatelích a poskytování informací pro marketingové účely. Možností neuvádět kompletní výživové údaje na obalu nebo na etiketě k němu připojené by však neměl být dotčen stávající požadavek uvádět na etiketě seznam látek vyvolávajících alergie nebo nesnášenlivost. V článku 122 nařízení (EU) č. 1308/2013 by měla být na Komisi přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, kterými se doplňuje nařízení (EU) č. 1308/2018 tím, že se stanoví pravidla pro uvádění a označování složek. Mělo by být povoleno, aby byly stávající zásoby vína uváděny na trh i po datech použitelnosti nových požadavků na označování, a to až do vyčerpání těchto zásob. Hospodářským subjektům by měla být poskytnuta dostatečně dlouhá doba na to, aby se mohly přizpůsobit novým požadavkům na označování, dříve než vstoupí v platnost.

| (43) | Článek 119 nařízení (EU) č. 1308/2013 by měl být změněn tak, aby bylo zajištěno, že spotřebitelé budou informováni o povaze dealkoholizovaných vinařských výrobků, a aby se pravidla pro označování a obchodní úpravu výrobků v odvětví vína vztahovala i na dealkoholizované nebo částečně dealkoholizované výrobky z révy vinné. S cílem zachovat stávající úroveň informací o minimální trvanlivosti, kterou vyžaduje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1169/2011 (17) u nápojů s obsahem alkoholu nižším než 10 % objemových, je však vhodné požadovat, aby výrobky, které byly podrobeny ošetření dealkoholizací se skutečným obsahem alkoholu nižším než 10 % objemových, uváděly jako povinné údaje informace o datu minimální trvanlivosti. |
| --- | --- |

(43)

Článek 119 nařízení (EU) č. 1308/2013 by měl být změněn tak, aby bylo zajištěno, že spotřebitelé budou informováni o povaze dealkoholizovaných vinařských výrobků, a aby se pravidla pro označování a obchodní úpravu výrobků v odvětví vína vztahovala i na dealkoholizované nebo částečně dealkoholizované výrobky z révy vinné. S cílem zachovat stávající úroveň informací o minimální trvanlivosti, kterou vyžaduje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1169/2011 (17) u nápojů s obsahem alkoholu nižším než 10 % objemových, je však vhodné požadovat, aby výrobky, které byly podrobeny ošetření dealkoholizací se skutečným obsahem alkoholu nižším než 10 % objemových, uváděly jako povinné údaje informace o datu minimální trvanlivosti.

| (44) | Část XII přílohy I nařízení (EU) č. 1308/2013, která uvádí seznam výrobků spadajících do odvětví vína, se v současné době vztahuje na částečně dealkoholizovaná vína s obsahem alkoholu vyšším než 0,5 % objemových. Aby bylo zajištěno, že všechna dealkoholizovaná vína, včetně vín s obsahem alkoholu do 0,5 % objemových nebo méně, budou zahrnuta do odvětví vína, je vhodné změnit část XII přílohy I nařízení EU č. 1308/2013 doplněním nové položky. |
| --- | --- |

(44)

Část XII přílohy I nařízení (EU) č. 1308/2013, která uvádí seznam výrobků spadajících do odvětví vína, se v současné době vztahuje na částečně dealkoholizovaná vína s obsahem alkoholu vyšším než 0,5 % objemových. Aby bylo zajištěno, že všechna dealkoholizovaná vína, včetně vín s obsahem alkoholu do 0,5 % objemových nebo méně, budou zahrnuta do odvětví vína, je vhodné změnit část XII přílohy I nařízení EU č. 1308/2013 doplněním nové položky.

| (45) | Komisi by měla být svěřena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o pravidla týkající se podmínek pro použití uzávěrů v odvětví vína s cílem zajistit, aby byli spotřebitelé chráněni před zavádějícím používáním určitých uzávěrů, které jsou spojovány s některými nápoji, a před nebezpečnými materiály v uzávěrech, které mohou nápoje kontaminovat. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů. Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na zasedání skupin odborníků Komise, jež se přípravě aktů v přenesené pravomoci věnují. |
| --- | --- |

(45)

Komisi by měla být svěřena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o pravidla týkající se podmínek pro použití uzávěrů v odvětví vína s cílem zajistit, aby byli spotřebitelé chráněni před zavádějícím používáním určitých uzávěrů, které jsou spojovány s některými nápoji, a před nebezpečnými materiály v uzávěrech, které mohou nápoje kontaminovat. Je obzvláště důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni, a aby tyto konzultace probíhaly v souladu se zásadami stanovenými v interinstitucionální dohodě ze dne 13. dubna 2016 o zdokonalení tvorby právních předpisů. Pro zajištění rovné účasti na vypracovávání aktů v přenesené pravomoci obdrží Evropský parlament a Rada veškeré dokumenty současně s odborníky z členských států a jejich odborníci mají automaticky přístup na zasedání skupin odborníků Komise, jež se přípravě aktů v přenesené pravomoci věnují.

| (46) | Na konci hospodářského roku 2016/2017 pozbyly platnosti pravidla a požadavky vztahující se na systém kvót na cukr. Článek 124 a články 127 až 144 nařízení (EU) č. 1308/2013 jsou nyní zastaralé a měly by být zrušeny. |
| --- | --- |

(46)

Na konci hospodářského roku 2016/2017 pozbyly platnosti pravidla a požadavky vztahující se na systém kvót na cukr. Článek 124 a články 127 až 144 nařízení (EU) č. 1308/2013 jsou nyní zastaralé a měly by být zrušeny.

| (47) | Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/633 (18) stanoví výjimku z maximální platební lhůty pro prodej hroznů a moštů v odvětví vína. Aby se přispělo ke stabilitě dodavatelského řetězce vína a zemědělským producentům se poskytla jistota dlouhodobých obchodních vztahů, měl by se tentýž režim vztahovat i na prodej sudového vína. Je proto vhodné stanovit, že odchylně od platných maximálních platebních lhůt stanovených směrnicí (EU) 2019/633 mohou členské státy na žádost mezioborové organizace rozhodnout o tom, že příslušné maximální platební lhůty se nepoužijí na prodej sudového vína, pokud jsou podmínky pro konkrétní platební lhůty uvedeny ve standardních smlouvách, jejichž působnost byla podle článku 164 nařízení (EU) č. 1308/2013 před 31. říjnem 2021 členskými státy rozšířena, a pokud jsou smlouvy o dodávkách mezi dodavateli sudového vína a jejich přímými odběrateli víceleté nebo se víceletými stanou. |
| --- | --- |

(47)

Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/633 (18) stanoví výjimku z maximální platební lhůty pro prodej hroznů a moštů v odvětví vína. Aby se přispělo ke stabilitě dodavatelského řetězce vína a zemědělským producentům se poskytla jistota dlouhodobých obchodních vztahů, měl by se tentýž režim vztahovat i na prodej sudového vína. Je proto vhodné stanovit, že odchylně od platných maximálních platebních lhůt stanovených směrnicí (EU) 2019/633 mohou členské státy na žádost mezioborové organizace rozhodnout o tom, že příslušné maximální platební lhůty se nepoužijí na prodej sudového vína, pokud jsou podmínky pro konkrétní platební lhůty uvedeny ve standardních smlouvách, jejichž působnost byla podle článku 164 nařízení (EU) č. 1308/2013 před 31. říjnem 2021 členskými státy rozšířena, a pokud jsou smlouvy o dodávkách mezi dodavateli sudového vína a jejich přímými odběrateli víceleté nebo se víceletými stanou.

| (48) | Pokud je dodávka zemědělských produktů od producenta ke zpracovateli nebo distributorovi podložena písemnou smlouvou nebo písemným návrhem na její uzavření podle článků 148 a 168 nařízení (EU) č. 1308/2013 a cena splatná za dodávku je vypočtena kombinací různých faktorů stanovených ve smlouvě, měly by být tyto faktory, které mohou zahrnovat objektivní ukazatele, indexy a metody výpočtu, pro strany snadno srozumitelné. Členské státy by dále měly mít možnost stanovit na základě dostupných objektivních informací o trhu a studií dobrovolné ukazatele, které mohou smluvní strany použít. |
| --- | --- |

(48)

Pokud je dodávka zemědělských produktů od producenta ke zpracovateli nebo distributorovi podložena písemnou smlouvou nebo písemným návrhem na její uzavření podle článků 148 a 168 nařízení (EU) č. 1308/2013 a cena splatná za dodávku je vypočtena kombinací různých faktorů stanovených ve smlouvě, měly by být tyto faktory, které mohou zahrnovat objektivní ukazatele, indexy a metody výpočtu, pro strany snadno srozumitelné. Členské státy by dále měly mít možnost stanovit na základě dostupných objektivních informací o trhu a studií dobrovolné ukazatele, které mohou smluvní strany použít.

| (49) | Po vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Unie došlo k poklesu celkového množství produkce syrového mléka. Aby nedošlo k narušení smluvních vyjednávacích pravomocí, které jsou organizacím producentů v odvětví mléka a mléčných výrobků svěřeny, mělo by být zvýšeno příslušné množstevní omezení pro objem syrového mléka, kterého se tato vyjednávání týkají, vyjádřené jako procentní podíl celkové produkce Unie. Z důvodů právní jistoty je vhodné stanovit uplatňování zvýšeného množstevního omezení se zpětnou působností od 1. ledna 2021. |
| --- | --- |

(49)

Po vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z Unie došlo k poklesu celkového množství produkce syrového mléka. Aby nedošlo k narušení smluvních vyjednávacích pravomocí, které jsou organizacím producentů v odvětví mléka a mléčných výrobků svěřeny, mělo by být zvýšeno příslušné množstevní omezení pro objem syrového mléka, kterého se tato vyjednávání týkají, vyjádřené jako procentní podíl celkové produkce Unie. Z důvodů právní jistoty je vhodné stanovit uplatňování zvýšeného množstevního omezení se zpětnou působností od 1. ledna 2021.

| (50) | Se záměrem přispět k dosažení cílů Unie v oblasti životního prostředí by členské státy měly mít možnost uznat organizace producentů, které mají konkrétní zaměření týkající se nakládání s vedlejšími produkty, reziduálními toky a odpady a jejich zhodnocování, zejména za účelem ochrany životního prostředí a zvýšení oběhovosti, jakož i organizace producentů, které se zaměřují na správu vzájemných fondů pro jakékoli odvětví. Je proto vhodné rozšířit stávající seznam cílů organizací producentů stanovený v článku 152 nařízení (EU) č. 1308/2013. Pro větší transparentnost organizací producentů by stanovy těchto organizací měly rovněž umožňovat členům organizace demokratickou kontrolu účetnictví a rozpočtů organizace. Dále je pro usnadnění obchodních transakcí prováděných organizací producentů vhodné stanovit, že stanovy organizace producentů mohou členům organizace dovolovat být v přímém kontaktu s odběrateli, pokud tím neohrozí soustředění nabídky a uvádění produktů na trh organizací producentů a organizace producentů bude mít i nadále výlučnou pravomoc nad podstatnými prvky prodeje, který má organizace producentů uskutečňovat. |
| --- | --- |

(50)

Se záměrem přispět k dosažení cílů Unie v oblasti životního prostředí by členské státy měly mít možnost uznat organizace producentů, které mají konkrétní zaměření týkající se nakládání s vedlejšími produkty, reziduálními toky a odpady a jejich zhodnocování, zejména za účelem ochrany životního prostředí a zvýšení oběhovosti, jakož i organizace producentů, které se zaměřují na správu vzájemných fondů pro jakékoli odvětví. Je proto vhodné rozšířit stávající seznam cílů organizací producentů stanovený v článku 152 nařízení (EU) č. 1308/2013. Pro větší transparentnost organizací producentů by stanovy těchto organizací měly rovněž umožňovat členům organizace demokratickou kontrolu účetnictví a rozpočtů organizace. Dále je pro usnadnění obchodních transakcí prováděných organizací producentů vhodné stanovit, že stanovy organizace producentů mohou členům organizace dovolovat být v přímém kontaktu s odběrateli, pokud tím neohrozí soustředění nabídky a uvádění produktů na trh organizací producentů a organizace producentů bude mít i nadále výlučnou pravomoc nad podstatnými prvky prodeje, který má organizace producentů uskutečňovat.

| (51) | S ohledem na získané zkušenosti a vývoj odvětví mléka a mléčných výrobků od ukončení systému kvót již není vhodné zachovávat zvláštní pravidla týkající se cílů a uznávání ujednání stanovených pro mezioborové organizace v odvětví mléka a mléčných výrobků. |
| --- | --- |

(51)

S ohledem na získané zkušenosti a vývoj odvětví mléka a mléčných výrobků od ukončení systému kvót již není vhodné zachovávat zvláštní pravidla týkající se cílů a uznávání ujednání stanovených pro mezioborové organizace v odvětví mléka a mléčných výrobků.

| (52) | Zkušenosti z různých odvětví ukazují, že členské státy mohou uznat mezioborové organizace na různých zeměpisných úrovních, aniž by tím došlo k narušení úlohy a cílů těchto organizací. Je proto vhodné objasnit, že se členské státy mohou rozhodnout pro uznání těchto mezioborových organizací na jedné nebo více zeměpisných úrovních. Mezioborové organizace mají konkrétní zaměření zohledňující zájmy svých členů a spotřebitelů. S ohledem na cíle Unie v oblasti životního prostředí je vhodné rozšířit seznam cílů stanovených v článku 157 nařízení (EU) č. 1308/2013 tak, aby zahrnoval poskytování nezbytných informací a provádění výzkumu nezbytného pro vývoj produktů, které jsou vhodnější pro ochranu klimatu, zdraví zvířat a dobrých životních podmínek zvířat, přispívají ke zhodnocování vedlejších produktů a ke snížení množství odpadů a nakládání s nimi a k podpoře a provádění opatření k prevenci, kontrole a řízení rizik v oblasti zdraví zvířat, ochrany rostlin a životního prostředí, mimo jiné zřízením a správou fondů nebo přispíváním do těchto fondů za účelem vyplacení finanční náhrady zemědělcům za náklady a hospodářské ztráty vyplývající z prosazování a provádění takovýchto opatření. Aby se zabránilo riziku, že organizace budou v určité fázi potravinového řetězce koncentrovat více pravomocí, měly by členské státy uznávat pouze takové mezioborové organizace, které usilují o to, aby v nich byly vyváženým způsobem zastoupeny mezioborové organizace reprezentující jednotlivé fáze potravinového řetězce. |
| --- | --- |

(52)

Zkušenosti z různých odvětví ukazují, že členské státy mohou uznat mezioborové organizace na různých zeměpisných úrovních, aniž by tím došlo k narušení úlohy a cílů těchto organizací. Je proto vhodné objasnit, že se členské státy mohou rozhodnout pro uznání těchto mezioborových organizací na jedné nebo více zeměpisných úrovních. Mezioborové organizace mají konkrétní zaměření zohledňující zájmy svých členů a spotřebitelů. S ohledem na cíle Unie v oblasti životního prostředí je vhodné rozšířit seznam cílů stanovených v článku 157 nařízení (EU) č. 1308/2013 tak, aby zahrnoval poskytování nezbytných informací a provádění výzkumu nezbytného pro vývoj produktů, které jsou vhodnější pro ochranu klimatu, zdraví zvířat a dobrých životních podmínek zvířat, přispívají ke zhodnocování vedlejších produktů a ke snížení množství odpadů a nakládání s nimi a k podpoře a provádění opatření k prevenci, kontrole a řízení rizik v oblasti zdraví zvířat, ochrany rostlin a životního prostředí, mimo jiné zřízením a správou fondů nebo přispíváním do těchto fondů za účelem vyplacení finanční náhrady zemědělcům za náklady a hospodářské ztráty vyplývající z prosazování a provádění takovýchto opatření. Aby se zabránilo riziku, že organizace budou v určité fázi potravinového řetězce koncentrovat více pravomocí, měly by členské státy uznávat pouze takové mezioborové organizace, které usilují o to, aby v nich byly vyváženým způsobem zastoupeny mezioborové organizace reprezentující jednotlivé fáze potravinového řetězce.

| (53) | Definice „hospodářského prostoru“ stanovená v článku 164 nařízení (EU) č. 1308/2013 pro účely rozšíření působnosti pravidel a povinných příspěvků by měla být doplněna s cílem přizpůsobit toto nařízení zvláštnostem výroby produktů s chráněným označením původu nebo chráněným zeměpisným označením uznávaným podle práva Unie. Za účelem podpory udržitelných postupů by mělo být umožněno uzavírat dohody, přijímat rozhodnutí a jednat ve vzájemné shodě mezi mezioborovými organizacemi v oblasti zdraví rostlin, zdraví zvířat, bezpečnosti potravin a rizik pro životní prostředí, což by mohlo zavazovat i nečleny. Vzhledem k významu biologické rozmanitosti u osiva používaného v ekologickém zemědělství by však nemělo být možné rozšířit závaznost pravidel týkajících se používání certifikovaného osiva na nečleny provozující ekologické zemědělství. |
| --- | --- |

(53)

Definice „hospodářského prostoru“ stanovená v článku 164 nařízení (EU) č. 1308/2013 pro účely rozšíření působnosti pravidel a povinných příspěvků by měla být doplněna s cílem přizpůsobit toto nařízení zvláštnostem výroby produktů s chráněným označením původu nebo chráněným zeměpisným označením uznávaným podle práva Unie. Za účelem podpory udržitelných postupů by mělo být umožněno uzavírat dohody, přijímat rozhodnutí a jednat ve vzájemné shodě mezi mezioborovými organizacemi v oblasti zdraví rostlin, zdraví zvířat, bezpečnosti potravin a rizik pro životní prostředí, což by mohlo zavazovat i nečleny. Vzhledem k významu biologické rozmanitosti u osiva používaného v ekologickém zemědělství by však nemělo být možné rozšířit závaznost pravidel týkajících se používání certifikovaného osiva na nečleny provozující ekologické zemědělství.

| (54) | Vzhledem k významu chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení pro zemědělskou výrobu v Unii a s ohledem na úspěch zavedení pravidel pro regulaci nabídky sýrů a sušených šunek se zeměpisným označením pro zajištění přidané hodnoty a zachování pověsti produktů a stabilizaci jejich cen by možnost uplatňovat pravidla pro regulaci nabídky měla být rozšířena na zemědělské produkty s chráněným označením původu nebo zeměpisným označením podle nařízení (EU) č. 1308/2013 nebo nařízení (EU) č. 1151/2012. V zájmu jasnosti a jednotnosti je vhodné začlenit stávající pravidla pro regulaci nabídky do jediného ustanovení, které se bude vztahovat na všechny zemědělské produkty. Členské státy by proto měly být oprávněny uplatňovat tato pravidla pro regulaci nabídky zemědělských produktů se zeměpisným označením na žádost mezioborové organizace, organizace producentů nebo seskupení producentů nebo hospodářských subjektů, pokud s tím souhlasí alespoň dvě třetiny producentů daného produktu, nebo jejich zástupců, a pokud byli případně konzultováni zemědělští producenti dotyčné suroviny, a v případě sýrů, z důvodů kontinuity, vyjádřili svůj souhlas. Tato pravidla by měla podléhat přísným podmínkám, zejména proto, aby nebylo narušeno obchodování s danými produkty na ostatních trzích a aby byla chráněna práva menšiny. Členské státy by měly přijatá pravidla neprodleně zveřejnit a oznámit je Komisi, zajistit pravidelné kontroly a v případě nedodržování pravidla zrušit. Komisi by měla být prostřednictvím prováděcích aktů svěřena pravomoc rozhodnout, že členský stát musí tato pravidla zrušit, pokud Komise zjistí, že nejsou v souladu s podmínkami nebo na významné části vnitřního trhu vylučují či narušují hospodářskou soutěž nebo že ohrožují volný obchod či dosažení cílů článku 39 Smlouvy o fungování EU. S ohledem na pravomoci Komise týkající se politiky Unie v oblasti hospodářské soutěže a vzhledem ke zvláštní povaze těchto aktů by Komise měla přijmout tyto prováděcí akty, aniž by uplatnila nařízení (EU) č. 182/2011. |
| --- | --- |

(54)

Vzhledem k významu chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení pro zemědělskou výrobu v Unii a s ohledem na úspěch zavedení pravidel pro regulaci nabídky sýrů a sušených šunek se zeměpisným označením pro zajištění přidané hodnoty a zachování pověsti produktů a stabilizaci jejich cen by možnost uplatňovat pravidla pro regulaci nabídky měla být rozšířena na zemědělské produkty s chráněným označením původu nebo zeměpisným označením podle nařízení (EU) č. 1308/2013 nebo nařízení (EU) č. 1151/2012. V zájmu jasnosti a jednotnosti je vhodné začlenit stávající pravidla pro regulaci nabídky do jediného ustanovení, které se bude vztahovat na všechny zemědělské produkty. Členské státy by proto měly být oprávněny uplatňovat tato pravidla pro regulaci nabídky zemědělských produktů se zeměpisným označením na žádost mezioborové organizace, organizace producentů nebo seskupení producentů nebo hospodářských subjektů, pokud s tím souhlasí alespoň dvě třetiny producentů daného produktu, nebo jejich zástupců, a pokud byli případně konzultováni zemědělští producenti dotyčné suroviny, a v případě sýrů, z důvodů kontinuity, vyjádřili svůj souhlas. Tato pravidla by měla podléhat přísným podmínkám, zejména proto, aby nebylo narušeno obchodování s danými produkty na ostatních trzích a aby byla chráněna práva menšiny. Členské státy by měly přijatá pravidla neprodleně zveřejnit a oznámit je Komisi, zajistit pravidelné kontroly a v případě nedodržování pravidla zrušit. Komisi by měla být prostřednictvím prováděcích aktů svěřena pravomoc rozhodnout, že členský stát musí tato pravidla zrušit, pokud Komise zjistí, že nejsou v souladu s podmínkami nebo na významné části vnitřního trhu vylučují či narušují hospodářskou soutěž nebo že ohrožují volný obchod či dosažení cílů článku 39 Smlouvy o fungování EU. S ohledem na pravomoci Komise týkající se politiky Unie v oblasti hospodářské soutěže a vzhledem ke zvláštní povaze těchto aktů by Komise měla přijmout tyto prováděcí akty, aniž by uplatnila nařízení (EU) č. 182/2011.

| (55) | Ustanovení o sdílení hodnoty v potravinovém řetězci vyvolávají zájem nejen v dohodách mezi producenty a prvními kupujícími, ale také vzhledem k tomu, že v navazujících fázích řetězce umožní zemědělcům podílet se na vývoji cen. Zemědělcům a jejich sdružením by proto mělo být umožněno dohodnout se na těchto ustanoveních s hospodářskými subjekty v navazujících odvětvích i po fázi prvních kupujících. |
| --- | --- |

(55)

Ustanovení o sdílení hodnoty v potravinovém řetězci vyvolávají zájem nejen v dohodách mezi producenty a prvními kupujícími, ale také vzhledem k tomu, že v navazujících fázích řetězce umožní zemědělcům podílet se na vývoji cen. Zemědělcům a jejich sdružením by proto mělo být umožněno dohodnout se na těchto ustanoveních s hospodářskými subjekty v navazujících odvětvích i po fázi prvních kupujících.

| (56) | Zvláštní obchodní hodnota vín, na něž se vztahuje chráněné označení původu (CHOP) nebo chráněné zeměpisné označení (CHZO), vyplývá z jejich příslušnosti k prémiovému segmentu trhu díky jejich renomované jakosti, která je odvozována z jejich specifikací produktu. Tato vína mají na trhu často vyšší cenu, neboť spotřebitelé oceňují vlastnosti, pro které jim bylo označení původu a zeměpisné označení uděleno. Aby se předešlo tomu, že budou tato označení jakosti podkopávána škodlivým cenovým opatřením, měly by mít mezioborové organizace zastupující hospodářské subjekty, které investovaly do těchto označení kvality, možnost vydávat cenové pokyny týkající se prodeje příslušných hroznů odchylně od čl. 101 odst. 1 Smlouvy o fungování EU. Tyto pokyny by však měly být nezávazné, aby se zabránilo úplnému vyloučení cenové konkurence v rámci CHOP/CHZO. |
| --- | --- |

(56)

Zvláštní obchodní hodnota vín, na něž se vztahuje chráněné označení původu (CHOP) nebo chráněné zeměpisné označení (CHZO), vyplývá z jejich příslušnosti k prémiovému segmentu trhu díky jejich renomované jakosti, která je odvozována z jejich specifikací produktu. Tato vína mají na trhu často vyšší cenu, neboť spotřebitelé oceňují vlastnosti, pro které jim bylo označení původu a zeměpisné označení uděleno. Aby se předešlo tomu, že budou tato označení jakosti podkopávána škodlivým cenovým opatřením, měly by mít mezioborové organizace zastupující hospodářské subjekty, které investovaly do těchto označení kvality, možnost vydávat cenové pokyny týkající se prodeje příslušných hroznů odchylně od čl. 101 odst. 1 Smlouvy o fungování EU. Tyto pokyny by však měly být nezávazné, aby se zabránilo úplnému vyloučení cenové konkurence v rámci CHOP/CHZO.

| (57) | Článek 5 Dohody Světové obchodní organizace (WTO) o zemědělství obsahuje metody výpočtu, které lze použít ke stanovení spouštěcího objemu zvláštní ochranné doložky v příslušných odvětvích. S cílem zohlednit všechny možné metody výpočtu pro stanovení spouštěcího objemu pro účely uplatnění dodatečných dovozních cel, včetně případů, kdy není zohledněna domácí spotřeba, by měl být čl. 182 odst. 1 nařízení (EU) č. 1308/2013 změněn tak, aby odrážel metodu výpočtu stanovenou v čl. 5 odst. 4 Dohody WTO o zemědělství. |
| --- | --- |

(57)

Článek 5 Dohody Světové obchodní organizace (WTO) o zemědělství obsahuje metody výpočtu, které lze použít ke stanovení spouštěcího objemu zvláštní ochranné doložky v příslušných odvětvích. S cílem zohlednit všechny možné metody výpočtu pro stanovení spouštěcího objemu pro účely uplatnění dodatečných dovozních cel, včetně případů, kdy není zohledněna domácí spotřeba, by měl být čl. 182 odst. 1 nařízení (EU) č. 1308/2013 změněn tak, aby odrážel metodu výpočtu stanovenou v čl. 5 odst. 4 Dohody WTO o zemědělství.

| (58) | Zrušeny by měly být články 192 a 193 nařízení (EU) č. 1308/2013, jelikož taková opatření již nejsou vzhledem k ukončení regulace produkce v odvětví cukru nutná. S cílem zajistit pomocí dovozu ze třetích zemí dostatečné zásobování trhu Unie by Komisi měly být svěřeny přenesené a prováděcí pravomoci za účelem pozastavení dovozních cel na třtinovou a řepnou melasu. |
| --- | --- |

(58)

Zrušeny by měly být články 192 a 193 nařízení (EU) č. 1308/2013, jelikož taková opatření již nejsou vzhledem k ukončení regulace produkce v odvětví cukru nutná. S cílem zajistit pomocí dovozu ze třetích zemí dostatečné zásobování trhu Unie by Komisi měly být svěřeny přenesené a prováděcí pravomoci za účelem pozastavení dovozních cel na třtinovou a řepnou melasu.

| (59) | Ministerské rozhodnutí o hospodářské soutěži při vývozu přijaté dne 19. prosince 2015 na 10. ministerské konferenci WTO v Nairobi stanoví pravidla pro opatření týkající se hospodářské soutěže při vývozu. Pokud jde o vývozní subvence, jsou členové WTO povinni upustit od svých nároků na vývozní subvence ode dne uvedeného rozhodnutí. Unijní ustanovení týkající se vývozních náhrad uvedená v článcích 196 až 204 nařízení (EU) č. 1308/2013 by proto měla být zrušena. Pokud jde o vývozní úvěry, záruky za vývozní úvěry a programy pojištění vývozních úvěrů, státní obchodní podniky vyvážející zemědělské produkty a mezinárodní potravinovou pomoc, mohou členské státy přijmout vnitrostátní opatření, jež budou v souladu s právem Unie. Vzhledem k tomu, že Unie a její členské státy jsou členy WTO, tato vnitrostátní opatření by měla být rovněž v souladu s pravidly stanovenými v uvedeném ministerském rozhodnutí WTO ze dne 19. prosince 2015 podle práva Unie a mezinárodního práva. |
| --- | --- |

(59)

Ministerské rozhodnutí o hospodářské soutěži při vývozu přijaté dne 19. prosince 2015 na 10. ministerské konferenci WTO v Nairobi stanoví pravidla pro opatření týkající se hospodářské soutěže při vývozu. Pokud jde o vývozní subvence, jsou členové WTO povinni upustit od svých nároků na vývozní subvence ode dne uvedeného rozhodnutí. Unijní ustanovení týkající se vývozních náhrad uvedená v článcích 196 až 204 nařízení (EU) č. 1308/2013 by proto měla být zrušena. Pokud jde o vývozní úvěry, záruky za vývozní úvěry a programy pojištění vývozních úvěrů, státní obchodní podniky vyvážející zemědělské produkty a mezinárodní potravinovou pomoc, mohou členské státy přijmout vnitrostátní opatření, jež budou v souladu s právem Unie. Vzhledem k tomu, že Unie a její členské státy jsou členy WTO, tato vnitrostátní opatření by měla být rovněž v souladu s pravidly stanovenými v uvedeném ministerském rozhodnutí WTO ze dne 19. prosince 2015 podle práva Unie a mezinárodního práva.

| (60) | Vnitřní trh se opírá o jednotné uplatňování pravidel hospodářské soutěže ve všech členských státech. To vyžaduje trvalou úzkou spolupráci vnitrostátních orgánů pro hospodářskou soutěž a Komise v rámci evropské sítě orgánů pro hospodářskou soutěž, kde lze jednat o otázkách výkladu a uplatňování pravidel hospodářské soutěže a koordinovat opatření k uplatňování pravidel hospodářské soutěže v souladu s nařízením Rady (ES) č. 1/2003 (19). |
| --- | --- |

(60)

Vnitřní trh se opírá o jednotné uplatňování pravidel hospodářské soutěže ve všech členských státech. To vyžaduje trvalou úzkou spolupráci vnitrostátních orgánů pro hospodářskou soutěž a Komise v rámci evropské sítě orgánů pro hospodářskou soutěž, kde lze jednat o otázkách výkladu a uplatňování pravidel hospodářské soutěže a koordinovat opatření k uplatňování pravidel hospodářské soutěže v souladu s nařízením Rady (ES) č. 1/2003 (19).

| (61) | S cílem zajistit účinné uplatňování článku 210 nařízení (EU) č. 1308/2013 mezioborovými organizacemi, jakož i v zájmu zjednodušení a snížení administrativní zátěže by nemělo být vyžadováno žádné předchozí rozhodnutí Komise o tom, že se na dohody, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě mezi mezioborovými organizacemi nepoužije čl. 101 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, a to za předpokladu, že tyto dohody, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě splňují požadavky uvedené v článku 210 nařízení (EU) č. 1308/2013. Na žádost žadatele by však Komise měla vydat stanovisko ke slučitelnosti těchto dohod, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě s článkem 210 nařízení (EU) č. 1308/2013. Bez ohledu na stanovisko Komise o tom, zda jsou tyto dohody, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě slučitelné s článkem 210 uvedeného nařízení, by Komise měla mít i po vydání tohoto stanoviska možnost kdykoli prohlásit, že čl. 101 odst. 1 Smlouvy o fungování EU se na dotyčnou dohodu, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě použije v budoucnu, jakmile přestanou být splňovány podmínky pro uplatňování článku 210 nařízení (EU) č. 1308/2013. |
| --- | --- |

(61)

S cílem zajistit účinné uplatňování článku 210 nařízení (EU) č. 1308/2013 mezioborovými organizacemi, jakož i v zájmu zjednodušení a snížení administrativní zátěže by nemělo být vyžadováno žádné předchozí rozhodnutí Komise o tom, že se na dohody, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě mezi mezioborovými organizacemi nepoužije čl. 101 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, a to za předpokladu, že tyto dohody, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě splňují požadavky uvedené v článku 210 nařízení (EU) č. 1308/2013. Na žádost žadatele by však Komise měla vydat stanovisko ke slučitelnosti těchto dohod, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě s článkem 210 nařízení (EU) č. 1308/2013. Bez ohledu na stanovisko Komise o tom, zda jsou tyto dohody, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě slučitelné s článkem 210 uvedeného nařízení, by Komise měla mít i po vydání tohoto stanoviska možnost kdykoli prohlásit, že čl. 101 odst. 1 Smlouvy o fungování EU se na dotyčnou dohodu, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě použije v budoucnu, jakmile přestanou být splňovány podmínky pro uplatňování článku 210 nařízení (EU) č. 1308/2013.

| (62) | Určité vertikální a horizontální iniciativy týkající se zemědělských a potravinářských produktů, jejichž cílem je uplatňovat přísnější požadavky, než jsou požadavky povinné, mohou mít pozitivní dopad na cíle v oblasti udržitelnosti. Uzavření takových dohod, přijetí rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě mezi producenty a hospodářskými subjekty na různých úrovních výroby, zpracování a obchodu by rovněž mohlo posílit postavení producentů v dodavatelském řetězci a zvýšit jejich vyjednávací sílu. Proto by za určitých okolností neměly tyto iniciativy podléhat použití čl. 101 odst. 1 Smlouvy o fungování EU. Aby bylo zajištěno účinné uplatňování této nové odchylky a v zájmu snížení administrativní zátěže by takovéto iniciativy neměly vyžadovat předchozí rozhodnutí Komise o tom, že se na ně nepoužije čl. 101 odst. 1 Smlouvy o fungování EU. Vzhledem k tomu, že se jedná o novou odchylku, je vhodné stanovit, že by Komise měla do dvou let od vstupu tohoto nařízení v platnost vydat pokyny pro hospodářské subjekty týkající se použitelnosti této odchylky. Po dni vydání těchto pokynů by měli mít producenti rovněž možnost požádat Komisi o stanovisko k použitelnosti odchylky na jejich dohody, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě. V odůvodněných případech by Komise měla mít možnost obsah svého stanoviska následně změnit. Vnitrostátní orgány pro hospodářskou soutěž by měly mít možnost rozhodnout, že dohoda, rozhodnutí nebo jednání ve vzájemné shodě mají být do budoucna změněny, ukončeny nebo nemají být vůbec uskutečněny, pokud shledají, že je to v zájmu ochrany hospodářské soutěže nutné, a o svých krocích by měly informovat Komisi.. |
| --- | --- |

(62)

Určité vertikální a horizontální iniciativy týkající se zemědělských a potravinářských produktů, jejichž cílem je uplatňovat přísnější požadavky, než jsou požadavky povinné, mohou mít pozitivní dopad na cíle v oblasti udržitelnosti. Uzavření takových dohod, přijetí rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě mezi producenty a hospodářskými subjekty na různých úrovních výroby, zpracování a obchodu by rovněž mohlo posílit postavení producentů v dodavatelském řetězci a zvýšit jejich vyjednávací sílu. Proto by za určitých okolností neměly tyto iniciativy podléhat použití čl. 101 odst. 1 Smlouvy o fungování EU. Aby bylo zajištěno účinné uplatňování této nové odchylky a v zájmu snížení administrativní zátěže by takovéto iniciativy neměly vyžadovat předchozí rozhodnutí Komise o tom, že se na ně nepoužije čl. 101 odst. 1 Smlouvy o fungování EU. Vzhledem k tomu, že se jedná o novou odchylku, je vhodné stanovit, že by Komise měla do dvou let od vstupu tohoto nařízení v platnost vydat pokyny pro hospodářské subjekty týkající se použitelnosti této odchylky. Po dni vydání těchto pokynů by měli mít producenti rovněž možnost požádat Komisi o stanovisko k použitelnosti odchylky na jejich dohody, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě. V odůvodněných případech by Komise měla mít možnost obsah svého stanoviska následně změnit. Vnitrostátní orgány pro hospodářskou soutěž by měly mít možnost rozhodnout, že dohoda, rozhodnutí nebo jednání ve vzájemné shodě mají být do budoucna změněny, ukončeny nebo nemají být vůbec uskutečněny, pokud shledají, že je to v zájmu ochrany hospodářské soutěže nutné, a o svých krocích by měly informovat Komisi..

| (63) | Článek 214a nařízení (EU) č. 1308/2013 umožnuje Finsku poskytovat do roku 2020 za určitých podmínek vnitrostátní podporu v jižním Finsku, s výhradou schválení ze strany Komise. Poskytování této vnitrostátní podpory by mělo být nadále povoleno na období 2023 až 2027. S cílem zajistit pokračování poskytování této podpory během přechodného období 2021 až 2022 se budou uplatňovat nová ujednání pouze od 1. ledna 2023. |
| --- | --- |

(63)

Článek 214a nařízení (EU) č. 1308/2013 umožnuje Finsku poskytovat do roku 2020 za určitých podmínek vnitrostátní podporu v jižním Finsku, s výhradou schválení ze strany Komise. Poskytování této vnitrostátní podpory by mělo být nadále povoleno na období 2023 až 2027. S cílem zajistit pokračování poskytování této podpory během přechodného období 2021 až 2022 se budou uplatňovat nová ujednání pouze od 1. ledna 2023.

| (64) | Omezení volného oběhu produktů z odvětví ovoce a zeleniny vyplývající z uplatňování opatření zaměřených na boj proti šíření škodlivých organismů rostlin mohou způsobit potíže na trhu v jednom nebo více členských státech. Zejména s ohledem na zvýšený výskyt škodlivých organismů rostlin je proto vhodné povolit výjimečná podpůrná opatření zohledňující omezení obchodu v důsledku škodlivých organismů rostlin a rozšířit seznam produktů, u nichž lze přijmout výjimečná podpůrná opatření, aby se vztahovala na odvětví ovoce a zeleniny. |
| --- | --- |

(64)

Omezení volného oběhu produktů z odvětví ovoce a zeleniny vyplývající z uplatňování opatření zaměřených na boj proti šíření škodlivých organismů rostlin mohou způsobit potíže na trhu v jednom nebo více členských státech. Zejména s ohledem na zvýšený výskyt škodlivých organismů rostlin je proto vhodné povolit výjimečná podpůrná opatření zohledňující omezení obchodu v důsledku škodlivých organismů rostlin a rozšířit seznam produktů, u nichž lze přijmout výjimečná podpůrná opatření, aby se vztahovala na odvětví ovoce a zeleniny.

| (65) | Stávající unijní střediska pro sledování trhu a pracovní skupiny pro zemědělské trhy se osvědčily, pokud jde o poskytování informací potřebných pro rozhodování hospodářským subjektům a veřejným orgánům, jakož i o usnadnění sledování vývoje na trzích. Za tímto účelem a s cílem zvýšit transparentnost zemědělských a potravinářských trhů na úrovni Unie a přispět ke stabilitě zemědělských trhů by tyto nástroje měly být posíleny. Je proto vhodné vytvořit jednotný formální právní rámec pro zřízení a fungování středisek Unie pro sledování trhů v jakémkoli ze zemědělských odvětví a stanovit pro tato střediska odpovídající oznamovací povinnost a povinnost podávat zprávy. |
| --- | --- |

(65)

Stávající unijní střediska pro sledování trhu a pracovní skupiny pro zemědělské trhy se osvědčily, pokud jde o poskytování informací potřebných pro rozhodování hospodářským subjektům a veřejným orgánům, jakož i o usnadnění sledování vývoje na trzích. Za tímto účelem a s cílem zvýšit transparentnost zemědělských a potravinářských trhů na úrovni Unie a přispět ke stabilitě zemědělských trhů by tyto nástroje měly být posíleny. Je proto vhodné vytvořit jednotný formální právní rámec pro zřízení a fungování středisek Unie pro sledování trhů v jakémkoli ze zemědělských odvětví a stanovit pro tato střediska odpovídající oznamovací povinnost a povinnost podávat zprávy.

| (66) | Na základě statistických údajů a informací shromážděných pro účely sledování zemědělských trhů by střediska Unie pro sledování měla ve svých zprávách upozornit na hrozby narušení trhu. Komise by měla pravidelně informovat Evropský parlament a Radu o situaci na trhu se zemědělskými produkty, o hrozbách narušení trhu a možných opatřeních, která mají být přijata, a to prostřednictvím pravidelné účasti na zasedáních Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova a Zvláštního výboru pro zemědělství. |
| --- | --- |

(66)

Na základě statistických údajů a informací shromážděných pro účely sledování zemědělských trhů by střediska Unie pro sledování měla ve svých zprávách upozornit na hrozby narušení trhu. Komise by měla pravidelně informovat Evropský parlament a Radu o situaci na trhu se zemědělskými produkty, o hrozbách narušení trhu a možných opatřeních, která mají být přijata, a to prostřednictvím pravidelné účasti na zasedáních Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova a Zvláštního výboru pro zemědělství.

| (67) | Pro větší jasnost by měla být úloha Komise, pokud jde o její stávající povinnosti týkající se spolupráce a výměny informací s příslušnými orgány určenými v souladu s článkem 22 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 596/2014 (20) a Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy (ESMA), výslovně stanovena v článku 223 nařízení (EU) č. 1308/2013. |
| --- | --- |

(67)

Pro větší jasnost by měla být úloha Komise, pokud jde o její stávající povinnosti týkající se spolupráce a výměny informací s příslušnými orgány určenými v souladu s článkem 22 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 596/2014 (20) a Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy (ESMA), výslovně stanovena v článku 223 nařízení (EU) č. 1308/2013.

| (68) | Je třeba zrušit obsoletní povinnosti Komise podávat zprávy týkající se trhu s mlékem a mléčnými výrobky a rozšíření působnosti školního projektu dodávek do škol. Povinnosti podávat zprávy týkající se odvětví včelařství by měly být začleněny do nařízení (EU) 2021/2115. Měly by být stanoveny nové povinnosti podávat zprávy a nové lhůty týkající se uplatňování pravidel hospodářské soutěže v odvětví zemědělství, zřizování středisek Unie pro sledování trhu a využívání výjimečných opatření. Komise by měla rovněž podat zprávu o situaci v oblasti obchodních názvů a klasifikace jatečně upravených těl v odvětví skopového a kozího masa. |
| --- | --- |

(68)

Je třeba zrušit obsoletní povinnosti Komise podávat zprávy týkající se trhu s mlékem a mléčnými výrobky a rozšíření působnosti školního projektu dodávek do škol. Povinnosti podávat zprávy týkající se odvětví včelařství by měly být začleněny do nařízení (EU) 2021/2115. Měly by být stanoveny nové povinnosti podávat zprávy a nové lhůty týkající se uplatňování pravidel hospodářské soutěže v odvětví zemědělství, zřizování středisek Unie pro sledování trhu a využívání výjimečných opatření. Komise by měla rovněž podat zprávu o situaci v oblasti obchodních názvů a klasifikace jatečně upravených těl v odvětví skopového a kozího masa.

| (69) | Ustanovení týkající se rezervy pro případ krizí v odvětví zemědělství stanovená v části V kapitole III nařízení (EU) č. 1308/2013 by měla být zrušena, neboť aktualizovaná ustanovení týkající se zemědělské rezervy jsou stanovena v nařízení (EU) 2021/2116. |
| --- | --- |

(69)

Ustanovení týkající se rezervy pro případ krizí v odvětví zemědělství stanovená v části V kapitole III nařízení (EU) č. 1308/2013 by měla být zrušena, neboť aktualizovaná ustanovení týkající se zemědělské rezervy jsou stanovena v nařízení (EU) 2021/2116.

| (70) | S ohledem na stávající odchylku od obchodních označení, která se mají používat pro telecí maso s chráněným označením původu nebo zeměpisným označením zapsaným do 29. června 2007, by v zájmu jednotnosti a za účelem poskytnutí jednoznačných informací spotřebitelům měly mít členské státy možnost povolit skupinám odpovědným za chráněná označení původu nebo zeměpisná označení zapsaná do uvedeného data, odchýlit se od povinné klasifikace jatečně upravených těl telecího masa. |
| --- | --- |

(70)

S ohledem na stávající odchylku od obchodních označení, která se mají používat pro telecí maso s chráněným označením původu nebo zeměpisným označením zapsaným do 29. června 2007, by v zájmu jednotnosti a za účelem poskytnutí jednoznačných informací spotřebitelům měly mít členské státy možnost povolit skupinám odpovědným za chráněná označení původu nebo zeměpisná označení zapsaná do uvedeného data, odchýlit se od povinné klasifikace jatečně upravených těl telecího masa.

| (71) | Měla by být stanovena pravidla pro posouzení rozporu mezi názvem zapsaným jako označení původu nebo zeměpisné označení podle nařízení (EU) č. 1151/2012 a názvem odrůdy rostlin nebo plemene zvířat produkovaných v Unii, aby se dosáhlo větší rovnováhy mezi dotčenými zájmy. |
| --- | --- |

(71)

Měla by být stanovena pravidla pro posouzení rozporu mezi názvem zapsaným jako označení původu nebo zeměpisné označení podle nařízení (EU) č. 1151/2012 a názvem odrůdy rostlin nebo plemene zvířat produkovaných v Unii, aby se dosáhlo větší rovnováhy mezi dotčenými zájmy.

| (72) | Aby se zvýšila informovanost spotřebitelů, pokud jde o chráněná označení původu, chráněná zeměpisná označení a zaručené tradiční speciality podle nařízení (EU) č. 1151/2012, mělo by být povinné používání souvisejících symbolů Unie rozšířeno i na reklamní materiály. |
| --- | --- |

(72)

Aby se zvýšila informovanost spotřebitelů, pokud jde o chráněná označení původu, chráněná zeměpisná označení a zaručené tradiční speciality podle nařízení (EU) č. 1151/2012, mělo by být povinné používání souvisejících symbolů Unie rozšířeno i na reklamní materiály.

| (73) | Měly by být stanoveny zvláštní odchylky, jež umožní používat vedle zapsaného názvu zaručené tradiční speciality i jiné názvy. Komise by měla určit přechodná období pro používání označení, jež obsahují názvy zaručených tradičních specialit, v souladu s podmínkami pro taková přechodná období, která již existují pro chráněná označení původu a chráněná zeměpisná označení. |
| --- | --- |

(73)

Měly by být stanoveny zvláštní odchylky, jež umožní používat vedle zapsaného názvu zaručené tradiční speciality i jiné názvy. Komise by měla určit přechodná období pro používání označení, jež obsahují názvy zaručených tradičních specialit, v souladu s podmínkami pro taková přechodná období, která již existují pro chráněná označení původu a chráněná zeměpisná označení.

| (74) | Postupy pro zápis chráněných označení původu, chráněných zeměpisných označení a zaručených tradičních specialit stanovené v nařízení (EU) č. 1151/2012 by měly být zefektivněny a zjednodušeny s cílem zajistit možnost zápisu nových názvů v kratších lhůtách. Námitkové řízení by mělo být zjednodušeno. V odůvodněném prohlášení o námitce by měly být uvedeny všechny skutečnosti odůvodňující námitku a jejich podrobnosti. To by nemělo orgánu nebo osobě, které námitku podaly, bránit v tom, aby během konzultací podle čl. 51 odst. 3 nařízení (EU) č. 1151/2012 doplnili a rozvedli další podrobnosti. |
| --- | --- |

(74)

Postupy pro zápis chráněných označení původu, chráněných zeměpisných označení a zaručených tradičních specialit stanovené v nařízení (EU) č. 1151/2012 by měly být zefektivněny a zjednodušeny s cílem zajistit možnost zápisu nových názvů v kratších lhůtách. Námitkové řízení by mělo být zjednodušeno. V odůvodněném prohlášení o námitce by měly být uvedeny všechny skutečnosti odůvodňující námitku a jejich podrobnosti. To by nemělo orgánu nebo osobě, které námitku podaly, bránit v tom, aby během konzultací podle čl. 51 odst. 3 nařízení (EU) č. 1151/2012 doplnili a rozvedli další podrobnosti.

| (75) | Postup pro schvalování změn specifikací produktu stanovený v nařízení (EU) č. 1151/2012 by měl být zjednodušen zavedením rozlišení mezi změnami prováděnými na úrovni Unie a standardními změnami. Za schvalování standardních změn by v souladu se zásadou subsidiarity měly být odpovědné členské státy a za schvalování změn specifikace produktu prováděných na úrovni Unie by měla být nadále odpovědná Komise. Měla by být přijata ustanovení zajišťující dostatek času k hladkému přechodu od pravidel stanovených v nařízení (EU) č. 1151/2012 týkajících se změn specifikací produktů k novým pravidlům stanoveným tímto nařízením. |
| --- | --- |

(75)

Postup pro schvalování změn specifikací produktu stanovený v nařízení (EU) č. 1151/2012 by měl být zjednodušen zavedením rozlišení mezi změnami prováděnými na úrovni Unie a standardními změnami. Za schvalování standardních změn by v souladu se zásadou subsidiarity měly být odpovědné členské státy a za schvalování změn specifikace produktu prováděných na úrovni Unie by měla být nadále odpovědná Komise. Měla by být přijata ustanovení zajišťující dostatek času k hladkému přechodu od pravidel stanovených v nařízení (EU) č. 1151/2012 týkajících se změn specifikací produktů k novým pravidlům stanoveným tímto nařízením.

| (76) | S ohledem na rostoucí poptávku spotřebitelů Unie po včelím vosku, jeho častější využívání v potravinářském odvětví a s ohledem na to, jak úzce souvisí se zemědělskými produkty nebo s hospodářstvím venkova, by měl být seznam zemědělských produktů a potravin stanovený v příloze I nařízení (EU) č. 1151/2012 rozšířen, tak aby tento produkt zahrnoval. |
| --- | --- |

(76)

S ohledem na rostoucí poptávku spotřebitelů Unie po včelím vosku, jeho častější využívání v potravinářském odvětví a s ohledem na to, jak úzce souvisí se zemědělskými produkty nebo s hospodářstvím venkova, by měl být seznam zemědělských produktů a potravin stanovený v příloze I nařízení (EU) č. 1151/2012 rozšířen, tak aby tento produkt zahrnoval.

| (77) | Vzhledem k omezenému počtu zápisů zeměpisných označení aromatizovaných vinných výrobků podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 251/2014 (21) by právní rámec pro ochranu zeměpisných označení těchto výrobků měl být zjednodušen. Aromatizované vinné výrobky a jiné alkoholické nápoje s výjimkou lihovin a výrobků z révy vinné, které jsou uvedeny v části II přílohy VII nařízení (EU) č. 1308/2013, by měly podléhat stejnému právnímu režimu a stejným postupům jako jiné zemědělské produkty a potraviny. Oblast působnosti nařízení (EU) č. 1151/2012 by měla být rozšířena, aby zahrnovala i tyto výrobky. Za účelem zohlednění této změny by mělo být změněno nařízení (EU) č. 251/2014, pokud jde o jeho název, oblast působnosti, definice a pokud jde o ustanovení týkající se označování aromatizovaných vinných výrobků. Pro názvy chráněné podle nařízení (EU) č. 251/2014 je třeba zajistit hladký přechod. |
| --- | --- |

(77)

Vzhledem k omezenému počtu zápisů zeměpisných označení aromatizovaných vinných výrobků podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 251/2014 (21) by právní rámec pro ochranu zeměpisných označení těchto výrobků měl být zjednodušen. Aromatizované vinné výrobky a jiné alkoholické nápoje s výjimkou lihovin a výrobků z révy vinné, které jsou uvedeny v části II přílohy VII nařízení (EU) č. 1308/2013, by měly podléhat stejnému právnímu režimu a stejným postupům jako jiné zemědělské produkty a potraviny. Oblast působnosti nařízení (EU) č. 1151/2012 by měla být rozšířena, aby zahrnovala i tyto výrobky. Za účelem zohlednění této změny by mělo být změněno nařízení (EU) č. 251/2014, pokud jde o jeho název, oblast působnosti, definice a pokud jde o ustanovení týkající se označování aromatizovaných vinných výrobků. Pro názvy chráněné podle nařízení (EU) č. 251/2014 je třeba zajistit hladký přechod.

| (78) | K usnadnění obchodu se třetími zeměmi by mělo být stanoveno, že členské státy mohou povolit uvedení obchodních označení aromatizovaných vinných výrobků vyrobených na vývoz na obalu nebo na etiketě k němu připojené, které požadují třetí země, a to i v jazycích jiných, než jsou úřední jazyky Unie, za předpokladu, že jsou na obalu nebo na etiketě k němu připojené rovněž uvedena příslušná obchodní označení stanovená v příloze II. |
| --- | --- |

(78)

K usnadnění obchodu se třetími zeměmi by mělo být stanoveno, že členské státy mohou povolit uvedení obchodních označení aromatizovaných vinných výrobků vyrobených na vývoz na obalu nebo na etiketě k němu připojené, které požadují třetí země, a to i v jazycích jiných, než jsou úřední jazyky Unie, za předpokladu, že jsou na obalu nebo na etiketě k němu připojené rovněž uvedena příslušná obchodní označení stanovená v příloze II.

| (79) | Na Komisi by měla být přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o doplnění obchodních označení a popisů aromatizovaných vinných výrobků uvedených v příloze II nařízení (EU) č. 251/2014 s cílem přizpůsobit je s ohledem na technický pokrok, vědecký vývoj a vývoj na trhu, zdraví spotřebitelů nebo jejich potřebu získávat informace. |
| --- | --- |

(79)

Na Komisi by měla být přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, pokud jde o doplnění obchodních označení a popisů aromatizovaných vinných výrobků uvedených v příloze II nařízení (EU) č. 251/2014 s cílem přizpůsobit je s ohledem na technický pokrok, vědecký vývoj a vývoj na trhu, zdraví spotřebitelů nebo jejich potřebu získávat informace.

| (80) | Aby byla zajištěna lepší informovanost spotřebitelů, mělo by být do nařízení (EU) č. 251/2014 doplněno povinné označování aromatizovaných vinných výrobků výživovými údaji a seznam složek. Producenti by však měli mít možnost omezit rozsah výživových údajů uváděných na obalu nebo na etiketě k němu připojené na energetickou hodnotu a zveřejnit kompletní výživové údaje a seznam složek elektronickými prostředky, pokud vyloučí shromažďování nebo sledování údajů o uživatelích a poskytování informací pro marketingové účely. Možností neuvádět kompletní výživové na obalu nebo etiketě k němu připojené by však neměl být dotčen stávající požadavek uvádět na etiketě seznam látek vyvolávajících alergie nebo nesnášenlivost. Na Komisi by měla být přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, kterými se doplňuje nařízení (EU) č. 251/2014 tím, že se stanoví podrobná pravidla pro uvádění a označování složek aromatizovaných vinných výrobků. Mělo být povoleno, aby byly stávající zásoby aromatizovaných vinných výrobků uváděny na trh i po datech použitelnosti nových požadavků na označování, a to až do vyčerpání těchto zásob. Hospodářským subjektům by měla být poskytnuta dostatečně dlouhá doba na to, aby se mohly přizpůsobit novým požadavkům na označování, dříve než tyto požadavky vstoupí v platnost. |
| --- | --- |

(80)

Aby byla zajištěna lepší informovanost spotřebitelů, mělo by být do nařízení (EU) č. 251/2014 doplněno povinné označování aromatizovaných vinných výrobků výživovými údaji a seznam složek. Producenti by však měli mít možnost omezit rozsah výživových údajů uváděných na obalu nebo na etiketě k němu připojené na energetickou hodnotu a zveřejnit kompletní výživové údaje a seznam složek elektronickými prostředky, pokud vyloučí shromažďování nebo sledování údajů o uživatelích a poskytování informací pro marketingové účely. Možností neuvádět kompletní výživové na obalu nebo etiketě k němu připojené by však neměl být dotčen stávající požadavek uvádět na etiketě seznam látek vyvolávajících alergie nebo nesnášenlivost. Na Komisi by měla být přenesena pravomoc přijímat akty v souladu s článkem 290 Smlouvy o fungování EU, kterými se doplňuje nařízení (EU) č. 251/2014 tím, že se stanoví podrobná pravidla pro uvádění a označování složek aromatizovaných vinných výrobků. Mělo být povoleno, aby byly stávající zásoby aromatizovaných vinných výrobků uváděny na trh i po datech použitelnosti nových požadavků na označování, a to až do vyčerpání těchto zásob. Hospodářským subjektům by měla být poskytnuta dostatečně dlouhá doba na to, aby se mohly přizpůsobit novým požadavkům na označování, dříve než tyto požadavky vstoupí v platnost.

| (81) | Je vhodné povolit přidávání omezeného množství lihovin do aromatizovaných vín patřících do některé z kategorií stanovených v bodě A přílohy II nařízení (EU) č. 251/2014. Vzhledem k tomu, že technický pokrok v současné době umožňuje výrobu vermutu bez přidání alkoholu, nemělo by být již přidávání alkoholu do vermutu požadováno. Vzhledem k poptávce spotřebitelů je vhodné při výrobě Glühwein povolit kombinaci červeného a bílého vína. S cílem zohlednit aromatizovaný vinný nápoj existující na polském trhu je vhodné vytvořit novou kategorii „wino ziołowe“ a stanovit v právu Unie tradiční požadavky na jeho výrobu. |
| --- | --- |

(81)

Je vhodné povolit přidávání omezeného množství lihovin do aromatizovaných vín patřících do některé z kategorií stanovených v bodě A přílohy II nařízení (EU) č. 251/2014. Vzhledem k tomu, že technický pokrok v současné době umožňuje výrobu vermutu bez přidání alkoholu, nemělo by být již přidávání alkoholu do vermutu požadováno. Vzhledem k poptávce spotřebitelů je vhodné při výrobě Glühwein povolit kombinaci červeného a bílého vína. S cílem zohlednit aromatizovaný vinný nápoj existující na polském trhu je vhodné vytvořit novou kategorii „wino ziołowe“ a stanovit v právu Unie tradiční požadavky na jeho výrobu.

| (82) | Místní trhy na ostrově Réunion jsou vzhledem ke své malé velikosti, odlehlosti a zvláštní situaci, pokud jde o potravinové zabezpečení, obzvláště citlivé na kolísání cen. Mezioborové organizace sdružují producenty a jiné hospodářské subjekty z jednotlivých fází potravinového řetězce a mohou se podílet na podpoře zachování a diverzifikace místní produkce. V souvislosti se zvláštním potravinovým zabezpečením ostrova Réunion je vhodné odchylně od článku 165 nařízení (EU) č. 1308/2013 stanovit, že v případě rozšíření působnosti pravidel uznané mezioborové organizace i na hospodářské subjekty, které nejsou jejími členy, může Francie po konzultaci s příslušnými zúčastněnými stranami rozhodnout, že hospodářské subjekty, které nejsou členy mezioborové organizace, uhradí hospodářským subjektům, jež provádějí svou činnost výhradně na ostrově Réunion, přičemž produkty, které s touto činností souvisí, jsou určeny pro jeho místní trh, finanční příspěvky na činnosti, na něž se vztahuje rozšířená působnost pravidel a které jsou v obecném hospodářském zájmu. |
| --- | --- |

(82)

Místní trhy na ostrově Réunion jsou vzhledem ke své malé velikosti, odlehlosti a zvláštní situaci, pokud jde o potravinové zabezpečení, obzvláště citlivé na kolísání cen. Mezioborové organizace sdružují producenty a jiné hospodářské subjekty z jednotlivých fází potravinového řetězce a mohou se podílet na podpoře zachování a diverzifikace místní produkce. V souvislosti se zvláštním potravinovým zabezpečením ostrova Réunion je vhodné odchylně od článku 165 nařízení (EU) č. 1308/2013 stanovit, že v případě rozšíření působnosti pravidel uznané mezioborové organizace i na hospodářské subjekty, které nejsou jejími členy, může Francie po konzultaci s příslušnými zúčastněnými stranami rozhodnout, že hospodářské subjekty, které nejsou členy mezioborové organizace, uhradí hospodářským subjektům, jež provádějí svou činnost výhradně na ostrově Réunion, přičemž produkty, které s touto činností souvisí, jsou určeny pro jeho místní trh, finanční příspěvky na činnosti, na něž se vztahuje rozšířená působnost pravidel a které jsou v obecném hospodářském zájmu.

| (83) | Nařízení (EU) č. 1308/2013, (EU) č. 1151/2012, (EU) č. 251/2014 a (EU) č. 228/2013 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna. |
| --- | --- |

(83)

Nařízení (EU) č. 1308/2013, (EU) č. 1151/2012, (EU) č. 251/2014 a (EU) č. 228/2013 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

| (84) | Měla by se zavést přechodná opatření pro žádosti o ochranu a o zápis chráněných označení původu, chráněných zeměpisných označení a zaručených tradičních specialit, jež byly předloženy přede dnem vstupu tohoto nařízení v platnost, pro výdaje vzniklé před 1. lednem 2023 v rámci programů podpory pro olivový olej a stolní olivy, ovoce a zeleninu, víno, produkty včelařství a chmel pro operační programy uznaných organizací producentů nebo jejich sdružení v odvětví ovoce a zeleniny a programy podpory v odvětví vína stanovené v článcích 29 až 60 nařízení (EU) č. 1308/2013. |
| --- | --- |

(84)

Měla by se zavést přechodná opatření pro žádosti o ochranu a o zápis chráněných označení původu, chráněných zeměpisných označení a zaručených tradičních specialit, jež byly předloženy přede dnem vstupu tohoto nařízení v platnost, pro výdaje vzniklé před 1. lednem 2023 v rámci programů podpory pro olivový olej a stolní olivy, ovoce a zeleninu, víno, produkty včelařství a chmel pro operační programy uznaných organizací producentů nebo jejich sdružení v odvětví ovoce a zeleniny a programy podpory v odvětví vína stanovené v článcích 29 až 60 nařízení (EU) č. 1308/2013.

| (85) | S cílem zajistit hladký přechod k novému právnímu rámci stanovenému v nařízení (EU) 2021/2115 by se změny nařízení (EU) č. 1308/2013, související s uvedeným novým právním rámcem měly použít od 1. ledna 2023. |
| --- | --- |

(85)

S cílem zajistit hladký přechod k novému právnímu rámci stanovenému v nařízení (EU) 2021/2115 by se změny nařízení (EU) č. 1308/2013, související s uvedeným novým právním rámcem měly použít od 1. ledna 2023.

| (86) | V zájmu zajištění hladkého provádění plánovaných opatření by toto nařízení mělo vstoupit v platnost co nejdříve, a to prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie, |
| --- | --- |

(86)

V zájmu zajištění hladkého provádění plánovaných opatření by toto nařízení mělo vstoupit v platnost co nejdříve, a to prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,

PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Změny nařízení (EU) č. 1308/2013

Nařízení (EU) č. 1308/2013 se mění takto:

| 1) | Článek 2 se nahrazuje tímto:

  „Článek 2
  Obecná ustanovení o společné zemědělské politice (SZP)
  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2116 (*1) a předpisy přijaté podle uvedeného nařízení platí ve vztahu k opatřením stanoveným v tomto nařízení.


  (*1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2116 ze dne 2. prosince 2021 o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky a zrušení nařízení (EU) č. 1306/2013 (Úř. věst. L 435, 6.12.2021, s. 187).“
  " |
| --- | --- |

1)

Článek 2 se nahrazuje tímto:

„Článek 2

Obecná ustanovení o společné zemědělské politice (SZP)

Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2116 (*1) a předpisy přijaté podle uvedeného nařízení platí ve vztahu k opatřením stanoveným v tomto nařízení.

(*1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2116 ze dne 2. prosince 2021 o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky a zrušení nařízení (EU) č. 1306/2013 (Úř. věst. L 435, 6.12.2021, s. 187).“
  "

*1

| 2) | Článek 3 se mění takto:






  a) | odstavec 2 se zrušuje; |
| --- | --- | --- |

2)

Článek 3 se mění takto:

a)

odstavec 2 se zrušuje;

| b) | odstavce 3 a 4 se nahrazují tímto:

  „3.   Pro účely tohoto nařízení se použijí definice stanovené v nařízení (EU) 2021/2116 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2115 (*2), není-li v tomto nařízení stanoveno jinak.


  4.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 227 akty v přenesené pravomoci, kterými se mění definice týkající se odvětví uvedených v příloze II v rozsahu nezbytném pro aktualizaci definic s ohledem na vývoj trhu, aniž by se doplňovaly nové definice.


  (*2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2116 ze dne 2. prosince 2021, kterým se stanoví pravidla podpory pro strategické plány, jež mají být vypracovány členskými státy v rámci společné zemědělské politiky (strategické plány SZP) a financovány Evropským zemědělským záručním fondem (EZZF) a Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova (EZFRV), a kterým se zrušují nařízení (EU) č. 1305/2013 a nařízení (EU) č. 1307/2013 (Úř. věst. L 435, 6.12.2021, s. 1).“
  " |
| --- | --- |

b)

odstavce 3 a 4 se nahrazují tímto:

„3.   Pro účely tohoto nařízení se použijí definice stanovené v nařízení (EU) 2021/2116 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2115 (*2), není-li v tomto nařízení stanoveno jinak.

4.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 227 akty v přenesené pravomoci, kterými se mění definice týkající se odvětví uvedených v příloze II v rozsahu nezbytném pro aktualizaci definic s ohledem na vývoj trhu, aniž by se doplňovaly nové definice.

(*2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2116 ze dne 2. prosince 2021, kterým se stanoví pravidla podpory pro strategické plány, jež mají být vypracovány členskými státy v rámci společné zemědělské politiky (strategické plány SZP) a financovány Evropským zemědělským záručním fondem (EZZF) a Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova (EZFRV), a kterým se zrušují nařízení (EU) č. 1305/2013 a nařízení (EU) č. 1307/2013 (Úř. věst. L 435, 6.12.2021, s. 1).“
  "

*2

| 3) | Článek 5 se nahrazuje tímto:

  „Článek 5
  Přepočítací koeficienty pro rýži
  Komise může přijmout prováděcí akty, kterými stanoví přepočítací koeficienty pro rýži v různých fázích zpracování.
  Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 229 odst. 2.“ |
| --- | --- |

3)

Článek 5 se nahrazuje tímto:

„Článek 5

Přepočítací koeficienty pro rýži

Komise může přijmout prováděcí akty, kterými stanoví přepočítací koeficienty pro rýži v různých fázích zpracování.

Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 229 odst. 2.“

| 4) | Článek 6 se nahrazuje tímto:

  „Článek 6
  Hospodářské roky
  Stanoví se tyto hospodářské roky:






  a) | od 1. ledna do 31. prosince daného roku pro odvětví ovoce a zeleniny a výrobků z ovoce a zeleniny a pro odvětví banánů; |
| --- | --- | --- |

4)

Článek 6 se nahrazuje tímto:

„Článek 6

Hospodářské roky

Stanoví se tyto hospodářské roky:

a)

od 1. ledna do 31. prosince daného roku pro odvětví ovoce a zeleniny a výrobků z ovoce a zeleniny a pro odvětví banánů;

| b) | od 1. dubna do 31. března následujícího roku pro odvětví sušeného krmiva a odvětví bource morušového; |
| --- | --- |

b)

od 1. dubna do 31. března následujícího roku pro odvětví sušeného krmiva a odvětví bource morušového;

| c) | od 1. července do 30. června následujícího roku pro:






  i) | odvětví obilovin, |
| --- | --- | --- |

c)

od 1. července do 30. června následujícího roku pro:

i)

odvětví obilovin,

| ii) | odvětví osiv, |
| --- | --- |

ii)

odvětví osiv,

| iii) | odvětví lnu a konopí, |
| --- | --- |

iii)

odvětví lnu a konopí,

| iv) | odvětví mléka a mléčných výrobků; |
| --- | --- |

iv)

odvětví mléka a mléčných výrobků;

| d) | od 1. srpna do 31. července následujícího roku pro odvětví vína; |
| --- | --- |

d)

od 1. srpna do 31. července následujícího roku pro odvětví vína;

| e) | od 1. září do 31. srpna následujícího roku pro odvětví rýže a pro stolní olivy; |
| --- | --- |

e)

od 1. září do 31. srpna následujícího roku pro odvětví rýže a pro stolní olivy;

| f) | od 1. října do 30. září následujícího roku pro odvětví cukru a pro olivový olej.“ |
| --- | --- |

f)

od 1. října do 30. září následujícího roku pro odvětví cukru a pro olivový olej.“

| 5) | Článek 12 se nahrazuje tímto:

  „Článek 12
  Období veřejné intervence
  Veřejná intervence se použije u:






  a) | pšenice obecné od 1. října do 31. května; |
| --- | --- | --- |

5)

Článek 12 se nahrazuje tímto:

„Článek 12

Období veřejné intervence

Veřejná intervence se použije u:

a)

pšenice obecné od 1. října do 31. května;

| b) | pšenice tvrdé, ječmene a kukuřice během celého roku; |
| --- | --- |

b)

pšenice tvrdé, ječmene a kukuřice během celého roku;

| c) | neloupané rýže během celého roku; |
| --- | --- |

c)

neloupané rýže během celého roku;

| d) | hovězího a telecího masa během celého roku; |
| --- | --- |

d)

hovězího a telecího masa během celého roku;

| e) | másla a sušeného odstředěného mléka od 1. února do 30. září.“ |
| --- | --- |

e)

másla a sušeného odstředěného mléka od 1. února do 30. září.“

| 6) | Článek 16 se mění takto:






  a) | vkládá se nový odstavec, který zní:

  „2a.   Členské státy oznámí Komisi veškeré informace potřebné k tomu, aby bylo možné kontrolovat soulad se zásadami stanovenými v odstavci 1.“; |
| --- | --- | --- |

6)

Článek 16 se mění takto:

a)

vkládá se nový odstavec, který zní:

„2a.   Členské státy oznámí Komisi veškeré informace potřebné k tomu, aby bylo možné kontrolovat soulad se zásadami stanovenými v odstavci 1.“;

| b) | odstavec 3 se nahrazuje tímto:

  „3.   Komise každoročně zveřejňuje podrobné informace o podmínkách, za nichž byly v předchozím roce nakoupeny nebo prodány produkty nakoupené v rámci veřejné intervence. Tyto podrobné informace zahrnují příslušné objemy a nákupní a prodejní ceny.“ |
| --- | --- |

b)

odstavec 3 se nahrazuje tímto:

„3.   Komise každoročně zveřejňuje podrobné informace o podmínkách, za nichž byly v předchozím roce nakoupeny nebo prodány produkty nakoupené v rámci veřejné intervence. Tyto podrobné informace zahrnují příslušné objemy a nákupní a prodejní ceny.“

| 7) | V čl. 17 odst. 1 se písmeno b) nahrazuje tímto:






  „b) | olivový olej a stolní olivy;“. |
| --- | --- | --- |

7)

V čl. 17 odst. 1 se písmeno b) nahrazuje tímto:

„b)

olivový olej a stolní olivy;“.

| 8) | V části II hlavě I se kapitola II mění takto:






  a) | název se nahrazuje tímto:

  „
  KAPITOLA II

  Podpora určená na dodávání ovoce a zeleniny a mléka a mléčných výrobků do vzdělávacích zařízení“; |
| --- | --- | --- |

8)

V části II hlavě I se kapitola II mění takto:

a)

název se nahrazuje tímto:

„
  KAPITOLA II

KAPITOLA II

Podpora určená na dodávání ovoce a zeleniny a mléka a mléčných výrobků do vzdělávacích zařízení“;

| b) | nadpis „Oddíl l“ a jeho název se zrušují; |
| --- | --- |

b)

nadpis „Oddíl l“ a jeho název se zrušují;

| c) | v článku 23 se odstavec 11 nahrazuje tímto:

  „11.   Při volbě produktů a výrobků, které budou zařazeny do distribuce nebo do doprovodných vzdělávacích opatření, vycházejí členské státy z objektivních kritérií, která zahrnují jedno či více z následujících kritérií: ohledy na zdraví a na životní prostředí, sezónnost, rozmanitost a dostupnost místní nebo regionální zemědělské produkce, přičemž se pokud možno upřednostní produkty a výrobky pocházející z Unie. Členské státy mohou podporovat zejména nákup místních nebo regionálních produktů a výrobků, produkty ekologického zemědělství, krátké dodavatelské řetězce nebo přínos pro životní prostředí, včetně udržitelných obalů, a případně produkty spadající pod režim jakosti podle nařízení (EU) č. 1151/2012.
  Členské státy mohou zvážit, zda ve svých strategiích upřednostní otázky udržitelnosti a spravedlivého obchodu (faire-trade).“ |
| --- | --- |

c)

v článku 23 se odstavec 11 nahrazuje tímto:

„11.   Při volbě produktů a výrobků, které budou zařazeny do distribuce nebo do doprovodných vzdělávacích opatření, vycházejí členské státy z objektivních kritérií, která zahrnují jedno či více z následujících kritérií: ohledy na zdraví a na životní prostředí, sezónnost, rozmanitost a dostupnost místní nebo regionální zemědělské produkce, přičemž se pokud možno upřednostní produkty a výrobky pocházející z Unie. Členské státy mohou podporovat zejména nákup místních nebo regionálních produktů a výrobků, produkty ekologického zemědělství, krátké dodavatelské řetězce nebo přínos pro životní prostředí, včetně udržitelných obalů, a případně produkty spadající pod režim jakosti podle nařízení (EU) č. 1151/2012.

Členské státy mohou zvážit, zda ve svých strategiích upřednostní otázky udržitelnosti a spravedlivého obchodu (faire-trade).“

| d) | článek 23a se mění takto:






  i) | odstavec 1 se nahrazuje tímto:

  „1.   Aniž je dotčen odstavec 4 tohoto článku, nepřesáhne podpora v rámci školního projektu přidělená na distribuci produktů a výrobků, doprovodná vzdělávací opatření a související náklady uvedené v čl. 23 odst. 1 částku 220 804 135 EUR na školní rok. V rámci tohoto celkového limitu nepřesáhne tato podpora:






  a) | v případě ovoce a zeleniny do škol: 130 608 466 EUR na školní rok; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

článek 23a se mění takto:

i)

odstavec 1 se nahrazuje tímto:

„1.   Aniž je dotčen odstavec 4 tohoto článku, nepřesáhne podpora v rámci školního projektu přidělená na distribuci produktů a výrobků, doprovodná vzdělávací opatření a související náklady uvedené v čl. 23 odst. 1 částku 220 804 135 EUR na školní rok. V rámci tohoto celkového limitu nepřesáhne tato podpora:

a)

v případě ovoce a zeleniny do škol: 130 608 466 EUR na školní rok;

| b) | v případě mléka do škol: 90 195 669 EUR na školní rok.“, |
| --- | --- |

b)

v případě mléka do škol: 90 195 669 EUR na školní rok.“,

| ii) | v odst. 2 třetím pododstavci se poslední věta zrušuje: |
| --- | --- |

ii)

v odst. 2 třetím pododstavci se poslední věta zrušuje:

| iii) | v odstavci 4 se první pododstavec nahrazuje tímto:

  „4.   Nepřekročí-li celkový limit výši 220 804 135 EUR stanovený v odstavci 1, může kterýkoli členský stát převést jednou za školní rok až 20 % svých předběžných přídělů podpory z jednoho projektu do druhého.“; |
| --- | --- |

iii)

v odstavci 4 se první pododstavec nahrazuje tímto:

„4.   Nepřekročí-li celkový limit výši 220 804 135 EUR stanovený v odstavci 1, může kterýkoli členský stát převést jednou za školní rok až 20 % svých předběžných přídělů podpory z jednoho projektu do druhého.“;

| e) | oddíly 2 až 6 obsahující články 29 až 60 se zrušují. |
| --- | --- |

e)

oddíly 2 až 6 obsahující články 29 až 60 se zrušují.

| 9) | Článek 61 se nahrazuje tímto:

  „Článek 61
  Doba platnosti
  Systém povolení pro výsadbu révy stanovený v této kapitole se použije v období od 1. ledna 2016 do 31. prosince 2045, přičemž Komise provede v letech 2028 a 2040 dva přezkumy v polovině období za účelem zhodnocení fungování tohoto systému a případného předložení návrhů.“ |
| --- | --- |

9)

Článek 61 se nahrazuje tímto:

„Článek 61

Doba platnosti

Systém povolení pro výsadbu révy stanovený v této kapitole se použije v období od 1. ledna 2016 do 31. prosince 2045, přičemž Komise provede v letech 2028 a 2040 dva přezkumy v polovině období za účelem zhodnocení fungování tohoto systému a případného předložení návrhů.“

| 10) | Článek 62 se mění takto:






  a) | odstavec 3 se mění takto:






  i) | za první pododstavec se vkládá nový pododstavec, který zní:

  „Odchylně od prvního pododstavce mohou členské státy rozhodnout, že pokud se opětovná výsadba uskuteční na stejném pozemku nebo na stejných pozemcích, kde proběhlo vyklučení, jsou povolení uvedená v čl. 66 odst. 1 platná po dobu šesti let od data jejich udělení. V těchto povoleních musí být jasně uvedeno, na kterém pozemku nebo pozemcích se klučení a opětovná výsadba uskuteční.“; |
| --- | --- | --- | --- |

10)

Článek 62 se mění takto:

a)

odstavec 3 se mění takto:

i)

za první pododstavec se vkládá nový pododstavec, který zní:

„Odchylně od prvního pododstavce mohou členské státy rozhodnout, že pokud se opětovná výsadba uskuteční na stejném pozemku nebo na stejných pozemcích, kde proběhlo vyklučení, jsou povolení uvedená v čl. 66 odst. 1 platná po dobu šesti let od data jejich udělení. V těchto povoleních musí být jasně uvedeno, na kterém pozemku nebo pozemcích se klučení a opětovná výsadba uskuteční.“;

| ii) | druhý a třetí pododstavec se nahrazují tímto:

  „Odchylně od prvního pododstavce je platnost povolení udělených v souladu s článkem 64 a čl. 66 odst. 1, jejichž platnost končí v letech 2020 a 2021, prodloužena do dne 31. prosince 2022.
  Na producenty, kteří jsou držiteli povolení v souladu s článkem 64 a čl. 66 odst. 1 tohoto nařízení, jejichž platnost končí v letech 2020 a 2021, se odchylně od prvního pododstavce tohoto odstavce nevztahují správní sankce podle čl. 89 odst. 4 nařízení (EU) č. 1306/2013 za předpokladu, že uvědomí příslušné orgány do 28. února 2022 o tom, že nehodlají využít svých povolení a nepřejí si využít prodloužení jejich platnosti podle třetího pododstavce tohoto odstavce. Pokud producenti, kteří jsou držiteli povolení, jejichž platnost byla prodloužena do 31. prosince 2021, podali u příslušného orgánu do 28. února 2021 prohlášení o tom, že nehodlají využít svého povolení, mají možnost vzít toto své prohlášení zpět písemným sdělením zaslaným příslušnému orgánu do 28. února 2022 a využít svých povolení v rámci prodloužené doby jejich platnosti stanovené ve třetím pododstavci.“; |
| --- | --- |

ii)

druhý a třetí pododstavec se nahrazují tímto:

„Odchylně od prvního pododstavce je platnost povolení udělených v souladu s článkem 64 a čl. 66 odst. 1, jejichž platnost končí v letech 2020 a 2021, prodloužena do dne 31. prosince 2022.

Na producenty, kteří jsou držiteli povolení v souladu s článkem 64 a čl. 66 odst. 1 tohoto nařízení, jejichž platnost končí v letech 2020 a 2021, se odchylně od prvního pododstavce tohoto odstavce nevztahují správní sankce podle čl. 89 odst. 4 nařízení (EU) č. 1306/2013 za předpokladu, že uvědomí příslušné orgány do 28. února 2022 o tom, že nehodlají využít svých povolení a nepřejí si využít prodloužení jejich platnosti podle třetího pododstavce tohoto odstavce. Pokud producenti, kteří jsou držiteli povolení, jejichž platnost byla prodloužena do 31. prosince 2021, podali u příslušného orgánu do 28. února 2021 prohlášení o tom, že nehodlají využít svého povolení, mají možnost vzít toto své prohlášení zpět písemným sdělením zaslaným příslušnému orgánu do 28. února 2022 a využít svých povolení v rámci prodloužené doby jejich platnosti stanovené ve třetím pododstavci.“;

| b) | odstavec 4 se nahrazuje tímto:

  „4.   Tato kapitola se nevztahuje na výsadbu nebo opětovnou výsadbu vinic k pokusným účelům, pro shromažďování vinných odrůd určených k zachování genetických zdrojů nebo za účelem produkce roubů, na vinice, jejichž víno nebo výrobky z révy vinné jsou určeny výhradně ke spotřebě v domácnosti daného vinaře, ani na plochy, které mají být nově osázeny jako výsledek vyvlastnění ve veřejném zájmu podle vnitrostátního práva.“ |
| --- | --- |

b)

odstavec 4 se nahrazuje tímto:

„4.   Tato kapitola se nevztahuje na výsadbu nebo opětovnou výsadbu vinic k pokusným účelům, pro shromažďování vinných odrůd určených k zachování genetických zdrojů nebo za účelem produkce roubů, na vinice, jejichž víno nebo výrobky z révy vinné jsou určeny výhradně ke spotřebě v domácnosti daného vinaře, ani na plochy, které mají být nově osázeny jako výsledek vyvlastnění ve veřejném zájmu podle vnitrostátního práva.“

| 11) | Článek 63 se mění takto:






  a) | odstavec 1 se nahrazuje tímto:

  „1.   Členské státy pro každý rok vyčlení takové množství povolení pro novou výsadbu, které odpovídá buď:






  a) | 1 % celkové plochy skutečně osazené révou na jejich území, a to ve stavu ke dni 31. července předcházejícího roku, nebo |
| --- | --- | --- | --- |

11)

Článek 63 se mění takto:

a)

odstavec 1 se nahrazuje tímto:

„1.   Členské státy pro každý rok vyčlení takové množství povolení pro novou výsadbu, které odpovídá buď:

a)

1 % celkové plochy skutečně osazené révou na jejich území, a to ve stavu ke dni 31. července předcházejícího roku, nebo

| b) | 1 % plochy sestávající z plochy skutečně osazené révou na jejich území, a to ve stavu ke dni 31. července 2015, a plochy, na niž se vztahují práva na výsadbu, která byla producentům na jejich území udělena v souladu s články 85h, 85i nebo 85k nařízení (ES) č. 1234/2007 a která byla k dispozici pro převedení na povolení dne 1. ledna 2016 podle článku 68 tohoto nařízení.“; |
| --- | --- |

b)

1 % plochy sestávající z plochy skutečně osazené révou na jejich území, a to ve stavu ke dni 31. července 2015, a plochy, na niž se vztahují práva na výsadbu, která byla producentům na jejich území udělena v souladu s články 85h, 85i nebo 85k nařízení (ES) č. 1234/2007 a která byla k dispozici pro převedení na povolení dne 1. ledna 2016 podle článku 68 tohoto nařízení.“;

| b) | v odstavci 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

  „Členské státy, které v souladu s prvním pododstavcem písm. b) omezí vydávání povolení na regionální úrovni na konkrétní plochy způsobilé pro výrobu vín s chráněným označením původu nebo na plochy způsobilé pro výrobu vín s chráněným zeměpisným označením, mohou požadovat, aby byla tato povolení využívána v těchto regionech.“; |
| --- | --- |

b)

v odstavci 2 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„Členské státy, které v souladu s prvním pododstavcem písm. b) omezí vydávání povolení na regionální úrovni na konkrétní plochy způsobilé pro výrobu vín s chráněným označením původu nebo na plochy způsobilé pro výrobu vín s chráněným zeměpisným označením, mohou požadovat, aby byla tato povolení využívána v těchto regionech.“;

| c) | odstavec 3 se mění takto:






  i) | písmeno b) se nahrazuje tímto:






  „b) | potřeba zabránit jasně prokázanému riziku znehodnocení konkrétního chráněného označení původu nebo chráněného zeměpisného označení;“ |
| --- | --- | --- | --- |

c)

odstavec 3 se mění takto:

i)

písmeno b) se nahrazuje tímto:

„b)

potřeba zabránit jasně prokázanému riziku znehodnocení konkrétního chráněného označení původu nebo chráněného zeměpisného označení;“

| ii) | doplňuje se nové písmeno, které zní:






  „c) | snaha přispívat k rozvoji dotčených produktů a zároveň zachovat kvalitu těchto produktů.“; |
| --- | --- | --- |

ii)

doplňuje se nové písmeno, které zní:

„c)

snaha přispívat k rozvoji dotčených produktů a zároveň zachovat kvalitu těchto produktů.“;

| d) | vkládá se nový odstavec, který zní:

  „3a.   Členské státy mohou přijmout veškerá regulační opatření nezbytná pro to, aby zabránily obcházení omezujících opatření přijatých podle odstavců 2 a 3 ze strany hospodářských subjektů.“ |
| --- | --- |

d)

vkládá se nový odstavec, který zní:

„3a.   Členské státy mohou přijmout veškerá regulační opatření nezbytná pro to, aby zabránily obcházení omezujících opatření přijatých podle odstavců 2 a 3 ze strany hospodářských subjektů.“

| 12) | Článek 64 se mění takto:






  a) | v druhém pododstavci odstavce 1 se uvozující věta nahrazuje tímto:

  „Pro účely tohoto článku mohou členské státy na celostátní nebo regionální úrovni použít jedno nebo více z těchto objektivních a nediskriminujících kritérií způsobilosti:“; |
| --- | --- | --- |

12)

Článek 64 se mění takto:

a)

v druhém pododstavci odstavce 1 se uvozující věta nahrazuje tímto:

„Pro účely tohoto článku mohou členské státy na celostátní nebo regionální úrovni použít jedno nebo více z těchto objektivních a nediskriminujících kritérií způsobilosti:“;

| b) | odstavec 2 se mění takto:






  i) | uvozující věta se nahrazuje tímto:

  „2.   Pokud celková rozloha plochy, na niž se v daném roce vztahují způsobilé žádosti podle odstavce 1, přesahuje rozlohu plochy vyčleněné členským státem, povolení se udělí podle poměrného rozdělení hektarů všem žadatelům na základě plochy, ve vztahu k níž o povolení žádali. Povolení může stanovit minimální nebo maximální plochu na žadatele a může rovněž být částečně nebo plně uděleno podle jednoho nebo více z těchto objektivních a nediskriminujících prioritních kritérií, která mohou být použita na celostátní nebo regionální úrovni:“; |
| --- | --- | --- |

b)

odstavec 2 se mění takto:

i)

uvozující věta se nahrazuje tímto:

„2.   Pokud celková rozloha plochy, na niž se v daném roce vztahují způsobilé žádosti podle odstavce 1, přesahuje rozlohu plochy vyčleněné členským státem, povolení se udělí podle poměrného rozdělení hektarů všem žadatelům na základě plochy, ve vztahu k níž o povolení žádali. Povolení může stanovit minimální nebo maximální plochu na žadatele a může rovněž být částečně nebo plně uděleno podle jednoho nebo více z těchto objektivních a nediskriminujících prioritních kritérií, která mohou být použita na celostátní nebo regionální úrovni:“;

| ii) | písmeno b) se nahrazuje tímto:






  „b) | plochy, na kterých vinice přispívají k ochraně životního prostředí nebo ke konzervaci genetických zdrojů révy vinné;“ |
| --- | --- | --- |

ii)

písmeno b) se nahrazuje tímto:

„b)

plochy, na kterých vinice přispívají k ochraně životního prostředí nebo ke konzervaci genetických zdrojů révy vinné;“

| iii) | písmeno f) se nahrazuje tímto:






  „f) | plochy, které mají být nově osázeny, což přispívá ke zvýšení produkce zemědělských podniků v odvětví vinařství, které zaznamenaly nárůst nákladové efektivnosti nebo zvýšení konkurenceschopnosti či přítomnosti na trzích;“; |
| --- | --- | --- |

iii)

písmeno f) se nahrazuje tímto:

„f)

plochy, které mají být nově osázeny, což přispívá ke zvýšení produkce zemědělských podniků v odvětví vinařství, které zaznamenaly nárůst nákladové efektivnosti nebo zvýšení konkurenceschopnosti či přítomnosti na trzích;“;

| iv) | písmeno h) se nahrazuje tímto:






  „h) | plochy, které mají být nově osázeny v rámci zvětšení rozlohy malých a středních zemědělských podniků produkujících vinnou révu;“ |
| --- | --- | --- |

iv)

písmeno h) se nahrazuje tímto:

„h)

plochy, které mají být nově osázeny v rámci zvětšení rozlohy malých a středních zemědělských podniků produkujících vinnou révu;“

| c) | vkládá se nový odstavec, který zní:

  „2b.   Členské státy mohou přijmout veškerá nezbytná regulační opatření, aby zabránily obcházení omezujících kritérií, která používají podle odstavců 1, 2 a 2a, ze strany hospodářských subjektů.“ |
| --- | --- |

c)

vkládá se nový odstavec, který zní:

„2b.   Členské státy mohou přijmout veškerá nezbytná regulační opatření, aby zabránily obcházení omezujících kritérií, která používají podle odstavců 1, 2 a 2a, ze strany hospodářských subjektů.“

| 13) | V článku 65 se první pododstavec nahrazuje tímto:

  „Při uplatňování čl. 63 odst. 2 členský stát zváží doporučení předložená uznávanými profesními organizacemi působícími v odvětví vína a uvedenými v článcích 152, 156 a 157 zainteresovaných skupin producentů uvedených v článku 95 nebo jiným druhem profesní organizace uznané na základě právních předpisů daného členského státu, pokud těmto doporučením předchází dohoda uzavřená příslušnými zástupci stran v dané zeměpisné oblasti.“ |
| --- | --- |

13)

V článku 65 se první pododstavec nahrazuje tímto:

„Při uplatňování čl. 63 odst. 2 členský stát zváží doporučení předložená uznávanými profesními organizacemi působícími v odvětví vína a uvedenými v článcích 152, 156 a 157 zainteresovaných skupin producentů uvedených v článku 95 nebo jiným druhem profesní organizace uznané na základě právních předpisů daného členského státu, pokud těmto doporučením předchází dohoda uzavřená příslušnými zástupci stran v dané zeměpisné oblasti.“

| 14) | Článek 68 se mění takto:






  a) | vkládá se nový odstavec, který zní:

  „2a.   Plocha odpovídající ploše, na kterou se vztahují práva na výsadbu, jež byla způsobilá pro převedení na povolení pro výsadbu k 31. prosinci 2022, ale na povolení pro výsadbu v souladu s odstavcem 1 doposud převedena nebyla, zůstává od 1. ledna 2023 k dispozici dotčenému členskému státu, který může udělit toto povolení v souladu s článkem 64, a to nejpozději do 31. prosince 2025.“; |
| --- | --- | --- |

14)

Článek 68 se mění takto:

a)

vkládá se nový odstavec, který zní:

„2a.   Plocha odpovídající ploše, na kterou se vztahují práva na výsadbu, jež byla způsobilá pro převedení na povolení pro výsadbu k 31. prosinci 2022, ale na povolení pro výsadbu v souladu s odstavcem 1 doposud převedena nebyla, zůstává od 1. ledna 2023 k dispozici dotčenému členskému státu, který může udělit toto povolení v souladu s článkem 64, a to nejpozději do 31. prosince 2025.“;

| b) | odstavec 3 se nahrazuje tímto:

  „3.   Plochy, na které se vztahují povolení udělená podle odstavců 1 a 2a tohoto článku, se nezapočítávají pro účely článku 63.“ |
| --- | --- |

b)

odstavec 3 se nahrazuje tímto:

„3.   Plochy, na které se vztahují povolení udělená podle odstavců 1 a 2a tohoto článku, se nezapočítávají pro účely článku 63.“

| 15) | V článku 81 se doplňuje nový odstavec, který zní:

  „6.   Plochy osázené pro jiné účely, než pro účely výroby vína, vinnými odrůdami, které, v případě jiných členských států než uvedených v odstavci 3, nejsou zatříděné, nebo které, v případě členských států uvedených v odstavci 3, nejsou v souladu s odst. 2 druhým pododstavcem, nepodléhají povinnosti vyklučení.
  Na výsadbu a opětovnou výsadbu vinných odrůd uvedených v prvním pododstavci pro jiné účely než pro účely výroby vína, se nevztahuje systém povolení pro výsadbu révy stanovený v hlavě I části II kapitole III.“ |
| --- | --- |

15)

V článku 81 se doplňuje nový odstavec, který zní:

„6.   Plochy osázené pro jiné účely, než pro účely výroby vína, vinnými odrůdami, které, v případě jiných členských států než uvedených v odstavci 3, nejsou zatříděné, nebo které, v případě členských států uvedených v odstavci 3, nejsou v souladu s odst. 2 druhým pododstavcem, nepodléhají povinnosti vyklučení.

Na výsadbu a opětovnou výsadbu vinných odrůd uvedených v prvním pododstavci pro jiné účely než pro účely výroby vína, se nevztahuje systém povolení pro výsadbu révy stanovený v hlavě I části II kapitole III.“

| 16) | Článek 86 se nahrazuje tímto:

  „Článek 86
  Vyhrazení, změna a zrušení nepovinných vyhrazených údajů
  Aby se zohlednilo očekávání spotřebitelů, a to i pokud jde o metody produkce a udržitelnost dodavatelského řetězce, vývoj vědeckých a technických poznatků, situace na trhu a vývoj v oblasti obchodních a mezinárodních norem, je Komisi svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 227akty v přenesené pravomoci, kterými:






  a) | se stanoví další nepovinný vyhrazený údaj a podmínky jeho použití, |
| --- | --- | --- |

16)

Článek 86 se nahrazuje tímto:

„Článek 86

Vyhrazení, změna a zrušení nepovinných vyhrazených údajů

Aby se zohlednilo očekávání spotřebitelů, a to i pokud jde o metody produkce a udržitelnost dodavatelského řetězce, vývoj vědeckých a technických poznatků, situace na trhu a vývoj v oblasti obchodních a mezinárodních norem, je Komisi svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 227akty v přenesené pravomoci, kterými:

a)

se stanoví další nepovinný vyhrazený údaj a podmínky jeho použití,

| b) | se mění podmínky použití nepovinného vyhrazeného údaje, nebo |
| --- | --- |

b)

se mění podmínky použití nepovinného vyhrazeného údaje, nebo

| c) | se ruší nepovinný vyhrazený údaj.“ |
| --- | --- |

c)

se ruší nepovinný vyhrazený údaj.“

| 17) | Článek 90 se mění takto:






  a) | odstavec 1 se nahrazuje tímto:

  „1.   Pokud mezinárodní dohody uzavřené v souladu se Smlouvou o fungování EU nestanoví jinak, použijí se ustanovení o označení původu, zeměpisných označeních a o označování vína uvedená v oddílu 2 této kapitoly a v definicích, označeních a obchodních názvech podle článku 78 tohoto nařízení na výrobky kódů KN 2009 61, 2009 69 a 2204, které se dovážejí do Unie, a případně ex 2202 99 19 (ostatní dealkoholizovaná vína s obsahem alkoholu nepřesahujícím 0,5 %).“; |
| --- | --- | --- |

17)

Článek 90 se mění takto:

a)

odstavec 1 se nahrazuje tímto:

„1.   Pokud mezinárodní dohody uzavřené v souladu se Smlouvou o fungování EU nestanoví jinak, použijí se ustanovení o označení původu, zeměpisných označeních a o označování vína uvedená v oddílu 2 této kapitoly a v definicích, označeních a obchodních názvech podle článku 78 tohoto nařízení na výrobky kódů KN 2009 61, 2009 69 a 2204, které se dovážejí do Unie, a případně ex 2202 99 19 (ostatní dealkoholizovaná vína s obsahem alkoholu nepřesahujícím 0,5 %).“;

| b) | v odstavci 3 se návětí nahrazuje tímto:

  „3.   Pokud mezinárodní dohody uzavřené v souladu se Smlouvou o fungování EU nestanoví jinak, při dovozu výrobků uvedených v odstavci 1 je třeba předložit:“ |
| --- | --- |

b)

v odstavci 3 se návětí nahrazuje tímto:

„3.   Pokud mezinárodní dohody uzavřené v souladu se Smlouvou o fungování EU nestanoví jinak, při dovozu výrobků uvedených v odstavci 1 je třeba předložit:“

| 18) | V části II hlavě II kapitole I oddíle 1 se vkládá nový pododdíl, který zní:

  „Pododdíl 4a
  Kontroly a sankce

  Článek 90a
  Kontroly a sankce týkající se pravidel pro uvádění na trh

  1.   Členské státy přijmou opatření k zajištění toho, aby výrobky uvedené v čl. 119 odst. 1, které nejsou označeny v souladu s tímto nařízením, nebyly uvedeny na trh, nebo pokud již na trh uvedeny byly, aby byly z trhu staženy.


  2.   Aniž jsou dotčena jakákoli zvláštní ustanovení, která může Komise přijmout, podléhá dovoz produktů uvedených v čl. 189 odst. 1 písm. a) a b) do Unie kontrolám, které určí, zda jsou splněny podmínky podle odstavce 1 uvedeného článku.


  3.   Členské státy provádějí kontroly na základě analýzy rizik s cílem ověřit, zda jsou produkty uvedené v čl. 1 odst. 2 v souladu s pravidly stanovenými v tomto oddíle a tam, kde je to vhodné, uloží správní sankce.


  4.   Aniž jsou dotčeny akty týkající se odvětví vína, které byly přijaty podle článku 58 nařízení (EU) 2021/2116, uloží členské státy v případě porušení pravidel Unie v odvětví vína v souladu s kapitolou I hlavou IV uvedeného nařízení přiměřené, účinné a odrazující správní sankce. Členské státy tyto sankce neuloží, pokud je nesplnění pravidel méně závažné povahy.


  5.   S cílem chránit finanční prostředky Unie a identitu, původ a jakost vína Unie je Komisi svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 227 akty v přenesené pravomoci, kterými se doplňuje toto nařízení, pokud jde o:






  a) | zřízení nebo zachování databanky analytických údajů o izotopech, která napomůže k odhalování podvodů a která bude vytvořena na základě vzorků shromážděných členskými státy; |
| --- | --- | --- |

18)

V části II hlavě II kapitole I oddíle 1 se vkládá nový pododdíl, který zní:

„Pododdíl 4a

Kontroly a sankce

Článek 90a

Kontroly a sankce týkající se pravidel pro uvádění na trh

1.   Členské státy přijmou opatření k zajištění toho, aby výrobky uvedené v čl. 119 odst. 1, které nejsou označeny v souladu s tímto nařízením, nebyly uvedeny na trh, nebo pokud již na trh uvedeny byly, aby byly z trhu staženy.

2.   Aniž jsou dotčena jakákoli zvláštní ustanovení, která může Komise přijmout, podléhá dovoz produktů uvedených v čl. 189 odst. 1 písm. a) a b) do Unie kontrolám, které určí, zda jsou splněny podmínky podle odstavce 1 uvedeného článku.

3.   Členské státy provádějí kontroly na základě analýzy rizik s cílem ověřit, zda jsou produkty uvedené v čl. 1 odst. 2 v souladu s pravidly stanovenými v tomto oddíle a tam, kde je to vhodné, uloží správní sankce.

4.   Aniž jsou dotčeny akty týkající se odvětví vína, které byly přijaty podle článku 58 nařízení (EU) 2021/2116, uloží členské státy v případě porušení pravidel Unie v odvětví vína v souladu s kapitolou I hlavou IV uvedeného nařízení přiměřené, účinné a odrazující správní sankce. Členské státy tyto sankce neuloží, pokud je nesplnění pravidel méně závažné povahy.

5.   S cílem chránit finanční prostředky Unie a identitu, původ a jakost vína Unie je Komisi svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 227 akty v přenesené pravomoci, kterými se doplňuje toto nařízení, pokud jde o:

a)

zřízení nebo zachování databanky analytických údajů o izotopech, která napomůže k odhalování podvodů a která bude vytvořena na základě vzorků shromážděných členskými státy;

| b) | pravidla týkající se kontrolních subjektů a vzájemné pomoci mezi nimi; |
| --- | --- |

b)

pravidla týkající se kontrolních subjektů a vzájemné pomoci mezi nimi;

| c) | pravidla týkající se společného využití skutečností zjištěných členskými státy. |
| --- | --- |

c)

pravidla týkající se společného využití skutečností zjištěných členskými státy.

6.   Komise může přijmout prováděcí akty, kterými stanoví veškerá nezbytná opatření týkající se:

| a) | postupů v rámci příslušných databank členských států a databank analytických údajů o izotopech uvedených v odst. 5 písm. a); |
| --- | --- |

a)

postupů v rámci příslušných databank členských států a databank analytických údajů o izotopech uvedených v odst. 5 písm. a);

| b) | postupů spolupráce a pomoci mezi kontrolními orgány a subjekty; |
| --- | --- |

b)

postupů spolupráce a pomoci mezi kontrolními orgány a subjekty;

| c) | s ohledem na povinnost podle odstavce 3, pravidel pro provádění kontrol souladu s obchodními normami, pravidel týkajících se orgánů příslušných k provádění kontrol, jakož i pravidel upravujících obsah, četnost kontrol a fáze uvádění produktu na trh, na něž se uvedené kontroly mají vztahovat. |
| --- | --- |

c)

s ohledem na povinnost podle odstavce 3, pravidel pro provádění kontrol souladu s obchodními normami, pravidel týkajících se orgánů příslušných k provádění kontrol, jakož i pravidel upravujících obsah, četnost kontrol a fáze uvádění produktu na trh, na něž se uvedené kontroly mají vztahovat.

Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 229 odst. 2.“

| 19) | V čl. 92 odst. 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

  „Pravidla stanovená v tomto oddíle se však nevztahují na výrobky uvedené v části II bodech 1, 4, 5, 6, 8 a 9 přílohy VII, pokud tyto výrobky byly ošetřeny úplnou dealkoholizací v souladu s částí I oddílem E přílohy VIII.“ |
| --- | --- |

19)

V čl. 92 odst. 1 se doplňuje nový pododstavec, který zní:

„Pravidla stanovená v tomto oddíle se však nevztahují na výrobky uvedené v části II bodech 1, 4, 5, 6, 8 a 9 přílohy VII, pokud tyto výrobky byly ošetřeny úplnou dealkoholizací v souladu s částí I oddílem E přílohy VIII.“

| 20) | Článek 93 se mění takto:






  a) | v odstavci 1 se písmena a) a b) nahrazují tímto:






  „a) | „označením původu“ název, včetně tradičně používaného názvu, identifikující výrobek podle čl. 92 odst. 1:






  i) | jehož určitá jakost nebo vlastnosti jsou převážně nebo výlučně dány zvláštním zeměpisným prostředím zahrnujícím přírodní a lidské faktory; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

20)

Článek 93 se mění takto:

a)

v odstavci 1 se písmena a) a b) nahrazují tímto:

„a)

„označením původu“ název, včetně tradičně používaného názvu, identifikující výrobek podle čl. 92 odst. 1:

i)

jehož určitá jakost nebo vlastnosti jsou převážně nebo výlučně dány zvláštním zeměpisným prostředím zahrnujícím přírodní a lidské faktory;

| ii) | který pochází z určitého místa či regionu nebo ve výjimečných případech z určité země; |
| --- | --- |

ii)

který pochází z určitého místa či regionu nebo ve výjimečných případech z určité země;

| iii) | který byl vyroben z hroznů révy vinné, jež pocházejí výlučně z této zeměpisné oblasti; |
| --- | --- |

iii)

který byl vyroben z hroznů révy vinné, jež pocházejí výlučně z této zeměpisné oblasti;

| iv) | jehož výroba probíhá v této zeměpisné oblasti a |
| --- | --- |

iv)

jehož výroba probíhá v této zeměpisné oblasti a

| v) | který se získává z odrůd druhu réva vinná (Vitis vinifera L.) nebo z křížení révy vinné s jinými druhy rodu Vitis.“; |
| --- | --- |

v)

který se získává z odrůd druhu réva vinná (Vitis vinifera L.) nebo z křížení révy vinné s jinými druhy rodu Vitis.“;

Vitis vinifera

Vitis

| b) | „zeměpisným označením“ název, včetně tradičně používaného názvu, identifikující výrobek podle čl. 92 odst. 1:






  i) | jehož určitou jakost, pověst nebo jiné vlastnosti lze přičíst jeho zeměpisnému původu, |
| --- | --- | --- |

b)

„zeměpisným označením“ název, včetně tradičně používaného názvu, identifikující výrobek podle čl. 92 odst. 1:

i)

jehož určitou jakost, pověst nebo jiné vlastnosti lze přičíst jeho zeměpisnému původu,

| ii) | který pochází z určitého místa či regionu nebo, ve výjimečných případech, z určité země; |
| --- | --- |

ii)

který pochází z určitého místa či regionu nebo, ve výjimečných případech, z určité země;

| iii) | u něhož alespoň 85 % hroznů použitých na jeho výrobu pochází výlučně z této zeměpisné oblasti, |
| --- | --- |

iii)

u něhož alespoň 85 % hroznů použitých na jeho výrobu pochází výlučně z této zeměpisné oblasti,

| iv) | jehož výroba probíhá v této zeměpisné oblasti a |
| --- | --- |

iv)

jehož výroba probíhá v této zeměpisné oblasti a

| v) | který se získává z odrůd druhu réva vinná (Vitis vinifera L.) nebo z křížení révy vinné s jinými druhy rodu Vitis.“; |
| --- | --- |

v)

který se získává z odrůd druhu réva vinná (Vitis vinifera L.) nebo z křížení révy vinné s jinými druhy rodu Vitis.“;

Vitis vinifera

Vitis

| b) | odstavec 2 se zrušuje; |
| --- | --- |

b)

odstavec 2 se zrušuje;

| c) | odstavec 4 se nahrazuje tímto:

  „4.   Výroba uvedená v odst. 1 písm. a) bodě iv) a písm. b) bodě iv) zahrnuje veškeré dotyčné činnosti od sklizně hroznů po dokončení procesů vinifikace s výjimkou sklizně hroznů nepocházejících z příslušné zeměpisné oblasti ve smyslu odst. 1 písm. b) bodu iii) a s výjimkou případných následných procesů.“ |
| --- | --- |

c)

odstavec 4 se nahrazuje tímto:

„4.   Výroba uvedená v odst. 1 písm. a) bodě iv) a písm. b) bodě iv) zahrnuje veškeré dotyčné činnosti od sklizně hroznů po dokončení procesů vinifikace s výjimkou sklizně hroznů nepocházejících z příslušné zeměpisné oblasti ve smyslu odst. 1 písm. b) bodu iii) a s výjimkou případných následných procesů.“

| 21) | Článek 94 se mění takto:






  a) | v odstavci 1 se návětí nahrazuje tímto:

  „Žádosti o ochranu názvů jako označení původu nebo zeměpisná označení zahrnují:“; |
| --- | --- | --- |

21)

Článek 94 se mění takto:

a)

v odstavci 1 se návětí nahrazuje tímto:

„Žádosti o ochranu názvů jako označení původu nebo zeměpisná označení zahrnují:“;

| b) | odstavec 2 se mění takto:






  i) | písmeno g) se nahrazuje tímto:






  „g) | podrobnosti potvrzující souvislost uvedenou v čl. 93 odst. 1 písm. a) bodě i) nebo případně písm. b) bodě i):






  i) | v případě chráněného označení původu souvislost mezi jakostí nebo vlastnostmi produktu a zeměpisným prostředím podle čl. 93 odst. 1 písm. a) bodu i); podrobnosti týkající se lidských faktorů v tomto zeměpisném prostředí mohou být případně omezeny na popis způsobu hospodaření s půdou, rostlinným materiálem a péče o krajinu, pěstitelských postupů nebo jakékoli jiné relevantní lidské činnosti přispívající k zachování přírodních faktorů zeměpisného prostředí podle uvedeného bodu; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

odstavec 2 se mění takto:

i)

písmeno g) se nahrazuje tímto:

„g)

podrobnosti potvrzující souvislost uvedenou v čl. 93 odst. 1 písm. a) bodě i) nebo případně písm. b) bodě i):

i)

v případě chráněného označení původu souvislost mezi jakostí nebo vlastnostmi produktu a zeměpisným prostředím podle čl. 93 odst. 1 písm. a) bodu i); podrobnosti týkající se lidských faktorů v tomto zeměpisném prostředí mohou být případně omezeny na popis způsobu hospodaření s půdou, rostlinným materiálem a péče o krajinu, pěstitelských postupů nebo jakékoli jiné relevantní lidské činnosti přispívající k zachování přírodních faktorů zeměpisného prostředí podle uvedeného bodu;

| ii) | v případě chráněného zeměpisného označení souvislost mezi určitou jakostí, pověstí či jinou vlastností produktu a zeměpisným původem podle čl. 93 odst. 1 písm. b) bodu i);“; |
| --- | --- |

ii)

v případě chráněného zeměpisného označení souvislost mezi určitou jakostí, pověstí či jinou vlastností produktu a zeměpisným původem podle čl. 93 odst. 1 písm. b) bodu i);“;

| ii) | doplňují se nové pododstavce, které znějí:

  „Specifikace produktu může obsahovat popis příspěvku označení původu nebo zeměpisného označení k udržitelnému rozvoji.
  Pokud víno nebo vína mohou být částečně dealkoholizovaná, specifikace produktu obsahuje rovněž popis částečně dealkoholizovaného vína nebo vín v souladu s druhým pododstavcem písm. b) a případně zvláštní enologické postupy používané při výrobě tohoto částečně dealkoholizovaného vína nebo vín, jakož i příslušná omezení pro jejich výrobu.“ |
| --- | --- |

ii)

doplňují se nové pododstavce, které znějí:

„Specifikace produktu může obsahovat popis příspěvku označení původu nebo zeměpisného označení k udržitelnému rozvoji.

Pokud víno nebo vína mohou být částečně dealkoholizovaná, specifikace produktu obsahuje rovněž popis částečně dealkoholizovaného vína nebo vín v souladu s druhým pododstavcem písm. b) a případně zvláštní enologické postupy používané při výrobě tohoto částečně dealkoholizovaného vína nebo vín, jakož i příslušná omezení pro jejich výrobu.“

| 22) | Článek 96 se mění takto:






  a) | odstavec 5 se nahrazuje tímto:

  „5.   Pokud členský stát posuzující žádost shledá, že požadavky jsou splněny, provede vnitrostátní řízení, které zajistí vhodné zveřejnění specifikace produktu alespoň na internetu a předá žádost Komisi.
  Při předávání žádosti o ochranu Komisi v souladu s prvním pododstavcem tohoto odstavce přiloží členský stát prohlášení o tom, že se domnívá, že žádost předložená žadatelem splňuje podmínky týkající se ochrany stanovené v tomto oddíle a ustanovení přijatá podle tohoto oddílu a že osvědčuje, že jednotný dokument podle čl. 94 odst. 1 písm. d) představuje pravdivé shrnutí specifikace produktu.
  Členské státy informují Komisi o veškerých přípustných námitkách vznesených během vnitrostátního řízení.“; |
| --- | --- | --- |

22)

Článek 96 se mění takto:

a)

odstavec 5 se nahrazuje tímto:

„5.   Pokud členský stát posuzující žádost shledá, že požadavky jsou splněny, provede vnitrostátní řízení, které zajistí vhodné zveřejnění specifikace produktu alespoň na internetu a předá žádost Komisi.

Při předávání žádosti o ochranu Komisi v souladu s prvním pododstavcem tohoto odstavce přiloží členský stát prohlášení o tom, že se domnívá, že žádost předložená žadatelem splňuje podmínky týkající se ochrany stanovené v tomto oddíle a ustanovení přijatá podle tohoto oddílu a že osvědčuje, že jednotný dokument podle čl. 94 odst. 1 písm. d) představuje pravdivé shrnutí specifikace produktu.

Členské státy informují Komisi o veškerých přípustných námitkách vznesených během vnitrostátního řízení.“;

| b) | doplňuje se nový odstavec, který zní:

  „6.   Členský stát neprodleně informuje Komisi, pokud bylo zahájeno řízení u vnitrostátního soudu nebo jiného vnitrostátního orgánu týkající se žádosti o ochranu, kterou tento členský stát předal Komisi v souladu s odstavcem 5, nebo pokud byla žádost na vnitrostátní úrovni prohlášena za neplatnou na základě okamžitě použitelného, avšak nikoli konečného soudního rozhodnutí.“ |
| --- | --- |

b)

doplňuje se nový odstavec, který zní:

„6.   Členský stát neprodleně informuje Komisi, pokud bylo zahájeno řízení u vnitrostátního soudu nebo jiného vnitrostátního orgánu týkající se žádosti o ochranu, kterou tento členský stát předal Komisi v souladu s odstavcem 5, nebo pokud byla žádost na vnitrostátní úrovni prohlášena za neplatnou na základě okamžitě použitelného, avšak nikoli konečného soudního rozhodnutí.“

| 23) | V článku 97 se odstavce 2, 3 a 4 nahrazují tímto:

  „2.   Komise posoudí žádosti o ochranu, které obdrží v souladu s čl. 96 odst. 5. Komise zkontroluje, zda žádosti obsahují požadované informace a neobsahují zjevné chyby, přičemž přihlédne k výsledku předběžného vnitrostátního řízení, které provedl dotyčný členský stát. Tento přezkum se zaměří zejména na jediný doklad podle čl. 94 odst. 1 písm. d).
  Doba přezkumu prováděného Komisí by neměla přesáhnout šest měsíců ode dne obdržení žádosti od členského státu. V případě překročení této doby Komise písemně informuje žadatele o důvodech prodlení.


  3.   Komise je osvobozena od povinnosti dodržet lhůtu pro provedení přezkumu uvedeného v odst. 2 druhém pododstavci a informovat žadatele o důvodech prodlení, pokud obdrží od členského státu sdělení ohledně žádosti o zápis podané Komisi v souladu s čl. 96 odst. 5, v němž členský stát buď:






  a) | informuje Komisi o tom, že žádost byla na vnitrostátní úrovni prohlášena za neplatnou na základě okamžitě použitelného, avšak nikoli konečného soudního rozhodnutí, nebo |
| --- | --- | --- |

23)

V článku 97 se odstavce 2, 3 a 4 nahrazují tímto:

„2.   Komise posoudí žádosti o ochranu, které obdrží v souladu s čl. 96 odst. 5. Komise zkontroluje, zda žádosti obsahují požadované informace a neobsahují zjevné chyby, přičemž přihlédne k výsledku předběžného vnitrostátního řízení, které provedl dotyčný členský stát. Tento přezkum se zaměří zejména na jediný doklad podle čl. 94 odst. 1 písm. d).

Doba přezkumu prováděného Komisí by neměla přesáhnout šest měsíců ode dne obdržení žádosti od členského státu. V případě překročení této doby Komise písemně informuje žadatele o důvodech prodlení.

3.   Komise je osvobozena od povinnosti dodržet lhůtu pro provedení přezkumu uvedeného v odst. 2 druhém pododstavci a informovat žadatele o důvodech prodlení, pokud obdrží od členského státu sdělení ohledně žádosti o zápis podané Komisi v souladu s čl. 96 odst. 5, v němž členský stát buď:

a)

informuje Komisi o tom, že žádost byla na vnitrostátní úrovni prohlášena za neplatnou na základě okamžitě použitelného, avšak nikoli konečného soudního rozhodnutí, nebo

| b) | žádá Komisi o pozastavení přezkumu uvedeného v odstavci 2 z důvodu zahájení vnitrostátního soudního řízení za účelem zpochybnění platnosti žádosti, o kterém se členský stát domnívá, že je založeno na oprávněných důvodech. |
| --- | --- |

b)

žádá Komisi o pozastavení přezkumu uvedeného v odstavci 2 z důvodu zahájení vnitrostátního soudního řízení za účelem zpochybnění platnosti žádosti, o kterém se členský stát domnívá, že je založeno na oprávněných důvodech.

Toto osvobození platí až do okamžiku, kdy je Komise členským státem informována o tom, že původní žádost byla obnovena nebo že členský stát svoji žádost o pozastavení vzal zpět.

4.   Shledá-li Komise na základě přezkumu provedeného podle odstavce 2 tohoto článku, že podmínky stanovené v článcích 93, 100 a 101 jsou splněny, přijme prováděcí akty týkající se zveřejnění jediného dokladu podle čl. 94 odst. 1 písm. d), jakož i odkazu na zveřejnění specifikace výrobku provedeného během předběžného vnitrostátního řízení, v Úředním věstníku Evropské unie. Tyto prováděcí akty se přijímají bez použití postupu podle čl. 229 odst. 2 nebo 3 tohoto nařízení.

Shledá-li Komise na základě přezkumu provedeného podle odstavce 2 tohoto článku, že podmínky stanovené v článcích 93, 100 a 101 nejsou splněny, přijme prováděcí akty, kterými žádost zamítne.

Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 229 odst. 2.“

| 24) | Články 98 a 99 se nahrazují tímto:

  „Článek 98
  Řízení o námitce

  1.   Ve lhůtě tří měsíců ode dne zveřejnění jediného dokladu podle čl. 94 odst. 1 písm. d) v Úředním věstníku Evropské unie mohou orgány členského státu nebo třetí země nebo fyzická či právnická osoba, které mají bydliště nebo jsou usazeny ve třetí zemi, a které mají legitimní zájem předložit Komisi odůvodněné prohlášení o námitce, ve které vysloví nesouhlas s navrhovanou ochranou.
  Každá fyzická nebo právnická osoba, které mají bydliště nebo jsou usazeny v jiném členském státě, než je členský stát, jenž žádost o ochranu předal, a které mají legitimní zájem, mohou předložit prohlášení o námitce prostřednictvím orgánů členského státu, ve kterém mají bydliště nebo v němž jsou usazeny, a to ve lhůtě umožňující předložit prohlášení o námitce v souladu s prvním pododstavcem.


  2.   Pokud Komise usoudí, že je námitka přípustná, vyzve orgán nebo fyzickou či právnickou osobu, které námitku vznesly, a orgán nebo fyzickou či právnickou osobu, které podaly žádost o ochranu, aby po přiměřenou dobu nepřekračující tří měsíce vedly odpovídající konzultace. Výzva se učiní ve lhůtě pěti měsíců ode dne zveřejnění žádosti o ochranu, jíž se odůvodněné prohlášení o námitce týká, v Úředním věstníku Evropské unie. K výzvě se přiloží kopie odůvodněného prohlášení o námitce. Během uvedených tří měsíců může Komise kdykoli prodloužit lhůtu pro konzultace nejvýše o tři měsíce na žádost orgánu nebo fyzické či právnické osoby, které podaly žádost o ochranu.


  3.   Orgán nebo osoba, které vznesly námitku, a orgán nebo osoba, které podaly žádost o ochranu, zahájí konzultace uvedené v odstavci 2 bez zbytečného odkladu. Vzájemně si poskytnou informace nezbytné k posouzení, zda žádost o ochranu je v souladu s tímto nařízením a ustanoveními přijatými na základě tohoto nařízení.


  4.   Dosáhnou-li orgán nebo osoba, které vznesly námitku, a orgán nebo osoba, které podaly žádost o ochranu, dohody, informují buď žadatel usazený ve třetí zemi nebo orgány členského státu či třetí země, z nichž byla podána žádost o ochranu, Komisi o výsledcích konzultací a všech faktorech, které dosažení této dohody umožnily, včetně stanovisek jednotlivých stran. Dojde-li k podstatné změně údajů zveřejněných podle čl. 97 odst. 4, provede Komise nový přezkum podle čl. 97 odst. 2 po provedení vnitrostátního postupu, kterým se zajišťuje odpovídající zveřejnění změněných údajů. Pokud na základě dohody nedojde k žádným změnám ve specifikaci produktu nebo pokud změny specifikací produktu nejsou podstatné, přijme Komise v souladu s čl. 99 odst. 1 rozhodnutí o poskytnutí ochrany označení původu nebo zeměpisnému označení, bez ohledu na to, zda obdržela přípustné prohlášení o námitce.


  5.   Nedojde-li k dohodě, informují buď žadatel usazený ve třetí zemi nebo orgány členského státu či třetí země, z nichž byla podána žádost o ochranu, Komisi o výsledcích provedených konzultací a všech souvisejících údajích a dokumentech. Komise přijme v souladu s čl. 99 odst. 2 rozhodnutí, kterým buď udělí ochranu, nebo žádost zamítne.



  Článek 99
  Rozhodnutí o ochraně

  1.   Pokud Komise neobdržela žádné přípustné prohlášení o námitce podle článku 98, přijme prováděcí akty, kterými udělí ochranu. Tyto prováděcí akty se přijímají bez použití postupu podle čl. 229 odst. 2 nebo 3.


  2.   Pokud Komise obdržela přípustné prohlášení o námitce, přijme prováděcí akty, kterými ochranu buď udělí, nebo žádost zamítne. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 229 odst. 2.


  3.   Ochranou poskytnutou podle tohoto článku není dotčena povinnost producentů dodržovat jiná pravidla Unie týkající se zejména uvádění produktů na trh a označování potravin.“ |
| --- | --- |

24)

Články 98 a 99 se nahrazují tímto:

„Článek 98

Řízení o námitce

1.   Ve lhůtě tří měsíců ode dne zveřejnění jediného dokladu podle čl. 94 odst. 1 písm. d) v Úředním věstníku Evropské unie mohou orgány členského státu nebo třetí země nebo fyzická či právnická osoba, které mají bydliště nebo jsou usazeny ve třetí zemi, a které mají legitimní zájem předložit Komisi odůvodněné prohlášení o námitce, ve které vysloví nesouhlas s navrhovanou ochranou.

Každá fyzická nebo právnická osoba, které mají bydliště nebo jsou usazeny v jiném členském státě, než je členský stát, jenž žádost o ochranu předal, a které mají legitimní zájem, mohou předložit prohlášení o námitce prostřednictvím orgánů členského státu, ve kterém mají bydliště nebo v němž jsou usazeny, a to ve lhůtě umožňující předložit prohlášení o námitce v souladu s prvním pododstavcem.

2.   Pokud Komise usoudí, že je námitka přípustná, vyzve orgán nebo fyzickou či právnickou osobu, které námitku vznesly, a orgán nebo fyzickou či právnickou osobu, které podaly žádost o ochranu, aby po přiměřenou dobu nepřekračující tří měsíce vedly odpovídající konzultace. Výzva se učiní ve lhůtě pěti měsíců ode dne zveřejnění žádosti o ochranu, jíž se odůvodněné prohlášení o námitce týká, v Úředním věstníku Evropské unie. K výzvě se přiloží kopie odůvodněného prohlášení o námitce. Během uvedených tří měsíců může Komise kdykoli prodloužit lhůtu pro konzultace nejvýše o tři měsíce na žádost orgánu nebo fyzické či právnické osoby, které podaly žádost o ochranu.

3.   Orgán nebo osoba, které vznesly námitku, a orgán nebo osoba, které podaly žádost o ochranu, zahájí konzultace uvedené v odstavci 2 bez zbytečného odkladu. Vzájemně si poskytnou informace nezbytné k posouzení, zda žádost o ochranu je v souladu s tímto nařízením a ustanoveními přijatými na základě tohoto nařízení.

4.   Dosáhnou-li orgán nebo osoba, které vznesly námitku, a orgán nebo osoba, které podaly žádost o ochranu, dohody, informují buď žadatel usazený ve třetí zemi nebo orgány členského státu či třetí země, z nichž byla podána žádost o ochranu, Komisi o výsledcích konzultací a všech faktorech, které dosažení této dohody umožnily, včetně stanovisek jednotlivých stran. Dojde-li k podstatné změně údajů zveřejněných podle čl. 97 odst. 4, provede Komise nový přezkum podle čl. 97 odst. 2 po provedení vnitrostátního postupu, kterým se zajišťuje odpovídající zveřejnění změněných údajů. Pokud na základě dohody nedojde k žádným změnám ve specifikaci produktu nebo pokud změny specifikací produktu nejsou podstatné, přijme Komise v souladu s čl. 99 odst. 1 rozhodnutí o poskytnutí ochrany označení původu nebo zeměpisnému označení, bez ohledu na to, zda obdržela přípustné prohlášení o námitce.

5.   Nedojde-li k dohodě, informují buď žadatel usazený ve třetí zemi nebo orgány členského státu či třetí země, z nichž byla podána žádost o ochranu, Komisi o výsledcích provedených konzultací a všech souvisejících údajích a dokumentech. Komise přijme v souladu s čl. 99 odst. 2 rozhodnutí, kterým buď udělí ochranu, nebo žádost zamítne.

Článek 99

Rozhodnutí o ochraně

1.   Pokud Komise neobdržela žádné přípustné prohlášení o námitce podle článku 98, přijme prováděcí akty, kterými udělí ochranu. Tyto prováděcí akty se přijímají bez použití postupu podle čl. 229 odst. 2 nebo 3.

2.   Pokud Komise obdržela přípustné prohlášení o námitce, přijme prováděcí akty, kterými ochranu buď udělí, nebo žádost zamítne. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 229 odst. 2.

3.   Ochranou poskytnutou podle tohoto článku není dotčena povinnost producentů dodržovat jiná pravidla Unie týkající se zejména uvádění produktů na trh a označování potravin.“

| 25) | Článek 102 se nahrazuje tímto:

  „Článek 102
  Vztah k ochranným známkám

  1.   Je-li označení původu nebo zeměpisné označení zapsáno podle tohoto nařízení, zápis ochranné známky, jejíž používání by bylo v rozporu s čl. 103 odst. 2 a která se týká výrobku spadajícího do jedné z kategorií uvedených v části II přílohy VII, se zamítne, pokud byla přihláška ochranné známky podána po dni, kdy byla Komisi podána žádost o zápis označení původu nebo zeměpisného označení.
  Ochranné známky zapsané v rozporu s prvním pododstavcem se prohlásí za neplatné.


  2.   Aniž je dotčen čl. 101 odst. 2 tohoto nařízení, může být ochranná známka, jejíž použití je v rozporu s čl. 103 odst. 2 tohoto nařízení, jež byla přihlášena, zapsána nebo, umožňují-li to příslušné právní předpisy, zavedena používáním v dobré víře na území Unie přede dnem podání žádosti o ochranu označení původu nebo zeměpisného označení Komisi, nadále používána a obnovována bez ohledu na zápis označení původu nebo zeměpisného označení, pokud neexistují důvody k prohlášení ochranné známky za neplatnou nebo k jejímu zrušení podle směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2436 (*3) nebo nařízení Evropského parlamentu Rady (EU) č. 2017/1001 (*4).
  V takových případech je povoleno používat označení původu nebo zeměpisné označení, jakož i příslušné ochranné známky.



  (*3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2436 ze dne 16. prosince 2015, kterou se sbližují právní předpisy členských států o ochranných známkách (Úř. věst. L 336, 23.12.2015, s. 1)."


  (*4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1001 ze dne 14. června 2017 o ochranné známce Evropské unie (Úř. věst. L 154, 16.6.2017, s. 1).“;" |
| --- | --- |

25)

Článek 102 se nahrazuje tímto:

„Článek 102

Vztah k ochranným známkám

1.   Je-li označení původu nebo zeměpisné označení zapsáno podle tohoto nařízení, zápis ochranné známky, jejíž používání by bylo v rozporu s čl. 103 odst. 2 a která se týká výrobku spadajícího do jedné z kategorií uvedených v části II přílohy VII, se zamítne, pokud byla přihláška ochranné známky podána po dni, kdy byla Komisi podána žádost o zápis označení původu nebo zeměpisného označení.

Ochranné známky zapsané v rozporu s prvním pododstavcem se prohlásí za neplatné.

2.   Aniž je dotčen čl. 101 odst. 2 tohoto nařízení, může být ochranná známka, jejíž použití je v rozporu s čl. 103 odst. 2 tohoto nařízení, jež byla přihlášena, zapsána nebo, umožňují-li to příslušné právní předpisy, zavedena používáním v dobré víře na území Unie přede dnem podání žádosti o ochranu označení původu nebo zeměpisného označení Komisi, nadále používána a obnovována bez ohledu na zápis označení původu nebo zeměpisného označení, pokud neexistují důvody k prohlášení ochranné známky za neplatnou nebo k jejímu zrušení podle směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2436 (*3) nebo nařízení Evropského parlamentu Rady (EU) č. 2017/1001 (*4).

V takových případech je povoleno používat označení původu nebo zeměpisné označení, jakož i příslušné ochranné známky.

(*3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2436 ze dne 16. prosince 2015, kterou se sbližují právní předpisy členských států o ochranných známkách (Úř. věst. L 336, 23.12.2015, s. 1)."

*3

(*4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1001 ze dne 14. června 2017 o ochranné známce Evropské unie (Úř. věst. L 154, 16.6.2017, s. 1).“;"

*4

| 26) | Článek 103 se mění takto:






  a) | v odstavci 2 se písmena a) a b) nahrazují tímto:






  „a) | jakýmkoli přímým či nepřímým obchodním použitím tohoto chráněného názvu, včetně použití pro výrobky používané jako složky,






  i) | u srovnatelných výrobků, které nevyhovují specifikaci produktu s chráněným názvem, nebo |
| --- | --- | --- | --- | --- |

26)

Článek 103 se mění takto:

a)

v odstavci 2 se písmena a) a b) nahrazují tímto:

„a)

jakýmkoli přímým či nepřímým obchodním použitím tohoto chráněného názvu, včetně použití pro výrobky používané jako složky,

i)

u srovnatelných výrobků, které nevyhovují specifikaci produktu s chráněným názvem, nebo

| ii) | pokud takové použití zneužívá, oslabuje nebo zhoršuje pověst označení původu nebo zeměpisného označení; |
| --- | --- |

ii)

pokud takové použití zneužívá, oslabuje nebo zhoršuje pověst označení původu nebo zeměpisného označení;

| b) | jakýmkoli zneužitím, napodobením nebo použitím názvů, které jej evokují, a to i tehdy, je-li uveden skutečný původ výrobku nebo služby nebo je-li chráněný název přeložen, přepsán nebo transliterován nebo doprovázen výrazy jako „druh“, „typ“, „způsob“, „jak se vyrábí v“, „napodobenina“, „chuť“, „jako“ nebo podobnými výrazy, včetně případů, kdy jsou tyto výrobky používány jako složky;“; |
| --- | --- |

b)

jakýmkoli zneužitím, napodobením nebo použitím názvů, které jej evokují, a to i tehdy, je-li uveden skutečný původ výrobku nebo služby nebo je-li chráněný název přeložen, přepsán nebo transliterován nebo doprovázen výrazy jako „druh“, „typ“, „způsob“, „jak se vyrábí v“, „napodobenina“, „chuť“, „jako“ nebo podobnými výrazy, včetně případů, kdy jsou tyto výrobky používány jako složky;“;

| b) | doplňuje se nový odstavec, který zní:

  „4.   Ochrana podle odstavce 2 se vztahuje rovněž na:






  a) | zboží vstupující na celní území Unie, aniž by bylo na tomto území propuštěno do volného oběhu, a |
| --- | --- | --- |

b)

doplňuje se nový odstavec, který zní:

„4.   Ochrana podle odstavce 2 se vztahuje rovněž na:

a)

zboží vstupující na celní území Unie, aniž by bylo na tomto území propuštěno do volného oběhu, a

| b) | na zboží prodávané prostřednictvím některé z forem prodeje na dálku, jako je elektronické obchodování. |
| --- | --- |

b)

na zboží prodávané prostřednictvím některé z forem prodeje na dálku, jako je elektronické obchodování.

V případě zboží vstupujícího na celní území Unie, aniž by bylo na tomto území propuštěno do volného oběhu, mají seskupení producentů nebo jakýkoli hospodářský subjekt oprávněné používat chráněné označení původu nebo chráněné zeměpisné označení nárok bránit všem třetím stranám v tom, aby v rámci obchodního styku přivezly do Unie zboží, aniž by v ní bylo propuštěno do volného oběhu, pokud toto zboží, včetně obalů, pochází ze třetích zemí a bez povolení nese chráněné označení původu nebo chráněné zeměpisné označení.“

| 27) | Článek 105 se nahrazuje tímto:

  „Článek 105
  Změny specifikace produktu

  1.   Žadatel, který splňuje podmínky stanovené v článku 95, může požádat o schválení změny specifikace produktu s chráněným označením původu nebo chráněným zeměpisným označením, zejména za účelem zohlednění vývoje vědeckých a technických poznatků nebo změny vymezení zeměpisné oblasti podle čl. 94 odst. 2 druhého pododstavce písm. d). V žádosti se uvedou požadované změny a jejich odůvodnění.


  2.   Změny specifikace produktu se dělí podle důležitosti do dvou kategorií: změny prováděné na úrovni Unie, které vyžadují námitkové řízení na úrovni Unie, a standardní změny, které se řeší na úrovni členských států nebo třetích zemí.
  Pro účely tohoto nařízení se „změnou prováděnou na úrovni Unie“ rozumí změna specifikace produktu, která:






  a) | zahrnuje změnu názvu chráněného označení původu či chráněného zeměpisného označení; |
| --- | --- | --- |

27)

Článek 105 se nahrazuje tímto:

„Článek 105

Změny specifikace produktu

1.   Žadatel, který splňuje podmínky stanovené v článku 95, může požádat o schválení změny specifikace produktu s chráněným označením původu nebo chráněným zeměpisným označením, zejména za účelem zohlednění vývoje vědeckých a technických poznatků nebo změny vymezení zeměpisné oblasti podle čl. 94 odst. 2 druhého pododstavce písm. d). V žádosti se uvedou požadované změny a jejich odůvodnění.

2.   Změny specifikace produktu se dělí podle důležitosti do dvou kategorií: změny prováděné na úrovni Unie, které vyžadují námitkové řízení na úrovni Unie, a standardní změny, které se řeší na úrovni členských států nebo třetích zemí.

Pro účely tohoto nařízení se „změnou prováděnou na úrovni Unie“ rozumí změna specifikace produktu, která:

a)

zahrnuje změnu názvu chráněného označení původu či chráněného zeměpisného označení;

| b) | sestává ze změny, vypuštění nebo přidání kategorie produktů z révy vinné uvedených v části II přílohy VII; |
| --- | --- |

b)

sestává ze změny, vypuštění nebo přidání kategorie produktů z révy vinné uvedených v části II přílohy VII;

| c) | může způsobit narušení souvislosti uvedené v čl. 93 odst. 1 písm. a) bodě i) ohledně chráněných označení původu nebo souvislosti uvedené v čl. 93 odst. 1 písm. b) bodě i) ohledně chráněných zeměpisných označení; nebo |
| --- | --- |

c)

může způsobit narušení souvislosti uvedené v čl. 93 odst. 1 písm. a) bodě i) ohledně chráněných označení původu nebo souvislosti uvedené v čl. 93 odst. 1 písm. b) bodě i) ohledně chráněných zeměpisných označení; nebo

| d) | znamená další omezení uvádění produktu na trh.

  „Standardní změnou“ se rozumí jakákoliv změna specifikace produktu, která není změnou prováděnou na úrovni Unie..

  „Dočasnou změnou“ se rozumí standardní změna týkající se dočasné změny specifikace produktu z důvodu povinných sanitárních a fytosanitárních opatření stanovených orgány veřejné moci nebo dočasná změna specifikace produktu nutná z důvodu přírodní katastrofy či nepříznivých povětrnostních podmínek formálně uznaných příslušnými orgány. |
| --- | --- |

d)

znamená další omezení uvádění produktu na trh.

„Standardní změnou“ se rozumí jakákoliv změna specifikace produktu, která není změnou prováděnou na úrovni Unie..

„Dočasnou změnou“ se rozumí standardní změna týkající se dočasné změny specifikace produktu z důvodu povinných sanitárních a fytosanitárních opatření stanovených orgány veřejné moci nebo dočasná změna specifikace produktu nutná z důvodu přírodní katastrofy či nepříznivých povětrnostních podmínek formálně uznaných příslušnými orgány.

3.   Změny prováděné na úrovni Unie schvaluje Komise. Postup pro schválení změny je obdobný postupu stanovenému v článcích 94 a 96 až 99.

Žádosti o schválení změny prováděné na úrovni Unie podané třetími zeměmi nebo výrobci ze třetích zemí musí obsahovat doklad o tom, že požadovaná změna je v souladu s právními předpisy o ochraně označení původu nebo zeměpisných označení, které platí v dané třetí zemi.

Žádosti o schválení změn prováděných na úrovni Unie se mohou týkat jen změn prováděných na úrovni Unie. V případě, že žádost o změny prováděné na úrovni Unie obsahuje rovněž standardní změny, hledí se na části žádosti obsahující standardní změny, jako by nebyly předloženy, a postup pro změny prováděné na úrovni Unie se použije pouze na ty části žádosti obsahující změny prováděné na úrovni Unie.

Přezkum těchto žádostí se zaměří na změny prováděné na úrovni Unie.

4.   Standardní změny schvalují a zveřejňují členské státy, na jejichž území se nachází zeměpisná oblast dotčeného produktu, a oznamují je Komisi..

Pokud jde o třetí země, schvalují se změny v souladu s právními předpisy použitelnými v dotčené třetí zemi.“

| 28) | Článek 106 se nahrazuje tímto:

  „Článek 106
  Zrušení ochrany
  Komise může z vlastního podnětu nebo na základě řádně odůvodněné žádosti členského státu, třetí země nebo fyzické či právnické osoby s legitimním zájmem přijmout prováděcí akty, kterými zruší ochranu označení původu nebo zeměpisného označení, a to v jednom nebo ve více z těchto případů:






  a) | pokud již není zaručen soulad s příslušnou specifikací produktu; |
| --- | --- | --- |

28)

Článek 106 se nahrazuje tímto:

„Článek 106

Zrušení ochrany

Komise může z vlastního podnětu nebo na základě řádně odůvodněné žádosti členského státu, třetí země nebo fyzické či právnické osoby s legitimním zájmem přijmout prováděcí akty, kterými zruší ochranu označení původu nebo zeměpisného označení, a to v jednom nebo ve více z těchto případů:

a)

pokud již není zaručen soulad s příslušnou specifikací produktu;

| b) | pokud po dobu alespoň sedmi po sobě jdoucích let nebyl na trh uveden žádný výrobek s označením původu nebo zeměpisným označením; |
| --- | --- |

b)

pokud po dobu alespoň sedmi po sobě jdoucích let nebyl na trh uveden žádný výrobek s označením původu nebo zeměpisným označením;

| c) | pokud žadatel splňující podmínky stanovené v článku 95 prohlásí, že si již nepřeje ochranu označení původu nebo zeměpisného označení dále zachovávat. |
| --- | --- |

c)

pokud žadatel splňující podmínky stanovené v článku 95 prohlásí, že si již nepřeje ochranu označení původu nebo zeměpisného označení dále zachovávat.

Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 229 odst. 2.“

| 29) | Vkládá se nový článek, který zní:

  „Článek106a
  Dočasné označování a obchodní úprava
  Po předání žádosti o ochranu označení původu nebo zeměpisného označení Komisi mohou výrobci uvádět na etiketách a v rámci obchodní úpravy produktu, že byla podána žádost, a používat vnitrostátní loga a označení v souladu s právními předpisy Unie, a zejména s nařízením (EU) č. 1169/2011.
  Symboly Unie pro chráněné označení původu nebo chráněné zeměpisné označení, označení Unie „chráněné označení původu“ nebo „chráněné zeměpisné označení“ se mohou na etiketách použít až po zveřejnění rozhodnutí o ochraně daného označení původu nebo zeměpisného označení.
  Je-li žádost zamítnuta, mohou být všechny produkty z révy vinné označené v souladu s prvním pododstavcem uváděny na trh až do vyčerpání zásob.“ |
| --- | --- |

29)

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek106a

Dočasné označování a obchodní úprava

Po předání žádosti o ochranu označení původu nebo zeměpisného označení Komisi mohou výrobci uvádět na etiketách a v rámci obchodní úpravy produktu, že byla podána žádost, a používat vnitrostátní loga a označení v souladu s právními předpisy Unie, a zejména s nařízením (EU) č. 1169/2011.

Symboly Unie pro chráněné označení původu nebo chráněné zeměpisné označení, označení Unie „chráněné označení původu“ nebo „chráněné zeměpisné označení“ se mohou na etiketách použít až po zveřejnění rozhodnutí o ochraně daného označení původu nebo zeměpisného označení.

Je-li žádost zamítnuta, mohou být všechny produkty z révy vinné označené v souladu s prvním pododstavcem uváděny na trh až do vyčerpání zásob.“

| 30) | Článek 111 se zrušuje. |
| --- | --- |

30)

Článek 111 se zrušuje.

| 31) | V části II hlavě II kapitole I oddílu 2 se vkládá nový pododdíl, který zní:

  „Pododdíl 4
  Kontroly týkající se označení původu, zeměpisných označení a tradičních výrazů

  Článek 116a
  Kontroly

  1.   Členské státy přijmou nezbytná opatření, aby zabránily neoprávněnému používání chráněných označení původu, chráněných zeměpisných označení a chráněných tradičních výrazů podle tohoto nařízení.


  2.   Členské státy určí příslušný orgán odpovědný za provádění kontrol dodržování povinností stanovených v tomto oddíle. Za tímto účelem se použijí čl. 4 odst. 2 a 4 a čl. 5 odst. 1, 4 a 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/625 (*5).


  3.   Příslušný orgán, v rámci Unie, uvedený v odstavci 2 tohoto článku nebo jeden nebo více pověřených subjektů ve smyslu čl. 3 bodu 5 nařízení (EU) 2017/625, které působí jako subjekty pro osvědčení výrobků v souladu s kritérii stanovenými v hlavě II kapitole III uvedeného nařízení, každoročně ověřují soulad se specifikací produktu během výroby i úpravy vína nebo po jeho úpravě.


  4.   Komise přijme prováděcí akty týkající se:






  a) | sdělení, která mají Komisi předkládat členské státy; |
| --- | --- | --- |

31)

V části II hlavě II kapitole I oddílu 2 se vkládá nový pododdíl, který zní:

„Pododdíl 4

Kontroly týkající se označení původu, zeměpisných označení a tradičních výrazů

Článek 116a

Kontroly

1.   Členské státy přijmou nezbytná opatření, aby zabránily neoprávněnému používání chráněných označení původu, chráněných zeměpisných označení a chráněných tradičních výrazů podle tohoto nařízení.

2.   Členské státy určí příslušný orgán odpovědný za provádění kontrol dodržování povinností stanovených v tomto oddíle. Za tímto účelem se použijí čl. 4 odst. 2 a 4 a čl. 5 odst. 1, 4 a 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/625 (*5).

3.   Příslušný orgán, v rámci Unie, uvedený v odstavci 2 tohoto článku nebo jeden nebo více pověřených subjektů ve smyslu čl. 3 bodu 5 nařízení (EU) 2017/625, které působí jako subjekty pro osvědčení výrobků v souladu s kritérii stanovenými v hlavě II kapitole III uvedeného nařízení, každoročně ověřují soulad se specifikací produktu během výroby i úpravy vína nebo po jeho úpravě.

4.   Komise přijme prováděcí akty týkající se:

a)

sdělení, která mají Komisi předkládat členské státy;

| b) | pravidel pro orgán odpovědný za ověřování souladu se specifikací produktu, včetně případů, kdy se zeměpisná oblast nachází ve třetí zemi; |
| --- | --- |

b)

pravidel pro orgán odpovědný za ověřování souladu se specifikací produktu, včetně případů, kdy se zeměpisná oblast nachází ve třetí zemi;

| c) | opatření, jež mají členské státy provést s cílem zabránit neoprávněnému používání chráněných označení původu, chráněných zeměpisných označení a chráněných tradičních výrazů; |
| --- | --- |

c)

opatření, jež mají členské státy provést s cílem zabránit neoprávněnému používání chráněných označení původu, chráněných zeměpisných označení a chráněných tradičních výrazů;

| d) | kontrol a ověření, jež mají provést členské státy, včetně testování. |
| --- | --- |

d)

kontrol a ověření, jež mají provést členské státy, včetně testování.

Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 229 odst. 2.

(*5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/625 ze dne 15. března 2017 o úředních kontrolách a jiných úředních činnostech prováděných s cílem zajistit uplatňování potravinového a krmivového práva a pravidel týkajících se zdraví zvířat a dobrých životních podmínek zvířat, zdraví rostlin a přípravků na ochranu rostlin, o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001, (ES) č. 396/2005, (ES) č. 1069/2009, (ES) č. 1107/2009, (EU) č. 1151/2012, (EU) č. 652/2014, (EU) 2016/429 a (EU) 2016/2031, nařízení Rady (ES) č. 1/2005 a (ES) č. 1099/2009 a směrnic Rady 98/58/ES, 1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ES a 2008/120/ES a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 854/2004 a (ES) č. 882/2004, směrnic Rady 89/608/EHS, 89/662/EHS, 90/425/EHS, 91/496/EHS, 96/23/ES, 96/93/ES a 97/78/ES a rozhodnutí Rady 92/438/EHS (nařízení o úředních kontrolách) (Úř. věst. L 95, 7.4.2017, s. 1).“;"

*5

| 32) | Článek 119 se mění takto:






  a) | odstavec 1 se mění takto:






  i) | písmeno a) se nahrazuje tímto:






  „a) | označení druhu výrobku z révy vinné v souladu s částí II přílohy VII. U druhů výrobků z révy vinné definovaných v části II bodu 1 a bodech 4 až 9 přílohy VII, pokud byly tyto výrobky podrobeny ošetření dealkoholizací v souladu s částí I oddílem E přílohy VIII, je označení druhu doplněno o:






  i) | výraz „dealkoholizovaný“, pokud skutečný obsah alkoholu ve výrobku je nejvýše 0,5 % objemových, nebo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

32)

Článek 119 se mění takto:

a)

odstavec 1 se mění takto:

i)

písmeno a) se nahrazuje tímto:

„a)

označení druhu výrobku z révy vinné v souladu s částí II přílohy VII. U druhů výrobků z révy vinné definovaných v části II bodu 1 a bodech 4 až 9 přílohy VII, pokud byly tyto výrobky podrobeny ošetření dealkoholizací v souladu s částí I oddílem E přílohy VIII, je označení druhu doplněno o:

i)

výraz „dealkoholizovaný“, pokud skutečný obsah alkoholu ve výrobku je nejvýše 0,5 % objemových, nebo

| ii) | výraz „částečně dealkoholizovaný“, pokud skutečný obsah alkoholu ve výrobku je vyšší než 0,5 % objemových a nižší než minimální skutečný obsah alkoholu daného druhu před dealkoholizací.“; |
| --- | --- |

ii)

výraz „částečně dealkoholizovaný“, pokud skutečný obsah alkoholu ve výrobku je vyšší než 0,5 % objemových a nižší než minimální skutečný obsah alkoholu daného druhu před dealkoholizací.“;

| ii) | doplňují se nová písmena, která zní:






  „h) | výživové údaje podle čl. 9 odst. 1 písm. l) nařízení (EU) č. 1169/2011; |
| --- | --- | --- |

ii)

doplňují se nová písmena, která zní:

„h)

výživové údaje podle čl. 9 odst. 1 písm. l) nařízení (EU) č. 1169/2011;

| i) | seznam složek podle čl. 9 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1169/2011; |
| --- | --- |

i)

seznam složek podle čl. 9 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1169/2011;

| j) | v případě výrobků z révy vinné, které byly ošetřeny dealkoholizací v souladu s částí I oddílem E přílohy VIII a se skutečným obsahem alkoholu nižším než 10 % objemových, datum minimální trvanlivosti podle čl. 9 odst. 1 písm. f) nařízení (EU) č. 1169/2011.“; |
| --- | --- |

j)

v případě výrobků z révy vinné, které byly ošetřeny dealkoholizací v souladu s částí I oddílem E přílohy VIII a se skutečným obsahem alkoholu nižším než 10 % objemových, datum minimální trvanlivosti podle čl. 9 odst. 1 písm. f) nařízení (EU) č. 1169/2011.“;

| b) | odstavec 2 se nahrazuje tímto:

  „2.   Odchylně od odst. 1 písm. a) lze u výrobků z révy vinné jiných než těch, které byly ošetřeny dealkoholizací v souladu s částí I oddílem E přílohy VIII, vynechat odkaz na druh výrobku z révy vinné u vín, jejichž etikety obsahují název chráněného označení původu nebo chráněného zeměpisného označení.“; |
| --- | --- |

b)

odstavec 2 se nahrazuje tímto:

„2.   Odchylně od odst. 1 písm. a) lze u výrobků z révy vinné jiných než těch, které byly ošetřeny dealkoholizací v souladu s částí I oddílem E přílohy VIII, vynechat odkaz na druh výrobku z révy vinné u vín, jejichž etikety obsahují název chráněného označení původu nebo chráněného zeměpisného označení.“;

| c) | doplňují se nové odstavce, které znějí:

  „4.   Odchylně od odst. 1 písm. h) mohou být výživové údaje na obalu nebo na etiketě k němu připojené omezeny na energetickou hodnotu, která může být vyjádřena symbolem „E“ pro energii. V takovém případě se úplné výživové údaje uvedou elektronickými prostředky identifikovanými na obalu nebo na etiketě k němu připojené. Tyto nutriční výživové údaje nesmí být zobrazovány s jinými informacemi určenými k prodejním nebo marketingovým účelům ani nesmí být shromažďovány nebo sledovány žádné údaje o uživatelích.


  5.   Odchylně od odst. 1 písm. i) může být seznam složek poskytnut elektronickými prostředky identifikovanými na obalu nebo na etiketě k němu připojené. V takovém případě musí být splněny tyto požadavky:






  a) | neshromažďují se ani nesledují žádné údaje o uživatelích; |
| --- | --- | --- |

c)

doplňují se nové odstavce, které znějí:

„4.   Odchylně od odst. 1 písm. h) mohou být výživové údaje na obalu nebo na etiketě k němu připojené omezeny na energetickou hodnotu, která může být vyjádřena symbolem „E“ pro energii. V takovém případě se úplné výživové údaje uvedou elektronickými prostředky identifikovanými na obalu nebo na etiketě k němu připojené. Tyto nutriční výživové údaje nesmí být zobrazovány s jinými informacemi určenými k prodejním nebo marketingovým účelům ani nesmí být shromažďovány nebo sledovány žádné údaje o uživatelích.

5.   Odchylně od odst. 1 písm. i) může být seznam složek poskytnut elektronickými prostředky identifikovanými na obalu nebo na etiketě k němu připojené. V takovém případě musí být splněny tyto požadavky:

a)

neshromažďují se ani nesledují žádné údaje o uživatelích;

| b) | seznam složek se nezobrazuje s jinými informacemi určenými k prodejním nebo marketingovým účelům a |
| --- | --- |

b)

seznam složek se nezobrazuje s jinými informacemi určenými k prodejním nebo marketingovým účelům a

| c) | údaje uvedené v čl. 9 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 1169/2011 se uvádí přímo na obalu nebo na etiketě k němu připojené. |
| --- | --- |

c)

údaje uvedené v čl. 9 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 1169/2011 se uvádí přímo na obalu nebo na etiketě k němu připojené.

Označení uvedené v prvním pododstavci písm. c) tohoto odstavce musí zahrnovat slovo „obsahuje“, za nímž následuje název látky nebo produktu podle přílohy II nařízení (EU) č. 1169/2011.“

| 33) | V článku 122 se odstavec 1 mění takto:






  a) | písmeno b) se mění takto:






  i) | bod ii) se zrušuje, |
| --- | --- | --- | --- |

33)

V článku 122 se odstavec 1 mění takto:

a)

písmeno b) se mění takto:

i)

bod ii) se zrušuje,

| ii) | doplňuje se nový bod, který zní:






  „vi) | pravidel pro uvádění a označování složek pro použití čl. 119 odst. 1 písm. i);“ |
| --- | --- | --- |

ii)

doplňuje se nový bod, který zní:

„vi)

pravidel pro uvádění a označování složek pro použití čl. 119 odst. 1 písm. i);“

| b) | v písmenu c) se doplňuje nový bod, který zní:






  „iii) | výrazů odkazujících na zemědělský podnik a podmínek jejich použití;“ |
| --- | --- | --- |

b)

v písmenu c) se doplňuje nový bod, který zní:

„iii)

výrazů odkazujících na zemědělský podnik a podmínek jejich použití;“

| c) | v písmenu d) se bod i) nahrazuje tímto:






  „i) | podmínky pro použití některých tvarů lahví a uzávěrů a seznam některých zvláštních tvarů lahví,“. |
| --- | --- | --- |

c)

v písmenu d) se bod i) nahrazuje tímto:

„i)

podmínky pro použití některých tvarů lahví a uzávěrů a seznam některých zvláštních tvarů lahví,“.

| 34) | V části II hlavě II kapitole II se oddíl 1 mění takto:






  a) | článek 124 se zrušuje. |
| --- | --- | --- |

34)

V části II hlavě II kapitole II se oddíl 1 mění takto:

a)

článek 124 se zrušuje.

| b) | nadpis „Pododdíl l“ a jeho název se zrušují; |
| --- | --- |

b)

nadpis „Pododdíl l“ a jeho název se zrušují;

| c) | v článku 125 se odstavec 3 nahrazuje tímto:

  „3.   Mezioborové dohody musí splňovat podmínky nákupu stanovené v příloze X.“; |
| --- | --- |

c)

v článku 125 se odstavec 3 nahrazuje tímto:

„3.   Mezioborové dohody musí splňovat podmínky nákupu stanovené v příloze X.“;

| d) | pododdíly 2 a 3 obsahující články 127 až 144 se zrušují. |
| --- | --- |

d)

pododdíly 2 a 3 obsahující články 127 až 144 se zrušují.

| 35) | V čl. 145 odst. 3 se první věta nahrazuje tímto:

  „Členské státy, které ve svých strategických plánech SZP stanoví opatření na restrukturalizaci a přeměnu vinic podle čl. 58 odst. 1 prvního pododstavce písm. a) nařízení (EU) 2021/2115, předloží Komisi každoročně do 1. března aktualizovaný soupis produkčního potenciálu na základě registru vinic.“ |
| --- | --- |

35)

V čl. 145 odst. 3 se první věta nahrazuje tímto:

„Členské státy, které ve svých strategických plánech SZP stanoví opatření na restrukturalizaci a přeměnu vinic podle čl. 58 odst. 1 prvního pododstavce písm. a) nařízení (EU) 2021/2115, předloží Komisi každoročně do 1. března aktualizovaný soupis produkčního potenciálu na základě registru vinic.“

| 36) | Vkládá se nový článek, který zní:

  „Článek 147a
  Zpoždění plateb u prodeje sudového vína
  Odchylně od čl. 3 odst. 1 směrnice (EU) 2019/633 mohou členské státy na žádost mezioborové organizace uznané podle článku 157 tohoto nařízení působící v odvětví vína stanovit, že zákaz uvedený v čl. 3 odst. 1 prvním pododstavci písm. a) směrnice (EU) 2019/633 se nevztahuje na platby prováděné v rámci smluv o dodávkách pro prodeje sudového vína mezi producenty nebo prodejci vína a jejich přímými kupujícími, pokud:






  a) | jsou konkrétní podmínky umožňující provedení platby po 60 dnech zahrnuty do standardních smluv týkajících se prodeje sudového vína, jež byly členskými státy učiněny závaznými podle článku 164 tohoto nařízení před 30. říjnem 2021, a pokud je platnost tohoto rozšíření působnosti standardních smluv členskými státy obnovena od uvedeného data bez jakýchkoli výraznějších změn platebních podmínek v neprospěch dodavatelů sudového vína, a |
| --- | --- | --- |

36)

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 147a

Zpoždění plateb u prodeje sudového vína

Odchylně od čl. 3 odst. 1 směrnice (EU) 2019/633 mohou členské státy na žádost mezioborové organizace uznané podle článku 157 tohoto nařízení působící v odvětví vína stanovit, že zákaz uvedený v čl. 3 odst. 1 prvním pododstavci písm. a) směrnice (EU) 2019/633 se nevztahuje na platby prováděné v rámci smluv o dodávkách pro prodeje sudového vína mezi producenty nebo prodejci vína a jejich přímými kupujícími, pokud:

a)

jsou konkrétní podmínky umožňující provedení platby po 60 dnech zahrnuty do standardních smluv týkajících se prodeje sudového vína, jež byly členskými státy učiněny závaznými podle článku 164 tohoto nařízení před 30. říjnem 2021, a pokud je platnost tohoto rozšíření působnosti standardních smluv členskými státy obnovena od uvedeného data bez jakýchkoli výraznějších změn platebních podmínek v neprospěch dodavatelů sudového vína, a

| b) | smlouvy o dodávkách mezi dodavateli sudových vín a jejich přímými kupujícími jsou víceleté nebo se stanou víceletými.“ |
| --- | --- |

b)

smlouvy o dodávkách mezi dodavateli sudových vín a jejich přímými kupujícími jsou víceleté nebo se stanou víceletými.“

| 37) | V čl. 148 odst. 2 písm. c) se bod i) nahrazuje tímto:






  „i) | cenu splatnou za dodávku, která je:






  — | stálá a stanovená ve smlouvě, nebo |
| --- | --- | --- | --- |

37)

V čl. 148 odst. 2 písm. c) se bod i) nahrazuje tímto:

„i)

cenu splatnou za dodávku, která je:

—

stálá a stanovená ve smlouvě, nebo

| — | vypočtena kombinací různých faktorů stanovených ve smlouvě, jež mohou zahrnovat objektivní ukazatele, indexy a metody výpočtu konečné ceny, které jsou snadno dostupné a srozumitelné a odrážejí změny v tržních podmínkách, dodaný objem a jakost nebo složení dodaného syrového mléka; tyto ukazatele mohou vycházet z příslušných cen, výrobních a tržních nákladů; za tímto účelem mohou členské státy stanovit ukazatele v souladu s objektivními kritérii založenými na studiích provedených v oblasti produkce a potravinového řetězce. Smluvní strany mohou volně odkazovat na tyto ukazatele nebo jiné ukazatele, které považují za relevantní.“; |
| --- | --- |

—

vypočtena kombinací různých faktorů stanovených ve smlouvě, jež mohou zahrnovat objektivní ukazatele, indexy a metody výpočtu konečné ceny, které jsou snadno dostupné a srozumitelné a odrážejí změny v tržních podmínkách, dodaný objem a jakost nebo složení dodaného syrového mléka; tyto ukazatele mohou vycházet z příslušných cen, výrobních a tržních nákladů; za tímto účelem mohou členské státy stanovit ukazatele v souladu s objektivními kritérii založenými na studiích provedených v oblasti produkce a potravinového řetězce. Smluvní strany mohou volně odkazovat na tyto ukazatele nebo jiné ukazatele, které považují za relevantní.“;

| 38) | V čl. 149 odst. 2 písm. c) se bod i) nahrazuje tímto:






  „i) | objem syrového mléka, kterého se uvedená jednání týkají, nepřesahuje 4 % celkové produkce v Unii;“; |
| --- | --- | --- |

38)

V čl. 149 odst. 2 písm. c) se bod i) nahrazuje tímto:

„i)

objem syrového mléka, kterého se uvedená jednání týkají, nepřesahuje 4 % celkové produkce v Unii;“;

| 39) | Článek 150 se zrušuje; |
| --- | --- |

39)

Článek 150 se zrušuje;

| 40) | Článek 151 se mění takto:






  a) | první pododstavec se nahrazuje tímto:

  „První kupující syrového mléka vykazují příslušnému vnitrostátnímu orgánu množství syrového mléka, které jim bylo každý měsíc dodáno, a vyplacenou průměrnou cenu. Rozlišuje se mezi mlékem pocházejícím z ekologického zemědělství a ostatním mlékem.“; |
| --- | --- | --- |

40)

Článek 151 se mění takto:

a)

první pododstavec se nahrazuje tímto:

„První kupující syrového mléka vykazují příslušnému vnitrostátnímu orgánu množství syrového mléka, které jim bylo každý měsíc dodáno, a vyplacenou průměrnou cenu. Rozlišuje se mezi mlékem pocházejícím z ekologického zemědělství a ostatním mlékem.“;

| b) | třetí pododstavec se nahrazuje tímto:

  „Členské státy oznámí Komisi množství syrového mléka a průměrné ceny podle prvního pododstavce.“ |
| --- | --- |

b)

třetí pododstavec se nahrazuje tímto:

„Členské státy oznámí Komisi množství syrového mléka a průměrné ceny podle prvního pododstavce.“

| 41) | V čl. 152 odst. 1 se písmeno c) mění takto:






  a) | bod vii) se nahrazuje tímto:






  „vii) | nakládání s vedlejšími produkty, reziduálními toky a odpady a jejich zhodnocování, zejména za účelem ochrany jakosti vod, půdy a krajiny, zachování nebo podpory biologické rozmanitosti a zvýšení oběhovosti,“; |
| --- | --- | --- | --- |

41)

V čl. 152 odst. 1 se písmeno c) mění takto:

a)

bod vii) se nahrazuje tímto:

„vii)

nakládání s vedlejšími produkty, reziduálními toky a odpady a jejich zhodnocování, zejména za účelem ochrany jakosti vod, půdy a krajiny, zachování nebo podpory biologické rozmanitosti a zvýšení oběhovosti,“;

| b) | bod x) se nahrazuje tímto:






  „x) | správa vzájemných fondů,“. |
| --- | --- | --- |

b)

bod x) se nahrazuje tímto:

„x)

správa vzájemných fondů,“.

| 42) | Článek 153 se mění takto:






  a) | v odstavci 2 se písmeno c) nahrazuje tímto:






  „c) | pravidla umožňující členům organizace producentů demokratickou kontrolu jejich organizace a jejích rozhodnutí a také jejího účetnictví a rozpočtu;“; |
| --- | --- | --- | --- |

42)

Článek 153 se mění takto:

a)

v odstavci 2 se písmeno c) nahrazuje tímto:

„c)

pravidla umožňující členům organizace producentů demokratickou kontrolu jejich organizace a jejích rozhodnutí a také jejího účetnictví a rozpočtu;“;

| b) | vkládá se nový odstavec, který zní:

  „2a.   Stanovy organizace producentů mohou stanovit možnost, aby členové organizace producentů byli v přímém kontaktu s kupujícími, pokud tyto přímé kontakty neohrozí soustředění nabídky a uvádění produktů organizace producentů na trh. Soustředění nabídky se považuje za zajištěné, pokud organizace producentů vyjedná a určí podstatné prvky prodeje, jako jsou cena, jakost a objem.“; |
| --- | --- |

b)

vkládá se nový odstavec, který zní:

„2a.   Stanovy organizace producentů mohou stanovit možnost, aby členové organizace producentů byli v přímém kontaktu s kupujícími, pokud tyto přímé kontakty neohrozí soustředění nabídky a uvádění produktů organizace producentů na trh. Soustředění nabídky se považuje za zajištěné, pokud organizace producentů vyjedná a určí podstatné prvky prodeje, jako jsou cena, jakost a objem.“;

| c) | odstavec 3 se nahrazuje tímto:

  „3.   Odstavce 1, 2 a 2a se nevztahují na organizace producentů v odvětví mléka a mléčných výrobků.“ |
| --- | --- |

c)

odstavec 3 se nahrazuje tímto:

„3.   Odstavce 1, 2 a 2a se nevztahují na organizace producentů v odvětví mléka a mléčných výrobků.“

| 43) | V čl. 154 odst. 1 se písmeno b) nahrazuje tímto:






  „b) | má minimální počet členů nebo disponuje minimálním objemem nebo hodnotou tržní produkce, který stanoví daný členský stát, v oblasti, ve které působí. Tato ustanovení nesmějí bránit uznávání organizací producentů, které se věnují producentům malého rozsahu;“. |
| --- | --- | --- |

43)

V čl. 154 odst. 1 se písmeno b) nahrazuje tímto:

„b)

má minimální počet členů nebo disponuje minimálním objemem nebo hodnotou tržní produkce, který stanoví daný členský stát, v oblasti, ve které působí. Tato ustanovení nesmějí bránit uznávání organizací producentů, které se věnují producentům malého rozsahu;“.

| 44) | Článek 157 se mění takto:






  a) | v odstavci 1 se návětí nahrazuje tímto:

  „1.   Členské státy mohou na požádání uznat mezioborové organizace na celostátní a regionální úrovni a na úrovni hospodářských prostorů uvedených v čl. 164 odst. 2 v konkrétním odvětví uvedeném v čl. 1 odst. 2, které:“; |
| --- | --- | --- |

44)

Článek 157 se mění takto:

a)

v odstavci 1 se návětí nahrazuje tímto:

„1.   Členské státy mohou na požádání uznat mezioborové organizace na celostátní a regionální úrovni a na úrovni hospodářských prostorů uvedených v čl. 164 odst. 2 v konkrétním odvětví uvedeném v čl. 1 odst. 2, které:“;

| b) | v odstavci 1 se písmeno c) mění takto:






  i) | bod vii) se nahrazuje tímto:






  „vii) | poskytování informací a provádění výzkumu nezbytného k inovacím, racionalizaci, zlepšení a změně zaměření produkce a případně i zpracování a prodeje na produkty, které lépe vyhovují požadavkům trhu a chuti a očekávání spotřebitelů, zejména pokud jde o jakost produktů, včetně zvláštních vlastností produktů s chráněným označením původu nebo chráněným zeměpisným označením, a ochranu životního prostředí, opatření v oblasti klimatu a zdraví zvířat a dobré životní podmínky zvířat;“; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

v odstavci 1 se písmeno c) mění takto:

i)

bod vii) se nahrazuje tímto:

„vii)

poskytování informací a provádění výzkumu nezbytného k inovacím, racionalizaci, zlepšení a změně zaměření produkce a případně i zpracování a prodeje na produkty, které lépe vyhovují požadavkům trhu a chuti a očekávání spotřebitelů, zejména pokud jde o jakost produktů, včetně zvláštních vlastností produktů s chráněným označením původu nebo chráněným zeměpisným označením, a ochranu životního prostředí, opatření v oblasti klimatu a zdraví zvířat a dobré životní podmínky zvířat;“;

| ii) | bod xiv) se nahrazuje tímto:






  „xiv) | přispění k nakládání s vedlejšími produkty a vyvíjení iniciativ na zhodnocení těchto produktů a snížení množství odpadů a nakládání s nimi;“ |
| --- | --- | --- |

ii)

bod xiv) se nahrazuje tímto:

„xiv)

přispění k nakládání s vedlejšími produkty a vyvíjení iniciativ na zhodnocení těchto produktů a snížení množství odpadů a nakládání s nimi;“

| iii) | bod xvi) se nahrazuje tímto:






  „xvi) | podpora a provádění opatření k prevenci, kontrole a řízení rizik v oblasti zdraví zvířat, ochrany rostlin a životního prostředí, mimo jiné zřízením a správou vzájemných fondů nebo přispíváním do těchto fondů za účelem vyplacení finanční náhrady zemědělcům za náklady a hospodářské ztráty vyplývající z podpory a provádění takovýchto opatření;“; |
| --- | --- | --- |

iii)

bod xvi) se nahrazuje tímto:

„xvi)

podpora a provádění opatření k prevenci, kontrole a řízení rizik v oblasti zdraví zvířat, ochrany rostlin a životního prostředí, mimo jiné zřízením a správou vzájemných fondů nebo přispíváním do těchto fondů za účelem vyplacení finanční náhrady zemědělcům za náklady a hospodářské ztráty vyplývající z podpory a provádění takovýchto opatření;“;

| c) | odstavec 1a se nahrazuje tímto:

  „1a.   Členské státy mohou na žádost rozhodnout, že mezioborovou organizaci působící ve více odvětvích uvedených v čl. 1 odst. 2 uznají více než jednou, pokud splňuje podmínky podle odstavce 1 pro každé odvětví, pro které žádá o uznání. “; |
| --- | --- |

c)

odstavec 1a se nahrazuje tímto:

„1a.   Členské státy mohou na žádost rozhodnout, že mezioborovou organizaci působící ve více odvětvích uvedených v čl. 1 odst. 2 uznají více než jednou, pokud splňuje podmínky podle odstavce 1 pro každé odvětví, pro které žádá o uznání. “;

| d) | odstavec 3 se zrušuje. |
| --- | --- |

d)

odstavec 3 se zrušuje.

| 45) | Článek 158 se mění takto:






  a) | v odstavci 1 se vkládá nové písmeno, které zní:






  „ca) | usilují o vyvážené zastoupení organizací v těch fázích dodavatelského řetězce, které tvoří mezioborové organizace, jak je uvedeno v čl. 157 odst. 1 písm. a);“; |
| --- | --- | --- | --- |

45)

Článek 158 se mění takto:

a)

v odstavci 1 se vkládá nové písmeno, které zní:

„ca)

usilují o vyvážené zastoupení organizací v těch fázích dodavatelského řetězce, které tvoří mezioborové organizace, jak je uvedeno v čl. 157 odst. 1 písm. a);“;

| b) | odstavec 4 se nahrazuje tímto:

  „4.   Členské státy mohou uznat ve všech odvětvích mezioborové organizace existující před 1. lednem 2014, ať již byly uznány na základě žádosti nebo zřízeny podle právních předpisů, i když nesplňují podmínku stanovenou v čl. 157 odst. 1 písm. b).“ |
| --- | --- |

b)

odstavec 4 se nahrazuje tímto:

„4.   Členské státy mohou uznat ve všech odvětvích mezioborové organizace existující před 1. lednem 2014, ať již byly uznány na základě žádosti nebo zřízeny podle právních předpisů, i když nesplňují podmínku stanovenou v čl. 157 odst. 1 písm. b).“

| 46) | Článek 163 se mění takto:






  a) | odstavce 1 a 2 se nahrazují tímto:

  „1.   Členské státy mohou uznat mezioborové organizace v odvětví mléka a mléčných výrobků, za předpokladu, že uvedené organizace:






  a) | splňují požadavky uvedené v článku 157; |
| --- | --- | --- | --- |

46)

Článek 163 se mění takto:

a)

odstavce 1 a 2 se nahrazují tímto:

„1.   Členské státy mohou uznat mezioborové organizace v odvětví mléka a mléčných výrobků, za předpokladu, že uvedené organizace:

a)

splňují požadavky uvedené v článku 157;

| b) | vykonávají svou činnost v jednom nebo více regionech daného území; |
| --- | --- |

b)

vykonávají svou činnost v jednom nebo více regionech daného území;

| c) | představují významnou část hospodářských činností uvedených v čl. 157 odst. 1 písm. a); |
| --- | --- |

c)

představují významnou část hospodářských činností uvedených v čl. 157 odst. 1 písm. a);

| d) | nejsou samy zapojeny do produkce, zpracovávání nebo obchodování v odvětví mléka a mléčných výrobků. |
| --- | --- |

d)

nejsou samy zapojeny do produkce, zpracovávání nebo obchodování v odvětví mléka a mléčných výrobků.

2.   Členské státy mohou rozhodnout, že mezioborové organizace, které byly uznány před 2. dubnem 2012 na základě vnitrostátních právních předpisů a které splňují podmínky uvedené v odstavci 1 tohoto článku, se považují za uznané mezioborové organizace podle čl. 157 odst. 1.“;

| b) | v odstavci 3 se písmeno d) nahrazuje tímto:






  „d) | odeberou uznání, pokud již nejsou splněny požadavky a podmínky pro uznání stanovené v tomto článku;“. |
| --- | --- | --- |

b)

v odstavci 3 se písmeno d) nahrazuje tímto:

„d)

odeberou uznání, pokud již nejsou splněny požadavky a podmínky pro uznání stanovené v tomto článku;“.

| 47) | Článek 164 se mění takto:






  a) | odstavec 2 se nahrazuje tímto:

  „2.   Pro účely tohoto oddílu se „hospodářským prostorem“ rozumí zeměpisné území tvořené přilehlými nebo sousedními pěstitelskými regiony, v nichž jsou pěstitelské i obchodní podmínky stejnorodé, nebo, v případě produktů s chráněným označením původu nebo chráněným zeměpisným označením uznávaným podle právních předpisů Unie, zeměpisné území stanovené ve specifikaci produktu.“; |
| --- | --- | --- |

47)

Článek 164 se mění takto:

a)

odstavec 2 se nahrazuje tímto:

„2.   Pro účely tohoto oddílu se „hospodářským prostorem“ rozumí zeměpisné území tvořené přilehlými nebo sousedními pěstitelskými regiony, v nichž jsou pěstitelské i obchodní podmínky stejnorodé, nebo, v případě produktů s chráněným označením původu nebo chráněným zeměpisným označením uznávaným podle právních předpisů Unie, zeměpisné území stanovené ve specifikaci produktu.“;

| b) | odstavec 4 se mění takto:






  i) | písmena l), m) a n) se nahrazují tímto:






  „l) | použití certifikovaného osiva s výjimkou případů, kdy se používá pro ekologickou produkci ve smyslu nařízení (EU) 2018/848 a kontroly jakosti produktů; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

odstavec 4 se mění takto:

i)

písmena l), m) a n) se nahrazují tímto:

„l)

použití certifikovaného osiva s výjimkou případů, kdy se používá pro ekologickou produkci ve smyslu nařízení (EU) 2018/848 a kontroly jakosti produktů;

| m) | prevence a řízení fytosanitárních rizik, rizik v oblasti zdraví zvířat, bezpečnosti potravin nebo životního prostředí; |
| --- | --- |

m)

prevence a řízení fytosanitárních rizik, rizik v oblasti zdraví zvířat, bezpečnosti potravin nebo životního prostředí;

| n) | nakládání s vedlejšími produkty a jejich zhodnocování.“; |
| --- | --- |

n)

nakládání s vedlejšími produkty a jejich zhodnocování.“;

| ii) | druhý pododstavec se nahrazuje tímto:

  „Tato pravidla nesmí způsobit újmu jiným hospodářským subjektům, ani bránit vstupu nových hospodářských subjektů na trh v dotyčném členském státu nebo Unii a nesmějí mít žádné účinky uvedené v čl. 210 odst. 4 nebo být jinak neslučitelné s platnými právními předpisy Unie nebo vnitrostátními právními předpisy.“ |
| --- | --- |

ii)

druhý pododstavec se nahrazuje tímto:

„Tato pravidla nesmí způsobit újmu jiným hospodářským subjektům, ani bránit vstupu nových hospodářských subjektů na trh v dotyčném členském státu nebo Unii a nesmějí mít žádné účinky uvedené v čl. 210 odst. 4 nebo být jinak neslučitelné s platnými právními předpisy Unie nebo vnitrostátními právními předpisy.“

| 48) | Článek 165 se nahrazuje tímto:

  „Článek 165
  Finanční příspěvky producentů, kteří nejsou členy organizace
  Jestliže je působnost pravidel uznané organizace producentů, uznaného sdružení organizací producentů nebo uznané mezioborové organizace rozšířena podle článku 164 a jestliže jsou činnosti, na něž se tato pravidla vztahují, v obecném hospodářském zájmu hospodářských subjektů, jejichž činnosti jsou spojeny s dotyčnými produkty, může členský stát, který udělil uznání, po konzultaci s příslušnými zúčastněnými stranami rozhodnout, že jednotlivé hospodářské subjekty nebo seskupení, které nejsou členy organizace, které však mají z těchto činností prospěch, uhradí organizaci v plné nebo částečné výši finanční příspěvky placené jejími členy v rozsahu, v jakém jsou tyto příspěvky určeny ke krytí nákladů bezprostředně vzniklých v důsledku provozování jedné nebo více dotyčných činností. Jakákoli organizace, která obdrží příspěvky od nečlenů podle tohoto článku, zpřístupní na žádost člena nebo nečlena, kteří finančně přispívají na činnosti organizace, ty části svého ročního rozpočtu, které se týkají výkonu činností uvedených v čl. 164 odst. 4.“ |
| --- | --- |

48)

Článek 165 se nahrazuje tímto:

„Článek 165

Finanční příspěvky producentů, kteří nejsou členy organizace

Jestliže je působnost pravidel uznané organizace producentů, uznaného sdružení organizací producentů nebo uznané mezioborové organizace rozšířena podle článku 164 a jestliže jsou činnosti, na něž se tato pravidla vztahují, v obecném hospodářském zájmu hospodářských subjektů, jejichž činnosti jsou spojeny s dotyčnými produkty, může členský stát, který udělil uznání, po konzultaci s příslušnými zúčastněnými stranami rozhodnout, že jednotlivé hospodářské subjekty nebo seskupení, které nejsou členy organizace, které však mají z těchto činností prospěch, uhradí organizaci v plné nebo částečné výši finanční příspěvky placené jejími členy v rozsahu, v jakém jsou tyto příspěvky určeny ke krytí nákladů bezprostředně vzniklých v důsledku provozování jedné nebo více dotyčných činností. Jakákoli organizace, která obdrží příspěvky od nečlenů podle tohoto článku, zpřístupní na žádost člena nebo nečlena, kteří finančně přispívají na činnosti organizace, ty části svého ročního rozpočtu, které se týkají výkonu činností uvedených v čl. 164 odst. 4.“

| 49) | Vkládá se nový článek, který zní:

  „Článek 166a
  Regulace nabídky zemědělských produktů s chráněným označením původu nebo chráněným zeměpisným označením

  1.   Aniž by byly dotčeny články 167 a 167a tohoto nařízení, mohou členské státy na žádost organizace producentů nebo sdružení organizace producentů uznané podle čl. 152 odst. 1 nebo čl. 161 odst. 1 tohoto nařízení, mezioborové organizace uznané podle čl. 157 odst. 1 tohoto nařízení, seskupení hospodářských subjektů uvedeného v čl. 3 bodě 2 nařízení (EU) č. 1151/2012 nebo seskupení producentů uvedených v čl. 95 odst. 1 tohoto nařízení na omezené období stanovit závazná pravidla pro regulaci nabídky zemědělských produktů podle čl. 1 odst. 2 tohoto nařízení, které jsou chráněny označením původu nebo chráněným zeměpisným označením podle čl. 5 odst. 1 a 2 nařízení (EU) č. 1151/2012 nebo podle čl. 93 odst. 1 písm. a) a b) tohoto nařízení.


  2.   Pravidla uvedená v odstavci 1 tohoto článku musí být předem schválena v dohodě uzavřené mezi alespoň dvěma třetinami producentů produktu, jak je uvedeno v odstavci 1 tohoto článku, nebo jejich zástupci, kteří představují alespoň dvě třetiny výroby daného produktu v zeměpisné oblasti podle čl. 7 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 1151/2012 nebo čl. 93 odst. 1 písm. a) bodu iii) a písm. b) bodu iii) tohoto nařízení pro víno. Pokud výroba produktu uvedeného v odstavci 1 tohoto článku zahrnuje zpracování a specifikace produktu podle čl. 7 odst. 1 nařízení (EU) č. 1151/2012 nebo čl. 94 odst. 2 tohoto nařízení omezuje získávání surovin na určitou zeměpisnou oblast, členské státy pro účely pravidel stanovených podle odstavce 1 tohoto článku vyžadují, aby:






  a) | producenti suroviny používané v určité zeměpisné oblasti byli konzultováni před uzavřením dohody uvedené v tomto odstavci; nebo |
| --- | --- | --- |

49)

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 166a

Regulace nabídky zemědělských produktů s chráněným označením původu nebo chráněným zeměpisným označením

1.   Aniž by byly dotčeny články 167 a 167a tohoto nařízení, mohou členské státy na žádost organizace producentů nebo sdružení organizace producentů uznané podle čl. 152 odst. 1 nebo čl. 161 odst. 1 tohoto nařízení, mezioborové organizace uznané podle čl. 157 odst. 1 tohoto nařízení, seskupení hospodářských subjektů uvedeného v čl. 3 bodě 2 nařízení (EU) č. 1151/2012 nebo seskupení producentů uvedených v čl. 95 odst. 1 tohoto nařízení na omezené období stanovit závazná pravidla pro regulaci nabídky zemědělských produktů podle čl. 1 odst. 2 tohoto nařízení, které jsou chráněny označením původu nebo chráněným zeměpisným označením podle čl. 5 odst. 1 a 2 nařízení (EU) č. 1151/2012 nebo podle čl. 93 odst. 1 písm. a) a b) tohoto nařízení.

2.   Pravidla uvedená v odstavci 1 tohoto článku musí být předem schválena v dohodě uzavřené mezi alespoň dvěma třetinami producentů produktu, jak je uvedeno v odstavci 1 tohoto článku, nebo jejich zástupci, kteří představují alespoň dvě třetiny výroby daného produktu v zeměpisné oblasti podle čl. 7 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 1151/2012 nebo čl. 93 odst. 1 písm. a) bodu iii) a písm. b) bodu iii) tohoto nařízení pro víno. Pokud výroba produktu uvedeného v odstavci 1 tohoto článku zahrnuje zpracování a specifikace produktu podle čl. 7 odst. 1 nařízení (EU) č. 1151/2012 nebo čl. 94 odst. 2 tohoto nařízení omezuje získávání surovin na určitou zeměpisnou oblast, členské státy pro účely pravidel stanovených podle odstavce 1 tohoto článku vyžadují, aby:

a)

producenti suroviny používané v určité zeměpisné oblasti byli konzultováni před uzavřením dohody uvedené v tomto odstavci; nebo

| b) | aby alespoň dvě třetiny producentů suroviny nebo jejich zástupců, na které připadají alespoň dvě třetiny produkce suroviny používané ke zpracování v určité zeměpisné oblasti, byly rovněž stranami dohody uvedené v tomto odstavci. |
| --- | --- |

b)

aby alespoň dvě třetiny producentů suroviny nebo jejich zástupců, na které připadají alespoň dvě třetiny produkce suroviny používané ke zpracování v určité zeměpisné oblasti, byly rovněž stranami dohody uvedené v tomto odstavci.

3.   Odchylně od odstavce 2 tohoto článku, pokud jde o produkci sýrů s chráněným označením původu nebo chráněným zeměpisným označením, musí být pravidla uvedená v odstavci 1 tohoto článku předem schválena dohodou mezi alespoň dvěma třetinami producentů mléka nebo jejich zástupců, kteří odpovídají alespoň za dvě třetiny syrového mléka používaného k výrobě daného sýra, a případně mezi alespoň dvěma třetinami producentů daného sýra nebo jejich zástupců, kteří zajišťují alespoň dvě třetiny výroby daného sýra v zeměpisné oblasti podle čl. 7 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 1151/2012.

Pro účely prvního pododstavce tohoto odstavce je v případě sýra užívajícího chráněné zeměpisné označení zeměpisná oblast původu syrového mléka uvedená ve specifikaci produktu pro daný sýr totožná se zeměpisnou oblastí podle čl. 7 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 1151/2012 týkající se tohoto sýra.

4.   Pravidla uvedená v odstavci 1:

| a) | se vztahují pouze na regulaci nabídky daného produktu a případně suroviny a jejich cílem je přizpůsobit nabídku tohoto produktu poptávce; |
| --- | --- |

a)

se vztahují pouze na regulaci nabídky daného produktu a případně suroviny a jejich cílem je přizpůsobit nabídku tohoto produktu poptávce;

| b) | platí pouze pro daný výrobek a případně danou surovinu; |
| --- | --- |

b)

platí pouze pro daný výrobek a případně danou surovinu;

| c) | mohou být závazná na období maximálně tří let, ale poté mohou být obnovena na základě nové žádosti podle odstavce 1; |
| --- | --- |

c)

mohou být závazná na období maximálně tří let, ale poté mohou být obnovena na základě nové žádosti podle odstavce 1;

| d) | nesmějí poškodit obchod s jinými produkty, než jsou ty, na něž se vztahují uvedená pravidla; |
| --- | --- |

d)

nesmějí poškodit obchod s jinými produkty, než jsou ty, na něž se vztahují uvedená pravidla;

| e) | nesmějí se týkat transakcí provedených po prvním uvedení daného produktu na trh; |
| --- | --- |

e)

nesmějí se týkat transakcí provedených po prvním uvedení daného produktu na trh;

| f) | nesmějí umožnit určování cen, a to ani orientačních nebo doporučených cen; |
| --- | --- |

f)

nesmějí umožnit určování cen, a to ani orientačních nebo doporučených cen;

| g) | nesmějí vést k tomu, že nebude k dispozici příliš vysoký podíl daného produktu, který by jinak k dispozici byl; |
| --- | --- |

g)

nesmějí vést k tomu, že nebude k dispozici příliš vysoký podíl daného produktu, který by jinak k dispozici byl;

| h) | nesmějí vést k diskriminaci, vytvářet překážky pro nové subjekty na trhu ani negativně ovlivňovat drobné výrobce; |
| --- | --- |

h)

nesmějí vést k diskriminaci, vytvářet překážky pro nové subjekty na trhu ani negativně ovlivňovat drobné výrobce;

| i) | přispívají k zachování jakosti daného produktu nebo k rozvoji daného produktu; |
| --- | --- |

i)

přispívají k zachování jakosti daného produktu nebo k rozvoji daného produktu;

| j) | nesmějí být jimi dotčeny článek 149 a čl. 152 odst. 1a. |
| --- | --- |

j)

nesmějí být jimi dotčeny článek 149 a čl. 152 odst. 1a.

5.   Pravidla uvedená v odstavci 1 se zveřejní v úředním tisku daného členského státu.

6.   Členské státy provádějí kontroly k zajištění toho, že podmínky stanovené v odstavci 4 jsou splněny. Pokud příslušné vnitrostátní orgány zjistí, že tyto podmínky dodržovány nejsou, členské státy pravidla uvedená v odstavci 1 zruší.

7.   Členské státy neprodleně oznámí Komisi pravidla podle odstavce 1, která přijaly. Komise o oznámeních týkajících se těchto pravidel informuje ostatní členské státy.

8.   Komise může prostřednictvím prováděcích aktů kdykoli rozhodnout, že členský stát musí zrušit pravidla, jež stanovil podle odstavce 1 tohoto článku, pokud Komise zjistí, že tato pravidla nejsou v souladu s podmínkami stanovenými v odstavci 4 tohoto článku nebo na významné části vnitřního trhu vylučují či narušují hospodářskou soutěž nebo že ohrožují volný obchod či dosažení cílů článku 39 Smlouvy o fungování EU. Tyto prováděcí akty se přijímají bez použití postupů podle čl. 229 odst. 2 a 3 tohoto nařízení.“

| 50) | V čl. 168 odst. 4 písm. c) se bod i) nahrazuje tímto:






  „i) | cenu splatnou za dodávku, která je:






  — | stálá a stanovená ve smlouvě nebo |
| --- | --- | --- | --- |

50)

V čl. 168 odst. 4 písm. c) se bod i) nahrazuje tímto:

„i)

cenu splatnou za dodávku, která je:

—

stálá a stanovená ve smlouvě nebo

| — | vypočtena kombinací různých faktorů stanovených ve smlouvě, jež mohou zahrnovat objektivní ukazatele, indexy a metody výpočtu konečné ceny, které jsou snadno dostupné a srozumitelné a odrážejí změny v tržních podmínkách, dodaná množství a jakost nebo složení dodaných zemědělských produktů; tyto ukazatele mohou vycházet z příslušných cen, výrobních a tržních nákladů; za tímto účelem mohou členské státy stanovit ukazatele v souladu s objektivními kritérii založenými na studiích provedených v oblasti produkce a potravinového řetězce; smluvní strany mohou volně odkazovat na tyto ukazatele nebo jiné ukazatele, které považují za relevantní.“ |
| --- | --- |

—

vypočtena kombinací různých faktorů stanovených ve smlouvě, jež mohou zahrnovat objektivní ukazatele, indexy a metody výpočtu konečné ceny, které jsou snadno dostupné a srozumitelné a odrážejí změny v tržních podmínkách, dodaná množství a jakost nebo složení dodaných zemědělských produktů; tyto ukazatele mohou vycházet z příslušných cen, výrobních a tržních nákladů; za tímto účelem mohou členské státy stanovit ukazatele v souladu s objektivními kritérii založenými na studiích provedených v oblasti produkce a potravinového řetězce; smluvní strany mohou volně odkazovat na tyto ukazatele nebo jiné ukazatele, které považují za relevantní.“

| 51) | Článek 172 se zrušuje. |
| --- | --- |

51)

Článek 172 se zrušuje.

| 52) | Článek 172 se nahrazuje tímto:

  „Článek 172a
  Sdílení hodnot
  Aniž jsou dotčena případná zvláštní ustanovení o sdílení hodnot v odvětví cukru, mohou se zemědělci, včetně sdružení zemědělců dohodnout s hospodářskými subjekty v navazujících odvětvích na ustanoveních o sdílení hodnot, včetně tržních bonusů a ztrát, jež stanoví, jak má být mezi ně rozdělen případný vývoj příslušných tržních cen dotčených produktů nebo trhů s jinými komoditami.


  Článek 172b
  Pokyny mezioborových organizací pro prodej hroznů pro vína s chráněným označením původu nebo chráněným zeměpisným označením
  Odchylně od čl. 101 odst. 1 Smlouvy o fungování EU mohou mezioborové organizace uznané podle článku 157 tohoto nařízení, které působí v odvětví vína, stanovit nepovinné cenové orientační ukazatele týkající se prodeje hroznů určených k výrobě vín s chráněným označením původu nebo chráněným zeměpisným označením, pokud tyto pokyny nevylučují hospodářskou soutěž u podstatné části dotyčných produktů.“ |
| --- | --- |

52)

Článek 172 se nahrazuje tímto:

„Článek 172a

Sdílení hodnot

Aniž jsou dotčena případná zvláštní ustanovení o sdílení hodnot v odvětví cukru, mohou se zemědělci, včetně sdružení zemědělců dohodnout s hospodářskými subjekty v navazujících odvětvích na ustanoveních o sdílení hodnot, včetně tržních bonusů a ztrát, jež stanoví, jak má být mezi ně rozdělen případný vývoj příslušných tržních cen dotčených produktů nebo trhů s jinými komoditami.

Článek 172b

Pokyny mezioborových organizací pro prodej hroznů pro vína s chráněným označením původu nebo chráněným zeměpisným označením

Odchylně od čl. 101 odst. 1 Smlouvy o fungování EU mohou mezioborové organizace uznané podle článku 157 tohoto nařízení, které působí v odvětví vína, stanovit nepovinné cenové orientační ukazatele týkající se prodeje hroznů určených k výrobě vín s chráněným označením původu nebo chráněným zeměpisným označením, pokud tyto pokyny nevylučují hospodářskou soutěž u podstatné části dotyčných produktů.“

| 53) | V čl. 182 odst. 1 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

  „Spouštěcí objem se rovná buď 125 %, 110 % nebo 105 % v závislosti na tom, zda jsou možnosti přístupu na trh vymezené jako dovoz vyjádřený v procentním podílu odpovídající domácí spotřeby během tří předcházejících let nižší nebo rovné 10 % (v případě 125 %), vyšší než 10 % ale nižší nebo rovné 30 % (v případě 110 %) nebo vyšší než 30 % (v případě 105 %).
  Kde není zohledněna domácí spotřeba, spouštěcí objem se rovná 125 %.“ |
| --- | --- |

53)

V čl. 182 odst. 1 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

„Spouštěcí objem se rovná buď 125 %, 110 % nebo 105 % v závislosti na tom, zda jsou možnosti přístupu na trh vymezené jako dovoz vyjádřený v procentním podílu odpovídající domácí spotřeby během tří předcházejících let nižší nebo rovné 10 % (v případě 125 %), vyšší než 10 % ale nižší nebo rovné 30 % (v případě 110 %) nebo vyšší než 30 % (v případě 105 %).

Kde není zohledněna domácí spotřeba, spouštěcí objem se rovná 125 %.“

| 54) | Články 192 a 193 se zrušují. |
| --- | --- |

54)

Články 192 a 193 se zrušují.

| 55) | V kapitole IV se doplňuje nový článek, který zní:

  „Článek 193a
  Pozastavení dovozních cel pro melasy

  1.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 227 akty v přenesené pravomoci, kterými toto nařízení doplní, a to stanovením pravidel pro úplné nebo částečné pozastavení dovozních cel pro melasy kódu KN 1703.


  2.   Při uplatňování pravidel uvedených v odstavci 1 tohoto článku může Komise přijmout prováděcí akty za účelem úplného nebo částečného pozastavení dovozních cel pro melasy kódu KN 1703 bez použití postupu podle čl. 229 odst. 2 nebo 3.“ |
| --- | --- |

55)

V kapitole IV se doplňuje nový článek, který zní:

„Článek 193a

Pozastavení dovozních cel pro melasy

1.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 227 akty v přenesené pravomoci, kterými toto nařízení doplní, a to stanovením pravidel pro úplné nebo částečné pozastavení dovozních cel pro melasy kódu KN 1703.

2.   Při uplatňování pravidel uvedených v odstavci 1 tohoto článku může Komise přijmout prováděcí akty za účelem úplného nebo částečného pozastavení dovozních cel pro melasy kódu KN 1703 bez použití postupu podle čl. 229 odst. 2 nebo 3.“

| 56) | V části III se zrušuje kapitola VI obsahující články 196 až 204. |
| --- | --- |

56)

V části III se zrušuje kapitola VI obsahující články 196 až 204.

| 57) | V článku 206 se první pododstavec nahrazuje tímto:

  „Není-li v tomto nařízení stanoveno jinak a v souladu s článkem 42 Smlouvy o fungování EU, použijí se články 101 až 106 Smlouvy o fungování EU a prováděcí předpisy k těmto článkům s výhradou článků 207 až 210 tohoto nařízení na všechny dohody, rozhodnutí a jednání uvedené v čl. 101 odst. 1 a článku 102 Smlouvy o fungování EU, které se týkají produkce zemědělských produktů a obchodu s nimi.“ |
| --- | --- |

57)

V článku 206 se první pododstavec nahrazuje tímto:

„Není-li v tomto nařízení stanoveno jinak a v souladu s článkem 42 Smlouvy o fungování EU, použijí se články 101 až 106 Smlouvy o fungování EU a prováděcí předpisy k těmto článkům s výhradou článků 207 až 210 tohoto nařízení na všechny dohody, rozhodnutí a jednání uvedené v čl. 101 odst. 1 a článku 102 Smlouvy o fungování EU, které se týkají produkce zemědělských produktů a obchodu s nimi.“

| 58) | Článek 208 se nahrazuje tímto:

  „Článek 208
  Dominantní postavení
  Pro účely této kapitoly se „dominantním postavením“ rozumí situace, v níž má určitý podnik hospodářskou sílu, která mu umožňuje bránit zachování účinné hospodářské soutěže na relevantním trhu tím, že mu poskytuje možnost jednat do značné míry nezávisle na jeho soutěžitelích, dodavatelích, zákaznících, a nakonec i spotřebitelích.“ |
| --- | --- |

58)

Článek 208 se nahrazuje tímto:

„Článek 208

Dominantní postavení

Pro účely této kapitoly se „dominantním postavením“ rozumí situace, v níž má určitý podnik hospodářskou sílu, která mu umožňuje bránit zachování účinné hospodářské soutěže na relevantním trhu tím, že mu poskytuje možnost jednat do značné míry nezávisle na jeho soutěžitelích, dodavatelích, zákaznících, a nakonec i spotřebitelích.“

| 59) | Článek 210 se mění takto:






  a) | odstavce 1 a 2 se nahrazují tímto:

  „1.   Ustanovení čl. 101 odst. 1 Smlouvy o fungování EU se nepoužije na dohody, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě mezi mezioborovými organizacemi uznanými podle článku 157 tohoto nařízení, jež jsou nezbytné pro dosažení cílů uvedených v čl. 157 odst. 1 písm. c) tohoto nařízení nebo v případě odvětví olivového oleje a stolních oliv a tabáku cílů uvedených v článku 162 tohoto nařízení a jež nejsou neslučitelné s pravidly Unie podle odstavce 4 tohoto článku.
  Dohody, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě, které splňují podmínky uvedené v prvním pododstavci tohoto odstavce, se nezakazují ani se za tímto účelem nevyžaduje odpovídající předchozí rozhodnutí.


  2.   Uznané mezioborové organizace mohou požádat Komisi o stanovisko ke slučitelnosti dohod, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě uvedených v odstavci 1 tohoto článku. Komise zašle žádající mezioborové organizaci své stanovisko do čtyř měsíců od obdržení úplné žádosti.
  Shledá-li Komise kdykoli poté, co vydala své stanovisko, že již nejsou splněny podmínky uvedené v odstavci 1 tohoto článku, prohlásí, že se čl. 101 odst. 1 Smlouvy o fungování EU v budoucnu použije na dotyčnou dohodu, rozhodnutí nebo jednání ve vzájemné shodě a informuje o tom meziodvětvovou organizaci.
  Komise může z vlastního podnětu nebo na žádost členského státu změnit obsah stanoviska, zejména pokud žádající mezioborová organizace poskytla nepřesné informace nebo stanovisko zneužila.“; |
| --- | --- | --- |

59)

Článek 210 se mění takto:

a)

odstavce 1 a 2 se nahrazují tímto:

„1.   Ustanovení čl. 101 odst. 1 Smlouvy o fungování EU se nepoužije na dohody, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě mezi mezioborovými organizacemi uznanými podle článku 157 tohoto nařízení, jež jsou nezbytné pro dosažení cílů uvedených v čl. 157 odst. 1 písm. c) tohoto nařízení nebo v případě odvětví olivového oleje a stolních oliv a tabáku cílů uvedených v článku 162 tohoto nařízení a jež nejsou neslučitelné s pravidly Unie podle odstavce 4 tohoto článku.

Dohody, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě, které splňují podmínky uvedené v prvním pododstavci tohoto odstavce, se nezakazují ani se za tímto účelem nevyžaduje odpovídající předchozí rozhodnutí.

2.   Uznané mezioborové organizace mohou požádat Komisi o stanovisko ke slučitelnosti dohod, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě uvedených v odstavci 1 tohoto článku. Komise zašle žádající mezioborové organizaci své stanovisko do čtyř měsíců od obdržení úplné žádosti.

Shledá-li Komise kdykoli poté, co vydala své stanovisko, že již nejsou splněny podmínky uvedené v odstavci 1 tohoto článku, prohlásí, že se čl. 101 odst. 1 Smlouvy o fungování EU v budoucnu použije na dotyčnou dohodu, rozhodnutí nebo jednání ve vzájemné shodě a informuje o tom meziodvětvovou organizaci.

Komise může z vlastního podnětu nebo na žádost členského státu změnit obsah stanoviska, zejména pokud žádající mezioborová organizace poskytla nepřesné informace nebo stanovisko zneužila.“;

| b) | odstavce 3, 5 a 6 se zrušují. |
| --- | --- |

b)

odstavce 3, 5 a 6 se zrušují.

| 60) | Vkládá se nový článek, který zní:

  „Článek 210a
  Vertikální a horizontální iniciativy pro udržitelnost

  1.   Ustanovení čl. 101 odst. 1 Smlouvy o fungování EU se nepoužije na dohody, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě producentů zemědělských produktů, které se týkají produkce zemědělských produktů nebo obchodu s nimi a jejichž cílem je uplatňovat normu udržitelnosti vyšší, než stanoví právní předpisy Unie nebo vnitrostátní právní předpisy, za předpokladu, že tyto dohody, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě ukládají či stanoví pouze omezení hospodářské soutěže, která jsou nezbytná pro dosažení této normy.


  2.   Odstavec 1 se použije na dohody, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě producentů zemědělských produktů, které jsou uzavírány, přijímány nebo prováděny několika producenty nebo jedním či více producenty s jedním nebo více hospodářskými subjekty na různých úrovních produkce, zpracování a obchodu v potravinovém řetězci, včetně distribuce.


  3.   Pro účely odstavce 1 se „normou udržitelnosti“ rozumí norma, jejímž cílem je přispět k jednomu nebo více z těchto cílů:






  a) | environmentální cíle, včetně zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně; udržitelné využívání a ochrana krajiny, vody a půdy; přechod na oběhové hospodářství, včetně snížení potravinového odpadu; prevence a omezování znečištění; a ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů; |
| --- | --- | --- |

60)

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 210a

Vertikální a horizontální iniciativy pro udržitelnost

1.   Ustanovení čl. 101 odst. 1 Smlouvy o fungování EU se nepoužije na dohody, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě producentů zemědělských produktů, které se týkají produkce zemědělských produktů nebo obchodu s nimi a jejichž cílem je uplatňovat normu udržitelnosti vyšší, než stanoví právní předpisy Unie nebo vnitrostátní právní předpisy, za předpokladu, že tyto dohody, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě ukládají či stanoví pouze omezení hospodářské soutěže, která jsou nezbytná pro dosažení této normy.

2.   Odstavec 1 se použije na dohody, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě producentů zemědělských produktů, které jsou uzavírány, přijímány nebo prováděny několika producenty nebo jedním či více producenty s jedním nebo více hospodářskými subjekty na různých úrovních produkce, zpracování a obchodu v potravinovém řetězci, včetně distribuce.

3.   Pro účely odstavce 1 se „normou udržitelnosti“ rozumí norma, jejímž cílem je přispět k jednomu nebo více z těchto cílů:

a)

environmentální cíle, včetně zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně; udržitelné využívání a ochrana krajiny, vody a půdy; přechod na oběhové hospodářství, včetně snížení potravinového odpadu; prevence a omezování znečištění; a ochrana a obnova biologické rozmanitosti a ekosystémů;

| b) | výroba zemědělských produktů způsobem, který snižuje používání pesticidů a řídí rizika z nich plynoucí nebo snižuje nebezpečí antimikrobiální rezistence v zemědělské produkci, a |
| --- | --- |

b)

výroba zemědělských produktů způsobem, který snižuje používání pesticidů a řídí rizika z nich plynoucí nebo snižuje nebezpečí antimikrobiální rezistence v zemědělské produkci, a

| c) | zdraví zvířat a dobré životní podmínky zvířat. |
| --- | --- |

c)

zdraví zvířat a dobré životní podmínky zvířat.

4.   Dohody, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě, které splňují podmínky uvedené v tomto článku, se nezakazují ani se za tímto účelem nevyžaduje odpovídající předchozí rozhodnutí.

5.   Komise vydá pro hospodářské subjekty pokyny týkající se podmínek použitelnosti tohoto článku do 8. prosince 2023.

6.   Od 8. prosince 2023 mohou producenti uvedení v odstavci 1 požádat Komisi o stanovisko ke slučitelnosti dohod, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě uvedených v odstavci 1 s tímto článkem. Komise zašle žadateli své stanovisko do čtyř měsíců od obdržení úplné žádosti.

Shledá-li Komise kdykoli poté, co vydala své stanovisko, že již nejsou splňovány podmínky uvedené v odstavcích 1, 3 a 7 tohoto článku, prohlásí, že se čl. 101 odst. 1 Smlouvy o fungování EU v budoucnu použije na dotyčnou dohodu, rozhodnutí nebo jednání ve vzájemné shodě a informuje o tom producenty.

Komise může z vlastního podnětu nebo na žádost členského státu změnit obsah stanoviska, zejména pokud žadatel poskytl nepřesné informace nebo stanovisko zneužil.

7.   Vnitrostátní orgán pro hospodářskou soutěž podle článku 5 nařízení (ES) č. 1/2003 může v jednotlivých případech do budoucna rozhodnout o změně, ukončení nebo neuskutečnění jednoho nebo více z rozhodnutí nebo jednání ve vzájemné shodě nebo jedné nebo více z dohod uvedených v odst. 1, pokud takové rozhodnutí považuje za nezbytné k tomu, aby se zabránilo vyloučení hospodářské soutěže, nebo pokud se domnívá, že jsou ohroženy cíle stanovené v článku 39 Smlouvy o fungování EU.

V případě dohod, rozhodnutí a jednání ve vzájemné shodě zahrnujících více členských států přijme Komise rozhodnutí uvedené v prvním pododstavci tohoto odstavce bez použití postupu podle čl. 229 odst. 2 a 3.

Při jednání podle prvního pododstavce tohoto odstavce informuje vnitrostátní orgán pro hospodářskou soutěž písemně Komisi po zahájení prvního formálního vyšetřovacího opatření a oznámí jí jakákoli následná rozhodnutí neprodleně po jejich přijetí.

Rozhodnutí uvedená v tomto odstavci se nepoužijí přede dnem jejich oznámení dotčeným podnikům.“

| 61) | Článek 212 se zrušuje. |
| --- | --- |

61)

Článek 212 se zrušuje.

| 62) | Článek 214 se nahrazuje tímto:

  „Článek 214a
  Vnitrostátní platby pro určitá odvětví ve Finsku
  S výhradou povolení Komise může Finsko v období let 2023–2027 nadále poskytovat vnitrostátní podpory, které poskytlo producentům v roce 2022 na základě tohoto článku, pokud:






  a) | je celková částka podpory příjmů v průběhu celého období postupně snižována a v roce 2027 nepřesahuje 67 % částky poskytnuté v roce 2022 a |
| --- | --- | --- |

62)

Článek 214 se nahrazuje tímto:

„Článek 214a

Vnitrostátní platby pro určitá odvětví ve Finsku

S výhradou povolení Komise může Finsko v období let 2023–2027 nadále poskytovat vnitrostátní podpory, které poskytlo producentům v roce 2022 na základě tohoto článku, pokud:

a)

je celková částka podpory příjmů v průběhu celého období postupně snižována a v roce 2027 nepřesahuje 67 % částky poskytnuté v roce 2022 a

| b) | před případným využitím této možnosti byly plně využity režimy podpor v rámci SZP určené pro dotčená odvětví. |
| --- | --- |

b)

před případným využitím této možnosti byly plně využity režimy podpor v rámci SZP určené pro dotčená odvětví.

Komise povolení přijme bez použití postupů podle čl. 229 odst. 2 nebo 3 tohoto nařízení.“

| 63) | V čl. 218 odst. 2 se zrušuje řádek týkající se Spojeného království. |
| --- | --- |

63)

V čl. 218 odst. 2 se zrušuje řádek týkající se Spojeného království.

| 64) | V článku 219 se odst. 1 se mění takto:






  a) | první pododstavec se nahrazuje tímto:

  „1.   S cílem účinně a účelně reagovat na hrozby narušení trhů v důsledku výrazného zvýšení nebo snížení cen na vnitřních nebo vnějších trzích nebo jiných událostí a okolností, které závažně narušují nebo by mohly narušit daný trh, pokud je pravděpodobné, že tato situace nebo její dopady na trh budou přetrvávat nebo se zhoršovat, je Komisi svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 227 akty v přenesené pravomoci, pokud jde o přijetí opatření nezbytných k řešení dané situace na trhu, při současném dodržení všech závazků vyplývajících z mezinárodních dohod uzavřených v souladu se Smlouvou o fungování EU a za předpokladu, že jakákoli jiná opatření dostupná podle tohoto nařízení se ukáží jako nedostatečná nebo nevhodná.“; |
| --- | --- | --- |

64)

V článku 219 se odst. 1 se mění takto:

a)

první pododstavec se nahrazuje tímto:

„1.   S cílem účinně a účelně reagovat na hrozby narušení trhů v důsledku výrazného zvýšení nebo snížení cen na vnitřních nebo vnějších trzích nebo jiných událostí a okolností, které závažně narušují nebo by mohly narušit daný trh, pokud je pravděpodobné, že tato situace nebo její dopady na trh budou přetrvávat nebo se zhoršovat, je Komisi svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 227 akty v přenesené pravomoci, pokud jde o přijetí opatření nezbytných k řešení dané situace na trhu, při současném dodržení všech závazků vyplývajících z mezinárodních dohod uzavřených v souladu se Smlouvou o fungování EU a za předpokladu, že jakákoli jiná opatření dostupná podle tohoto nařízení se ukáží jako nedostatečná nebo nevhodná.“;

| b) | čtvrtý pododstavec se nahrazuje tímto:

  „Tato opatření mohou v rozsahu nezbytném a na dobu nezbytnou k vyřešení případu narušení trhu či hrozby narušení trhu rozšířit nebo pozměnit oblast působnosti, dobu trvání nebo jiné aspekty dalších opatření stanovených tímto nařízením, přizpůsobit nebo zcela či částečně pozastavit dovozní cla, a to dle potřeby i na určitá množství nebo období, nebo mít podobu dočasného dobrovolného programu snižování produkce, zejména v případech nadměrné nabídky.“ |
| --- | --- |

b)

čtvrtý pododstavec se nahrazuje tímto:

„Tato opatření mohou v rozsahu nezbytném a na dobu nezbytnou k vyřešení případu narušení trhu či hrozby narušení trhu rozšířit nebo pozměnit oblast působnosti, dobu trvání nebo jiné aspekty dalších opatření stanovených tímto nařízením, přizpůsobit nebo zcela či částečně pozastavit dovozní cla, a to dle potřeby i na určitá množství nebo období, nebo mít podobu dočasného dobrovolného programu snižování produkce, zejména v případech nadměrné nabídky.“

| 65) | V části V kapitole I se oddíl 2 mění takto:






  a) | název se nahrazuje tímto:

  „Opatření na podporu trhu související s nákazami zvířat a škodlivými organismy rostlin a ztrátou důvěry spotřebitelů v důsledku ohrožení zdraví veřejnosti, zvířat nebo rostlin“; |
| --- | --- | --- |

65)

V části V kapitole I se oddíl 2 mění takto:

a)

název se nahrazuje tímto:

„Opatření na podporu trhu související s nákazami zvířat a škodlivými organismy rostlin a ztrátou důvěry spotřebitelů v důsledku ohrožení zdraví veřejnosti, zvířat nebo rostlin“;

| b) | článek 220 se mění takto:






  i) | název se nahrazuje tímto:

  „Opatření týkající se nákaz zvířat a škodlivých organismů rostlin a ztráty důvěry spotřebitelů v důsledku ohrožení zdraví veřejnosti, zvířat nebo rostlin“; |
| --- | --- | --- |

b)

článek 220 se mění takto:

i)

název se nahrazuje tímto:

„Opatření týkající se nákaz zvířat a škodlivých organismů rostlin a ztráty důvěry spotřebitelů v důsledku ohrožení zdraví veřejnosti, zvířat nebo rostlin“;

| ii) | v odstavci 1 se písmeno a) nahrazuje tímto:






  „a) | omezení obchodu uvnitř Unie a obchodu se třetími zeměmi, která mohou vyplynout z použití opatření, jejichž cílem je zabránit šíření nákaz zvířat nebo šíření škodlivých organismů rostlin, a“; |
| --- | --- | --- |

ii)

v odstavci 1 se písmeno a) nahrazuje tímto:

„a)

omezení obchodu uvnitř Unie a obchodu se třetími zeměmi, která mohou vyplynout z použití opatření, jejichž cílem je zabránit šíření nákaz zvířat nebo šíření škodlivých organismů rostlin, a“;

| iii) | v odstavci 2 se vkládá nové písmeno, které zní:






  „(-a) | ovoce a zeleniny,“; |
| --- | --- | --- |

iii)

v odstavci 2 se vkládá nové písmeno, které zní:

„(-a)

ovoce a zeleniny,“;

| iv) | odstavec 4 se nahrazuje tímto:

  „4.   Opatření stanovená v odst. 1 prvním pododstavci písm. a) mohou být přijata pouze tehdy, pokud dotčený členský stát urychleně přijal zdravotní, veterinární nebo fytosanitární opatření k potlačení nákazy nebo k monitorování, kontrole a eradikaci škodlivých organismů nebo zabránění jejich dalšímu šíření, a pouze v rozsahu a v trvání naprosto nezbytném pro podporu dotčeného trhu.“ |
| --- | --- |

iv)

odstavec 4 se nahrazuje tímto:

„4.   Opatření stanovená v odst. 1 prvním pododstavci písm. a) mohou být přijata pouze tehdy, pokud dotčený členský stát urychleně přijal zdravotní, veterinární nebo fytosanitární opatření k potlačení nákazy nebo k monitorování, kontrole a eradikaci škodlivých organismů nebo zabránění jejich dalšímu šíření, a pouze v rozsahu a v trvání naprosto nezbytném pro podporu dotčeného trhu.“

| 66) | V části V se vkládá nová kapitola a nový článek, které znějí:

  „Kapitola Ia
  Transparentnost trhů

  Článek 222a
  Střediska Unie pro sledování trhů

  1.   S cílem zlepšit transparentnost v rámci potravinového řetězce, umožnit hospodářským subjektům a veřejným orgánům činit informovaná rozhodnutí a usnadnit sledování vývoje na trhu a hrozeb narušení trhu zřídí Komise střediska Unie pro sledování trhů.


  2.   Komise může rozhodnout, pro které ze zemědělských odvětví uvedených v čl. 1 odst. 2 vytvoří středisko Unie pro sledování trhu.


  3.   Střediska Unie pro sledování trhů zpřístupní statistické údaje a informace nezbytné pro sledování vývoje na trhu a hrozeb narušení trhů, zejména:






  a) | výroby, dodávek a zásob; |
| --- | --- | --- |

66)

V části V se vkládá nová kapitola a nový článek, které znějí:

„Kapitola Ia

Transparentnost trhů

Článek 222a

Střediska Unie pro sledování trhů

1.   S cílem zlepšit transparentnost v rámci potravinového řetězce, umožnit hospodářským subjektům a veřejným orgánům činit informovaná rozhodnutí a usnadnit sledování vývoje na trhu a hrozeb narušení trhu zřídí Komise střediska Unie pro sledování trhů.

2.   Komise může rozhodnout, pro které ze zemědělských odvětví uvedených v čl. 1 odst. 2 vytvoří středisko Unie pro sledování trhu.

3.   Střediska Unie pro sledování trhů zpřístupní statistické údaje a informace nezbytné pro sledování vývoje na trhu a hrozeb narušení trhů, zejména:

a)

výroby, dodávek a zásob;

| b) | cen, nákladů a pokud možno i ziskových rozpětí na všech úrovních potravinového řetězce; |
| --- | --- |

b)

cen, nákladů a pokud možno i ziskových rozpětí na všech úrovních potravinového řetězce;

| c) | krátkodobých a střednědobých odhadů vývoje trhu; |
| --- | --- |

c)

krátkodobých a střednědobých odhadů vývoje trhu;

| d) | dovozu a vývozu zemědělských produktů, zejména pak naplnění celních kvót pro dovoz zemědělských produktů do Unie.
  Střediska Unie pro sledování trhů vypracují zprávy obsahující prvky uvedené v prvním pododstavci. |
| --- | --- |

d)

dovozu a vývozu zemědělských produktů, zejména pak naplnění celních kvót pro dovoz zemědělských produktů do Unie.

Střediska Unie pro sledování trhů vypracují zprávy obsahující prvky uvedené v prvním pododstavci.

4.   Členské státy shromažďují informace uvedené v odstavci 3 a poskytují je Komisi.

Článek 222b

Zprávy Komise o vývoji na trhu

1.   Střediska Unie pro sledování trhů zřízená podle článku 222a ve svých zprávách upozorní na hrozby narušení trhu související s výrazným nárůstem nebo poklesem cen na vnitřních či vnějších trzích nebo jinými událostmi či okolnostmi s podobnými účinky.

2.   Komise pravidelně informuje Evropský parlament a Radu o situaci na trhu se zemědělskými produkty, o příčinách narušení trhu a o možných opatřeních, která je třeba přijmout v reakci na ně, zejména o opatřeních stanovených v části II hlavě I kapitole I a v článcích 219, 220, 221 a 222, jakož i o odůvodněních těchto opatření.“

| 67) | V čl. 223 odst. 1 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

  „Získané informace mohou být předány nebo zpřístupněny mezinárodním organizacím, unijním a vnitrostátním orgánům pro finanční trhy a příslušným orgánům třetích zemí a mohou být zveřejněny pod podmínkou ochrany osobních údajů a legitimních zájmů podniků při ochraně jejich obchodních tajemství, včetně cen.
  Komise spolupracuje a vyměňuje si informace s příslušnými orgány určenými v souladu s článkem 22 nařízení (EU) č. 596/2014 a s Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy (ESMA) s cílem pomoci jim při plnění jejich úkolů podle nařízení (EU) č. 596/2014.“ |
| --- | --- |

67)

V čl. 223 odst. 1 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

„Získané informace mohou být předány nebo zpřístupněny mezinárodním organizacím, unijním a vnitrostátním orgánům pro finanční trhy a příslušným orgánům třetích zemí a mohou být zveřejněny pod podmínkou ochrany osobních údajů a legitimních zájmů podniků při ochraně jejich obchodních tajemství, včetně cen.

Komise spolupracuje a vyměňuje si informace s příslušnými orgány určenými v souladu s článkem 22 nařízení (EU) č. 596/2014 a s Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy (ESMA) s cílem pomoci jim při plnění jejich úkolů podle nařízení (EU) č. 596/2014.“

| 68) | Článek 225 se mění takto:






  a) | písmeno a) se zrušuje; |
| --- | --- | --- |

68)

Článek 225 se mění takto:

a)

písmeno a) se zrušuje;

| b) | písmena b) a c) se zrušují; |
| --- | --- |

b)

písmena b) a c) se zrušují;

| c) | písmeno d) se nahrazuje tímto:






  „d) | do 31. prosince 2025 a poté každých sedm let zprávu o uplatňování pravidel hospodářské soutěže v odvětví zemědělství ve všech členských státech, která jsou stanovena v tomto nařízení.“; |
| --- | --- | --- |

c)

písmeno d) se nahrazuje tímto:

„d)

do 31. prosince 2025 a poté každých sedm let zprávu o uplatňování pravidel hospodářské soutěže v odvětví zemědělství ve všech členských státech, která jsou stanovena v tomto nařízení.“;

| d) | vkládají se nové body, které znějí:






  „da) | do 31. prosince 2023 zprávu o střediscích Unie pro sledování trhů zřízených v souladu s článkem 222a; |
| --- | --- | --- |

d)

vkládají se nové body, které znějí:

„da)

do 31. prosince 2023 zprávu o střediscích Unie pro sledování trhů zřízených v souladu s článkem 222a;

| db) | do 31. prosince 2023 a poté každé tři roky zprávu o využívání krizových opatření, zejména těch přijatých v souladu s články 219 až 222; |
| --- | --- |

db)

do 31. prosince 2023 a poté každé tři roky zprávu o využívání krizových opatření, zejména těch přijatých v souladu s články 219 až 222;

| dc) | do 31. prosince 2024 zprávu o využívání nových informací a komunikačních technologií s cílem zajistit lepší transparentnost trhu, jak je uvedeno v článku 223; |
| --- | --- |

dc)

do 31. prosince 2024 zprávu o využívání nových informací a komunikačních technologií s cílem zajistit lepší transparentnost trhu, jak je uvedeno v článku 223;

| dd) | do 30. června 2024 zprávu o obchodních označeních a klasifikaci jatečně upravených těl v odvětví skopového a kozího masa;“. |
| --- | --- |

dd)

do 30. června 2024 zprávu o obchodních označeních a klasifikaci jatečně upravených těl v odvětví skopového a kozího masa;“.

| 69) | V části V se zrušuje kapitola III obsahující článek 226. |
| --- | --- |

69)

V části V se zrušuje kapitola III obsahující článek 226.

| 70) | Příloha I se mění takto:






  a) | v části I písm. a) se zrušují první a druhý řádek (kódy KN 0709 99 60 a 0712 90 19); |
| --- | --- | --- |

70)

Příloha I se mění takto:

a)

v části I písm. a) se zrušují první a druhý řádek (kódy KN 0709 99 60 a 0712 90 19);

| b) | v části I písm. d) se položka v prvním řádku (kód KN 0714) nahrazuje tímto:

  „
  ex 0714 – Maniokové kořeny, marantové kořeny, salepové kořeny a podobné kořeny a hlízy s vysokým obsahem škrobu nebo inulinu, čerstvé, chlazené, zmrazené nebo sušené, též ve formě plátků nebo pelet, s výjimkou batátů (sladkých brambor) podpoložky 0714 20 a jeruzalémských artyčoků podpoložky ex 0714 90 90; dřeň ságovníku“; |
| --- | --- |

b)

v části I písm. d) se položka v prvním řádku (kód KN 0714) nahrazuje tímto:

„
  ex 0714 – Maniokové kořeny, marantové kořeny, salepové kořeny a podobné kořeny a hlízy s vysokým obsahem škrobu nebo inulinu, čerstvé, chlazené, zmrazené nebo sušené, též ve formě plátků nebo pelet, s výjimkou batátů (sladkých brambor) podpoložky 0714 20 a jeruzalémských artyčoků podpoložky ex 0714 90 90; dřeň ságovníku“;

| c) | část IX se mění takto:






  i) | popis v pátém řádku (kód KN 0706) se nahrazuje tímto:

  „Mrkev, vodnice, řepa salátová, kozí brada, celer bulvový, ředkvička a podobné jedlé kořeny (22), čerstvé nebo chlazené

  (22)  Včetně tuřínu.“;" |
| --- | --- | --- |

c)

část IX se mění takto:

i)

popis v pátém řádku (kód KN 0706) se nahrazuje tímto:

„Mrkev, vodnice, řepa salátová, kozí brada, celer bulvový, ředkvička a podobné jedlé kořeny (22), čerstvé nebo chlazené

22

(22)  Včetně tuřínu.“;"

22

| ii) | popis v osmém řádku (kód KN ex 0709) se nahrazuje tímto:

  „Ostatní zelenina, čerstvá nebo chlazená, s výjimkou zeleniny podpoložek 0709 60 91, 0709 60 95, ex 0709 60 99 rodu Pimenta, 0709 92 10 a 0709 92 90
  “; |
| --- | --- |

ii)

popis v osmém řádku (kód KN ex 0709) se nahrazuje tímto:

„Ostatní zelenina, čerstvá nebo chlazená, s výjimkou zeleniny podpoložek 0709 60 91, 0709 60 95, ex 0709 60 99 rodu Pimenta, 0709 92 10 a 0709 92 90
  “;

| iii) | vkládají se nové řádky, které znějí:

  „
  0714 20 batáty

  ex 0714 90 90 jeruzalémské artyčoky“; |
| --- | --- |

iii)

vkládají se nové řádky, které znějí:

„
  0714 20 batáty

ex 0714 90 90 jeruzalémské artyčoky“;

| d) | v části X se zrušují výjimky pro kukuřici cukrovou; |
| --- | --- |

d)

v části X se zrušují výjimky pro kukuřici cukrovou;

| e) | v části XII se vkládá tato položka:






  „e) | ex 2202 99 19: – Ostatní dealkoholizovaná vína s obsahem alkoholu nepřesahujícím 0,5 % objemových.“; |
| --- | --- | --- |

e)

v části XII se vkládá tato položka:

„e)

ex 2202 99 19: – Ostatní dealkoholizovaná vína s obsahem alkoholu nepřesahujícím 0,5 % objemových.“;

| f) | v části XXIV oddílu 1 se položka „0709 60 99“ nahrazuje tímto:

  „
  ex 0709 60 99: – Ostatní rodu Pimenta“; |
| --- | --- |

f)

v části XXIV oddílu 1 se položka „0709 60 99“ nahrazuje tímto:

„
  ex 0709 60 99: – Ostatní rodu Pimenta“;

| 71) | V příloze II se část II mění takto:






  a) | v oddíle A bodě 4 se zrušuje druhá věta; |
| --- | --- | --- |

71)

V příloze II se část II mění takto:

a)

v oddíle A bodě 4 se zrušuje druhá věta;

| b) | oddíl B se zrušuje. |
| --- | --- |

b)

oddíl B se zrušuje.

| 72) | Příloha III se mění takto:






  a) | název se nahrazuje tímto:

  „STANDARDNÍ JAKOST RÝŽE A CUKRU PODLE ČLÁNKU 1a NAŘÍZENÍ (EU) č. 1370/2013 (*6)


  (*6)  Nařízení Rady (EU) č. 1370/2013 ze dne 16. prosince 2013, kterým se určují opatření týkající se stanovení některých podpor a náhrad v souvislosti se společnou organizací trhů se zemědělskými produkty (Úř. věst. L 346, 20.12.2013, s. 12).“;" |
| --- | --- | --- |

72)

Příloha III se mění takto:

a)

název se nahrazuje tímto:

„STANDARDNÍ JAKOST RÝŽE A CUKRU PODLE ČLÁNKU 1a NAŘÍZENÍ (EU) č. 1370/2013 (*6)

*6

(*6)  Nařízení Rady (EU) č. 1370/2013 ze dne 16. prosince 2013, kterým se určují opatření týkající se stanovení některých podpor a náhrad v souvislosti se společnou organizací trhů se zemědělskými produkty (Úř. věst. L 346, 20.12.2013, s. 12).“;"

*6

| b) | v části B se zrušuje oddíl I. |
| --- | --- |

b)

v části B se zrušuje oddíl I.

| 73) | Příloha VI se zrušuje. |
| --- | --- |

73)

Příloha VI se zrušuje.

| 74) | Příloha VII se mění takto:






  a) | část I se mění takto:






  i) | v bodě II se vkládá nový pododstavec, který zní:

  „Na žádost seskupení uvedeného v čl. 3 bodě 2 nařízení (EU) č. 1151/2012 se může příslušný členský stát rozhodnout, že podmínky uvedené v tomto bodě se nepoužijí na maso skotu, které nese chráněné označení původu nebo chráněné zeměpisné označení chráněné podle nařízení (EU) č. 1151/2012, zapsané do 29. června 2007.“; |
| --- | --- | --- | --- |

74)

Příloha VII se mění takto:

a)

část I se mění takto:

i)

v bodě II se vkládá nový pododstavec, který zní:

„Na žádost seskupení uvedeného v čl. 3 bodě 2 nařízení (EU) č. 1151/2012 se může příslušný členský stát rozhodnout, že podmínky uvedené v tomto bodě se nepoužijí na maso skotu, které nese chráněné označení původu nebo chráněné zeměpisné označení chráněné podle nařízení (EU) č. 1151/2012, zapsané do 29. června 2007.“;

| ii) | v bodě III. odst. 1 písm. A) se zrušuje řádek týkající se Spojeného království; |
| --- | --- |

ii)

v bodě III. odst. 1 písm. A) se zrušuje řádek týkající se Spojeného království;

| iii) | v bodě III. odst. 1 písm. B) se se zrušuje řádek týkající se Spojeného království; |
| --- | --- |

iii)

v bodě III. odst. 1 písm. B) se se zrušuje řádek týkající se Spojeného království;

| b) | část II se mění takto:






  i) | doplňují se uvozující věty, které znějí:

  „Druhy výrobků z révy vinné jsou druhy uvedené v bodech 1 až 17. Druhy výrobků z révy vinné uvedené v bodě 1 a bodech 4 až 9 mohou být ošetřeny úplnou nebo částečnou dealkoholizací v souladu s částí I oddílem E přílohy VIII poté, co v plné míře dosáhnou svých vlastností popsaných v uvedených bodech.“; |
| --- | --- | --- |

b)

část II se mění takto:

i)

doplňují se uvozující věty, které znějí:

„Druhy výrobků z révy vinné jsou druhy uvedené v bodech 1 až 17. Druhy výrobků z révy vinné uvedené v bodě 1 a bodech 4 až 9 mohou být ošetřeny úplnou nebo částečnou dealkoholizací v souladu s částí I oddílem E přílohy VIII poté, co v plné míře dosáhnou svých vlastností popsaných v uvedených bodech.“;

| ii) | v bodě 3 se písmeno a) nahrazuje tímto:






  „a) | který vykazuje skutečný obsah alkoholu nejméně 15 % objemových a nejvýše 22 % objemových. Na základě výjimky a v případě vín určených pro delší zrání se tato omezení mohou lišit v případě určitých likérových vín s označením původu nebo zeměpisným označením uvedeným na seznamu, který vytvořila Komise na základě aktů v přenesené pravomoci přijatých v souladu s čl. 75 odst. 2, a to za podmínky, že:






  — | vína, která mají projít procesem zrání, splňují definici likérových vín; a |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

v bodě 3 se písmeno a) nahrazuje tímto:

„a)

který vykazuje skutečný obsah alkoholu nejméně 15 % objemových a nejvýše 22 % objemových. Na základě výjimky a v případě vín určených pro delší zrání se tato omezení mohou lišit v případě určitých likérových vín s označením původu nebo zeměpisným označením uvedeným na seznamu, který vytvořila Komise na základě aktů v přenesené pravomoci přijatých v souladu s čl. 75 odst. 2, a to za podmínky, že:

—

vína, která mají projít procesem zrání, splňují definici likérových vín; a

| — | skutečný obsah alkoholu zralého vína je nejméně 14 % objemových;“ |
| --- | --- |

—

skutečný obsah alkoholu zralého vína je nejméně 14 % objemových;“

| c) | dodatek I se mění takto:






  i) | bod 1 písm. c) se nahrazuje tímto:






  „c) | v Belgii, Dánsku, Estonsku, Irsku, Litvě, Nizozemsku, Polsku a Švédsku: vinařské oblasti těchto členských států;“; |
| --- | --- | --- | --- |

c)

dodatek I se mění takto:

i)

bod 1 písm. c) se nahrazuje tímto:

„c)

v Belgii, Dánsku, Estonsku, Irsku, Litvě, Nizozemsku, Polsku a Švédsku: vinařské oblasti těchto členských států;“;

| ii) | v bodě 2 se v písmeni g) slovo „oblast“ nahrazuje slovy „vinařská oblast“; |
| --- | --- |

ii)

v bodě 2 se v písmeni g) slovo „oblast“ nahrazuje slovy „vinařská oblast“;

| iii) | bod 4 písm. f) se nahrazuje tímto:






  „f) | v Rumunsku plochy osázené révou v těchto vinařských oblastech: Dealurile Munteniei și Olteniei s vinicemi Dealurile Buzăului, Dealu Mare, Severinului a Plaiurile Drâncei, Colinele Dobrogei, Terasele Dunării, jižní vinařská oblast včetně písků a jiné příznivé oblasti;“; |
| --- | --- | --- |

iii)

bod 4 písm. f) se nahrazuje tímto:

„f)

v Rumunsku plochy osázené révou v těchto vinařských oblastech: Dealurile Munteniei și Olteniei s vinicemi Dealurile Buzăului, Dealu Mare, Severinului a Plaiurile Drâncei, Colinele Dobrogei, Terasele Dunării, jižní vinařská oblast včetně písků a jiné příznivé oblasti;“;

| iv) | bod 4 písm. g) se nahrazuje tímto:






  „g) | v Chorvatsku plochy osázené révou v těchto subregionech: Hrvatska Istra, Hrvatsko primorje a Dalmatinska zagora;“; |
| --- | --- | --- |

iv)

bod 4 písm. g) se nahrazuje tímto:

„g)

v Chorvatsku plochy osázené révou v těchto subregionech: Hrvatska Istra, Hrvatsko primorje a Dalmatinska zagora;“;

| v) | v bodě 6 se vkládá nové písmeno, které zní:






  „h) | v Chorvatsku plochy osázené révou v těchto subregionech: Sjeverna Dalmacija a Srednja i Južna Dalmacija.“ |
| --- | --- | --- |

v)

v bodě 6 se vkládá nové písmeno, které zní:

„h)

v Chorvatsku plochy osázené révou v těchto subregionech: Sjeverna Dalmacija a Srednja i Južna Dalmacija.“

| 75) | Příloha VIII se mění takto:






  a) | část I se mění takto:






  i) | název se nahrazuje tímto:

  „Obohacování, přikyselování, odkyselování v některých vinařských zónách a dealkoholizace“; |
| --- | --- | --- | --- |

75)

Příloha VIII se mění takto:

a)

část I se mění takto:

i)

název se nahrazuje tímto:

„Obohacování, přikyselování, odkyselování v některých vinařských zónách a dealkoholizace“;

| ii) | v oddíle B se bod 7 písm. b) nahrazuje tímto:






  „b) | zvýšit celkový obsah alkoholu v procentech objemových u výrobků uvedených v bodě 6 určených k výrobě vín s chráněným označením původu nebo chráněným zeměpisným označením na mez stanovenou členskými státy.“; |
| --- | --- | --- |

ii)

v oddíle B se bod 7 písm. b) nahrazuje tímto:

„b)

zvýšit celkový obsah alkoholu v procentech objemových u výrobků uvedených v bodě 6 určených k výrobě vín s chráněným označením původu nebo chráněným zeměpisným označením na mez stanovenou členskými státy.“;

| iii) | oddíl C se nahrazuje tímto:
  „C.   Přikyselování a odkyselování








  1. | U čerstvých vinných hroznů, hroznového moštu, částečně zkvašeného hroznového moštu, mladého vína v procesu kvašení a vína lze použít přikyselování a odkyselování. |
| --- | --- | --- |

iii)

oddíl C se nahrazuje tímto:

„C.   Přikyselování a odkyselování

1.

U čerstvých vinných hroznů, hroznového moštu, částečně zkvašeného hroznového moštu, mladého vína v procesu kvašení a vína lze použít přikyselování a odkyselování.

| 2. | Přikyselení výrobků uvedených v bodě 1 lze provést až do výše 4 gramů na litr, vyjádřeno jako kyselina vinná, nebo 53,3 miliekvivalentu na litr. |
| --- | --- |

2.

Přikyselení výrobků uvedených v bodě 1 lze provést až do výše 4 gramů na litr, vyjádřeno jako kyselina vinná, nebo 53,3 miliekvivalentu na litr.

| 3. | Odkyselení vína lze provést až do výše 1 gramu na litr, vyjádřeno jako kyselina vinná, nebo 13,3 miliekvivalentu na litr. |
| --- | --- |

3.

Odkyselení vína lze provést až do výše 1 gramu na litr, vyjádřeno jako kyselina vinná, nebo 13,3 miliekvivalentu na litr.

| 4. | Hroznový mošt určený k zahuštění může být částečně odkyselen. |
| --- | --- |

4.

Hroznový mošt určený k zahuštění může být částečně odkyselen.

| 5. | Přikyselování a obohacování, kromě odchylek, jež přijme Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci podle čl. 75 odst. 2, jakož i přikyselování a odkyselování jednoho a téhož výrobku, se vzájemně vylučují.“; |
| --- | --- |

5.

Přikyselování a obohacování, kromě odchylek, jež přijme Komise prostřednictvím aktů v přenesené pravomoci podle čl. 75 odst. 2, jakož i přikyselování a odkyselování jednoho a téhož výrobku, se vzájemně vylučují.“;

| iv) | v oddíle D se bod 3 nahrazuje tímto:






  „3. | Přikyselování a odkyselování vína může probíhat pouze ve vinařské zóně, ve které byly hrozny použité k výrobě daného vína sklizeny.“; |
| --- | --- | --- |

iv)

v oddíle D se bod 3 nahrazuje tímto:

„3.

Přikyselování a odkyselování vína může probíhat pouze ve vinařské zóně, ve které byly hrozny použité k výrobě daného vína sklizeny.“;

| v) | doplňuje se nový oddíl, který zní:
  „E.   Postupy dealkoholizace
  Ke snížení části nebo téměř veškerého obsahu ethanolu, který obsahují výrobky z révy vinné uvedené v části II bodě 1 a bodech 4 až 9 přílohy VII, jsou povoleny tyto postupy dealkoholizace, použité samostatně nebo v kombinaci:






  a) | částečné vakuové odpařování; |
| --- | --- | --- |

v)

doplňuje se nový oddíl, který zní:

„E.   Postupy dealkoholizace

Ke snížení části nebo téměř veškerého obsahu ethanolu, který obsahují výrobky z révy vinné uvedené v části II bodě 1 a bodech 4 až 9 přílohy VII, jsou povoleny tyto postupy dealkoholizace, použité samostatně nebo v kombinaci:

a)

částečné vakuové odpařování;

| b) | membránové metody; |
| --- | --- |

b)

membránové metody;

| c) | destilace. |
| --- | --- |

c)

destilace.

Postupy dealkoholizace nesmí vést k organoleptickým vadám výrobku z révy vinné. Odstranění ethanolu z výrobku z révy vinné se nesmí provádět současně se zvýšením obsahu cukru v hroznovém moštu.“;

| b) | v části II oddíle B se bod 3 nahrazuje tímto:






  „3. | Body 1 a 2 se nevztahují na výrobky určené v Irsku a Polsku k výrobě výrobků kódu KN 2206 00, pro které mohou členské státy povolit použití složeného výrazu obsahujícího obchodní označení „víno“.“ |
| --- | --- | --- |

b)

v části II oddíle B se bod 3 nahrazuje tímto:

„3.

Body 1 a 2 se nevztahují na výrobky určené v Irsku a Polsku k výrobě výrobků kódu KN 2206 00, pro které mohou členské státy povolit použití složeného výrazu obsahujícího obchodní označení „víno“.“

| 76) | V příloze X bodě II se bod 2 nahrazuje tímto:






  „2. | Cena uvedená v odstavci 1 se vztahuje na cukrovou řepu řádné a uspokojivé obchodní jakosti, která má při převzetí cukernatost 16 %.
  Cena se upraví zvýšením nebo snížením, na kterém se strany předem dohodnou, s cílem umožnit odchylky od jakosti podle prvního pododstavce.“ |
| --- | --- | --- |

76)

V příloze X bodě II se bod 2 nahrazuje tímto:

„2.

Cena uvedená v odstavci 1 se vztahuje na cukrovou řepu řádné a uspokojivé obchodní jakosti, která má při převzetí cukernatost 16 %.

Cena se upraví zvýšením nebo snížením, na kterém se strany předem dohodnou, s cílem umožnit odchylky od jakosti podle prvního pododstavce.“

| 77) | V příloze X bodě XI se odstavec 1 nahrazuje tímto:






  „1. | Mezioborové dohody podle části II oddílu A bodu 6 přílohy II obsahují smírčí nebo mediační mechanismy a rozhodčí doložky.“ |
| --- | --- | --- |

77)

V příloze X bodě XI se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.

Mezioborové dohody podle části II oddílu A bodu 6 přílohy II obsahují smírčí nebo mediační mechanismy a rozhodčí doložky.“

| 78) | Přílohy XI, XII a XIII se zrušují. |
| --- | --- |

78)

Přílohy XI, XII a XIII se zrušují.

Článek 2

Změny nařízení (EU) č. 1151/2012

Nařízení (EU) č. 1151/2012 se mění takto:

| 1) | V čl. 1 odst. 2 se písmeno b) nahrazuje tímto:






  „b) | charakteristikami představujícími přidanou hodnotu a vyplývajícími z metod hospodaření nebo zpracování použitých při jejich produkci nebo z místa jejich produkce či uvádění na trh nebo z jejich možného přínosu k udržitelnému rozvoji.“ |
| --- | --- | --- |

1)

V čl. 1 odst. 2 se písmeno b) nahrazuje tímto:

„b)

charakteristikami představujícími přidanou hodnotu a vyplývajícími z metod hospodaření nebo zpracování použitých při jejich produkci nebo z místa jejich produkce či uvádění na trh nebo z jejich možného přínosu k udržitelnému rozvoji.“

| 2) | V článku 2 se odstavce 2 a 3 nahrazují tímto:

  „2.   Toto nařízení se nevztahuje na lihoviny ani produkty z révy vinné vymezené v části II přílohy VII nařízení (EU) č. 1308/2013, s výjimkou vinných octů.


  3.   Zápisem provedeným podle článku 52 nejsou dotčeny povinnosti producentů dodržovat jiná pravidla Unie týkající se zejména uvádění produktů na trh a označování potravin.“ |
| --- | --- |

2)

V článku 2 se odstavce 2 a 3 nahrazují tímto:

„2.   Toto nařízení se nevztahuje na lihoviny ani produkty z révy vinné vymezené v části II přílohy VII nařízení (EU) č. 1308/2013, s výjimkou vinných octů.

3.   Zápisem provedeným podle článku 52 nejsou dotčeny povinnosti producentů dodržovat jiná pravidla Unie týkající se zejména uvádění produktů na trh a označování potravin.“

| 3) | V článku 5 se odstavce 1 a 2 nahrazují tímto:

  „1.   Pro účely tohoto nařízení se „označením původu“ rozumí název, včetně tradičně používaného názvu, který identifikuje produkt:






  a) | jenž pochází z určitého místa či regionu nebo ve výjimečných případech z určité země; |
| --- | --- | --- |

3)

V článku 5 se odstavce 1 a 2 nahrazují tímto:

„1.   Pro účely tohoto nařízení se „označením původu“ rozumí název, včetně tradičně používaného názvu, který identifikuje produkt:

a)

jenž pochází z určitého místa či regionu nebo ve výjimečných případech z určité země;

| b) | jehož jakost nebo vlastnosti jsou zásadně nebo výlučně dány konkrétním zeměpisným prostředím s jeho vlastními přírodními a lidskými činiteli a |
| --- | --- |

b)

jehož jakost nebo vlastnosti jsou zásadně nebo výlučně dány konkrétním zeměpisným prostředím s jeho vlastními přírodními a lidskými činiteli a

| c) | u něhož všechny fáze produkce probíhají ve vymezené zeměpisné oblasti. |
| --- | --- |

c)

u něhož všechny fáze produkce probíhají ve vymezené zeměpisné oblasti.

2.   Pro účely tohoto nařízení se „zeměpisným označením“ rozumí název, včetně tradičně používaného názvu, který identifikuje produkt:

| a) | jenž pochází z určitého místa či regionu nebo z určité země; |
| --- | --- |

a)

jenž pochází z určitého místa či regionu nebo z určité země;

| b) | jehož danou jakost, pověst nebo jiné vlastnosti lze přičíst především jeho zeměpisnému původu a |
| --- | --- |

b)

jehož danou jakost, pověst nebo jiné vlastnosti lze přičíst především jeho zeměpisnému původu a

| c) | u něhož alespoň jedna z fází produkce probíhá ve vymezené zeměpisné oblasti.“ |
| --- | --- |

c)

u něhož alespoň jedna z fází produkce probíhá ve vymezené zeměpisné oblasti.“

| 4) | V článku 6 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

  „2.   Název nesmí být zapsán jako označení původu nebo zeměpisné označení, pokud se shoduje s názvem odrůdy rostlin nebo plemene zvířat a mohl by uvést spotřebitele v omyl ohledně skutečného původu produktu nebo způsobit záměnu mezi produkty se zapsaným označením a dotčenou odrůdou nebo plemenem.
  Podmínky uvedené v prvním pododstavci se posuzují ve vztahu ke skutečnému používání shodujících se názvů, včetně používání názvu odrůdy rostlin nebo plemene zvířat mimo jejich oblast původu a používání názvu odrůdy rostlin chráněné jiným právem duševního vlastnictví.“ |
| --- | --- |

4)

V článku 6 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Název nesmí být zapsán jako označení původu nebo zeměpisné označení, pokud se shoduje s názvem odrůdy rostlin nebo plemene zvířat a mohl by uvést spotřebitele v omyl ohledně skutečného původu produktu nebo způsobit záměnu mezi produkty se zapsaným označením a dotčenou odrůdou nebo plemenem.

Podmínky uvedené v prvním pododstavci se posuzují ve vztahu ke skutečnému používání shodujících se názvů, včetně používání názvu odrůdy rostlin nebo plemene zvířat mimo jejich oblast původu a používání názvu odrůdy rostlin chráněné jiným právem duševního vlastnictví.“

| 5) | V článku 7 se odstavec 1 mění takto:






  a) | písmeno f) se nahrazuje tímto:






  „f) | údaje, které dokládají:






  i) | v případě chráněného označení původu souvislost mezi jakostí nebo vlastnostmi produktu a zeměpisným prostředím podle čl. 5 odst. 1; podrobnosti týkající se lidských činitelů v tomto zeměpisném prostředí mohou být případně omezeny na popis způsobu hospodaření s půdou a péče o krajinu, pěstitelských postupů nebo jakékoli jiné lidské činnosti přispívající k zachování přírodních činitelů zeměpisného prostředí podle čl. 5 odst. 1; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

5)

V článku 7 se odstavec 1 mění takto:

a)

písmeno f) se nahrazuje tímto:

„f)

údaje, které dokládají:

i)

v případě chráněného označení původu souvislost mezi jakostí nebo vlastnostmi produktu a zeměpisným prostředím podle čl. 5 odst. 1; podrobnosti týkající se lidských činitelů v tomto zeměpisném prostředí mohou být případně omezeny na popis způsobu hospodaření s půdou a péče o krajinu, pěstitelských postupů nebo jakékoli jiné lidské činnosti přispívající k zachování přírodních činitelů zeměpisného prostředí podle čl. 5 odst. 1;

| ii) | v případě chráněného zeměpisného označení souvislost mezi určitou jakostí, pověstí či jinou vlastností produktu a zeměpisným původem podle čl. 5 odst. 2;“ |
| --- | --- |

ii)

v případě chráněného zeměpisného označení souvislost mezi určitou jakostí, pověstí či jinou vlastností produktu a zeměpisným původem podle čl. 5 odst. 2;“

| b) | vkládá se následující pododstavec:

  „Specifikace produktu může obsahovat popis příspěvku označení původu nebo zeměpisného označení k udržitelnému rozvoji.“ |
| --- | --- |

b)

vkládá se následující pododstavec:

„Specifikace produktu může obsahovat popis příspěvku označení původu nebo zeměpisného označení k udržitelnému rozvoji.“

| 6) | V čl. 10 odst. 1 se návětí nahrazuje tímto:

  „Odůvodněné prohlášení o námitce podle čl. 51 odst. 1 je přípustné pouze tehdy, pokud je Komise obdrží ve lhůtě stanovené v uvedeném odstavci a pokud:“. |
| --- | --- |

6)

V čl. 10 odst. 1 se návětí nahrazuje tímto:

„Odůvodněné prohlášení o námitce podle čl. 51 odst. 1 je přípustné pouze tehdy, pokud je Komise obdrží ve lhůtě stanovené v uvedeném odstavci a pokud:“.

| 7) | V článku 12 se odstavec 3 nahrazuje tímto:

  „3.   V případě produktů pocházejících z Unie, které jsou uváděny na trh pod chráněným označením původu nebo chráněným zeměpisným označením zapsaným do rejstříku v souladu s postupy stanovenými v tomto nařízení, se na etiketě a reklamních materiálech uvedou s nimi související symboly Unie. Na zapsaný název produktu se vztahují požadavky na označování stanovené v čl. 13 odst. 1 nařízení (EU) č. 1169/2011, pokud jde o uvádění povinných údajů. Na etiketě lze uvést údaj „chráněné označení původu“ nebo „chráněné zeměpisné označení“ nebo odpovídající zkratky „CHOP“ nebo „CHZO“.“ |
| --- | --- |

7)

V článku 12 se odstavec 3 nahrazuje tímto:

„3.   V případě produktů pocházejících z Unie, které jsou uváděny na trh pod chráněným označením původu nebo chráněným zeměpisným označením zapsaným do rejstříku v souladu s postupy stanovenými v tomto nařízení, se na etiketě a reklamních materiálech uvedou s nimi související symboly Unie. Na zapsaný název produktu se vztahují požadavky na označování stanovené v čl. 13 odst. 1 nařízení (EU) č. 1169/2011, pokud jde o uvádění povinných údajů. Na etiketě lze uvést údaj „chráněné označení původu“ nebo „chráněné zeměpisné označení“ nebo odpovídající zkratky „CHOP“ nebo „CHZO“.“

| 8) | Článek 13 se mění takto:






  a) | v odstavci 1 se písmeno a) nahrazuje tímto:






  „a) | jakémukoli přímému či nepřímému obchodnímu použití zapsaného názvu pro produkty, na které se zápis nevztahuje, pokud jsou tyto produkty srovnatelné s produkty zapsanými pod tímto názvem nebo pokud je při používání tohoto názvu využívána, oslabována nebo zhoršována pověst chráněného názvu, včetně případů, kdy jsou tyto produkty používány jako přísada;“; |
| --- | --- | --- | --- |

8)

Článek 13 se mění takto:

a)

v odstavci 1 se písmeno a) nahrazuje tímto:

„a)

jakémukoli přímému či nepřímému obchodnímu použití zapsaného názvu pro produkty, na které se zápis nevztahuje, pokud jsou tyto produkty srovnatelné s produkty zapsanými pod tímto názvem nebo pokud je při používání tohoto názvu využívána, oslabována nebo zhoršována pověst chráněného názvu, včetně případů, kdy jsou tyto produkty používány jako přísada;“;

| b) | doplňuje se nový odstavec, který zní:

  „4.   Ochrana podle odstavce 1 se vztahuje rovněž na:






  a) | zboží vstupující na celní území Unie, aniž by bylo na tomto území propuštěno do volného oběhu, a |
| --- | --- | --- |

b)

doplňuje se nový odstavec, který zní:

„4.   Ochrana podle odstavce 1 se vztahuje rovněž na:

a)

zboží vstupující na celní území Unie, aniž by bylo na tomto území propuštěno do volného oběhu, a

| b) | zboží prodávané prostřednictvím některé z forem prodeje na dálku, jako je elektronické obchodování. |
| --- | --- |

b)

zboží prodávané prostřednictvím některé z forem prodeje na dálku, jako je elektronické obchodování.

V případě zboží vstupujícího na celní území Unie, aniž by bylo na tomto území propuštěno do volného oběhu, mají skupina nebo jakýkoli hospodářský subjekt oprávněné používat chráněné označení původu nebo chráněné zeměpisné označení nárok bránit všem třetím stranám v tom, aby v rámci obchodního styku přivezly do Unie zboží, aniž by v ní bylo propuštěno do volného oběhu, pokud toto zboží, včetně obalů, pochází ze třetích zemí a bez povolení nese chráněné označení původu nebo chráněné zeměpisné označení.“

| 9) | Článek 15 se mění takto:






  a) | v odstavci 1 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

  „Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 57 odst. 2 s výjimkou případů, kdy je podáno přípustné prohlášení o námitce podle čl. 49 odst. 3.“; |
| --- | --- | --- |

9)

Článek 15 se mění takto:

a)

v odstavci 1 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

„Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 57 odst. 2 s výjimkou případů, kdy je podáno přípustné prohlášení o námitce podle čl. 49 odst. 3.“;

| b) | v odstavci 2 se návětí nahrazuje tímto:

  „Aniž je dotčen článek 14, může Komise přijmout prováděcí akty, kterými prodlouží přechodné období uvedené v odstavci 1 tohoto článku až na patnáct let v řádně odůvodněných případech, kdy je prokázáno, že:“. |
| --- | --- |

b)

v odstavci 2 se návětí nahrazuje tímto:

„Aniž je dotčen článek 14, může Komise přijmout prováděcí akty, kterými prodlouží přechodné období uvedené v odstavci 1 tohoto článku až na patnáct let v řádně odůvodněných případech, kdy je prokázáno, že:“.

| 10) | Vkládá se nový článek, který zní:

  „Článek 16a
  Stávající zeměpisná označení aromatizovaných vinných výrobků
  Názvy zapsané do rejstříku zřízeného podle článku 21 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 251/2014 (*7) se automaticky zapisují do rejstříku uvedeného v článku 11 tohoto nařízení jako chráněná zeměpisná označení. Odpovídající specifikace se považují za specifikace pro účely článku 7 tohoto nařízení.


  (*7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 251/2014 ze dne 26. února 2014 o definici, popisu, obchodní úpravě, označování a ochraně zeměpisných označení aromatizovaných vinných výrobků a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 1601/91 (Úř. věst. L 84, 20.3.2014, s. 14).“;" |
| --- | --- |

10)

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 16a

Stávající zeměpisná označení aromatizovaných vinných výrobků

Názvy zapsané do rejstříku zřízeného podle článku 21 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 251/2014 (*7) se automaticky zapisují do rejstříku uvedeného v článku 11 tohoto nařízení jako chráněná zeměpisná označení. Odpovídající specifikace se považují za specifikace pro účely článku 7 tohoto nařízení.

(*7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 251/2014 ze dne 26. února 2014 o definici, popisu, obchodní úpravě, označování a ochraně zeměpisných označení aromatizovaných vinných výrobků a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 1601/91 (Úř. věst. L 84, 20.3.2014, s. 14).“;"

*7

| 11) | V čl. 21 odst. 1 se návětí nahrazuje tímto:

  „1.   Odůvodněné prohlášení o námitce podle čl. 51 odst. 1 je přípustné pouze tehdy, pokud je Komise obdrží před uplynutím stanovené lhůty a pokud:“; |
| --- | --- |

11)

V čl. 21 odst. 1 se návětí nahrazuje tímto:

„1.   Odůvodněné prohlášení o námitce podle čl. 51 odst. 1 je přípustné pouze tehdy, pokud je Komise obdrží před uplynutím stanovené lhůty a pokud:“;

| 12) | V článku 23 se odstavec 3 nahrazuje tímto:

  „3.   V případě produktů pocházejících z Unie, které jsou uváděny na trh jako zaručená tradiční specialita zapsaná v souladu s tímto nařízením, musí být symbol uvedený v odstavci 2 tohoto článku zobrazen na etiketě a reklamních materiálech, aniž je dotčen odstavec 4 tohoto článku. Na zapsaný název produktu se vztahují požadavky na označování stanovené v čl. 13 odst. 1 nařízení (EU) č. 1169/2011, pokud jde o způsob uvádění povinných údajů. Na etiketě může být uvedeno označení „zaručená tradiční specialita“ nebo odpovídající zkratka „ZTS“.
  V případě zaručených tradičních specialit produkovaných mimo Unii je použití symbolu na etiketě nepovinné.“ |
| --- | --- |

12)

V článku 23 se odstavec 3 nahrazuje tímto:

„3.   V případě produktů pocházejících z Unie, které jsou uváděny na trh jako zaručená tradiční specialita zapsaná v souladu s tímto nařízením, musí být symbol uvedený v odstavci 2 tohoto článku zobrazen na etiketě a reklamních materiálech, aniž je dotčen odstavec 4 tohoto článku. Na zapsaný název produktu se vztahují požadavky na označování stanovené v čl. 13 odst. 1 nařízení (EU) č. 1169/2011, pokud jde o způsob uvádění povinných údajů. Na etiketě může být uvedeno označení „zaručená tradiční specialita“ nebo odpovídající zkratka „ZTS“.

V případě zaručených tradičních specialit produkovaných mimo Unii je použití symbolu na etiketě nepovinné.“

| 13) | Článek 24 se mění takto:






  a) | odstavec 1 se nahrazuje tímto:

  „1.   Zapsané názvy jsou chráněny před jakýmkoli zneužitím, napodobením nebo použitím názvů, které je evokují, mimo jiné i ve vztahu k produktům používaným jako přísada, jakož i před jakýmikoli jinými praktikami, jež by mohly uvést spotřebitele v omyl.“; |
| --- | --- | --- |

13)

Článek 24 se mění takto:

a)

odstavec 1 se nahrazuje tímto:

„1.   Zapsané názvy jsou chráněny před jakýmkoli zneužitím, napodobením nebo použitím názvů, které je evokují, mimo jiné i ve vztahu k produktům používaným jako přísada, jakož i před jakýmikoli jinými praktikami, jež by mohly uvést spotřebitele v omyl.“;

| b) | doplňuje se nový odstavec, který zní:

  „4.   Ochrana podle odstavce 1 se vztahuje rovněž na zboží prodávané prostřednictvím některé z forem prodeje na dálku, jako je elektronické obchodování.“ |
| --- | --- |

b)

doplňuje se nový odstavec, který zní:

„4.   Ochrana podle odstavce 1 se vztahuje rovněž na zboží prodávané prostřednictvím některé z forem prodeje na dálku, jako je elektronické obchodování.“

| 14) | Vkládá se nový článek, který zní:

  „Článek 24a
  Přechodná období pro používání označení zaručená tradiční specialita
  Komise může přijmout prováděcí akty, kterými stanoví přechodné období v délce až pěti let s cílem umožnit, aby produkty nesoucí označení, jež sestává z názvu, který je v rozporu s čl. 24 odst. 1, nebo tento název obsahuje, mohly i nadále používat označení, s nímž byly uváděny na trh, za podmínky, že přípustné prohlášení o námitce podle čl. 49 odst. 3 nebo článku 51 dokládá, že takový název byl na trhu Unie používán v souladu s právem po dobu nejméně pěti let přede dnem zveřejnění stanoveným v čl. 50 odst. 2 písm. b).
  Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 57 odst. 2 s výjimkou případů, kdy je podáno přípustné prohlášení o námitce podle čl. 49 odst. 3.“ |
| --- | --- |

14)

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 24a

Přechodná období pro používání označení zaručená tradiční specialita

Komise může přijmout prováděcí akty, kterými stanoví přechodné období v délce až pěti let s cílem umožnit, aby produkty nesoucí označení, jež sestává z názvu, který je v rozporu s čl. 24 odst. 1, nebo tento název obsahuje, mohly i nadále používat označení, s nímž byly uváděny na trh, za podmínky, že přípustné prohlášení o námitce podle čl. 49 odst. 3 nebo článku 51 dokládá, že takový název byl na trhu Unie používán v souladu s právem po dobu nejméně pěti let přede dnem zveřejnění stanoveným v čl. 50 odst. 2 písm. b).

Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 57 odst. 2 s výjimkou případů, kdy je podáno přípustné prohlášení o námitce podle čl. 49 odst. 3.“

| 15) | V článku 49 se doplňuje nový odstavec, který zní:

  „8.   Členský stát, v souladu s odstavcem 4, neprodleně informuje Komisi, pokud je zahájeno řízení u vnitrostátního soudu nebo jiného vnitrostátního orgánu týkající se žádosti podané Komisi nebo pokud byla žádost na vnitrostátní úrovni prohlášena za neplatnou na základě okamžitě použitelného, avšak nikoli konečného soudního rozhodnutí.“ |
| --- | --- |

15)

V článku 49 se doplňuje nový odstavec, který zní:

„8.   Členský stát, v souladu s odstavcem 4, neprodleně informuje Komisi, pokud je zahájeno řízení u vnitrostátního soudu nebo jiného vnitrostátního orgánu týkající se žádosti podané Komisi nebo pokud byla žádost na vnitrostátní úrovni prohlášena za neplatnou na základě okamžitě použitelného, avšak nikoli konečného soudního rozhodnutí.“

| 16) | Článek 50 se nahrazuje tímto:

  „Článek 50
  Přezkum ze strany Komise a zveřejnění pro účely námitkového řízení

  1.   Komise posoudí žádosti o zápis, které obdrží v souladu s čl. 49 odst. 4 a 5. Komise ověří, zda žádosti obsahují požadované informace a neobsahují zjevné chyby, přičemž přihlédne k výsledku přezkumu a námitkového řízení, které provedl dotyčný členský stát.
  Doba přezkumu prováděného Komisí by neměla přesáhnout šest měsíců ode dne obdržení žádosti od členského státu. V případě překročení této doby Komise písemně informuje žadatele o důvodech prodlení.
  Komise alespoň jednou měsíčně zveřejňuje seznam názvů, které jsou předmětem žádostí o zápis, a data podání těchto žádostí.


  2.   Pokud se Komise na základě přezkumu provedeného podle odstavce 1 tohoto článku domnívá, že jsou splněny podmínky stanovené v článcích 5 a 6, pokud jde o žádosti o zápis podle režimu stanoveného v hlavě II, nebo že jsou splněny podmínky stanovené v čl. 18 odst. 1 a 2, pokud jde o žádosti podle režimu stanoveného v hlavě III, zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie:






  a) | v případě žádostí podle režimu stanoveného v hlavě II jednotný dokument a odkaz na zveřejnění specifikace produktu; |
| --- | --- | --- |

16)

Článek 50 se nahrazuje tímto:

„Článek 50

Přezkum ze strany Komise a zveřejnění pro účely námitkového řízení

1.   Komise posoudí žádosti o zápis, které obdrží v souladu s čl. 49 odst. 4 a 5. Komise ověří, zda žádosti obsahují požadované informace a neobsahují zjevné chyby, přičemž přihlédne k výsledku přezkumu a námitkového řízení, které provedl dotyčný členský stát.

Doba přezkumu prováděného Komisí by neměla přesáhnout šest měsíců ode dne obdržení žádosti od členského státu. V případě překročení této doby Komise písemně informuje žadatele o důvodech prodlení.

Komise alespoň jednou měsíčně zveřejňuje seznam názvů, které jsou předmětem žádostí o zápis, a data podání těchto žádostí.

2.   Pokud se Komise na základě přezkumu provedeného podle odstavce 1 tohoto článku domnívá, že jsou splněny podmínky stanovené v článcích 5 a 6, pokud jde o žádosti o zápis podle režimu stanoveného v hlavě II, nebo že jsou splněny podmínky stanovené v čl. 18 odst. 1 a 2, pokud jde o žádosti podle režimu stanoveného v hlavě III, zveřejní v Úředním věstníku Evropské unie:

a)

v případě žádostí podle režimu stanoveného v hlavě II jednotný dokument a odkaz na zveřejnění specifikace produktu;

| b) | v případě žádostí podle režimu stanoveného v hlavě III specifikaci.“ |
| --- | --- |

b)

v případě žádostí podle režimu stanoveného v hlavě III specifikaci.“

3.   Komise je osvobozena od povinnosti dodržet lhůtu pro provedení přezkumu uvedeného v odstavci 1 a informovat žadatele o důvodech prodlení, pokud obdrží sdělení od členského státu ohledně žádosti o zápis podané Komisi v souladu s čl. 49 odst. 4, v němž členský stát buď:

| a) | informuje Komisi o tom, že žádost byla na vnitrostátní úrovni prohlášena za neplatnou na základě okamžitě použitelného, avšak nikoli konečného soudního rozhodnutí, nebo |
| --- | --- |

a)

informuje Komisi o tom, že žádost byla na vnitrostátní úrovni prohlášena za neplatnou na základě okamžitě použitelného, avšak nikoli konečného soudního rozhodnutí, nebo

| b) | žádá Komisi o pozastavení přezkumu podle odstavce 1 z důvodu zahájení vnitrostátního soudního řízení za účelem zpochybnění platnosti žádosti, přičemž se členský stát domnívá, že je toto řízení založeno na oprávněných důvodech.
  Toto osvobození platí až do okamžiku, kdy je Komise členským státem informována o tom, že původní žádost byla obnovena nebo že členský stát svoji žádost o pozastavení vzal zpět.“ |
| --- | --- |

b)

žádá Komisi o pozastavení přezkumu podle odstavce 1 z důvodu zahájení vnitrostátního soudního řízení za účelem zpochybnění platnosti žádosti, přičemž se členský stát domnívá, že je toto řízení založeno na oprávněných důvodech.

Toto osvobození platí až do okamžiku, kdy je Komise členským státem informována o tom, že původní žádost byla obnovena nebo že členský stát svoji žádost o pozastavení vzal zpět.“

| 17) | Článek 51 se mění takto:






  a) | odstavce 1, 2 a 3 se nahrazují tímto:

  „1.   Ve lhůtě tří měsíců ode dne zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie mohou orgány členského státu nebo třetí země nebo každá fyzická či právnická osoba, které mají bydliště nebo jsou usazeny ve třetí zemi, a které mají oprávněný zájem, podat Komisi odůvodněné prohlášení o námitce.
  Každá fyzická nebo právnická osoba, které mají bydliště nebo jsou usazeny v jiném členském státě, než ze kterého byla žádost podána, a které mají oprávněný zájem, mohou podat odůvodněné prohlášení o námitce členskému státu, ve kterém mají bydliště nebo jsou usazeny, ve lhůtě stanovené pro podání námitky podle prvního pododstavce.


  2.   Komise posoudí přípustnost odůvodněného prohlášení o námitce na základě důvodů námitek stanovených v článku 10, pokud jde o chráněná označení původu a chráněná zeměpisná označení, a na základě důvodů námitek stanovených v článku 21, pokud jde o zaručené tradiční speciality.


  3.   Pokud se Komise domnívá, že odůvodněné prohlášení o námitce je přípustné, do pěti měsíců ode dne zveřejnění žádosti v Úředním věstníku Evropské unie vyzve orgán nebo osobu, které odůvodněné prohlášení o námitce podaly, a orgán nebo subjekt, které podaly žádost Komisi, aby po přiměřenou dobu v délce nejvýše tří měsíců vedly náležité konzultace.
  Orgán nebo osoba, které podaly odůvodněné prohlášení o námitce, a orgán nebo subjekt, které podaly žádost, zahájí tyto náležité konzultace bez zbytečného odkladu. Vzájemně si poskytnou relevantní informace, aby mohly posoudit, zda žádost o zápis splňuje podmínky stanovené v tomto nařízení. Pokud se nedosáhne dohody, poskytnou se tyto informace Komisi.
  Kdykoli během období konzultací může Komise na žádost žadatele prodloužit lhůtu pro konzultace nejvýše o tři měsíce.“; |
| --- | --- | --- |

17)

Článek 51 se mění takto:

a)

odstavce 1, 2 a 3 se nahrazují tímto:

„1.   Ve lhůtě tří měsíců ode dne zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie mohou orgány členského státu nebo třetí země nebo každá fyzická či právnická osoba, které mají bydliště nebo jsou usazeny ve třetí zemi, a které mají oprávněný zájem, podat Komisi odůvodněné prohlášení o námitce.

Každá fyzická nebo právnická osoba, které mají bydliště nebo jsou usazeny v jiném členském státě, než ze kterého byla žádost podána, a které mají oprávněný zájem, mohou podat odůvodněné prohlášení o námitce členskému státu, ve kterém mají bydliště nebo jsou usazeny, ve lhůtě stanovené pro podání námitky podle prvního pododstavce.

2.   Komise posoudí přípustnost odůvodněného prohlášení o námitce na základě důvodů námitek stanovených v článku 10, pokud jde o chráněná označení původu a chráněná zeměpisná označení, a na základě důvodů námitek stanovených v článku 21, pokud jde o zaručené tradiční speciality.

3.   Pokud se Komise domnívá, že odůvodněné prohlášení o námitce je přípustné, do pěti měsíců ode dne zveřejnění žádosti v Úředním věstníku Evropské unie vyzve orgán nebo osobu, které odůvodněné prohlášení o námitce podaly, a orgán nebo subjekt, které podaly žádost Komisi, aby po přiměřenou dobu v délce nejvýše tří měsíců vedly náležité konzultace.

Orgán nebo osoba, které podaly odůvodněné prohlášení o námitce, a orgán nebo subjekt, které podaly žádost, zahájí tyto náležité konzultace bez zbytečného odkladu. Vzájemně si poskytnou relevantní informace, aby mohly posoudit, zda žádost o zápis splňuje podmínky stanovené v tomto nařízení. Pokud se nedosáhne dohody, poskytnou se tyto informace Komisi.

Kdykoli během období konzultací může Komise na žádost žadatele prodloužit lhůtu pro konzultace nejvýše o tři měsíce.“;

| b) | odstavec 5 se nahrazuje tímto:

  „5.   Odůvodněné prohlášení o námitce a další dokumenty zaslané Komisi v souladu s odstavci 1, 2 a 3 musí být vyhotoveny v některém z úředních jazyků Unie.“ |
| --- | --- |

b)

odstavec 5 se nahrazuje tímto:

„5.   Odůvodněné prohlášení o námitce a další dokumenty zaslané Komisi v souladu s odstavci 1, 2 a 3 musí být vyhotoveny v některém z úředních jazyků Unie.“

| 18) | V článku 52 se odstavce 1 a 2 nahrazují tímto:

  „1.   Pokud se Komise na základě informací jí dostupných a vyplývajících z přezkumu provedeného podle čl. 50 odst. 1 prvního pododstavce domnívá, že nebyly splněny podmínky stanovené v článcích 5 a 6, pokud jde o režimy jakosti uvedené v hlavě II, nebo v článku 18, pokud jde o režimy jakosti uvedené v hlavě III, přijme prováděcí akty, kterými žádost zamítne. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 57 odst. 2.


  2.   Pokud Komise neobdrží žádné přípustné odůvodněné prohlášení o námitce podle článku 51, přijme bez použití přezkumného postupu podle čl. 57 odst. 2 prováděcí akty, kterými daný název zapíše.“ |
| --- | --- |

18)

V článku 52 se odstavce 1 a 2 nahrazují tímto:

„1.   Pokud se Komise na základě informací jí dostupných a vyplývajících z přezkumu provedeného podle čl. 50 odst. 1 prvního pododstavce domnívá, že nebyly splněny podmínky stanovené v článcích 5 a 6, pokud jde o režimy jakosti uvedené v hlavě II, nebo v článku 18, pokud jde o režimy jakosti uvedené v hlavě III, přijme prováděcí akty, kterými žádost zamítne. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 57 odst. 2.

2.   Pokud Komise neobdrží žádné přípustné odůvodněné prohlášení o námitce podle článku 51, přijme bez použití přezkumného postupu podle čl. 57 odst. 2 prováděcí akty, kterými daný název zapíše.“

| 19) | Článek 53 mění takto:






  a) | nadpis se nahrazuje tímto

  „Článek 53
  Změny specifikace produktu“; |
| --- | --- | --- |

19)

Článek 53 mění takto:

a)

nadpis se nahrazuje tímto

„Článek 53

Změny specifikace produktu“;

| b) | odstavec 2 se nahrazuje tímto:

  „2.   Změny specifikace produktu se podle důležitosti dělí do dvou kategorií: změny prováděné na úrovni Unie, které vyžadují námitkové řízení na úrovni Unie, a standardní změny, které se řeší na úrovni členských států nebo třetích zemí.
  Pro účely tohoto nařízení se „změnou prováděnou na úrovni Unie“ rozumí změna specifikace produktu, která:






  a) | zahrnuje změnu názvu chráněného označení původu či chráněného zeměpisného označení nebo změnu v používání tohoto názvu; |
| --- | --- | --- |

b)

odstavec 2 se nahrazuje tímto:

„2.   Změny specifikace produktu se podle důležitosti dělí do dvou kategorií: změny prováděné na úrovni Unie, které vyžadují námitkové řízení na úrovni Unie, a standardní změny, které se řeší na úrovni členských států nebo třetích zemí.

Pro účely tohoto nařízení se „změnou prováděnou na úrovni Unie“ rozumí změna specifikace produktu, která:

a)

zahrnuje změnu názvu chráněného označení původu či chráněného zeměpisného označení nebo změnu v používání tohoto názvu;

| b) | může způsobit narušení souvislosti uvedené v čl. 5 odst. 1 písm. b) pro chráněná označení původu, nebo souvislosti uvedené v čl. 5 odst. 2 písm. b) ohledně chráněných zeměpisných označení; |
| --- | --- |

b)

může způsobit narušení souvislosti uvedené v čl. 5 odst. 1 písm. b) pro chráněná označení původu, nebo souvislosti uvedené v čl. 5 odst. 2 písm. b) ohledně chráněných zeměpisných označení;

| c) | se týká zaručené tradiční speciality; nebo |
| --- | --- |

c)

se týká zaručené tradiční speciality; nebo

| d) | přináší další omezení pro uvádění daného produktu na trh. |
| --- | --- |

d)

přináší další omezení pro uvádění daného produktu na trh.

„Standardní změnou“ se rozumí jakákoliv změna specifikací produktu, která není změnou prováděnou na úrovni Unie.

„Dočasnou změnou“ se rozumí standardní změna týkající se dočasné změny specifikace produktu z důvodu povinných hygienických a fytosanitárních opatření stanovených orgány veřejné moci nebo dočasná změna nutná z důvodu přírodní katastrofy či nepříznivých povětrnostních podmínek formálně uznaných příslušnými orgány.

Změny prováděné na úrovni Unie schvaluje Komise. Schvalovací postup je obdobný postupu stanovenému v článcích 49 až 52.

Přezkum žádosti se zaměří na navrhované změny. Komise nebo dotčený členský stát mohou případně vyzvat žadatele, aby pozměnil další prvky specifikace produktu.

Standardní změny schvaluje, zveřejňuje a Komisi oznamuje členský stát, na jehož území se nachází zeměpisná oblast dotčeného produktu. Třetí země schvalují standardní změny v souladu se svými příslušnými právními předpisy a sdělují je Komisi.“

| c) | odstavec 3 se nahrazuje tímto:

  „3.   Za účelem usnadnění správního postupu u změn prováděných na úrovni Unie a standardních změn týkajících se specifikace produktu, včetně situací, kdy změna neznamená žádnou změnu jednotného dokumentu, je Komisi svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 56 akty v přenesené pravomoci, kterými se doplňují pravidla pro postup podávání žádostí o změnu specifikace.
  Komise může přijímat prováděcí akty, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se postupů, formy a podání žádosti o změnu specifikace, pokud jde o změny prováděné na úrovni Unie, jakož i postupů, formy a sdělování Komisi, pokud jde o standardní změny. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 57 odst. 2.“ |
| --- | --- |

c)

odstavec 3 se nahrazuje tímto:

„3.   Za účelem usnadnění správního postupu u změn prováděných na úrovni Unie a standardních změn týkajících se specifikace produktu, včetně situací, kdy změna neznamená žádnou změnu jednotného dokumentu, je Komisi svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 56 akty v přenesené pravomoci, kterými se doplňují pravidla pro postup podávání žádostí o změnu specifikace.

Komise může přijímat prováděcí akty, kterými stanoví podrobná pravidla týkající se postupů, formy a podání žádosti o změnu specifikace, pokud jde o změny prováděné na úrovni Unie, jakož i postupů, formy a sdělování Komisi, pokud jde o standardní změny. Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle čl. 57 odst. 2.“

| 20) | V příloze I bodě I se doplňují nové odrážky, které znějí:






  „– | aromatizovaná vína vymezená v čl. 3 odst. 2 nařízení (EU) č. 251/2014, |
| --- | --- | --- |

20)

V příloze I bodě I se doplňují nové odrážky, které znějí:

„–

aromatizovaná vína vymezená v čl. 3 odst. 2 nařízení (EU) č. 251/2014,

| – | jiné alkoholické nápoje vyjma lihovin a výrobků z révy vinné vymezené v části II přílohy VII nařízení (EU) č. 1308/2013, |
| --- | --- |

–

jiné alkoholické nápoje vyjma lihovin a výrobků z révy vinné vymezené v části II přílohy VII nařízení (EU) č. 1308/2013,

| – | včelí vosk.“ |
| --- | --- |

–

včelí vosk.“

Článek 3

Změny nařízení (EU) č. 251/2014

| 1) | Název se nahrazuje tímto:

  „Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 251/2014 ze dne 26. února 2014 o definici, popisu, obchodní úpravě a označování aromatizovaných vinných výrobků a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 1601/91“. |
| --- | --- |

1)

Název se nahrazuje tímto:

„Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 251/2014 ze dne 26. února 2014 o definici, popisu, obchodní úpravě a označování aromatizovaných vinných výrobků a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 1601/91“.

| 2) | V článku 1 se odstavec 1 nahrazuje tímto:






  „1. | Toto nařízení stanoví pravidla pro definici, popis, obchodní úpravu a označování aromatizovaných vinných výrobků.“ |
| --- | --- | --- |

2)

V článku 1 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

„1.

Toto nařízení stanoví pravidla pro definici, popis, obchodní úpravu a označování aromatizovaných vinných výrobků.“

| 3) | V článku 2 se zrušuje bod 3. |
| --- | --- |

3)

V článku 2 se zrušuje bod 3.

| 4) | Článek 5 se mění takto:






  a) | odstavec 4 se nahrazuje tímto:

  „4.   Obchodní označení mohou být doplněna nebo nahrazena zeměpisným označením aromatizovaných vinných výrobků chráněných podle nařízení (EU) č. 1151/2012.“; |
| --- | --- | --- |

4)

Článek 5 se mění takto:

a)

odstavec 4 se nahrazuje tímto:

„4.   Obchodní označení mohou být doplněna nebo nahrazena zeměpisným označením aromatizovaných vinných výrobků chráněných podle nařízení (EU) č. 1151/2012.“;

| b) | doplňují se nové odstavce, které znějí:

  „6.   V případě aromatizovaných vinných výrobků vyrobených v Unii, které jsou určeny na vývoz do třetích zemí, jejichž právní předpisy vyžadují jiná obchodní označení, mohou členské státy povolit, aby tato obchodní označení byla doprovázena obchodními označeními uvedenými v příloze II. Tato další obchodní označení mohou být uvedena v jiných než úředních jazycích Unie.


  7.   S cílem přihlédnout k technickému pokroku, k vědeckému vývoji a vývoji na trhu, ke zdraví spotřebitelů nebo k jejich potřebě dostávat informace je Komise v souladu s článkem 33 zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci, kterými se doplňuje příloha II.“ |
| --- | --- |

b)

doplňují se nové odstavce, které znějí:

„6.   V případě aromatizovaných vinných výrobků vyrobených v Unii, které jsou určeny na vývoz do třetích zemí, jejichž právní předpisy vyžadují jiná obchodní označení, mohou členské státy povolit, aby tato obchodní označení byla doprovázena obchodními označeními uvedenými v příloze II. Tato další obchodní označení mohou být uvedena v jiných než úředních jazycích Unie.

7.   S cílem přihlédnout k technickému pokroku, k vědeckému vývoji a vývoji na trhu, ke zdraví spotřebitelů nebo k jejich potřebě dostávat informace je Komise v souladu s článkem 33 zmocněna přijímat akty v přenesené pravomoci, kterými se doplňuje příloha II.“

| 5) | Vkládá se nový článek, který zní:

  „Článek 6a
  Výživové údaje a seznam složek

  1.   Označování aromatizovaných vinných výrobků uváděných na trh v Unii musí obsahovat tyto povinné údaje:






  a) | výživové údaje podle čl. 9 odst. 1 písm. l) nařízení (EU) č. 1169/2011, a |
| --- | --- | --- |

5)

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 6a

Výživové údaje a seznam složek

1.   Označování aromatizovaných vinných výrobků uváděných na trh v Unii musí obsahovat tyto povinné údaje:

a)

výživové údaje podle čl. 9 odst. 1 písm. l) nařízení (EU) č. 1169/2011, a

| b) | seznam složek podle čl. 9 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1169/2011. |
| --- | --- |

b)

seznam složek podle čl. 9 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1169/2011.

2.   Odchylně od odst. 1 písm. a) mohou být výživové údaje na obalu nebo na etiketě k němu připojené omezeny na energetickou hodnotu, která může být vyjádřena symbolem „E“ pro energii. V takovém případě se úplné nutriční údaje uvedou elektronickými prostředky identifikovanými na obalu nebo na etiketě k němu připojené. Tyto výživové údaje nesmí být zobrazovány s jinými informacemi určenými k prodejním nebo marketingovým účelům ani nesmí být shromažďovány nebo sledovány žádné údaje o uživatelích.

3.   Odchylně od odst. 1 písm. b) může být seznam složek poskytnut elektronickými prostředky identifikovanými na obalu nebo na etiketě k němu připojené. V takovém případě musí být splněny tyto požadavky:

| a) | neshromažďují se ani nesledují žádné údaje o uživatelích; |
| --- | --- |

a)

neshromažďují se ani nesledují žádné údaje o uživatelích;

| b) | seznam složek se nezobrazuje s jinými informacemi určenými k prodejním nebo marketingovým účelům a |
| --- | --- |

b)

seznam složek se nezobrazuje s jinými informacemi určenými k prodejním nebo marketingovým účelům a

| c) | údaje uvedené v čl. 9 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 1169/2011 se uvádí přímo na obalu nebo na etiketě k němu připojené. |
| --- | --- |

c)

údaje uvedené v čl. 9 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 1169/2011 se uvádí přímo na obalu nebo na etiketě k němu připojené.

Označení uvedené v prvním pododstavci písm. c) tohoto odstavce musí zahrnovat slovo „obsahuje“, za nímž následuje název látky nebo produktu podle přílohy II nařízení (EU) č. 1169/2011.

4.   Komisi je svěřena pravomoc přijímat v souladu s článkem 33 akty v přenesené pravomoci, kterými se toto nařízení doplňuje dalším upřesněním pravidel pro uvádění a označování složek pro účely použití odst. 1 písm. b) tohoto článku.“

| 6) | V článku 8 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

  „2.   Název zeměpisného označení aromatizovaných vinných výrobků chráněných podle nařízení (EU) č. 1151/2012 se uvádí na etiketě v jazyce nebo jazycích, v němž nebo v nichž je zapsáno, a to i tehdy, pokud se zeměpisným označením nahrazuje obchodní označení v souladu s čl. 5 odst. 4 tohoto nařízení.
  Píše-li se název zeměpisného označení aromatizovaných vinných výrobků chráněných podle nařízení (EU) č. 1151/2012 jinou než latinskou abecedou, může se název rovněž uvést v jednom nebo více úředních jazycích Unie.“ |
| --- | --- |

6)

V článku 8 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

„2.   Název zeměpisného označení aromatizovaných vinných výrobků chráněných podle nařízení (EU) č. 1151/2012 se uvádí na etiketě v jazyce nebo jazycích, v němž nebo v nichž je zapsáno, a to i tehdy, pokud se zeměpisným označením nahrazuje obchodní označení v souladu s čl. 5 odst. 4 tohoto nařízení.

Píše-li se název zeměpisného označení aromatizovaných vinných výrobků chráněných podle nařízení (EU) č. 1151/2012 jinou než latinskou abecedou, může se název rovněž uvést v jednom nebo více úředních jazycích Unie.“

| 7) | Článek 9 se zrušuje. |
| --- | --- |

7)

Článek 9 se zrušuje.

| 8) | Kapitola III obsahující články 10 až 30 se zrušuje. |
| --- | --- |

8)

Kapitola III obsahující články 10 až 30 se zrušuje.

| 9) | Článek 33 se mění takto:






  a) | vkládá se nový odstavec, který zní:

  „2a.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 5 odst. 7 je svěřena Komisi na dobu pěti let ode dne 7. prosince 2021. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 6a odst. 4 je svěřena Komisi na dobu pěti let ode dne 8. prosince 2023. Komise vypracuje zprávu o výkonu přenesení pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament ani Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.“; |
| --- | --- | --- |

9)

Článek 33 se mění takto:

a)

vkládá se nový odstavec, který zní:

„2a.   Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 5 odst. 7 je svěřena Komisi na dobu pěti let ode dne 7. prosince 2021. Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 6a odst. 4 je svěřena Komisi na dobu pěti let ode dne 8. prosince 2023. Komise vypracuje zprávu o výkonu přenesení pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období. Přenesení pravomoci se automaticky prodlužuje o stejně dlouhá období, pokud Evropský parlament ani Rada nevysloví proti tomuto prodloužení námitku nejpozději tři měsíce před koncem každého z těchto období.“;

| b) | odstavec 3 se nahrazuje tímto:

  „3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomocí uvedené v čl. 4 odst. 2, čl. 5 odst. 7, čl. 6a odst. 4, článku 28, čl. 32 odst. 2 a čl. 36 odst. 1 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.“; |
| --- | --- |

b)

odstavec 3 se nahrazuje tímto:

„3.   Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomocí uvedené v čl. 4 odst. 2, čl. 5 odst. 7, čl. 6a odst. 4, článku 28, čl. 32 odst. 2 a čl. 36 odst. 1 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných aktů v přenesené pravomoci.“;

| c) | odstavec 5 se nahrazuje tímto:

  „5.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 4 odst. 2, čl. 5 odst. 7, čl. 6a odst. 4, článku 28, čl. 32 odst. 2 a čl. 36 odst. 1 vstoupí v platnost pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.“ |
| --- | --- |

c)

odstavec 5 se nahrazuje tímto:

„5.   Akt v přenesené pravomoci přijatý podle čl. 4 odst. 2, čl. 5 odst. 7, čl. 6a odst. 4, článku 28, čl. 32 odst. 2 a čl. 36 odst. 1 vstoupí v platnost pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen, nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.“

| 10) | V příloze I bodě 1 písm. a) se doplňuje nový bod, který zní:






  „iv) | lihoviny v množství nepřesahujícím 1 % celkového objemu.“ |
| --- | --- | --- |

10)

V příloze I bodě 1 písm. a) se doplňuje nový bod, který zní:

„iv)

lihoviny v množství nepřesahujícím 1 % celkového objemu.“

| 11) | Příloha II se mění takto:






  a) | v části A bodě 3 se první odrážka nahrazuje tímto:






  „ – | do něhož může být přidán alkohol, a “; |
| --- | --- | --- | --- |

11)

Příloha II se mění takto:

a)

v části A bodě 3 se první odrážka nahrazuje tímto:

„ –

do něhož může být přidán alkohol, a “;

| b) | část B se mění takto:






  i) | v bodě 8) se první odrážka nahrazuje tímto:






  „ – | který je získán výhradně z červeného vína nebo bílého vína nebo obou,“; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

část B se mění takto:

i)

v bodě 8) se první odrážka nahrazuje tímto:

„ –

který je získán výhradně z červeného vína nebo bílého vína nebo obou,“;

| ii) | doplňuje se nový bod, který zní:






  „14) | Wino ziołowe
  Aromatizovaný vinný nápoj:






  a) | který je získán z vína a v němž výrobky z révy vinné představují nejméně 85 % celkového objemu, |
| --- | --- | --- | --- |

ii)

doplňuje se nový bod, který zní:

„14)

Wino ziołowe

Aromatizovaný vinný nápoj:

a)

který je získán z vína a v němž výrobky z révy vinné představují nejméně 85 % celkového objemu,

| b) | který je aromatizovaný aromatickými přípravky získanými výhradně z bylin nebo koření nebo z obou, |
| --- | --- |

b)

který je aromatizovaný aromatickými přípravky získanými výhradně z bylin nebo koření nebo z obou,

| c) | který nebyl barven, |
| --- | --- |

c)

který nebyl barven,

| d) | jehož skutečný obsah alkoholu je alespoň 7 % objemových.“ |
| --- | --- |

d)

jehož skutečný obsah alkoholu je alespoň 7 % objemových.“

Článek 4

Změny nařízení (EU) č. 228/2013

Vkládá se nový článek, který zní:

„Článek 22a

Mezioborové dohody na Réunionu

1.   Podle článku 349 Smlouvy, odchylně od čl. 101 odst. 1 Smlouvy a aniž je dotčen čl. 164 odst. 4 první pododstavec písm. a) až n) nařízení (EU) č. 1308/2013 může Francie, v případě mezioborové organizace uznané podle článku 157 nařízení (EU) č. 1308/2013, která působí výhradně na ostrově Réunion a která je považována za reprezentativní, pokud jde o produkci nebo obchod s určitými produkty nebo jejich zpracování, na žádost této mezioborové organizace rozšířit pravidla, jejichž cílem je podpora zachování a diverzifikace místních produktů, na jiné hospodářské subjekty, které nejsou členy této mezioborové organizace, s cílem zvýšit potravinové zabezpečení na ostrově Réunion, a to za předpokladu, že se uvedená pravidla vztahují pouze na ty hospodářské subjekty, jež provádějí svou činnost výhradně na ostrově Réunion, přičemž produkty, které s touto činností souvisí, jsou určeny pro jeho místní trh. Bez ohledu na čl. 164 odst. 3 nařízení (EU) č. 1308/2013 se za reprezentativní podle tohoto článku považuje mezioborová organizace, která představuje alespoň 70 % objemu produkce, obchodu nebo zpracování dotčeného produktu nebo produktů.

2.   Odchylně od článku 165 nařízení (EU) č. 1308/2013, jestliže jsou pravidla uznané mezioborové organizace, která působí výhradně na ostrově Réunion, rozšířena podle odstavce 1 tohoto článku a jestliže jsou činnosti, na něž se tato pravidla vztahují, v obecném hospodářském zájmu hospodářských subjektů, jejichž činnosti jsou prováděny výhradně na ostrově Réunion v souvislosti s produkty, které jsou určeny pro místní trh, může Francie po konzultaci s příslušnými zúčastněnými stranami rozhodnout, že jednotlivé hospodářské subjekty nebo seskupení, které nejsou členy organizace, které však provozují svou činnost na daném místním trhu, uhradí organizaci v plné nebo částečné výši finanční příspěvky placené jejími členy, a to v případě, že jsou takovéto příspěvky určeny ke krytí nákladů bezprostředně vzniklých v důsledku provozování dotyčných činností.

3.   Francie informuje Komisi o všech dohodách, jejichž působnost byla rozšířena podle tohoto článku.“

Článek 5

Přechodná ustanovení

1.   Na žádosti o ochranu, žádosti o schválení změny a žádosti o zrušení označení původu nebo zeměpisných označení, které Komise obdržela podle nařízení (EU) č. 1308/2013 přede dnem 7. prosince 2021, a na žádosti o zápis a žádosti o zrušení chráněných označení původu, chráněných zeměpisných označení nebo zaručených tradičních specialit, které Komise obdržela podle nařízení (EU) č. 1151/2012 přede dnem 7. prosince 2021, se nadále použijí pravidla použitelná přede dnem 7. prosince 2021.

2.   Pravidla použitelná přede dnem 7. prosince 2021 se i nadále použijí na žádosti o schválení změny specifikace produktu u označení původu, zeměpisných označení nebo zaručených tradičních specialit, které Komise obdržela podle nařízení (EU) č. 1151/2012 přede dnem 8. června 2022.

3.   Na žádosti o ochranu, žádosti o schválení změny a žádosti o zrušení názvů aromatizovaných vín jako zeměpisného označení, které Komise obdržela podle nařízení (EU) č. 251/2014 přede dnem 7. prosince 2021, se nadále použijí pravidla platná přede dnem 7. prosince 2021. Rozhodnutí o zápisu se však přijímá podle článku 52 nařízení (EU) č. 1151/2012 ve znění čl. 2 bodu 18 tohoto nařízení.

4.   Články 29 až 38 a 55 až 57 nařízení (EU) č. 1308/2013 se použijí i po 31. prosinci 2022, pokud jde o výdaje vzniklé a platby provedené v souvislosti s operacemi uskutečněnými před 1. lednem 2023 v rámci režimů podpory uvedených ve zmíněných článcích.

5.   Články 58 až 60 nařízení (EU) č. 1308/2013 se použijí i po 31. prosinci 2022, pokud jde o výdaje vzniklé a platby provedené před 1. lednem 2023 v rámci režimů podpory uvedených ve zmíněných článcích.

6.   Uznané organizace producentů nebo jejich sdružení v odvětví ovoce a zeleniny, které mají operační program podle článku 33 nařízení (EU) č. 1308/2013 schválený členským státem i na dobu po 31. prosinci 2022, předloží do 15. září 2022 tomuto členskému státu žádost, aby jejich operační program:

| a) | byl změněn v souladu s požadavky nařízení (EU) 2021/2115, nebo |
| --- | --- |

a)

byl změněn v souladu s požadavky nařízení (EU) 2021/2115, nebo

| b) | byl nahrazen novým operačním programem schváleným podle nařízení (EU) 2021/2115, nebo |
| --- | --- |

b)

byl nahrazen novým operačním programem schváleným podle nařízení (EU) 2021/2115, nebo

| c) | nadále fungoval až do svého ukončení za podmínek stanovených v nařízení (EU) č. 1308/2013. |
| --- | --- |

c)

nadále fungoval až do svého ukončení za podmínek stanovených v nařízení (EU) č. 1308/2013.

Pokud tyto uznané organizace producentů nebo jejich sdružení nepředloží tuto žádost do 15. září 2022, jejich operační program schválený podle nařízení (EU) č. 1308/2013 skončí dne 31. prosince 2022.

7.   Programy podpory v odvětví vína uvedené v článku 40 nařízení (EU) č. 1308/2013 platí až do dne 15. října 2023. Články 39 až 54 nařízení (EU) č. 1308/2013 se použijí i po 31. prosinci 2022, pokud jde o:

| a) | výdaje vzniklé a platby provedené v souvislosti s operacemi uskutečněnými podle tohoto nařízení před 16. říjnem 2023 v rámci režimů podpory uvedených v článcích 39 až 52 tohoto nařízení; |
| --- | --- |

a)

výdaje vzniklé a platby provedené v souvislosti s operacemi uskutečněnými podle tohoto nařízení před 16. říjnem 2023 v rámci režimů podpory uvedených v článcích 39 až 52 tohoto nařízení;

| b) | výdaje vzniklé a platby provedené v souvislosti s operacemi uskutečněnými podle článků 46 a 50 tohoto nařízení před 16. říjnem 2025 za předpokladu, že do 15. října 2023 byly tyto operace částečně provedeny a vzniklé výdaje dosáhly alespoň 30 % celkových plánovaných výdajů a že tyto operace budou do 15. října 2025 provedeny v plném rozsahu. |
| --- | --- |

b)

výdaje vzniklé a platby provedené v souvislosti s operacemi uskutečněnými podle článků 46 a 50 tohoto nařízení před 16. říjnem 2025 za předpokladu, že do 15. října 2023 byly tyto operace částečně provedeny a vzniklé výdaje dosáhly alespoň 30 % celkových plánovaných výdajů a že tyto operace budou do 15. října 2025 provedeny v plném rozsahu.

8.   Víno, které splňuje požadavky na označování podle článku 119 nařízení (EU) č. 1308/2013 a aromatizované vinné výrobky, které splňují pravidla pro označování podle nařízení (EU) č. 251/2014 použitelná v obou případech přede dnem 8. prosince 2023 a které byly vyrobeny a označeny před tímto datem, mohou být dodávány na trh až do vyčerpání zásob.

Článek 6

Vstup v platnost a použitelnost

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Úředním věstníku Evropské unie

Ustanovení čl. 1 bodu 8 písm. d) bodu i), čl. 1 bodu 8 písm. d) bodu iii), čl. 1 bodu 10 písm. a) bodu ii) a čl. 1 bodu 38 se použijí ode dne 1. ledna 2021.

Ustanovení čl. 2 bodu 19) písm. b) se použijí ode dne 8. června 2022.

Ustanovení čl. 1 bodu1, čl. 1 bodu 2 písm. b), čl. 1 bodu 8 písm. a), b) a e), čl. 1 bodu 18, 31, 35 a 62, čl. 1 bodu 68 písm. a) a čl. 1 bodu 69 a 73 se použijí ode dne 1. ledna 2023.

Ustanovení čl. 1 bodu 32 písm. a) bodu ii), čl 1 bodu 32 písm. c) a čl. 3 bodu 5 se použijí ode dne 8. prosince 2023.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 2. prosince 2021.

Za Evropský parlament

předseda

D. M. SASSOLI

Za Radu

předseda

J. VRTOVEC

---

(1)  
  Úř. věst. C 62, 15.2.2019, s. 214.

1

(2)  
  Úř. věst. C 86, 7.3.2019, s. 173.

2

(3)  
  Úř. věst. C 41, 1.2.2019, s. 1.

3

(4)  Postoj Evropského parlamentu ze dne 23. listopadu 2021 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 2. prosince 2021.

4

(5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014 a (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).

5

(6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671).

6

(7)  
  Úř. věst. L 123, 12.5.2016, s. 1.

7

(8)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2115 ze dne 2. prosince 2021, kterým se stanoví pravidla podpory pro strategické plány, jež mají být vypracovány členskými státy v rámci společné zemědělské politiky (strategické plány SZP) a financovány Evropským zemědělským záručním fondem (EZZF) a Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova (EZFRV), a zrušují nařízení (EU) č. 1305/2013 a (EU) č. 1307/2013 (viz strana 1 tohoto Úředního věstníku).

8

(9)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2020/2220 ze dne 23. prosince 2020, kterým se stanoví určitá přechodná ustanovení o podpoře z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a z Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF) v letech 2021 a 2022 a kterým se mění nařízení (EU) č. 1305/2013, (EU) č. 1306/2013 a (EU) č. 1307/2013, pokud jde o jejich zdroje a použití v letech 2021 a 2022, a kterým se mění nařízení (EU) č. 1308/2013, pokud jde o zdroje a rozdělení takové podpory v letech 2021 a 2022 (Úř. věst. L 437, 28.12.2020, s. 1).

9

(10)  Nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1).

10

(11)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 ze dne 17. prosince 2013 o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 485/2008 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 549).

11

(12)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/2116 ze dne 2. prosince 2021 o financování, řízení a monitorování společné zemědělské politiky a zrušení nařízení (EU) č. 1306/2013 (viz strana 187 tohoto Úředního věstníku).

12

(13)  Rozhodnutí Rady 94/800/ES ze dne 22. prosince 1994 o uzavření dohod jménem Evropského společenství s ohledem na oblasti, které jsou v jeho pravomoci, v rámci Uruguayského kola mnohostranných jednání (1986–1994) (Úř. věst. L 336, 23.12.1994, s. 1).

13

(14)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1).

14

(15)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2019/33 ze dne 17. října 2018, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013, pokud jde o žádosti o ochranu označení původu, zeměpisných označení a tradičních výrazů v odvětví vína, řízení o námitce, omezení použití, změny specifikace výrobku, zrušení ochrany a označování a obchodní úpravu (Úř. věst. L 9, 11.1.2019, s. 2).

15

(16)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/787 ze dne 17. dubna 2019 o definici, popisu, obchodní úpravě a označování lihovin, používání názvů lihovin v obchodní úpravě a při označování jiných potravin, ochraně zeměpisných označení lihovin, používání lihu a destilátů zemědělského původu při výrobě alkoholických nápojů a o zrušení nařízení (ES) č. 110/2008 (Úř. věst. L 130, 17.5.2019, s. 1).

16

(17)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1169/2011 ze dne 25. října 2011 o poskytování informací o potravinách spotřebitelům, o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1924/2006 a (ES) č. 1925/2006 a o zrušení směrnice Komise 87/250/EHS, směrnice Rady 90/496/EHS, směrnice Komise 1999/10/ES, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/13/ES, směrnic Komise 2002/67/ES a 2008/5/ES a nařízení Komise (ES) č. 608/2004 (Úř. věst. L 304, 22.11.2011, s. 18).

17

(18)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2019/633 ze dne 17. dubna 2019 o nekalých obchodních praktikách mezi podniky v zemědělském a potravinovém řetězci (Úř. věst. L 111, 25.4.2019, s. 59).

18

(19)  Nařízení Rady (ES) č. 1/2003 ze dne 16. prosince 2002 o provádění pravidel hospodářské soutěže stanovených v článcích 81 a 82 Smlouvy (Úř. věst. L 1, 4.1.2003, s. 1).

19

(20)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 596/2014 ze dne 16. dubna 2014 o zneužívání trhu (nařízení o zneužívání trhu) a o zrušení směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/6/ES a směrnic Komise 2003/124/ES, 2003/125/ES a 2004/72/ES (Úř. věst. L 173, 12.6.2014, s. 1).

20

(21)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 251/2014 ze dne 26. února 2014 o definici, popisu, obchodní úpravě, označování a ochraně zeměpisných označení aromatizovaných vinných výrobků a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 1601/91 (Úř. věst. L 84, 20.3.2014, s. 14).

21

---