# Az Európai Unió L 12/2022

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 12 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 65. évfolyam2022. január 19. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 12

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

65. évfolyam2022. január 19.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/68 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. október 27.) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az engedélyezett borászati eljárások tekintetében történő kiegészítéséről szóló (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet módosításáról | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/69 végrehajtási rendelete (2022. január 12.) a hagyományos különleges termékek nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Heumilch/Haymilk/Latte fieno/Lait de foin/Leche de heno (HKT)) | 30 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/70 végrehajtási rendelete (2022. január 12.) a hagyományos különleges termékek nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Schaf-Heumilch/Sheep’s Haymilk/Latte fieno di pecora/Lait de foin de brebis/Leche de heno de oveja [HKT]) | 31 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/71 végrehajtási rendelete (2022. január 12.) a hagyományos különleges termékek nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Ziegen-Heumilch/Goat’s Haymilk/Latte fieno di capra/Lait de foin de chèvre/Leche de heno de cabra [HKT]) | 33 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/72 végrehajtási rendelete (2022. január 18.) a Kínai Népköztársaságból származó, optikai szálakból álló kábelek behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vámok kivetéséről, valamint a Kínai Népköztársaságból származó, optikai szálakból álló kábelek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló (EU) 2021/2011 végrehajtási rendelet módosításáról | 34 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (EU) 2022/73 végrehajtási határozata (2022. január 18.) az (EU) 2018/1490 végrehajtási határozatnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 287. cikkétől eltérő különös intézkedés meghosszabbított alkalmazásának Magyarország számára történő engedélyezése tekintetében történő módosításáról | 148 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/74 végrehajtási határozata (2022. január 17.) az Interreg programok jegyzékének megállapításáról és az egyes programok tekintetében az Európai Regionális Fejlesztési Alapból és az Unió egyes külső finanszírozási eszközeiből származó teljes támogatás globális összegének feltüntetéséről, valamint az európai területi együttműködési célkitűzés ágai között a 2021 és 2027 közötti időszakban átcsoportosított összegek jegyzékének megállapításáról
  (az értesítés a C(2022) 131. számú dokumentummal történt) | 151 |
| | * | A Bizottság (EU) 2022/75 végrehajtási határozata (2022. január 17.) az európai területi együttműködési célkitűzés keretében az Európai Regionális Fejlesztési Alapból és az Unió külső finanszírozási eszközeiből támogatásban részesítendő Interreg programterületek ágak és Interreg programok szerint bontott jegyzékének megállapításáról
  (az értesítés a C(2022) 109. számú dokumentummal történt) | 164 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2022/68 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. október 27.) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az engedélyezett borászati eljárások tekintetében történő kiegészítéséről szóló (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet módosításáról

1

*

A Bizottság (EU) 2022/69 végrehajtási rendelete (2022. január 12.) a hagyományos különleges termékek nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Heumilch/Haymilk/Latte fieno/Lait de foin/Leche de heno (HKT))

30

*

A Bizottság (EU) 2022/70 végrehajtási rendelete (2022. január 12.) a hagyományos különleges termékek nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Schaf-Heumilch/Sheep’s Haymilk/Latte fieno di pecora/Lait de foin de brebis/Leche de heno de oveja [HKT])

31

*

A Bizottság (EU) 2022/71 végrehajtási rendelete (2022. január 12.) a hagyományos különleges termékek nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Ziegen-Heumilch/Goat’s Haymilk/Latte fieno di capra/Lait de foin de chèvre/Leche de heno de cabra [HKT])

33

*

A Bizottság (EU) 2022/72 végrehajtási rendelete (2022. január 18.) a Kínai Népköztársaságból származó, optikai szálakból álló kábelek behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vámok kivetéséről, valamint a Kínai Népköztársaságból származó, optikai szálakból álló kábelek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló (EU) 2021/2011 végrehajtási rendelet módosításáról

34

HATÁROZATOK

*

A Tanács (EU) 2022/73 végrehajtási határozata (2022. január 18.) az (EU) 2018/1490 végrehajtási határozatnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 287. cikkétől eltérő különös intézkedés meghosszabbított alkalmazásának Magyarország számára történő engedélyezése tekintetében történő módosításáról

148

*

A Bizottság (EU) 2022/74 végrehajtási határozata (2022. január 17.) az Interreg programok jegyzékének megállapításáról és az egyes programok tekintetében az Európai Regionális Fejlesztési Alapból és az Unió egyes külső finanszírozási eszközeiből származó teljes támogatás globális összegének feltüntetéséről, valamint az európai területi együttműködési célkitűzés ágai között a 2021 és 2027 közötti időszakban átcsoportosított összegek jegyzékének megállapításáról
  (az értesítés a C(2022) 131. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2022) 131. számú dokumentummal történt)

151

*

A Bizottság (EU) 2022/75 végrehajtási határozata (2022. január 17.) az európai területi együttműködési célkitűzés keretében az Európai Regionális Fejlesztési Alapból és az Unió külső finanszírozási eszközeiből támogatásban részesítendő Interreg programterületek ágak és Interreg programok szerint bontott jegyzékének megállapításáról
  (az értesítés a C(2022) 109. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2022) 109. számú dokumentummal történt)

164

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2022.1.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 12/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.1.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 12/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/68 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2021. október 27.)

az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az engedélyezett borászati eljárások tekintetében történő kiegészítéséről szóló (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 75. cikke (2) bekezdésére és 80. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) az 1308/2013/EU rendeletet kiegészítő szabályokat állapít meg a következők tekintetében: az alkoholtartalom-növelés engedélyezésére vonatkozó lehetőség által érintett szőlőtermő területek, az engedélyezett borászati eljárások és a szőlőből készült termékek előállítására és tartósítására alkalmazandó korlátozások, a melléktermékek százalékos arányban megadott minimális alkoholtartalma és a melléktermékek kivonása, valamint a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezet (OIV) adatlapjainak közzététele. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) az 1308/2013/EU rendeletet kiegészítő szabályokat állapít meg a következők tekintetében: az alkoholtartalom-növelés engedélyezésére vonatkozó lehetőség által érintett szőlőtermő területek, az engedélyezett borászati eljárások és a szőlőből készült termékek előállítására és tartósítására alkalmazandó korlátozások, a melléktermékek százalékos arányban megadott minimális alkoholtartalma és a melléktermékek kivonása, valamint a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezet (OIV) adatlapjainak közzététele.

| (2) | Az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet 2. cikke meghatározza azokat a szőlőtermő területeket, ahol a borok maximális összes alkoholtartalmának értéke elérheti a 20 térfogatszázalékot. Az említett cikkben említett „Vin de pays de Franche-Comté” és „Vin de pays du Val de Loire” borok neve megváltozott. A cikket ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet 2. cikke meghatározza azokat a szőlőtermő területeket, ahol a borok maximális összes alkoholtartalmának értéke elérheti a 20 térfogatszázalékot. Az említett cikkben említett „Vin de pays de Franche-Comté” és „Vin de pays du Val de Loire” borok neve megváltozott. A cikket ennek megfelelően módosítani kell.

| (3) | Az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. mellékletének A. része meghatározza az 1308/2013/EU rendelet VII. melléklete II. részének hatálya alá tartozó, szőlőből készült termékek előállítására és tartósítására vonatkozó, a szóban forgó rendelet 80. cikkének (1) bekezdésében említett engedélyezett borászati eljárások és korlátozások jegyzékét. Az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. mellékletének A. részében szereplő 1. táblázat meghatározza az engedélyezett borászati kezeléseket, valamint az alkalmazásukra vonatkozó feltételeket és korlátozásokat. Az említett rész 2. táblázata meghatározza az engedélyezett borászati vegyületeket, valamint az alkalmazásukra vonatkozó feltételeket és korlátozásokat. Az 1. és 2. táblázatot ki kell egészíteni a – különösen az OIV által 2019-ben, 2020-ban és 2021-ben elfogadott új állásfoglalások tekintetében bekövetkezett –műszaki fejlődés figyelembevétele érdekében. Ezenkívül az említett táblázatokban megadott információk egy részét egyértelműbbé és koherensebbé kell tenni. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. mellékletének A. része meghatározza az 1308/2013/EU rendelet VII. melléklete II. részének hatálya alá tartozó, szőlőből készült termékek előállítására és tartósítására vonatkozó, a szóban forgó rendelet 80. cikkének (1) bekezdésében említett engedélyezett borászati eljárások és korlátozások jegyzékét. Az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. mellékletének A. részében szereplő 1. táblázat meghatározza az engedélyezett borászati kezeléseket, valamint az alkalmazásukra vonatkozó feltételeket és korlátozásokat. Az említett rész 2. táblázata meghatározza az engedélyezett borászati vegyületeket, valamint az alkalmazásukra vonatkozó feltételeket és korlátozásokat. Az 1. és 2. táblázatot ki kell egészíteni a – különösen az OIV által 2019-ben, 2020-ban és 2021-ben elfogadott új állásfoglalások tekintetében bekövetkezett –műszaki fejlődés figyelembevétele érdekében. Ezenkívül az említett táblázatokban megadott információk egy részét egyértelműbbé és koherensebbé kell tenni.

| (4) | Az egyértelműség javítása és a szőlőből készült termékeket engedélyezett borászati kezeléssel előállító termelők hatékonyabb tájékoztatása érdekében az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. mellékletének A. részében szereplő 1. táblázatot ki kell egészíteni egy további oszloppal. Ebben az oszlopban fel kell sorolni a borászati termékek azon kategóriáit, amelyek előállítása során borászati kezelés alkalmazható. |
| --- | --- |

(4)

Az egyértelműség javítása és a szőlőből készült termékeket engedélyezett borászati kezeléssel előállító termelők hatékonyabb tájékoztatása érdekében az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. mellékletének A. részében szereplő 1. táblázatot ki kell egészíteni egy további oszloppal. Ebben az oszlopban fel kell sorolni a borászati termékek azon kategóriáit, amelyek előállítása során borászati kezelés alkalmazható.

| (5) | Az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. része 1. táblázatának 1. sorában szereplő „levegőztetés” vagy „oxigén hozzáadása” borászati kezelésre vonatkozóan jelenleg engedélyezett, felhasználásra vonatkozó feltételek és korlátozások túlságosan szigorúak, mivel kizárólag gáz-halmazállapotú oxigén használatát teszik lehetővé. Ehelyett itt a 2.1.1. és 3.5.5. OIV-adatlapokra kellene hivatkozni, mivel azok az oxigén és a levegő használatát egyaránt lehetővé teszik. |
| --- | --- |

(5)

Az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. része 1. táblázatának 1. sorában szereplő „levegőztetés” vagy „oxigén hozzáadása” borászati kezelésre vonatkozóan jelenleg engedélyezett, felhasználásra vonatkozó feltételek és korlátozások túlságosan szigorúak, mivel kizárólag gáz-halmazállapotú oxigén használatát teszik lehetővé. Ehelyett itt a 2.1.1. és 3.5.5. OIV-adatlapokra kellene hivatkozni, mivel azok az oxigén és a levegő használatát egyaránt lehetővé teszik.

| (6) | A teljesség érdekében az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. része 1. táblázatának 2. sorában szereplő „hőkezelés” borászati kezelés felhasználási feltételei és határértékei esetében hivatkozni kell további, a hőkezeléssel kapcsolatos OIV-adatlapokra, nevezetesen a 2.3.6., 2.3.9., 3.5.4. és 3.5.10. adatlapokra. |
| --- | --- |

(6)

A teljesség érdekében az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. része 1. táblázatának 2. sorában szereplő „hőkezelés” borászati kezelés felhasználási feltételei és határértékei esetében hivatkozni kell további, a hőkezeléssel kapcsolatos OIV-adatlapokra, nevezetesen a 2.3.6., 2.3.9., 3.5.4. és 3.5.10. adatlapokra.

| (7) | Bár az OIV elfogadta a hidegkezelést, az jelenleg nem szerepel az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. részének 1. táblázatában. Tekintettel a borkészítésben betöltött fontos szerepükre, helyénvaló engedélyezni e kezelések bizonyos feltételek mellett történő alkalmazását, és új sorral kiegészíteni az említett táblázatot. |
| --- | --- |

(7)

Bár az OIV elfogadta a hidegkezelést, az jelenleg nem szerepel az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. részének 1. táblázatában. Tekintettel a borkészítésben betöltött fontos szerepükre, helyénvaló engedélyezni e kezelések bizonyos feltételek mellett történő alkalmazását, és új sorral kiegészíteni az említett táblázatot.

| (8) | A rendelkezések egyértelműbbé tétele érdekében helyénvaló meghatározni, hogy az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. része 1. táblázatának 3. sorában mely semleges szűrőközeg engedélyezett, és hivatkozni a megfelelő OIV-adatlapokra, nevezetesen a 2.1.11., 2.1.11.1., 3.2.2. és 3.2.2.1. adatlapokra. |
| --- | --- |

(8)

A rendelkezések egyértelműbbé tétele érdekében helyénvaló meghatározni, hogy az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. része 1. táblázatának 3. sorában mely semleges szűrőközeg engedélyezett, és hivatkozni a megfelelő OIV-adatlapokra, nevezetesen a 2.1.11., 2.1.11.1., 3.2.2. és 3.2.2.1. adatlapokra.

| (9) | A következetesség érdekében az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. része 1. táblázatának 5. sorában a 2. oszlopból törölni kell a borászati termékek azon kategóriáira vonatkozó információkat, amelyek előállítása során fizikai eljárásokkal történő kéntelenítést lehet alkalmazni, és az információkat az említett táblázatban egy új, 3. oszlopba kell beilleszteni. |
| --- | --- |

(9)

A következetesség érdekében az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. része 1. táblázatának 5. sorában a 2. oszlopból törölni kell a borászati termékek azon kategóriáira vonatkozó információkat, amelyek előállítása során fizikai eljárásokkal történő kéntelenítést lehet alkalmazni, és az információkat az említett táblázatban egy új, 3. oszlopba kell beilleszteni.

| (10) | Az (EU) 2018/273 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3) 29. cikke előírja, hogy számos kezelést be kell jegyezni az 1308/2013/EU rendelet 147. cikkének (2) bekezdésében említett nyilvántartásba. Ez a követelmény szerepel az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. része 1. táblázatának egyes releváns soraiban (de nem mindegyikben) és az említett rendelet I. mellékletének egyes függelékeiben. Az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet koherenciájának javítása érdekében az 1. táblázat valamennyi releváns sorában hivatkozni kell erre a követelményre, és azt – amennyiben hiányzik – fel kell venni az adott sorba, és adott esetben át kell helyezni az I. melléklet függelékeibe. Ez az 1. táblázat 6., 10., 11., 12., 16., 17. és 18. sorának 2. oszlopára, valamint az I. melléklet 5., 7., 8. és 10. függelékére vonatkozik. |
| --- | --- |

(10)

Az (EU) 2018/273 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3) 29. cikke előírja, hogy számos kezelést be kell jegyezni az 1308/2013/EU rendelet 147. cikkének (2) bekezdésében említett nyilvántartásba. Ez a követelmény szerepel az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. része 1. táblázatának egyes releváns soraiban (de nem mindegyikben) és az említett rendelet I. mellékletének egyes függelékeiben. Az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet koherenciájának javítása érdekében az 1. táblázat valamennyi releváns sorában hivatkozni kell erre a követelményre, és azt – amennyiben hiányzik – fel kell venni az adott sorba, és adott esetben át kell helyezni az I. melléklet függelékeibe. Ez az 1. táblázat 6., 10., 11., 12., 16., 17. és 18. sorának 2. oszlopára, valamint az I. melléklet 5., 7., 8. és 10. függelékére vonatkozik.

| (11) | Az 1308/2013/EU rendelet VIII. melléklete I. része B. szakaszának 1.b) és 1.c) pontja megemlíti a szőlőmust és a bor természetes alkoholtartalmának részleges sűrítéssel történő növelési lehetőségét. Ez a borászati kezelés jelenleg nem szerepel az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. részének 1. táblázatában. Ezért helyénvaló engedélyezni az említett kezelést, és új sorral kiegészíteni a táblázatot. |
| --- | --- |

(11)

Az 1308/2013/EU rendelet VIII. melléklete I. része B. szakaszának 1.b) és 1.c) pontja megemlíti a szőlőmust és a bor természetes alkoholtartalmának részleges sűrítéssel történő növelési lehetőségét. Ez a borászati kezelés jelenleg nem szerepel az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. részének 1. táblázatában. Ezért helyénvaló engedélyezni az említett kezelést, és új sorral kiegészíteni a táblázatot.

| (12) | Az OIV-OENO 594A-2019 állásfoglalás új borászati eljárást vezetett be, nevezetesen a szőlőben és a mustban található őshonos mikroorganizmusok számának magas nyomás alatt történő szakaszos csökkentését. Az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. részének 1. táblázatát ezért új sorral kell kiegészíteni. |
| --- | --- |

(12)

Az OIV-OENO 594A-2019 állásfoglalás új borászati eljárást vezetett be, nevezetesen a szőlőben és a mustban található őshonos mikroorganizmusok számának magas nyomás alatt történő szakaszos csökkentését. Az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. részének 1. táblázatát ezért új sorral kell kiegészíteni.

| (13) | Az OIV-OENO 594B-2020 állásfoglalás új borászati eljárást vezetett be, nevezetesen a mustok folyamatos magas nyomású eljárásokkal történő, a szabadban megtalálható mikroorganizmusok eltávolítását célzó kezelését. Az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. részének 1. táblázatát ezért új sorral kell kiegészíteni. |
| --- | --- |

(13)

Az OIV-OENO 594B-2020 állásfoglalás új borászati eljárást vezetett be, nevezetesen a mustok folyamatos magas nyomású eljárásokkal történő, a szabadban megtalálható mikroorganizmusok eltávolítását célzó kezelését. Az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. részének 1. táblázatát ezért új sorral kell kiegészíteni.

| (14) | Az OIV-OENO 616-2019 állásfoglalás új borászati eljárást vezetett be, nevezetesen a zúzott szőlő ultrahangos kezelését az abban található vegyületek kivonásának elősegítése érdekében. Az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. részének 1. táblázatát ezért új sorral kell kiegészíteni. |
| --- | --- |

(14)

Az OIV-OENO 616-2019 állásfoglalás új borászati eljárást vezetett be, nevezetesen a zúzott szőlő ultrahangos kezelését az abban található vegyületek kivonásának elősegítése érdekében. Az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. részének 1. táblázatát ezért új sorral kell kiegészíteni.

| (15) | Az OIV-OENO 634-2020 állásfoglalás új borászati eljárást vezetett be, nevezetesen a szőlő pulzáló elektromos mezőkkel történő kezelését az abban található értékes vegyületek kivonásának elősegítése érdekében. Az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. részének 1. táblázatát ezért új sorral kell kiegészíteni. |
| --- | --- |

(15)

Az OIV-OENO 634-2020 állásfoglalás új borászati eljárást vezetett be, nevezetesen a szőlő pulzáló elektromos mezőkkel történő kezelését az abban található értékes vegyületek kivonásának elősegítése érdekében. Az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. részének 1. táblázatát ezért új sorral kell kiegészíteni.

| (16) | Az OIV-OENO 614A-2020 és 614B-2020 állásfoglalás új borászati eljárást vezetett be, nevezetesen a mustok, illetve a borok adszorbens sztirol-divinilbenzol gyöngyök felhasználásával történő kezelését a „dohos-földes íz” típusú érzékszervi eltérések csökkentése vagy kiküszöbölése érdekében. Az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. részének 1. táblázatát ezért új sorral kell kiegészíteni. |
| --- | --- |

(16)

Az OIV-OENO 614A-2020 és 614B-2020 állásfoglalás új borászati eljárást vezetett be, nevezetesen a mustok, illetve a borok adszorbens sztirol-divinilbenzol gyöngyök felhasználásával történő kezelését a „dohos-földes íz” típusú érzékszervi eltérések csökkentése vagy kiküszöbölése érdekében. Az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. részének 1. táblázatát ezért új sorral kell kiegészíteni.

| (17) | A kalcium-tartarát tévesen szerepel az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. részének 2. táblázatában a savasságot szabályozó anyagokról szóló szakasz 1.7. sorában. Az OIV 3.3.12. adatlapja azonban csak stabilizáló anyagként említi ezt az anyagot. Ezért helyénvaló elhagyni ezt a sort a táblázatból. |
| --- | --- |

(17)

A kalcium-tartarát tévesen szerepel az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. részének 2. táblázatában a savasságot szabályozó anyagokról szóló szakasz 1.7. sorában. Az OIV 3.3.12. adatlapja azonban csak stabilizáló anyagként említi ezt az anyagot. Ezért helyénvaló elhagyni ezt a sort a táblázatból.

| (18) | A citromsav szerepel az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. részének 2. táblázatában a stabilizáló anyagokról szóló szakasz 6.3. sorában. A borélesztők és a tejsavbaktériumok szerepelnek az említett táblázat erjesztő anyagokról szóló szakaszának 9.1., illetve 9.2. sorában. Ezek a borászati vegyületek stabilizáló és erjesztő tulajdonságaik mellett a bor savasságát és ízét is módosíthatják, amint azt az OIV borászati eljárásokra vonatkozó kódexének vonatkozó adatlapjai is kifejtik. Ezért az említett táblázatnak a savasságot szabályozó anyagokra vonatkozó szakaszát helyénvaló kiegészíteni a citromsavra, a borélesztőkre és a tejsavbaktériumokra vonatkozó új sorokkal. |
| --- | --- |

(18)

A citromsav szerepel az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. részének 2. táblázatában a stabilizáló anyagokról szóló szakasz 6.3. sorában. A borélesztők és a tejsavbaktériumok szerepelnek az említett táblázat erjesztő anyagokról szóló szakaszának 9.1., illetve 9.2. sorában. Ezek a borászati vegyületek stabilizáló és erjesztő tulajdonságaik mellett a bor savasságát és ízét is módosíthatják, amint azt az OIV borászati eljárásokra vonatkozó kódexének vonatkozó adatlapjai is kifejtik. Ezért az említett táblázatnak a savasságot szabályozó anyagokra vonatkozó szakaszát helyénvaló kiegészíteni a citromsavra, a borélesztőkre és a tejsavbaktériumokra vonatkozó új sorokkal.

| (19) | A tapasztalatok azt mutatják, hogy egyes borászati vegyületek tekintetében az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. része 2. táblázatának 8. oszlopában szereplő borászati termékkategóriák némelyike hiányzott vagy helytelen volt. Ez a 2.1–2.4., 4.1–4.6., 5.9., 5.11., 5.12., 5.16., 6.4., 6.11., 7.2–7.8. és 9.2. sort érinti. Az említett sorokban ezért ennek megfelelően módosítani kell a 8. oszlopot. |
| --- | --- |

(19)

A tapasztalatok azt mutatják, hogy egyes borászati vegyületek tekintetében az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. része 2. táblázatának 8. oszlopában szereplő borászati termékkategóriák némelyike hiányzott vagy helytelen volt. Ez a 2.1–2.4., 4.1–4.6., 5.9., 5.11., 5.12., 5.16., 6.4., 6.11., 7.2–7.8. és 9.2. sort érinti. Az említett sorokban ezért ennek megfelelően módosítani kell a 8. oszlopot.

| (20) | Az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. része 2. táblázatának 2.1., 2.2., illetve 2.3. sorában meghatározott kén-dioxid, kálium-biszulfit és kálium-metabiszulfit hasonló vegyületek, amelyekre ugyanazok az OIV-adatlapok vonatkoznak. Ezért helyénvaló ugyanazokat az OIV-adatlapokat feltüntetni az említett táblázat 3. oszlopában, és a táblázat 8. oszlopában az említett három vegyületre vonatkozóan ugyanazokat a borágazati termékkategóriákat megadni. |
| --- | --- |

(20)

Az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. része 2. táblázatának 2.1., 2.2., illetve 2.3. sorában meghatározott kén-dioxid, kálium-biszulfit és kálium-metabiszulfit hasonló vegyületek, amelyekre ugyanazok az OIV-adatlapok vonatkoznak. Ezért helyénvaló ugyanazokat az OIV-adatlapokat feltüntetni az említett táblázat 3. oszlopában, és a táblázat 8. oszlopában az említett három vegyületre vonatkozóan ugyanazokat a borágazati termékkategóriákat megadni.

| (21) | Az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. része 2. táblázatának 3.1. sorában említett, borászati használatra szánt aktív szént és az említett táblázat 3.2. sorában említett szelektív növényi rostokat inkább adszorpciós, semmint kelátképző tulajdonságaik miatt használják. Ezért az egyértelműség érdekében az említett táblázatban a szóban forgó anyagokat feltüntető 3. szakasz címét „Kelátképző anyagok”-ról „Adszorbens anyagok”-ra kell változtatni. |
| --- | --- |

(21)

Az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. része 2. táblázatának 3.1. sorában említett, borászati használatra szánt aktív szént és az említett táblázat 3.2. sorában említett szelektív növényi rostokat inkább adszorpciós, semmint kelátképző tulajdonságaik miatt használják. Ezért az egyértelműség érdekében az említett táblázatban a szóban forgó anyagokat feltüntető 3. szakasz címét „Kelátképző anyagok”-ról „Adszorbens anyagok”-ra kell változtatni.

| (22) | Az OIV-OENO 633-2019 állásfoglalás módosította az OIV 2.3.2. adatlapjának a fermentációt beindító aktivátorokra vonatkozó célkitűzéseit és előírásait. Az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. része 2. táblázatának 4.1., 4.6. és 4.8. sorában ennek megfelelően módosítani kell a 3. oszlopot. |
| --- | --- |

(22)

Az OIV-OENO 633-2019 állásfoglalás módosította az OIV 2.3.2. adatlapjának a fermentációt beindító aktivátorokra vonatkozó célkitűzéseit és előírásait. Az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. része 2. táblázatának 4.1., 4.6. és 4.8. sorában ennek megfelelően módosítani kell a 3. oszlopot.

| (23) | A 606/2009/EK bizottsági rendelet (4) megállapította a tiamin-hidroklorid felhasználási feltételeit, és előírta, hogy kezelésenként (tiaminban kifejezve) legfeljebb 0,6 mg/l használható fel. A 606/2009/EK rendeletet hatályon kívül helyező (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet fenntartja ezt a követelményt. A tiamin felhasználásának mennyiségi korlátozására vonatkozó explicit hivatkozást azonban törölték, mivel a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. része 2. táblázata 4.5. sorának 3. oszlopában említett 2.3.3 és 4.1.7. OIV-adatlap már tartalmazza ezt az információt. Az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet végrehajtásának első évében azonban egyértelművé vált, hogy a két OIV-adatlap együttes értelmezése félreértéshez vezethet a tiamin megengedett maximális mennyiségét illetően. Előfordulhat, hogy explicit számszerű hivatkozás hiányában a must tekintetében megfelelő adagként 0,6 mg/l értéket meghatározó 2.3.3. adatlapon és a pezsgőre vonatkozóan 0,6 mg/l határértéket meghatározó 4.1.7. adatlapon szereplő külön hivatkozásokat úgy értelmezik, hogy azok 1,2 mg/l-es együttes felső határértéket írnak elő. A tiamin felhasználási feltételeivel kapcsolatos esetleges félreértelmezések elkerülése érdekében az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete 2. táblázatában a 4.5. sor 7. oszlopában helyénvaló feltüntetni a 0,6 mg/l felső határértéket, ahogyan az a 606/2009/EK rendeletben a szóban forgó vegyületre vonatkozóan szerepelt. |
| --- | --- |

(23)

A 606/2009/EK bizottsági rendelet (4) megállapította a tiamin-hidroklorid felhasználási feltételeit, és előírta, hogy kezelésenként (tiaminban kifejezve) legfeljebb 0,6 mg/l használható fel. A 606/2009/EK rendeletet hatályon kívül helyező (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet fenntartja ezt a követelményt. A tiamin felhasználásának mennyiségi korlátozására vonatkozó explicit hivatkozást azonban törölték, mivel a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. része 2. táblázata 4.5. sorának 3. oszlopában említett 2.3.3 és 4.1.7. OIV-adatlap már tartalmazza ezt az információt. Az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet végrehajtásának első évében azonban egyértelművé vált, hogy a két OIV-adatlap együttes értelmezése félreértéshez vezethet a tiamin megengedett maximális mennyiségét illetően. Előfordulhat, hogy explicit számszerű hivatkozás hiányában a must tekintetében megfelelő adagként 0,6 mg/l értéket meghatározó 2.3.3. adatlapon és a pezsgőre vonatkozóan 0,6 mg/l határértéket meghatározó 4.1.7. adatlapon szereplő külön hivatkozásokat úgy értelmezik, hogy azok 1,2 mg/l-es együttes felső határértéket írnak elő. A tiamin felhasználási feltételeivel kapcsolatos esetleges félreértelmezések elkerülése érdekében az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete 2. táblázatában a 4.5. sor 7. oszlopában helyénvaló feltüntetni a 0,6 mg/l felső határértéket, ahogyan az a 606/2009/EK rendeletben a szóban forgó vegyületre vonatkozóan szerepelt.

| (24) | 2013. június 1. óta a bentonit élelmiszer-adalékanyagként való használata az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) értelmében már nem engedélyezett. Helyénvaló ezért az arra vonatkozó E-számot törölni az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. része 2. táblázata 5.9. sorának 2. oszlopából. |
| --- | --- |

(24)

2013. június 1. óta a bentonit élelmiszer-adalékanyagként való használata az 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) értelmében már nem engedélyezett. Helyénvaló ezért az arra vonatkozó E-számot törölni az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. része 2. táblázata 5.9. sorának 2. oszlopából.

| (25) | Az OIV-OENO 612-2019 állásfoglalás felváltotta a tannin mustokhoz való hozzáadására vonatkozó 2.1.7. OIV-adatlapot. Az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. része 2. táblázatának 5.12. és 6.4. sorában ennek megfelelően módosítani kell a 3. oszlopot. |
| --- | --- |

(25)

Az OIV-OENO 612-2019 állásfoglalás felváltotta a tannin mustokhoz való hozzáadására vonatkozó 2.1.7. OIV-adatlapot. Az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. része 2. táblázatának 5.12. és 6.4. sorában ennek megfelelően módosítani kell a 3. oszlopot.

| (26) | Az OIV-OENO 613-2019 állásfoglalás felváltotta a tannin borokhoz való hozzáadására vonatkozó 3.2.6. OIV-adatlapot. Az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. része 2. táblázatának 5.12. és 6.4. sorában ennek megfelelően módosítani kell a 3. oszlopot. |
| --- | --- |

(26)

Az OIV-OENO 613-2019 állásfoglalás felváltotta a tannin borokhoz való hozzáadására vonatkozó 3.2.6. OIV-adatlapot. Az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. része 2. táblázatának 5.12. és 6.4. sorában ennek megfelelően módosítani kell a 3. oszlopot.

| (27) | A 606/2009/EK rendelet a kitozán bortermelésben való felhasználását az Aspergillus niger gombából származó vegyületekre korlátozta. Ezt a korlátozást az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. része 2. táblázatának 5.13. és 10.3. sora fenntartotta. Az (EU) 2017/2470 bizottsági végrehajtási rendelet (6) ugyanakkor az új élelmiszereknek az említett rendelet mellékletében szereplő uniós jegyzékében engedélyezi az Agaricus bisporus vagy az Aspergillus niger gombából származó kitozánkivonatot. Ezért helyénvaló az említett táblázat 5.13. és 10.3. sorában szereplő hivatkozásokat az (EU) 2017/2470 végrehajtási rendelet mellékletének 1. táblázatában szereplő kapcsolódó rendelkezéshez igazítani. Az említett sorok 1. oszlopában tehát fel kell tüntetni, hogy a kitozán Agaricus bisporus gombából is származhat. |
| --- | --- |

(27)

A 606/2009/EK rendelet a kitozán bortermelésben való felhasználását az Aspergillus niger gombából származó vegyületekre korlátozta. Ezt a korlátozást az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. része 2. táblázatának 5.13. és 10.3. sora fenntartotta. Az (EU) 2017/2470 bizottsági végrehajtási rendelet (6) ugyanakkor az új élelmiszereknek az említett rendelet mellékletében szereplő uniós jegyzékében engedélyezi az Agaricus bisporus vagy az Aspergillus niger gombából származó kitozánkivonatot. Ezért helyénvaló az említett táblázat 5.13. és 10.3. sorában szereplő hivatkozásokat az (EU) 2017/2470 végrehajtási rendelet mellékletének 1. táblázatában szereplő kapcsolódó rendelkezéshez igazítani. Az említett sorok 1. oszlopában tehát fel kell tüntetni, hogy a kitozán Agaricus bisporus gombából is származhat.

| (28) | Az uniós borágazat technológiai segédanyagként használja az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. része 2. táblázatának 6.2. sorában említett kalcium-tartarát tetrahidrát formáját. A kalcium-tartarát ugyanakkor dihidrát formájában is létezik, amely – jóllehet élelmiszerekben ritkán használják – az 1333/2008/EK rendelet értelmében E 354 élelmiszer-adalékanyag néven engedélyezett, és a tetrahidrát formától eltérő anyag. A teljesség érdekében az E 354 anyagra történő hivatkozás már jelenleg is szerepel az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. része 2. táblázatának 6.2. sorában. Az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet végrehajtásának első évében azonban egyértelművé vált, hogy a kalcium-tartarát dihidrát formáját nem használják a bortermelésben. Emellett a tagállamok és az ágazat arról számolnak be, hogy a tetrahidrát a kálcium-tartarát gyakorlatilag egyetlen piacon elérhető formája. A felhasználás egyértelművé tétele és a kalcium-tartarát két formájának megkülönböztethetősége érdekében az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. része 2. táblázata 6.2. sorának 2. oszlopából ezért el kell hagyni az E 354 élelmiszer-adalékanyagra való hivatkozást. |
| --- | --- |

(28)

Az uniós borágazat technológiai segédanyagként használja az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. része 2. táblázatának 6.2. sorában említett kalcium-tartarát tetrahidrát formáját. A kalcium-tartarát ugyanakkor dihidrát formájában is létezik, amely – jóllehet élelmiszerekben ritkán használják – az 1333/2008/EK rendelet értelmében E 354 élelmiszer-adalékanyag néven engedélyezett, és a tetrahidrát formától eltérő anyag. A teljesség érdekében az E 354 anyagra történő hivatkozás már jelenleg is szerepel az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. része 2. táblázatának 6.2. sorában. Az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet végrehajtásának első évében azonban egyértelművé vált, hogy a kalcium-tartarát dihidrát formáját nem használják a bortermelésben. Emellett a tagállamok és az ágazat arról számolnak be, hogy a tetrahidrát a kálcium-tartarát gyakorlatilag egyetlen piacon elérhető formája. A felhasználás egyértelművé tétele és a kalcium-tartarát két formájának megkülönböztethetősége érdekében az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. része 2. táblázata 6.2. sorának 2. oszlopából ezért el kell hagyni az E 354 élelmiszer-adalékanyagra való hivatkozást.

| (29) | Az OIV 3.3.10. adatlapja a borok kálium-ferrocianiddal való kezelésére vonatkozik. Ez az adatlap nem szerepel az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. része 2. táblázata 6.5. sorának 3. oszlopában, jóllehet itt különösen releváns. Ezért helyénvaló e helyen hivatkozni a szóban forgó adatlapra. |
| --- | --- |

(29)

Az OIV 3.3.10. adatlapja a borok kálium-ferrocianiddal való kezelésére vonatkozik. Ez az adatlap nem szerepel az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. része 2. táblázata 6.5. sorának 3. oszlopában, jóllehet itt különösen releváns. Ezért helyénvaló e helyen hivatkozni a szóban forgó adatlapra.

| (30) | Az OIV-OENO 586-2019 és az OIV-OENO 659-2020 állásfoglalás módosította az OIV 3.3.14. adatlapjának a cellulózgumi (karboximetil-cellulóz) kezelésére vonatkozó előírásait. Az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. része 2. táblázatának 6.11. sorában ennek megfelelően módosítani kell a 3. és a 8. oszlopot. |
| --- | --- |

(30)

Az OIV-OENO 586-2019 és az OIV-OENO 659-2020 állásfoglalás módosította az OIV 3.3.14. adatlapjának a cellulózgumi (karboximetil-cellulóz) kezelésére vonatkozó előírásait. Az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. része 2. táblázatának 6.11. sorában ennek megfelelően módosítani kell a 3. és a 8. oszlopot.

| (31) | Az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. része 2. táblázata 6.13. sorának 4. oszlopa tévesen az OIV által kiadott nemzetközi borászati kódex COEI-1-POTASP adatlapjára hivatkozik. A hivatkozást a COEI-1-POTPOL adatlapra történő hivatkozásra kell cserélni. |
| --- | --- |

(31)

Az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. része 2. táblázata 6.13. sorának 4. oszlopa tévesen az OIV által kiadott nemzetközi borászati kódex COEI-1-POTASP adatlapjára hivatkozik. A hivatkozást a COEI-1-POTPOL adatlapra történő hivatkozásra kell cserélni.

| (32) | Az OIV-OENO 581A-2021 állásfoglalás új borászati eljárást vezetett be, nevezetesen a bor fumársavval történő, a malolaktikus fermentáció megakadályozását célzó kezelését. Az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. részének 1. táblázatát ezért új sorral kell kiegészíteni. |
| --- | --- |

(32)

Az OIV-OENO 581A-2021 állásfoglalás új borászati eljárást vezetett be, nevezetesen a bor fumársavval történő, a malolaktikus fermentáció megakadályozását célzó kezelését. Az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. részének 1. táblázatát ezért új sorral kell kiegészíteni.

| (33) | Amint az az OIV nemzetközi borászati kódexének COEI-1-PRENZY adatlapján is szerepel, az enzimkészítményeknél számos enzimtevékenység léphet fel, és a fő enzimtevékenységektől eltérően a másodlagos tevékenységek csak az enzimkészítmények gyártásának technológiai korlátain belül fogadhatók el. Az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet jelenleg nem tesz különbséget fő és másodlagos enzimtevékenységek között. Ezért helyénvaló ezt belefoglalni az említett felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. részének 2. táblázatába, és a 7.1–7.11. sor 4. oszlopában hivatkozni a COEI-1-PRENZY adatlapra. |
| --- | --- |

(33)

Amint az az OIV nemzetközi borászati kódexének COEI-1-PRENZY adatlapján is szerepel, az enzimkészítményeknél számos enzimtevékenység léphet fel, és a fő enzimtevékenységektől eltérően a másodlagos tevékenységek csak az enzimkészítmények gyártásának technológiai korlátain belül fogadhatók el. Az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet jelenleg nem tesz különbséget fő és másodlagos enzimtevékenységek között. Ezért helyénvaló ezt belefoglalni az említett felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. részének 2. táblázatába, és a 7.1–7.11. sor 4. oszlopában hivatkozni a COEI-1-PRENZY adatlapra.

| (34) | Az OIV-OENO 682-2021 állásfoglalás frissítette az OIV borászati eljárásokra vonatkozó kódexének 1.13., 2.1.4., 2.1.18., 3.2.8. és 3.2.11. adatlapját. Ezért az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. része 2. táblázata 7. szakaszának 3. oszlopában módosítani kell az említett adatlapok referenciaévét. |
| --- | --- |

(34)

Az OIV-OENO 682-2021 állásfoglalás frissítette az OIV borászati eljárásokra vonatkozó kódexének 1.13., 2.1.4., 2.1.18., 3.2.8. és 3.2.11. adatlapját. Ezért az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. része 2. táblázata 7. szakaszának 3. oszlopában módosítani kell az említett adatlapok referenciaévét.

| (35) | Az OIV borászati eljárásokra vonatkozó kódexe számos különböző enzimet sorol fel. Ezek közül azonban nem mindegyik szerepel az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. részének 2. táblázatában. Annak érdekében, hogy a bortermelők számára az enzimek lehető legszélesebb skálája álljon rendelkezésre boraik javításához, az engedélyezett enzimeknek az említett táblázatban szereplő jegyzékét helyénvaló összehangolni az OIV borászati eljárásokra vonatkozó kódexének elfogadott enzimeket tartalmazó listájával. Ezért az arabinanáz, a béta-glükanáz (β1-3, β1-6) és a glükozidáz enzimre vonatkozó új sorokat fel kell venni az említett táblázat „Enzimek” című 7. szakaszába. Ezenkívül az OIV nemzetközi borászati kódexének COEI-1-GLYCOS adatlapjára történő hivatkozást törölni kell az említett táblázat 7.8. sorának 4. oszlopából, és át kell helyezni az újonnan beillesztett 7.11. sor 4. oszlopába, mivel az a 3.2.1.21 EC-számmal azonosított enzimre vonatkozik. |
| --- | --- |

(35)

Az OIV borászati eljárásokra vonatkozó kódexe számos különböző enzimet sorol fel. Ezek közül azonban nem mindegyik szerepel az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. részének 2. táblázatában. Annak érdekében, hogy a bortermelők számára az enzimek lehető legszélesebb skálája álljon rendelkezésre boraik javításához, az engedélyezett enzimeknek az említett táblázatban szereplő jegyzékét helyénvaló összehangolni az OIV borászati eljárásokra vonatkozó kódexének elfogadott enzimeket tartalmazó listájával. Ezért az arabinanáz, a béta-glükanáz (β1-3, β1-6) és a glükozidáz enzimre vonatkozó új sorokat fel kell venni az említett táblázat „Enzimek” című 7. szakaszába. Ezenkívül az OIV nemzetközi borászati kódexének COEI-1-GLYCOS adatlapjára történő hivatkozást törölni kell az említett táblázat 7.8. sorának 4. oszlopából, és át kell helyezni az újonnan beillesztett 7.11. sor 4. oszlopába, mivel az a 3.2.1.21 EC-számmal azonosított enzimre vonatkozik.

| (36) | Az OIV-OENO 541A-2021 és 541B-2021 állásfoglalás új borászati eljárást vezetett be, nevezetesen az aszpergillopepszin I szőlőmustban és borban történő, a zavarosságot okozó fehérjék eltávolítását célzó alkalmazását. Az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. részének 1. táblázatát ezért új sorral kell kiegészíteni. |
| --- | --- |

(36)

Az OIV-OENO 541A-2021 és 541B-2021 állásfoglalás új borászati eljárást vezetett be, nevezetesen az aszpergillopepszin I szőlőmustban és borban történő, a zavarosságot okozó fehérjék eltávolítását célzó alkalmazását. Az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. részének 1. táblázatát ezért új sorral kell kiegészíteni.

| (37) | Az OIV nemzetközi borászati kódexében szereplő COEI-1-LESEAC adatlap helyébe a COEI-1-SACCHA és a COEI-1-NOSACC adatlap lépett. Helyénvaló ezért a COEI-1-LESEAC adatlapra történő hivatkozást törölni az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. része 2. táblázata 9.1. sorának 4. oszlopából, és a helyére a COEI-1-SACCHA és a COEI-1-NOSACC adatlapra történő hivatkozást beilleszteni. |
| --- | --- |

(37)

Az OIV nemzetközi borászati kódexében szereplő COEI-1-LESEAC adatlap helyébe a COEI-1-SACCHA és a COEI-1-NOSACC adatlap lépett. Helyénvaló ezért a COEI-1-LESEAC adatlapra történő hivatkozást törölni az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. része 2. táblázata 9.1. sorának 4. oszlopából, és a helyére a COEI-1-SACCHA és a COEI-1-NOSACC adatlapra történő hivatkozást beilleszteni.

| (38) | Az OIV-OENO 611-2019 állásfoglalás a tejsavbaktériumokkal történő savtompítás tekintetében kiegészítette az OIV 2.1.3.2.3.2. adatlapját. Az említett állásfoglalás az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. része 2. táblázatának 9.2. sora vonatkozásában releváns, ezért be kell illeszteni annak 3. oszlopába. |
| --- | --- |

(38)

Az OIV-OENO 611-2019 állásfoglalás a tejsavbaktériumokkal történő savtompítás tekintetében kiegészítette az OIV 2.1.3.2.3.2. adatlapját. Az említett állásfoglalás az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete A. része 2. táblázatának 9.2. sora vonatkozásában releváns, ezért be kell illeszteni annak 3. oszlopába.

| (39) | Az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete 1. függelékének 1. pontja szerint a borkősav savtompítás céljából történő használata jelenleg csak az „Elbling” és a „Weißer Riesling” szőlőfajtákból származó és az A. szőlőtermő övezet északi részének következő borvidékein szüretelt szőlőből készült termékek esetében engedélyezett: Ahr, Rheingau, Mittelrhein, Mosel, Nahe, Rheinhessen, Pfalz és Moselle luxembourgeoise. Németország arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy Németországban az „Elbling” és a „Weißer Riesling” szőlőfajta termesztését az A. szőlőtermő övezet más szőlőtermő területei tekintetében is engedélyezték. Az említett bekezdésben említett régiók jegyzékét ezért módosítani kell, hogy az Németország A. szőlőtermő övezetének valamennyi területére kiterjedjen. |
| --- | --- |

(39)

Az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete 1. függelékének 1. pontja szerint a borkősav savtompítás céljából történő használata jelenleg csak az „Elbling” és a „Weißer Riesling” szőlőfajtákból származó és az A. szőlőtermő övezet északi részének következő borvidékein szüretelt szőlőből készült termékek esetében engedélyezett: Ahr, Rheingau, Mittelrhein, Mosel, Nahe, Rheinhessen, Pfalz és Moselle luxembourgeoise. Németország arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy Németországban az „Elbling” és a „Weißer Riesling” szőlőfajta termesztését az A. szőlőtermő övezet más szőlőtermő területei tekintetében is engedélyezték. Az említett bekezdésben említett régiók jegyzékét ezért módosítani kell, hogy az Németország A. szőlőtermő övezetének valamennyi területére kiterjedjen.

| (40) | Az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. mellékletének B. része a borok maximális kén-dioxid-tartalmát rögzíti. Az említett rész A. szakasza 2.c) pontjának tizennegyedik franciabekezdésében említett „Côteaux de l’Ardèche”, „Lot”, „Corrèze”, „Oc”, „Thau” és „Allobrogie” bor neve megváltozott. Emellett Szlovénia kérelmezte a „vrhunsko vino ZGP – slamno vino (vino iz sušenega grozdja)” bornak azon borok jegyzékébe történő felvételét, amelyek esetében a kén-dioxid-tartalom felső határértéke 400 mg/l-re emelhető. Az említett bor maradékcukor-tartalma nagyon magas, ezért a tartósításhoz magasabb kén-dioxid-szintre van szükség. Az I. melléklet B. részét ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(40)

Az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. mellékletének B. része a borok maximális kén-dioxid-tartalmát rögzíti. Az említett rész A. szakasza 2.c) pontjának tizennegyedik franciabekezdésében említett „Côteaux de l’Ardèche”, „Lot”, „Corrèze”, „Oc”, „Thau” és „Allobrogie” bor neve megváltozott. Emellett Szlovénia kérelmezte a „vrhunsko vino ZGP – slamno vino (vino iz sušenega grozdja)” bornak azon borok jegyzékébe történő felvételét, amelyek esetében a kén-dioxid-tartalom felső határértéke 400 mg/l-re emelhető. Az említett bor maradékcukor-tartalma nagyon magas, ezért a tartósításhoz magasabb kén-dioxid-szintre van szükség. Az I. melléklet B. részét ennek megfelelően módosítani kell.

| (41) | Spanyolország az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet III. mellékletében a spanyol likőrborokra vonatkozóan megállapított rendelkezések módosítását kérelmezte annak érdekében, hogy biztosítható legyen a likőrboroknak az 1308/2013/EU rendelet VII. melléklete II. részének 3. pontjában található fogalommeghatározásával, valamint a Condado de Huelva és Lebrija oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott borok termékleírásával való összhang. Bortermelőinek kérésére Spanyolország azt is kérelmezte, hogy a Garnacha roja és a Mazuela fajtát vegyék fel az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet III. mellékletének 3. függelékében említett fajtajegyzékbe. Ezért helyénvaló módosítani az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet III. mellékletének megfelelő szakaszait és függelékeit. |
| --- | --- |

(41)

Spanyolország az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet III. mellékletében a spanyol likőrborokra vonatkozóan megállapított rendelkezések módosítását kérelmezte annak érdekében, hogy biztosítható legyen a likőrboroknak az 1308/2013/EU rendelet VII. melléklete II. részének 3. pontjában található fogalommeghatározásával, valamint a Condado de Huelva és Lebrija oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott borok termékleírásával való összhang. Bortermelőinek kérésére Spanyolország azt is kérelmezte, hogy a Garnacha roja és a Mazuela fajtát vegyék fel az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet III. mellékletének 3. függelékében említett fajtajegyzékbe. Ezért helyénvaló módosítani az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet III. mellékletének megfelelő szakaszait és függelékeit.

| (42) | Az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet III. melléklete 1. függelékének B. része tartalmazza azoknak az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott likőrboroknak a jegyzékét, amelyek az 1308/2013/EU rendelet VII. melléklete II. részének 3.f) pontjában említett termékek hozzáadásával készülnek. A „Κουμανδαρία (Commandaria)” oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott bor termékleírásának módosítását követően Ciprus kérelmezte a szóban forgó bor felvételét az említett felhatalmazáson alapuló rendelet III. melléklete 1. függeléke B. részének 5. és 6. pontjába. Az említett pontokat ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(42)

Az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet III. melléklete 1. függelékének B. része tartalmazza azoknak az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott likőrboroknak a jegyzékét, amelyek az 1308/2013/EU rendelet VII. melléklete II. részének 3.f) pontjában említett termékek hozzáadásával készülnek. A „Κουμανδαρία (Commandaria)” oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott bor termékleírásának módosítását követően Ciprus kérelmezte a szóban forgó bor felvételét az említett felhatalmazáson alapuló rendelet III. melléklete 1. függeléke B. részének 5. és 6. pontjába. Az említett pontokat ennek megfelelően módosítani kell.

| (43) | Az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(43)

Az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet módosításai

Az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „2. cikk
  Azon szőlőtermő területek, ahol a borok maximális összes alkoholtartalmának értéke elérheti a 20 térfogatszázalékot
  Az 1308/2013/EU rendelet VII. melléklete II. része 1. pontja második bekezdése c) pontjának első franciabekezdésében említett szőlőtermő területek az említett melléklet 1. függelékében meghatározott C. I., C. II. és C. III. övezetet foglalják magukban, valamint a B. övezet azon területeit, amelyeken a következő, oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott fehérborok előállíthatók: »Franche-Comté« és »Val de Loire«.”. |
| --- | --- |

1.

A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„2. cikk

Azon szőlőtermő területek, ahol a borok maximális összes alkoholtartalmának értéke elérheti a 20 térfogatszázalékot

Az 1308/2013/EU rendelet VII. melléklete II. része 1. pontja második bekezdése c) pontjának első franciabekezdésében említett szőlőtermő területek az említett melléklet 1. függelékében meghatározott C. I., C. II. és C. III. övezetet foglalják magukban, valamint a B. övezet azon területeit, amelyeken a következő, oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott fehérborok előállíthatók: »Franche-Comté« és »Val de Loire«.”.

| 2. | Az I. melléklet e rendelet I. mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

2.

Az I. melléklet e rendelet I. mellékletének megfelelően módosul.

| 3. | A III. melléklet e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

3.

A III. melléklet e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. október 27-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. március 12.) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az alkoholtartalom-növelés engedélyezésére vonatkozó lehetőség által érintett szőlőtermő területek, az engedélyezett borászati eljárások és a szőlőből készült termékek előállítására és tartósítására alkalmazandó korlátozások, a melléktermékek százalékos arányban megadott minimális alkoholtartalma és a melléktermékek kivonása, valamint az OIV adatlapjainak közzététele tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 149., 2019.6.7., 1. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2018/273 felhatalmazáson alapuló rendelete (2017. december 11.) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a szőlőtelepítésekre vonatkozó engedélyezési rendszer, a szőlőkataszter, a kísérőokmányok és a kapcsolódó tanúsítás, a bevételezési és kiadási nyilvántartás, a kötelező bejelentések, az értesítések és a bejelentett információk közzététele tekintetében történő kiegészítéséről, valamint az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a releváns ellenőrzések és szankciók tekintetében történő kiegészítéséről, az 555/2008/EK, a 606/2009/EK és a 607/2009/EK bizottsági rendelet módosításáról, továbbá a 436/2009/EK bizottsági rendelet és az (EU) 2015/560 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 58., 2018.2.28., 1. o.).

3

(4)  A Bizottság 606/2009/EK rendelete (2009. július 10.) a 479/2008/EK tanácsi rendeletnek a szőlőből készült termékek kategóriái, a borászati eljárások és az azokhoz kapcsolódó korlátozások tekintetében történő végrehajtására vonatkozó egyes szabályok megállapításáról (HL L 193., 2009.7.24., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 1333/2008/EK rendelete (2008. december 16.) az élelmiszer-adalékanyagokról (HL L 354., 2008.12.31., 16. o.).

5

(6)  A Bizottság (EU) 2017/2470 végrehajtási rendelete (2017. december 20.) az új élelmiszerek uniós jegyzékének az új élelmiszerekről szóló (EU) 2015/2283 európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő megállapításáról (HL L 351., 2017.12.30., 72. o.).

6

---

I. MELLÉKLET

Az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az A. rész a következőképpen módosul:






  a) | Az 1. és a 2. táblázat helyébe a következő szöveg lép:
  „1. táblázat

  A 3. cikk (1) bekezdésében említett engedélyezett borászati kezelések | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Borászati kezelések | A felhasználásra vonatkozó feltételek és korlátozások  (1) | A borászati termékek kategóriái (4) |
| 1. | Levegőztetés vagy oxigén hozzáadása | Az OIV borászati eljárásokra vonatkozó kódexének 2.1.1. (2016) és 3.5.5. (2016) adatlapján meghatározott feltételek mellett. | 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16. |
| 2. | Hőkezelés | Az OIV borászati eljárásokra vonatkozó kódexének 1.8. (1970), 2.2.4. (1988), 2.3.6. (1988), 2.3.9. (2005), 3.4.3. (1988), 3.4.3.1. (1990), 3.5.4. (1997) és 3.5.10. (1982) adatlapján meghatározott feltételek mellett. | Friss szőlő, 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16. |
| 2a. | Hidegkezelés | Az 1308/2013/EU rendelet VIII. melléklete I. része B. szakasza 1.c) pontjában, valamint az OIV borászati eljárásokra vonatkozó kódexének 1.14. (2005), 1.15. (2005), 2.1.12.4. (1998), 2.3.6. (1988), 3.1.2. (1979), 3.1.2.1. (1979), 3.3.4. (2004) és 3.5.11.1. (2001) adatlapján meghatározott feltételek mellett. | Friss szőlő, 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16. |
| 3. | Centrifugálás és szűrés semleges szűrőközeggel vagy anélkül | Semleges szűrőközegnek az OIV borászati eljárásokra vonatkozó kódexének 2.1.11. (1970), 2.1.11.1. (1990), 3.2.2. (1989) és 3.2.2.1 (1990) adatlapján meghatározott közegek tekintendők. Alkalmazásuk nem okozhatja nemkívánatos üledék visszamaradását a kezelt termékben. | 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16. |
| 4. | Semleges atmoszféra létrehozása | Kizárólag abból a célból, hogy a termék a kezelése során védve legyen a levegőtől. | 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16. |
| 5. | Kéntelenítés fizikai eljárásokkal | | Friss szőlő, 2., 10., 11., 12., 13. és 14. |
| 6. | Ioncserélő gyanták | Az e melléklet 3. függelékében megállapított feltételek mellett. A kezelést be kell jegyezni az 1308/2013/EU rendelet 147. cikkének (2) bekezdésében említett nyilvántartásba. | Kizárólag finomított szőlőmustsűrítmény készítésére szánt szőlő esetében. |
| 7. | Buborékoltatás | Kizárólag argon vagy nitrogén használatával. | 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16. |
| 8. | Flotáció | Kizárólag nitrogén vagy szén-dioxid használatával, vagy levegőztetéssel. A 2.1.14. (1999) adatlapon meghatározott feltételek mellett. | 10., 11. és 12. |
| 9. | Tiszta paraffinból készült, allil-izotiocianáttal átitatott tabletták | Kizárólag steril atmoszféra létrehozása céljából. Olaszországban azzal a feltétellel megengedett, hogy az ország jogszabályainak megfelelően és kizárólag 20 litert meghaladó űrtartalmú tárolóedények esetében alkalmazzák. Az allil-izotiocianát használatára az engedélyezett borászati vegyületekre vonatkozó 2. táblázatban foglalt feltételek és határértékek alkalmazandók. | Közvetlen emberi fogyasztásra szánt, részben erjedt must, 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. és 16. |
| 10. | Elektrodialízis | Kizárólag a borok borkőstabilitásának biztosítása céljából. Az e melléklet 5. függelékében megállapított feltételek mellett. A kezelést be kell jegyezni az 1308/2013/EU rendelet 147. cikkének (2) bekezdésében említett nyilvántartásba. | Közvetlen emberi fogyasztásra szánt, részben erjedt must, 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. és 16. |
| 11. | Tölgyfadarabok | A bor készítése és érlelése során, ideértve a friss szőlő és a szőlőmust erjesztésének szakaszát is. Az e melléklet 7. függelékében megállapított feltételek mellett. A kezelést be kell jegyezni az 1308/2013/EU rendelet 147. cikkének (2) bekezdésében említett nyilvántartásba. | 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16. |
| 12. | A bor alkoholtartalmának kiigazítása | A korrekció kizárólag borok esetében végezhető el. Az e melléklet 8. függelékében megállapított feltételek mellett. A kezelést be kell jegyezni az 1308/2013/EU rendelet 147. cikkének (2) bekezdésében említett nyilvántartásba. | 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. és 16. |
| 13. | A borkőstabilitás biztosítása kationcserélőkkel | Az OIV borászati eljárásokra vonatkozó kódexének 3.3.3. (2010) adatlapján megállapított feltételek mellett. Meg kell felelnie az 1935/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben  (2) és az annak végrehajtása céljából elfogadott nemzeti rendelkezésekben foglalt követelményeknek is. A kezelést be kell jegyezni az 1308/2013/EU rendelet 147. cikkének (2) bekezdésében említett nyilvántartásba. | Közvetlen emberi fogyasztásra szánt, részben erjedt must, 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. és 16. |
| 14. | Membránművelet (bipoláris elektrodialízis) útján történő kezelés | Kizárólag savtartalom-növelés vagy savtompítás céljából. A kezelésre az 1308/2013/EU rendelet VIII. melléklete I. részének C. és D. szakaszában, valamint e rendelet 11. cikkében megállapított feltételek és határértékek alkalmazandók. Meg kell felelnie az 1935/2004/EK rendeletben és a 10/2011/EU bizottsági rendeletben (3), továbbá az azok végrehajtása céljából elfogadott nemzeti rendelkezésekben foglalt követelményeknek. Az OIV borászati eljárásokra vonatkozó kódexének 2.1.3.1.3. (2010), 2.1.3.2.4. (2012), 3.1.1.4. (2010) és 3.1.2.4. (2012) adatlapján meghatározott feltételek mellett. A kezelést be kell jegyezni az 1308/2013/EU rendelet 147. cikkének (2) bekezdésében említett nyilvántartásba. | 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16. |
| 15. | Savtartalom-növelés kationcserélőkkel | A kezelésre az 1308/2013/EU rendelet VIII. melléklete I. részének C. és D. szakaszában, valamint e rendelet 11. cikkében megállapított feltételek és határértékek alkalmazandók. Meg kell felelnie az 1935/2004/EK rendeletben és az annak végrehajtása céljából elfogadott nemzeti rendelkezésekben foglalt követelményeknek. Az OIV borászati eljárásokra vonatkozó kódexének 2.1.3.1.4. (2012) és 3.1.1.5. (2012) adatlapján meghatározott feltételek mellett. A kezelést be kell jegyezni az 1308/2013/EU rendelet 147. cikkének (2) bekezdésében említett nyilvántartásba. | 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16. |
| 16. | Membránszeparációs művelet | Kizárólag a must cukortartalmának csökkentése céljából. Az e melléklet 9. függelékében megállapított feltételek mellett. A kezelést be kell jegyezni az 1308/2013/EU rendelet 147. cikkének (2) bekezdésében említett nyilvántartásba. | 10. |
| 17. | Membránkontaktorok | Kizárólag oldottgáz-kezelés borokban való elvégzése céljából. Az 1308/2013/EU rendelet VII. melléklete II. részének 4., 5., 6. és 8. pontjában meghatározott termékek esetében szén-dioxid hozzáadása tilos. Meg kell felelnie az 1935/2004/EK rendeletben és a 10/2011/EU rendeletben, továbbá az azok végrehajtása céljából elfogadott nemzeti rendelkezésekben foglalt követelményeknek. Az OIV borászati eljárásokra vonatkozó kódexének 3.5.17. (2013) adatlapján meghatározott feltételek mellett. A kezelést be kell jegyezni az 1308/2013/EU rendelet 147. cikkének (2) bekezdésében említett nyilvántartásba. | 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. és 16. |
| 18. | Membrántechnológia és aktív szén együttes alkalmazása | Kizárólag a borok 4-etil-fenol- és 4-etil-gvajakol-feleslegének csökkentése céljából. Az e melléklet 10. függelékében megállapított feltételek mellett. A kezelést be kell jegyezni az 1308/2013/EU rendelet 147. cikkének (2) bekezdésében említett nyilvántartásba. | 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. és 16. |
| 19. | Faujazit típusú Y-zeolitot tartalmazó szűrőlapok | Kizárólag haloanizolok megkötése céljából. Az OIV borászati eljárásokra vonatkozó kódexének 3.2.15. (2016) adatlapján megállapított feltételek mellett. | 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. és 16. |
| 20. | Részleges sűrítés | Szőlőmust esetében: az 1308/2013/EU rendelet VIII. melléklete I. része B. szakasza 1.b) pontjában, valamint az OIV borászati eljárásokra vonatkozó kódexének 2.1.12. (1998), 2.1.12.1. (1993), 2.1.12.2. (2001), 2.1.12.3. (1998) és 2.1.12.4. (1998) adatlapján meghatározott feltételek mellett.
  Bor esetében: az 1308/2013/EU rendelet VIII. melléklete I. része B. szakasza 1.c) pontjában, valamint az OIV borászati eljárásokra vonatkozó kódexének 3.5.11. (2001) és 3.5.11.1. (2001) adatlapján meghatározott feltételek mellett.
  A kezelést be kell jegyezni az 1308/2013/EU rendelet 147. cikkének (2) bekezdésében említett nyilvántartásba. | 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 15. és 16. |
| 21. | Szakaszos magas nyomású eljárásokkal történő kezelés | Az OIV borászati eljárásokra vonatkozó kódexének 1.18. (2019) és 2.1.26. (2019) adatlapján megállapított feltételek mellett. | Friss szőlő, 10., 11. és 12. |
| 22. | Folyamatos magas nyomású eljárásokkal történő kezelés | Az OIV borászati eljárásokra vonatkozó kódexének 2.2.10. (2020) adatlapján megállapított feltételek mellett. | 10., 11. és 12. |
| 23. | Zúzott szőlő ultrahangos kezelése az abban található vegyületek kivonásának elősegítésére | Az OIV borászati eljárásokra vonatkozó kódexének 1.17. (2019) adatlapján megállapított feltételek mellett. | Friss szőlő |
| 24. | Szőlő pulzáló elektromos mezőkkel történő kezelése | Az OIV borászati eljárásokra vonatkozó kódexének 2.1.27. (2020) adatlapján megállapított feltételek mellett. | Friss szőlő |
| 25. | Mustok és borok adszorbens sztirol-divinilbenzol gyöngyök felhasználásával történő kezelése | Az OIV borászati eljárásokra vonatkozó kódexének 2.2.11. (2020) és 3.4.22. (2020) adatlapján megállapított feltételek mellett. | 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16. |

1.

Az A. rész a következőképpen módosul:

a)

Az 1. és a 2. táblázat helyébe a következő szöveg lép:

„1. táblázat

A 3. cikk (1) bekezdésében említett engedélyezett borászati kezelések

1

2

3

Borászati kezelések

A felhasználásra vonatkozó feltételek és korlátozások  (1)

A borászati termékek kategóriái (4)

1.

Levegőztetés vagy oxigén hozzáadása

Az OIV borászati eljárásokra vonatkozó kódexének 2.1.1. (2016) és 3.5.5. (2016) adatlapján meghatározott feltételek mellett.

1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16.

2.

Hőkezelés

Az OIV borászati eljárásokra vonatkozó kódexének 1.8. (1970), 2.2.4. (1988), 2.3.6. (1988), 2.3.9. (2005), 3.4.3. (1988), 3.4.3.1. (1990), 3.5.4. (1997) és 3.5.10. (1982) adatlapján meghatározott feltételek mellett.

Friss szőlő, 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16.

2a.

Hidegkezelés

Az 1308/2013/EU rendelet VIII. melléklete I. része B. szakasza 1.c) pontjában, valamint az OIV borászati eljárásokra vonatkozó kódexének 1.14. (2005), 1.15. (2005), 2.1.12.4. (1998), 2.3.6. (1988), 3.1.2. (1979), 3.1.2.1. (1979), 3.3.4. (2004) és 3.5.11.1. (2001) adatlapján meghatározott feltételek mellett.

Friss szőlő, 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16.

3.

Centrifugálás és szűrés semleges szűrőközeggel vagy anélkül

Semleges szűrőközegnek az OIV borászati eljárásokra vonatkozó kódexének 2.1.11. (1970), 2.1.11.1. (1990), 3.2.2. (1989) és 3.2.2.1 (1990) adatlapján meghatározott közegek tekintendők. Alkalmazásuk nem okozhatja nemkívánatos üledék visszamaradását a kezelt termékben.

1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16.

4.

Semleges atmoszféra létrehozása

Kizárólag abból a célból, hogy a termék a kezelése során védve legyen a levegőtől.

1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16.

5.

Kéntelenítés fizikai eljárásokkal

Friss szőlő, 2., 10., 11., 12., 13. és 14.

6.

Ioncserélő gyanták

Az e melléklet 3. függelékében megállapított feltételek mellett. A kezelést be kell jegyezni az 1308/2013/EU rendelet 147. cikkének (2) bekezdésében említett nyilvántartásba.

Kizárólag finomított szőlőmustsűrítmény készítésére szánt szőlő esetében.

7.

Buborékoltatás

Kizárólag argon vagy nitrogén használatával.

1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16.

8.

Flotáció

Kizárólag nitrogén vagy szén-dioxid használatával, vagy levegőztetéssel. A 2.1.14. (1999) adatlapon meghatározott feltételek mellett.

10., 11. és 12.

9.

Tiszta paraffinból készült, allil-izotiocianáttal átitatott tabletták

Kizárólag steril atmoszféra létrehozása céljából. Olaszországban azzal a feltétellel megengedett, hogy az ország jogszabályainak megfelelően és kizárólag 20 litert meghaladó űrtartalmú tárolóedények esetében alkalmazzák. Az allil-izotiocianát használatára az engedélyezett borászati vegyületekre vonatkozó 2. táblázatban foglalt feltételek és határértékek alkalmazandók.

Közvetlen emberi fogyasztásra szánt, részben erjedt must, 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. és 16.

10.

Elektrodialízis

Kizárólag a borok borkőstabilitásának biztosítása céljából. Az e melléklet 5. függelékében megállapított feltételek mellett. A kezelést be kell jegyezni az 1308/2013/EU rendelet 147. cikkének (2) bekezdésében említett nyilvántartásba.

Közvetlen emberi fogyasztásra szánt, részben erjedt must, 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. és 16.

11.

Tölgyfadarabok

A bor készítése és érlelése során, ideértve a friss szőlő és a szőlőmust erjesztésének szakaszát is. Az e melléklet 7. függelékében megállapított feltételek mellett. A kezelést be kell jegyezni az 1308/2013/EU rendelet 147. cikkének (2) bekezdésében említett nyilvántartásba.

1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16.

12.

A bor alkoholtartalmának kiigazítása

A korrekció kizárólag borok esetében végezhető el. Az e melléklet 8. függelékében megállapított feltételek mellett. A kezelést be kell jegyezni az 1308/2013/EU rendelet 147. cikkének (2) bekezdésében említett nyilvántartásba.

1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. és 16.

13.

A borkőstabilitás biztosítása kationcserélőkkel

Az OIV borászati eljárásokra vonatkozó kódexének 3.3.3. (2010) adatlapján megállapított feltételek mellett. Meg kell felelnie az 1935/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben  (2) és az annak végrehajtása céljából elfogadott nemzeti rendelkezésekben foglalt követelményeknek is. A kezelést be kell jegyezni az 1308/2013/EU rendelet 147. cikkének (2) bekezdésében említett nyilvántartásba.

Közvetlen emberi fogyasztásra szánt, részben erjedt must, 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. és 16.

14.

Membránművelet (bipoláris elektrodialízis) útján történő kezelés

Kizárólag savtartalom-növelés vagy savtompítás céljából. A kezelésre az 1308/2013/EU rendelet VIII. melléklete I. részének C. és D. szakaszában, valamint e rendelet 11. cikkében megállapított feltételek és határértékek alkalmazandók. Meg kell felelnie az 1935/2004/EK rendeletben és a 10/2011/EU bizottsági rendeletben (3), továbbá az azok végrehajtása céljából elfogadott nemzeti rendelkezésekben foglalt követelményeknek. Az OIV borászati eljárásokra vonatkozó kódexének 2.1.3.1.3. (2010), 2.1.3.2.4. (2012), 3.1.1.4. (2010) és 3.1.2.4. (2012) adatlapján meghatározott feltételek mellett. A kezelést be kell jegyezni az 1308/2013/EU rendelet 147. cikkének (2) bekezdésében említett nyilvántartásba.

1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16.

15.

Savtartalom-növelés kationcserélőkkel

A kezelésre az 1308/2013/EU rendelet VIII. melléklete I. részének C. és D. szakaszában, valamint e rendelet 11. cikkében megállapított feltételek és határértékek alkalmazandók. Meg kell felelnie az 1935/2004/EK rendeletben és az annak végrehajtása céljából elfogadott nemzeti rendelkezésekben foglalt követelményeknek. Az OIV borászati eljárásokra vonatkozó kódexének 2.1.3.1.4. (2012) és 3.1.1.5. (2012) adatlapján meghatározott feltételek mellett. A kezelést be kell jegyezni az 1308/2013/EU rendelet 147. cikkének (2) bekezdésében említett nyilvántartásba.

1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16.

16.

Membránszeparációs művelet

Kizárólag a must cukortartalmának csökkentése céljából. Az e melléklet 9. függelékében megállapított feltételek mellett. A kezelést be kell jegyezni az 1308/2013/EU rendelet 147. cikkének (2) bekezdésében említett nyilvántartásba.

10.

17.

Membránkontaktorok

Kizárólag oldottgáz-kezelés borokban való elvégzése céljából. Az 1308/2013/EU rendelet VII. melléklete II. részének 4., 5., 6. és 8. pontjában meghatározott termékek esetében szén-dioxid hozzáadása tilos. Meg kell felelnie az 1935/2004/EK rendeletben és a 10/2011/EU rendeletben, továbbá az azok végrehajtása céljából elfogadott nemzeti rendelkezésekben foglalt követelményeknek. Az OIV borászati eljárásokra vonatkozó kódexének 3.5.17. (2013) adatlapján meghatározott feltételek mellett. A kezelést be kell jegyezni az 1308/2013/EU rendelet 147. cikkének (2) bekezdésében említett nyilvántartásba.

1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. és 16.

18.

Membrántechnológia és aktív szén együttes alkalmazása

Kizárólag a borok 4-etil-fenol- és 4-etil-gvajakol-feleslegének csökkentése céljából. Az e melléklet 10. függelékében megállapított feltételek mellett. A kezelést be kell jegyezni az 1308/2013/EU rendelet 147. cikkének (2) bekezdésében említett nyilvántartásba.

1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. és 16.

19.

Faujazit típusú Y-zeolitot tartalmazó szűrőlapok

Kizárólag haloanizolok megkötése céljából. Az OIV borászati eljárásokra vonatkozó kódexének 3.2.15. (2016) adatlapján megállapított feltételek mellett.

1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. és 16.

20.

Részleges sűrítés

Szőlőmust esetében: az 1308/2013/EU rendelet VIII. melléklete I. része B. szakasza 1.b) pontjában, valamint az OIV borászati eljárásokra vonatkozó kódexének 2.1.12. (1998), 2.1.12.1. (1993), 2.1.12.2. (2001), 2.1.12.3. (1998) és 2.1.12.4. (1998) adatlapján meghatározott feltételek mellett.

Bor esetében: az 1308/2013/EU rendelet VIII. melléklete I. része B. szakasza 1.c) pontjában, valamint az OIV borászati eljárásokra vonatkozó kódexének 3.5.11. (2001) és 3.5.11.1. (2001) adatlapján meghatározott feltételek mellett.

A kezelést be kell jegyezni az 1308/2013/EU rendelet 147. cikkének (2) bekezdésében említett nyilvántartásba.

1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 15. és 16.

21.

Szakaszos magas nyomású eljárásokkal történő kezelés

Az OIV borászati eljárásokra vonatkozó kódexének 1.18. (2019) és 2.1.26. (2019) adatlapján megállapított feltételek mellett.

Friss szőlő, 10., 11. és 12.

22.

Folyamatos magas nyomású eljárásokkal történő kezelés

Az OIV borászati eljárásokra vonatkozó kódexének 2.2.10. (2020) adatlapján megállapított feltételek mellett.

10., 11. és 12.

23.

Zúzott szőlő ultrahangos kezelése az abban található vegyületek kivonásának elősegítésére

Az OIV borászati eljárásokra vonatkozó kódexének 1.17. (2019) adatlapján megállapított feltételek mellett.

Friss szőlő

24.

Szőlő pulzáló elektromos mezőkkel történő kezelése

Az OIV borászati eljárásokra vonatkozó kódexének 2.1.27. (2020) adatlapján megállapított feltételek mellett.

Friss szőlő

25.

Mustok és borok adszorbens sztirol-divinilbenzol gyöngyök felhasználásával történő kezelése

Az OIV borászati eljárásokra vonatkozó kódexének 2.2.11. (2020) és 3.4.22. (2020) adatlapján megállapított feltételek mellett.

1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16.

2. táblázat

A 3. cikk (1) bekezdésében említett engedélyezett borászati vegyületek

| | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Anyagok/Tevékenységek | E-szám
  és/vagy
  CAS-szám | Az OIV borászati eljárásokra vonatkozó kódexe (5) | Az OIV-kódex adatlapjához kapcsolódó, a 9. cikk (1) bekezdésében említett hivatkozás | Adalékanyag | Technológiai segédanyag/technológiai segédanyagként használt anyag (6) | A felhasználásra vonatkozó feltételek és határértékek (7) | A borászati termékek kategóriái (8) |
| 1. | Savasságot szabályozó anyagok |
| 1.1. | Borkősav (L(+)-) | E 334/CAS-szám: 87-69-4 | Adatlap: 2.1.3.1.1. (2001),
  3.1.1.1. (2001) | COEI-1-LTARAC | x | | Az 1308/2013/EU rendelet VIII. melléklete I. részének C. és D. szakaszában, valamint e rendelet 11. cikkében megállapított feltételek és határértékek. A kezelést be kell jegyezni az 1308/2013/EU rendelet 147. cikkének (2) bekezdésében említett nyilvántartásba. A borkősav (L(+)-) tekintetében az e melléklet 1. függelékének 2. pontjában megállapított előírások. | 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16. |
| 1.2. | Almasav (D,L-; L-) | E 296/– | Adatlap: 2.1.3.1.1. (2001),
  3.1.1.1. (2001) | COEI-1-ACIMAL | x | | 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16. |
| 1.3. | Tejsav | E 270/– | Adatlap: 2.1.3.1.1. (2001),
  3.1.1.1. (2001) | COEI-1-ACILAC | x | | 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16. |
| 1.4. | Kálium-L(+)-tartarát | E 336(ii)/CAS-szám: 921-53-9 | Adatlap: 2.1.3.2.2. (1979),
  3.1.2.2. (1979) | COEI-1-POTTAR | | x | 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16. |
| 1.5. | Kálium-bikarbonát | E 501(ii)/CAS-szám: 298-14-6 | Adatlap: 2.1.3.2.2. (1979),
  3.1.2.2. (1979) | COEI-1-POTBIC | | x | 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16. |
| 1.6. | Kalcium-karbonát | E 170/CAS-szám: 471-34-1 | Adatlap: 2.1.3.2.2. (1979),
  3.1.2.2. (1979) | COEI-1-CALCAR | | x | 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16. |
| | | | | | | | | |
| 1.8. | Kalcium-szulfát | E 516/– | Adatlap: 2.1.3.1.1.1. (2017) | | x | | A III. melléklet A. szakaszának 2.b) pontjában megállapított feltételek és határértékek. A felhasználásra vonatkozó felső határérték: 2 g/l | 3. |
| 1.9. | Kálium-karbonát | E501(i) | Adatlap: 2.1.3.2.5. (2017), 3.1.2.2. (1979) | | | x | Az 1308/2013/EU rendelet VIII. melléklete I. részének C. és D. szakaszában, valamint e rendelet 11. cikkében megállapított feltételek és határértékek. A kezelést be kell jegyezni az 1308/2013/EU rendelet 147. cikkének (2) bekezdésében említett nyilvántartásba.
  Citromsav: Csak az OIV 3.1.1. (1979) és 3.1.1.1. (2001) adatlapnak az a) célkitűzése alkalmazandó. Maximális mennyiség az ily módon kezelt, forgalomba hozott borban: 1 g/l | 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16. |
| 1.10. | Citromsav | E 330 | Adatlap: 3.1.1. (1979), 3.1.1.1. (2001) | COEI-1-CITACI | x | | 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. és 16. |
| 1.11. | Borélesztők | –/– | Adatlap: 2.1.3.2.3. (2019), 2.1.3.2.3.1. (2019), 2.3.1. (2016) | COEI-1-SACCHA
  COEI-1-NOSACC | | x  (6) | 10., 11. és 12. |
| 1.12. | Tejsavbaktériumok | –/– | Adatlap: 2.1.3.2.3. (2019), 2.1.3.2.3.2. (2019), 3.1.2. (1979), 3.1.2.3. (1980) | COEI-1-BALACT | | x (6) | 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16. |
| 2. | Tartósítószerek és antioxidánsok |
| 2.1. | Kén-dioxid | E 220/CAS-szám: 7446-09-5 | Adatlap: 1.12. (2004), 2.1.2. (1987),
  3.4.4. (2003) | COEI-1-SOUDIO | x | | Az I. melléklet B. részében megállapított határértékek (a forgalomba hozott termékben megengedett maximális mennyiség). | Friss szőlő, 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16. |
| 2.2. | Kálium-biszulfit | E 228/CAS-szám: 7773-03-7 | Adatlap: 1.12. (2004), 2.1.2. (1987), 3.4.4. (2003) | COEI-1-POTBIS | x | | Friss szőlő, 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16. |
| 2.3. | Kálium-metabiszulfit | E 224/CAS-szám: 16731-55-8 | Adatlap: 1.12. (2004), 2.1.2. (1987), 3.4.4. (2003) | COEI-1-POTANH | x | | Friss szőlő, 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16. |
| 2.4. | Kálium-szorbát | E 202 | Adatlap: 3.4.5. (1988) | COEI-1-POTSOR | x | | | 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. és 16. |
| 2.5. | Lizozim | E 1105 | Adatlap: 2.2.6. (1997), 3.4.12. (1997) | COEI-1-LYSOZY | x | x | | 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16. |
| 2.6. | L-aszkorbinsav | E 300 | Adatlap: 1.11. (2001), 2.2.7. (2001), 3.4.7. (2001) | COEI-1-ASCACI | x | | Maximális mennyiség az ily módon kezelt, forgalomba hozott borban: 250 mg/l. Kezelésenként legfeljebb 250 mg/l. | Friss szőlő, 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16. |
| 2.7. | Dimetil-dikarbonát (DMDC) | E242/CAS-szám: 4525-33-1 | Adatlap: 3.4.13 (2001) | COEI-1-DICDIM | x | | A kezelést be kell jegyezni az 1308/2013/EU rendelet 147. cikkének (2) bekezdésében említett nyilvántartásba. | Közvetlen emberi fogyasztásra szánt, részben erjedt must, 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. és 16. |
| 3. | Adszorbens anyagok |
| 3.1. | Borászati használatra szánt aktív szén | | Adatlap: 2.1.9. (2002), 3.5.9. (1970) | COEI-1-CHARBO | | x | A kezelést be kell jegyezni az 1308/2013/EU rendelet 147. cikkének (2) bekezdésében említett nyilvántartásba. | Fehérborok, 2., 10. és 14. |
| 3.2. | Szelektív növényi rostok | | Adatlap: 3.4.20. (2017) | COEI-1-FIBVEG | | x | | 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. és 16. |
| 4. | Az alkoholos és a malolaktikus fermentációt beindító aktivátorok |
| 4.1. | Mikrokristályos cellulóz | E 460(i)/CAS-szám: 9004-34-6 | Adatlap: 2.3.2. (2019), 3.4.21. (2015) | COEI-1-CELMIC | | x | Meg kell felelnie a 231/2012/EU rendelet mellékletében foglalt előírásoknak. | Friss szőlő, 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16. |
| 4.2. | Diammónium-hidrogén-foszfát | E 342/CAS-szám: 7783-28-0 | Adatlap: 4.1.7. (1995) | COEI-1-PHODIA | | x | Kizárólag alkoholos erjesztés céljára. Legfeljebb 1 g/l mennyiségben (sótartalomban kifejezve) (9), illetve legfeljebb 0,3 g/l mennyiségben a pezsgők második erjesztésénél. | Friss szőlő, 2., 10., 11., 12.; második alkoholos erjesztés esetében: 4., 5., 6. és 7. |
| 4.3. | Ammónium-szulfát | E 517/CAS-szám: 7783-20-2 | Adatlap: 4.1.7. (1995) | COEI-1AMMSUL | | x |
| 4.4. | Ammónium-biszulfit | –/CAS-szám: 10192-30-0 | | COEI-1-AMMHYD | | x | Kizárólag alkoholos erjesztés céljára. Legfeljebb 0,2 g/l mennyiségben (sótartalomban kifejezve) és a 2.1., 2.2. és 2.3. pontban előírt határértékekig. | Friss szőlő, 2., 10., 11. és 12. |
| 4.5. | Tiamin-hidroklorid | –/CAS-szám: 67-03-8 | Adatlap: 2.3.3. (1976), 4.1.7. (1995) | COEI-1-THIAMIN | | x | Kizárólag alkoholos erjesztés céljára.
  Kezelésenként legfeljebb 0,6 mg/l (tiaminban kifejezve). | Friss szőlő, 2., 10., 11., 12.; második alkoholos erjesztés esetében: 4., 5., 6. és 7. |
| 4.6. | Élesztőautolizátumok | –/– | Adatlap: 2.3.2. (2019), 3.4.21. (2015) | COEI-1-AUTLYS | | x (6) | | Friss szőlő, 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16. |
| 4.7. | Élesztősejtfal-készítmény | –/– | Adatlap: 2.3.4. (1988), 3.4.21. (2015) | COEI-1-YEHULL | | x (6) | | Friss szőlő, 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16. |
| 4.8. | Inaktivált élesztő | –/– | Adatlap: 2.3.2. (2019), 3.4.21. (2015) | COEI-1-INAYEA | | x (6) | | Friss szőlő, 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16. |
| 4.9. | Garantált glutationszintekkel rendelkező inaktivált élesztők | –/– | Adatlap: 2.2.9. (2017) | COEI-1-LEVGLU | | x (6) | Kizárólag alkoholos erjesztés céljára. | Friss szőlő, 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16. |
| 5. | Derítőszerek |
| 5.1. | Étkezési zselatin | –/CAS-szám: 9000-70-8 | Adatlap: 2.1.6. (1997), 3.2.1. (2011) | COEI-1-GELATI | | x (6) | | 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16. |
| 5.2. | Búzafehérje | | Adatlap: 2.1.17. (2004), 3.2.7. (2004) | COEI-1-PROVEG | | x (6) | | 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16. |
| 5.3. | Borsófehérje | | Adatlap: 2.1.17. (2004), 3.2.7. (2004) | COEI-1-PROVEG | | x (6) | | 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16. |
| 5.4. | Burgonyafehérje | | Adatlap: 2.1.17. (2004), 3.2.7. (2004) | COEI-1-PROVEG | | x (6) | | 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16. |
| 5.5. | Vizahólyag | | Adatlap: 3.2.1. (2011) | COEI-1-COLPOI | | x | | 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. és 16. |
| 5.6. | Kazein | –/CAS-szám: 9005-43-0 | Adatlap: 2.1.16. (2004) | COEI-1-CASEIN | | x (6) | | 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16. |
| 5.7. | Kálium-kazeinátok | –/CAS-szám: 68131-54-4 | Adatlap: 2.1.15. (2004), 3.2.1. (2011) | COEI-1-POTCAS | | x (6) | | 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16. |
| 5.8. | Tojásfehérje | –/CAS-szám: 9006-59-1 | Adatlap: 3.2.1. (2011) | COEI-1-OEUALB | | x (6) | | 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. és 16. |
| 5.9. | Bentonit | –/– | Adatlap: 2.1.8. (1970), 3.3.5. (1970) | COEI-1-BENTON | | x | | 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16. |
| 5.10. | Szilícium-dioxid (gél vagy kolloid oldat) | E 551/– | Adatlap: 2.1.10. (1991), 3.2.1. (2011), 3.2.4. (1991) | COEI-1-DIOSIL | | x | | 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16. |
| 5.11. | Kaolin | –/CAS-szám: 1332-58-7 | Adatlap: 3.2.1. (2011) | COEI-1-KAOLIN | | x | | 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. és 16. |
| 5.12. | Tanninok | | Adatlap: 2.1.7. (2019), 2.1.17. (2004), 3.2.6. (2019), 3.2.7. (2004), 4.1.8. (1981), 4.3.2. (1981) | COEI-1-TANINS | | x | | Friss szőlő, 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16. |
| 5.13. | Aspergillus niger vagy Agaricus bisporus gombából származó kitozán | –/CAS-szám: 9012-76-4 | Adatlap: 2.1.22. (2009), 3.2.1. (2011), 3.2.12. (2009) | COEI-1-CHITOS | | x | | 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16. |
| 5.14. | Aspergillus niger gombából származó kitin-glükán | Kitin: CAS-szám: 1398-61-4; Glükán: CAS-szám: 9041-22-9. | Adatlap: 2.1.23. (2009),3.2.1. (2011), 3.2.13. (2009) | COEI-1-CHITGL | | x | | 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16. |
| 5.15. | Élesztőfehérje-kivonatok | –/– | Adatlap: 2.1.24. (2011), 3.2.14. (2011), 3.2.1. (2011) | COEI-1-EPLEV | | x | | 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16. |
| 5.16. | Polivinil-polipirrolidon | E 1202/CAS-szám: 25249-54-1 | Adatlap: 3.4.9. (1987) | COEI-1-PVPP | | x | | 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16. |
| 5.17. | Kalcium-alginát | E 404/CAS-szám: 9005-35-0 | Adatlap: 4.1.8. (1981) | COEI-1-ALGIAC | | x | Kizárólag a palackos erjesztésű és degorzsálással seprőtelenített pezsgők és gyöngyözőborok előállítása esetében. | 4., 5., 6., 7., 8. és 9. |
| 5.18. | Kálium-alginát | E 402/CAS-szám: 9005-36-1 | Adatlap: 4.1.8. (1981) | COEI-1-POTALG | | x | Kizárólag a palackos erjesztésű és degorzsálással seprőtelenített pezsgők és gyöngyözőborok előállítása esetében. | 4., 5., 6., 7., 8. és 9. |
| 6. | Stabilizáló anyagok |
| 6.1. | Kálium-hidrogén-tartarát | E336(i)/CAS-szám: 868-14-4 | Adatlap: 3.3.4. (2004) | COEI-1-POTBIT | | x | Kizárólag a borkősók kicsapatása céljából. | Közvetlen emberi fogyasztásra szánt, részben erjedt must, 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. és 16. |
| 6.2. | Kalcium-tartarát | –/– | Adatlap: 3.3.12. (1997) | COEI-1-CALTAR | | x | | Közvetlen emberi fogyasztásra szánt, részben erjedt must, 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. és 16. |
| 6.3. | Citromsav | E 330 | Adatlap: 3.3.1. (1970), 3.3.8. (1970) | COEI-1-CITACI | x | | Maximális mennyiség az ily módon kezelt, forgalomba hozott borban: 1 g/l | Közvetlen emberi fogyasztásra szánt, részben erjedt must, 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. és 16. |
| 6.4. | Tanninok | –/– | Adatlap: 2.1.7. (2019), 3.2.6. (2019), 3.3.1. (1970) | COEI-1-TANINS | | | | Friss szőlő, közvetlen emberi fogyasztásra szánt, részben erjedt must, 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16. |
| 6.5. | Kálium-ferrocianid | E 536/– | Adatlap: 3.3.1. (1970), 3.3.10. (1970) | COEI-1-POTFER | | x | Az e melléklet 4. függelékében megállapított feltételek mellett. A kezelést be kell jegyezni az 1308/2013/EU rendelet 147. cikkének (2) bekezdésében említett nyilvántartásba. | Közvetlen emberi fogyasztásra szánt, részben erjedt must, 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. és 16. |
| 6.6. | Kalcium-fitát | –/CAS-szám: 3615-82-5 | Adatlap: 3.3.1. (1970) | COEI-1-CALPHY | | x | Kizárólag vörösborok esetében, legfeljebb 8 g/hl mennyiségben.
  Az e melléklet 4. függelékében megállapított feltételek mellett. | Közvetlen emberi fogyasztásra szánt, részben erjedt must, 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. és 16. |
| 6.7. | Metaborkősav | E 353/– | Adatlap: 3.3.7. (1970) | COEI-1-METACI | x | | | Közvetlen emberi fogyasztásra szánt, részben erjedt must, 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. és 16. |
| 6.8. | Gumiarábikum | E 414/CAS-szám: 9000-01-5 | Adatlap: 3.3.6. (1972) | COEI-1-GOMARA | x | | Quantum satis. | Közvetlen emberi fogyasztásra szánt, részben erjedt must, 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. és 16. |
| 6.9. | D, L-borkősav vagy annak semleges káliumsója | –/CAS-szám: 133-37-9 | Adatlap: 2.1.21. (2008), 3.4.15. (2008) | COEI-1-DLTART | | x | Kizárólag a kalciumfelesleg kicsapatása céljából.
  Az e melléklet 4. függelékében megállapított feltételek mellett. | Közvetlen emberi fogyasztásra szánt, részben erjedt must, 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. és 16. |
| 6.10. | Mannoprotein alapú élesztő | –/– | Adatlap: 3.3.13. (2005) | COEI-1-MANPRO | x | | | Közvetlen emberi fogyasztásra szánt, részben erjedt must, 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. és 16. |
| 6.11. | Karboximetil-cellulóz | E466/– | Adatlap: 3.3.14. (2020) | COEI-1-CMC | x | | Kizárólag a borkőstabilitás biztosítása céljából. | Fehér- és rozé borok, 4., 5., 6., 7., 8. és 9. |
| 6.12. | Polivinil-imidazol-polivinil-pirrolidon kopolimerek (PVI/PVP) | –/CAS-szám: 87865-40-5 | Adatlap: 2.1.20. (2014), 3.4.14. (2014) | COEI-1-PVIPVP | | x | A kezelést be kell jegyezni az 1308/2013/EU rendelet 147. cikkének (2) bekezdésében említett nyilvántartásba. | 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16. |
| 6.13. | Kálium-poliaszpartát | E 456/CAS-szám: 64723-18-8 | Adatlap: 3.3.15. (2016) | COEI-1-POTPOL | x | | Kizárólag a borkőstabilitás biztosításához való hozzájárulás céljából. | 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. és 16. |
| 6.14. | Fumársav | E 297/CAS-szám: 110-17-8 | Adatlap: 3.4.2. (2021), 3.4.23. (2021) | | x | | | 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. és 16. |
| 7. | Enzimek (10) |
| 7.1. | Ureáz | EC 3.5.1.5. | Adatlap: 3.4.11. (1995) | COEI-1-UREASE
  COEI-1-PRENZY | | x | Kizárólag a bor karbamidtartalmának csökkentése céljából.
  Az e melléklet 6. függelékében megállapított feltételek mellett. | Közvetlen emberi fogyasztásra szánt, részben erjedt must, 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. és 16. |
| 7.2. | Pektin-liázok | EC 4.2.2.10. | Adatlap: 1.13. (2021); 2.1.4. (2021); 2.1.18. (2021); 3.2.8. (2021); 3.2.11. (2021) | COEI-1-ACTPLY
  COEI-1-PRENZY | | x | Kizárólag a héjon áztatással, a derítéssel, a stabilizálással és a szűréssel kapcsolatos borászati célokra, valamint a szőlőaroma-elővegyületek (prekurzorok) kimutatása céljából. | Friss szőlő, 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16. |
| 7.3. | Pektin-metil-észteráz | EC 3.1.1.11. | Adatlap: 1.13. (2021), 2.1.4. (2021), 2.1.18. (2021), 3.2.8. (2021), 3.2.11. (2021) | COEI-1-ACTPME
  COEI-1-PRENZY | | x | Kizárólag a héjon áztatással, a derítéssel, a stabilizálással és a szűréssel kapcsolatos borászati célokra, valamint a szőlőaroma-elővegyületek (prekurzorok) kimutatása céljából. | Friss szőlő, 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16. |
| 7.4. | Poligalakturonáz | EC 3.2.1.15. | Adatlap: 1.13. (2021), 2.1.4. (2021), 2.1.18. (2021), 3.2.8. (2021), 3.2.11. (2021) | COEI-1-ACTPGA
  COEI-1-PRENZY | | x | Kizárólag a héjon áztatással, a derítéssel, a stabilizálással és a szűréssel kapcsolatos borászati célokra, valamint a szőlőaroma-elővegyületek (prekurzorok) kimutatása céljából. | Friss szőlő, 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16. |
| 7.5. | Hemicelluláz | EC 3.2.1.78. | Adatlap: 1.13. (2021), 2.1.4. (2021), 2.1.18. (2021), 3.2.8. (2021), 3.2.11. (2021) | COEI-1-ACTGHE
  COEI-1-PRENZY | | x | Kizárólag a héjon áztatással, a derítéssel, a stabilizálással és a szűréssel kapcsolatos borászati célokra, valamint a szőlőaroma-elővegyületek (prekurzorok) kimutatása céljából. | Friss szőlő, 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16. |
| 7.6. | Celluláz | EC 3.2.1.4. | Adatlap: 1.13. (2021), 2.1.4. (2021), 2.1.18. (2021), 3.2.8. (2021), 3.2.11. (2021) | COEI-1-ACTCEL
  COEI-1-PRENZY | | x | Kizárólag a héjon áztatással, a derítéssel, a stabilizálással és a szűréssel kapcsolatos borászati célokra, valamint a szőlőaroma-elővegyületek (prekurzorok) kimutatása céljából. | Friss szőlő, 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16. |
| 7.7. | Béta-glükanáz | EC 3.2.1.58. | Adatlap: 3.2.10. (2004) | COEI-1-BGLUCA
  COEI-1-PRENZY | | x | Kizárólag a héjon áztatással, a derítéssel, a stabilizálással és a szűréssel kapcsolatos borászati célokra, valamint a szőlőaroma-elővegyületek (prekurzorok) kimutatása céljából. | 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. és 16. |
| 7.8. | Glükozidáz | EC 3.2.1.20. | Adatlap: 2.1.19. (2013), 3.2.9. (2013) | COEI-1-PRENZY | | x | Kizárólag a héjon áztatással, a derítéssel, a stabilizálással és a szűréssel kapcsolatos borászati célokra, valamint a szőlőaroma-elővegyületek (prekurzorok) kimutatása céljából. | 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16. |
| 7.9. | Arabinanáz | EC 3.2.1.99. | Adatlap: 1.13. (2021), 2.1.4. (2021), 2.1.18. (2021), 3.2.8. (2021), 3.2.11. (2021) | COEI-1-ACTARA
  COEI-1-PRENZY | | x | Kizárólag a héjon áztatással, a derítéssel, a stabilizálással és a szűréssel kapcsolatos borászati célokra, valamint a szőlőaroma-elővegyületek (prekurzorok) kimutatása céljából. | Friss szőlő, 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16. |
| 7.10. | Béta-glükanáz (β1-3, β1-6) | EC 3.2.1.6. | Adatlap: 3.5.7. (2013) | COEI-1-ACTGLU
  COEI-1-PRENZY | | x | Kizárólag a héjon áztatással, a derítéssel, a stabilizálással és a szűréssel kapcsolatos borászati célokra, valamint a szőlőaroma-elővegyületek (prekurzorok) kimutatása céljából. | 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. és 16. |
| 7.11. | Glükozidáz | EC 3.2.1.21. | Adatlap: 2.1.19. (2013), 3.2.9. (2013) | COEI-1-GLYCOS
  COEI-1-PRENZY | | x | Kizárólag a héjon áztatással, a derítéssel, a stabilizálással és a szűréssel kapcsolatos borászati célokra, valamint a szőlőaroma-elővegyületek (prekurzorok) kimutatása céljából. | 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16. |
| 7.12. | Aszpergillopepszin I | EC 3.4.23.18. | Adatlap: 2.2.12. (2021), 3.3.16. (2021) | COEI-1-PROTEA
  COEI-1-PRENZY | | x | Kizárólag a héjon áztatással, a derítéssel, a stabilizálással és a szűréssel kapcsolatos borászati célokra, valamint a szőlőaroma-elővegyületek (prekurzorok) kimutatása céljából. | 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16. |
| 8. | Gázok és csomagológázok (11) |
| 8.1. | Argon | E 938/CAS-szám: 7440-37-1 | Adatlap: 2.2.5. (1970), 3.2.3. (2002) | COEI-1-ARGON | x (11) | x | | 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16. |
| 8.2. | Nitrogén | E 941/CAS-szám: 7727-37-9 | Adatlap: 2.1.14. (1999), 2.2.5. (1970), 3.2.3. (2002) | COEI-1-AZOTE | x (11) | x | | 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16. |
| 8.3. | Szén-dioxid | E 290/CAS-szám: 124-38-9 | Adatlap: 1.7. (1970), 2.1.14. (1999), 2.2.3. (1970), 2.2.5. (1970), 2.3.9. (2005), 4.1.10. (2002) | COEI-1-DIOCAR | x (11) | x | A csendes borok esetében az ily módon kezelt, forgalomba hozott borban a szén-dioxid mennyisége legfeljebb 3 g/l lehet, és a szén-dioxid miatti túlnyomásnak 20 °C-os hőmérsékleten 1 bar alattinak kell lennie. | Közvetlen emberi fogyasztásra szánt, részben erjedt must, 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16. |
| 8.4. | Gáz-halmazállapotú oxigén | E948/CAS-szám: 17778-80-2 | Adatlap: 2.1.1. (2016), 3.5.5. (2016) | COEI-1-OXYGEN | | x | | 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16. |
| 9. | Erjesztő anyagok |
| 9.1. | Borélesztők | –/– | Adatlap: 2.1.3.2.3.1. (2019). 2.3.1. (2016). 4.1.8. (1981) | COEI-1-SACCHA
  COEI-1-NOSACC | | x (6) | | Friss szőlő, 2., 10., 11., 12., 13.; második alkoholos erjesztés esetében: 4., 5., 6. és 7. |
| 9.2. | Tejsavbaktériumok | –/– | Adatlap: 2.1.3.2.3.2. (2019), 3.1.2. (1979), 3.1.2.3. (1980) | COEI-1-BALACT | | x (6) | | 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16. |
| 10. | Hibák javítása |
| 10.1. | Réz-szulfát pentahidrát | –/CAS-szám: 7758-99-8 | Adatlap: 3.5.8. (1989) | COEI-1-CUISUL | | x | Legfeljebb 1 g/hl mennyiségben, feltéve, hogy az ily módon kezelt termék réztartalma nem haladja meg az 1 mg/l-t, kivéve a friss, nem erjesztett vagy enyhén erjesztett szőlőmustból készített likőrborokat, amelyek réztartalma a 2 mg/l-t nem haladhatja meg. | Közvetlen emberi fogyasztásra szánt, részben erjedt must, 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. és 16. |
| 10.2. | Réz-citrát | –/CAS-szám: 866-82-0 | Adatlap: 3.5.14. (2008) | COEI-1-CUICIT | | x | Legfeljebb 1 g/hl mennyiségben, feltéve, hogy az ily módon kezelt termék réztartalma nem haladja meg az 1 mg/l-t, kivéve a friss, nem erjesztett vagy enyhén erjesztett szőlőmustból készített likőrborokat, amelyek réztartalma a 2 mg/l-t nem haladhatja meg. | Közvetlen emberi fogyasztásra szánt, részben erjedt must, 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. és 16. |
| 10.3. | Aspergillus niger vagy Agaricus bisporus gombából származó kitozán | –/CAS-szám: 9012-76-4 | Adatlap: 3.4.16. (2009) | COEI-1-CHITOS | | x | | 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16. |
| 10.4. | Aspergillus niger gombából származó kitin-glükán | Kitin: CAS-szám: 1398-61-4; Glükán: CAS-szám: 9041-22-9. | Adatlap: 3.4.17. (2009) | COEI-1-CHITGL | | x | | 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16. |
| 10.5. | Inaktivált élesztő | –/– | | COEI-1-INAYEA | | x (6) | | 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16. |
| 11. | Egyéb eljárások |
| 11.1. | Aleppo fenyő gyantája | –/– | | | x | | Az e melléklet 2. függelékében megállapított feltételek mellett. | 2., 10. és 11. |
| 11.2. | Friss borseprő | –/– | | | | x (6) | Kizárólag száraz borok esetében. A felhasznált seprő friss, egészséges és hígítatlan, továbbá nem sokkal korábban készített száraz bor előállítása során keletkezett élesztőket tartalmaz. A kezelt termék mennyiségének 5 %-át meg nem haladó mennyiségben. | 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. és 16. |
| 11.3. | Karamell | E150a–d/– | Adatlap: 4.3. (2007) | COEI-1-CARAMEL | x | | A szín felerősítése céljából az 1333/2008/EK rendelet I. mellékletének 2. pontjában foglaltak szerint. | 3. |
| 11.4. | Allil-izotiocianát | –/57-06-7 | | | | x | Kizárólag tiszta paraffinból készült tabletták átitatása céljából. Lásd az 1. táblázatot.
  A borban semmilyen nyoma nem maradhat az allil-izotiocianátnak. | Kizárólag a közvetlen emberi fogyasztásra szánt, részben erjedt must, valamint a bor esetében. |
| 11.5. | Inaktivált élesztő | –/– | | COEI-1-INAYEA | | x (6) | | 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16. |

1

2

3

4

5

6

7

8

Anyagok/Tevékenységek

E-szám

és/vagy

CAS-szám

Az OIV borászati eljárásokra vonatkozó kódexe (5)

Az OIV-kódex adatlapjához kapcsolódó, a 9. cikk (1) bekezdésében említett hivatkozás

Adalékanyag

Technológiai segédanyag/technológiai segédanyagként használt anyag (6)

A felhasználásra vonatkozó feltételek és határértékek (7)

A borászati termékek kategóriái (8)

1.

Savasságot szabályozó anyagok

1.1.

Borkősav (L(+)-)

E 334/CAS-szám: 87-69-4

Adatlap: 2.1.3.1.1. (2001),

3.1.1.1. (2001)

COEI-1-LTARAC

x

Az 1308/2013/EU rendelet VIII. melléklete I. részének C. és D. szakaszában, valamint e rendelet 11. cikkében megállapított feltételek és határértékek. A kezelést be kell jegyezni az 1308/2013/EU rendelet 147. cikkének (2) bekezdésében említett nyilvántartásba. A borkősav (L(+)-) tekintetében az e melléklet 1. függelékének 2. pontjában megállapított előírások.

1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16.

1.2.

Almasav (D,L-; L-)

E 296/–

Adatlap: 2.1.3.1.1. (2001),

3.1.1.1. (2001)

COEI-1-ACIMAL

x

1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16.

1.3.

Tejsav

E 270/–

Adatlap: 2.1.3.1.1. (2001),

3.1.1.1. (2001)

COEI-1-ACILAC

x

1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16.

1.4.

Kálium-L(+)-tartarát

E 336(ii)/CAS-szám: 921-53-9

Adatlap: 2.1.3.2.2. (1979),

3.1.2.2. (1979)

COEI-1-POTTAR

x

1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16.

1.5.

Kálium-bikarbonát

E 501(ii)/CAS-szám: 298-14-6

Adatlap: 2.1.3.2.2. (1979),

3.1.2.2. (1979)

COEI-1-POTBIC

x

1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16.

1.6.

Kalcium-karbonát

E 170/CAS-szám: 471-34-1

Adatlap: 2.1.3.2.2. (1979),

3.1.2.2. (1979)

COEI-1-CALCAR

x

1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16.

1.8.

Kalcium-szulfát

E 516/–

Adatlap: 2.1.3.1.1.1. (2017)

x

A III. melléklet A. szakaszának 2.b) pontjában megállapított feltételek és határértékek. A felhasználásra vonatkozó felső határérték: 2 g/l

3.

1.9.

Kálium-karbonát

E501(i)

Adatlap: 2.1.3.2.5. (2017), 3.1.2.2. (1979)

x

Az 1308/2013/EU rendelet VIII. melléklete I. részének C. és D. szakaszában, valamint e rendelet 11. cikkében megállapított feltételek és határértékek. A kezelést be kell jegyezni az 1308/2013/EU rendelet 147. cikkének (2) bekezdésében említett nyilvántartásba.

Citromsav: Csak az OIV 3.1.1. (1979) és 3.1.1.1. (2001) adatlapnak az a) célkitűzése alkalmazandó. Maximális mennyiség az ily módon kezelt, forgalomba hozott borban: 1 g/l

1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16.

1.10.

Citromsav

E 330

Adatlap: 3.1.1. (1979), 3.1.1.1. (2001)

COEI-1-CITACI

x

1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. és 16.

1.11.

Borélesztők

–/–

Adatlap: 2.1.3.2.3. (2019), 2.1.3.2.3.1. (2019), 2.3.1. (2016)

COEI-1-SACCHA

COEI-1-NOSACC

x  (6)

10., 11. és 12.

1.12.

Tejsavbaktériumok

–/–

Adatlap: 2.1.3.2.3. (2019), 2.1.3.2.3.2. (2019), 3.1.2. (1979), 3.1.2.3. (1980)

COEI-1-BALACT

x (6)

1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16.

2.

Tartósítószerek és antioxidánsok

2.1.

Kén-dioxid

E 220/CAS-szám: 7446-09-5

Adatlap: 1.12. (2004), 2.1.2. (1987),

3.4.4. (2003)

COEI-1-SOUDIO

x

Az I. melléklet B. részében megállapított határértékek (a forgalomba hozott termékben megengedett maximális mennyiség).

Friss szőlő, 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16.

2.2.

Kálium-biszulfit

E 228/CAS-szám: 7773-03-7

Adatlap: 1.12. (2004), 2.1.2. (1987), 3.4.4. (2003)

COEI-1-POTBIS

x

Friss szőlő, 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16.

2.3.

Kálium-metabiszulfit

E 224/CAS-szám: 16731-55-8

Adatlap: 1.12. (2004), 2.1.2. (1987), 3.4.4. (2003)

COEI-1-POTANH

x

Friss szőlő, 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16.

2.4.

Kálium-szorbát

E 202

Adatlap: 3.4.5. (1988)

COEI-1-POTSOR

x

1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. és 16.

2.5.

Lizozim

E 1105

Adatlap: 2.2.6. (1997), 3.4.12. (1997)

COEI-1-LYSOZY

x

x

1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16.

2.6.

L-aszkorbinsav

E 300

Adatlap: 1.11. (2001), 2.2.7. (2001), 3.4.7. (2001)

COEI-1-ASCACI

x

Maximális mennyiség az ily módon kezelt, forgalomba hozott borban: 250 mg/l. Kezelésenként legfeljebb 250 mg/l.

Friss szőlő, 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16.

2.7.

Dimetil-dikarbonát (DMDC)

E242/CAS-szám: 4525-33-1

Adatlap: 3.4.13 (2001)

COEI-1-DICDIM

x

A kezelést be kell jegyezni az 1308/2013/EU rendelet 147. cikkének (2) bekezdésében említett nyilvántartásba.

Közvetlen emberi fogyasztásra szánt, részben erjedt must, 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. és 16.

3.

Adszorbens anyagok

3.1.

Borászati használatra szánt aktív szén

Adatlap: 2.1.9. (2002), 3.5.9. (1970)

COEI-1-CHARBO

x

A kezelést be kell jegyezni az 1308/2013/EU rendelet 147. cikkének (2) bekezdésében említett nyilvántartásba.

Fehérborok, 2., 10. és 14.

3.2.

Szelektív növényi rostok

Adatlap: 3.4.20. (2017)

COEI-1-FIBVEG

x

1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. és 16.

4.

Az alkoholos és a malolaktikus fermentációt beindító aktivátorok

4.1.

Mikrokristályos cellulóz

E 460(i)/CAS-szám: 9004-34-6

Adatlap: 2.3.2. (2019), 3.4.21. (2015)

COEI-1-CELMIC

x

Meg kell felelnie a 231/2012/EU rendelet mellékletében foglalt előírásoknak.

Friss szőlő, 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16.

4.2.

Diammónium-hidrogén-foszfát

E 342/CAS-szám: 7783-28-0

Adatlap: 4.1.7. (1995)

COEI-1-PHODIA

x

Kizárólag alkoholos erjesztés céljára. Legfeljebb 1 g/l mennyiségben (sótartalomban kifejezve) (9), illetve legfeljebb 0,3 g/l mennyiségben a pezsgők második erjesztésénél.

Friss szőlő, 2., 10., 11., 12.; második alkoholos erjesztés esetében: 4., 5., 6. és 7.

4.3.

Ammónium-szulfát

E 517/CAS-szám: 7783-20-2

Adatlap: 4.1.7. (1995)

COEI-1AMMSUL

x

4.4.

Ammónium-biszulfit

–/CAS-szám: 10192-30-0

COEI-1-AMMHYD

x

Kizárólag alkoholos erjesztés céljára. Legfeljebb 0,2 g/l mennyiségben (sótartalomban kifejezve) és a 2.1., 2.2. és 2.3. pontban előírt határértékekig.

Friss szőlő, 2., 10., 11. és 12.

4.5.

Tiamin-hidroklorid

–/CAS-szám: 67-03-8

Adatlap: 2.3.3. (1976), 4.1.7. (1995)

COEI-1-THIAMIN

x

Kizárólag alkoholos erjesztés céljára.

Kezelésenként legfeljebb 0,6 mg/l (tiaminban kifejezve).

Friss szőlő, 2., 10., 11., 12.; második alkoholos erjesztés esetében: 4., 5., 6. és 7.

4.6.

Élesztőautolizátumok

–/–

Adatlap: 2.3.2. (2019), 3.4.21. (2015)

COEI-1-AUTLYS

x (6)

Friss szőlő, 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16.

4.7.

Élesztősejtfal-készítmény

–/–

Adatlap: 2.3.4. (1988), 3.4.21. (2015)

COEI-1-YEHULL

x (6)

Friss szőlő, 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16.

4.8.

Inaktivált élesztő

–/–

Adatlap: 2.3.2. (2019), 3.4.21. (2015)

COEI-1-INAYEA

x (6)

Friss szőlő, 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16.

4.9.

Garantált glutationszintekkel rendelkező inaktivált élesztők

–/–

Adatlap: 2.2.9. (2017)

COEI-1-LEVGLU

x (6)

Kizárólag alkoholos erjesztés céljára.

Friss szőlő, 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16.

5.

Derítőszerek

5.1.

Étkezési zselatin

–/CAS-szám: 9000-70-8

Adatlap: 2.1.6. (1997), 3.2.1. (2011)

COEI-1-GELATI

x (6)

1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16.

5.2.

Búzafehérje

Adatlap: 2.1.17. (2004), 3.2.7. (2004)

COEI-1-PROVEG

x (6)

1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16.

5.3.

Borsófehérje

Adatlap: 2.1.17. (2004), 3.2.7. (2004)

COEI-1-PROVEG

x (6)

1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16.

5.4.

Burgonyafehérje

Adatlap: 2.1.17. (2004), 3.2.7. (2004)

COEI-1-PROVEG

x (6)

1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16.

5.5.

Vizahólyag

Adatlap: 3.2.1. (2011)

COEI-1-COLPOI

x

1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. és 16.

5.6.

Kazein

–/CAS-szám: 9005-43-0

Adatlap: 2.1.16. (2004)

COEI-1-CASEIN

x (6)

1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16.

5.7.

Kálium-kazeinátok

–/CAS-szám: 68131-54-4

Adatlap: 2.1.15. (2004), 3.2.1. (2011)

COEI-1-POTCAS

x (6)

1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16.

5.8.

Tojásfehérje

–/CAS-szám: 9006-59-1

Adatlap: 3.2.1. (2011)

COEI-1-OEUALB

x (6)

1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. és 16.

5.9.

Bentonit

–/–

Adatlap: 2.1.8. (1970), 3.3.5. (1970)

COEI-1-BENTON

x

1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16.

5.10.

Szilícium-dioxid (gél vagy kolloid oldat)

E 551/–

Adatlap: 2.1.10. (1991), 3.2.1. (2011), 3.2.4. (1991)

COEI-1-DIOSIL

x

1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16.

5.11.

Kaolin

–/CAS-szám: 1332-58-7

Adatlap: 3.2.1. (2011)

COEI-1-KAOLIN

x

1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. és 16.

5.12.

Tanninok

Adatlap: 2.1.7. (2019), 2.1.17. (2004), 3.2.6. (2019), 3.2.7. (2004), 4.1.8. (1981), 4.3.2. (1981)

COEI-1-TANINS

x

Friss szőlő, 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16.

5.13.

Aspergillus niger vagy Agaricus bisporus gombából származó kitozán

–/CAS-szám: 9012-76-4

Adatlap: 2.1.22. (2009), 3.2.1. (2011), 3.2.12. (2009)

COEI-1-CHITOS

x

1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16.

5.14.

Aspergillus niger gombából származó kitin-glükán

Kitin: CAS-szám: 1398-61-4; Glükán: CAS-szám: 9041-22-9.

Adatlap: 2.1.23. (2009),3.2.1. (2011), 3.2.13. (2009)

COEI-1-CHITGL

x

1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16.

5.15.

Élesztőfehérje-kivonatok

–/–

Adatlap: 2.1.24. (2011), 3.2.14. (2011), 3.2.1. (2011)

COEI-1-EPLEV

x

1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16.

5.16.

Polivinil-polipirrolidon

E 1202/CAS-szám: 25249-54-1

Adatlap: 3.4.9. (1987)

COEI-1-PVPP

x

1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16.

5.17.

Kalcium-alginát

E 404/CAS-szám: 9005-35-0

Adatlap: 4.1.8. (1981)

COEI-1-ALGIAC

x

Kizárólag a palackos erjesztésű és degorzsálással seprőtelenített pezsgők és gyöngyözőborok előállítása esetében.

4., 5., 6., 7., 8. és 9.

5.18.

Kálium-alginát

E 402/CAS-szám: 9005-36-1

Adatlap: 4.1.8. (1981)

COEI-1-POTALG

x

Kizárólag a palackos erjesztésű és degorzsálással seprőtelenített pezsgők és gyöngyözőborok előállítása esetében.

4., 5., 6., 7., 8. és 9.

6.

Stabilizáló anyagok

6.1.

Kálium-hidrogén-tartarát

E336(i)/CAS-szám: 868-14-4

Adatlap: 3.3.4. (2004)

COEI-1-POTBIT

x

Kizárólag a borkősók kicsapatása céljából.

Közvetlen emberi fogyasztásra szánt, részben erjedt must, 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. és 16.

6.2.

Kalcium-tartarát

–/–

Adatlap: 3.3.12. (1997)

COEI-1-CALTAR

x

Közvetlen emberi fogyasztásra szánt, részben erjedt must, 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. és 16.

6.3.

Citromsav

E 330

Adatlap: 3.3.1. (1970), 3.3.8. (1970)

COEI-1-CITACI

x

Maximális mennyiség az ily módon kezelt, forgalomba hozott borban: 1 g/l

Közvetlen emberi fogyasztásra szánt, részben erjedt must, 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. és 16.

6.4.

Tanninok

–/–

Adatlap: 2.1.7. (2019), 3.2.6. (2019), 3.3.1. (1970)

COEI-1-TANINS

Friss szőlő, közvetlen emberi fogyasztásra szánt, részben erjedt must, 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16.

6.5.

Kálium-ferrocianid

E 536/–

Adatlap: 3.3.1. (1970), 3.3.10. (1970)

COEI-1-POTFER

x

Az e melléklet 4. függelékében megállapított feltételek mellett. A kezelést be kell jegyezni az 1308/2013/EU rendelet 147. cikkének (2) bekezdésében említett nyilvántartásba.

Közvetlen emberi fogyasztásra szánt, részben erjedt must, 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. és 16.

6.6.

Kalcium-fitát

–/CAS-szám: 3615-82-5

Adatlap: 3.3.1. (1970)

COEI-1-CALPHY

x

Kizárólag vörösborok esetében, legfeljebb 8 g/hl mennyiségben.

Az e melléklet 4. függelékében megállapított feltételek mellett.

Közvetlen emberi fogyasztásra szánt, részben erjedt must, 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. és 16.

6.7.

Metaborkősav

E 353/–

Adatlap: 3.3.7. (1970)

COEI-1-METACI

x

Közvetlen emberi fogyasztásra szánt, részben erjedt must, 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. és 16.

6.8.

Gumiarábikum

E 414/CAS-szám: 9000-01-5

Adatlap: 3.3.6. (1972)

COEI-1-GOMARA

x

Quantum satis.

Közvetlen emberi fogyasztásra szánt, részben erjedt must, 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. és 16.

6.9.

D, L-borkősav vagy annak semleges káliumsója

–/CAS-szám: 133-37-9

Adatlap: 2.1.21. (2008), 3.4.15. (2008)

COEI-1-DLTART

x

Kizárólag a kalciumfelesleg kicsapatása céljából.

Az e melléklet 4. függelékében megállapított feltételek mellett.

Közvetlen emberi fogyasztásra szánt, részben erjedt must, 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. és 16.

6.10.

Mannoprotein alapú élesztő

–/–

Adatlap: 3.3.13. (2005)

COEI-1-MANPRO

x

Közvetlen emberi fogyasztásra szánt, részben erjedt must, 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. és 16.

6.11.

Karboximetil-cellulóz

E466/–

Adatlap: 3.3.14. (2020)

COEI-1-CMC

x

Kizárólag a borkőstabilitás biztosítása céljából.

Fehér- és rozé borok, 4., 5., 6., 7., 8. és 9.

6.12.

Polivinil-imidazol-polivinil-pirrolidon kopolimerek (PVI/PVP)

–/CAS-szám: 87865-40-5

Adatlap: 2.1.20. (2014), 3.4.14. (2014)

COEI-1-PVIPVP

x

A kezelést be kell jegyezni az 1308/2013/EU rendelet 147. cikkének (2) bekezdésében említett nyilvántartásba.

1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16.

6.13.

Kálium-poliaszpartát

E 456/CAS-szám: 64723-18-8

Adatlap: 3.3.15. (2016)

COEI-1-POTPOL

x

Kizárólag a borkőstabilitás biztosításához való hozzájárulás céljából.

1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. és 16.

6.14.

Fumársav

E 297/CAS-szám: 110-17-8

Adatlap: 3.4.2. (2021), 3.4.23. (2021)

x

1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. és 16.

7.

Enzimek (10)

7.1.

Ureáz

EC 3.5.1.5.

Adatlap: 3.4.11. (1995)

COEI-1-UREASE

COEI-1-PRENZY

x

Kizárólag a bor karbamidtartalmának csökkentése céljából.

Az e melléklet 6. függelékében megállapított feltételek mellett.

Közvetlen emberi fogyasztásra szánt, részben erjedt must, 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. és 16.

7.2.

Pektin-liázok

EC 4.2.2.10.

Adatlap: 1.13. (2021); 2.1.4. (2021); 2.1.18. (2021); 3.2.8. (2021); 3.2.11. (2021)

COEI-1-ACTPLY

COEI-1-PRENZY

x

Kizárólag a héjon áztatással, a derítéssel, a stabilizálással és a szűréssel kapcsolatos borászati célokra, valamint a szőlőaroma-elővegyületek (prekurzorok) kimutatása céljából.

Friss szőlő, 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16.

7.3.

Pektin-metil-észteráz

EC 3.1.1.11.

Adatlap: 1.13. (2021), 2.1.4. (2021), 2.1.18. (2021), 3.2.8. (2021), 3.2.11. (2021)

COEI-1-ACTPME

COEI-1-PRENZY

x

Kizárólag a héjon áztatással, a derítéssel, a stabilizálással és a szűréssel kapcsolatos borászati célokra, valamint a szőlőaroma-elővegyületek (prekurzorok) kimutatása céljából.

Friss szőlő, 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16.

7.4.

Poligalakturonáz

EC 3.2.1.15.

Adatlap: 1.13. (2021), 2.1.4. (2021), 2.1.18. (2021), 3.2.8. (2021), 3.2.11. (2021)

COEI-1-ACTPGA

COEI-1-PRENZY

x

Kizárólag a héjon áztatással, a derítéssel, a stabilizálással és a szűréssel kapcsolatos borászati célokra, valamint a szőlőaroma-elővegyületek (prekurzorok) kimutatása céljából.

Friss szőlő, 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16.

7.5.

Hemicelluláz

EC 3.2.1.78.

Adatlap: 1.13. (2021), 2.1.4. (2021), 2.1.18. (2021), 3.2.8. (2021), 3.2.11. (2021)

COEI-1-ACTGHE

COEI-1-PRENZY

x

Kizárólag a héjon áztatással, a derítéssel, a stabilizálással és a szűréssel kapcsolatos borászati célokra, valamint a szőlőaroma-elővegyületek (prekurzorok) kimutatása céljából.

Friss szőlő, 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16.

7.6.

Celluláz

EC 3.2.1.4.

Adatlap: 1.13. (2021), 2.1.4. (2021), 2.1.18. (2021), 3.2.8. (2021), 3.2.11. (2021)

COEI-1-ACTCEL

COEI-1-PRENZY

x

Kizárólag a héjon áztatással, a derítéssel, a stabilizálással és a szűréssel kapcsolatos borászati célokra, valamint a szőlőaroma-elővegyületek (prekurzorok) kimutatása céljából.

Friss szőlő, 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16.

7.7.

Béta-glükanáz

EC 3.2.1.58.

Adatlap: 3.2.10. (2004)

COEI-1-BGLUCA

COEI-1-PRENZY

x

Kizárólag a héjon áztatással, a derítéssel, a stabilizálással és a szűréssel kapcsolatos borászati célokra, valamint a szőlőaroma-elővegyületek (prekurzorok) kimutatása céljából.

1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. és 16.

7.8.

Glükozidáz

EC 3.2.1.20.

Adatlap: 2.1.19. (2013), 3.2.9. (2013)

COEI-1-PRENZY

x

Kizárólag a héjon áztatással, a derítéssel, a stabilizálással és a szűréssel kapcsolatos borászati célokra, valamint a szőlőaroma-elővegyületek (prekurzorok) kimutatása céljából.

1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16.

7.9.

Arabinanáz

EC 3.2.1.99.

Adatlap: 1.13. (2021), 2.1.4. (2021), 2.1.18. (2021), 3.2.8. (2021), 3.2.11. (2021)

COEI-1-ACTARA

COEI-1-PRENZY

x

Kizárólag a héjon áztatással, a derítéssel, a stabilizálással és a szűréssel kapcsolatos borászati célokra, valamint a szőlőaroma-elővegyületek (prekurzorok) kimutatása céljából.

Friss szőlő, 1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16.

7.10.

Béta-glükanáz (β1-3, β1-6)

EC 3.2.1.6.

Adatlap: 3.5.7. (2013)

COEI-1-ACTGLU

COEI-1-PRENZY

x

Kizárólag a héjon áztatással, a derítéssel, a stabilizálással és a szűréssel kapcsolatos borászati célokra, valamint a szőlőaroma-elővegyületek (prekurzorok) kimutatása céljából.

1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. és 16.

7.11.

Glükozidáz

EC 3.2.1.21.

Adatlap: 2.1.19. (2013), 3.2.9. (2013)

COEI-1-GLYCOS

COEI-1-PRENZY

x

Kizárólag a héjon áztatással, a derítéssel, a stabilizálással és a szűréssel kapcsolatos borászati célokra, valamint a szőlőaroma-elővegyületek (prekurzorok) kimutatása céljából.

1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16.

7.12.

Aszpergillopepszin I

EC 3.4.23.18.

Adatlap: 2.2.12. (2021), 3.3.16. (2021)

COEI-1-PROTEA

COEI-1-PRENZY

x

Kizárólag a héjon áztatással, a derítéssel, a stabilizálással és a szűréssel kapcsolatos borászati célokra, valamint a szőlőaroma-elővegyületek (prekurzorok) kimutatása céljából.

1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16.

8.

Gázok és csomagológázok (11)

8.1.

Argon

E 938/CAS-szám: 7440-37-1

Adatlap: 2.2.5. (1970), 3.2.3. (2002)

COEI-1-ARGON

x (11)

x

1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16.

8.2.

Nitrogén

E 941/CAS-szám: 7727-37-9

Adatlap: 2.1.14. (1999), 2.2.5. (1970), 3.2.3. (2002)

COEI-1-AZOTE

x (11)

x

1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16.

8.3.

Szén-dioxid

E 290/CAS-szám: 124-38-9

Adatlap: 1.7. (1970), 2.1.14. (1999), 2.2.3. (1970), 2.2.5. (1970), 2.3.9. (2005), 4.1.10. (2002)

COEI-1-DIOCAR

x (11)

x

A csendes borok esetében az ily módon kezelt, forgalomba hozott borban a szén-dioxid mennyisége legfeljebb 3 g/l lehet, és a szén-dioxid miatti túlnyomásnak 20 °C-os hőmérsékleten 1 bar alattinak kell lennie.

Közvetlen emberi fogyasztásra szánt, részben erjedt must, 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16.

8.4.

Gáz-halmazállapotú oxigén

E948/CAS-szám: 17778-80-2

Adatlap: 2.1.1. (2016), 3.5.5. (2016)

COEI-1-OXYGEN

x

1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16.

9.

Erjesztő anyagok

9.1.

Borélesztők

–/–

Adatlap: 2.1.3.2.3.1. (2019). 2.3.1. (2016). 4.1.8. (1981)

COEI-1-SACCHA

COEI-1-NOSACC

x (6)

Friss szőlő, 2., 10., 11., 12., 13.; második alkoholos erjesztés esetében: 4., 5., 6. és 7.

9.2.

Tejsavbaktériumok

–/–

Adatlap: 2.1.3.2.3.2. (2019), 3.1.2. (1979), 3.1.2.3. (1980)

COEI-1-BALACT

x (6)

1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16.

10.

Hibák javítása

10.1.

Réz-szulfát pentahidrát

–/CAS-szám: 7758-99-8

Adatlap: 3.5.8. (1989)

COEI-1-CUISUL

x

Legfeljebb 1 g/hl mennyiségben, feltéve, hogy az ily módon kezelt termék réztartalma nem haladja meg az 1 mg/l-t, kivéve a friss, nem erjesztett vagy enyhén erjesztett szőlőmustból készített likőrborokat, amelyek réztartalma a 2 mg/l-t nem haladhatja meg.

Közvetlen emberi fogyasztásra szánt, részben erjedt must, 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. és 16.

10.2.

Réz-citrát

–/CAS-szám: 866-82-0

Adatlap: 3.5.14. (2008)

COEI-1-CUICIT

x

Legfeljebb 1 g/hl mennyiségben, feltéve, hogy az ily módon kezelt termék réztartalma nem haladja meg az 1 mg/l-t, kivéve a friss, nem erjesztett vagy enyhén erjesztett szőlőmustból készített likőrborokat, amelyek réztartalma a 2 mg/l-t nem haladhatja meg.

Közvetlen emberi fogyasztásra szánt, részben erjedt must, 1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. és 16.

10.3.

Aspergillus niger vagy Agaricus bisporus gombából származó kitozán

–/CAS-szám: 9012-76-4

Adatlap: 3.4.16. (2009)

COEI-1-CHITOS

x

1., 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16.

10.4.

Aspergillus niger gombából származó kitin-glükán

Kitin: CAS-szám: 1398-61-4; Glükán: CAS-szám: 9041-22-9.

Adatlap: 3.4.17. (2009)

COEI-1-CHITGL

x

1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16.

10.5.

Inaktivált élesztő

–/–

COEI-1-INAYEA

x (6)

1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16.

11.

Egyéb eljárások

11.1.

Aleppo fenyő gyantája

–/–

x

Az e melléklet 2. függelékében megállapított feltételek mellett.

2., 10. és 11.

11.2.

Friss borseprő

–/–

x (6)

Kizárólag száraz borok esetében. A felhasznált seprő friss, egészséges és hígítatlan, továbbá nem sokkal korábban készített száraz bor előállítása során keletkezett élesztőket tartalmaz. A kezelt termék mennyiségének 5 %-át meg nem haladó mennyiségben.

1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 15. és 16.

11.3.

Karamell

E150a–d/–

Adatlap: 4.3. (2007)

COEI-1-CARAMEL

x

A szín felerősítése céljából az 1333/2008/EK rendelet I. mellékletének 2. pontjában foglaltak szerint.

3.

11.4.

Allil-izotiocianát

–/57-06-7

x

Kizárólag tiszta paraffinból készült tabletták átitatása céljából. Lásd az 1. táblázatot.

A borban semmilyen nyoma nem maradhat az allil-izotiocianátnak.

Kizárólag a közvetlen emberi fogyasztásra szánt, részben erjedt must, valamint a bor esetében.

11.5.

Inaktivált élesztő

–/–

COEI-1-INAYEA

x (6)

1., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 15. és 16.

| b) | Az 1. függelék 1. pontjának helyébe a következő szöveg lép:






  „1. | A borkősav, amelynek savtompítás céljából történő használatáról e melléklet 2. táblázatának 1.1. sora rendelkezik, csak olyan termékek esetében használható fel, amelyek: | az elbling vagy a rizling szőlőfajtából származnak; valamint |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Az 1. függelék 1. pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„1.

az elbling vagy a rizling szőlőfajtából származnak; valamint

| | Németország valamely A. szőlőtermő övezetében szüretelt szőlőből készülnek.”; |
| --- | --- |

Németország valamely A. szőlőtermő övezetében szüretelt szőlőből készülnek.”;

| c) | Az 5. függelékből el kell hagyni a következő mondatot: „A kezelést be kell jegyezni az 1308/2013/EU rendelet 147. cikkének (2) bekezdésében említett nyilvántartásba.”; |
| --- | --- |

c)

Az 5. függelékből el kell hagyni a következő mondatot: „A kezelést be kell jegyezni az 1308/2013/EU rendelet 147. cikkének (2) bekezdésében említett nyilvántartásba.”;

| d) | A 7. függelékből el kell hagyni a következő mondatot: „A kezelést be kell jegyezni az 1308/2013/EU rendelet 147. cikkének (2) bekezdésében említett nyilvántartásba.”; |
| --- | --- |

d)

A 7. függelékből el kell hagyni a következő mondatot: „A kezelést be kell jegyezni az 1308/2013/EU rendelet 147. cikkének (2) bekezdésében említett nyilvántartásba.”;

| e) | A 8. függelékből el kell hagyni a következő mondatot: „A kezelést be kell jegyezni az 1308/2013/EU rendelet 147. cikkének (2) bekezdésében említett nyilvántartásba.”; |
| --- | --- |

e)

A 8. függelékből el kell hagyni a következő mondatot: „A kezelést be kell jegyezni az 1308/2013/EU rendelet 147. cikkének (2) bekezdésében említett nyilvántartásba.”;

| f) | A 10. függelékből el kell hagyni a következő mondatot: „A kezelést be kell jegyezni az 1308/2013/EU rendelet 147. cikkének (2) bekezdésében említett nyilvántartásba.”; |
| --- | --- |

f)

A 10. függelékből el kell hagyni a következő mondatot: „A kezelést be kell jegyezni az 1308/2013/EU rendelet 147. cikkének (2) bekezdésében említett nyilvántartásba.”;

| 2. | A B. rész A. szakaszának 2. pontja a következőképpen módosul:






  a) | a c) pontban a tizennegyedik franciabekezdés helyébe a következő szöveg lép:






  „– | a következő oltalom alatt álló földrajzi jelzések valamelyikével ellátott fehérborok, amelyek térfogatszázalékban kifejezett összes alkoholtartalma meghaladja a 15 térfogatszázalékot, és cukortartalma nagyobb 45 g/l-nél:






  — | Franche-Comté, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

A B. rész A. szakaszának 2. pontja a következőképpen módosul:

a)

a c) pontban a tizennegyedik franciabekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„–

a következő oltalom alatt álló földrajzi jelzések valamelyikével ellátott fehérborok, amelyek térfogatszázalékban kifejezett összes alkoholtartalma meghaladja a 15 térfogatszázalékot, és cukortartalma nagyobb 45 g/l-nél:

—

Franche-Comté,

| — | Coteaux de l’Auxois, |
| --- | --- |

—

Coteaux de l’Auxois,

| — | Saône-et-Loire, |
| --- | --- |

—

Saône-et-Loire,

| — | Ardèche, |
| --- | --- |

—

Ardèche,

| — | Collines rhodaniennes, |
| --- | --- |

—

Collines rhodaniennes,

| — | Comté Tolosan, |
| --- | --- |

—

Comté Tolosan,

| — | Côtes de Gascogne, |
| --- | --- |

—

Côtes de Gascogne,

| — | Gers, |
| --- | --- |

—

Gers,

| — | Côtes du Lot, |
| --- | --- |

—

Côtes du Lot,

| — | Côtes du Tarn, |
| --- | --- |

—

Côtes du Tarn,

| — | Vins de la Corrèze, |
| --- | --- |

—

Vins de la Corrèze,

| — | Ile de Beauté, |
| --- | --- |

—

Ile de Beauté,

| — | Pays d’Oc, |
| --- | --- |

—

Pays d’Oc,

| — | Côtes de Thau, |
| --- | --- |

—

Côtes de Thau,

| — | Val de Loire, |
| --- | --- |

—

Val de Loire,

| — | Méditerranée, |
| --- | --- |

—

Méditerranée,

| — | Comtés rhodaniens, |
| --- | --- |

—

Comtés rhodaniens,

| — | Côtes de Thongue, |
| --- | --- |

—

Côtes de Thongue,

| — | Côte Vermeille, |
| --- | --- |

—

Côte Vermeille,

| — | Agenais, |
| --- | --- |

—

Agenais,

| — | Landes, |
| --- | --- |

—

Landes,

| — | Vins des Allobroges, |
| --- | --- |

—

Vins des Allobroges,

| — | Var,”; |
| --- | --- |

—

Var,”;

| b) | az e) pontban a tizedik franciabekezdés helyébe a következő szöveg lép:






  „– | a Szlovéniából származó, oltalom alatt álló eredetmegjelölésre jogosult és a következő jelölések valamelyikével ellátott borok: »vrhunsko vino ZGP – jagodni izbor«, »vrhunsko vino ZGP – ledeno vino«, »vrhunsko vino ZGP – suhi jagodni izbor« vagy »vrhunsko vino ZGP – slamno vino (vino iz sušenega grozdja)«,”. |
| --- | --- | --- |

b)

az e) pontban a tizedik franciabekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„–

a Szlovéniából származó, oltalom alatt álló eredetmegjelölésre jogosult és a következő jelölések valamelyikével ellátott borok: »vrhunsko vino ZGP – jagodni izbor«, »vrhunsko vino ZGP – ledeno vino«, »vrhunsko vino ZGP – suhi jagodni izbor« vagy »vrhunsko vino ZGP – slamno vino (vino iz sušenega grozdja)«,”.

---

(1)  Az OIV borászati eljárásokról szóló kódexének megfelelő adatlapjára vonatkozó hivatkozásokat követő, zárójelben megadott évszám az adatlap azon változatát jelöli, amelyet az Unió – az e táblázatban meghatározott felhasználási feltételekre és határértékekre figyelemmel – mint engedélyezett borászati eljárást engedélyezett.

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1935/2004/EK rendelete (2004. október 27.) az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő anyagokról és tárgyakról, valamint a 80/590/EGK és a 89/109/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 338., 2004.11.13., 4. o.).

(3)  A Bizottság 10/2011/EU rendelete (2011. január 14.) az élelmiszerekkel rendeltetésszerűen érintkezésbe kerülő műanyagokról és műanyag tárgyakról (HL L 12., 2011.1.15., 1. o.).

(4)  Ha nem alkalmazandó a borászati termékeknek az 1308/2013/EU rendelet VII. mellékletének II. részében felsorolt összes kategóriájára.

(5)  Az OIV borászati eljárásokról szóló kódexének megfelelő adatlapjára vonatkozó hivatkozásokat követő, zárójelben megadott évszám az adatlap azon változatát jelöli, amelyet az Unió – az e táblázatban meghatározott felhasználási feltételekre és határértékekre figyelemmel – mint engedélyezett borászati eljárást engedélyezett.

(6)  A fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról, az 1924/2006/EK és az 1925/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról és a 87/250/EGK bizottsági irányelv, a 90/496/EGK tanácsi irányelv, az 1999/10/EK bizottsági irányelv, a 2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, a 2002/67/EK és a 2008/5/EK bizottsági irányelv és a 608/2004/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. október 25-i 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 304., 2011.11.22., 18. o.) 20. cikkének d) pontjában említett, technológiai segédanyagként használt anyagok.

(7)  Az engedélyezett borászati vegyületeket az OIV borászati eljárásokra vonatkozó kódexének a 3. oszlopban említett adatlapján szereplő előírásoknak megfelelően kell felhasználni, kivéve, ha további, ebben az oszlopban megállapított felhasználási feltételek és határértékek alkalmazandók.

(8)  Ha nem alkalmazandó a borászati termékeknek az 1308/2013/EU rendelet VII. mellékletének II. részében felsorolt összes kategóriájára.

(9)  A 4.2., a 4.3. és a 4.4. sorban említett ammóniumsók kombinálva is felhasználhatók összesen 1 g/l, illetve – a pezsgő második erjesztése esetében – 0,3 g/l mennyiségben. A 4.4. sorban említett ammóniumsó mennyisége azonban nem haladhatja meg az ugyanabban a sorban említett határértéket.

(10)  Lásd e rendelet 9. cikkének (2) bekezdését is.

(11)  Amennyiben az élelmiszer-adalékanyagokról szóló, 2008. december 16-i 1333/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 354., 2008.12.31., 16. o.) I. mellékletének 20. pontjában említett adalékanyagként kerülnek felhasználásra.”

---

II. MELLÉKLET

Az (EU) 2019/934 felhatalmazáson alapuló rendelet III. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | az A. szakasz 4.a) pontjában a második franciabekezdés helyébe a következő szöveg lép:






  „– | a »vino generoso de licor« hagyományos kifejezéssel jelölt spanyol bor esetében sűrített szőlőmusttal, közvetlen hőhatással készített és – e művelet kivételével – a sűrített szőlőmust fogalommeghatározásának megfelelő sűrített szőlőmusttal, finomított szőlőmustsűrítménnyel, illetve olyan, töppedt szőlőből nyert musttal, amelyhez az erjedés megakadályozása érdekében szőlő eredetű semleges alkoholt adtak, azzal a kikötéssel, hogy a szóban forgó bor térfogatszázalékban kifejezett összes alkoholtartalmának növekedése nem haladhatja meg a 8 térfogatszázalékot,”; |
| --- | --- | --- |

1.

az A. szakasz 4.a) pontjában a második franciabekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„–

a »vino generoso de licor« hagyományos kifejezéssel jelölt spanyol bor esetében sűrített szőlőmusttal, közvetlen hőhatással készített és – e művelet kivételével – a sűrített szőlőmust fogalommeghatározásának megfelelő sűrített szőlőmusttal, finomított szőlőmustsűrítménnyel, illetve olyan, töppedt szőlőből nyert musttal, amelyhez az erjedés megakadályozása érdekében szőlő eredetű semleges alkoholt adtak, azzal a kikötéssel, hogy a szóban forgó bor térfogatszázalékban kifejezett összes alkoholtartalmának növekedése nem haladhatja meg a 8 térfogatszázalékot,”;

| 2. | a B. szakasz 3. pontja második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „A »Condado de Huelva«, »Málaga« és »Jerez-Xérès-Sherry« oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott likőrborok esetében azonban a Pedro Ximénez szőlőfajtából származó, töppedt szőlőből nyert must, amelyhez az erjedés megakadályozása érdekében szőlő eredetű semleges alkoholt adtak, származhat a „Montilla-Moriles” termőhelyről is.”; |
| --- | --- |

2.

a B. szakasz 3. pontja második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„A »Condado de Huelva«, »Málaga« és »Jerez-Xérès-Sherry« oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott likőrborok esetében azonban a Pedro Ximénez szőlőfajtából származó, töppedt szőlőből nyert must, amelyhez az erjedés megakadályozása érdekében szőlő eredetű semleges alkoholt adtak, származhat a „Montilla-Moriles” termőhelyről is.”;

| 3. | Az 1. függelék a következőképpen módosul:






  a) | az A. szakasz Spanyolországra vonatkozó táblázatának helyébe a következő szöveg lép:






  „Oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott likőrborok | A termék megjelölése az uniós szabályokban vagy a nemzeti jogszabályokban meghatározottak szerint |
| --- | --- | --- | --- |
| Alicante | Moscatel de Alicante |
| | Vino dulce |
| Cariñena | Vino dulce |
| Condado de Huelva | Pedro Ximénez |
| | Moscatel |
| | Mistela |
| | Vino dulce |
| Empordà | Mistela |
| | Moscatel |
| Jerez-Xérès-Sherry | Pedro Ximénez |
| | Moscatel |
| Lebrija | |
| Málaga | Vino dulce |
| Montilla-Moriles | Pedro Ximénez |
| | Moscatel |
| Priorato | Vino dulce |
| Tarragona | Vino dulce |
| Valencia | Moscatel de Valencia |
| | Vino dulce”; |

3.

Az 1. függelék a következőképpen módosul:

a)

az A. szakasz Spanyolországra vonatkozó táblázatának helyébe a következő szöveg lép:

„Oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott likőrborok

A termék megjelölése az uniós szabályokban vagy a nemzeti jogszabályokban meghatározottak szerint

Alicante

Moscatel de Alicante

Vino dulce

Cariñena

Vino dulce

Condado de Huelva

Pedro Ximénez

Moscatel

Mistela

Vino dulce

Empordà

Mistela

Moscatel

Jerez-Xérès-Sherry

Pedro Ximénez

Moscatel

Lebrija

Málaga

Vino dulce

Montilla-Moriles

Pedro Ximénez

Moscatel

Priorato

Vino dulce

Tarragona

Vino dulce

Valencia

Moscatel de Valencia

Vino dulce”;

| b) | A B. szakasz a következőképpen módosul:






  i. | a 4. pontban a Spanyolországra vonatkozó táblázat helyébe a következő szöveg lép:






  „Oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott likőrborok | A termék megjelölése az uniós szabályokban vagy a nemzeti jogszabályokban meghatározottak szerint |
| --- | --- | --- | --- |
| Condado de Huelva | |
| Jerez-Xérès-Sherry | Vino generoso de licor |
| Málaga | Vino dulce |
| Montilla-Moriles | Vino generoso de licor”; |

b)

A B. szakasz a következőképpen módosul:

i.

a 4. pontban a Spanyolországra vonatkozó táblázat helyébe a következő szöveg lép:

„Oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott likőrborok

A termék megjelölése az uniós szabályokban vagy a nemzeti jogszabályokban meghatározottak szerint

Condado de Huelva

Jerez-Xérès-Sherry

Vino generoso de licor

Málaga

Vino dulce

Montilla-Moriles

Vino generoso de licor”;

| ii. | az 5. pont az „OLASZORSZÁG Marsala” kifejezés után a következő szöveggel egészül ki:

  „CIPRUS
  Κουμανδαρία (Commandaria).”; |
| --- | --- |

ii.

az 5. pont az „OLASZORSZÁG Marsala” kifejezés után a következő szöveggel egészül ki:

„CIPRUS

Κουμανδαρία (Commandaria).”;

| iii. | a 6. pont az „OLASZORSZÁG Oltrepó Pavese Moscato, Marsala, Moscato di Trani” kifejezés után a következő szöveggel egészül ki:

  „CIPRUS
  Κουμανδαρία (Commandaria).”. |
| --- | --- |

iii.

a 6. pont az „OLASZORSZÁG Oltrepó Pavese Moscato, Marsala, Moscato di Trani” kifejezés után a következő szöveggel egészül ki:

„CIPRUS

Κουμανδαρία (Commandaria).”.

| 4. | A 3. függelékben a fajták jegyzékének helyébe a következő szöveg lép:

  „Muscats – Grenache – Garnacha Blanca – Garnacha Peluda – Listán Blanco – Listán Negro-Negramoll – Maccabéo – Malvoisies – Mavrodaphne – Assirtiko – Liatiko – Garnacha tintorera – Monastrell – Palomino – Pedro Ximénez – Albarola – Aleatico – Bosco – Cannonau – Corinto nero – Giró – Monica – Nasco – Primitivo – Vermentino – Zibibbo – Moscateles – Garnacha – Garnacha roja – Mazuela.” |
| --- | --- |

4.

A 3. függelékben a fajták jegyzékének helyébe a következő szöveg lép:

„Muscats – Grenache – Garnacha Blanca – Garnacha Peluda – Listán Blanco – Listán Negro-Negramoll – Maccabéo – Malvoisies – Mavrodaphne – Assirtiko – Liatiko – Garnacha tintorera – Monastrell – Palomino – Pedro Ximénez – Albarola – Aleatico – Bosco – Cannonau – Corinto nero – Giró – Monica – Nasco – Primitivo – Vermentino – Zibibbo – Moscateles – Garnacha – Garnacha roja – Mazuela.”

---

| 2022.1.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 12/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.1.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 12/30

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/69 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. január 12.)

a hagyományos különleges termékek nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról („Heumilch”/„Haymilk”/„Latte fieno”/„Lait de foin”/„Leche de heno” (HKT))

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (1) bekezdése első albekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta Ausztria kérelmét, amely az (EU) 2016/304 bizottsági végrehajtási rendelet (2) alapján bejegyzett „Heumilch”/„Haymilk”/„Latte fieno”/„Lait de foin”/„Leche de heno” hagyományos különleges termékhez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul. Az említett módosítás eredményeként a „Heumilch”/„Haymilk”/„Latte fieno”/„Lait de foin”/„Leche de heno” elnevezés helyébe a „Heumilch”/„Haymilk”/„Latte fieno”/„Lait de foin”/„Leche de heno”/„Seneno mleko” elnevezés lép. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (1) bekezdése első albekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta Ausztria kérelmét, amely az (EU) 2016/304 bizottsági végrehajtási rendelet (2) alapján bejegyzett „Heumilch”/„Haymilk”/„Latte fieno”/„Lait de foin”/„Leche de heno” hagyományos különleges termékhez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul. Az említett módosítás eredményeként a „Heumilch”/„Haymilk”/„Latte fieno”/„Lait de foin”/„Leche de heno” elnevezés helyébe a „Heumilch”/„Haymilk”/„Latte fieno”/„Lait de foin”/„Leche de heno”/„Seneno mleko” elnevezés lép.

| (2) | A szóban forgó módosítás az 1151/2012/EU rendelet 53. cikkének (2) bekezdése értelmében nem tekinthető kisebb jelentőségűnek, ezért a Bizottság a módosítás iránti kérelmet az említett rendelet 50. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában (3). |
| --- | --- |

(2)

A szóban forgó módosítás az 1151/2012/EU rendelet 53. cikkének (2) bekezdése értelmében nem tekinthető kisebb jelentőségűnek, ezért a Bizottság a módosítás iránti kérelmet az említett rendelet 50. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában (3).

| (3) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a termékleírás módosítását jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(3)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a termékleírás módosítását jóvá kell hagyni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Heumilch”/„Haymilk”/„Latte fieno”/„Lait de foin”/„Leche de heno” (HKT) elnevezéshez kapcsolódó termékleírásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett módosítása jóváhagyásra kerül.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. január 12-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Janusz WOJCIECHOWSKI

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2016/304 végrehajtási rendelete (2016. március 2.) egy elnevezésnek a hagyományos különleges termékek nyilvántartásába történő bejegyzéséről (Heumilch/Haymilk/Latte fieno/Lait de foin/Leche de heno [HKT]) (HL L 58., 2016.3.4., 28. o.).

2

(3)  
  HL C 392., 2021.9.28., 8. o.

3

---

| 2022.1.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 12/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.1.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 12/31

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/70 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. január 12.)

a hagyományos különleges termékek nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról („Schaf-Heumilch”/„Sheep’s Haymilk”/„Latte fieno di pecora”/„Lait de foin de brebis”/„Leche de heno de oveja” [HKT])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (1) bekezdése első albekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta Ausztria kérelmét, amely az (EU) 2019/486 bizottsági végrehajtási rendelet (2) alapján bejegyzett „Schaf-Heumilch” / „Sheep’s Haymilk” / „Latte fieno di pecora” / „Lait de foin de brebis” / „Leche de heno de oveja” hagyományos különleges termékhez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul. Az említett módosítás magában foglalja a „Schaf-Heumilch” / „Sheep’s Haymilk” / „Latte fieno di pecora” / „Lait de foin de brebis” / „Leche de heno de oveja” elnevezés megváltoztatását a „Schaf-Heumilch” / „Sheep’s Haymilk” / „Latte fieno di pecora” / „Lait de foin de brebis” / „Leche de heno de oveja” / „Ovčje seneno mleko” elnevezésre. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (1) bekezdése első albekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta Ausztria kérelmét, amely az (EU) 2019/486 bizottsági végrehajtási rendelet (2) alapján bejegyzett „Schaf-Heumilch” / „Sheep’s Haymilk” / „Latte fieno di pecora” / „Lait de foin de brebis” / „Leche de heno de oveja” hagyományos különleges termékhez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul. Az említett módosítás magában foglalja a „Schaf-Heumilch” / „Sheep’s Haymilk” / „Latte fieno di pecora” / „Lait de foin de brebis” / „Leche de heno de oveja” elnevezés megváltoztatását a „Schaf-Heumilch” / „Sheep’s Haymilk” / „Latte fieno di pecora” / „Lait de foin de brebis” / „Leche de heno de oveja” / „Ovčje seneno mleko” elnevezésre.

| (2) | A szóban forgó módosítás az 1151/2012/EU rendelet 53. cikkének (2) bekezdése értelmében nem tekinthető kisebb jelentőségűnek, ezért a Bizottság a módosítás iránti kérelmet az említett rendelet 50. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában (3). |
| --- | --- |

(2)

A szóban forgó módosítás az 1151/2012/EU rendelet 53. cikkének (2) bekezdése értelmében nem tekinthető kisebb jelentőségűnek, ezért a Bizottság a módosítás iránti kérelmet az említett rendelet 50. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában (3).

| (3) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a termékleírás módosítását jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(3)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a termékleírás módosítását jóvá kell hagyni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Schaf-Heumilch” / „Sheep’s Haymilk” / „Latte fieno di pecora” / „Lait de foin de brebis” / „Leche de heno de oveja” (HKT) elnevezéshez kapcsolódó termékleírásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett módosítása jóváhagyásra kerül.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. január 12-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Janusz WOJCIECHOWSKI

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2019/486 végrehajtási rendelete (2019. március 19.) egy elnevezésnek a hagyományos különleges termékek nyilvántartásába történő bejegyzéséről – „Schaf-Heumilch”/„Sheep's Haymilk”/„Latte fieno di pecora”/„Lait de foin de brebis”/„Leche de heno de oveja” (HKT) (HL L 84., 2019.3.26., 1. o.).

2

(3)  
  HL C 392., 2021.9.28., 13. o.

3

---

| 2022.1.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 12/33 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.1.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 12/33

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/71 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. január 12.)

a hagyományos különleges termékek nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról („Ziegen-Heumilch”/„Goat’s Haymilk”/„Latte fieno di capra”/„Lait de foin de chèvre”/„Leche de heno de cabra” [HKT])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (1) bekezdése első albekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta Ausztria kérelmét, amely az (EU) 2019/487 bizottsági végrehajtási rendelet (2) alapján bejegyzett „Ziegen-Heumilch”/„Goat’s Haymilk”/„Latte fieno di capra”/„Lait de foin de chèvre”/„Leche de heno de cabra” hagyományos különleges termékhez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul. Az említett módosítás magában foglalja a „Ziegen-Heumilch”/„Goat’s Haymilk”/„Latte fieno di capra”/„Lait de foin de chèvre”/„Leche de heno de cabra” elnevezés megváltoztatását a „Ziegen-Heumilch”/„Goat’s Haymilk”/„Latte fieno di capra”/„Lait de foin de chèvre”/„Leche de heno de cabra”/„Kozje seneno mleko” elnevezésre. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (1) bekezdése első albekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta Ausztria kérelmét, amely az (EU) 2019/487 bizottsági végrehajtási rendelet (2) alapján bejegyzett „Ziegen-Heumilch”/„Goat’s Haymilk”/„Latte fieno di capra”/„Lait de foin de chèvre”/„Leche de heno de cabra” hagyományos különleges termékhez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul. Az említett módosítás magában foglalja a „Ziegen-Heumilch”/„Goat’s Haymilk”/„Latte fieno di capra”/„Lait de foin de chèvre”/„Leche de heno de cabra” elnevezés megváltoztatását a „Ziegen-Heumilch”/„Goat’s Haymilk”/„Latte fieno di capra”/„Lait de foin de chèvre”/„Leche de heno de cabra”/„Kozje seneno mleko” elnevezésre.

| (2) | A szóban forgó módosítás az 1151/2012/EU rendelet 53. cikkének (2) bekezdése értelmében nem tekinthető kisebb jelentőségűnek, ezért a Bizottság a módosítás iránti kérelmet az említett rendelet 50. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában (3). |
| --- | --- |

(2)

A szóban forgó módosítás az 1151/2012/EU rendelet 53. cikkének (2) bekezdése értelmében nem tekinthető kisebb jelentőségűnek, ezért a Bizottság a módosítás iránti kérelmet az említett rendelet 50. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában (3).

| (3) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a termékleírás módosítását jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(3)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a termékleírás módosítását jóvá kell hagyni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Ziegen-Heumilch”/„Goat’s Haymilk”/„Latte fieno di capra”/„Lait de foin de chèvre”/„Leche de heno de cabra” (HKT) elnevezéshez kapcsolódó termékleírásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett módosítása jóváhagyásra kerül.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. január 12-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Janusz WOJCIECHOWSKI

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2019/487 végrehajtási rendelete (2019. március 19.) egy elnevezésnek a hagyományos különleges termékek nyilvántartásába történő bejegyzéséről – „Ziegen-Heumilch”/„Goat’s Haymilk”/„Latte fieno di capra”/„Lait de foin de chèvre”/„Leche de heno de cabra” (HKT) (HL L 84., 2019.3.26., 3. o.).

2

(3)  
  HL C 396., 2021.9.30., 22. o.

3

---

| 2022.1.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 12/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.1.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 12/34

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/72 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2022. január 18.)

a Kínai Népköztársaságból származó, optikai szálakból álló kábelek behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vámok kivetéséről, valamint a Kínai Népköztársaságból származó, optikai szálakból álló kábelek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló (EU) 2021/2011 végrehajtási rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 15. cikkére és 24. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

1.1.   Az eljárás megindítása

Az eljárás megindítása

| (1) | Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2020. december 21-én az alaprendelet 10. cikke alapján szubvencióellenes vizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína, érintett ország) származó, optikai szálakból álló kábelek Unióba érkező behozatalára vonatkozóan. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2020. december 21-én az alaprendelet 10. cikke alapján szubvencióellenes vizsgálatot indított a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína, érintett ország) származó, optikai szálakból álló kábelek Unióba érkező behozatalára vonatkozóan. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

2

| (2) | A Bizottság a vizsgálatot az Europacable (a továbbiakban: panaszos) által az uniós gyártók nevében benyújtott panasz nyomán indította el. A panaszos az optikai szálakból álló kábelek uniós össztermelésének több mint 25 %-át képviselte. A panaszban foglalt, a támogatással és az abból eredő jelentős kárral kapcsolatos bizonyítékok elegendőek voltak a vizsgálat megindításához. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság a vizsgálatot az Europacable (a továbbiakban: panaszos) által az uniós gyártók nevében benyújtott panasz nyomán indította el. A panaszos az optikai szálakból álló kábelek uniós össztermelésének több mint 25 %-át képviselte. A panaszban foglalt, a támogatással és az abból eredő jelentős kárral kapcsolatos bizonyítékok elegendőek voltak a vizsgálat megindításához.

| (3) | A szubvencióellenes vizsgálat megindítása előtt a Bizottság értesítette a kínai kormányt (3) arról, hogy megfelelő módon dokumentált panaszt nyújtottak be a Bizottsághoz, és az alaprendelet 10. cikkének (7) bekezdésével összhangban konzultációra kérte fel a kínai kormányt. A Bizottság 2020. december 16-án konzultált a kínai kormánnyal. Mindazonáltal nem sikerült kölcsönösen elfogadható megoldást találni. |
| --- | --- |

(3)

A szubvencióellenes vizsgálat megindítása előtt a Bizottság értesítette a kínai kormányt (3) arról, hogy megfelelő módon dokumentált panaszt nyújtottak be a Bizottsághoz, és az alaprendelet 10. cikkének (7) bekezdésével összhangban konzultációra kérte fel a kínai kormányt. A Bizottság 2020. december 16-án konzultált a kínai kormánnyal. Mindazonáltal nem sikerült kölcsönösen elfogadható megoldást találni.

3

| (4) | Az Európai Bizottság 2020. szeptember 24-én külön dömpingellenes vizsgálatot indított ugyanezen, Kínából származó termék behozatalára vonatkozóan (4) (a továbbiakban: külön dömpingellenes vizsgálat). Az ennek a szubvencióellenes vizsgálat, illetve a külön dömpingellenes vizsgálat keretében végzett, a kárra, az ok-okozati összefüggésre és az uniós érdekre vonatkozó elemzések értelemszerűen megegyeznek, hiszen az uniós gazdasági ágazat meghatározása és a mintában szereplő uniós gyártók mindkét vizsgálatban azonosak, és a figyelembe vett időszak és a vizsgálati időszak is megegyezik. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Bizottság 2020. szeptember 24-én külön dömpingellenes vizsgálatot indított ugyanezen, Kínából származó termék behozatalára vonatkozóan (4) (a továbbiakban: külön dömpingellenes vizsgálat). Az ennek a szubvencióellenes vizsgálat, illetve a külön dömpingellenes vizsgálat keretében végzett, a kárra, az ok-okozati összefüggésre és az uniós érdekre vonatkozó elemzések értelemszerűen megegyeznek, hiszen az uniós gazdasági ágazat meghatározása és a mintában szereplő uniós gyártók mindkét vizsgálatban azonosak, és a figyelembe vett időszak és a vizsgálati időszak is megegyezik.

4

1.2.   Az eljárás megindításával kapcsolatos észrevételek

Az eljárás megindításával kapcsolatos észrevételek

| (5) | A Bizottsághoz észrevételek érkeztek a kínai kormánytól, a gépek és elektronikai termékek behozatalával és kivitelével foglalkozó kínai kereskedelmi kamarától (a továbbiakban: CCCME), egy importőrtől (Connect Com) és a panaszostól. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottsághoz észrevételek érkeztek a kínai kormánytól, a gépek és elektronikai termékek behozatalával és kivitelével foglalkozó kínai kereskedelmi kamarától (a továbbiakban: CCCME), egy importőrtől (Connect Com) és a panaszostól.

| (6) | A kínai kormány azt állította, hogy a vizsgálatot nem kellene megindítani, mivel a panasz nem felel meg a szubvenciókról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló WTO-megállapodás (a továbbiakban: SCM-megállapodás) 11. cikkének (2) bekezdése és 11. cikkének (3) bekezdése, valamint az alaprendelet 10. cikkének (2) bekezdése szerinti bizonyítási követelményeknek. A kínai kormány szerint nem volt elegendő bizonyíték a kiegyenlíthető támogatások, a kár, valamint a támogatott behozatal és a kár közötti ok-okozati összefüggés fennállására. A kínai kormány állítására válaszul a panaszos azzal érvelt, hogy a panasz észszerűen rendelkezésre információkat tartalmazott, és a panasz több mint elegendő, a támogatás, a kár és a kettő közötti ok-okozati összefüggés fennállását alátámasztó bizonyítékot tartalmazott. A kínai kormány megismételte, hogy a panasz nem tartalmazott elegendő bizonyítékot, így nem felelt meg a bizonyítási követelményeknek, és függetlenül attól, milyen információk állnak könnyen a panaszos rendelkezésére, a támogatás fennállását és jellegét, a jelentős kárt és az ok-okozati összefüggést mindig elegendő bizonyítéknak kell alátámasztania. |
| --- | --- |

(6)

A kínai kormány azt állította, hogy a vizsgálatot nem kellene megindítani, mivel a panasz nem felel meg a szubvenciókról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló WTO-megállapodás (a továbbiakban: SCM-megállapodás) 11. cikkének (2) bekezdése és 11. cikkének (3) bekezdése, valamint az alaprendelet 10. cikkének (2) bekezdése szerinti bizonyítási követelményeknek. A kínai kormány szerint nem volt elegendő bizonyíték a kiegyenlíthető támogatások, a kár, valamint a támogatott behozatal és a kár közötti ok-okozati összefüggés fennállására. A kínai kormány állítására válaszul a panaszos azzal érvelt, hogy a panasz észszerűen rendelkezésre információkat tartalmazott, és a panasz több mint elegendő, a támogatás, a kár és a kettő közötti ok-okozati összefüggés fennállását alátámasztó bizonyítékot tartalmazott. A kínai kormány megismételte, hogy a panasz nem tartalmazott elegendő bizonyítékot, így nem felelt meg a bizonyítási követelményeknek, és függetlenül attól, milyen információk állnak könnyen a panaszos rendelkezésére, a támogatás fennállását és jellegét, a jelentős kárt és az ok-okozati összefüggést mindig elegendő bizonyítéknak kell alátámasztania.

| (7) | A Bizottság elutasította a kínai kormány állítását. A panaszban benyújtott bizonyítékok e szakaszban valóban az észszerűen a panaszos rendelkezésre álló információkat tartalmazták. A bizonyítékok elegendő jellegéről szóló feljegyzésben bemutatottak szerint, amely tartalmazza minden olyan bizonyíték Bizottság általi értékelését, amelyek Kínával kapcsolatban a Bizottság rendelkezésére állnak, és amelynek alapján a Bizottság megindította az eljárást, a bizonyítékok – az eljárás megindítási szakaszában – elegendőnek bizonyultak annak alátámasztására, hogy a vélelmezett támogatások meglétük, összegük és jellegük tekintetében kiegyenlíthetőek. A panasz ezen túlmenően az uniós gazdasági ágazatot ért kár fennállására vonatkozóan is elegendő bizonyítékkal szolgált, amelynek hátterében a támogatott behozatal állt. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság elutasította a kínai kormány állítását. A panaszban benyújtott bizonyítékok e szakaszban valóban az észszerűen a panaszos rendelkezésre álló információkat tartalmazták. A bizonyítékok elegendő jellegéről szóló feljegyzésben bemutatottak szerint, amely tartalmazza minden olyan bizonyíték Bizottság általi értékelését, amelyek Kínával kapcsolatban a Bizottság rendelkezésére állnak, és amelynek alapján a Bizottság megindította az eljárást, a bizonyítékok – az eljárás megindítási szakaszában – elegendőnek bizonyultak annak alátámasztására, hogy a vélelmezett támogatások meglétük, összegük és jellegük tekintetében kiegyenlíthetőek. A panasz ezen túlmenően az uniós gazdasági ágazatot ért kár fennállására vonatkozóan is elegendő bizonyítékkal szolgált, amelynek hátterében a támogatott behozatal állt.

| (8) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány előadta, hogy a Bizottságnak nem lett volna szabad a rendelkezésre álló tényekkel orvosolni a panaszban foglalt bizonyítékok hiányát. A Bizottság megjegyezte, hogy a kínai kormány félreértette, hogyan járt el a Bizottság a vizsgálat megindításának szakaszában. A (7) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a panaszban szereplő bizonyíték az alaprendelet 10. cikkének (2) bekezdése értelmében elegendő volt ahhoz, hogy a Bizottság vizsgálatot indítson. Logikusan nézve a panasz nem tartalmazhatott minden, a kínai kormány által kért szükséges információt, mivel ez a Bizottság által a vizsgálat során elvégzett részletes értékelés részét képezte. Mi több, a Bizottság a számára elérhető valamennyi információ alapján megvizsgálta a panaszt az állítólagos támogatás tekintetében, a korábbi gyakorlatát is beleértve. Ez nem azt jelenti, hogy a Bizottság a rendelkezésre álló tényeket alkalmazta, hanem azt, hogy minden rendelkezésre álló információt felhasznált a panaszban foglalt állítások megerősítésére. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(8)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány előadta, hogy a Bizottságnak nem lett volna szabad a rendelkezésre álló tényekkel orvosolni a panaszban foglalt bizonyítékok hiányát. A Bizottság megjegyezte, hogy a kínai kormány félreértette, hogyan járt el a Bizottság a vizsgálat megindításának szakaszában. A (7) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a panaszban szereplő bizonyíték az alaprendelet 10. cikkének (2) bekezdése értelmében elegendő volt ahhoz, hogy a Bizottság vizsgálatot indítson. Logikusan nézve a panasz nem tartalmazhatott minden, a kínai kormány által kért szükséges információt, mivel ez a Bizottság által a vizsgálat során elvégzett részletes értékelés részét képezte. Mi több, a Bizottság a számára elérhető valamennyi információ alapján megvizsgálta a panaszt az állítólagos támogatás tekintetében, a korábbi gyakorlatát is beleértve. Ez nem azt jelenti, hogy a Bizottság a rendelkezésre álló tényeket alkalmazta, hanem azt, hogy minden rendelkezésre álló információt felhasznált a panaszban foglalt állítások megerősítésére. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

| (9) | Az eljárás megindítását megelőző konzultációk során és az eljárás megindítását követő beadványában a kínai kormány konkrétabban azt állította, hogy a panaszos szelektíven alkalmazta a kínai jogszabályokat, és félreértelmezte az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazattal való kapcsolatukat, továbbá kijelentette, hogy a szakpolitikai dokumentumok – például a kínai csúcstechnológiai termékek katalógusa, a Széles sávú Kína stratégia, a tizenharmadik ötéves terv vagy a Made in China 2025 – csupán iránymutató jellegűek, és nem rendelkeznek jogi kötőerővel. A gépek és elektronikai termékek behozatalával és kivitelével foglalkozó kínai kereskedelmi kamara (a továbbiakban: CCCME) megismételte ezt az állítást. A kínai kormány kijelentette, hogy a „Made in China 2025” dokumentum nem hivatkozik kifejezetten az optikai szálakból álló kábelekre. A panaszos azzal érvelt, hogy a Bizottság a korábbi vizsgálatokban már megállapította, hogy Kína ötéves tervei kötelező erejűek. |
| --- | --- |

(9)

Az eljárás megindítását megelőző konzultációk során és az eljárás megindítását követő beadványában a kínai kormány konkrétabban azt állította, hogy a panaszos szelektíven alkalmazta a kínai jogszabályokat, és félreértelmezte az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazattal való kapcsolatukat, továbbá kijelentette, hogy a szakpolitikai dokumentumok – például a kínai csúcstechnológiai termékek katalógusa, a Széles sávú Kína stratégia, a tizenharmadik ötéves terv vagy a Made in China 2025 – csupán iránymutató jellegűek, és nem rendelkeznek jogi kötőerővel. A gépek és elektronikai termékek behozatalával és kivitelével foglalkozó kínai kereskedelmi kamara (a továbbiakban: CCCME) megismételte ezt az állítást. A kínai kormány kijelentette, hogy a „Made in China 2025” dokumentum nem hivatkozik kifejezetten az optikai szálakból álló kábelekre. A panaszos azzal érvelt, hogy a Bizottság a korábbi vizsgálatokban már megállapította, hogy Kína ötéves tervei kötelező erejűek.

| (10) | A Bizottság megállapította, hogy a kínai kormány nem vitatja az ilyen tervek, programok és ajánlások létezését, csak azt, hogy azok milyen mértékben kötelező erejűek az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatra nézve. A Bizottság megállapította továbbá, hogy a panaszos olyan bizonyítékkal szolgált, amely szerint több kormányzati dokumentum is említést tesz az „optikai szálakról”, a Made in China 2025 stratégia pedig megemlíti az „száloptikai hálózatokat”. A kínai kormány nem adott elő semmilyen bizonyítékot, amely azt mutatná, hogy ezek az állítások az érintett termékre nem érvényesek. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság megállapította, hogy a kínai kormány nem vitatja az ilyen tervek, programok és ajánlások létezését, csak azt, hogy azok milyen mértékben kötelező erejűek az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatra nézve. A Bizottság megállapította továbbá, hogy a panaszos olyan bizonyítékkal szolgált, amely szerint több kormányzati dokumentum is említést tesz az „optikai szálakról”, a Made in China 2025 stratégia pedig megemlíti az „száloptikai hálózatokat”. A kínai kormány nem adott elő semmilyen bizonyítékot, amely azt mutatná, hogy ezek az állítások az érintett termékre nem érvényesek.

| (11) | A kínai kormány azt is kijelentette, hogy az állami tulajdonú vállalatok, az állami tulajdonú bankok vagy a Chinese Export & Credit Insurance Corporation (a továbbiakban: Sinosure) nem tekinthetők közjogi szerveknek, és a panaszos alaptalanul támaszkodott a Bizottság korábbi, a jelen üggyel semmiféle kapcsolatban nem álló ágazatokra vonatkozó ténymegállapításaira. A CCCME megismételte az állítását, hogy az állami tulajdonú bankok nem minősülhetnek közjogi szerveknek. A panaszos előadta, hogy a Bizottság korábbi vizsgálatok során közjogi szervnek ismerte el az állami tulajdonú bankokat és a Sinosure-t. A kínai kormány azt állította, hogy a Bizottság más ágazatokra vonatkozó korábbi ténymegállapításai nem tekinthetők a panaszban elegendő bizonyítéknak arra, hogy a Sinosure és az állami tulajdonú bankok a jelenlegi vizsgálat összefüggésében közjogi szervként jártak el. |
| --- | --- |

(11)

A kínai kormány azt is kijelentette, hogy az állami tulajdonú vállalatok, az állami tulajdonú bankok vagy a Chinese Export & Credit Insurance Corporation (a továbbiakban: Sinosure) nem tekinthetők közjogi szerveknek, és a panaszos alaptalanul támaszkodott a Bizottság korábbi, a jelen üggyel semmiféle kapcsolatban nem álló ágazatokra vonatkozó ténymegállapításaira. A CCCME megismételte az állítását, hogy az állami tulajdonú bankok nem minősülhetnek közjogi szerveknek. A panaszos előadta, hogy a Bizottság korábbi vizsgálatok során közjogi szervnek ismerte el az állami tulajdonú bankokat és a Sinosure-t. A kínai kormány azt állította, hogy a Bizottság más ágazatokra vonatkozó korábbi ténymegállapításai nem tekinthetők a panaszban elegendő bizonyítéknak arra, hogy a Sinosure és az állami tulajdonú bankok a jelenlegi vizsgálat összefüggésében közjogi szervként jártak el.

| (12) | A Bizottság megállapította, hogy a kínai kormány ezen állítása összefügg a fent már idézett állítással, és hogy a panasz megemlítette többek között a kínai banktörvényt, amely – mint azt a kínai kormány sem vitatja – a kínai jog része. A Bizottság azt is kiemelte, hogy a közelmúltbeli uniós szubvencióellenes vizsgálatok eltérő következtetést vontak le ez ügyben (5). Az, hogy ezek a vizsgálatok az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazattól eltérő ágazatokra vonatkoznak, nem kérdőjelezi meg a fenti intézmények közjogi szervként történő minősítését. Mi több, az állami tulajdonra utaló bizonyítékok „jellemzően azt bizonyító vagy arra utaló” bizonyítéknak tekinthetők, hogy egy szervezet pénzügyi hozzájárulás nyújtására képes közjogi szerv (6). |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság megállapította, hogy a kínai kormány ezen állítása összefügg a fent már idézett állítással, és hogy a panasz megemlítette többek között a kínai banktörvényt, amely – mint azt a kínai kormány sem vitatja – a kínai jog része. A Bizottság azt is kiemelte, hogy a közelmúltbeli uniós szubvencióellenes vizsgálatok eltérő következtetést vontak le ez ügyben (5). Az, hogy ezek a vizsgálatok az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazattól eltérő ágazatokra vonatkoznak, nem kérdőjelezi meg a fenti intézmények közjogi szervként történő minősítését. Mi több, az állami tulajdonra utaló bizonyítékok „jellemzően azt bizonyító vagy arra utaló” bizonyítéknak tekinthetők, hogy egy szervezet pénzügyi hozzájárulás nyújtására képes közjogi szerv (6).

5

6

| (13) | Az eljárás megindítását követően a kínai kormány azt az érvet is előadta, hogy a panaszos nem határozta meg a hitelekre és a földhasználati jogokra vonatkozó országon kívüli referenciaérték alkalmazásának feltételeit. A Bizottság azonban azt állapította meg, hogy a panaszban megfogalmazott állításokat alátámasztják az EU közelmúltbeli szubvencióellenes vizsgálatai, amelyek azokban az ügyekben azzal zárultak, hogy külső referenciaértékekre van szükség, amelyeket a Kínai Népköztársaságban uralkodó feltételekhez igazítanak (7). |
| --- | --- |

(13)

Az eljárás megindítását követően a kínai kormány azt az érvet is előadta, hogy a panaszos nem határozta meg a hitelekre és a földhasználati jogokra vonatkozó országon kívüli referenciaérték alkalmazásának feltételeit. A Bizottság azonban azt állapította meg, hogy a panaszban megfogalmazott állításokat alátámasztják az EU közelmúltbeli szubvencióellenes vizsgálatai, amelyek azokban az ügyekben azzal zárultak, hogy külső referenciaértékekre van szükség, amelyeket a Kínai Népköztársaságban uralkodó feltételekhez igazítanak (7).

7

| (14) | A kínai kormány azt állította továbbá, hogy a panaszos által hivatkozott különböző támogatási programok nem tekinthetők támogatásnak, mivel a panasz nem szolgáltatott részletes bizonyítékokat ezen támogatások fennállására, összegére és jellegére, illetve a támogatás és az érintett termék közötti közvetlen kapcsolatra. |
| --- | --- |

(14)

A kínai kormány azt állította továbbá, hogy a panaszos által hivatkozott különböző támogatási programok nem tekinthetők támogatásnak, mivel a panasz nem szolgáltatott részletes bizonyítékokat ezen támogatások fennállására, összegére és jellegére, illetve a támogatás és az érintett termék közötti közvetlen kapcsolatra.

| (15) | A panaszos azzal érvelt, hogy a panasz példákat szolgáltatott konkrét közvetlen pénzátutalásokról, és kifejezetten hivatkozott az optikai szálakból álló kábelek számos kínai exportáló gyártójának éves jelentéseire, amelyek világosan kimutatták a támogatások formájában kapott közvetlen pénzátutalásokat. Emellett a panaszos benyújtott egy, az egyik exportáló gyártó által közzétett dokumentumot, amely igazolta a vállalat által a kínai kormánytól kapott pénzügyi támogatást. |
| --- | --- |

(15)

A panaszos azzal érvelt, hogy a panasz példákat szolgáltatott konkrét közvetlen pénzátutalásokról, és kifejezetten hivatkozott az optikai szálakból álló kábelek számos kínai exportáló gyártójának éves jelentéseire, amelyek világosan kimutatták a támogatások formájában kapott közvetlen pénzátutalásokat. Emellett a panaszos benyújtott egy, az egyik exportáló gyártó által közzétett dokumentumot, amely igazolta a vállalat által a kínai kormánytól kapott pénzügyi támogatást.

| (16) | A kínai kormány azt is előadta továbbá, hogy a panaszos a különböző támogatásokkal kapcsolatban nem nyújtott be bizonyítékot az előnyről és az egyedi jellegről. A Bizottság véleménye szerint a panaszos a számára rendelkezésre álló mértékben elegendő bizonyítékkal szolgált az előnyről és az egyedi jellegről. Mindazonáltal a Bizottság megvizsgálta a panaszban megadott információkat, és saját értékelést készített a bizonyítékok elegendő jellegéről szóló feljegyzésben lévő összes lényeges elemről, amelyet az eljárás kezdeményezése után nyílt aktában közzétettek. A kínai kormány az eljárás megindítását követően megismételte észrevételeit, de nem nyújtott be további bizonyítékot. |
| --- | --- |

(16)

A kínai kormány azt is előadta továbbá, hogy a panaszos a különböző támogatásokkal kapcsolatban nem nyújtott be bizonyítékot az előnyről és az egyedi jellegről. A Bizottság véleménye szerint a panaszos a számára rendelkezésre álló mértékben elegendő bizonyítékkal szolgált az előnyről és az egyedi jellegről. Mindazonáltal a Bizottság megvizsgálta a panaszban megadott információkat, és saját értékelést készített a bizonyítékok elegendő jellegéről szóló feljegyzésben lévő összes lényeges elemről, amelyet az eljárás kezdeményezése után nyílt aktában közzétettek. A kínai kormány az eljárás megindítását követően megismételte észrevételeit, de nem nyújtott be további bizonyítékot.

| (17) | Ezért a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy a panaszban elegendő, a kínai kormány általi állítólagos támogatásnyújtás fennállására utaló bizonyítékkal szolgáltak. |
| --- | --- |

(17)

Ezért a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy a panaszban elegendő, a kínai kormány általi állítólagos támogatásnyújtás fennállására utaló bizonyítékkal szolgáltak.

| (18) | Az eljárás megindítása után a kínai kormány és a CCCME azzal érvelt, hogy a panaszos hibásan hagyta figyelmen kívül, hogy az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó uniós gazdasági ágazat a Kínában nyújtottakhoz rendkívül hasonló támogatásban részesült, és a Bizottságnak nem lenne szabad kettős mércét alkalmaznia. A panaszos előadta, hogy ezek az állítások nem relevánsak a kérdéses vizsgálat szempontjából. A kínai kormány nem értett egyet, és azt állította, hogy a Bizottság az állítólagos kínai támogatások vizsgálatával a nem uniós versenytársak kárára torzítja a piacot. Ez a megközelítés protekcionista intézkedésekhez vezetne, amelyek végül akadályoznák a nemzetközi kereskedelmet és fejlődést. |
| --- | --- |

(18)

Az eljárás megindítása után a kínai kormány és a CCCME azzal érvelt, hogy a panaszos hibásan hagyta figyelmen kívül, hogy az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó uniós gazdasági ágazat a Kínában nyújtottakhoz rendkívül hasonló támogatásban részesült, és a Bizottságnak nem lenne szabad kettős mércét alkalmaznia. A panaszos előadta, hogy ezek az állítások nem relevánsak a kérdéses vizsgálat szempontjából. A kínai kormány nem értett egyet, és azt állította, hogy a Bizottság az állítólagos kínai támogatások vizsgálatával a nem uniós versenytársak kárára torzítja a piacot. Ez a megközelítés protekcionista intézkedésekhez vezetne, amelyek végül akadályoznák a nemzetközi kereskedelmet és fejlődést.

| (19) | Ez az unión belüli támogatásokkal kapcsolatos állítás nem befolyásolta a Bizottságnak a jelen eljárás megindítását alátámasztó értékelését, mivel ezek a támogatások nem tartoznak az e célból vizsgált tényezők körébe. |
| --- | --- |

(19)

Ez az unión belüli támogatásokkal kapcsolatos állítás nem befolyásolta a Bizottságnak a jelen eljárás megindítását alátámasztó értékelését, mivel ezek a támogatások nem tartoznak az e célból vizsgált tényezők körébe.

| (20) | Végezetül az eljárás megindításával kapcsolatos észrevételeiben a kínai kormány azt állította, hogy az alákínálásra/áron aluli értékesítésre vonatkozó számításokban nem szerepeltek tényleges értékesítési információk, és hogy a mintában szereplő uniós gyártók kérdőívre adott válaszai nem szolgáltattak érdemi összefoglalást a bizalmas információkról. A kínai kormány kijelentette, hogy ez megakadályozta őt a kárra vonatkozóan a panaszos által tett állítások megfelelő megcáfolásában, és hogy úgy tűnik, ezek a kérdőívre adott válaszok ellentmondanak a panasznak az állítólagos kár tekintetében. |
| --- | --- |

(20)

Végezetül az eljárás megindításával kapcsolatos észrevételeiben a kínai kormány azt állította, hogy az alákínálásra/áron aluli értékesítésre vonatkozó számításokban nem szerepeltek tényleges értékesítési információk, és hogy a mintában szereplő uniós gyártók kérdőívre adott válaszai nem szolgáltattak érdemi összefoglalást a bizalmas információkról. A kínai kormány kijelentette, hogy ez megakadályozta őt a kárra vonatkozóan a panaszos által tett állítások megfelelő megcáfolásában, és hogy úgy tűnik, ezek a kérdőívre adott válaszok ellentmondanak a panasznak az állítólagos kár tekintetében.

| (21) | A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a panasznak és a kérdőívre adott válaszoknak az érdekelt felek számára betekintés céljából elérhető nyilvános változata tartalmazta az összes alapvető bizonyítékot és a bizalmasan kezelt adatok nem bizalmas jellegű összefoglalásait, hogy az érdekelt felek az eljárás során gyakorolni tudják a védelemhez való jogukat. A Bizottság emlékeztet arra, hogy az alaprendelet 29. cikke megengedi a bizalmas információk védelmét olyan esetekben, amikor az adatok közlése jelentős versenyelőnyt biztosítana egy versenytárs számára, vagy lényeges mértékben rontaná az információkat szolgáltató személy vagy azon személy helyzetét, akitől az adott személy az információkat megszerezte. A kínai kormány ezzel kapcsolatos állításait ezért a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(21)

A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a panasznak és a kérdőívre adott válaszoknak az érdekelt felek számára betekintés céljából elérhető nyilvános változata tartalmazta az összes alapvető bizonyítékot és a bizalmasan kezelt adatok nem bizalmas jellegű összefoglalásait, hogy az érdekelt felek az eljárás során gyakorolni tudják a védelemhez való jogukat. A Bizottság emlékeztet arra, hogy az alaprendelet 29. cikke megengedi a bizalmas információk védelmét olyan esetekben, amikor az adatok közlése jelentős versenyelőnyt biztosítana egy versenytárs számára, vagy lényeges mértékben rontaná az információkat szolgáltató személy vagy azon személy helyzetét, akitől az adott személy az információkat megszerezte. A kínai kormány ezzel kapcsolatos állításait ezért a Bizottság elutasította.

| (22) | A vizsgálat megindításának érdemi követelményeit illetően a kínai kormány és a CCCME azt állította, hogy a panaszos nem szolgáltatott összehasonlítható adatokat az értékesítési árakról és a jövedelmezőségről. Ezen túlmenően a kínai kormány és a CCCME azt állította, hogy a panaszosok által megadott nyereségcél nem volt indokolt, és a panaszosok által elszenvedett kárt okozhatták más elemek is, például az, ha egy uniós gyártó felhalmozta a raktárkészletét. |
| --- | --- |

(22)

A vizsgálat megindításának érdemi követelményeit illetően a kínai kormány és a CCCME azt állította, hogy a panaszos nem szolgáltatott összehasonlítható adatokat az értékesítési árakról és a jövedelmezőségről. Ezen túlmenően a kínai kormány és a CCCME azt állította, hogy a panaszosok által megadott nyereségcél nem volt indokolt, és a panaszosok által elszenvedett kárt okozhatták más elemek is, például az, ha egy uniós gyártó felhalmozta a raktárkészletét.

| (23) | A Connect Com egyetértett a kínai kormánynak a vizsgálat megindításával kapcsolatos érveivel. A Connect Com különösen azt hangsúlyozta, hogy egy dömpingellenes és egy párhuzamosan folyó szubvencióellenes vizsgálat az uniós gazdasági ágazat esetleges kétszeres jogorvoslatát eredményezheti, és a kiegyenlítő intézkedésekkel való visszaéléshez vezethet. A Connect Com azzal érvelt, hogy a panasznak a támogatás fennállására, a kárra, valamint a támogatás és a kár közötti ok-okozati összefüggésre vonatkozó állításait nem támasztották alá megfelelő bizonyítékok. Az ok-okozati összefüggésre vonatkozó bizonyíték hiányát illetően a Connect Com azt állította, hogy számos alternatív oka lehetett annak, hogy az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése csökkent – ilyen például az egyéb harmadik országokból érkező behozatal növekedése a figyelembe vett időszak során, valamint az Unióban fennálló kapacitásfelesleg. Emellett a Connect Com azt állította, hogy a panasz a dömpingellenes vizsgálat panaszának puszta másolata volt, és a panaszosnak különbséget kellett volna tennie a dömping által okozott állítólagos kár és a támogatás által okozott állítólagos kár között. |
| --- | --- |

(23)

A Connect Com egyetértett a kínai kormánynak a vizsgálat megindításával kapcsolatos érveivel. A Connect Com különösen azt hangsúlyozta, hogy egy dömpingellenes és egy párhuzamosan folyó szubvencióellenes vizsgálat az uniós gazdasági ágazat esetleges kétszeres jogorvoslatát eredményezheti, és a kiegyenlítő intézkedésekkel való visszaéléshez vezethet. A Connect Com azzal érvelt, hogy a panasznak a támogatás fennállására, a kárra, valamint a támogatás és a kár közötti ok-okozati összefüggésre vonatkozó állításait nem támasztották alá megfelelő bizonyítékok. Az ok-okozati összefüggésre vonatkozó bizonyíték hiányát illetően a Connect Com azt állította, hogy számos alternatív oka lehetett annak, hogy az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése csökkent – ilyen például az egyéb harmadik országokból érkező behozatal növekedése a figyelembe vett időszak során, valamint az Unióban fennálló kapacitásfelesleg. Emellett a Connect Com azt állította, hogy a panasz a dömpingellenes vizsgálat panaszának puszta másolata volt, és a panaszosnak különbséget kellett volna tennie a dömping által okozott állítólagos kár és a támogatás által okozott állítólagos kár között.

| (24) | Emellett a kínai kormány és a CCCME azt is előadta, hogy a panasz nem mutatta be a kár meglétét, mivel az uniós gazdasági ágazat növelte termelését, és mivel a termelési kapacitás amiatti enyhe csökkenése, hogy az uniós gazdasági ágazat nem volt képes teljes mértékben kiszolgálni az újonnan megnövekedett európai felhasználásból adódó keresletet, önmagában nem jelez jelentős kárt. Az értékesítési volumenek is nőttek, miközben az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése csaknem 80 %-on állt, a jövedelmezőség pedig nem követett egyértelmű tendenciát, és nem utalt kárra. E tekintetben a panaszos előadta, hogy az uniós felhasználás növekedése a kínai behozatalnak kedvezett, hogy a fennmaradó piaci részesedés nem releváns a kár értékelése szempontjából, továbbá hogy a kínai gyártók által elnyert pályázatok hatásai bizonyos idő után jelentkeznek majd. A CCCME azt válaszolta, hogy a felhasználásra, a termelésre és a termelési kapacitásra vonatkozó adatok tanúsága szerint az uniós gazdasági ágazat képes volt az uniós felhasználás növekedéséből származó nagyobb kereslet legnagyobb részét kiszolgálni, miközben üzleti tevékenységét bővítette. |
| --- | --- |

(24)

Emellett a kínai kormány és a CCCME azt is előadta, hogy a panasz nem mutatta be a kár meglétét, mivel az uniós gazdasági ágazat növelte termelését, és mivel a termelési kapacitás amiatti enyhe csökkenése, hogy az uniós gazdasági ágazat nem volt képes teljes mértékben kiszolgálni az újonnan megnövekedett európai felhasználásból adódó keresletet, önmagában nem jelez jelentős kárt. Az értékesítési volumenek is nőttek, miközben az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése csaknem 80 %-on állt, a jövedelmezőség pedig nem követett egyértelmű tendenciát, és nem utalt kárra. E tekintetben a panaszos előadta, hogy az uniós felhasználás növekedése a kínai behozatalnak kedvezett, hogy a fennmaradó piaci részesedés nem releváns a kár értékelése szempontjából, továbbá hogy a kínai gyártók által elnyert pályázatok hatásai bizonyos idő után jelentkeznek majd. A CCCME azt válaszolta, hogy a felhasználásra, a termelésre és a termelési kapacitásra vonatkozó adatok tanúsága szerint az uniós gazdasági ágazat képes volt az uniós felhasználás növekedéséből származó nagyobb kereslet legnagyobb részét kiszolgálni, miközben üzleti tevékenységét bővítette.

| (25) | A CCCME továbbá azt is állította, hogy a panasz nem tartalmazott bizonyítékot a támogatott behozatal és a kár közötti ok-okozati összefüggésre nézve. Először, a kínai kormány és a CCCME azzal érvelt, hogy nincs összefüggés a Kínából érkező behozatal és az uniós gazdasági ágazat helyzetének alakulása között. A két fél példaként arra hivatkozott, hogy 2017–2018-ban, amikor a Kínából érkező behozatal volumene a legerőteljesebben növekedett, az uniós gazdasági ágazat a jövedelmezőségének legjelentősebb növekedését könyvelhette el. Másodszor, 2018 és 2019 között a harmadik országokból érkező behozatal – a Kínából érkező behozatallal ellentétben – nőtt, tehát hatása nem volt felróható Kínának, és ha kár következett be, azt az uniós gazdasági ágazat önmagának okozta azzal, hogy lassan reagált a piaci mozgásokra. |
| --- | --- |

(25)

A CCCME továbbá azt is állította, hogy a panasz nem tartalmazott bizonyítékot a támogatott behozatal és a kár közötti ok-okozati összefüggésre nézve. Először, a kínai kormány és a CCCME azzal érvelt, hogy nincs összefüggés a Kínából érkező behozatal és az uniós gazdasági ágazat helyzetének alakulása között. A két fél példaként arra hivatkozott, hogy 2017–2018-ban, amikor a Kínából érkező behozatal volumene a legerőteljesebben növekedett, az uniós gazdasági ágazat a jövedelmezőségének legjelentősebb növekedését könyvelhette el. Másodszor, 2018 és 2019 között a harmadik országokból érkező behozatal – a Kínából érkező behozatallal ellentétben – nőtt, tehát hatása nem volt felróható Kínának, és ha kár következett be, azt az uniós gazdasági ágazat önmagának okozta azzal, hogy lassan reagált a piaci mozgásokra.

| (26) | A panaszos erre az állításra reagálva előadta, hogy az ok-okozati összefüggés megállapítható, mivel a kár a Kínából érkező behozatal növekedésével egy időben következett be, és hogy a harmadik országokból érkező behozatal azért nem okozhatta a kárt, mert vagy csekély mértékű volt, vagy voltak jelei a kárt okozó árazásnak. |
| --- | --- |

(26)

A panaszos erre az állításra reagálva előadta, hogy az ok-okozati összefüggés megállapítható, mivel a kár a Kínából érkező behozatal növekedésével egy időben következett be, és hogy a harmadik országokból érkező behozatal azért nem okozhatta a kárt, mert vagy csekély mértékű volt, vagy voltak jelei a kárt okozó árazásnak.

| (27) | A CCCME válaszában emlékeztetett arra, hogy a 2017 és 2018 közötti időszakban (amikor a Kínából érkező behozatal volumene a legerőteljesebben növekedett) az uniós gazdasági ágazat a jövedelmezőség legjelentősebb növekedését könyvelhette el, és hogy a Kínából érkező behozatal növekedése és az uniós gazdasági ágazat csökkenő értékesítési volumene között nem volt korreláció. A harmadik országokból érkező behozatalt illetően a CCCME megjegyezte, hogy 2018 és 2019 között a harmadik országokból érkező behozatal összességében nőtt, míg a Kínából érkező behozatal csökkent. Végezetül a CCCME megjegyezte, hogy a panaszos nem vitatta azokat az érveket, amelyek szerint a panaszban szereplő szinte valamennyi kármutató kedvező tendenciát jelzett, és hogy az ágazat az állítólagos kárt legalább bizonyos mértékben önmagának okozta. Mi több, a CCCME azt állította, hogy a Covid19-világjárvány hatásait és az elektromos kábelekkel foglalkozó kartell fennállásával kapcsolatos állításokat is figyelembe kell venni a támogatott behozatalnak az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának értékelésében. Továbbá a kínai kormány és a CCCME azt állította, hogy a panaszos által bemutatott, az importálásra vonatkozó adatok nem voltak megbízhatóak, mivel elavultak voltak, és az érintett termék súlyára, valamint a 8544 70 00 KN-kódon belüli arányára vonatkozó feltevéseken alapultak. Emellett a kínai kormány és a CCCME szerint a panaszban szereplő áralákínálási számítások hibásak, mivel egyetlen konkrét pályázat keretén belül egy exportőrre hivatkoznak. |
| --- | --- |

(27)

A CCCME válaszában emlékeztetett arra, hogy a 2017 és 2018 közötti időszakban (amikor a Kínából érkező behozatal volumene a legerőteljesebben növekedett) az uniós gazdasági ágazat a jövedelmezőség legjelentősebb növekedését könyvelhette el, és hogy a Kínából érkező behozatal növekedése és az uniós gazdasági ágazat csökkenő értékesítési volumene között nem volt korreláció. A harmadik országokból érkező behozatalt illetően a CCCME megjegyezte, hogy 2018 és 2019 között a harmadik országokból érkező behozatal összességében nőtt, míg a Kínából érkező behozatal csökkent. Végezetül a CCCME megjegyezte, hogy a panaszos nem vitatta azokat az érveket, amelyek szerint a panaszban szereplő szinte valamennyi kármutató kedvező tendenciát jelzett, és hogy az ágazat az állítólagos kárt legalább bizonyos mértékben önmagának okozta. Mi több, a CCCME azt állította, hogy a Covid19-világjárvány hatásait és az elektromos kábelekkel foglalkozó kartell fennállásával kapcsolatos állításokat is figyelembe kell venni a támogatott behozatalnak az uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának értékelésében. Továbbá a kínai kormány és a CCCME azt állította, hogy a panaszos által bemutatott, az importálásra vonatkozó adatok nem voltak megbízhatóak, mivel elavultak voltak, és az érintett termék súlyára, valamint a 8544 70 00 KN-kódon belüli arányára vonatkozó feltevéseken alapultak. Emellett a kínai kormány és a CCCME szerint a panaszban szereplő áralákínálási számítások hibásak, mivel egyetlen konkrét pályázat keretén belül egy exportőrre hivatkoznak.

| (28) | Ezzel kapcsolatban a panaszos a párhuzamos dömpingellenes vizsgálat keretében megfogalmazott válaszára hivatkozott, amely szerint a behozatali volumen növekedésének megállapításához hosszabb időszakot kell figyelembe venni, amit a CCCME sem tagad, illetve harmadik felek (CRU) piaci értesüléseiből származó adatok is megerősítenek; hozzátette, hogy a számítások nem hibásak, mivel a panaszosnak csak észszerűen rendelkezésre álló információkat kellett szolgáltatnia, amelyek több uniós és kínai gyártótól származó információkat is magukban foglaltak. |
| --- | --- |

(28)

Ezzel kapcsolatban a panaszos a párhuzamos dömpingellenes vizsgálat keretében megfogalmazott válaszára hivatkozott, amely szerint a behozatali volumen növekedésének megállapításához hosszabb időszakot kell figyelembe venni, amit a CCCME sem tagad, illetve harmadik felek (CRU) piaci értesüléseiből származó adatok is megerősítenek; hozzátette, hogy a számítások nem hibásak, mivel a panaszosnak csak észszerűen rendelkezésre álló információkat kellett szolgáltatnia, amelyek több uniós és kínai gyártótól származó információkat is magukban foglaltak.

| (29) | A CCCME azt válaszolta, hogy a panaszos feladata, hogy állításait alátámassza, és bizonyítékkal szolgáljon a behozatali adatokkal kapcsolatban, továbbá arról, hogy a piaci értesülések adatai (CRU) az optikai szálakra, nem pedig az optikai szálakból álló kábelekre vonatkoztak. Az áralákínálásra és az áron aluli értékesítésre vonatkozó számítások kapcsán a CCCME megismételte, hogy azok nem feleltek meg az elegendő bizonyítékkal kapcsolatos követelménynek, és hogy a lényeges számítások elvégzésekor a panaszos csak egyetlen kínai gyártó áraira hivatkozott (például a 2019 első felére jellemző kárkülönbözet kiszámításához a szabad forgalomba bocsátási exportárra, valamint a 2019 második felére jellemző alákínálási különbözet esetében az előállítási költségeknél használt exportárra). |
| --- | --- |

(29)

A CCCME azt válaszolta, hogy a panaszos feladata, hogy állításait alátámassza, és bizonyítékkal szolgáljon a behozatali adatokkal kapcsolatban, továbbá arról, hogy a piaci értesülések adatai (CRU) az optikai szálakra, nem pedig az optikai szálakból álló kábelekre vonatkoztak. Az áralákínálásra és az áron aluli értékesítésre vonatkozó számítások kapcsán a CCCME megismételte, hogy azok nem feleltek meg az elegendő bizonyítékkal kapcsolatos követelménynek, és hogy a lényeges számítások elvégzésekor a panaszos csak egyetlen kínai gyártó áraira hivatkozott (például a 2019 első felére jellemző kárkülönbözet kiszámításához a szabad forgalomba bocsátási exportárra, valamint a 2019 második felére jellemző alákínálási különbözet esetében az előállítási költségeknél használt exportárra).

| (30) | A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az eljárás megindításával kapcsolatban megfogalmazott észrevételek egyike sem cáfolta azt a következtetést, hogy elegendő bizonyíték állt rendelkezésre a szubvencióellenes eljárás megindításához. A panasz elegendő bizonyítékot tartalmazott arra vonatkozóan, hogy a támogatott behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. A panaszban foglalt konkrét kárelemzés azt mutatta, hogy a Kínából származó, az uniós gazdasági ágazat árainak jelentősen alákínáló árakon érkező behozatal – mind abszolút, mind relatív értékben – fokozta az uniós piaci térnyerést. Ebből az következik, hogy az állítólagos támogatott behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak, amit például az értékesítés és a piaci részesedés csökkenése, illetve a pénzügyi eredmények romlása mutat. |
| --- | --- |

(30)

A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az eljárás megindításával kapcsolatban megfogalmazott észrevételek egyike sem cáfolta azt a következtetést, hogy elegendő bizonyíték állt rendelkezésre a szubvencióellenes eljárás megindításához. A panasz elegendő bizonyítékot tartalmazott arra vonatkozóan, hogy a támogatott behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. A panaszban foglalt konkrét kárelemzés azt mutatta, hogy a Kínából származó, az uniós gazdasági ágazat árainak jelentősen alákínáló árakon érkező behozatal – mind abszolút, mind relatív értékben – fokozta az uniós piaci térnyerést. Ebből az következik, hogy az állítólagos támogatott behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak, amit például az értékesítés és a piaci részesedés csökkenése, illetve a pénzügyi eredmények romlása mutat.

| (31) | A panaszban foglalt bizonyítékok minden reprezentatív terméktípus esetében külön számításokat tartalmaznak az áralákínálásra és az áron aluli értékesítésre vonatkozóan. A Bizottság elégségesnek találta a panaszos által benyújtott, az áralákínálásra és az áron aluli értékesítésre vonatkozó bizonyítékokat, és úgy ítélte, hogy a panasz megfelelt a vizsgálat megindításához szükséges bizonyítási követelményeknek. |
| --- | --- |

(31)

A panaszban foglalt bizonyítékok minden reprezentatív terméktípus esetében külön számításokat tartalmaznak az áralákínálásra és az áron aluli értékesítésre vonatkozóan. A Bizottság elégségesnek találta a panaszos által benyújtott, az áralákínálásra és az áron aluli értékesítésre vonatkozó bizonyítékokat, és úgy ítélte, hogy a panasz megfelelt a vizsgálat megindításához szükséges bizonyítási követelményeknek.

| (32) | Annak az állításnak a kapcsán, miszerint a panaszos nem szolgáltatott megbízható/összehasonlítható adatokat az értékesítési árakról, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy – annak érdekében, hogy az érdekelt felek az eljárás során mindvégig gyakorolhassák a védelemhez való jogukat – a panasznak az érdekelt felek számára betekintésre nyitva álló változata tartalmazza az alapvető bizonyítékokat és a bizalmas megjelöléssel szolgáltatott adatok nem bizalmas összefoglalóját. |
| --- | --- |

(32)

Annak az állításnak a kapcsán, miszerint a panaszos nem szolgáltatott megbízható/összehasonlítható adatokat az értékesítési árakról, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy – annak érdekében, hogy az érdekelt felek az eljárás során mindvégig gyakorolhassák a védelemhez való jogukat – a panasznak az érdekelt felek számára betekintésre nyitva álló változata tartalmazza az alapvető bizonyítékokat és a bizalmas megjelöléssel szolgáltatott adatok nem bizalmas összefoglalóját.

| (33) | Az alaprendelet 29. cikke (és a támogatásokról és a kiegyenlítő intézkedésekről szóló megállapodás 12. cikkének (4) bekezdése) megengedi a bizalmas információk védelmét olyan esetekben, amikor az adatok közlése jelentős versenyelőnyt biztosítana egy versenytárs számára, vagy lényeges mértékben rontaná az információkat szolgáltató személy vagy azon személy helyzetét, akitől az adott személy az információkat megszerezte. |
| --- | --- |

(33)

Az alaprendelet 29. cikke (és a támogatásokról és a kiegyenlítő intézkedésekről szóló megállapodás 12. cikkének (4) bekezdése) megengedi a bizalmas információk védelmét olyan esetekben, amikor az adatok közlése jelentős versenyelőnyt biztosítana egy versenytárs számára, vagy lényeges mértékben rontaná az információkat szolgáltató személy vagy azon személy helyzetét, akitől az adott személy az információkat megszerezte.

| (34) | Az ok-okozati összefüggésre vonatkozó elegendő bizonyítékkal kapcsolatban a következőket kell megjegyezni. Először, a panaszos bemutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete azzal egy időben romlott, hogy az uniós gazdasági ágazat árainak jelentősen alákínáló árkon érkező támogatott behozatal növekedett. Ez máris utal az ok-okozati összefüggés fennállására. Másodszor, ami a többi tényezőt – például a harmadik országokból érkező behozatalt, valamint a kínai kormány és a CCCME által említett más körülményeket – illeti, ezek hatása nem volt olyan mértékű, hogy kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatban, továbbá az elemzés nem mutatott rá olyan kárra, amelyet az uniós gazdasági ágazat önmagának okozott volna. Továbbá ami azt az állítást illeti, hogy a támogatás vizsgálata kettős adóztatáshoz vezetne, a Bizottság a (765) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint gondoskodott arról, hogy a támogatásnyújtás szintjét és a teljes dömpingszintet tükröző halmozott vám kivetése ne eredményezze a támogatás hatásainak kétszeres kiegyenlítését. Végezetül a behozatali volumennel kapcsolatban a panaszos – többek között az uniós gazdasági ágazat által előállított és értékesített érintett termék súlyára vonatkozó – észszerű feltételezések alapján adott meg adatokat, és azokban a kérdésekben, amelyekre vonatkozóan nem álltak rendelkezésre nyilvános információk, piaci információkat használt fel az elemzés elvégzéshez. Ami a panaszban a behozatal mérési időszakát illeti, az állítólagos kárt a dömping és a támogatás együttesen okozta, ezért a különböző vizsgálati időszak észszerűtlen terhet rótt volna a panaszt benyújtó gazdasági ágazatra. |
| --- | --- |

(34)

Az ok-okozati összefüggésre vonatkozó elegendő bizonyítékkal kapcsolatban a következőket kell megjegyezni. Először, a panaszos bemutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete azzal egy időben romlott, hogy az uniós gazdasági ágazat árainak jelentősen alákínáló árkon érkező támogatott behozatal növekedett. Ez máris utal az ok-okozati összefüggés fennállására. Másodszor, ami a többi tényezőt – például a harmadik országokból érkező behozatalt, valamint a kínai kormány és a CCCME által említett más körülményeket – illeti, ezek hatása nem volt olyan mértékű, hogy kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatban, továbbá az elemzés nem mutatott rá olyan kárra, amelyet az uniós gazdasági ágazat önmagának okozott volna. Továbbá ami azt az állítást illeti, hogy a támogatás vizsgálata kettős adóztatáshoz vezetne, a Bizottság a (765) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint gondoskodott arról, hogy a támogatásnyújtás szintjét és a teljes dömpingszintet tükröző halmozott vám kivetése ne eredményezze a támogatás hatásainak kétszeres kiegyenlítését. Végezetül a behozatali volumennel kapcsolatban a panaszos – többek között az uniós gazdasági ágazat által előállított és értékesített érintett termék súlyára vonatkozó – észszerű feltételezések alapján adott meg adatokat, és azokban a kérdésekben, amelyekre vonatkozóan nem álltak rendelkezésre nyilvános információk, piaci információkat használt fel az elemzés elvégzéshez. Ami a panaszban a behozatal mérési időszakát illeti, az állítólagos kárt a dömping és a támogatás együttesen okozta, ezért a különböző vizsgálati időszak észszerűtlen terhet rótt volna a panaszt benyújtó gazdasági ágazatra.

1.3.   A behozatalok nyilvántartásba vétele

A behozatalok nyilvántartásba vétele

| (35) | A Bizottság 2021. augusztus 24-én az alaprendelet 29a. cikke (2) bekezdésének megfelelően tájékoztatta az érdekelt feleket arról a szándékáról, hogy nem vezet be ideiglenes kiegyenlítő intézkedéseket, és folytatja a vizsgálatot. |
| --- | --- |

(35)

A Bizottság 2021. augusztus 24-én az alaprendelet 29a. cikke (2) bekezdésének megfelelően tájékoztatta az érdekelt feleket arról a szándékáról, hogy nem vezet be ideiglenes kiegyenlítő intézkedéseket, és folytatja a vizsgálatot.

| (36) | Mivel ideiglenes kiegyenlítő intézkedésekre nem került sor, a behozatal regisztrációja sem történt meg. |
| --- | --- |

(36)

Mivel ideiglenes kiegyenlítő intézkedésekre nem került sor, a behozatal regisztrációja sem történt meg.

1.4.   Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (37) | A támogatásra és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2019. július 1-jétől 2020. június 30-ig tartó időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kárra vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2017. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(37)

A támogatásra és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2019. július 1-jétől 2020. június 30-ig tartó időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kárra vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2017. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

| (38) | A jelenlegi szubvencióellenes vizsgálat és a (4) preambulumbekezdésben említett külön dömpingellenes vizsgálat vizsgálati időszaka és figyelembe vett időszaka megegyezik. |
| --- | --- |

(38)

A jelenlegi szubvencióellenes vizsgálat és a (4) preambulumbekezdésben említett külön dömpingellenes vizsgálat vizsgálati időszaka és figyelembe vett időszaka megegyezik.

1.5.   Érdekelt felek

Érdekelt felek

| (39) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a panaszost, a kínai kormányt, más uniós gyártókat, az ismert exportáló gyártókat, valamint az ismert importőröket és felhasználókat a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket az abban való részvételre. |
| --- | --- |

(39)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a panaszost, a kínai kormányt, más uniós gyártókat, az ismert exportáló gyártókat, valamint az ismert importőröket és felhasználókat a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket az abban való részvételre.

| (40) | Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy észrevételeket fogalmazzanak meg az eljárás megindításával kapcsolatban, és kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. Senki nem kért beavatkozást. |
| --- | --- |

(40)

Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy észrevételeket fogalmazzanak meg az eljárás megindításával kapcsolatban, és kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. Senki nem kért beavatkozást.

1.6.   Mintavétel

Mintavétel

1.6.1.   Mintavétel az uniós gyártók körében

Mintavétel az uniós gyártók körében

| (41) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság a hasonló terméknek az Unión belüli, a vizsgálati időszak alatti termelési és értékesítési volumene alapján vette a mintát. A minta három uniós gyártóból állt. A mintában szereplő uniós gyártók a vizsgálati időszakban az uniós termelés 52 %-át képviselték, és az uniós gazdasági ágazat szempontjából reprezentatívnak minősültek. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban. Észrevétel nem érkezett, ezért a Bizottság megerősítette a mintát. |
| --- | --- |

(41)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság a hasonló terméknek az Unión belüli, a vizsgálati időszak alatti termelési és értékesítési volumene alapján vette a mintát. A minta három uniós gyártóból állt. A mintában szereplő uniós gyártók a vizsgálati időszakban az uniós termelés 52 %-át képviselték, és az uniós gazdasági ágazat szempontjából reprezentatívnak minősültek. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban. Észrevétel nem érkezett, ezért a Bizottság megerősítette a mintát.

1.6.2   Mintavétel az importőrök körében

Mintavétel az importőrök körében

| (42) | Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. |
| --- | --- |

(42)

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására.

| (43) | Öt független importőr nyújtotta be a kért információkat, és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Az importőrök által szolgáltatott mintavételi információk elemzését követően a Bizottság úgy határozott, hogy nincs szükség mintavételre, és felkérte az összes együttműködő importőrt, hogy nyújtsák be a kérdőívre adott válaszaikat. |
| --- | --- |

(43)

Öt független importőr nyújtotta be a kért információkat, és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Az importőrök által szolgáltatott mintavételi információk elemzését követően a Bizottság úgy határozott, hogy nincs szükség mintavételre, és felkérte az összes együttműködő importőrt, hogy nyújtsák be a kérdőívre adott válaszaikat.

1.6.3.   Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében

Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében

| (44) | Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a Kínában működő összes exportáló gyártót az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. Emellett a Bizottság felkérte a Kínai Népköztársaság képviseletét, hogy azonosítsa azokat az esetleges további exportáló gyártókat, amelyek érdeklődést tanúsíthatnak a vizsgálatban való részvétel iránt, illetőleg vegye fel velük a kapcsolatot. |
| --- | --- |

(44)

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a Kínában működő összes exportáló gyártót az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. Emellett a Bizottság felkérte a Kínai Népköztársaság képviseletét, hogy azonosítsa azokat az esetleges további exportáló gyártókat, amelyek érdeklődést tanúsíthatnak a vizsgálatban való részvétel iránt, illetőleg vegye fel velük a kapcsolatot.

| (45) | Huszonöt, az érintett országban működő exportáló gyártó nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele a mintába való felvételébe. Az alaprendelet 27. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság egy olyan, két exportáló gyártói csoportból álló mintát választott ki az Unióba irányuló export legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amelyet a rendelkezésre álló időn belül még megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni. A mintában szereplő exportáló gyártói csoportok a vizsgálati időszakban az optikai szálakból álló kábelek kínai együttműködő exportáló gyártói által az Unióba eszközölt export több mint 40 %-át adták. |
| --- | --- |

(45)

Huszonöt, az érintett országban működő exportáló gyártó nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele a mintába való felvételébe. Az alaprendelet 27. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság egy olyan, két exportáló gyártói csoportból álló mintát választott ki az Unióba irányuló export legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amelyet a rendelkezésre álló időn belül még megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni. A mintában szereplő exportáló gyártói csoportok a vizsgálati időszakban az optikai szálakból álló kábelek kínai együttműködő exportáló gyártói által az Unióba eszközölt export több mint 40 %-át adták.

| (46) | Az alaprendelet 27. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság a minta kiválasztásáról egyeztetett valamennyi ismert érintett exportáló gyártóval és az érintett ország hatóságaival. |
| --- | --- |

(46)

Az alaprendelet 27. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság a minta kiválasztásáról egyeztetett valamennyi ismert érintett exportáló gyártóval és az érintett ország hatóságaival.

| (47) | A minta kiválasztásával kapcsolatban egy, a mintába nem felvett exportáló gyártótól, a Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Companytől (a továbbiakban: YOFC) érkeztek észrevételek, amely kérte a mintába való felvételét. |
| --- | --- |

(47)

A minta kiválasztásával kapcsolatban egy, a mintába nem felvett exportáló gyártótól, a Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Companytől (a továbbiakban: YOFC) érkeztek észrevételek, amely kérte a mintába való felvételét.

| (48) | A YOFC azzal érvelt, hogy – figyelembe véve az együttműködő exportáló gyártók nagy számát – a mintában szereplő két vállalat az Unióba irányuló exportvolumennek csak viszonylag alacsony hányadát képviselte, amely a kínai exportőrök szempontjából nem volt reprezentatív, és hogy a Bizottság a korábbi dömpingellenes vizsgálatok során legalább három vállalatot felvett a mintába. Emellett a YOFC azt állította, hogy egy olyan minta esetében, amely három vállalatot tartalmaz, helyesebb elkerülni azt, hogy a mintában szereplő vállalatokban beálló változások következtében a minta egyetlen vállalatra redukálódjon. Végezetül a YOFC azzal érvelt, hogy bizonyos támogatási programok regionálisak, ezért a kínai támogatási programokról való átfogóbb kép kialakításához a minta kiválasztásakor a földrajzi eloszlást is figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

(48)

A YOFC azzal érvelt, hogy – figyelembe véve az együttműködő exportáló gyártók nagy számát – a mintában szereplő két vállalat az Unióba irányuló exportvolumennek csak viszonylag alacsony hányadát képviselte, amely a kínai exportőrök szempontjából nem volt reprezentatív, és hogy a Bizottság a korábbi dömpingellenes vizsgálatok során legalább három vállalatot felvett a mintába. Emellett a YOFC azt állította, hogy egy olyan minta esetében, amely három vállalatot tartalmaz, helyesebb elkerülni azt, hogy a mintában szereplő vállalatokban beálló változások következtében a minta egyetlen vállalatra redukálódjon. Végezetül a YOFC azzal érvelt, hogy bizonyos támogatási programok regionálisak, ezért a kínai támogatási programokról való átfogóbb kép kialakításához a minta kiválasztásakor a földrajzi eloszlást is figyelembe kell venni.

| (49) | Az alaprendelet 27. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a mintát a termelés, az értékesítés vagy az export azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján kell kiválasztani, amely a rendelkezésre álló időn belül megfelelően megvizsgálható. A (45) preambulumbekezdésben említett módon a mintában szereplő exportáló gyártói csoportok a vizsgálati időszakban az Unióba irányuló bejelentett kínai export több mint 40 %-át adták, ami reprezentatív szintnek tekinthető. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kiválasztott minta a rendelkezésre álló idő alatt észszerűen megvizsgálható legnagyobb mennyiségű behozatalt tartalmazta. Ebben az összefüggésben megjegyzendő, hogy a mintában szereplő két exportáló gyártói csoport nagyszámú gazdálkodó egységet (négy exportáló gyártót, hét értékesítési egységet és több mint 20, inputot vagy finanszírozást biztosító kapcsolt vállalkozást) foglal magában. Emellett a mintában szereplő vállalat mintavételt követő együttműködése szükséges, de nem elégséges feltétele annak, hogy egy exportáló gyártót az alaprendelet 27. cikkének (1) bekezdése szerinti minta kiválasztása céljából figyelembe lehessen venni. A Bizottság figyelembe vette továbbá a mintában szereplő, kiválasztott vállalatok földrajzi eloszlását – a két exportálógyártó-csoport két kínai tartományt érint, a velük kapcsolatban álló, inputot vagy finanszírozást biztosító egyéb vállalatok pedig számos más tartományra kiterjednek. Mivel így az alaprendelet 27. cikkének (1) bekezdésében meghatározott valamennyi követelmény teljesült, nem állt fenn harmadik vállalatnak a mintába való felvételére vonatkozó kötelezettség. |
| --- | --- |

(49)

Az alaprendelet 27. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy a mintát a termelés, az értékesítés vagy az export azon legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján kell kiválasztani, amely a rendelkezésre álló időn belül megfelelően megvizsgálható. A (45) preambulumbekezdésben említett módon a mintában szereplő exportáló gyártói csoportok a vizsgálati időszakban az Unióba irányuló bejelentett kínai export több mint 40 %-át adták, ami reprezentatív szintnek tekinthető. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kiválasztott minta a rendelkezésre álló idő alatt észszerűen megvizsgálható legnagyobb mennyiségű behozatalt tartalmazta. Ebben az összefüggésben megjegyzendő, hogy a mintában szereplő két exportáló gyártói csoport nagyszámú gazdálkodó egységet (négy exportáló gyártót, hét értékesítési egységet és több mint 20, inputot vagy finanszírozást biztosító kapcsolt vállalkozást) foglal magában. Emellett a mintában szereplő vállalat mintavételt követő együttműködése szükséges, de nem elégséges feltétele annak, hogy egy exportáló gyártót az alaprendelet 27. cikkének (1) bekezdése szerinti minta kiválasztása céljából figyelembe lehessen venni. A Bizottság figyelembe vette továbbá a mintában szereplő, kiválasztott vállalatok földrajzi eloszlását – a két exportálógyártó-csoport két kínai tartományt érint, a velük kapcsolatban álló, inputot vagy finanszírozást biztosító egyéb vállalatok pedig számos más tartományra kiterjednek. Mivel így az alaprendelet 27. cikkének (1) bekezdésében meghatározott valamennyi követelmény teljesült, nem állt fenn harmadik vállalatnak a mintába való felvételére vonatkozó kötelezettség.

| (50) | A YOFC azt is előadta, hogy fel kell venni a mintába, mivel tapasztalt gyártó, amely kiváló minőségű optikai szálakból álló kábeleket exportál az Unióba, és gyártási folyamata eltér a többi kínai gyártóétól (vertikálisan integrált, az optikai szálakból álló kábelek gyártásához európai technológiát használ, fejlett technológiákkal rendelkezik, Kína egyetlen nemzeti intelligens gyártási demonstrációs egysége, és az optikai szálak gyártása terén nagymértékben automatizálódott). Azt is kijelentette, hogy a vizsgálati időszakban viszonylag nagy mennyiséget exportált az Unióba. A YOFC továbbá jelezte, hogy a mintában szereplő egyik uniós gyártó közvetve birtokolja a YOFC és a YOFC-cal kapcsolatban álló vállalatok közül kettő részvényeit, ezért a YOFC-nak a mintába történő felvétele lehetővé tenné a Bizottság számára, hogy átfogóbb képet kapjon a gazdasági ágazat szerkezetéről. A YOFC azt is állította, hogy a csoport öt exportáló gyártója Hubei, Guangdong, Sichuan és Jiangsu tartományban, valamint Sanghaj városában található, ezért a YOFC mintába való felvételével a Bizottság több tartományból kaphatna információkat a támogatási programokról. |
| --- | --- |

(50)

A YOFC azt is előadta, hogy fel kell venni a mintába, mivel tapasztalt gyártó, amely kiváló minőségű optikai szálakból álló kábeleket exportál az Unióba, és gyártási folyamata eltér a többi kínai gyártóétól (vertikálisan integrált, az optikai szálakból álló kábelek gyártásához európai technológiát használ, fejlett technológiákkal rendelkezik, Kína egyetlen nemzeti intelligens gyártási demonstrációs egysége, és az optikai szálak gyártása terén nagymértékben automatizálódott). Azt is kijelentette, hogy a vizsgálati időszakban viszonylag nagy mennyiséget exportált az Unióba. A YOFC továbbá jelezte, hogy a mintában szereplő egyik uniós gyártó közvetve birtokolja a YOFC és a YOFC-cal kapcsolatban álló vállalatok közül kettő részvényeit, ezért a YOFC-nak a mintába történő felvétele lehetővé tenné a Bizottság számára, hogy átfogóbb képet kapjon a gazdasági ágazat szerkezetéről. A YOFC azt is állította, hogy a csoport öt exportáló gyártója Hubei, Guangdong, Sichuan és Jiangsu tartományban, valamint Sanghaj városában található, ezért a YOFC mintába való felvételével a Bizottság több tartományból kaphatna információkat a támogatási programokról.

| (51) | A fentiekben kifejtettek szerint a Bizottság az exportáló gyártók mintáját a szóban forgó országból kiinduló export volumenének azon, Kínán belül jó földrajzi eloszlást képviselő, legnagyobb százalékos aránya alapján választotta ki, amelyet a rendelkezésre álló idő alatt észszerűen meg lehetett vizsgálni. A YOFC nem tartozott a legnagyobb exportálók gyártók közé, ezért nem szerepelt a mintában. Mindazonáltal a mintában szereplő két exportáló gyártói csoport szintén sok tapasztalattal rendelkező nagy vállalatcsoport, amely jó minőségű optikai szálakból álló kábeleket gyárt és értékesít az Unió felé, illetve vertikálisan integrált gazdasági szereplő. Továbbá nem áll rendelkezésre olyan információ, amely arra utalna, hogy a mintában szereplő exportáló gyártók által használt technológia kevésbé lenne fejlett, mint a többi kínai exportáló gyártóé. A YOFC nem nyújtott be olyan bizonyítékot, amely ellentmondana ennek. Emellett az exportáló gyártók mintájának kiválasztása szempontjából nem releváns az, hogy a mintában szereplő egyik uniós gyártó részesedéssel rendelkezik-e az egyik exportáló gyártóban. A Bizottság ezért elutasította ezeket az állításokat. |
| --- | --- |

(51)

A fentiekben kifejtettek szerint a Bizottság az exportáló gyártók mintáját a szóban forgó országból kiinduló export volumenének azon, Kínán belül jó földrajzi eloszlást képviselő, legnagyobb százalékos aránya alapján választotta ki, amelyet a rendelkezésre álló idő alatt észszerűen meg lehetett vizsgálni. A YOFC nem tartozott a legnagyobb exportálók gyártók közé, ezért nem szerepelt a mintában. Mindazonáltal a mintában szereplő két exportáló gyártói csoport szintén sok tapasztalattal rendelkező nagy vállalatcsoport, amely jó minőségű optikai szálakból álló kábeleket gyárt és értékesít az Unió felé, illetve vertikálisan integrált gazdasági szereplő. Továbbá nem áll rendelkezésre olyan információ, amely arra utalna, hogy a mintában szereplő exportáló gyártók által használt technológia kevésbé lenne fejlett, mint a többi kínai exportáló gyártóé. A YOFC nem nyújtott be olyan bizonyítékot, amely ellentmondana ennek. Emellett az exportáló gyártók mintájának kiválasztása szempontjából nem releváns az, hogy a mintában szereplő egyik uniós gyártó részesedéssel rendelkezik-e az egyik exportáló gyártóban. A Bizottság ezért elutasította ezeket az állításokat.

1.7.   Egyedi vizsgálat

Egyedi vizsgálat

| (52) | A mintavételi űrlapot visszaküldő, a mintában nem szereplő kínai exportáló gyártók közül hat jelezte a Bizottságnak, hogy az alaprendelet 27. cikkének (3) bekezdése szerinti egyedi vizsgálatot kíván kérni. A Bizottság a kérdőívet az eljárás megindításának napján hozzáférhetővé tette az interneten. Emellett a Bizottság tájékoztatta a mintába fel nem vett exportáló gyártókat arról, hogy nekik is ki kell tölteniük a kérdőívet, ha egyedi vizsgálatot kívánnak kérni. Két vállalat válaszolt a kérdőívre. |
| --- | --- |

(52)

A mintavételi űrlapot visszaküldő, a mintában nem szereplő kínai exportáló gyártók közül hat jelezte a Bizottságnak, hogy az alaprendelet 27. cikkének (3) bekezdése szerinti egyedi vizsgálatot kíván kérni. A Bizottság a kérdőívet az eljárás megindításának napján hozzáférhetővé tette az interneten. Emellett a Bizottság tájékoztatta a mintába fel nem vett exportáló gyártókat arról, hogy nekik is ki kell tölteniük a kérdőívet, ha egyedi vizsgálatot kívánnak kérni. Két vállalat válaszolt a kérdőívre.

| (53) | A kérdőívet kitöltő vállalatok egyike ugyanazon, a (48) és az (50) preambulumbekezdésben kifejtett okokból kifolyólag kérte az egyedi vizsgálatát, mint amelyek alapján a mintába való felvételét kérte. |
| --- | --- |

(53)

A kérdőívet kitöltő vállalatok egyike ugyanazon, a (48) és az (50) preambulumbekezdésben kifejtett okokból kifolyólag kérte az egyedi vizsgálatát, mint amelyek alapján a mintába való felvételét kérte.

| (54) | A kérdőívet kitöltő másik vállalat azért kérte az egyedi vizsgálatát, mert kapcsolatban állt egy uniós importőrrel, és azt állította, hogy semmit nem kapott az állítólagos támogatásokból. |
| --- | --- |

(54)

A kérdőívet kitöltő másik vállalat azért kérte az egyedi vizsgálatát, mert kapcsolatban állt egy uniós importőrrel, és azt állította, hogy semmit nem kapott az állítólagos támogatásokból.

| (55) | A vizsgálat komplexitása és a mintában szereplő exportáló gyártók bonyolult felépítése miatt a Bizottság úgy döntött, hogy nem végez egyedi vizsgálatot, az ugyanis indokolatlanul megterhelő lett volna, és akadályozta volna a Bizottságot abban, hogy a vizsgálatot a jogszabályi határidőn belül lezárja. |
| --- | --- |

(55)

A vizsgálat komplexitása és a mintában szereplő exportáló gyártók bonyolult felépítése miatt a Bizottság úgy döntött, hogy nem végez egyedi vizsgálatot, az ugyanis indokolatlanul megterhelő lett volna, és akadályozta volna a Bizottságot abban, hogy a vizsgálatot a jogszabályi határidőn belül lezárja.

1.8.   Kitöltött kérdőívek és ellenőrző látogatások

Kitöltött kérdőívek és ellenőrző látogatások

| (56) | A Bizottság kérdőívet küldött a panaszosnak, továbbá az uniós gyártók, az importőrök, a felhasználók és a kínai exportáló gyártók számára összeállított kérdőívet a vizsgálat megindításának napján hozzáférhetővé tette az interneten (8). |
| --- | --- |

(56)

A Bizottság kérdőívet küldött a panaszosnak, továbbá az uniós gyártók, az importőrök, a felhasználók és a kínai exportáló gyártók számára összeállított kérdőívet a vizsgálat megindításának napján hozzáférhetővé tette az interneten (8).

8

| (57) | A Bizottság kérdőívet küldött továbbá a kínai kormánynak, amely a Sinosure-nek, a mintában szereplő exportáló gyártóknak finanszírozást vagy exporthitelt nyújtó bankoknak és más pénzügyi intézményeknek, valamint a mintában szereplő exportáló gyártók által használt alapanyagok tíz legnagyobb gyártójának és forgalmazójának szóló egyedi kérdőíveket is magában foglalt. Arra is felkérték a kínai kormányt, hogy az adminisztratív egyszerűsítés érdekében gyűjtsön össze minden, e pénzügyi intézmények által adott választ, és közvetlenül a Bizottsághoz továbbítsa azokat. |
| --- | --- |

(57)

A Bizottság kérdőívet küldött továbbá a kínai kormánynak, amely a Sinosure-nek, a mintában szereplő exportáló gyártóknak finanszírozást vagy exporthitelt nyújtó bankoknak és más pénzügyi intézményeknek, valamint a mintában szereplő exportáló gyártók által használt alapanyagok tíz legnagyobb gyártójának és forgalmazójának szóló egyedi kérdőíveket is magában foglalt. Arra is felkérték a kínai kormányt, hogy az adminisztratív egyszerűsítés érdekében gyűjtsön össze minden, e pénzügyi intézmények által adott választ, és közvetlenül a Bizottsághoz továbbítsa azokat.

| (58) | A Bizottsághoz beérkezett egy kitöltött kérdőív a kínai kormánytól, amely magában foglalta az Export-Import Bank of China (a továbbiakban: EXIM Bank) kitöltött kérdőívét is. A Sinosure, a többi bank vagy pénzügyi intézmény, valamint az alapanyagok fő gyártói és forgalmazói részéről azonban nem érkezett válasz. |
| --- | --- |

(58)

A Bizottsághoz beérkezett egy kitöltött kérdőív a kínai kormánytól, amely magában foglalta az Export-Import Bank of China (a továbbiakban: EXIM Bank) kitöltött kérdőívét is. A Sinosure, a többi bank vagy pénzügyi intézmény, valamint az alapanyagok fő gyártói és forgalmazói részéről azonban nem érkezett válasz.

| (59) | Az alaprendelet 28. cikkének sérelme nélkül a Bizottság beszerzett és az adatok egybevetésével ellenőrzött minden olyan információt, amelyet a támogatás, az ebből eredő károkozás és az uniós érdek megállapítása céljából szükségesnek ítélt. A Covid19-világjárvány kitörése, majd a járvány kezelésére hozott intézkedések (9) miatt a Bizottság nem tudott ellenőrző látogatásokat lefolytatni a kínai kormány, a mintában szereplő vállalatok, valamint az együttműködő importőrök és felhasználók telephelyein. Ehelyett a Bizottság elvégezte a kínai kormány által szolgáltatott információk távoli ellenőrzését, amelyben részt vettek a releváns minisztériumok és egyéb kormányzati hatóságok tisztviselői. A Bizottság továbbá videokonferencia útján távoli egyeztetést végzett a következő vállalatokkal: | uniós gyártók:






  — | Acome S. A. (Franciaország), |
| --- | --- | --- | --- |

(59)

Az alaprendelet 28. cikkének sérelme nélkül a Bizottság beszerzett és az adatok egybevetésével ellenőrzött minden olyan információt, amelyet a támogatás, az ebből eredő károkozás és az uniós érdek megállapítása céljából szükségesnek ítélt. A Covid19-világjárvány kitörése, majd a járvány kezelésére hozott intézkedések (9) miatt a Bizottság nem tudott ellenőrző látogatásokat lefolytatni a kínai kormány, a mintában szereplő vállalatok, valamint az együttműködő importőrök és felhasználók telephelyein. Ehelyett a Bizottság elvégezte a kínai kormány által szolgáltatott információk távoli ellenőrzését, amelyben részt vettek a releváns minisztériumok és egyéb kormányzati hatóságok tisztviselői. A Bizottság továbbá videokonferencia útján távoli egyeztetést végzett a következő vállalatokkal:

9

uniós gyártók:

—

Acome S. A. (Franciaország),

| — | a Corning Optical Communications Sp. z o.o. és a vele kapcsolatban álló vállalatok (Lengyelország, Dánia, Franciaország, Németország, Olaszország, Spanyolország), |
| --- | --- |

—

a Corning Optical Communications Sp. z o.o. és a vele kapcsolatban álló vállalatok (Lengyelország, Dánia, Franciaország, Németország, Olaszország, Spanyolország),

| — | a Prysmian S.p.A. és a vele kapcsolatban álló vállalatok (Dánia, Finnország, Franciaország, Németország, Olaszország, Hollandia, Románia, Szlovákia, Spanyolország, Svédország); |
| --- | --- |

—

a Prysmian S.p.A. és a vele kapcsolatban álló vállalatok (Dánia, Finnország, Franciaország, Németország, Olaszország, Hollandia, Románia, Szlovákia, Spanyolország, Svédország);

| | importőrök:






  — | Cable 77 Danmark ApS (Dánia), |
| --- | --- | --- |

importőrök:

—

Cable 77 Danmark ApS (Dánia),

| — | Connect Com GmbH (Németország), |
| --- | --- |

—

Connect Com GmbH (Németország),

| — | Eku Kabel GmbH (Németország), |
| --- | --- |

—

Eku Kabel GmbH (Németország),

| — | Har&Ca S.r.l. (Olaszország), |
| --- | --- |

—

Har&Ca S.r.l. (Olaszország),

| — | Infraconcepts B.V. (Hollandia); |
| --- | --- |

—

Infraconcepts B.V. (Hollandia);

| | felhasználó:






  — | Deutsche Telekom GmbH (Németország); |
| --- | --- | --- |

felhasználó:

—

Deutsche Telekom GmbH (Németország);

| | kínai exportáló gyártók: | FTT csoport:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd, Wuhan, |
| --- | --- | --- | --- |

kínai exportáló gyártók:

FTT csoport:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd, Wuhan,

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd, Nanjing, |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd, Nanjing,

| — | Fiberhome Technologies Group Co., Ltd, Wuhan, |
| --- | --- |

—

Fiberhome Technologies Group Co., Ltd, Wuhan,

| — | China Information Communication Technologies Group Corporation, Wuhan, |
| --- | --- |

—

China Information Communication Technologies Group Corporation, Wuhan,

| — | Jiangsu Telecom Industrial Co., Ltd, Nanjing, |
| --- | --- |

—

Jiangsu Telecom Industrial Co., Ltd, Nanjing,

| | ZTT csoport:






  — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd, Nantong, |
| --- | --- | --- |

ZTT csoport:

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd, Nantong,

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd, Nantong. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd, Nantong.

1.9.   Az ideiglenes intézkedések bevezetésének mellőzése, az eljárás további menete

Az ideiglenes intézkedések bevezetésének mellőzése, az eljárás további menete

| (60) | A Bizottság 2021. május 10-én újabb információkérést küldött a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártóknak, a mintában szereplő exportáló gyártóknak és a mintában szereplő uniós gyártóknak, amelyben elsősorban – de nem kizárólag – a termékkódcsoportok szerinti bontású értékesítési adatokkal, a beruházásokkal és a pályázatokkal kapcsolatban tett fel kérdéseket. A beérkezett válaszokat a Bizottság a távoli adategyeztetések keretében ellenőrizte. |
| --- | --- |

(60)

A Bizottság 2021. május 10-én újabb információkérést küldött a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártóknak, a mintában szereplő exportáló gyártóknak és a mintában szereplő uniós gyártóknak, amelyben elsősorban – de nem kizárólag – a termékkódcsoportok szerinti bontású értékesítési adatokkal, a beruházásokkal és a pályázatokkal kapcsolatban tett fel kérdéseket. A beérkezett válaszokat a Bizottság a távoli adategyeztetések keretében ellenőrizte.

| (61) | 2021. augusztus 24-én az alaprendelet 29a. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról a szándékáról, hogy nem vezet be ideiglenes intézkedéseket, és folytatja a vizsgálatot. |
| --- | --- |

(61)

2021. augusztus 24-én az alaprendelet 29a. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság tájékoztatta az érdekelt feleket arról a szándékáról, hogy nem vezet be ideiglenes intézkedéseket, és folytatja a vizsgálatot.

| (62) | A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket szükségesnek tartott végleges ténymegállapításainak megfogalmazásához. |
| --- | --- |

(62)

A Bizottság folytatta azon információk összegyűjtését és ellenőrzését, amelyeket szükségesnek tartott végleges ténymegállapításainak megfogalmazásához.

1.10.   Az érdekelt felek végső tájékoztatása

Az érdekelt felek végső tájékoztatása

| (63) | 2021. szeptember 14-én a Bizottság valamennyi felet tájékoztatta azokról lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján végleges szubvencióellenes vámot kíván kivetni az érintett termék behozatalára vonatkozóan („végső tájékoztatás”). |
| --- | --- |

(63)

2021. szeptember 14-én a Bizottság valamennyi felet tájékoztatta azokról lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján végleges szubvencióellenes vámot kíván kivetni az érintett termék behozatalára vonatkozóan („végső tájékoztatás”).

| (64) | A Bizottság a felek számára egy 20 napos időszakot biztosított az érdekelt felek végleges tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeik megtételére. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy észrevételeket fogalmazzanak meg az eljárás megindításával kapcsolatban, és kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. |
| --- | --- |

(64)

A Bizottság a felek számára egy 20 napos időszakot biztosított az érdekelt felek végleges tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeik megtételére. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy észrevételeket fogalmazzanak meg az eljárás megindításával kapcsolatban, és kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat.

| (65) | A panaszostól, a kínai kormánytól, a CCCME-től, a mintában szereplő két exportáló gyártótól, valamint egy független importőrtől, nevezetesen a Connect Com GmbH vállalattól („Connect Com”) érkeztek észrevételek. Két együttműködő, a mintában nem szereplő exportáló gyártó pontosította a Bizottság által az együttműködési státuszukkal és a pontos nevükkel kapcsolatban vétett elírásokat, amelyek ennek megfelelően helyesbítésre kerültek. |
| --- | --- |

(65)

A panaszostól, a kínai kormánytól, a CCCME-től, a mintában szereplő két exportáló gyártótól, valamint egy független importőrtől, nevezetesen a Connect Com GmbH vállalattól („Connect Com”) érkeztek észrevételek. Két együttműködő, a mintában nem szereplő exportáló gyártó pontosította a Bizottság által az együttműködési státuszukkal és a pontos nevükkel kapcsolatban vétett elírásokat, amelyek ennek megfelelően helyesbítésre kerültek.

| (66) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az érdekelt felek az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.7. pontja értelmében lehetőséget kaptak a meghallgatásra. Meghallgatásra a CCCME-vel került sor. |
| --- | --- |

(66)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az érdekelt felek az eljárás megindításáról szóló értesítés 5.7. pontja értelmében lehetőséget kaptak a meghallgatásra. Meghallgatásra a CCCME-vel került sor.

| (67) | A Bizottság ebben a rendeletben a szubvencióellenes eljárás során benyújtott észrevételekkel foglalkozott. A külön dömpingellenes vizsgálatban előadott észrevételekkel ez a rendelet nem foglalkozik, kivéve, ha a felek kifejezetten jelezték, hogy a benyújtott észrevételek mindkét eljárásra vonatkoznak. |
| --- | --- |

(67)

A Bizottság ebben a rendeletben a szubvencióellenes eljárás során benyújtott észrevételekkel foglalkozott. A külön dömpingellenes vizsgálatban előadott észrevételekkel ez a rendelet nem foglalkozik, kivéve, ha a felek kifejezetten jelezték, hogy a benyújtott észrevételek mindkét eljárásra vonatkoznak.

2.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1.   Az érintett termék

Az érintett termék

| (68) | Az érintett termék: a Kínából származó, jelenleg az ex 8544 70 00 KN-kód (TARIC-kód: 8544700010) alá tartozó, önállóan beburkolt egymódusú optikai szálból vagy szálakból álló kábel védőburkolattal, az elektromos vezetéket tartalmazó is (a továbbiakban: érintett termék). |
| --- | --- |

(68)

Az érintett termék: a Kínából származó, jelenleg az ex 8544 70 00 KN-kód (TARIC-kód: 8544700010) alá tartozó, önállóan beburkolt egymódusú optikai szálból vagy szálakból álló kábel védőburkolattal, az elektromos vezetéket tartalmazó is (a továbbiakban: érintett termék).

| (69) | Az érintett termék nem tartalmazza:






  i. | azokat a kábeleket, amelyekben minden optikai szál egyedileg el van látva egyik vagy mindkét végén üzemképes csatlakozóval; valamint |
| --- | --- | --- |

(69)

Az érintett termék nem tartalmazza:

i.

azokat a kábeleket, amelyekben minden optikai szál egyedileg el van látva egyik vagy mindkét végén üzemképes csatlakozóval; valamint

| ii. | a tenger alatti használatra szánt kábeleket. A tenger alatti használatra szánt kábelek olyan, optikai szálakból álló, réz- vagy alumíniumvezetéket is tartalmazó, műanyag szigetelésű kábelek, amelyekben a szálak fémmodul(ok)ban helyezkednek el. |
| --- | --- |

ii.

a tenger alatti használatra szánt kábeleket. A tenger alatti használatra szánt kábelek olyan, optikai szálakból álló, réz- vagy alumíniumvezetéket is tartalmazó, műanyag szigetelésű kábelek, amelyekben a szálak fémmodul(ok)ban helyezkednek el.

| (70) | Az optikai szálakból álló kábeleket optikai átviteli közegként használják a távközlési hálózatokban a long haul, a nagyvárosi és a hozzáférési hálózatokban. |
| --- | --- |

(70)

Az optikai szálakból álló kábeleket optikai átviteli közegként használják a távközlési hálózatokban a long haul, a nagyvárosi és a hozzáférési hálózatokban.

2.2.   A hasonló termék

A hasonló termék

| (71) | A vizsgálat rámutatott arra, hogy a következő termékek azonos alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, és alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:






  — | az érintett termék, |
| --- | --- | --- |

(71)

A vizsgálat rámutatott arra, hogy a következő termékek azonos alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, és alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:

—

az érintett termék,

| — | az érintett ország belföldi piacán előállított és értékesített termék, valamint |
| --- | --- |

—

az érintett ország belföldi piacán előállított és értékesített termék, valamint

| — | az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék. |
| --- | --- |

—

az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék.

| (72) | A Bizottság az eljárás e szakaszában úgy határozott, hogy ezek a termékek ezért az alaprendelet 2. cikkének c) pontja értelmében hasonló termékek. |
| --- | --- |

(72)

A Bizottság az eljárás e szakaszában úgy határozott, hogy ezek a termékek ezért az alaprendelet 2. cikkének c) pontja értelmében hasonló termékek.

2.3.   A termékkört érintő állítások

A termékkört érintő állítások

| (73) | A ZTT csoport kérte a védővezetőbe integrált optikai szálakból álló kábelek (a továbbiakban: OPGW) és a fázisvezetőbe integrált optikai vezetékek (a továbbiakban: OPPC) vizsgálatból való kizárását. A ZTT csoport azzal érvelt, hogy bár ezek a kábelek a termékmeghatározás hatálya alá tartoznak, mégis eltérő fizikai tulajdonságokkal rendelkeznek, felhasználásuk eltér (villamosenergia-átvitel), más műszaki szabványok vonatkoznak rájuk, előállításuk különböző nyersanyagok felhasználásával és különböző gyártási folyamatokkal történik, és értékesítésük külön piacokon zajlik. A ZTT csoport előadta továbbá, hogy az OPGW és az OPPC kábelek az Unióba irányuló értékesítésnek csak kis részét teszik ki. Azt is kérte, hogy amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az OPGW és az OPPC kábelek a vizsgálat termékkörébe tartoznak, a vizsgálat során vegyék figyelembe e termékek sajátos tulajdonságait, illetve végfelhasználási vagy a piaci szegmenseket érintő tényezőit. |
| --- | --- |

(73)

A ZTT csoport kérte a védővezetőbe integrált optikai szálakból álló kábelek (a továbbiakban: OPGW) és a fázisvezetőbe integrált optikai vezetékek (a továbbiakban: OPPC) vizsgálatból való kizárását. A ZTT csoport azzal érvelt, hogy bár ezek a kábelek a termékmeghatározás hatálya alá tartoznak, mégis eltérő fizikai tulajdonságokkal rendelkeznek, felhasználásuk eltér (villamosenergia-átvitel), más műszaki szabványok vonatkoznak rájuk, előállításuk különböző nyersanyagok felhasználásával és különböző gyártási folyamatokkal történik, és értékesítésük külön piacokon zajlik. A ZTT csoport előadta továbbá, hogy az OPGW és az OPPC kábelek az Unióba irányuló értékesítésnek csak kis részét teszik ki. Azt is kérte, hogy amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az OPGW és az OPPC kábelek a vizsgálat termékkörébe tartoznak, a vizsgálat során vegyék figyelembe e termékek sajátos tulajdonságait, illetve végfelhasználási vagy a piaci szegmenseket érintő tényezőit.

| (74) | Az OPGW és az OPPC kábeleket adatátvitelre használják. Jellemzők rájuk a többi optikai szálakból álló kábel alapvető tulajdonságai, többek között a következők: i. optikai szálakat tartalmaznak; ii. a bevonattal ellátott optikai szál átmérője ugyanabba a tartományba esik; iii. a szálak száma szintén ugyanabba a tartományba esik; iv. az egy modulban található szálak száma szintén azonos; és v. a kábelmag felépítése azonos. Ezt nem befolyásolja az, hogy az OPGW és az OPPC kábelek esetében van egy további felhasználási mód (villamosenergia-átvitel), illetve vannak bizonyos további tulajdonságok (például elektromos tulajdonságok, lángállósági előírások, a magas szakítószilárdságra vonatkozó követelmények stb.). |
| --- | --- |

(74)

Az OPGW és az OPPC kábeleket adatátvitelre használják. Jellemzők rájuk a többi optikai szálakból álló kábel alapvető tulajdonságai, többek között a következők: i. optikai szálakat tartalmaznak; ii. a bevonattal ellátott optikai szál átmérője ugyanabba a tartományba esik; iii. a szálak száma szintén ugyanabba a tartományba esik; iv. az egy modulban található szálak száma szintén azonos; és v. a kábelmag felépítése azonos. Ezt nem befolyásolja az, hogy az OPGW és az OPPC kábelek esetében van egy további felhasználási mód (villamosenergia-átvitel), illetve vannak bizonyos további tulajdonságok (például elektromos tulajdonságok, lángállósági előírások, a magas szakítószilárdságra vonatkozó követelmények stb.).

| (75) | Továbbá valamennyi kábeltípusra bizonyos mértékben eltérő műszaki előírások és szabványok vonatkoznak. A nyersanyagok vonatkozásában nincs jelentősége annak, hogy az optikai szálakból álló kábel egyik alkatrészéhez felhasznált anyag kábeltípusonként eltérhet, mivel az optikai szálakból álló kábelek valamennyi típusát optikai szálak felhasználásával gyártják. A gyártási folyamatokkal kapcsolatban a vizsgálat feltárta, hogy a szabványos optikai szálakból álló kábelek egyes különlegesen védett formatervezési mintáiban a köpenyt acélsodrony-réteg veszi körbe, és hogy ezeket a kábeleket ugyanazokon a gépeken gyártják, mint az OPGW-t. Emellett az OPGW és az OPPC kábelek armatúrájának előállítása e kábelek gyártásának csak egy szakaszában zajlik, ezért nem indokolja azok kizárását a vizsgálat termékköréből. Hozzá kell tenni, hogy a felvetés értékelése szempontjából irreleváns az, hogy a vizsgálati időszakban az OPGW és az OPPC kábelek értékesítése az Unióba irányuló értékesítésnek kisebb részét tette ki. Végezetül az uniós gazdasági ágazat is gyárt OPGW és OPPC kábeleket, következésképpen e kábelek kínai exportőreivel is közvetlen versenyben áll. |
| --- | --- |

(75)

Továbbá valamennyi kábeltípusra bizonyos mértékben eltérő műszaki előírások és szabványok vonatkoznak. A nyersanyagok vonatkozásában nincs jelentősége annak, hogy az optikai szálakból álló kábel egyik alkatrészéhez felhasznált anyag kábeltípusonként eltérhet, mivel az optikai szálakból álló kábelek valamennyi típusát optikai szálak felhasználásával gyártják. A gyártási folyamatokkal kapcsolatban a vizsgálat feltárta, hogy a szabványos optikai szálakból álló kábelek egyes különlegesen védett formatervezési mintáiban a köpenyt acélsodrony-réteg veszi körbe, és hogy ezeket a kábeleket ugyanazokon a gépeken gyártják, mint az OPGW-t. Emellett az OPGW és az OPPC kábelek armatúrájának előállítása e kábelek gyártásának csak egy szakaszában zajlik, ezért nem indokolja azok kizárását a vizsgálat termékköréből. Hozzá kell tenni, hogy a felvetés értékelése szempontjából irreleváns az, hogy a vizsgálati időszakban az OPGW és az OPPC kábelek értékesítése az Unióba irányuló értékesítésnek kisebb részét tette ki. Végezetül az uniós gazdasági ágazat is gyárt OPGW és OPPC kábeleket, következésképpen e kábelek kínai exportőreivel is közvetlen versenyben áll.

| (76) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az OPGW és az OPPC kábelek olyan optikai szálakból álló kábelek, amelyek a többi optikai szálakból álló kábelével azonos fizikai, műszaki és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek, és az érintett termék meghatározásának körébe tartoznak, tehát e termékek esetében nincs szükség külön elemzésre. A Bizottság által a dömpingkülönbözet és a kárkülönbözet kiszámításához használt termékkódok megfelelően azonosítják az OPGW és az OPPC kábeleket, és lehetővé teszik a Bizottság számára, hogy elvégezhesse az uniós és a kínai gyártók árainak tisztességes összehasonlítását. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(76)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az OPGW és az OPPC kábelek olyan optikai szálakból álló kábelek, amelyek a többi optikai szálakból álló kábelével azonos fizikai, műszaki és kémiai tulajdonságokkal rendelkeznek, és az érintett termék meghatározásának körébe tartoznak, tehát e termékek esetében nincs szükség külön elemzésre. A Bizottság által a dömpingkülönbözet és a kárkülönbözet kiszámításához használt termékkódok megfelelően azonosítják az OPGW és az OPPC kábeleket, és lehetővé teszik a Bizottság számára, hogy elvégezhesse az uniós és a kínai gyártók árainak tisztességes összehasonlítását. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

| (77) | A ZTT csoport emellett négy módszert javasolt az intézkedések kijátszásával kapcsolatos esetleges problémák kezelésére és elkerülésére arra az esetre, ha az OPGW és az OPPC kábeleket kizárnák a vizsgálat termékköréből. E módszerek a következők: i. a vámhatóság által elvégzett szemrevételezés és okmányellenőrzés, ii. tanúsítási rendszer, iii. végfelhasználás-ellenőrzési vámeljárás és iv. nyomonkövetési rendszer. Mivel megállapítást nyert, hogy a vizsgálat az OPGW-re és az OPPC-re is kiterjed, nem volt szükség az intézkedések kijátszásának megakadályozására javasolt módszerek vizsgálatára. |
| --- | --- |

(77)

A ZTT csoport emellett négy módszert javasolt az intézkedések kijátszásával kapcsolatos esetleges problémák kezelésére és elkerülésére arra az esetre, ha az OPGW és az OPPC kábeleket kizárnák a vizsgálat termékköréből. E módszerek a következők: i. a vámhatóság által elvégzett szemrevételezés és okmányellenőrzés, ii. tanúsítási rendszer, iii. végfelhasználás-ellenőrzési vámeljárás és iv. nyomonkövetési rendszer. Mivel megállapítást nyert, hogy a vizsgálat az OPGW-re és az OPPC-re is kiterjed, nem volt szükség az intézkedések kijátszásának megakadályozására javasolt módszerek vizsgálatára.

3.   TÁMOGATÁS

TÁMOGATÁS

3.1.   Bevezetés: Kormányzati tervek, projektek és egyéb dokumentumok

Bevezetés: Kormányzati tervek, projektek és egyéb dokumentumok

| (78) | Mielőtt a Bizottság a támogatások vagy támogatási programok vizsgálatával megkezdte volna a vélelmezett támogatásnyújtás elemzését, feltérképezte azokat a kormányzati terveket, projekteket és egyéb dokumentumokat, amelyek az érintett termék és/vagy az érintett termék alapanyagainak ágazatát érintették, és ezért nélkülözhetetlen kontextusként szolgáltak a lényeges ténymegállapítások tekintetében. A Bizottság megállapította, hogy az alábbi okokból valamennyi vizsgált támogatás, illetve támogatási program a kínai kormány által kialakított, az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat ösztönzését szolgáló központi tervezés végrehajtásának részét képezi. |
| --- | --- |

(78)

Mielőtt a Bizottság a támogatások vagy támogatási programok vizsgálatával megkezdte volna a vélelmezett támogatásnyújtás elemzését, feltérképezte azokat a kormányzati terveket, projekteket és egyéb dokumentumokat, amelyek az érintett termék és/vagy az érintett termék alapanyagainak ágazatát érintették, és ezért nélkülözhetetlen kontextusként szolgáltak a lényeges ténymegállapítások tekintetében. A Bizottság megállapította, hogy az alábbi okokból valamennyi vizsgált támogatás, illetve támogatási program a kínai kormány által kialakított, az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat ösztönzését szolgáló központi tervezés végrehajtásának részét képezi.

| (79) | A kínai gazdaság irányát jelentős mértékben egy részletesen kidolgozott tervrendszer határozza meg, amely prioritásokat állít fel és célokat tűz ki a központi és a helyi kormányzati szervek számára. A tervek a kormányzat valamennyi szintjén jelen vannak, és minden gazdasági ágazatot lefednek. A tervek kötelezően betartandó célokat rögzítenek, miközben a közigazgatás egyes szintjein működő hatóságok figyelemmel kísérik, hogy az alattuk lévő szinten elhelyezkedő kormányzati szervek hogyan hajtják végre őket. Összességében a kínai tervrendszer hatására az erőforrások a kormányzat által stratégiaiként kijelölt vagy politikailag másként fontosnak tartott ágazatokba irányulnak, ahelyett, hogy elosztásukat a piaci erők határoznák meg (10). |
| --- | --- |

(79)

A kínai gazdaság irányát jelentős mértékben egy részletesen kidolgozott tervrendszer határozza meg, amely prioritásokat állít fel és célokat tűz ki a központi és a helyi kormányzati szervek számára. A tervek a kormányzat valamennyi szintjén jelen vannak, és minden gazdasági ágazatot lefednek. A tervek kötelezően betartandó célokat rögzítenek, miközben a közigazgatás egyes szintjein működő hatóságok figyelemmel kísérik, hogy az alattuk lévő szinten elhelyezkedő kormányzati szervek hogyan hajtják végre őket. Összességében a kínai tervrendszer hatására az erőforrások a kormányzat által stratégiaiként kijelölt vagy politikailag másként fontosnak tartott ágazatokba irányulnak, ahelyett, hogy elosztásukat a piaci erők határoznák meg (10).

10

| (80) | Az optikai szálakból álló kábelek felhasználásával előállított berendezéseket a kínai kormány kulcsfontosságú terméknek tekinti, amint az a közpolitikai dokumentumokban és jegyzékekben is látható (11). Ennek a kategorizálásnak komoly jelentősége van, mivel adott ágazatokat számos olyan egyedi szakpolitika és támogatási intézkedés hatálya alá vonja, amelyek célja az egyes ágazatok fejlődésének ösztönzése (12). Mivel az optikai szálakból álló kábelek az internetes hálózati infrastruktúra kulcsfontosságú elemei, kulcsszerepet játszanak az optikai szálas hálózatok és a széles sávú internet kiépítésében. Ez utóbbi fejlesztését Kínában számos terv, irányelv és egyéb dokumentum irányítja, amelyeket nemzeti, regionális és települési szinten bocsátanak ki, és amelyek kölcsönösen összefüggnek egymással. Ilyen kulcsfontosságú szakpolitikai dokumentumok például a következő tervek, projektek és egyéb dokumentumok. |
| --- | --- |

(80)

Az optikai szálakból álló kábelek felhasználásával előállított berendezéseket a kínai kormány kulcsfontosságú terméknek tekinti, amint az a közpolitikai dokumentumokban és jegyzékekben is látható (11). Ennek a kategorizálásnak komoly jelentősége van, mivel adott ágazatokat számos olyan egyedi szakpolitika és támogatási intézkedés hatálya alá vonja, amelyek célja az egyes ágazatok fejlődésének ösztönzése (12). Mivel az optikai szálakból álló kábelek az internetes hálózati infrastruktúra kulcsfontosságú elemei, kulcsszerepet játszanak az optikai szálas hálózatok és a széles sávú internet kiépítésében. Ez utóbbi fejlesztését Kínában számos terv, irányelv és egyéb dokumentum irányítja, amelyeket nemzeti, regionális és települési szinten bocsátanak ki, és amelyek kölcsönösen összefüggnek egymással. Ilyen kulcsfontosságú szakpolitikai dokumentumok például a következő tervek, projektek és egyéb dokumentumok.

11

12

| (81) | Kína nemzetgazdasági és társadalmi fejlődésének tizenharmadik ötéves terve (a továbbiakban: tizenharmadik ötéves terv), amely a 2016–2020-as időszakra vonatkozik, felvázolja a kínai kormánynak a kulcságazatok fejlesztésére és előmozdítására vonatkozó stratégiai jövőképét. A tizenharmadik ötéves terv hangsúlyozta a kínai kormánynak a stratégiai fontosságú csúcstechnológiák – és köztük a 6. fejezetben az információtechnológia – fejlesztésének erősítésére irányuló szándékát. A 23. fejezet előírta, hogy az információs hálózatok, amelyek kategóriájába az optikai szálakból álló kábelek is tartoznak, „stratégiai fontosságú feltörekvő ágazatnak” minősülnek. E tekintetben a tizenharmadik ötéves terv kifejti, hogy a kínai kormány „elő fogja segíteni a feltörekvő ágazatok termelési és innovációs láncainak gyors fejlődését annak érdekében, hogy felgyorsítsa az azok sajátos jellemzői szerinti ipari klaszteresedést”, és „ösztönözni fogja a kínai vállalatokat az innovációs erőforrások globális allokálására”. |
| --- | --- |

(81)

Kína nemzetgazdasági és társadalmi fejlődésének tizenharmadik ötéves terve (a továbbiakban: tizenharmadik ötéves terv), amely a 2016–2020-as időszakra vonatkozik, felvázolja a kínai kormánynak a kulcságazatok fejlesztésére és előmozdítására vonatkozó stratégiai jövőképét. A tizenharmadik ötéves terv hangsúlyozta a kínai kormánynak a stratégiai fontosságú csúcstechnológiák – és köztük a 6. fejezetben az információtechnológia – fejlesztésének erősítésére irányuló szándékát. A 23. fejezet előírta, hogy az információs hálózatok, amelyek kategóriájába az optikai szálakból álló kábelek is tartoznak, „stratégiai fontosságú feltörekvő ágazatnak” minősülnek. E tekintetben a tizenharmadik ötéves terv kifejti, hogy a kínai kormány „elő fogja segíteni a feltörekvő ágazatok termelési és innovációs láncainak gyors fejlődését annak érdekében, hogy felgyorsítsa az azok sajátos jellemzői szerinti ipari klaszteresedést”, és „ösztönözni fogja a kínai vállalatokat az innovációs erőforrások globális allokálására”.

stratégiai fontosságú feltörekvő ágazatnak

elő fogja segíteni a feltörekvő ágazatok termelési és innovációs láncainak gyors fejlődését annak érdekében, hogy felgyorsítsa az azok sajátos jellemzői szerinti ipari klaszteresedést

ösztönözni fogja a kínai vállalatokat az innovációs erőforrások globális allokálására

| (82) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány azt állította, hogy a tizenharmadik ötéves terv nem utal az optikai szálakból álló kábelekre, és a Bizottság csupán feltételezte, hogy az optikai szálakból álló kábelek az „információs hálózatok” kategóriájába tartoznak. A kínai kormány szerint a tizenharmadik ötéves terv 6. fejezete egyértelműen kimondja, hogy az „általános célú” technológiákra fog összpontosítani, a 23. fejezet nem említi az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatot, és az „információs hálózatnak” a 23. fejezetben szereplő fogalmából világos, hogy az nem az optikai szálakból álló kábelekre vagy más konkrét termékekre, hanem az általános infrastruktúrára vonatkozik. Hasonlóképpen a 25. fejezet is „optikai hálózatokat”, nem pedig konkrét termékeket – például optikai szálakból álló kábeleket – említ. |
| --- | --- |

(82)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány azt állította, hogy a tizenharmadik ötéves terv nem utal az optikai szálakból álló kábelekre, és a Bizottság csupán feltételezte, hogy az optikai szálakból álló kábelek az „információs hálózatok” kategóriájába tartoznak. A kínai kormány szerint a tizenharmadik ötéves terv 6. fejezete egyértelműen kimondja, hogy az „általános célú” technológiákra fog összpontosítani, a 23. fejezet nem említi az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatot, és az „információs hálózatnak” a 23. fejezetben szereplő fogalmából világos, hogy az nem az optikai szálakból álló kábelekre vagy más konkrét termékekre, hanem az általános infrastruktúrára vonatkozik. Hasonlóképpen a 25. fejezet is „optikai hálózatokat”, nem pedig konkrét termékeket – például optikai szálakból álló kábeleket – említ.

általános célú

információs hálózatnak

optikai hálózatokat

| (83) | A tizenharmadik ötéves terv „Fejlesztési filozófia” című 4. fejezete a fejlesztési prioritások között említi az „információtechnológia alkalmazását”. A fejezet meghatározza a tizenharmadik ötéves terv célkitűzéseinek elérését szolgáló kiemelt területeket és prioritásokat, és a benne felsorolt elemek stratégiai fontosságúak. Ezért az „információtechnológia” a tizenharmadik ötéves fejlesztési terv által lefedett időszakban az ország fejlődésének egyik kulcsfontosságú elemének tekinthető. Emellett a tizenharmadik ötéves terv számos, a gazdaság és a társadalom különféle szektorait érintő fejezetben hivatkozik az „információtechnológiára”. |
| --- | --- |

(83)

A tizenharmadik ötéves terv „Fejlesztési filozófia” című 4. fejezete a fejlesztési prioritások között említi az „információtechnológia alkalmazását”. A fejezet meghatározza a tizenharmadik ötéves terv célkitűzéseinek elérését szolgáló kiemelt területeket és prioritásokat, és a benne felsorolt elemek stratégiai fontosságúak. Ezért az „információtechnológia” a tizenharmadik ötéves fejlesztési terv által lefedett időszakban az ország fejlődésének egyik kulcsfontosságú elemének tekinthető. Emellett a tizenharmadik ötéves terv számos, a gazdaság és a társadalom különféle szektorait érintő fejezetben hivatkozik az „információtechnológiára”.

információtechnológia alkalmazását

információtechnológia

információtechnológiára

| (84) | A tizenharmadik ötéves terv „A stratégiai fontosságú feltörekvő iparágak fejlesztése” című 23. fejezetének „Stratégiai ágazatok” című 2. szakasza kifejti a következőket: „támogatni fogjuk a stratégiai ágazatokat az űripar, az oceanográfia, az információs hálózatok, az élettudományok és a nukleáris technológia területén”. Továbbá a „Mindenütt jelen lévő, hatékony információs hálózat kiépítése” című 25. fejezet kimondja, hogy „gyorsítani fogjuk a nagy sebességű, mobil, biztonságos és mindenütt jelen lévő újgenerációs információs infrastruktúra kiépítését, és el fogjuk terjeszteni az információs hálózattechnológia használatát”, amely kiterjed a „nagy sebességű újgenerációs száloptikai hálózatokra”, a „fejlett és mindenütt jelen lévő széles sávú vezeték nélküli hálózatra” és az „új információs hálózattechnológiára”. Emellett a 9. háttérmagyarázat bemutat egy információtechnológiai projekteket tartalmazó listát, amelyen szerepel a „nagy sebességű, nagy kapacitású optikai telekommunikációs rendszer kialakítására” összpontosító Nemzeti Széles Sávú Menetrend is. |
| --- | --- |

(84)

A tizenharmadik ötéves terv „A stratégiai fontosságú feltörekvő iparágak fejlesztése” című 23. fejezetének „Stratégiai ágazatok” című 2. szakasza kifejti a következőket: „támogatni fogjuk a stratégiai ágazatokat az űripar, az oceanográfia, az információs hálózatok, az élettudományok és a nukleáris technológia területén”. Továbbá a „Mindenütt jelen lévő, hatékony információs hálózat kiépítése” című 25. fejezet kimondja, hogy „gyorsítani fogjuk a nagy sebességű, mobil, biztonságos és mindenütt jelen lévő újgenerációs információs infrastruktúra kiépítését, és el fogjuk terjeszteni az információs hálózattechnológia használatát”, amely kiterjed a „nagy sebességű újgenerációs száloptikai hálózatokra”, a „fejlett és mindenütt jelen lévő széles sávú vezeték nélküli hálózatra” és az „új információs hálózattechnológiára”. Emellett a 9. háttérmagyarázat bemutat egy információtechnológiai projekteket tartalmazó listát, amelyen szerepel a „nagy sebességű, nagy kapacitású optikai telekommunikációs rendszer kialakítására” összpontosító Nemzeti Széles Sávú Menetrend is.

támogatni fogjuk a stratégiai ágazatokat az űripar, az oceanográfia, az információs hálózatok, az élettudományok és a nukleáris technológia területén

gyorsítani fogjuk a nagy sebességű, mobil, biztonságos és mindenütt jelen lévő újgenerációs információs infrastruktúra kiépítését, és el fogjuk terjeszteni az információs hálózattechnológia használatát

nagy sebességű újgenerációs száloptikai hálózatokra

fejlett és mindenütt jelen lévő széles sávú vezeték nélküli hálózatra

új információs hálózattechnológiára

nagy sebességű, nagy kapacitású optikai telekommunikációs rendszer kialakítására

| (85) | A tizenharmadik ötéves terv egy, Kína nemzetgazdasági és társadalmi fejlődésének prioritásait meghatározó kulcsfontosságú szakpolitikai dokumentum, amely úgy mutat rá a kiemelt területekre, hogy nem feltétlenül adja meg a prioritások konkrét elérésének minden részletét. Ezért az, hogy a tizenharmadik ötéves terv nem tesz említést az optikai szálakból álló kábelekről, nem jelenti azt, hogy azok nem nélkülözhetetlen, kulcsfontosságú összetevői az információtechnológia és az információs hálózati infrastruktúra fejlesztésével kapcsolatos általánosabb stratégiai célok elérésének. |
| --- | --- |

(85)

A tizenharmadik ötéves terv egy, Kína nemzetgazdasági és társadalmi fejlődésének prioritásait meghatározó kulcsfontosságú szakpolitikai dokumentum, amely úgy mutat rá a kiemelt területekre, hogy nem feltétlenül adja meg a prioritások konkrét elérésének minden részletét. Ezért az, hogy a tizenharmadik ötéves terv nem tesz említést az optikai szálakból álló kábelekről, nem jelenti azt, hogy azok nem nélkülözhetetlen, kulcsfontosságú összetevői az információtechnológia és az információs hálózati infrastruktúra fejlesztésével kapcsolatos általánosabb stratégiai célok elérésének.

| (86) | Az „újgenerációs információtechnológiai ágazat”, amely magában foglalja az információs és kommunikációs eszköznek minősülő optikai szálakból álló kábeleket is, a Made in China 2025 kezdeményezés (13) szerint is ösztönzött ágazat. Ez a kezdeményezés a támogatott „információs és kommunikációs berendezéseket”„rendkívül nagy sebességű és nagy kapacitású optikai átviteli technológiaként” is definiálja, és a „Stratégiai feladatok és prioritások” között kiemelt célként említi a „száloptikai hálózat” telepítésének és kiépítésének felgyorsítását. |
| --- | --- |

(86)

Az „újgenerációs információtechnológiai ágazat”, amely magában foglalja az információs és kommunikációs eszköznek minősülő optikai szálakból álló kábeleket is, a Made in China 2025 kezdeményezés (13) szerint is ösztönzött ágazat. Ez a kezdeményezés a támogatott „információs és kommunikációs berendezéseket”„rendkívül nagy sebességű és nagy kapacitású optikai átviteli technológiaként” is definiálja, és a „Stratégiai feladatok és prioritások” között kiemelt célként említi a „száloptikai hálózat” telepítésének és kiépítésének felgyorsítását.

13

rendkívül nagy sebességű és nagy kapacitású optikai átviteli technológiaként

száloptikai hálózat

| (87) | Mivel a Made in China 2025 stratégia ösztönzi az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatot, az jelentős állami támogatásra lehet jogosult. A Made in China 2025 kezdeményezés (14), ennélfogva pedig közvetetten az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat támogatására számos alap jött létre, köztük a Nemzeti Integráltáramkör-alap (15), a Fejlett Feldolgozóipari Alap (16) és a Feltörekvő Ágazatok Befektetési Alapja (17). |
| --- | --- |

(87)

Mivel a Made in China 2025 stratégia ösztönzi az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatot, az jelentős állami támogatásra lehet jogosult. A Made in China 2025 kezdeményezés (14), ennélfogva pedig közvetetten az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat támogatására számos alap jött létre, köztük a Nemzeti Integráltáramkör-alap (15), a Fejlett Feldolgozóipari Alap (16) és a Feltörekvő Ágazatok Befektetési Alapja (17).

14

15

16

17

| (88) | A száloptikai hálózat kiépítésének a „Made in China” 2025 stratégiába vagy bármely más stratégiai tervezési dokumentumba célkitűzésként való belefoglalásával az ilyen hálózatok fejlesztett és intenzívebb bővítéséhez létfontosságú termékek, például az adattovábbításra használt optikai szálakból álló kábelek is bekerülnek e stratégiai tervek hatókörébe, és ezáltal a kapcsolódó preferenciális intézkedések kedvezményezettjévé válnak. |
| --- | --- |

(88)

A száloptikai hálózat kiépítésének a „Made in China” 2025 stratégiába vagy bármely más stratégiai tervezési dokumentumba célkitűzésként való belefoglalásával az ilyen hálózatok fejlesztett és intenzívebb bővítéséhez létfontosságú termékek, például az adattovábbításra használt optikai szálakból álló kábelek is bekerülnek e stratégiai tervek hatókörébe, és ezáltal a kapcsolódó preferenciális intézkedések kedvezményezettjévé válnak.

| (89) | Az optikai szálakból álló kábeleket továbbá gyakran az „újgenerációs információtechnológiai ágazat”, és különösen az „információs és kommunikációs berendezések” körében említik. A Made in China 2025 ütemterve (18) 10 stratégiai ágazatot sorol fel, amelyeket a kínai kormány kulcságazatként kezel. Az 1. szektor „Újgenerációs információtechnológiai ágazat”/1.2. Információs és kommunikációs eszközök pontjában a „nagy sebességű és nagy kapacitású optikai átviteli berendezés (400G/1Tbps)” és „nagy sebességű optikai hozzáférési berendezések (10G/100Gbps)” elnevezésű termékkategóriákat határozza meg az ezen ágazat fejlesztési prioritásai közé tartozó termékekként. Ennélfogva az információtechnológia új generációja részesül a dokumentumban felsorolt támogatási mechanizmusokból származó előnyökből, ideértve többek között a pénzügyi támogatási politikákat, a költségvetési és adópolitikát, valamint az államtanácsi felügyeletet és támogatást (19). |
| --- | --- |

(89)

Az optikai szálakból álló kábeleket továbbá gyakran az „újgenerációs információtechnológiai ágazat”, és különösen az „információs és kommunikációs berendezések” körében említik. A Made in China 2025 ütemterve (18) 10 stratégiai ágazatot sorol fel, amelyeket a kínai kormány kulcságazatként kezel. Az 1. szektor „Újgenerációs információtechnológiai ágazat”/1.2. Információs és kommunikációs eszközök pontjában a „nagy sebességű és nagy kapacitású optikai átviteli berendezés (400G/1Tbps)” és „nagy sebességű optikai hozzáférési berendezések (10G/100Gbps)” elnevezésű termékkategóriákat határozza meg az ezen ágazat fejlesztési prioritásai közé tartozó termékekként. Ennélfogva az információtechnológia új generációja részesül a dokumentumban felsorolt támogatási mechanizmusokból származó előnyökből, ideértve többek között a pénzügyi támogatási politikákat, a költségvetési és adópolitikát, valamint az államtanácsi felügyeletet és támogatást (19).

18

nagy sebességű és nagy kapacitású optikai átviteli berendezés (400G/1Tbps)

nagy sebességű optikai hozzáférési berendezések (10G/100Gbps)

19

| (90) | Emellett az optikai szálakból álló kábelek az „új anyagok” kategóriájába tartoznak. A Made in China 2025 ütemterve a 9. pontban ismerteti az („Új anyagok”) kategóriát, és felsorolja annak alkategóriáit, ideértve a fő stratégiai anyagokat (9.2. pont), valamint a nagy teljesítményű szálakat és kompozitokat. Ahogyan az új és csúcstechnológiát alkalmazó kínai termékek 6020004. és 6020005. számú katalógusában (2006) látható, az optikai szálas termékek – különösen az optikai szálakból álló kábelek gyártásának egyik fő alapanyagát jelentő optikaiszál-előformához kapcsolódóak – „új anyagoknak” minősülnek. |
| --- | --- |

(90)

Emellett az optikai szálakból álló kábelek az „új anyagok” kategóriájába tartoznak. A Made in China 2025 ütemterve a 9. pontban ismerteti az („Új anyagok”) kategóriát, és felsorolja annak alkategóriáit, ideértve a fő stratégiai anyagokat (9.2. pont), valamint a nagy teljesítményű szálakat és kompozitokat. Ahogyan az új és csúcstechnológiát alkalmazó kínai termékek 6020004. és 6020005. számú katalógusában (2006) látható, az optikai szálas termékek – különösen az optikai szálakból álló kábelek gyártásának egyik fő alapanyagát jelentő optikaiszál-előformához kapcsolódóak – „új anyagoknak” minősülnek.

| (91) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány azt állította, hogy a Bizottság nem magyarázta meg, milyen alapon tekintette az optikai szálakból álló kábeleket „új anyagoknak”. Kiemelte, hogy az ütemterv 9.2.3. szakasza csak „a nagy teherbírású szálakra és a kompozitokra” hivatkozik, és csak az optikai szálakból álló kábelek gyártásának fő alapanyaga minősül „új anyagnak”, az optikai szálakból álló kábel nem. |
| --- | --- |

(91)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány azt állította, hogy a Bizottság nem magyarázta meg, milyen alapon tekintette az optikai szálakból álló kábeleket „új anyagoknak”. Kiemelte, hogy az ütemterv 9.2.3. szakasza csak „a nagy teherbírású szálakra és a kompozitokra” hivatkozik, és csak az optikai szálakból álló kábelek gyártásának fő alapanyaga minősül „új anyagnak”, az optikai szálakból álló kábel nem.

a nagy teherbírású szálakra és a kompozitokra

| (92) | E tekintetben a Bizottság megismételte, hogy az új és csúcstechnológiát alkalmazó kínai termékek 2006. évi katalógusában az optikai szálas termékek – köztük különösen az optikaiszál-előformák – „új anyagoknak” minősülnek. Az optikaiszál-előforma egy kulcsfontosságú, az optikai szálakból álló kábelek gyártása szempontjából magas hozzáadott értéket képviselő alapanyag, amely az előállítási költségek jelentős részét teszi ki. Ezért a Bizottság megállapította, hogy mivel az optikaiszál-előforma – amely az optikai szálakból álló kábelekhez kapcsolódó félkész termék – az „új anyagok” között szerepel, az optikai szálakból álló kábelek és az „új anyagok” kategóriája között közvetlen kapcsolat áll fenn. |
| --- | --- |

(92)

E tekintetben a Bizottság megismételte, hogy az új és csúcstechnológiát alkalmazó kínai termékek 2006. évi katalógusában az optikai szálas termékek – köztük különösen az optikaiszál-előformák – „új anyagoknak” minősülnek. Az optikaiszál-előforma egy kulcsfontosságú, az optikai szálakból álló kábelek gyártása szempontjából magas hozzáadott értéket képviselő alapanyag, amely az előállítási költségek jelentős részét teszi ki. Ezért a Bizottság megállapította, hogy mivel az optikaiszál-előforma – amely az optikai szálakból álló kábelekhez kapcsolódó félkész termék – az „új anyagok” között szerepel, az optikai szálakból álló kábelek és az „új anyagok” kategóriája között közvetlen kapcsolat áll fenn.

| (93) | Ezenkívül a Made in China 2025 stratégia alapján 2016 novemberében a 10 stratégiai ágazat listája alapján elkészítették a négy alapelemet bemutató pontosított katalógust, (20) amelyet a feldolgozóipar fejlesztésével foglalkozó vezetői testület tanácsadó csoportja, a Nemzeti Feldolgozóipari Stratégiai Tanácsadó Bizottság (NMSAC) tett közzé. Ezt a csoportot a kínai kormány a feldolgozóipar fejlődését előmozdító tervek, szabályzatok, projektek és munkatervek kidolgozása, valamint a régiókon és minisztériumokon átívelő koordinálás céljából hozta létre (21). A katalógusban a 10 stratégiai ágazat mindegyike négy fejezetre oszlik: i. alapvető fontosságú alkatrészek, ii. kulcsfontosságú anyagok, iii. fontos fejlett eljárások/technológiák és iv. ipari technológiai platformok. Az optikai szálakból álló kábelek az 1. ágazat: újgenerációs információtechnológia i. pontjának (alapvető tartalék alkatrészek) 38. alpontjában (rendkívül alacsony veszteségű 400G sávszélességű optikai szál [elektromos hálózat]) és ii. pontjának (kulcsfontosságú alapanyagok) 22. alpontjában (újgenerációs száloptikai anyagok) találhatók meg. |
| --- | --- |

(93)

Ezenkívül a Made in China 2025 stratégia alapján 2016 novemberében a 10 stratégiai ágazat listája alapján elkészítették a négy alapelemet bemutató pontosított katalógust, (20) amelyet a feldolgozóipar fejlesztésével foglalkozó vezetői testület tanácsadó csoportja, a Nemzeti Feldolgozóipari Stratégiai Tanácsadó Bizottság (NMSAC) tett közzé. Ezt a csoportot a kínai kormány a feldolgozóipar fejlődését előmozdító tervek, szabályzatok, projektek és munkatervek kidolgozása, valamint a régiókon és minisztériumokon átívelő koordinálás céljából hozta létre (21). A katalógusban a 10 stratégiai ágazat mindegyike négy fejezetre oszlik: i. alapvető fontosságú alkatrészek, ii. kulcsfontosságú anyagok, iii. fontos fejlett eljárások/technológiák és iv. ipari technológiai platformok. Az optikai szálakból álló kábelek az 1. ágazat: újgenerációs információtechnológia i. pontjának (alapvető tartalék alkatrészek) 38. alpontjában (rendkívül alacsony veszteségű 400G sávszélességű optikai szál [elektromos hálózat]) és ii. pontjának (kulcsfontosságú alapanyagok) 22. alpontjában (újgenerációs száloptikai anyagok) találhatók meg.

20

21

| (94) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány megismételte álláspontját, amely szerint a tizenharmadik ötéves terv és a Made in China 2025 kezdeményezés nem kötelező dokumentum, illetve nem rendelkezik jogi kötőerővel. |
| --- | --- |

(94)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány megismételte álláspontját, amely szerint a tizenharmadik ötéves terv és a Made in China 2025 kezdeményezés nem kötelező dokumentum, illetve nem rendelkezik jogi kötőerővel.

| (95) | Erre vonatkozóan a Bizottság rámutatott, hogy a tizenharmadik ötéves terv nem pusztán általános jellegű, ösztönzőnek szánt kijelentéseket tartalmaz, hanem olyan nyelvezetet használ, amely a kötelező jellegére mutat rá. Mindazonáltal a (85) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a tizenharmadik ötéves terv egy kulcsfontosságú szakpolitikai dokumentum, amely meghatározza a nemzetgazdasági és társadalmi fejlődés prioritásait, és számos különböző, jogilag kötelező erejű jogi aktus alapját képezi, amelyeket a hatóságoknak figyelembe kell venniük és végre kell hajtaniuk új szabályok elfogadásakor vagy állami erőforrások szétosztásakor. |
| --- | --- |

(95)

Erre vonatkozóan a Bizottság rámutatott, hogy a tizenharmadik ötéves terv nem pusztán általános jellegű, ösztönzőnek szánt kijelentéseket tartalmaz, hanem olyan nyelvezetet használ, amely a kötelező jellegére mutat rá. Mindazonáltal a (85) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a tizenharmadik ötéves terv egy kulcsfontosságú szakpolitikai dokumentum, amely meghatározza a nemzetgazdasági és társadalmi fejlődés prioritásait, és számos különböző, jogilag kötelező erejű jogi aktus alapját képezi, amelyeket a hatóságoknak figyelembe kell venniük és végre kell hajtaniuk új szabályok elfogadásakor vagy állami erőforrások szétosztásakor.

| (96) | A Made in China 2025 kezdeményezést illetően elmondható, hogy azt a Made in China 2025 ütemtervvel együtt, a Made in China 2025 kezdeményezés támogatására létrehozott alapokat figyelembe véve kell értelmezni. Bár a Made in China 2025 kezdeményezés főként általános irányelveket határoz meg, az állami finanszírozás bizonyos ösztönzött gazdasági ágazatoknak való folyósításán keresztüli végrehajtása jogilag kötelező erejűvé, és kifejezetten ezeket az ösztönzött gazdasági ágazatokat célzóvá, nem pedig általánosan alkalmazandóvá teszi azt. Emellett a Made in China 2025 stratégia megfogalmazása teljesítendő célkitűzésekre és célokra utal – például: „felgyorsítjuk a száloptikai hálózatok telepítését és kiépítését” és „hatékonyan előmozdítjuk az áttörést jelentő fejlesztéseket a kiemelt területeken” –, amikor az „újgenerációs információtechnológiai ágazatról” beszél, az „információs és kommunikáció eszközöket” is beleértve. |
| --- | --- |

(96)

A Made in China 2025 kezdeményezést illetően elmondható, hogy azt a Made in China 2025 ütemtervvel együtt, a Made in China 2025 kezdeményezés támogatására létrehozott alapokat figyelembe véve kell értelmezni. Bár a Made in China 2025 kezdeményezés főként általános irányelveket határoz meg, az állami finanszírozás bizonyos ösztönzött gazdasági ágazatoknak való folyósításán keresztüli végrehajtása jogilag kötelező erejűvé, és kifejezetten ezeket az ösztönzött gazdasági ágazatokat célzóvá, nem pedig általánosan alkalmazandóvá teszi azt. Emellett a Made in China 2025 stratégia megfogalmazása teljesítendő célkitűzésekre és célokra utal – például: „felgyorsítjuk a száloptikai hálózatok telepítését és kiépítését” és „hatékonyan előmozdítjuk az áttörést jelentő fejlesztéseket a kiemelt területeken” –, amikor az „újgenerációs információtechnológiai ágazatról” beszél, az „információs és kommunikáció eszközöket” is beleértve.

felgyorsítjuk a száloptikai hálózatok telepítését és kiépítését

hatékonyan előmozdítjuk az áttörést jelentő fejlesztéseket a kiemelt területeken

újgenerációs információtechnológiai ágazatról

információs és kommunikáció eszközöket

| (97) | A Bizottság ezért elutasította a kínai kormány állításait. |
| --- | --- |

(97)

A Bizottság ezért elutasította a kínai kormány állításait.

| (98) | Az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatra is kiterjed a Kínai Ipari és Információtechnológiai Minisztérium (a továbbiakban: MIIT) (22) által közzétett, az intelligens gyártás fejlesztésére vonatkozó terv (2016–2020) is, amelynek célja a tizenharmadik ötéves terv végrehajtása, és amely 10 kulcsfontosságú feladatot határoz meg, amelyek célja a termékfejlesztési ciklus lerövidítése, a termelési hatékonyság, a termékminőség javítása, a működési költségek, az erőforrások és az energiafelhasználás csökkentése, valamint az intelligens gyártás fejlesztésének felgyorsítása. Az Államtanács 2018-ban bejelentette, hogy Kína még az említett évben körülbelül 100 kísérleti projekt felvételével bővíteni tervezi intelligens gyártási programját, és a nyilvánosan hozzáférhető információk szerint a mintában szereplő exportáló gyártókkal kapcsolatban álló két vállalat, a Zhongtian Technology Precision Materials Ltd és a Fiberhome Communication Technology szerepelt az MIIT intelligens gyártási kísérleti demonstrációs projektekről összeállított listáján – az előbbi 2017-ben (23), az utóbbi 2018-ban (24). Emellett az egyik együttműködő exportáló gyártó, a Yangtze Optical Fibre and Cable „Nemzeti Első Tételes Intelligens Gyártási Kísérleti Vállalatként” volt feltüntetve (25). |
| --- | --- |

(98)

Az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatra is kiterjed a Kínai Ipari és Információtechnológiai Minisztérium (a továbbiakban: MIIT) (22) által közzétett, az intelligens gyártás fejlesztésére vonatkozó terv (2016–2020) is, amelynek célja a tizenharmadik ötéves terv végrehajtása, és amely 10 kulcsfontosságú feladatot határoz meg, amelyek célja a termékfejlesztési ciklus lerövidítése, a termelési hatékonyság, a termékminőség javítása, a működési költségek, az erőforrások és az energiafelhasználás csökkentése, valamint az intelligens gyártás fejlesztésének felgyorsítása. Az Államtanács 2018-ban bejelentette, hogy Kína még az említett évben körülbelül 100 kísérleti projekt felvételével bővíteni tervezi intelligens gyártási programját, és a nyilvánosan hozzáférhető információk szerint a mintában szereplő exportáló gyártókkal kapcsolatban álló két vállalat, a Zhongtian Technology Precision Materials Ltd és a Fiberhome Communication Technology szerepelt az MIIT intelligens gyártási kísérleti demonstrációs projektekről összeállított listáján – az előbbi 2017-ben (23), az utóbbi 2018-ban (24). Emellett az egyik együttműködő exportáló gyártó, a Yangtze Optical Fibre and Cable „Nemzeti Első Tételes Intelligens Gyártási Kísérleti Vállalatként” volt feltüntetve (25).

22

23

24

25

| (99) | Egyértelmű jelek utalnak arra, hogy az ilyen, a Made in China 2025 kezdeményezéshez kapcsolódó listákra való felkerülés nem puszta elismerés, hanem pénzügyi előnyöket is maga után von. „A Pénzügyminisztérium közleménye a 2017. évi helyi ipari átalakítási és korszerűsítési programokra átcsoportosított összegekről” című dokumentumban a 151. sorban található egy kapcsolódó bejegyzés, mely szerint a Fiberhome Communication Technology az „5G kommunikációs hálózati alapberendezések új gyártási módja” elnevezésű program keretében 12 millió jüan támogatásban részesült. |
| --- | --- |

(99)

Egyértelmű jelek utalnak arra, hogy az ilyen, a Made in China 2025 kezdeményezéshez kapcsolódó listákra való felkerülés nem puszta elismerés, hanem pénzügyi előnyöket is maga után von. „A Pénzügyminisztérium közleménye a 2017. évi helyi ipari átalakítási és korszerűsítési programokra átcsoportosított összegekről” című dokumentumban a 151. sorban található egy kapcsolódó bejegyzés, mely szerint a Fiberhome Communication Technology az „5G kommunikációs hálózati alapberendezések új gyártási módja” elnevezésű program keretében 12 millió jüan támogatásban részesült.

| (100) | Számos további dokumentum alátámasztja azt a ténymegállapítást, hogy a kínai kormány kiterjedt támogatási keretet hozott létre az internetes technológiai infrastruktúra és a széles sávú hálózatok segítésére, amely kiterjed többek között az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatra is. A kínai kormány már 2009-ben, az elektronikus információs ágazat kiigazítási és revitalizációs tervében (26) kifejezetten megfogalmazta azt a célját, hogy „irányítsa és előmozdítsa a széles sávú száloptikai hozzáférési hálózat [...] kiépítését”. |
| --- | --- |

(100)

Számos további dokumentum alátámasztja azt a ténymegállapítást, hogy a kínai kormány kiterjedt támogatási keretet hozott létre az internetes technológiai infrastruktúra és a széles sávú hálózatok segítésére, amely kiterjed többek között az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatra is. A kínai kormány már 2009-ben, az elektronikus információs ágazat kiigazítási és revitalizációs tervében (26) kifejezetten megfogalmazta azt a célját, hogy „irányítsa és előmozdítsa a széles sávú száloptikai hozzáférési hálózat [...] kiépítését”.

26

irányítsa és előmozdítsa a széles sávú száloptikai hozzáférési hálózat [...] kiépítését

| (101) | A 2013. évi „Széles sávú Kína” stratégiában (27) a kínai kormány célként fogalmazta meg a „hozzáférési hálózatoknak [...] a nagy sebességű hozzáféréssel kapcsolatos elképzelésekkel összhangban” történő előmozdítását, valamint azt, hogy „a városi területeken a hozzáférési hálózatok kiépítésére és felújítására többek között olyan műszaki módszerek, mint az otthoni üvegszálas hálózat és az épületig vezetett üvegszálas hálózat használatával kerüljön sor”. Továbbá e stratégia szerint „elő kell segíteni az optikai szálak felhasználóoldali kiterjesztését”, és fokozatosan ki kell építeni egy „elsődleges forrásként működő széles sávú vezetékes száloptikai hozzáférési hálózatot”. |
| --- | --- |

(101)

A 2013. évi „Széles sávú Kína” stratégiában (27) a kínai kormány célként fogalmazta meg a „hozzáférési hálózatoknak [...] a nagy sebességű hozzáféréssel kapcsolatos elképzelésekkel összhangban” történő előmozdítását, valamint azt, hogy „a városi területeken a hozzáférési hálózatok kiépítésére és felújítására többek között olyan műszaki módszerek, mint az otthoni üvegszálas hálózat és az épületig vezetett üvegszálas hálózat használatával kerüljön sor”. Továbbá e stratégia szerint „elő kell segíteni az optikai szálak felhasználóoldali kiterjesztését”, és fokozatosan ki kell építeni egy „elsődleges forrásként működő széles sávú vezetékes száloptikai hozzáférési hálózatot”.

27

hozzáférési hálózatoknak [...] a nagy sebességű hozzáféréssel kapcsolatos elképzelésekkel összhangban

a városi területeken a hozzáférési hálózatok kiépítésére és felújítására többek között olyan műszaki módszerek, mint az otthoni üvegszálas hálózat és az épületig vezetett üvegszálas hálózat használatával kerüljön sor

elő kell segíteni az optikai szálak felhasználóoldali kiterjesztését

elsődleges forrásként működő széles sávú vezetékes száloptikai hozzáférési hálózatot

| (102) | A „Széles sávú Kína” stratégia szakpolitikai eszközökkel foglalkozó fejezetében a kínai kormány bemutatja a stratégia célkitűzéseinek elérése érdekében használt eszközöket, azaz „a központi kormányzat különféle speciális alapjainak teljes körű felhasználását arra, hogy az érintett helyi alapokat a széles sávú hálózatokkal kapcsolatos kutatási-fejlesztési tevékenységre és iparosításra irányuló beruházások felé irányítsa”, „a nyugati régió nemzeti fejlesztési övezeteiben megvalósuló, támogatásra jogosult széles sávú hálózatépítési projektekre nyújtott hitelekhez kapcsolódó kamattámogatást”, valamint az „adókedvezmények útján nyújtott támogatás” megerősítését és a „széles sávú hálózatok kiépítésének támogatását”. A (80) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a Bizottság az optikai szálakból álló kábeleket az internetes hálózati infrastruktúra kulcsfontosságú elemének, és a széles sávú internet kiépítéséhez nélkülözhetetlen komponensnek tekintette. |
| --- | --- |

(102)

A „Széles sávú Kína” stratégia szakpolitikai eszközökkel foglalkozó fejezetében a kínai kormány bemutatja a stratégia célkitűzéseinek elérése érdekében használt eszközöket, azaz „a központi kormányzat különféle speciális alapjainak teljes körű felhasználását arra, hogy az érintett helyi alapokat a széles sávú hálózatokkal kapcsolatos kutatási-fejlesztési tevékenységre és iparosításra irányuló beruházások felé irányítsa”, „a nyugati régió nemzeti fejlesztési övezeteiben megvalósuló, támogatásra jogosult széles sávú hálózatépítési projektekre nyújtott hitelekhez kapcsolódó kamattámogatást”, valamint az „adókedvezmények útján nyújtott támogatás” megerősítését és a „széles sávú hálózatok kiépítésének támogatását”. A (80) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a Bizottság az optikai szálakból álló kábeleket az internetes hálózati infrastruktúra kulcsfontosságú elemének, és a széles sávú internet kiépítéséhez nélkülözhetetlen komponensnek tekintette.

a központi kormányzat különféle speciális alapjainak teljes körű felhasználását arra, hogy az érintett helyi alapokat a széles sávú hálózatokkal kapcsolatos kutatási-fejlesztési tevékenységre és iparosításra irányuló beruházások felé irányítsa

a nyugati régió nemzeti fejlesztési övezeteiben megvalósuló, támogatásra jogosult széles sávú hálózatépítési projektekre nyújtott hitelekhez kapcsolódó kamattámogatást

adókedvezmények útján nyújtott támogatás

széles sávú hálózatok kiépítésének támogatását

| (103) | A „Széles sávú Kína” stratégia nem csupán jogi kötőerővel nem rendelkező célkitűzéseket határoz meg az internetes infrastruktúra fejlesztésére vonatkozóan. Más dokumentumokkal együtt értelmezve világos, hogy a kínai kormány pénzügyi hozzájárulásai létfontosságúak e stratégia célkitűzéseinek eléréséhez. A „Vélemények a széles sávú száloptikai hálózatok kiépítésének előmozdításáról” című dokumentum (28) kimondja, hogy a „helyi kormányzati szervek minden szinten ösztönzést kapnak arra, hogy pénzügyi támogatásokat nyújtsanak a széles sávú száloptikai technológia közfeladatot ellátó intézményekben való használatára”, hogy fokozni kell „a száloptikai széles sávú kommunikációhoz szükséges chipekre, eszközökre, rendszereszközökre és alkalmazásokra irányuló kutatás-fejlesztés finanszírozását és szakpolitikai támogatását”, valamint hogy ösztönözni kell „a száloptikás kommunikációval kapcsolatos technológiai innovációt”. |
| --- | --- |

(103)

A „Széles sávú Kína” stratégia nem csupán jogi kötőerővel nem rendelkező célkitűzéseket határoz meg az internetes infrastruktúra fejlesztésére vonatkozóan. Más dokumentumokkal együtt értelmezve világos, hogy a kínai kormány pénzügyi hozzájárulásai létfontosságúak e stratégia célkitűzéseinek eléréséhez. A „Vélemények a széles sávú száloptikai hálózatok kiépítésének előmozdításáról” című dokumentum (28) kimondja, hogy a „helyi kormányzati szervek minden szinten ösztönzést kapnak arra, hogy pénzügyi támogatásokat nyújtsanak a széles sávú száloptikai technológia közfeladatot ellátó intézményekben való használatára”, hogy fokozni kell „a száloptikai széles sávú kommunikációhoz szükséges chipekre, eszközökre, rendszereszközökre és alkalmazásokra irányuló kutatás-fejlesztés finanszírozását és szakpolitikai támogatását”, valamint hogy ösztönözni kell „a száloptikás kommunikációval kapcsolatos technológiai innovációt”.

28

helyi kormányzati szervek minden szinten ösztönzést kapnak arra, hogy pénzügyi támogatásokat nyújtsanak a széles sávú száloptikai technológia közfeladatot ellátó intézményekben való használatára

a száloptikai széles sávú kommunikációhoz szükséges chipekre, eszközökre, rendszereszközökre és alkalmazásokra irányuló kutatás-fejlesztés finanszírozását és szakpolitikai támogatását

a száloptikás kommunikációval kapcsolatos technológiai innovációt

| (104) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány azt állította, hogy a „Széles sávú Kína” stratégia csak egy iránymutató dokumentum a széles sávú infrastruktúrával kapcsolatban. Erre vonatkozóan a kínai kormány megjegyezte, hogy a „China – GOES” (Kína – szemcseorientált síkhengerelt elektromos acél) ügyben a vizsgálóbizottság megállapította, hogy „a kormányzati szakpolitikáról szóló általános, a szóban forgó programhoz nem kapcsolódó információk nem minősülnek az egyediséget igazoló »elegendő bizonyítéknak«
  ”. |
| --- | --- |

(104)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány azt állította, hogy a „Széles sávú Kína” stratégia csak egy iránymutató dokumentum a széles sávú infrastruktúrával kapcsolatban. Erre vonatkozóan a kínai kormány megjegyezte, hogy a „China – GOES” (Kína – szemcseorientált síkhengerelt elektromos acél) ügyben a vizsgálóbizottság megállapította, hogy „a kormányzati szakpolitikáról szóló általános, a szóban forgó programhoz nem kapcsolódó információk nem minősülnek az egyediséget igazoló »elegendő bizonyítéknak«
  ”.

a kormányzati szakpolitikáról szóló általános, a szóban forgó programhoz nem kapcsolódó információk nem minősülnek az egyediséget igazoló »elegendő bizonyítéknak«

| (105) | E tekintetben a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a (102) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Széles sávú Kína Stratégia szakpolitikai eszközökkel foglalkozó fejezetében a kínai kormány bemutatja e stratégia célkitűzéseinek eléréséhez használt eszközöket, például a különféle speciális alapok, kamattámogatások, adókedvezmények stb. használatát. Ezért a Bizottság a (103) preambulumbekezdésben úgy ítélte meg, hogy más dokumentumokkal együtt értelmezve világos, hogy a kínai kormány pénzügyi hozzájárulásai létfontosságúak e stratégia célkitűzéseinek eléréséhez. Ezért bár a Széles sávú Kína Stratégia állítólag iránymutató jellegű, az állami finanszírozás bizonyos ösztönzött gazdasági ágazatoknak való folyósításán keresztüli végrehajtása jogilag kötelező erejűvé, és kifejezetten ezeket az ösztönzött gazdasági ágazatokat célzóvá, nem pedig általánosan alkalmazandóvá teszi azt. A China – GOES (Kína – szemcseorientált síkhengerelt elektromos acél) ügyben készült vizsgálóbizottsági jelentésre való hivatkozás az egyediséget illetően egyébként sem meghatározó, mivel a jelen ügyben a kínai kormány által kibocsátott, ebben a szakaszban tárgyalt számtalan terv és szakpolitika konkrét iránymutatást és támogatást nyújt az érintett termékre vonatkozóan. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(105)

E tekintetben a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a (102) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Széles sávú Kína Stratégia szakpolitikai eszközökkel foglalkozó fejezetében a kínai kormány bemutatja e stratégia célkitűzéseinek eléréséhez használt eszközöket, például a különféle speciális alapok, kamattámogatások, adókedvezmények stb. használatát. Ezért a Bizottság a (103) preambulumbekezdésben úgy ítélte meg, hogy más dokumentumokkal együtt értelmezve világos, hogy a kínai kormány pénzügyi hozzájárulásai létfontosságúak e stratégia célkitűzéseinek eléréséhez. Ezért bár a Széles sávú Kína Stratégia állítólag iránymutató jellegű, az állami finanszírozás bizonyos ösztönzött gazdasági ágazatoknak való folyósításán keresztüli végrehajtása jogilag kötelező erejűvé, és kifejezetten ezeket az ösztönzött gazdasági ágazatokat célzóvá, nem pedig általánosan alkalmazandóvá teszi azt. A China – GOES (Kína – szemcseorientált síkhengerelt elektromos acél) ügyben készült vizsgálóbizottsági jelentésre való hivatkozás az egyediséget illetően egyébként sem meghatározó, mivel a jelen ügyben a kínai kormány által kibocsátott, ebben a szakaszban tárgyalt számtalan terv és szakpolitika konkrét iránymutatást és támogatást nyújt az érintett termékre vonatkozóan. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

| (106) | A 2015-ben kiadott, az „Internet Plusz” aktív előmozdításáról szóló államtanácsi iránymutatások (29) világos célkitűzést fogalmaznak meg azzal a kijelentéssel, hogy ez a dokumentum segít „felgyorsítani a »Széles sávú Kína« stratégia végrehajtását, megszervezni és végrehajtani a nemzeti újgenerációs információs infrastruktúra kiépítésére vonatkozó projektet, [és] előmozdítani a száloptikás széles sávú hálózatok átalakítását”. E cél elérésének módját a „(6) iránymutatás és támogatás megerősítése” szakasz mutatja be, a szöveg ugyanis kifejti, hogy pénzügyi és adózási támogatást fokozni kell, és olyan feladatokat határoz meg, mint például „a minősített »Internet +«-integrált kulcsfontosságú innovációs technológiák kutatásába és fejlesztésébe, valamint alkalmazási bemutatójába való aktív beruházás. A meglévő speciális pénzügyi alapoknak az »Internet +«-hoz kapcsolódó platformok kiépítésének és alkalmazási bemutatójának támogatását célzó koordinálása”. |
| --- | --- |

(106)

A 2015-ben kiadott, az „Internet Plusz” aktív előmozdításáról szóló államtanácsi iránymutatások (29) világos célkitűzést fogalmaznak meg azzal a kijelentéssel, hogy ez a dokumentum segít „felgyorsítani a »Széles sávú Kína« stratégia végrehajtását, megszervezni és végrehajtani a nemzeti újgenerációs információs infrastruktúra kiépítésére vonatkozó projektet, [és] előmozdítani a száloptikás széles sávú hálózatok átalakítását”. E cél elérésének módját a „(6) iránymutatás és támogatás megerősítése” szakasz mutatja be, a szöveg ugyanis kifejti, hogy pénzügyi és adózási támogatást fokozni kell, és olyan feladatokat határoz meg, mint például „a minősített »Internet +«-integrált kulcsfontosságú innovációs technológiák kutatásába és fejlesztésébe, valamint alkalmazási bemutatójába való aktív beruházás. A meglévő speciális pénzügyi alapoknak az »Internet +«-hoz kapcsolódó platformok kiépítésének és alkalmazási bemutatójának támogatását célzó koordinálása”.

29

felgyorsítani a »Széles sávú Kína« stratégia végrehajtását, megszervezni és végrehajtani a nemzeti újgenerációs információs infrastruktúra kiépítésére vonatkozó projektet, [és] előmozdítani a száloptikás széles sávú hálózatok átalakítását

a minősített »Internet +«-integrált kulcsfontosságú innovációs technológiák kutatásába és fejlesztésébe, valamint alkalmazási bemutatójába való aktív beruházás

A meglévő speciális pénzügyi alapoknak az »Internet +«-hoz kapcsolódó platformok kiépítésének és alkalmazási bemutatójának támogatását célzó koordinálása”.

| (107) | 2015-ben „Az Államtanács Főhivatalának útmutatása a nagy sebességű széles sávú hálózatok kiépítésének felgyorsításáról és a hálózatgyorsítási díjak csökkentéséről” című dokumentumban (30) a kínai kormány körvonalazta továbbá a pénzügyi beruházásokra vonatkozó tervet, amelyek célja „az infrastruktúra kiépítésének felgyorsítása”. Ez a dokumentum kifejti, hogy a kínai kormány e célkitűzés elérése érdekében „felgyorsítja a 100 %-ban száloptikai hálózatokkal rendelkező városok és a negyedik generációs mobil kommunikációs (4G) hálózatok kiépítését, melyre 2015-ben több mint 430 milliárd jüant, 2016 és 2017 között pedig legalább 700 milliárd jüant ruház be”, valamint „előmozdítja az otthoni üvegszálas hálózatok telepítésének folyamatát, 2015-ben elvégzi 45 000 rézkábeles hozzáférési övezet átalakítását, és több mint 80 millió otthoni üvegszálas hálózattal felszerelt új háztartást hoz létre”. |
| --- | --- |

(107)

2015-ben „Az Államtanács Főhivatalának útmutatása a nagy sebességű széles sávú hálózatok kiépítésének felgyorsításáról és a hálózatgyorsítási díjak csökkentéséről” című dokumentumban (30) a kínai kormány körvonalazta továbbá a pénzügyi beruházásokra vonatkozó tervet, amelyek célja „az infrastruktúra kiépítésének felgyorsítása”. Ez a dokumentum kifejti, hogy a kínai kormány e célkitűzés elérése érdekében „felgyorsítja a 100 %-ban száloptikai hálózatokkal rendelkező városok és a negyedik generációs mobil kommunikációs (4G) hálózatok kiépítését, melyre 2015-ben több mint 430 milliárd jüant, 2016 és 2017 között pedig legalább 700 milliárd jüant ruház be”, valamint „előmozdítja az otthoni üvegszálas hálózatok telepítésének folyamatát, 2015-ben elvégzi 45 000 rézkábeles hozzáférési övezet átalakítását, és több mint 80 millió otthoni üvegszálas hálózattal felszerelt új háztartást hoz létre”.

30

az infrastruktúra kiépítésének felgyorsítása

felgyorsítja a 100 %-ban száloptikai hálózatokkal rendelkező városok és a negyedik generációs mobil kommunikációs (4G) hálózatok kiépítését, melyre 2015-ben több mint 430 milliárd jüant, 2016 és 2017 között pedig legalább 700 milliárd jüant ruház be

előmozdítja az otthoni üvegszálas hálózatok telepítésének folyamatát, 2015-ben elvégzi 45 000 rézkábeles hozzáférési övezet átalakítását, és több mint 80 millió otthoni üvegszálas hálózattal felszerelt új háztartást hoz létre

| (108) | A kínai kormány megközelítése, amelynek keretében katalógusokban meghatározza az ösztönzött ágazatokat és termékeket, majd a kínai kormány által nekik tulajdonított stratégiai vagy politikai fontosság alapján erőforrásokat rendel hozzájuk, és valamennyi közigazgatási szinten végrehajtja, valamint felügyeli a terveket, jól megfigyelhető a stratégiai fontosságú és feltörekvő termékek 2016. évi, a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság (NDRC) által összeállított katalógusának (31) megvizsgálása esetén. A kormány egy újgenerációs informatikai ágazat, és ezzel együtt egy, az újgenerációs információs hálózatokkal foglalkozó gazdasági ágazat létrehozását tervezi. E célkitűzés elérése érdekében felvett bizonyos termékeket a stratégiai fontosságú és a feltörekvő termékek katalógusába. Az egyik ilyen termék egyértelműen az optikai szálakból álló kábel, mivel az „Optikai kommunikációs készülékek, beleértve a szálakat is” kategóriára való hivatkozás nyilvánvaló. Az érintett berendezés műszaki sajátosságainak felsorolása – például „G.657 szál FTTx-hez, nagy hatóterű G.655 szál, G.656 szál, alacsony veszteségű és rendkívül alacsony veszteségű, a G.652 szabványnak megfelelő szál, [...] optikai átviteli berendezés, egycsatornás 10 Gbit/s, 40 Gbit/s, 100 Gbit/s, 200 Gbit/s, 400 Gbit/s sebességű szál” – nemcsak azt jelzi, hogy a kínai kormány stratégiai fontosságú és feltörekvő terméknek tekinti az optikai szálakból álló kábeleket, hanem a kínai kormány részletes tervezésének mértékét is bemutatja, amely bizonyos technológiai termékek szintjére is kiterjed. |
| --- | --- |

(108)

A kínai kormány megközelítése, amelynek keretében katalógusokban meghatározza az ösztönzött ágazatokat és termékeket, majd a kínai kormány által nekik tulajdonított stratégiai vagy politikai fontosság alapján erőforrásokat rendel hozzájuk, és valamennyi közigazgatási szinten végrehajtja, valamint felügyeli a terveket, jól megfigyelhető a stratégiai fontosságú és feltörekvő termékek 2016. évi, a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság (NDRC) által összeállított katalógusának (31) megvizsgálása esetén. A kormány egy újgenerációs informatikai ágazat, és ezzel együtt egy, az újgenerációs információs hálózatokkal foglalkozó gazdasági ágazat létrehozását tervezi. E célkitűzés elérése érdekében felvett bizonyos termékeket a stratégiai fontosságú és a feltörekvő termékek katalógusába. Az egyik ilyen termék egyértelműen az optikai szálakból álló kábel, mivel az „Optikai kommunikációs készülékek, beleértve a szálakat is” kategóriára való hivatkozás nyilvánvaló. Az érintett berendezés műszaki sajátosságainak felsorolása – például „G.657 szál FTTx-hez, nagy hatóterű G.655 szál, G.656 szál, alacsony veszteségű és rendkívül alacsony veszteségű, a G.652 szabványnak megfelelő szál, [...] optikai átviteli berendezés, egycsatornás 10 Gbit/s, 40 Gbit/s, 100 Gbit/s, 200 Gbit/s, 400 Gbit/s sebességű szál” – nemcsak azt jelzi, hogy a kínai kormány stratégiai fontosságú és feltörekvő terméknek tekinti az optikai szálakból álló kábeleket, hanem a kínai kormány részletes tervezésének mértékét is bemutatja, amely bizonyos technológiai termékek szintjére is kiterjed.

31

Optikai kommunikációs készülékek, beleértve a szálakat is

G.657 szál FTTx-hez, nagy hatóterű G.655 szál, G.656 szál, alacsony veszteségű és rendkívül alacsony veszteségű, a G.652 szabványnak megfelelő szál, [...] optikai átviteli berendezés, egycsatornás 10 Gbit/s, 40 Gbit/s, 100 Gbit/s, 200 Gbit/s, 400 Gbit/s sebességű szál

| (109) | Ugyanezt a megközelítést – azaz a célkitűzések tervekben való meghatározását és a műszaki részletek katalógusok útján történő meghatározásával történő végrehajtásukat – alkalmazza az új és csúcstechnológiát alkalmazó kínai termékek exportkatalógusa (32), amelyben az optikai szálakból álló kábelek az 1020011. sz. alatt kommunikációs termékként szerepelnek; e szám alá tartoznak az „egymódusú száloptikai továbbító közeget, nagysebességű adatátviteli csatornát alkalmazó, 10Gbit/s és 40Gbit/s átviteli sebességű SDH száloptikás továbbítórendszerek kommunikációs vonalak és metró gerinchálózathoz”. Az optikai szálakból álló kábelek már 2003-ban is szerepeltek az ösztönzött csúcstechnológiai termékek külföldi befektetési katalógusában, a „Kommunikációs berendezések és termékek” kategória (33) 42. száma alatt, mint „legalább 10 Gb/s sebességű SDH száloptikai kommunikációs berendezések”. |
| --- | --- |

(109)

Ugyanezt a megközelítést – azaz a célkitűzések tervekben való meghatározását és a műszaki részletek katalógusok útján történő meghatározásával történő végrehajtásukat – alkalmazza az új és csúcstechnológiát alkalmazó kínai termékek exportkatalógusa (32), amelyben az optikai szálakból álló kábelek az 1020011. sz. alatt kommunikációs termékként szerepelnek; e szám alá tartoznak az „egymódusú száloptikai továbbító közeget, nagysebességű adatátviteli csatornát alkalmazó, 10Gbit/s és 40Gbit/s átviteli sebességű SDH száloptikás továbbítórendszerek kommunikációs vonalak és metró gerinchálózathoz”. Az optikai szálakból álló kábelek már 2003-ban is szerepeltek az ösztönzött csúcstechnológiai termékek külföldi befektetési katalógusában, a „Kommunikációs berendezések és termékek” kategória (33) 42. száma alatt, mint „legalább 10 Gb/s sebességű SDH száloptikai kommunikációs berendezések”.

32

egymódusú száloptikai továbbító közeget, nagysebességű adatátviteli csatornát alkalmazó, 10Gbit/s és 40Gbit/s átviteli sebességű SDH száloptikás továbbítórendszerek kommunikációs vonalak és metró gerinchálózathoz

33

legalább 10 Gb/s sebességű SDH száloptikai kommunikációs berendezések

| (110) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány és a Connect Com azt állította, a Bizottság nem igazolta, hogy a 3.1. szakaszban említett különböző dokumentumok „egyedileg” támogatják vagy ösztönzik az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatot, annak ellenére, hogy az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja előírja a Bizottság számára annak igazolását, hogy a kínai kormány valamely dokumentuma „a jogosultságot kifejezetten meghatározott vállalkozástípusokra korlátozza”, és az SCM-megállapodás 2.1. cikkének a) pontjában is szerepel a „kifejezett [...], egyértelmű és világos” (34) korlátozás igazolása. A Connect Com továbbá az alaprendelet 4. cikkének (5) bekezdésére hivatkozott, amely előírja, hogy az egyedi jelleget bizonyítékok bemutatásával egyértelműen alá kell támasztani, és azt állította, hogy a Bizottság nem teljesítette ezt a követelményt. A kínai kormány továbbá azzal érvelt, hogy a Bizottság arra a téves feltevésre támaszkodik, hogy amennyiben a hálózati infrastruktúra feltehetően ösztönzött, akkor a hálózatot felépítő valamennyi elem is az. A kínai kormány azt állította, hogy a Bizottság által említett számos dokumentum – például a tizenharmadik ötéves terv, a Made in China 2025 kezdeményezés, az intelligens gyártás fejlesztésére vonatkozó terv (2016–2020), az elektronikus információs ágazat 2009. évi kiigazítási és revitalizációs terve, valamint a 2013. évi széles sávú Kína stratégia – nem az optikai szálakból álló kábelekre mint termékre vagy az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatra, hanem a downstream hálózatokra vagy a széles sávú hálózat kiépítésére, vagyis az általános infrastruktúra kiépítésére vonatkozik. A kínai kormány szerint tekintettel arra, hogy a hálózatok kiépítéséhez számos input és termék szükséges, a Bizottságnak világosan ki kellene fejtenie, pontosan melyik, az infrastruktúrát alkotó termékeket és szolgáltatásokat tekinti ösztönzöttnek. Ezen túlmenően a kínai kormány azt állította, hogy a hálózat vagy a széles sáv „kiépítése” nem termékekhez, hanem infrastruktúrafejlesztéshez és szolgáltatásokhoz kapcsolódik, mivel az ilyen kiépítés az általános távközlési szolgáltatások fejlesztését érinti. |
| --- | --- |

(110)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány és a Connect Com azt állította, a Bizottság nem igazolta, hogy a 3.1. szakaszban említett különböző dokumentumok „egyedileg” támogatják vagy ösztönzik az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatot, annak ellenére, hogy az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja előírja a Bizottság számára annak igazolását, hogy a kínai kormány valamely dokumentuma „a jogosultságot kifejezetten meghatározott vállalkozástípusokra korlátozza”, és az SCM-megállapodás 2.1. cikkének a) pontjában is szerepel a „kifejezett [...], egyértelmű és világos” (34) korlátozás igazolása. A Connect Com továbbá az alaprendelet 4. cikkének (5) bekezdésére hivatkozott, amely előírja, hogy az egyedi jelleget bizonyítékok bemutatásával egyértelműen alá kell támasztani, és azt állította, hogy a Bizottság nem teljesítette ezt a követelményt. A kínai kormány továbbá azzal érvelt, hogy a Bizottság arra a téves feltevésre támaszkodik, hogy amennyiben a hálózati infrastruktúra feltehetően ösztönzött, akkor a hálózatot felépítő valamennyi elem is az. A kínai kormány azt állította, hogy a Bizottság által említett számos dokumentum – például a tizenharmadik ötéves terv, a Made in China 2025 kezdeményezés, az intelligens gyártás fejlesztésére vonatkozó terv (2016–2020), az elektronikus információs ágazat 2009. évi kiigazítási és revitalizációs terve, valamint a 2013. évi széles sávú Kína stratégia – nem az optikai szálakból álló kábelekre mint termékre vagy az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatra, hanem a downstream hálózatokra vagy a széles sávú hálózat kiépítésére, vagyis az általános infrastruktúra kiépítésére vonatkozik. A kínai kormány szerint tekintettel arra, hogy a hálózatok kiépítéséhez számos input és termék szükséges, a Bizottságnak világosan ki kellene fejtenie, pontosan melyik, az infrastruktúrát alkotó termékeket és szolgáltatásokat tekinti ösztönzöttnek. Ezen túlmenően a kínai kormány azt állította, hogy a hálózat vagy a széles sáv „kiépítése” nem termékekhez, hanem infrastruktúrafejlesztéshez és szolgáltatásokhoz kapcsolódik, mivel az ilyen kiépítés az általános távközlési szolgáltatások fejlesztését érinti.

egyedileg

a jogosultságot kifejezetten meghatározott vállalkozástípusokra korlátozza

kifejezett [...], egyértelmű és világos

34

kiépítése

| (111) | A Bizottság ezzel nem értett egyet. A (80) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az optikai szálakból álló kábelek az internetes hálózati infrastruktúra kulcsfontosságú elemei, és kulcsszerepet játszanak az optikai szálas hálózatok és a széles sávú internet kiépítésében. A széles sávú infrastruktúra a nagy sebességű internet-hozzáférés és más fejlett telekommunikációs szolgáltatások biztosításához szükséges, telepített telekommunikációs berendezések és technológiák hálózatait foglalja magában (35); az optikai szálakból álló kábelek az átviteli berendezések egyik fő részét képezik. Ezért a széles sávú infrastruktúra és hálózatok kiépítése maga után vonja az adatok átvitelét lehetővé tévő termékek használatát, és nem elsődlegesen szolgáltatások nyújtásában merül ki, ahogy azt a kínai kormány sugallja. A szolgáltatásnyújtás ugyanis az infrastruktúra kiépítése után, annak következtében jönne létre. Ezért amennyiben a kínai kormány ösztönzi a széles sávú infrastruktúra kiépítését, akkor az ilyen infrastruktúra kiépítéséhez nélkülözhetetlen, annak szerves részét képező kulcsfontosságú termékeket is ösztönzi. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a 3.1. szakaszban említett különféle dokumentumok végrehajtásának eredményeképpen létrejövő normatív keretrendszer „kifejezetten” az ösztönzött gazdasági ágazatok, például az információtechnológia és a széles sávú hálózatok részét képező optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat bizonyos vállalataira „korlátozza” a kedvezményes elbánáshoz való „hozzáférést”. Következésképpen a 3.1. szakaszban említett különböző dokumentumok elegendő bizonyítéknak minősültek a támogatás egyediségének és az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat kínai kormány általi ösztönzésének megállapításához. Ezért a kínai kormány és a Connect Com állításait elutasították. |
| --- | --- |

(111)

A Bizottság ezzel nem értett egyet. A (80) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az optikai szálakból álló kábelek az internetes hálózati infrastruktúra kulcsfontosságú elemei, és kulcsszerepet játszanak az optikai szálas hálózatok és a széles sávú internet kiépítésében. A széles sávú infrastruktúra a nagy sebességű internet-hozzáférés és más fejlett telekommunikációs szolgáltatások biztosításához szükséges, telepített telekommunikációs berendezések és technológiák hálózatait foglalja magában (35); az optikai szálakból álló kábelek az átviteli berendezések egyik fő részét képezik. Ezért a széles sávú infrastruktúra és hálózatok kiépítése maga után vonja az adatok átvitelét lehetővé tévő termékek használatát, és nem elsődlegesen szolgáltatások nyújtásában merül ki, ahogy azt a kínai kormány sugallja. A szolgáltatásnyújtás ugyanis az infrastruktúra kiépítése után, annak következtében jönne létre. Ezért amennyiben a kínai kormány ösztönzi a széles sávú infrastruktúra kiépítését, akkor az ilyen infrastruktúra kiépítéséhez nélkülözhetetlen, annak szerves részét képező kulcsfontosságú termékeket is ösztönzi. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a 3.1. szakaszban említett különféle dokumentumok végrehajtásának eredményeképpen létrejövő normatív keretrendszer „kifejezetten” az ösztönzött gazdasági ágazatok, például az információtechnológia és a széles sávú hálózatok részét képező optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat bizonyos vállalataira „korlátozza” a kedvezményes elbánáshoz való „hozzáférést”. Következésképpen a 3.1. szakaszban említett különböző dokumentumok elegendő bizonyítéknak minősültek a támogatás egyediségének és az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat kínai kormány általi ösztönzésének megállapításához. Ezért a kínai kormány és a Connect Com állításait elutasították.

35

kifejezetten

korlátozza

hozzáférést

| (112) | Emellett a kínai kormány szerint a széles sávú infrastruktúra és az internet-hozzáférési hálózatok általános infrastruktúrának minősülnek. A kínai kormány az „általános infrastruktúra” vizsgálóbizottság általi értelmezésére hivatkozott az „Európai Közösségek és egyes tagállamok – Nagy polgári légi járművek” ügyében, mely szerint az „olyan infrastruktúra, amelyet nem egyetlen vagy korlátozott számú szervezet számára vagy előnyére biztosítanak, hanem valamennyi vagy szinte valamennyi szervezet számára elérhető”. A kínai kormány azzal érvelt továbbá, hogy az „Egyesült Államok – Softwood Lumber IV” ügyben a Fellebbezési Testület megerősítette, hogy „az egyetlen kifejezett kivétel azon általános elv alól, hogy az »áruk« kormányzat általi nyújtása pénzügyi hozzájárulást eredményez, az az eset, amikor a termékeket »általános infrastruktúra« formájában nyújtják”. |
| --- | --- |

(112)

Emellett a kínai kormány szerint a széles sávú infrastruktúra és az internet-hozzáférési hálózatok általános infrastruktúrának minősülnek. A kínai kormány az „általános infrastruktúra” vizsgálóbizottság általi értelmezésére hivatkozott az „Európai Közösségek és egyes tagállamok – Nagy polgári légi járművek” ügyében, mely szerint az „olyan infrastruktúra, amelyet nem egyetlen vagy korlátozott számú szervezet számára vagy előnyére biztosítanak, hanem valamennyi vagy szinte valamennyi szervezet számára elérhető”. A kínai kormány azzal érvelt továbbá, hogy az „Egyesült Államok – Softwood Lumber IV” ügyben a Fellebbezési Testület megerősítette, hogy „az egyetlen kifejezett kivétel azon általános elv alól, hogy az »áruk« kormányzat általi nyújtása pénzügyi hozzájárulást eredményez, az az eset, amikor a termékeket »általános infrastruktúra« formájában nyújtják”.

általános infrastruktúra

olyan infrastruktúra, amelyet nem egyetlen vagy korlátozott számú szervezet számára vagy előnyére biztosítanak, hanem valamennyi vagy szinte valamennyi szervezet számára elérhető

az egyetlen kifejezett kivétel azon általános elv alól, hogy az »áruk« kormányzat általi nyújtása pénzügyi hozzájárulást eredményez, az az eset, amikor a termékeket »általános infrastruktúra« formájában nyújtják

| (113) | E tekintetben a Bizottság rámutatott, hogy az „általános infrastruktúra” értelmezése, amelyre a kínai kormány hivatkozott, a kormány által általános infrastruktúra formájában nyújtott áruk meghatározásához kapcsolódik. Ez az értelmezés nem a támogatási programok egyedi jellegének elemzésére vonatkozik. Ezenkívül e vizsgálat tárgya nem – a kínai kormány állítása szerint „általános infrastruktúrának” minősülő – optikai szálakból álló kábelek kormányzat általi nyújtása, hanem az optikai szálakból álló kábelek – az optikai szálakból álló kábeleket az uniós távközlési szolgáltatóknak exportáló – exportáló gyártóinak nyújtott valamennyi kiegyenlíthető támogatás. Ezért a Bizottság megalapozatlannak és az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat kínai kormány általi ösztönzésének értékelése szempontjából irrelevánsnak találta az állítást, így elutasította azt. |
| --- | --- |

(113)

E tekintetben a Bizottság rámutatott, hogy az „általános infrastruktúra” értelmezése, amelyre a kínai kormány hivatkozott, a kormány által általános infrastruktúra formájában nyújtott áruk meghatározásához kapcsolódik. Ez az értelmezés nem a támogatási programok egyedi jellegének elemzésére vonatkozik. Ezenkívül e vizsgálat tárgya nem – a kínai kormány állítása szerint „általános infrastruktúrának” minősülő – optikai szálakból álló kábelek kormányzat általi nyújtása, hanem az optikai szálakból álló kábelek – az optikai szálakból álló kábeleket az uniós távközlési szolgáltatóknak exportáló – exportáló gyártóinak nyújtott valamennyi kiegyenlíthető támogatás. Ezért a Bizottság megalapozatlannak és az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat kínai kormány általi ösztönzésének értékelése szempontjából irrelevánsnak találta az állítást, így elutasította azt.

általános infrastruktúra

általános infrastruktúrának

| (114) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Connect Com azt állította, hogy a száloptikai hálózat bővítését szolgáló általános támogatás nem tekinthető az optikai szálakból álló kábelek egyedi támogatásának, és a (749) preambulumbekezdésre hivatkozott, amely szerint az optikai szálakból álló kábelek a száloptikai hálózat teljes volumenének legfeljebb 5 %-át teszik ki. |
| --- | --- |

(114)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Connect Com azt állította, hogy a száloptikai hálózat bővítését szolgáló általános támogatás nem tekinthető az optikai szálakból álló kábelek egyedi támogatásának, és a (749) preambulumbekezdésre hivatkozott, amely szerint az optikai szálakból álló kábelek a száloptikai hálózat teljes volumenének legfeljebb 5 %-át teszik ki.

| (115) | Erre vonatkozóan a Bizottság kiemelte, hogy a (749) preambulumbekezdés a következőképpen szól:
  „a vizsgálat megállapította, hogy az optikai szálakból álló kábelek költségei a digitális hálózatokkal kapcsolatos projektek teljes kiépítési költségének csupán egy kis részét teszik ki (az 5G esetében ez az arány jóval kisebb, mint 5 %)”. Először is ez az állítás a termelési költségre, nem pedig a volumenre vonatkozik. Másrészt az, hogy az optikai szálakból álló kábelek a hálózat teljes kiépítésének töredékét teszik ki, nem változtat azon, hogy az optikai szálakból álló kábelek az ilyen hálózatok telepítésének kulcsfontosságú és nélkülözhetetlen elemei. A (80) és a (111) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az optikai szálakból álló kábelek az ezen a technológián alapuló legújabb generációs, nagy sebességű, széles sávú hálózatok nélkülözhetetlen alkotóelemét képezik, amelyek ezért nem tudnának működni nélkülük. E kulcsfontosságú komponens támogatásai ezért jellegüknél fogva egyediek, és elengedhetetlenek a teljes száloptikás hálózat sikeres működéséhez. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(115)

Erre vonatkozóan a Bizottság kiemelte, hogy a (749) preambulumbekezdés a következőképpen szól:
  „a vizsgálat megállapította, hogy az optikai szálakból álló kábelek költségei a digitális hálózatokkal kapcsolatos projektek teljes kiépítési költségének csupán egy kis részét teszik ki (az 5G esetében ez az arány jóval kisebb, mint 5 %)”. Először is ez az állítás a termelési költségre, nem pedig a volumenre vonatkozik. Másrészt az, hogy az optikai szálakból álló kábelek a hálózat teljes kiépítésének töredékét teszik ki, nem változtat azon, hogy az optikai szálakból álló kábelek az ilyen hálózatok telepítésének kulcsfontosságú és nélkülözhetetlen elemei. A (80) és a (111) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az optikai szálakból álló kábelek az ezen a technológián alapuló legújabb generációs, nagy sebességű, széles sávú hálózatok nélkülözhetetlen alkotóelemét képezik, amelyek ezért nem tudnának működni nélkülük. E kulcsfontosságú komponens támogatásai ezért jellegüknél fogva egyediek, és elengedhetetlenek a teljes száloptikás hálózat sikeres működéséhez. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

„a vizsgálat megállapította, hogy az optikai szálakból álló kábelek költségei a digitális hálózatokkal kapcsolatos projektek teljes kiépítési költségének csupán egy kis részét teszik ki (az 5G esetében ez az arány jóval kisebb, mint 5 %)”.

| (116) | Az ipari szerkezetátalakítás támogatásáról szóló ideiglenes rendelkezések (2005. évi 40. sz. államtanácsi határozat, a továbbiakban: 40. sz. határozat) III. fejezete továbbá „Az ipari szerkezetátalakítás útmutató katalógusát” említi, amely háromféle tartalommal rendelkezik, nevezetesen a támogatott projekttartalommal, a korlátozott projekttartalommal és a megszüntetett projekttartalommal. A határozat XVII. cikke szerint „az ösztönzött kategóriába tartozó beruházási projekt tartalmának vizsgálata, jóváhagyása és nyilvántartásba vétele a beruházással kapcsolatos vonatkozó nemzeti szabályok szerint történik; valamennyi pénzügyi intézmény köteles hiteltámogatást nyújtani a részére a hitelezési elvekkel összhangban; a beruházás teljes összegében importált saját felhasználású berendezések – a Pénzügyminisztérium által kiadott (2000-ben módosított) belföldi beruházási projektek nem mentesített importált árutartalmában szereplő áruk kivételével – mentesíthetők a behozatali vám és a behozatali hozzáadottérték-adó alól, kivéve, ha a nem mentesített beruházási projektek tartalmára vonatkozóan új szabályozás van érvényben. Az ösztönzött gazdasági ágazat projektjeire vonatkozó egyéb kedvező politikákat a vonatkozó nemzeti rendeletekkel összhangban kell végrehajtani”. |
| --- | --- |

(116)

Az ipari szerkezetátalakítás támogatásáról szóló ideiglenes rendelkezések (2005. évi 40. sz. államtanácsi határozat, a továbbiakban: 40. sz. határozat) III. fejezete továbbá „Az ipari szerkezetátalakítás útmutató katalógusát” említi, amely háromféle tartalommal rendelkezik, nevezetesen a támogatott projekttartalommal, a korlátozott projekttartalommal és a megszüntetett projekttartalommal. A határozat XVII. cikke szerint „az ösztönzött kategóriába tartozó beruházási projekt tartalmának vizsgálata, jóváhagyása és nyilvántartásba vétele a beruházással kapcsolatos vonatkozó nemzeti szabályok szerint történik; valamennyi pénzügyi intézmény köteles hiteltámogatást nyújtani a részére a hitelezési elvekkel összhangban; a beruházás teljes összegében importált saját felhasználású berendezések – a Pénzügyminisztérium által kiadott (2000-ben módosított) belföldi beruházási projektek nem mentesített importált árutartalmában szereplő áruk kivételével – mentesíthetők a behozatali vám és a behozatali hozzáadottérték-adó alól, kivéve, ha a nem mentesített beruházási projektek tartalmára vonatkozóan új szabályozás van érvényben. Az ösztönzött gazdasági ágazat projektjeire vonatkozó egyéb kedvező politikákat a vonatkozó nemzeti rendeletekkel összhangban kell végrehajtani”.

az ösztönzött kategóriába tartozó beruházási projekt tartalmának vizsgálata, jóváhagyása és nyilvántartásba vétele a beruházással kapcsolatos vonatkozó nemzeti szabályok szerint történik; valamennyi pénzügyi intézmény köteles hiteltámogatást nyújtani a részére a hitelezési elvekkel összhangban; a beruházás teljes összegében importált saját felhasználású berendezések – a Pénzügyminisztérium által kiadott (2000-ben módosított) belföldi beruházási projektek nem mentesített importált árutartalmában szereplő áruk kivételével – mentesíthetők a behozatali vám és a behozatali hozzáadottérték-adó alól, kivéve, ha a nem mentesített beruházási projektek tartalmára vonatkozóan új szabályozás van érvényben. Az ösztönzött gazdasági ágazat projektjeire vonatkozó egyéb kedvező politikákat a vonatkozó nemzeti rendeletekkel összhangban kell végrehajtani”.

| (117) | Következésképpen a 40. sz. határozat az ipari szerkezetátalakítás útmutató katalógusával együtt értelmezve egyedi elbánást ír elő egyes ösztönzött gazdasági ágazatok meghatározott projektjei számára. |
| --- | --- |

(117)

Következésképpen a 40. sz. határozat az ipari szerkezetátalakítás útmutató katalógusával együtt értelmezve egyedi elbánást ír elő egyes ösztönzött gazdasági ágazatok meghatározott projektjei számára.

| (118) | Az ipari szerkezetátalakítás útmutató katalógusa 2011. évi kiadásának 2013. évi módosítása (36), valamint az ipari szerkezetátalakítás útmutató katalógusa 2019. évi kiadása (37) – melyet a Kínai Népköztársaság Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottságának 2019. augusztus 27-i 29. számú rendelete hagyott jóvá, és amely 2020. január 1-jén lépett hatályba – az „I. kategória: Ösztönzés” alatt sorolja fel a következőket:
  „XXVIII.   Információs ágazat


  [...]









  13. | 32 hullám vagy nagyobb sebességű, hullámhosszosztásos multiplex (WDM) technikát alkalmazó száloptikás továbbítórendszerek berendezéseinek gyártása; |
| --- | --- | --- |

(118)

Az ipari szerkezetátalakítás útmutató katalógusa 2011. évi kiadásának 2013. évi módosítása (36), valamint az ipari szerkezetátalakítás útmutató katalógusa 2019. évi kiadása (37) – melyet a Kínai Népköztársaság Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottságának 2019. augusztus 27-i 29. számú rendelete hagyott jóvá, és amely 2020. január 1-jén lépett hatályba – az „I. kategória: Ösztönzés” alatt sorolja fel a következőket:

36

37

„XXVIII.   Információs ágazat

Információs ágazat

[...]

[...]

13.

32 hullám vagy nagyobb sebességű, hullámhosszosztásos multiplex (WDM) technikát alkalmazó száloptikás továbbítórendszerek berendezéseinek gyártása;

| 14. | Berendezések gyártása 10GB/S vagy nagyobb sebességű digitális szinkronizációs sorozatú optikai szál kommunikációs rendszerekhez; |
| --- | --- |

14.

Berendezések gyártása 10GB/S vagy nagyobb sebességű digitális szinkronizációs sorozatú optikai szál kommunikációs rendszerekhez;

[...]

[...]

| 28. | Új (nem diszperzív) egymódusú optikai szál és optikaiszál-előforma gyártása”. |
| --- | --- |

28.

Új (nem diszperzív) egymódusú optikai szál és optikaiszál-előforma gyártása”.

| (119) | Ezért az ipari szerkezetátalakítás útmutató katalógusában az „információs ágazat” alatt az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazathoz kapcsolódó konkrét projektek ösztönzöttként szerepelnek. |
| --- | --- |

(119)

Ezért az ipari szerkezetátalakítás útmutató katalógusában az „információs ágazat” alatt az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazathoz kapcsolódó konkrét projektek ösztönzöttként szerepelnek.

| (120) | A kínai kormány azt állította, hogy a 40. sz. határozat nem kötelező, illetve nem rendelkezik jogi kötőerővel, hanem pusztán iránymutató dokumentum. Emellett a kínai kormány szerint a 40. sz. határozat „az információs infrastruktúra, többek között a széles sávú kommunikáció kiépítésének megerősítésére” hivatkozó V. cikke egyértelműen csak az infrastruktúra fejlesztését érinti, és nem terjed ki az optikai szálakból álló kábelekre. Ezért a kínai kormány azzal érvelt, hogy ez a dokumentum nem támogathatta vagy ösztönözhette az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(120)

A kínai kormány azt állította, hogy a 40. sz. határozat nem kötelező, illetve nem rendelkezik jogi kötőerővel, hanem pusztán iránymutató dokumentum. Emellett a kínai kormány szerint a 40. sz. határozat „az információs infrastruktúra, többek között a széles sávú kommunikáció kiépítésének megerősítésére” hivatkozó V. cikke egyértelműen csak az infrastruktúra fejlesztését érinti, és nem terjed ki az optikai szálakból álló kábelekre. Ezért a kínai kormány azzal érvelt, hogy ez a dokumentum nem támogathatta vagy ösztönözhette az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatot.

az információs infrastruktúra, többek között a széles sávú kommunikáció kiépítésének megerősítésére

| (121) | Először is a Bizottság nem értett egyet azzal, hogy a 40. sz. határozat nem kötelező érvényű. A 40. sz. határozat lényegében ideiglenes szabályozásokat fektet le az ipari szerkezetátalakítás előmozdítása érdekében, és megemlíti „az ipari szerkezetátalakítás útmutató katalógusát”, amely háromféle tartalmat határoz meg: az ösztönzött projektek, a korlátozott projektek és a megszüntetett projektek kategóriáját. A 40. sz. határozat XVII. cikke kötelező módon határozza meg az ösztönzött projektek katalógusába tartozó beruházási projektek kezelését, pl. „minden pénzügyi intézménynek a hitelezési elvek szerint hiteltámogatást kell nyújtania” és „az idevágó nemzeti rendeletekkel összhangban egyéb támogató politikákat kell végrehajtani az ösztönzött gazdasági ágazatban végrehajtott projektekkel kapcsolatban”. A XXI. cikk rögzíti továbbá, hogy „az állam által jelenleg ösztönzött legfontosabb gazdasági ágazatok, termékek és technológiák katalógusa (2000-es módosítás) szerint végrehajtott megfelelő preferenciális szakpolitikákat ki kell igazítani annak érdekében, hogy a végrehajtás az ipari szerkezetátalakítás útmutató katalógusában meghatározott ösztönzéseknek megfelelően történjen”. E tekintetben tehát a 40. sz. határozat kötelező érvényű. |
| --- | --- |

(121)

Először is a Bizottság nem értett egyet azzal, hogy a 40. sz. határozat nem kötelező érvényű. A 40. sz. határozat lényegében ideiglenes szabályozásokat fektet le az ipari szerkezetátalakítás előmozdítása érdekében, és megemlíti „az ipari szerkezetátalakítás útmutató katalógusát”, amely háromféle tartalmat határoz meg: az ösztönzött projektek, a korlátozott projektek és a megszüntetett projektek kategóriáját. A 40. sz. határozat XVII. cikke kötelező módon határozza meg az ösztönzött projektek katalógusába tartozó beruházási projektek kezelését, pl. „minden pénzügyi intézménynek a hitelezési elvek szerint hiteltámogatást kell nyújtania” és „az idevágó nemzeti rendeletekkel összhangban egyéb támogató politikákat kell végrehajtani az ösztönzött gazdasági ágazatban végrehajtott projektekkel kapcsolatban”. A XXI. cikk rögzíti továbbá, hogy „az állam által jelenleg ösztönzött legfontosabb gazdasági ágazatok, termékek és technológiák katalógusa (2000-es módosítás) szerint végrehajtott megfelelő preferenciális szakpolitikákat ki kell igazítani annak érdekében, hogy a végrehajtás az ipari szerkezetátalakítás útmutató katalógusában meghatározott ösztönzéseknek megfelelően történjen”. E tekintetben tehát a 40. sz. határozat kötelező érvényű.

minden pénzügyi intézménynek a hitelezési elvek szerint hiteltámogatást kell nyújtania

az idevágó nemzeti rendeletekkel összhangban egyéb támogató politikákat kell végrehajtani az ösztönzött gazdasági ágazatban végrehajtott projektekkel kapcsolatban

az állam által jelenleg ösztönzött legfontosabb gazdasági ágazatok, termékek és technológiák katalógusa (2000-es módosítás) szerint végrehajtott megfelelő preferenciális szakpolitikákat ki kell igazítani annak érdekében, hogy a végrehajtás az ipari szerkezetátalakítás útmutató katalógusában meghatározott ösztönzéseknek megfelelően történjen

| (122) | Másodszor a 40. sz. határozat V. cikke, amely „Az ipari szerkezetátalakítás iránya és prioritásai” című II. fejezetbe tartozik, prioritásként határozza meg az „információs infrastruktúra, többek között széles sávú kommunikáció kiépítésének” megerősítését, és a (80) preambulumbekezdésben említettek, majd a (111) preambulumbekezdésben tovább kifejtettek szerint az optikai szálakból álló kábelek az ilyen infrastruktúra kulcsfontosságú és nélkülözhetetlen részét képezik. A Bizottság által a (111) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint amennyiben a kínai kormány ösztönzi a széles sávú infrastruktúra kiépítését, akkor az ilyen infrastruktúra kiépítéséhez nélkülözhetetlen, annak szerves részét képező kulcsfontosságú termékeket is a kínai kormány által ösztönzöttnek kell tekinteni. Emellett a 40. sz. határozat „Útmutató katalógus az iparszerkezet átalakításához” című III. fejezetének XIV. cikke a következőket mondja ki: „az ösztönzött tartalom körébe főként a kulcsfontosságú technológiák, berendezések és termékek tartoznak, amelyek elősegíthetik a társadalmi és gazdasági fejlődést, amelyek előnyösek az erőforrások megtakarítása, a környezetvédelem és az iparszerkezet fejlesztése szempontjából, és amelyeket a releváns szakpolitikáknak és intézkedéseknek ösztönözniük és támogatniuk kell”. A (118) preambulumbekezdésben már kifejtettek szerint az információs ágazat és különösen az optikai szálakból álló kábelek gyártásának kulcsfontosságú alapanyagai – például az egymódusú optikai szál és az optikaiszál-előforma –, valamint az upstream termékek – például a száloptikás átviteli rendszerek és a száloptikás kommunikációs rendszerek ösztönzött tartalomként szerepelnek. Emellett az optikai szálakból álló kábelek a kínai kormány által ösztönzött „információs infrastruktúra, többek között a széles sávú kommunikáció” kiépítéséhez nélkülözhetetlen berendezések. Ezért a fenti rendelkezések együttes értelmezése rámutat, hogy az optikai szálakból álló kábelek ösztönzött terméknek minősülnek, egyrészt mert egy ösztönzött infrastruktúra nélkülözhetetlen alkotóelemét képezik, másrészt mivel alapvető alapanyagaikat, melyek az optikai szálakból álló kábelek hozzáadott értékét meghatározzák, szintén ösztönzi a kínai kormány. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(122)

Másodszor a 40. sz. határozat V. cikke, amely „Az ipari szerkezetátalakítás iránya és prioritásai” című II. fejezetbe tartozik, prioritásként határozza meg az „információs infrastruktúra, többek között széles sávú kommunikáció kiépítésének” megerősítését, és a (80) preambulumbekezdésben említettek, majd a (111) preambulumbekezdésben tovább kifejtettek szerint az optikai szálakból álló kábelek az ilyen infrastruktúra kulcsfontosságú és nélkülözhetetlen részét képezik. A Bizottság által a (111) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint amennyiben a kínai kormány ösztönzi a széles sávú infrastruktúra kiépítését, akkor az ilyen infrastruktúra kiépítéséhez nélkülözhetetlen, annak szerves részét képező kulcsfontosságú termékeket is a kínai kormány által ösztönzöttnek kell tekinteni. Emellett a 40. sz. határozat „Útmutató katalógus az iparszerkezet átalakításához” című III. fejezetének XIV. cikke a következőket mondja ki: „az ösztönzött tartalom körébe főként a kulcsfontosságú technológiák, berendezések és termékek tartoznak, amelyek elősegíthetik a társadalmi és gazdasági fejlődést, amelyek előnyösek az erőforrások megtakarítása, a környezetvédelem és az iparszerkezet fejlesztése szempontjából, és amelyeket a releváns szakpolitikáknak és intézkedéseknek ösztönözniük és támogatniuk kell”. A (118) preambulumbekezdésben már kifejtettek szerint az információs ágazat és különösen az optikai szálakból álló kábelek gyártásának kulcsfontosságú alapanyagai – például az egymódusú optikai szál és az optikaiszál-előforma –, valamint az upstream termékek – például a száloptikás átviteli rendszerek és a száloptikás kommunikációs rendszerek ösztönzött tartalomként szerepelnek. Emellett az optikai szálakból álló kábelek a kínai kormány által ösztönzött „információs infrastruktúra, többek között a széles sávú kommunikáció” kiépítéséhez nélkülözhetetlen berendezések. Ezért a fenti rendelkezések együttes értelmezése rámutat, hogy az optikai szálakból álló kábelek ösztönzött terméknek minősülnek, egyrészt mert egy ösztönzött infrastruktúra nélkülözhetetlen alkotóelemét képezik, másrészt mivel alapvető alapanyagaikat, melyek az optikai szálakból álló kábelek hozzáadott értékét meghatározzák, szintén ösztönzi a kínai kormány. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

információs infrastruktúra, többek között széles sávú kommunikáció kiépítésének

az ösztönzött tartalom körébe főként a kulcsfontosságú technológiák, berendezések és termékek tartoznak, amelyek elősegíthetik a társadalmi és gazdasági fejlődést, amelyek előnyösek az erőforrások megtakarítása, a környezetvédelem és az iparszerkezet fejlesztése szempontjából, és amelyeket a releváns szakpolitikáknak és intézkedéseknek ösztönözniük és támogatniuk kell

információs infrastruktúra, többek között a széles sávú kommunikáció

| (123) | Az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatot nem csak nemzeti szinten támogatják tervek és stratégiák. Tartományi szinten úgynevezett nemzeti csúcstechnológiai iparfejlesztési övezetek kerültek létrehozásra. Ezek egyike az East Lake Új Technológiai Iparfejlesztési Övezet. Ezen övezetek célja a nemzeti csúcstechnológiai iparfejlesztési övezetekre vonatkozó tizenharmadik ötéves terv I.2. szakaszában kifejtettek szerint regionális platformot biztosítani a mélyreható nemzeti stratégiák, például az „Internet +” és a „Made in China 2025” végrehajtásához (38). Az ezen övezetek egyikében található, a releváns stratégiák hatálya alá tartozó üzleti tevékenységet végző szervezetnek minősülő vállalatok és vállalkozások kedvezményes elbánásban részesülnek. „A nemzeti csúcstechnológiai iparfejlesztési övezetekre vonatkozó preferenciális szakpolitikák” című dokumentumban (39) látható módon a vállalat létrehozásától számított két éven belül a társasági adó alóli általános mentességben részesülnek, ezt követően pedig a kedvezményes elbánás a csökkentett társasági adó biztosításával, a kiviteli vámok alóli mentességgel és más adókedvezmények biztosításával folytatódik. |
| --- | --- |

(123)

Az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatot nem csak nemzeti szinten támogatják tervek és stratégiák. Tartományi szinten úgynevezett nemzeti csúcstechnológiai iparfejlesztési övezetek kerültek létrehozásra. Ezek egyike az East Lake Új Technológiai Iparfejlesztési Övezet. Ezen övezetek célja a nemzeti csúcstechnológiai iparfejlesztési övezetekre vonatkozó tizenharmadik ötéves terv I.2. szakaszában kifejtettek szerint regionális platformot biztosítani a mélyreható nemzeti stratégiák, például az „Internet +” és a „Made in China 2025” végrehajtásához (38). Az ezen övezetek egyikében található, a releváns stratégiák hatálya alá tartozó üzleti tevékenységet végző szervezetnek minősülő vállalatok és vállalkozások kedvezményes elbánásban részesülnek. „A nemzeti csúcstechnológiai iparfejlesztési övezetekre vonatkozó preferenciális szakpolitikák” című dokumentumban (39) látható módon a vállalat létrehozásától számított két éven belül a társasági adó alóli általános mentességben részesülnek, ezt követően pedig a kedvezményes elbánás a csökkentett társasági adó biztosításával, a kiviteli vámok alóli mentességgel és más adókedvezmények biztosításával folytatódik.

38

39

| (124) | A csúcstechnológiai ágazatban tevékenységet folytató, a nemzeti csúcstechnológiai iparfejlesztési övezetekben található vállalatoknak nyújtott előnyök nem csupán adókedvezményekre korlátozódnak, hanem közvetlen pénzügyi támogatást is magukban foglalnak. Ahogyan az a nemzeti csúcstechnológiai iparfejlesztési övezetekre vonatkozó preferenciális szakpolitikákat meghatározó, idézett dokumentumban látható, az állam feladata „minden évben meghatározott összegű építési hiteleket és befektetéseket [...] biztosítani, és az ehhez szükséges finanszírozást meghatározott mennyiségű hosszú lejáratú kötvény kibocsátásával begyűjtheti a társadalomtól” (40). Ez a dokumentum pontosabb meghatározást ad azzal a kijelentéssel, hogy „a kínai kormány által a csúcstechnológiai iparfejlesztési övezeteknek nyújtott támogatás célja főként az, hogy induló finanszírozást nyújtson a nemzeti fejlesztési övezeteknek, és hogy végrehajtson bizonyos nemzetileg tervezett projekteket a fejlesztési övezetekben működő vállalatokkal. A legtöbb kínai fejlesztési övezetben a helyi kormányzati szervek főként földterület bérbeadásával és alacsony árakkal támogatják a fejlesztési övezetet”. |
| --- | --- |

(124)

A csúcstechnológiai ágazatban tevékenységet folytató, a nemzeti csúcstechnológiai iparfejlesztési övezetekben található vállalatoknak nyújtott előnyök nem csupán adókedvezményekre korlátozódnak, hanem közvetlen pénzügyi támogatást is magukban foglalnak. Ahogyan az a nemzeti csúcstechnológiai iparfejlesztési övezetekre vonatkozó preferenciális szakpolitikákat meghatározó, idézett dokumentumban látható, az állam feladata „minden évben meghatározott összegű építési hiteleket és befektetéseket [...] biztosítani, és az ehhez szükséges finanszírozást meghatározott mennyiségű hosszú lejáratú kötvény kibocsátásával begyűjtheti a társadalomtól” (40). Ez a dokumentum pontosabb meghatározást ad azzal a kijelentéssel, hogy „a kínai kormány által a csúcstechnológiai iparfejlesztési övezeteknek nyújtott támogatás célja főként az, hogy induló finanszírozást nyújtson a nemzeti fejlesztési övezeteknek, és hogy végrehajtson bizonyos nemzetileg tervezett projekteket a fejlesztési övezetekben működő vállalatokkal. A legtöbb kínai fejlesztési övezetben a helyi kormányzati szervek főként földterület bérbeadásával és alacsony árakkal támogatják a fejlesztési övezetet”.

minden évben meghatározott összegű építési hiteleket és befektetéseket [...] biztosítani, és az ehhez szükséges finanszírozást meghatározott mennyiségű hosszú lejáratú kötvény kibocsátásával begyűjtheti a társadalomtól

40

a kínai kormány által a csúcstechnológiai iparfejlesztési övezeteknek nyújtott támogatás célja főként az, hogy induló finanszírozást nyújtson a nemzeti fejlesztési övezeteknek, és hogy végrehajtson bizonyos nemzetileg tervezett projekteket a fejlesztési övezetekben működő vállalatokkal. A legtöbb kínai fejlesztési övezetben a helyi kormányzati szervek főként földterület bérbeadásával és alacsony árakkal támogatják a fejlesztési övezetet

| (125) | „A nemzeti fejlesztési övezetekre vonatkozó preferenciális szakpolitikák” című dokumentum emellett hivatkozik az állam által támogatott kulcsfontosságú csúcstechnológiai területek 2016. évi katalógusára, amely felsorolja a támogatott kulcsfontosságú csúcstechnológiai területeket. Ez a katalógus világosan megemlíti az „I. Elektronikus információk” kategória „Kommunikációs technológia” című 4. pontjában, hogy az „optikai átviteli hálózat” és az „optikai átviteli rendszertechnológia” – amely az optikai szálakból álló kábelekre is kiterjed – az állam által támogatott csúcstechnológiai terület. Az optikai szálakból álló kábelek a mintában szereplő exportáló gyártójának egyike Wuhan tartományban, a csoport legtöbb vállalata pedig az East Lake Új Technológiai Iparfejlesztési Övezetben található. Ezek a vállalatok tehát a nemzeti csúcstechnológiai iparfejlesztési övezetek rendszerében biztosított kedvezményes elbánásra jogosultak. |
| --- | --- |

(125)

„A nemzeti fejlesztési övezetekre vonatkozó preferenciális szakpolitikák” című dokumentum emellett hivatkozik az állam által támogatott kulcsfontosságú csúcstechnológiai területek 2016. évi katalógusára, amely felsorolja a támogatott kulcsfontosságú csúcstechnológiai területeket. Ez a katalógus világosan megemlíti az „I. Elektronikus információk” kategória „Kommunikációs technológia” című 4. pontjában, hogy az „optikai átviteli hálózat” és az „optikai átviteli rendszertechnológia” – amely az optikai szálakból álló kábelekre is kiterjed – az állam által támogatott csúcstechnológiai terület. Az optikai szálakból álló kábelek a mintában szereplő exportáló gyártójának egyike Wuhan tartományban, a csoport legtöbb vállalata pedig az East Lake Új Technológiai Iparfejlesztési Övezetben található. Ezek a vállalatok tehát a nemzeti csúcstechnológiai iparfejlesztési övezetek rendszerében biztosított kedvezményes elbánásra jogosultak.

optikai átviteli hálózat

optikai átviteli rendszertechnológia

| (126) | A kínai kormány által támogatott különleges iparfejlesztési övezetek közül ez a wuhani (East Lake Új Technológiai Iparfejlesztési Övezet) az optikai szálakból álló kábelek gyártásának egyik fő helyszíne. A wuhani övezet – mint az Államtanács által jóváhagyott »nemzeti csúcstechnológiai iparfejlesztési övezetek« és a »nemzeti belföldi innovációs demonstrációs övezetek« egyike – Kína első optoelektronikai ipari bázisává vált, melyet kínai Optika-völgynek is neveznek. Az övezetben működő gyártók különféle ösztönzőkben és állami támogatásban részesültek. |
| --- | --- |

(126)

A kínai kormány által támogatott különleges iparfejlesztési övezetek közül ez a wuhani (East Lake Új Technológiai Iparfejlesztési Övezet) az optikai szálakból álló kábelek gyártásának egyik fő helyszíne. A wuhani övezet – mint az Államtanács által jóváhagyott »nemzeti csúcstechnológiai iparfejlesztési övezetek« és a »nemzeti belföldi innovációs demonstrációs övezetek« egyike – Kína első optoelektronikai ipari bázisává vált, melyet kínai Optika-völgynek is neveznek. Az övezetben működő gyártók különféle ösztönzőkben és állami támogatásban részesültek.

| (127) | Az optikai szálakból álló kábelek gyártása során felhasznált inputok tekintetében a Bizottság megállapította, hogy az aramidot (a vegyi úton előállított szintetikus szálak egy típusát, az optikai szálakból álló kábelek gyártásában alkalmazott inputok egyikét) a kínai kormány a kulcsfontosságú termékek közé sorolja A stratégiai feltörekvő iparágak fő termékeinek és szolgáltatásainak útmutató katalógusa című dokumentumban. (41) E minősítésnek köszönhetően ez utóbbi nyersanyag a kínai kormány különböző szakpolitikáinak középponti eleme. |
| --- | --- |

(127)

Az optikai szálakból álló kábelek gyártása során felhasznált inputok tekintetében a Bizottság megállapította, hogy az aramidot (a vegyi úton előállított szintetikus szálak egy típusát, az optikai szálakból álló kábelek gyártásában alkalmazott inputok egyikét) a kínai kormány a kulcsfontosságú termékek közé sorolja A stratégiai feltörekvő iparágak fő termékeinek és szolgáltatásainak útmutató katalógusa című dokumentumban. (41) E minősítésnek köszönhetően ez utóbbi nyersanyag a kínai kormány különböző szakpolitikáinak középponti eleme.

A stratégiai feltörekvő iparágak fő termékeinek és szolgáltatásainak útmutató katalógusa

41

| (128) | Tágabb értelemben a szintetikus szálak nemcsak a központi szinten tartoznak az állami szabályozás és piacirányítás hatálya alá, hanem alsóbb szintű tervezési dokumentumok is szabályozzák őket (például Zhejiang tartomány cselekvési terve a hagyományos feldolgozóipar átfogó átalakításáról és korszerűsítéséről, amely a szintetikus szálakat az adott politikai irányítás alá tartozó tíz kulcsfontosságú gazdasági ágazatok között tünteti fel (42), vagy a Jiangsu tartomány vegyiparának fejlesztéséről szóló tizenharmadik ötéves terv [2016–2020]). Az utóbbi dokumentum új vegyi anyagokra vonatkozó rendelkezései a hangsúlyt elsősorban a nagy hozzáadott értéket képviselő downstream alkalmazások (például a „kiváló tulajdonságú szálak”) fejlesztésének és iparosításának támogatására helyezik, amely kategória az optikai szálakból álló kábelek előállításához használt szálakat is magában foglalja. |
| --- | --- |

(128)

Tágabb értelemben a szintetikus szálak nemcsak a központi szinten tartoznak az állami szabályozás és piacirányítás hatálya alá, hanem alsóbb szintű tervezési dokumentumok is szabályozzák őket (például Zhejiang tartomány cselekvési terve a hagyományos feldolgozóipar átfogó átalakításáról és korszerűsítéséről, amely a szintetikus szálakat az adott politikai irányítás alá tartozó tíz kulcsfontosságú gazdasági ágazatok között tünteti fel (42), vagy a Jiangsu tartomány vegyiparának fejlesztéséről szóló tizenharmadik ötéves terv [2016–2020]). Az utóbbi dokumentum új vegyi anyagokra vonatkozó rendelkezései a hangsúlyt elsősorban a nagy hozzáadott értéket képviselő downstream alkalmazások (például a „kiváló tulajdonságú szálak”) fejlesztésének és iparosításának támogatására helyezik, amely kategória az optikai szálakból álló kábelek előállításához használt szálakat is magában foglalja.

42

| (129) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány azt állította, hogy a Bizottság által idézett számos dokumentum, például a négy alapelemet meghatározó katalógus, a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság által összeállított „Stratégiai fontosságú és feltörekvő termékek és szolgáltatások 2016. évi katalógusa”, valamint az „Ipari szerkezetátalakítás útmutató katalógusa” nem említi az optikai szálakból álló kábeleket, hanem az alapanyagokra utal. A kínai kormány azt állította továbbá, hogy a Bizottság nem végezte el az átadás vagy a visszaadás teljes körű elemzését annak igazolására, hogy az upstream vagy downstream iparágak továbbadták az általuk kapott állítólagos támogatásokat az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(129)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány azt állította, hogy a Bizottság által idézett számos dokumentum, például a négy alapelemet meghatározó katalógus, a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság által összeállított „Stratégiai fontosságú és feltörekvő termékek és szolgáltatások 2016. évi katalógusa”, valamint az „Ipari szerkezetátalakítás útmutató katalógusa” nem említi az optikai szálakból álló kábeleket, hanem az alapanyagokra utal. A kínai kormány azt állította továbbá, hogy a Bizottság nem végezte el az átadás vagy a visszaadás teljes körű elemzését annak igazolására, hogy az upstream vagy downstream iparágak továbbadták az általuk kapott állítólagos támogatásokat az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatnak.

| (130) | Az upstream iparágakat illetően a Bizottság megjegyezte, hogy a mintában szereplő exportáló gyártók vertikálisan integráltak, ezért úgy tekintette, hogy a velük kapcsolatban álló beszállítók által kapott támogatásokat átadták az optikai szálakból álló kábelek exportáló gyártóinak. Továbbá azok a dokumentumok, amelyekről a kínai kormány azt állítja, hogy az optikai szálakból álló kábelek alapanyagaira vonatkoznak – még ha feltételezzük is, hogy nem terjednek ki legalább közvetve vagy implicit módon az optikai szálakból álló kábelekre (ami nem igaz) –, a kínai kormány e szakaszban említett többi preferenciális szakpolitikájával és dokumentumával együttvéve akkor is relevánsak. Az ebben a szakaszban említett dokumentumok mindegyike vagy az optikai szálas hálózatokra vonatkozik – melyeknek az optikai szálakból álló kábelek kulcsfontosságú alkotóelemét képezik –, vagy annak fő alapanyagaira, ezáltal rámutatnak arra, hogy az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó ágazat egésze az upstream termeléstől egészen az érintett termék downstream kimenetéig bezárólag ösztönzött. Ezek a dokumentumok a különféle támogatási programok egyedi jellegének bemutatása szempontjából is relevánsak. Az átadás elemzése kizárólag a megfelelő ellenszolgáltatásnál jóval kevesebb összeg fejében biztosított és az exportáló gyártók által az érintett termék előállításához felhasznált nyersanyagokra vonatkozóan ténylegesen odaítélt támogatások esetén szükséges, és csak abban az esetben, ha ezen alapanyagok vevője és eladója egymástól független. A 3.8.2. szakaszban kifejtettek szerint a független beszállítók által a megfelelő ellenszolgáltatásnál jóval kevesebb összeg fejében beszerzett nyersanyagokat nem egyenlítették ki ebben a vizsgálatban. Továbbá az ebben a preambulumbekezdésben fentebb kifejtettek szerint az együttműködő exportáló gyártók nagyrészt integráltak. |
| --- | --- |

(130)

Az upstream iparágakat illetően a Bizottság megjegyezte, hogy a mintában szereplő exportáló gyártók vertikálisan integráltak, ezért úgy tekintette, hogy a velük kapcsolatban álló beszállítók által kapott támogatásokat átadták az optikai szálakból álló kábelek exportáló gyártóinak. Továbbá azok a dokumentumok, amelyekről a kínai kormány azt állítja, hogy az optikai szálakból álló kábelek alapanyagaira vonatkoznak – még ha feltételezzük is, hogy nem terjednek ki legalább közvetve vagy implicit módon az optikai szálakból álló kábelekre (ami nem igaz) –, a kínai kormány e szakaszban említett többi preferenciális szakpolitikájával és dokumentumával együttvéve akkor is relevánsak. Az ebben a szakaszban említett dokumentumok mindegyike vagy az optikai szálas hálózatokra vonatkozik – melyeknek az optikai szálakból álló kábelek kulcsfontosságú alkotóelemét képezik –, vagy annak fő alapanyagaira, ezáltal rámutatnak arra, hogy az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó ágazat egésze az upstream termeléstől egészen az érintett termék downstream kimenetéig bezárólag ösztönzött. Ezek a dokumentumok a különféle támogatási programok egyedi jellegének bemutatása szempontjából is relevánsak. Az átadás elemzése kizárólag a megfelelő ellenszolgáltatásnál jóval kevesebb összeg fejében biztosított és az exportáló gyártók által az érintett termék előállításához felhasznált nyersanyagokra vonatkozóan ténylegesen odaítélt támogatások esetén szükséges, és csak abban az esetben, ha ezen alapanyagok vevője és eladója egymástól független. A 3.8.2. szakaszban kifejtettek szerint a független beszállítók által a megfelelő ellenszolgáltatásnál jóval kevesebb összeg fejében beszerzett nyersanyagokat nem egyenlítették ki ebben a vizsgálatban. Továbbá az ebben a preambulumbekezdésben fentebb kifejtettek szerint az együttműködő exportáló gyártók nagyrészt integráltak.

| (131) | A fenti tervek és programok alapján megállapítható tehát, hogy az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat olyan kulcs-, illetve stratégiai ágazatnak számít, amelynek – szakpolitikai célként meghatározott – fejlesztésére a kínai kormány aktívan törekszik. A kínai kormány megítélése szerint az optikai szálakból álló kábelek olyan termékek, amelyek kulcsszerepet játszanak azoknak a hálózatoknak és infrastruktúráknak a kiépítésében, amelyek a konnektivitás valamennyi szintjét, valamint a kormány által kidolgozott és ellenőrzött valamennyi digitális szakpolitikai területet kiszolgálják. Az e szakaszban említett szakpolitikai dokumentumok alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kínai kormány az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatban a kapcsolódó szakpolitikák végrehajtása érdekében beavatkozik a piaci erők szabad érvényesülésébe, mindenekelőtt azzal, hogy az ágazatot különböző eszközökkel támogatja. |
| --- | --- |

(131)

A fenti tervek és programok alapján megállapítható tehát, hogy az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat olyan kulcs-, illetve stratégiai ágazatnak számít, amelynek – szakpolitikai célként meghatározott – fejlesztésére a kínai kormány aktívan törekszik. A kínai kormány megítélése szerint az optikai szálakból álló kábelek olyan termékek, amelyek kulcsszerepet játszanak azoknak a hálózatoknak és infrastruktúráknak a kiépítésében, amelyek a konnektivitás valamennyi szintjét, valamint a kormány által kidolgozott és ellenőrzött valamennyi digitális szakpolitikai területet kiszolgálják. Az e szakaszban említett szakpolitikai dokumentumok alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kínai kormány az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatban a kapcsolódó szakpolitikák végrehajtása érdekében beavatkozik a piaci erők szabad érvényesülésébe, mindenekelőtt azzal, hogy az ágazatot különböző eszközökkel támogatja.

3.2.   Az együttműködés részleges hiánya és a rendelkezésre álló tények felhasználása

Az együttműködés részleges hiánya és a rendelkezésre álló tények felhasználása

| (132) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány általános észrevételeket tett a Bizottság azon döntésére vonatkozóan, hogy az alaprendelet 28. cikkének (1) bekezdésében foglalt rendelkezéseket alkalmazza a kedvezményes hitelnyújtás, az exporthitel-biztosítás és az alapanyagok kapcsán. |
| --- | --- |

(132)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány általános észrevételeket tett a Bizottság azon döntésére vonatkozóan, hogy az alaprendelet 28. cikkének (1) bekezdésében foglalt rendelkezéseket alkalmazza a kedvezményes hitelnyújtás, az exporthitel-biztosítás és az alapanyagok kapcsán.

| (133) | A kínai kormány azt állította, hogy a Bizottság minden olyan információkérése, amelyre a kínai kormány nem tudott választ adni, észszerűtlen volt, mivel ezek olyan hatáskör meglétét feltételezték, amellyel a kínai kormány nem rendelkezik. |
| --- | --- |

(133)

A kínai kormány azt állította, hogy a Bizottság minden olyan információkérése, amelyre a kínai kormány nem tudott választ adni, észszerűtlen volt, mivel ezek olyan hatáskör meglétét feltételezték, amellyel a kínai kormány nem rendelkezik.

| (134) | Továbbá a kínai kormány azzal érvelt, hogy a Bizottság nem értékelte megfelelően a rendelkezésére álló tényeket, és nem szolgáltatott megfelelő magyarázatot arra, miért minősültek a rendelkezésre álló tények a hiányzó szükséges információk észszerű pótlásának. |
| --- | --- |

(134)

Továbbá a kínai kormány azzal érvelt, hogy a Bizottság nem értékelte megfelelően a rendelkezésére álló tényeket, és nem szolgáltatott megfelelő magyarázatot arra, miért minősültek a rendelkezésre álló tények a hiányzó szükséges információk észszerű pótlásának.

| (135) | A (146), (160) és a (168) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kínai kormány azon szervezetek részvényeseként vagy felelős hatóságaként, amelyekre vonatkozóan a Bizottság az információkat kérte, rendelkezett a kért információk megszerzéséhez szükséges hatáskörrel. A Bizottság a kínai kormánynak címzett, a 3.2.1–3.2.3. szakaszban ismét megtalálható közleményében leírta, miért kellett a rendelkezésre álló tényekre támaszkodnia. A Bizottság a nyilvánosan rendelkezésre álló információkat a kínai kormány által meg nem adott információk észszerű pótlásának tekintette. A Bizottság ezért elutasította a kínai kormány állításait. |
| --- | --- |

(135)

A (146), (160) és a (168) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kínai kormány azon szervezetek részvényeseként vagy felelős hatóságaként, amelyekre vonatkozóan a Bizottság az információkat kérte, rendelkezett a kért információk megszerzéséhez szükséges hatáskörrel. A Bizottság a kínai kormánynak címzett, a 3.2.1–3.2.3. szakaszban ismét megtalálható közleményében leírta, miért kellett a rendelkezésre álló tényekre támaszkodnia. A Bizottság a nyilvánosan rendelkezésre álló információkat a kínai kormány által meg nem adott információk észszerű pótlásának tekintette. A Bizottság ezért elutasította a kínai kormány állításait.

3.2.1.   Az alaprendelet 28. cikkének (1) bekezdésében foglalt rendelkezések alkalmazása kedvezményes hitelnyújtás kapcsán

Az alaprendelet 28. cikkének (1) bekezdésében foglalt rendelkezések alkalmazása kedvezményes hitelnyújtás kapcsán

| (136) | Az adminisztráció megkönnyítése érdekében a Bizottság felkérte a kínai kormányt, hogy továbbítson egyedi kérdőíveket bármely olyan pénzügyi intézménynek, amely kölcsönöket vagy exporthiteleket nyújtott a mintában szereplő vállalatoknak. |
| --- | --- |

(136)

Az adminisztráció megkönnyítése érdekében a Bizottság felkérte a kínai kormányt, hogy továbbítson egyedi kérdőíveket bármely olyan pénzügyi intézménynek, amely kölcsönöket vagy exporthiteleket nyújtott a mintában szereplő vállalatoknak.

| (137) | Először kizárólag az EXIM Banktól érkezett válasz. A kínai kormány nem válaszolt a Bizottság arra vonatkozó felkérésére, hogy nyújtsa be valamennyi olyan pénzügyi intézmény kitöltött kérdőívét, amely kölcsönöket vagy exporthiteleket nyújtott a mintában szereplő vállalatoknak. Ezért a Bizottság a hiánypótlásra felhívó levelében megismételte a pénzügyi intézményekre vonatkozó kérését abból a célból, hogy maximalizálja a vizsgálatba való bevonásukra nyíló lehetőségeket, és hogy azok a Bizottság rendelkezésére bocsássák a szükséges információkat ahhoz, hogy a Bizottság ténymegállapításokat tehessen az állítólagos támogatás létezésére és terjedelmére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(137)

Először kizárólag az EXIM Banktól érkezett válasz. A kínai kormány nem válaszolt a Bizottság arra vonatkozó felkérésére, hogy nyújtsa be valamennyi olyan pénzügyi intézmény kitöltött kérdőívét, amely kölcsönöket vagy exporthiteleket nyújtott a mintában szereplő vállalatoknak. Ezért a Bizottság a hiánypótlásra felhívó levelében megismételte a pénzügyi intézményekre vonatkozó kérését abból a célból, hogy maximalizálja a vizsgálatba való bevonásukra nyíló lehetőségeket, és hogy azok a Bizottság rendelkezésére bocsássák a szükséges információkat ahhoz, hogy a Bizottság ténymegállapításokat tehessen az állítólagos támogatás létezésére és terjedelmére vonatkozóan.

| (138) | A hiánypótlásra felhívó levelet követően a kínai kormány jelezte, hogy a hiteleket nyújtó pénzügyi intézmények kitöltött kérdőívei nem voltak relevánsak a vizsgálat szempontjából, mivel a panaszban állítottakkal és a kérdőívben foglaltakkal ellentétben egyik hitelt vagy exporthitelt sem kormányzati tervek vagy projektek alapján biztosították. |
| --- | --- |

(138)

A hiánypótlásra felhívó levelet követően a kínai kormány jelezte, hogy a hiteleket nyújtó pénzügyi intézmények kitöltött kérdőívei nem voltak relevánsak a vizsgálat szempontjából, mivel a panaszban állítottakkal és a kérdőívben foglaltakkal ellentétben egyik hitelt vagy exporthitelt sem kormányzati tervek vagy projektek alapján biztosították.

| (139) | A Bizottság nem értett egyet ezzel a véleménnyel. Először is a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állami tulajdonban lévő szervezetektől kért információk a kínai kormány rendelkezésére állnak minden olyan szervezet esetében, amelyben a kínai kormány a fő vagy többségi részvényes. Ezenkívül a kínai kormány rendelkezik a pénzügyi intézményekkel való kapcsolattartáshoz szükséges hatáskörrel, még abban az esetben is, ha azok nem állnak állami tulajdonban, mivel mindegyikük a kínai bankfelügyeleti hatóság illetékességi körébe tartozik. |
| --- | --- |

(139)

A Bizottság nem értett egyet ezzel a véleménnyel. Először is a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állami tulajdonban lévő szervezetektől kért információk a kínai kormány rendelkezésére állnak minden olyan szervezet esetében, amelyben a kínai kormány a fő vagy többségi részvényes. Ezenkívül a kínai kormány rendelkezik a pénzügyi intézményekkel való kapcsolattartáshoz szükséges hatáskörrel, még abban az esetben is, ha azok nem állnak állami tulajdonban, mivel mindegyikük a kínai bankfelügyeleti hatóság illetékességi körébe tartozik.

| (140) | Végül a Bizottság mindössze egy állami tulajdonú banktól kapott a vállalati, irányítási és tulajdonosi struktúrára vonatkozó információkat, de a többi olyan pénzügyi intézmény egyikétől sem, amely a mintában szereplő vállalatoknak hiteleket nyújtott. Mi több, a Bizottsághoz az EXIM Bank kivételével egyik banktól sem érkezett ellenőrizhető, vállalatspecifikus információ. |
| --- | --- |

(140)

Végül a Bizottság mindössze egy állami tulajdonú banktól kapott a vállalati, irányítási és tulajdonosi struktúrára vonatkozó információkat, de a többi olyan pénzügyi intézmény egyikétől sem, amely a mintában szereplő vállalatoknak hiteleket nyújtott. Mi több, a Bizottsághoz az EXIM Bank kivételével egyik banktól sem érkezett ellenőrizhető, vállalatspecifikus információ.

| (141) | Továbbá az EXIM Bank ugyan általános magyarázattal szolgált hitel-jóváhagyási és kockázatkezelési rendszereik működéséről, azonban nem adott konkrét információkat a mintában szereplő vállalatoknak nyújtott hitelek értékeléséről. Azzal érvelt, hogy nem állt módjában közzétenni ezeket a dokumentumokat, mivel azok belső felhasználású és bizalmas üzleti információnak minősültek. |
| --- | --- |

(141)

Továbbá az EXIM Bank ugyan általános magyarázattal szolgált hitel-jóváhagyási és kockázatkezelési rendszereik működéséről, azonban nem adott konkrét információkat a mintában szereplő vállalatoknak nyújtott hitelek értékeléséről. Azzal érvelt, hogy nem állt módjában közzétenni ezeket a dokumentumokat, mivel azok belső felhasználású és bizalmas üzleti információnak minősültek.

| (142) | Ezen okokból a Bizottság felkérte a mintában szereplő exportálógyártó-csoportokat, hogy engedélyezzék az összes olyan – állami tulajdonú és magántulajdonban lévő – bank által nyilvántartott vállalatspecifikus adathoz való hozzáférést, amelyektől hitelt kaptak. Bár a mintában szereplő vállalatok beleegyeztek abba, hogy hozzáférést biztosítsanak a rájuk vonatkozó banki adatokhoz, a részlegesen együttműködő bank megtagadta a kért részletes információk rendelkezésre bocsátását. |
| --- | --- |

(142)

Ezen okokból a Bizottság felkérte a mintában szereplő exportálógyártó-csoportokat, hogy engedélyezzék az összes olyan – állami tulajdonú és magántulajdonban lévő – bank által nyilvántartott vállalatspecifikus adathoz való hozzáférést, amelyektől hitelt kaptak. Bár a mintában szereplő vállalatok beleegyeztek abba, hogy hozzáférést biztosítsanak a rájuk vonatkozó banki adatokhoz, a részlegesen együttműködő bank megtagadta a kért részletes információk rendelkezésre bocsátását.

| (143) | Mivel nem kapott információkat a mintában szereplő vállalatoknak hiteleket nyújtó bankok többségével kapcsolatban, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy e vizsgálati terület szempontjából alapvető fontosságú információkat nem kapott meg. |
| --- | --- |

(143)

Mivel nem kapott információkat a mintában szereplő vállalatoknak hiteleket nyújtó bankok többségével kapcsolatban, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy e vizsgálati terület szempontjából alapvető fontosságú információkat nem kapott meg.

| (144) | A Bizottság következésképpen tájékoztatta a kínai kormányt, hogy lehetséges, hogy az alaprendelet 28. cikkének (1) bekezdése szerint a rendelkezésre álló tényeket kell felhasználnia annak vizsgálatakor, hogy megvalósult-e a vélelmezett támogatásnyújtás kedvezményes hitelnyújtás révén, és ha igen, akkor milyen mértékben. |
| --- | --- |

(144)

A Bizottság következésképpen tájékoztatta a kínai kormányt, hogy lehetséges, hogy az alaprendelet 28. cikkének (1) bekezdése szerint a rendelkezésre álló tényeket kell felhasználnia annak vizsgálatakor, hogy megvalósult-e a vélelmezett támogatásnyújtás kedvezményes hitelnyújtás révén, és ha igen, akkor milyen mértékben.

| (145) | A Bizottság levelére küldött válaszában a kínai kormány kifogásolta, hogy a Bizottság az alaprendelet 28. cikkének (1) bekezdését alkalmazza. Azzal érvelt, hogy a kínai kormány nem köteles megadni a kért információkat, és hogy a kért információk nem minősülnek szükséges információknak. |
| --- | --- |

(145)

A Bizottság levelére küldött válaszában a kínai kormány kifogásolta, hogy a Bizottság az alaprendelet 28. cikkének (1) bekezdését alkalmazza. Azzal érvelt, hogy a kínai kormány nem köteles megadni a kért információkat, és hogy a kért információk nem minősülnek szükséges információknak.

| (146) | A Bizottság fenntartotta álláspontját, mely szerint szabályozó szervként a kínai kormány az a hatóság, amelynek választ kell adnia a mintában szereplő exportáló gyártóknak finanszírozást biztosító pénzügyi intézményeknek feltett konkrét kérdésekre. A Bizottság levelében foglaltak szerint az állami tulajdonú szervezetektől kért információk valamennyi olyan szervezet esetében hozzáférhetők a kínai kormány számára, amelynek a kínai kormány a fő vagy többségi részvényese, és a kínai kormány rendelkezik a pénzügyi intézményekkel való kapcsolattartáshoz szükséges hatáskörrel, még abban az esetben is, ha azok nem állnak állami tulajdonban, mivel mindegyikük a kínai bankfelügyeleti hatóság illetékességi körébe tartozik. |
| --- | --- |

(146)

A Bizottság fenntartotta álláspontját, mely szerint szabályozó szervként a kínai kormány az a hatóság, amelynek választ kell adnia a mintában szereplő exportáló gyártóknak finanszírozást biztosító pénzügyi intézményeknek feltett konkrét kérdésekre. A Bizottság levelében foglaltak szerint az állami tulajdonú szervezetektől kért információk valamennyi olyan szervezet esetében hozzáférhetők a kínai kormány számára, amelynek a kínai kormány a fő vagy többségi részvényese, és a kínai kormány rendelkezik a pénzügyi intézményekkel való kapcsolattartáshoz szükséges hatáskörrel, még abban az esetben is, ha azok nem állnak állami tulajdonban, mivel mindegyikük a kínai bankfelügyeleti hatóság illetékességi körébe tartozik.

| (147) | Emellett a Bizottság a kért információkat nélkülözhetetlennek tartotta a pénzügyi intézményeknek az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatnak való hitelnyújtás során a kínai kormány hitelezési politikájával és kockázatértékelésével összefüggésben tanúsított magatartása felett a kínai kormány által gyakorolt ellenőrzés értékeléséhez. |
| --- | --- |

(147)

Emellett a Bizottság a kért információkat nélkülözhetetlennek tartotta a pénzügyi intézményeknek az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatnak való hitelnyújtás során a kínai kormány hitelezési politikájával és kockázatértékelésével összefüggésben tanúsított magatartása felett a kínai kormány által gyakorolt ellenőrzés értékeléséhez.

| (148) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány azt állította, hogy a Bizottság által a mintában szereplő vállalatoknak hitelt vagy exporthitelt nyújtó pénzügyi intézményekre vonatkozóan kért információk nem voltak szükségesek, sem pedig relevánsak a Bizottság számára az elemzés elvégzése szempontjából, mivel a szóban forgó hitelek egyikét sem kormányzati tervek vagy a kínai kormány más dokumentumai alapján biztosították. |
| --- | --- |

(148)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány azt állította, hogy a Bizottság által a mintában szereplő vállalatoknak hitelt vagy exporthitelt nyújtó pénzügyi intézményekre vonatkozóan kért információk nem voltak szükségesek, sem pedig relevánsak a Bizottság számára az elemzés elvégzése szempontjából, mivel a szóban forgó hitelek egyikét sem kormányzati tervek vagy a kínai kormány más dokumentumai alapján biztosították.

| (149) | A hiányzó információk két szempontot érintettek. Egyrészt a Bizottságnak szüksége volt a nem együttműködő bankok tulajdonosi és irányítási struktúrájára vonatkozó információkra annak meghatározásához, hogy ezek a bankok közjogi szervek-e vagy sem. Másrészt a részlegesen együttműködő bank, az EXIM Bank vállalatspecifikus információira – például a mintában szereplő exportáló gyártók számára nyújtott kölcsönökkel összefüggő hiteljóváhagyási eljárásra és hitelképesség-értékelésre vonatkozó információkra – annak meghatározásához volt szükség, hogy a kölcsönöket kedvezményes kamatlábak mellett nyújtották-e ezeknek a gyártóknak. Ezeket a belső dokumentumokat csak a kínai kormány és a bankok tudták rendelkezésre bocsátani, mivel azok a mintában szereplő exportáló gyártók számára nem hozzáférhetők. |
| --- | --- |

(149)

A hiányzó információk két szempontot érintettek. Egyrészt a Bizottságnak szüksége volt a nem együttműködő bankok tulajdonosi és irányítási struktúrájára vonatkozó információkra annak meghatározásához, hogy ezek a bankok közjogi szervek-e vagy sem. Másrészt a részlegesen együttműködő bank, az EXIM Bank vállalatspecifikus információira – például a mintában szereplő exportáló gyártók számára nyújtott kölcsönökkel összefüggő hiteljóváhagyási eljárásra és hitelképesség-értékelésre vonatkozó információkra – annak meghatározásához volt szükség, hogy a kölcsönöket kedvezményes kamatlábak mellett nyújtották-e ezeknek a gyártóknak. Ezeket a belső dokumentumokat csak a kínai kormány és a bankok tudták rendelkezésre bocsátani, mivel azok a mintában szereplő exportáló gyártók számára nem hozzáférhetők.

| (150) | A kínai kormány azzal érvelt továbbá, hogy a kért információk nem álltak a rendelkezésére. Azt állította, hogy jogilag nem volt lehetősége a kért információk megszerzésére, mivel a kínai jog nem tartalmaz olyan rendelkezést, amely lehetővé teszi a kínai kormány számára, hogy a pénzügyi intézményeket ilyen bizalmas információk megosztására kényszerítse. Ezen információk kérésével a Bizottság indokolatlan terhet rótt a kínai kormányra. |
| --- | --- |

(150)

A kínai kormány azzal érvelt továbbá, hogy a kért információk nem álltak a rendelkezésére. Azt állította, hogy jogilag nem volt lehetősége a kért információk megszerzésére, mivel a kínai jog nem tartalmaz olyan rendelkezést, amely lehetővé teszi a kínai kormány számára, hogy a pénzügyi intézményeket ilyen bizalmas információk megosztására kényszerítse. Ezen információk kérésével a Bizottság indokolatlan terhet rótt a kínai kormányra.

| (151) | A Bizottság megjegyezte, hogy minden egyes bank hitelügyletei tekintetében minden egyes vállalattól külön-külön hozzájárulást kért. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy ennek a külön hozzájárulásnak elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy hozzáférést kapjon a mintában szereplő vállalatokra vonatkozó nyilvántartásokhoz. Ezen túlmenően a részlegesen együttműködő bank biztosított áttekintést a vállalatokkal fennálló hiteleiről, ami bizonyítja, hogy a konkrét tranzakciókra vonatkozó információk szolgáltatását semmi sem korlátozta. A bankok egyike sem szolgált azonban információkkal az érintett tranzakciókra vonatkozó saját belső értékelését illetően. |
| --- | --- |

(151)

A Bizottság megjegyezte, hogy minden egyes bank hitelügyletei tekintetében minden egyes vállalattól külön-külön hozzájárulást kért. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy ennek a külön hozzájárulásnak elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy hozzáférést kapjon a mintában szereplő vállalatokra vonatkozó nyilvántartásokhoz. Ezen túlmenően a részlegesen együttműködő bank biztosított áttekintést a vállalatokkal fennálló hiteleiről, ami bizonyítja, hogy a konkrét tranzakciókra vonatkozó információk szolgáltatását semmi sem korlátozta. A bankok egyike sem szolgált azonban információkkal az érintett tranzakciókra vonatkozó saját belső értékelését illetően.

| (152) | Végezetül a Bizottság nem ítélte úgy, hogy indokolatlan terhet rótt volna a kínai kormányra a kedvezményes hitelnyújtásra vonatkozó információk megküldésének kérésével. A Bizottság a kezdetektől fogva azokra a pénzügyi intézményekre korlátozta a vizsgálatot, amelyek a mintában szereplő vállalatok számára hitelt nyújtottak. A Bizottság a vizsgálat korai szakaszában beazonosította ezeket a pénzügyi intézményeket, és a kínai kormány rendelkezésére bocsátotta a kérdőívek továbbítására vonatkozó kérelmet, valamint kínai kormány által kitöltendő kérdőívet. Ily módon bőséges idő állt a kínai kormány rendelkezésére arra, hogy megfeleljen a Bizottság kérésének. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy mindent megtett annak érdekében, hogy megkönnyítse a kínai kormányhoz intézett kérésének teljesítését. |
| --- | --- |

(152)

Végezetül a Bizottság nem ítélte úgy, hogy indokolatlan terhet rótt volna a kínai kormányra a kedvezményes hitelnyújtásra vonatkozó információk megküldésének kérésével. A Bizottság a kezdetektől fogva azokra a pénzügyi intézményekre korlátozta a vizsgálatot, amelyek a mintában szereplő vállalatok számára hitelt nyújtottak. A Bizottság a vizsgálat korai szakaszában beazonosította ezeket a pénzügyi intézményeket, és a kínai kormány rendelkezésére bocsátotta a kérdőívek továbbítására vonatkozó kérelmet, valamint kínai kormány által kitöltendő kérdőívet. Ily módon bőséges idő állt a kínai kormány rendelkezésére arra, hogy megfeleljen a Bizottság kérésének. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy mindent megtett annak érdekében, hogy megkönnyítse a kínai kormányhoz intézett kérésének teljesítését.

| (153) | A Bizottság fenntartotta, hogy részben a rendelkezésre álló tényekre kellett támaszkodnia annak vizsgálatakor, hogy megvalósult-e a vélelmezett támogatásnyújtás kedvezményes hitelnyújtás révén, és ha igen, akkor milyen mértékben. |
| --- | --- |

(153)

A Bizottság fenntartotta, hogy részben a rendelkezésre álló tényekre kellett támaszkodnia annak vizsgálatakor, hogy megvalósult-e a vélelmezett támogatásnyújtás kedvezményes hitelnyújtás révén, és ha igen, akkor milyen mértékben.

| (154) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a panaszos azzal érvelt, hogy a kínai kormány nem nyújtott be a Bizottságnak a kedvezményes hitelnyújtással kapcsolatos létfontosságú információkat, ennek következtében pedig olyan támogatáskülönbözet került meghatározásra, amely valószínűleg alulreprezentálja a kedvezményes hitelek által az exportáló gyártóknak nyújtott tényleges gazdasági előnyt. |
| --- | --- |

(154)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a panaszos azzal érvelt, hogy a kínai kormány nem nyújtott be a Bizottságnak a kedvezményes hitelnyújtással kapcsolatos létfontosságú információkat, ennek következtében pedig olyan támogatáskülönbözet került meghatározásra, amely valószínűleg alulreprezentálja a kedvezményes hitelek által az exportáló gyártóknak nyújtott tényleges gazdasági előnyt.

| (155) | A mintában szereplő exportáló gyártók együttműködtek a vizsgálatban, és részletes információkat szolgáltattak az általuk a bankoktól kapott hitelekről. Mivel az előnyt az ezen információk és egy referencia-kamatláb közötti különbség alapján számították ki, a támogatási különbözetet úgy tekintették, hogy az a mintában szereplő exportáló gyártókra ruházott valós előnyt tükrözi. Ezért az állítást el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(155)

A mintában szereplő exportáló gyártók együttműködtek a vizsgálatban, és részletes információkat szolgáltattak az általuk a bankoktól kapott hitelekről. Mivel az előnyt az ezen információk és egy referencia-kamatláb közötti különbség alapján számították ki, a támogatási különbözetet úgy tekintették, hogy az a mintában szereplő exportáló gyártókra ruházott valós előnyt tükrözi. Ezért az állítást el kellett utasítani.

3.2.2.   Az alaprendelet 28. cikkének (1) bekezdésében foglalt rendelkezések alkalmazása exporthitel-biztosítás kapcsán

Az alaprendelet 28. cikkének (1) bekezdésében foglalt rendelkezések alkalmazása exporthitel-biztosítás kapcsán

| (156) | Az adminisztráció megkönnyítése érdekében a Bizottság felkérte a kínai kormányt, hogy továbbítson egy egyedi kérdőívet a Sinosure-nek. |
| --- | --- |

(156)

Az adminisztráció megkönnyítése érdekében a Bizottság felkérte a kínai kormányt, hogy továbbítson egy egyedi kérdőívet a Sinosure-nek.

| (157) | Az első kitöltött kérdőívben a kínai kormány azt állította, hogy a Sinosure nem nyújtott támogatásokat az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatnak, és úgy vélte, hogy a Sinosure-nak szánt egyedi kérdőív nem volt releváns. A kínai kormány csak a Sinosure éves jelentését nyújtotta be. |
| --- | --- |

(157)

Az első kitöltött kérdőívben a kínai kormány azt állította, hogy a Sinosure nem nyújtott támogatásokat az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatnak, és úgy vélte, hogy a Sinosure-nak szánt egyedi kérdőív nem volt releváns. A kínai kormány csak a Sinosure éves jelentését nyújtotta be.

| (158) | A hiánypótlásra felhívó levelet követően a kínai kormány megismételte álláspontját, mely szerint a Sinosure nem adott egyedi támogatásokat a mintában szereplő exportáló gyártóknak vagy az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatnak, azonban részleges választ nyújtott az egyedi kérdőívre. Ugyanakkor sem a kínai kormány, sem a Sinosure nem nyújtotta be a Sinosure vállalatirányítására vonatkozóan kért igazoló dokumentumokat, például az alapszabályát, és nem adta meg a mintában szereplő exportáló gyártóknak nyújtott exporthitelek teljes és helyes listáját. Továbbá nem szolgáltatott konkrét adatokat sem az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatnak nyújtott exporthitel-biztosításról, sem a biztosítási díjainak mértékéről, illetve az exporthitel-biztosítási üzletágának jövedelmezőségével kapcsolatos részletes számadatokról. |
| --- | --- |

(158)

A hiánypótlásra felhívó levelet követően a kínai kormány megismételte álláspontját, mely szerint a Sinosure nem adott egyedi támogatásokat a mintában szereplő exportáló gyártóknak vagy az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatnak, azonban részleges választ nyújtott az egyedi kérdőívre. Ugyanakkor sem a kínai kormány, sem a Sinosure nem nyújtotta be a Sinosure vállalatirányítására vonatkozóan kért igazoló dokumentumokat, például az alapszabályát, és nem adta meg a mintában szereplő exportáló gyártóknak nyújtott exporthitelek teljes és helyes listáját. Továbbá nem szolgáltatott konkrét adatokat sem az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatnak nyújtott exporthitel-biztosításról, sem a biztosítási díjainak mértékéről, illetve az exporthitel-biztosítási üzletágának jövedelmezőségével kapcsolatos részletes számadatokról.

| (159) | Ezen információ hiányában a Bizottság úgy ítélte meg, hogy e vizsgálati terület szempontjából alapvető fontosságú információkat nem kapott meg. |
| --- | --- |

(159)

Ezen információ hiányában a Bizottság úgy ítélte meg, hogy e vizsgálati terület szempontjából alapvető fontosságú információkat nem kapott meg.

| (160) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állami tulajdonban lévő szervezetektől (akár vállalatoktól, akár köz- vagy pénzügyi intézményektől) kért információk a kínai kormány rendelkezésére állnak minden olyan szervezet esetében, amelyben a kínai kormány a fő vagy többségi részvényes. Ez a Sinosure esetében is igaz, amely egy teljes mértékben állami tulajdonban lévő szervezet. A Bizottság következésképpen tájékoztatta a kínai kormányt, hogy lehetséges, hogy az alaprendelet 28. cikkének (1) bekezdése szerint a rendelkezésre álló tényeket kell felhasználnia annak vizsgálatakor, hogy megvalósult-e a vélelmezett támogatásnyújtás exporthitel-biztosítás révén, és ha igen, akkor milyen mértékben. |
| --- | --- |

(160)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állami tulajdonban lévő szervezetektől (akár vállalatoktól, akár köz- vagy pénzügyi intézményektől) kért információk a kínai kormány rendelkezésére állnak minden olyan szervezet esetében, amelyben a kínai kormány a fő vagy többségi részvényes. Ez a Sinosure esetében is igaz, amely egy teljes mértékben állami tulajdonban lévő szervezet. A Bizottság következésképpen tájékoztatta a kínai kormányt, hogy lehetséges, hogy az alaprendelet 28. cikkének (1) bekezdése szerint a rendelkezésre álló tényeket kell felhasználnia annak vizsgálatakor, hogy megvalósult-e a vélelmezett támogatásnyújtás exporthitel-biztosítás révén, és ha igen, akkor milyen mértékben.

| (161) | A Bizottság levelére adott válaszában a kínai kormány fenntartotta álláspontját, mely szerint a Sinosure nem nyújtott egyedi támogatásokat az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatnak, és piacorientált elvek alapján végzi releváns biztosítási tevékenységét, valamint nem nyújt szakpolitikai dokumentumok kérésére kedvezményes elbánást az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(161)

A Bizottság levelére adott válaszában a kínai kormány fenntartotta álláspontját, mely szerint a Sinosure nem nyújtott egyedi támogatásokat az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatnak, és piacorientált elvek alapján végzi releváns biztosítási tevékenységét, valamint nem nyújt szakpolitikai dokumentumok kérésére kedvezményes elbánást az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatnak.

| (162) | A kínai kormány által a Sinosure tekintetében szolgáltatott információk hiányosak voltak, emiatt nem tették lehetővé a Bizottság számára, hogy következtetéseket vonjon le az exporthitel-biztosítással kapcsolatos vizsgálat alapvető elemeiről, azaz konkrétan arról, hogy a Sinosure közjogi szerv-e, valamint hogy a mintában szereplő vállalatoknak felszámított díjak piackonformnak tekinthetők-e. |
| --- | --- |

(162)

A kínai kormány által a Sinosure tekintetében szolgáltatott információk hiányosak voltak, emiatt nem tették lehetővé a Bizottság számára, hogy következtetéseket vonjon le az exporthitel-biztosítással kapcsolatos vizsgálat alapvető elemeiről, azaz konkrétan arról, hogy a Sinosure közjogi szerv-e, valamint hogy a mintában szereplő vállalatoknak felszámított díjak piackonformnak tekinthetők-e.

| (163) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány azzal érvelt, hogy minden szükséges információt benyújtott a Bizottságnak, és mivel a Sinosure nem nyújtott egyedi támogatásokat az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatnak, a kért információk nem voltak relevánsak a jelen vizsgálat szempontjából. |
| --- | --- |

(163)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány azzal érvelt, hogy minden szükséges információt benyújtott a Bizottságnak, és mivel a Sinosure nem nyújtott egyedi támogatásokat az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatnak, a kért információk nem voltak relevánsak a jelen vizsgálat szempontjából.

| (164) | A (162) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a Sinosure nem szolgáltatott olyan információkat a Bizottságnak, amelyek lehetővé tették volna a kínai kormány azon állítása valóságtartalmának megállapítását, hogy a Sinosure nem közjogi szervezet, valamint annak felmérését, hogy a Sinosure által felszámított díjak piackonformnak tekinthetők-e. A Bizottság szükségesnek ítélte ezt az információt annak megállapításához, hogy a Sinosure által nyújtott exporthitel-biztosítás kiegyenlíthető támogatást hozott-e létre, amely előnyt ruházott a mintában szereplő exportáló gyártókra. |
| --- | --- |

(164)

A (162) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a Sinosure nem szolgáltatott olyan információkat a Bizottságnak, amelyek lehetővé tették volna a kínai kormány azon állítása valóságtartalmának megállapítását, hogy a Sinosure nem közjogi szervezet, valamint annak felmérését, hogy a Sinosure által felszámított díjak piackonformnak tekinthetők-e. A Bizottság szükségesnek ítélte ezt az információt annak megállapításához, hogy a Sinosure által nyújtott exporthitel-biztosítás kiegyenlíthető támogatást hozott-e létre, amely előnyt ruházott a mintában szereplő exportáló gyártókra.

| (165) | A Bizottság így arra a következtetésre jutott, hogy részben a rendelkezésre álló tényekre kellett támaszkodnia az exporthitel-biztosításra vonatkozó ténymegállapításainál. |
| --- | --- |

(165)

A Bizottság így arra a következtetésre jutott, hogy részben a rendelkezésre álló tényekre kellett támaszkodnia az exporthitel-biztosításra vonatkozó ténymegállapításainál.

| (166) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a panaszos azzal érvelt, hogy a Bizottság hiányos információkat kapott a kínai kormánytól a Sinosure-ra vonatkozóan, ennek következtében pedig az exporthitel-biztosítással kapcsolatos vizsgálat fontos részeiben nem tudott következtetéseket levonni. Ennek eredményeképpen a mintában szereplő egyes exportáló gyártókra vonatkozóan kiszámított támogatási mérték nagy valószínűséggel alulreprezentálhatja az exporthitel-biztosítás által az exportáló gyártókra ruházott előnyt. A panaszos úgy ítélte meg, hogy a Bizottságnak az egyik exportáló gyártó esetében megállapított legmagasabb rátát kellene automatikusan alkalmaznia a másik exportáló gyártóra is. |
| --- | --- |

(166)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a panaszos azzal érvelt, hogy a Bizottság hiányos információkat kapott a kínai kormánytól a Sinosure-ra vonatkozóan, ennek következtében pedig az exporthitel-biztosítással kapcsolatos vizsgálat fontos részeiben nem tudott következtetéseket levonni. Ennek eredményeképpen a mintában szereplő egyes exportáló gyártókra vonatkozóan kiszámított támogatási mérték nagy valószínűséggel alulreprezentálhatja az exporthitel-biztosítás által az exportáló gyártókra ruházott előnyt. A panaszos úgy ítélte meg, hogy a Bizottságnak az egyik exportáló gyártó esetében megállapított legmagasabb rátát kellene automatikusan alkalmaznia a másik exportáló gyártóra is.

| (167) | A mintában szereplő exportáló gyártók együttműködtek a vizsgálatban, és részletes információkat szolgáltattak az általuk a Sinosure-től kapott exporthitel-biztosításokról. Mivel az előnyt az ezen információk és egy megfelelő külső referenciaérték közötti különbség alapján számították ki, a támogatási összeget úgy tekintették, hogy az a mintában szereplő exportáló gyártókra ruházott tényleges előnyt tükrözi. Ezért az állítást el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(167)

A mintában szereplő exportáló gyártók együttműködtek a vizsgálatban, és részletes információkat szolgáltattak az általuk a Sinosure-től kapott exporthitel-biztosításokról. Mivel az előnyt az ezen információk és egy megfelelő külső referenciaérték közötti különbség alapján számították ki, a támogatási összeget úgy tekintették, hogy az a mintában szereplő exportáló gyártókra ruházott tényleges előnyt tükrözi. Ezért az állítást el kellett utasítani.

3.2.3.   Az alapanyagokkal kapcsolatban rendelkezésre álló tények felhasználása

Az alapanyagokkal kapcsolatban rendelkezésre álló tények felhasználása

| (168) | A Bizottság felkérte a kínai kormányt, hogy továbbítson egy egyedi kérdőívet az optikai szálakból álló kábelek előállításához használt alapanyagok tíz legnagyobb gyártójának és forgalmazójának, valamint a szóban forgó anyagok bármely más beszállítójának, amely inputot szolgáltatott a mintában szereplő vállalatoknak. A kitöltött kérdőívben a kínai kormány azt állította, hogy nem gyakorol olyan irányítást az alapanyagok beszállítói felett, amelynek értelmében előírhatná a számukra, hogy nyújtsák be a kérdőívben kért bizalmas információkat, és hogy indokolatlan teher lenne a kínai kormány számára a mintában szereplő vállalatok rendkívül nagy számú alapanyag-beszállítójával együttműködni. A Bizottság a nyilvánosan elérhető adatok alapján azonban megállapította, hogy a fő germániumgyártók a 3.8.2. pontban foglaltaknak megfelelően (részben) állami tulajdonúak. A kínai kormánynak tehát lett volna módja arra, hogy megadja a kért információkat. |
| --- | --- |

(168)

A Bizottság felkérte a kínai kormányt, hogy továbbítson egy egyedi kérdőívet az optikai szálakból álló kábelek előállításához használt alapanyagok tíz legnagyobb gyártójának és forgalmazójának, valamint a szóban forgó anyagok bármely más beszállítójának, amely inputot szolgáltatott a mintában szereplő vállalatoknak. A kitöltött kérdőívben a kínai kormány azt állította, hogy nem gyakorol olyan irányítást az alapanyagok beszállítói felett, amelynek értelmében előírhatná a számukra, hogy nyújtsák be a kérdőívben kért bizalmas információkat, és hogy indokolatlan teher lenne a kínai kormány számára a mintában szereplő vállalatok rendkívül nagy számú alapanyag-beszállítójával együttműködni. A Bizottság a nyilvánosan elérhető adatok alapján azonban megállapította, hogy a fő germániumgyártók a 3.8.2. pontban foglaltaknak megfelelően (részben) állami tulajdonúak. A kínai kormánynak tehát lett volna módja arra, hogy megadja a kért információkat.

| (169) | A Bizottság kérésére a kínai kormány benyújtotta a Yunnan tartomány kormánya által kiadott, a germániumágazatot érintő kormányzati terveket és közleményeket. A kínai kormány ennek ellenére nem működött együtt a Bizottság arra vonatkozó kérésével, hogy továbbítsa a kérdőívet az inputok beszállítóinak annak érdekében, hogy a Bizottság részletesebb információkat kaphasson a szóban forgó alapanyagokat gyártó és szállító vállalatok tulajdonosi szerkezetéről. Ezért a kínai kormánynak az optikai szálakból álló kábelek gyártásához használt alapanyagokkal kapcsolatos részleges együttműködése miatt a Bizottság nem kapta meg az alapanyagok beszállítóira vonatkozó szükséges információkat. |
| --- | --- |

(169)

A Bizottság kérésére a kínai kormány benyújtotta a Yunnan tartomány kormánya által kiadott, a germániumágazatot érintő kormányzati terveket és közleményeket. A kínai kormány ennek ellenére nem működött együtt a Bizottság arra vonatkozó kérésével, hogy továbbítsa a kérdőívet az inputok beszállítóinak annak érdekében, hogy a Bizottság részletesebb információkat kaphasson a szóban forgó alapanyagokat gyártó és szállító vállalatok tulajdonosi szerkezetéről. Ezért a kínai kormánynak az optikai szálakból álló kábelek gyártásához használt alapanyagokkal kapcsolatos részleges együttműködése miatt a Bizottság nem kapta meg az alapanyagok beszállítóira vonatkozó szükséges információkat.

| (170) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány azt állította, hogy a Bizottság jogszerűtlenül használta az alapanyaggyártókkal és -forgalmazókkal kapcsolatban rendelkezésére álló tényeket, és azzal érvelt, hogy észszerűtlen elvárni a kínai kormánytól, hogy a számtalan alapanyaggyártó mindegyikével egyeztessen. |
| --- | --- |

(170)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány azt állította, hogy a Bizottság jogszerűtlenül használta az alapanyaggyártókkal és -forgalmazókkal kapcsolatban rendelkezésére álló tényeket, és azzal érvelt, hogy észszerűtlen elvárni a kínai kormánytól, hogy a számtalan alapanyaggyártó mindegyikével egyeztessen.

| (171) | A Bizottság a kínai kormánynak címzett, hiánypótlásra felhívó levelében a 3.8.2. szakaszban kifejtett okok miatt kivételesen csak további kérdéseket tett fel az egyik fő alapanyaggal, a germániummal kapcsolatban. A kínai kormány azonban nem nyújtotta be teljeskörűen az erre az alapanyagra vonatkozó szükséges információkat. |
| --- | --- |

(171)

A Bizottság a kínai kormánynak címzett, hiánypótlásra felhívó levelében a 3.8.2. szakaszban kifejtett okok miatt kivételesen csak további kérdéseket tett fel az egyik fő alapanyaggal, a germániummal kapcsolatban. A kínai kormány azonban nem nyújtotta be teljeskörűen az erre az alapanyagra vonatkozó szükséges információkat.

| (172) | Ez a hiányzó információ főként két szempontot érintett: egyrészt az alapanyagok nem együttműködő gyártóinak tulajdonosi és irányítási struktúrájára vonatkozó információkat. Ezen információk hiányában a Bizottság nem tudta megállapítani, hogy ezek a gyártók közjogi szervek-e, vagy sem. Másrészt az alapanyagok nem együttműködő gyártóinak vállalatspecifikus információit, például a mintában szereplő vállalatoknak biztosított inputok árképzésével kapcsolatos információkat. Ezek az információk az alaprendelet 28. cikke értelmében szükségesek annak meghatározásához, hogy a mintában szereplő vállalatoknak a megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében biztosítottak-e hozzájárulásokat. Ezenkívül az ilyen információkat csak a gyártók szolgáltathatják, ezért nem nyújthatók be a mintában szereplő vállalatok kérdőívre adott válaszai révén. |
| --- | --- |

(172)

Ez a hiányzó információ főként két szempontot érintett: egyrészt az alapanyagok nem együttműködő gyártóinak tulajdonosi és irányítási struktúrájára vonatkozó információkat. Ezen információk hiányában a Bizottság nem tudta megállapítani, hogy ezek a gyártók közjogi szervek-e, vagy sem. Másrészt az alapanyagok nem együttműködő gyártóinak vállalatspecifikus információit, például a mintában szereplő vállalatoknak biztosított inputok árképzésével kapcsolatos információkat. Ezek az információk az alaprendelet 28. cikke értelmében szükségesek annak meghatározásához, hogy a mintában szereplő vállalatoknak a megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében biztosítottak-e hozzájárulásokat. Ezenkívül az ilyen információkat csak a gyártók szolgáltathatják, ezért nem nyújthatók be a mintában szereplő vállalatok kérdőívre adott válaszai révén.

| (173) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 28. cikkének (1) bekezdése értelmében részben a rendelkezésre álló tényekre kellett támaszkodnia az alapanyagoknak a megfelelő nagyságú díjazásnál alacsonyabb összeg megfizetése ellenében történő biztosítására vonatkozó ténymegállapításainál. |
| --- | --- |

(173)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 28. cikkének (1) bekezdése értelmében részben a rendelkezésre álló tényekre kellett támaszkodnia az alapanyagoknak a megfelelő nagyságú díjazásnál alacsonyabb összeg megfizetése ellenében történő biztosítására vonatkozó ténymegállapításainál.

3.3.   A vizsgálat hatálya alá tartozó támogatások és támogatási programok

A vizsgálat hatálya alá tartozó támogatások és támogatási programok

| (174) | A panaszban, az eljárás megindításáról szóló értesítésben és a Bizottság által összeállított kérdőívre adott válaszokban szereplő információk alapján a vélelmezett támogatásnyújtás vizsgálata a kínai kormány következő támogatásaira terjedt ki:






  i. | vissza nem térítendő támogatást nyújtó programok:






  — | technológiai, innovációs és fejlesztési támogatások és alapok, |
| --- | --- | --- | --- |

(174)

A panaszban, az eljárás megindításáról szóló értesítésben és a Bizottság által összeállított kérdőívre adott válaszokban szereplő információk alapján a vélelmezett támogatásnyújtás vizsgálata a kínai kormány következő támogatásaira terjedt ki:

i.

vissza nem térítendő támogatást nyújtó programok:

—

technológiai, innovációs és fejlesztési támogatások és alapok,

| — | ipari átalakítási és korszerűsítési alapok, |
| --- | --- |

—

ipari átalakítási és korszerűsítési alapok,

| — | projektalapú támogatások, |
| --- | --- |

—

projektalapú támogatások,

| — | eszközökhöz kapcsolódó támogatások, |
| --- | --- |

—

eszközökhöz kapcsolódó támogatások,

| — | berendezésekkel és építési szolgáltatásokkal kapcsolatos támogatások, |
| --- | --- |

—

berendezésekkel és építési szolgáltatásokkal kapcsolatos támogatások,

| — | a kutatás-fejlesztés finanszírozása, |
| --- | --- |

—

a kutatás-fejlesztés finanszírozása,

| — | nyersanyagokhoz kapcsolódó támogatások, |
| --- | --- |

—

nyersanyagokhoz kapcsolódó támogatások,

| — | egyéb támogatások; |
| --- | --- |

—

egyéb támogatások;

| ii. | kedvezményes finanszírozás, célzott hitelek, valamint tőke- és kvázitőke-beruházásokon, vagy egyéb tőkeinstrumentumokon keresztül történő finanszírozás (pl. szakpolitikai hitelek, hitelkeretek, bankelfogadványok, exportfinanszírozás); |
| --- | --- |

ii.

kedvezményes finanszírozás, célzott hitelek, valamint tőke- és kvázitőke-beruházásokon, vagy egyéb tőkeinstrumentumokon keresztül történő finanszírozás (pl. szakpolitikai hitelek, hitelkeretek, bankelfogadványok, exportfinanszírozás);

| iii. | kedvezményes exporthitel, exporthitel-biztosítás és garancia; |
| --- | --- |

iii.

kedvezményes exporthitel, exporthitel-biztosítás és garancia;

| iv. | elmaradt költségvetési bevételek az adómentességi és adócsökkentési programok következtében:






  — | társaságiadó-csökkentés az újszerű és csúcstechnológiát alkalmazó vállalatok számára, |
| --- | --- | --- |

iv.

elmaradt költségvetési bevételek az adómentességi és adócsökkentési programok következtében:

—

társaságiadó-csökkentés az újszerű és csúcstechnológiát alkalmazó vállalatok számára,

| — | a kutatásra-fejlesztésre fordított kiadások kedvezményes adózás előtti levonása, |
| --- | --- |

—

a kutatásra-fejlesztésre fordított kiadások kedvezményes adózás előtti levonása,

| — | a csúcstechnológiai vállalkozások által a csúcstechnológiai fejlesztéshez és gyártáshoz használt berendezések és eszközök gyorsított értékcsökkenése, |
| --- | --- |

—

a csúcstechnológiai vállalkozások által a csúcstechnológiai fejlesztéshez és gyártáshoz használt berendezések és eszközök gyorsított értékcsökkenése,

| — | a minősítéssel rendelkező belföldi vállalkozások között fizetett osztalék adómentessége, |
| --- | --- |

—

a minősítéssel rendelkező belföldi vállalkozások között fizetett osztalék adómentessége,

| — | az ingatlan- és földhasználati adók alóli mentesség vagy azok elengedése, |
| --- | --- |

—

az ingatlan- és földhasználati adók alóli mentesség vagy azok elengedése,

| — | energia szolgáltatása csökkentett áron; |
| --- | --- |

—

energia szolgáltatása csökkentett áron;

| v. | az állam által a megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében nyújtott áruk és szolgáltatások:






  — | az állam által a megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében biztosított földhasználati jogok, |
| --- | --- | --- |

v.

az állam által a megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében nyújtott áruk és szolgáltatások:

—

az állam által a megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében biztosított földhasználati jogok,

| — | az állam által a megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében biztosított alapanyag. |
| --- | --- |

—

az állam által a megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében biztosított alapanyag.

3.4.   Támogatási programok

Támogatási programok

| (175) | A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő vállalatcsoportok számos különböző támogatási programban – például technológiával, innovációval és fejlesztéssel kapcsolatos támogatásokban, eszközökhöz kapcsolódó támogatásokban, hitelekre vonatkozó kamatkedvezményekben, exportot elősegítő támogatásokban, a kis- és középvállalkozások fejlesztését segítő támogatásokban, valamint a Covid19-világjárvány gazdasági hatásaival kapcsolatos speciális támogatásokban – részesültek. A technológiához, az innovációhoz és a fejlesztéshez kapcsolódó támogatások a mintában szereplő vállalatok által bejelentett támogatások jelentős részét tették ki. A Bizottság ezért két kategóriára osztotta fel a támogatásokat: i. a technológiához, innovációhoz és fejlesztéshez kapcsolódó támogatások, valamint ii. egyéb támogatások kategóriájára. |
| --- | --- |

(175)

A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő vállalatcsoportok számos különböző támogatási programban – például technológiával, innovációval és fejlesztéssel kapcsolatos támogatásokban, eszközökhöz kapcsolódó támogatásokban, hitelekre vonatkozó kamatkedvezményekben, exportot elősegítő támogatásokban, a kis- és középvállalkozások fejlesztését segítő támogatásokban, valamint a Covid19-világjárvány gazdasági hatásaival kapcsolatos speciális támogatásokban – részesültek. A technológiához, az innovációhoz és a fejlesztéshez kapcsolódó támogatások a mintában szereplő vállalatok által bejelentett támogatások jelentős részét tették ki. A Bizottság ezért két kategóriára osztotta fel a támogatásokat: i. a technológiához, innovációhoz és fejlesztéshez kapcsolódó támogatások, valamint ii. egyéb támogatások kategóriájára.

3.4.1.   A technológiához, az innovációhoz és a fejlesztéshez kapcsolódó támogatások

A technológiához, az innovációhoz és a fejlesztéshez kapcsolódó támogatások

| (176) | A mintában szereplő mindkét csoport részesült kutatással-fejlesztéssel (K+F), iparosítással, technológiai korszerűsítéssel és innovációval kapcsolatos támogatásokban a vizsgálati időszak során. |
| --- | --- |

(176)

A mintában szereplő mindkét csoport részesült kutatással-fejlesztéssel (K+F), iparosítással, technológiai korszerűsítéssel és innovációval kapcsolatos támogatásokban a vizsgálati időszak során.

a)   Jogalap

| — | A technológiai innovációról szóló tizenharmadik ötéves terv |
| --- | --- |

—

A technológiai innovációról szóló tizenharmadik ötéves terv

| — | Értesítés az opto- és mikroelektronikai eszközökkel és integrációval kapcsolatos kulcsfontosságú speciális projektek 2018. évi projektjeinek létrehozásáról, Tudományos és Technológiai Minisztérium, Guo Ke Gao Fa Ji Zi (2019) 49. sz. |
| --- | --- |

—

Értesítés az opto- és mikroelektronikai eszközökkel és integrációval kapcsolatos kulcsfontosságú speciális projektek 2018. évi projektjeinek létrehozásáról, Tudományos és Technológiai Minisztérium, Guo Ke Gao Fa Ji Zi (2019) 49. sz.

| — | Értesítés a 2019. évi nemzeti kulcsfontosságú K+F-program a széles sávú kommunikáció és az új hálózat létrehozását célzó kulcsfontosságú speciális projektjeinek kiadásáról, Tudományos és Technológiai Minisztérium, Guo Ke Gao Fa Ji Zi (2020) 6. sz. |
| --- | --- |

—

Értesítés a 2019. évi nemzeti kulcsfontosságú K+F-program a széles sávú kommunikáció és az új hálózat létrehozását célzó kulcsfontosságú speciális projektjeinek kiadásáról, Tudományos és Technológiai Minisztérium, Guo Ke Gao Fa Ji Zi (2020) 6. sz.

| — | Iparági támogatási alapok és speciális K+F- és iparosítási alapok, Dong Ban Fa (2018) 62. sz. |
| --- | --- |

—

Iparági támogatási alapok és speciális K+F- és iparosítási alapok, Dong Ban Fa (2018) 62. sz.

| — | A Nemzeti csúcstechnológiai kutatási-fejlesztési program (863) kezelési intézkedései |
| --- | --- |

—

A Nemzeti csúcstechnológiai kutatási-fejlesztési program (863) kezelési intézkedései

| — | Konvergens optikai átviteli berendezések fejlesztése és iparosítása – 13 Hubei Tudomány és technológiafejlesztés (2014) 10. sz. értesítés A tartomány tudományügyi és technológiai hivatal értesítése a 2014. évi Hubei tartományi tudományos és technológiai tervvel kapcsolatos projektek kiadásáról (első tétel) |
| --- | --- |

—

Konvergens optikai átviteli berendezések fejlesztése és iparosítása – 13 Hubei Tudomány és technológiafejlesztés (2014) 10. sz. értesítés A tartomány tudományügyi és technológiai hivatal értesítése a 2014. évi Hubei tartományi tudományos és technológiai tervvel kapcsolatos projektek kiadásáról (első tétel)

| — | A kettős innovációs szolgáltatási platformra előirányzott projektalapok |
| --- | --- |

—

A kettős innovációs szolgáltatási platformra előirányzott projektalapok

| — | Értesítés az első tartományi ágazati és információs ipari átalakítási és korszerűsítési speciális alapra vonatkozó mutatók 2019. évi kiadásáról |
| --- | --- |

—

Értesítés az első tartományi ágazati és információs ipari átalakítási és korszerűsítési speciális alapra vonatkozó mutatók 2019. évi kiadásáról

| — | A Közbiztonsági Minisztérium 3. számú Kutatóintézete, Projektkutatási Előirányzat, közvetlen finanszírozás |
| --- | --- |

—

A Közbiztonsági Minisztérium 3. számú Kutatóintézete, Projektkutatási Előirányzat, közvetlen finanszírozás

| — | A technológiai megújításra szolgáló speciális alapok, az egyes ágazatok újjáélesztésére szolgáló speciális alapok, a technikai átalakításra szolgáló speciális alapok, valamint az iparfejlesztésre szolgáló speciális alapok elkülönítéséről szóló közlemények |
| --- | --- |

—

A technológiai megújításra szolgáló speciális alapok, az egyes ágazatok újjáélesztésére szolgáló speciális alapok, a technikai átalakításra szolgáló speciális alapok, valamint az iparfejlesztésre szolgáló speciális alapok elkülönítéséről szóló közlemények

| — | A Wuhan város piacfelügyeleti hatósága által a nagy értékű termelési projektekre elkülönített helyi programok |
| --- | --- |

—

A Wuhan város piacfelügyeleti hatósága által a nagy értékű termelési projektekre elkülönített helyi programok

| — | A Nanjing Gazdasági és Technológiai Fejlesztési Övezet irányítóbizottságának 2018. évi 149. sz. dokumentuma |
| --- | --- |

—

A Nanjing Gazdasági és Technológiai Fejlesztési Övezet irányítóbizottságának 2018. évi 149. sz. dokumentuma

b)   Ténymegállapítások

| (177) | A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő vállalatok által kapott technológiai korszerűsítéshez, megújításhoz, átalakításhoz kapcsolódó támogatások nagy része kifejezetten a kutatáshoz és a fejlesztéshez kapcsolódott. Kevés támogatás kapcsolódott a vállalatok vagy a gyártási folyamatuk átalakításához és innovációjához, és ezáltal közvetve a kutatáshoz és fejlesztéshez. |
| --- | --- |

(177)

A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő vállalatok által kapott technológiai korszerűsítéshez, megújításhoz, átalakításhoz kapcsolódó támogatások nagy része kifejezetten a kutatáshoz és a fejlesztéshez kapcsolódott. Kevés támogatás kapcsolódott a vállalatok vagy a gyártási folyamatuk átalakításához és innovációjához, és ezáltal közvetve a kutatáshoz és fejlesztéshez.

| (178) | A mintában szereplő egyik csoport egy exportáló gyártója 113 támogatásról számolt be a vizsgálati időszak során, melyeknek – érték alapján – több mint 80 %-a K+F-projektekhez kapcsolódott. A csoport másik exportáló gyártója esetében a K+F-támogatások értéke a vizsgálati időszakra bejelentett támogatások teljes értékének több mint 70 %-át tette ki. |
| --- | --- |

(178)

A mintában szereplő egyik csoport egy exportáló gyártója 113 támogatásról számolt be a vizsgálati időszak során, melyeknek – érték alapján – több mint 80 %-a K+F-projektekhez kapcsolódott. A csoport másik exportáló gyártója esetében a K+F-támogatások értéke a vizsgálati időszakra bejelentett támogatások teljes értékének több mint 70 %-át tette ki.

| (179) | E vállalatcsoportot tekintve a Bizottság megállapította továbbá, hogy a kínai kormány a csoport különböző szintjein biztosított a K+F-iparosítást célzó támogatásokat. A kínai kormány speciális támogatásokat ítélt oda az anyavállalatoknak – melyek egyikét közvetlenül az állami tulajdonú, az eszközök felügyeletével és kezelésével megbízott bizottság („SASAC”) felügyeli –, amelyeket ezután azok K+F-projektek finanszírozása céljából átcsoportosítottak a leányvállalataiknak, beleértve az egyik exportáló gyártót is. |
| --- | --- |

(179)

E vállalatcsoportot tekintve a Bizottság megállapította továbbá, hogy a kínai kormány a csoport különböző szintjein biztosított a K+F-iparosítást célzó támogatásokat. A kínai kormány speciális támogatásokat ítélt oda az anyavállalatoknak – melyek egyikét közvetlenül az állami tulajdonú, az eszközök felügyeletével és kezelésével megbízott bizottság („SASAC”) felügyeli –, amelyeket ezután azok K+F-projektek finanszírozása céljából átcsoportosítottak a leányvállalataiknak, beleértve az egyik exportáló gyártót is.

| (180) | A csoport egyik exportáló gyártója anyavállalatától az anyavállalatoknak nyújtott, megbízotti K+F-szolgáltatásokra vonatkozó megállapodások keretében részesült bizonyos pénzösszegben. A támogatásokat a kínai kormány az anyavállalatoknak ítélte oda. A távoli ellenőrzés során azonban a Bizottság megállapította, hogy a kínai kormány által odaítélt támogatásokat végül K+F-szolgáltatásokért fizetendő díjak formájában kifizették az exportáló gyártónak. Mi több, a megállapodás rendelkezései előírták, hogy a K+F-eredmények – az ezekhez a szolgáltatásokhoz kapcsolódó valamennyi szellemi tulajdonhoz fűződő jogot is beleértve – mindkét felet megilletik, és az alkalmazás joga a K+F-projektet végrehajtó vállalatot, vagyis az exportáló gyártót illeti meg. A Bizottság megállapította, hogy a kérdéses K+F-szolgáltatások az érintett termékre is kiterjedtek. Ezért ennek alapján a Bizottság a K+F-díjak formájában biztosított összeget teljes mértékben a kínai kormány által az exportáló gyártóknak odaítélt támogatásnak tekintette. A csoporttal kapcsolatban álló beszállítók szintén jelentős támogatásokat kaptak K+F-projektek végrehajtására. |
| --- | --- |

(180)

A csoport egyik exportáló gyártója anyavállalatától az anyavállalatoknak nyújtott, megbízotti K+F-szolgáltatásokra vonatkozó megállapodások keretében részesült bizonyos pénzösszegben. A támogatásokat a kínai kormány az anyavállalatoknak ítélte oda. A távoli ellenőrzés során azonban a Bizottság megállapította, hogy a kínai kormány által odaítélt támogatásokat végül K+F-szolgáltatásokért fizetendő díjak formájában kifizették az exportáló gyártónak. Mi több, a megállapodás rendelkezései előírták, hogy a K+F-eredmények – az ezekhez a szolgáltatásokhoz kapcsolódó valamennyi szellemi tulajdonhoz fűződő jogot is beleértve – mindkét felet megilletik, és az alkalmazás joga a K+F-projektet végrehajtó vállalatot, vagyis az exportáló gyártót illeti meg. A Bizottság megállapította, hogy a kérdéses K+F-szolgáltatások az érintett termékre is kiterjedtek. Ezért ennek alapján a Bizottság a K+F-díjak formájában biztosított összeget teljes mértékben a kínai kormány által az exportáló gyártóknak odaítélt támogatásnak tekintette. A csoporttal kapcsolatban álló beszállítók szintén jelentős támogatásokat kaptak K+F-projektek végrehajtására.

| (181) | Az ebben mintában szereplő csoport vállalatainak nagy része a Wuhan East Lake Új Technológiai Iparfejlesztési Övezetben található, és azért részesült K+F-támogatásokban, mert ebben az övezetben található. Ezt a csúcstechnológiai övezetet gyakran nevezik „Optika-völgynek” (43), mivel fő tevékenysége az optoelektronikai eszközök (többek között az optikai szálakból álló kábelek) gyártása. A (123)–(125) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Wuhan East Lake Új Technológiai Iparfejlesztési Övezet az optikai szálakból álló kábelek fő termelési bázisaként szolgált, és az övezetben működő gyártók különféle ösztönzőkben és állami támogatásban, többek között vissza nem térítendő pénzügyi támogatásban is részesültek (44). |
| --- | --- |

(181)

Az ebben mintában szereplő csoport vállalatainak nagy része a Wuhan East Lake Új Technológiai Iparfejlesztési Övezetben található, és azért részesült K+F-támogatásokban, mert ebben az övezetben található. Ezt a csúcstechnológiai övezetet gyakran nevezik „Optika-völgynek” (43), mivel fő tevékenysége az optoelektronikai eszközök (többek között az optikai szálakból álló kábelek) gyártása. A (123)–(125) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Wuhan East Lake Új Technológiai Iparfejlesztési Övezet az optikai szálakból álló kábelek fő termelési bázisaként szolgált, és az övezetben működő gyártók különféle ösztönzőkben és állami támogatásban, többek között vissza nem térítendő pénzügyi támogatásban is részesültek (44).

43

44

| (182) | A mintában szereplő második csoport vonatkozásában a Bizottság megállapította, hogy a kutatást és fejlesztést elősegítő, illetve átalakítási vagy innovációs célokat szolgáló támogatások értéke az egyik exportáló vállalat esetében a vizsgálati időszak során kapott támogatások 90 %-át, a másik exportáló gyártó esetében pedig a vizsgálati időszak során kapott támogatások 40 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

(182)

A mintában szereplő második csoport vonatkozásában a Bizottság megállapította, hogy a kutatást és fejlesztést elősegítő, illetve átalakítási vagy innovációs célokat szolgáló támogatások értéke az egyik exportáló vállalat esetében a vizsgálati időszak során kapott támogatások 90 %-át, a másik exportáló gyártó esetében pedig a vizsgálati időszak során kapott támogatások 40 %-át teszi ki.

| (183) | A (81)–(126) preambulumbekezdésben bemutatott tervek és programok végrehajtása konkrét pénzbeli kifizetéseket eredményezett. Azon eszközök között, amelyekkel a kínai kormány az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat fejlődését irányítja, közvetlen állami támogatások is megtalálhatók. Az FTT exportáló gyártó nyilvánosan elérhető 2019. évi éves jelentése megerősíti, hogy a vállalatnak 2019 végén 393,8 millió jüan összegű halasztott bevétel állt rendelkezésére kormányzati támogatások formájában, és 45,8 millió jüan összegű kormányzati támogatás „egyéb bevételként” (45). A ZTT exportáló gyártó nyilvánosan elérhető 2019. évi éves jelentése megerősíti, hogy a vállalatnak 2019 végén 150,3 millió jüan összegű halasztott bevétel állt rendelkezésére kormányzati támogatások formájában, továbbá 361,1 millió jüan összegű kormányzati támogatásban részesült napi tevékenységeihez kapcsolódóan (46). |
| --- | --- |

(183)

A (81)–(126) preambulumbekezdésben bemutatott tervek és programok végrehajtása konkrét pénzbeli kifizetéseket eredményezett. Azon eszközök között, amelyekkel a kínai kormány az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat fejlődését irányítja, közvetlen állami támogatások is megtalálhatók. Az FTT exportáló gyártó nyilvánosan elérhető 2019. évi éves jelentése megerősíti, hogy a vállalatnak 2019 végén 393,8 millió jüan összegű halasztott bevétel állt rendelkezésére kormányzati támogatások formájában, és 45,8 millió jüan összegű kormányzati támogatás „egyéb bevételként” (45). A ZTT exportáló gyártó nyilvánosan elérhető 2019. évi éves jelentése megerősíti, hogy a vállalatnak 2019 végén 150,3 millió jüan összegű halasztott bevétel állt rendelkezésére kormányzati támogatások formájában, továbbá 361,1 millió jüan összegű kormányzati támogatásban részesült napi tevékenységeihez kapcsolódóan (46).

45

46

| (184) | A támogatási programok, amelyekben a mintában szereplő vállalatcsoport részesült, nagymértékben hasonló kialakításúak. A céltól függően kritériumok kerülnek meghatározásra, amelyek teljesülése esetén a vállalatok pályázhatnak, és pénzügyi támogatásban részesülhetnek. |
| --- | --- |

(184)

A támogatási programok, amelyekben a mintában szereplő vállalatcsoport részesült, nagymértékben hasonló kialakításúak. A céltól függően kritériumok kerülnek meghatározásra, amelyek teljesülése esetén a vállalatok pályázhatnak, és pénzügyi támogatásban részesülhetnek.

| (185) | A mintában szereplő vállalatoknak nyújtott támogatások egy része a „Nemzeti csúcstechnológiai kutatási-fejlesztési programon” az úgynevezett „863. kezelési intézkedéseken” alapul. Ezek a kezelési intézkedések ismételten szemléltetik a kínai állami tervezésnek a (79) preambulumbekezdés szerinti működését. A 2. cikk kimondja, hogy „a nemzeti csúcstechnológiai kutatási-fejlesztési terv (863) egy világos nemzeti célkitűzésekkel rendelkező tudományos és technológiai program, amelyet központilag elkülönített pénzügyi források támogatnak”. Ugyanezen dokumentum 29. cikke meghatározza a támogatható projektek jóváhagyási eljárását. Ez a fent bemutatott mechanizmust tükrözi: a pályázat benyújtása, elfogadása és értékelése után egy szakértői csoport előterjeszti a projektre vonatkozó javaslatokat és a projektfinanszírozásra vonatkozó becslést, végül pedig egy közös hivatal jóváhagyja és aláírja a támogatást. |
| --- | --- |

(185)

A mintában szereplő vállalatoknak nyújtott támogatások egy része a „Nemzeti csúcstechnológiai kutatási-fejlesztési programon” az úgynevezett „863. kezelési intézkedéseken” alapul. Ezek a kezelési intézkedések ismételten szemléltetik a kínai állami tervezésnek a (79) preambulumbekezdés szerinti működését. A 2. cikk kimondja, hogy „a nemzeti csúcstechnológiai kutatási-fejlesztési terv (863) egy világos nemzeti célkitűzésekkel rendelkező tudományos és technológiai program, amelyet központilag elkülönített pénzügyi források támogatnak”. Ugyanezen dokumentum 29. cikke meghatározza a támogatható projektek jóváhagyási eljárását. Ez a fent bemutatott mechanizmust tükrözi: a pályázat benyújtása, elfogadása és értékelése után egy szakértői csoport előterjeszti a projektre vonatkozó javaslatokat és a projektfinanszírozásra vonatkozó becslést, végül pedig egy közös hivatal jóváhagyja és aláírja a támogatást.

a nemzeti csúcstechnológiai kutatási-fejlesztési terv (863) egy világos nemzeti célkitűzésekkel rendelkező tudományos és technológiai program, amelyet központilag elkülönített pénzügyi források támogatnak

| (186) | Vannak további jogi rendelkezések is, amelyek olyan támogatási programok alapját képezik, amelyekben az optikai szálakból álló kábelek gyártói részt vesznek. |
| --- | --- |

(186)

Vannak további jogi rendelkezések is, amelyek olyan támogatási programok alapját képezik, amelyekben az optikai szálakból álló kábelek gyártói részt vesznek.

| (187) | E jogi dokumentumok egyike az „Értesítés az opto- és mikroelektronikai eszközökkel és integrációval kapcsolatos kulcsfontosságú speciális projektek 2018. évi projektjeinek létrehozásáról”. Ez az értesítés kifejti, hogy a projektek végrehajtásának koordinálása és nyomon követése a projektek úgynevezett vezető egységeinek, vagyis az adott programban részesülő, a többi kedvezményezettet felügyelő kiválasztott vállalatok felelőssége. |
| --- | --- |

(187)

E jogi dokumentumok egyike az „Értesítés az opto- és mikroelektronikai eszközökkel és integrációval kapcsolatos kulcsfontosságú speciális projektek 2018. évi projektjeinek létrehozásáról”. Ez az értesítés kifejti, hogy a projektek végrehajtásának koordinálása és nyomon követése a projektek úgynevezett vezető egységeinek, vagyis az adott programban részesülő, a többi kedvezményezettet felügyelő kiválasztott vállalatok felelőssége.

| (188) | A program keretében odaítélt támogatások konkrét tartalma az értesítés mellékleteiben található. A vizsgálati időszak során végrehajtott egyik program tartalma például „25G/100G hibrid fotonikus integrált chip és modul passzív optikai hálózathoz (PON)”, értéke pedig 50,54 millió jüan. Az egyik exportáló gyártó e program keretében részesült támogatásban. A „Projektcélokból”, melyekben szerepel többek között a „passzív optikai hálózat (PON) nagy teljesítményű 25G lézerchip-technológiája” célkitűzés is, világosan kiderül, hogy a kínai kormány a K+F ösztönzésére törekszik ezzel a támogatással. A passzív optikai hálózat egy száloptikás távközlési technológia, mellyel széles sávú hálózati hozzáférés biztosítható a végfelhasználóknak. |
| --- | --- |

(188)

A program keretében odaítélt támogatások konkrét tartalma az értesítés mellékleteiben található. A vizsgálati időszak során végrehajtott egyik program tartalma például „25G/100G hibrid fotonikus integrált chip és modul passzív optikai hálózathoz (PON)”, értéke pedig 50,54 millió jüan. Az egyik exportáló gyártó e program keretében részesült támogatásban. A „Projektcélokból”, melyekben szerepel többek között a „passzív optikai hálózat (PON) nagy teljesítményű 25G lézerchip-technológiája” célkitűzés is, világosan kiderül, hogy a kínai kormány a K+F ösztönzésére törekszik ezzel a támogatással. A passzív optikai hálózat egy száloptikás távközlési technológia, mellyel széles sávú hálózati hozzáférés biztosítható a végfelhasználóknak.

passzív optikai hálózat (PON) nagy teljesítményű 25G lézerchip-technológiája

| (189) | Ugyanezen jogi dokumentum alapján egy „optikai hozzáférést biztosító 25G/50G/100G PON szilíciumalapú optoelektronikai chippel és alrendszerrel kapcsolatos projekt” elnevezésű, 64,17 millió jüan teljes finanszírozási értékű projekt is jóváhagyást kapott. A támogatás célkitűzése nem hagy kétséget afelől, hogy a támogatásoknak az optikai modulátorok, az optikai érzékelők, a fotodetektorok és a szilíciumalapú többcsatornás 100 Gb/s PON-technológia kutatását kell segítenie, ezek pedig mind az optikai szálas hálózatokban használatosak. |
| --- | --- |

(189)

Ugyanezen jogi dokumentum alapján egy „optikai hozzáférést biztosító 25G/50G/100G PON szilíciumalapú optoelektronikai chippel és alrendszerrel kapcsolatos projekt” elnevezésű, 64,17 millió jüan teljes finanszírozási értékű projekt is jóváhagyást kapott. A támogatás célkitűzése nem hagy kétséget afelől, hogy a támogatásoknak az optikai modulátorok, az optikai érzékelők, a fotodetektorok és a szilíciumalapú többcsatornás 100 Gb/s PON-technológia kutatását kell segítenie, ezek pedig mind az optikai szálas hálózatokban használatosak.

| (190) | Az értesítés által meghatározott másik projekt neve „Optikai emissziós és integrált vezérlésű chiptechnológiai projekt a koherens optikai kommunikációs rendszerben”, finanszírozása 41,77 millió jüan, és várhatóan a 2019. augusztus és 2022. július közötti időszakban kerül végrehajtásra. A lézereket, lézerchipeket és modulátorokat érintő kutatási célkitűzések meghatározásával ez a támogatás általánosságban az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó ágazat gyártóit, és konkrétabban az optikai szálakból álló kábelek gyártóit segíti. A mintában szereplő egyik exportáló gyártó e program kedvezményezettjei közé tartozik. |
| --- | --- |

(190)

Az értesítés által meghatározott másik projekt neve „Optikai emissziós és integrált vezérlésű chiptechnológiai projekt a koherens optikai kommunikációs rendszerben”, finanszírozása 41,77 millió jüan, és várhatóan a 2019. augusztus és 2022. július közötti időszakban kerül végrehajtásra. A lézereket, lézerchipeket és modulátorokat érintő kutatási célkitűzések meghatározásával ez a támogatás általánosságban az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó ágazat gyártóit, és konkrétabban az optikai szálakból álló kábelek gyártóit segíti. A mintában szereplő egyik exportáló gyártó e program kedvezményezettjei közé tartozik.

| (191) | Egy, az internetes ágazatot, és különösen az optikai szálakból álló kábelek gyártóit segítő további támogatási program alapja az „Értesítés a 2019. évi nemzeti kulcsfontosságú K+F-program a széles sávú kommunikáció és az új hálózat létrehozását célzó kulcsfontosságú speciális projektjeinek kiadásáról”. Ezen értesítés alapján jóváhagyást kapott egy „alacsony energiafogyasztású, magasfokú integrációjú és nagy teljesítményű 100G optikai átviteli rendszerre vonatkozó kutatás és alkalmazási bemutató” elnevezésű projekt, amelyre 95,47 millió jüan összegű finanszírozást különítettek el. A projektcélok leírásában szerepel, hogy ennek a támogatásnak elő kell segítenie a 100G nagy sebességű optikai átviteli technológiához szükséges készülékek külföldi kínálatától való függetlenedést, és ehhez nagy sebességű optoelektronikai készülékeket és modulokat, valamint független chippel felszerelt eszközökön alapuló 100G optikai átviteli platform berendezéseket kell kutatnia és megvalósítania. A mintában szereplő egyik exportáló gyártó 8 360 000 jüan értékű K+F-támogatást kapott e program keretében. |
| --- | --- |

(191)

Egy, az internetes ágazatot, és különösen az optikai szálakból álló kábelek gyártóit segítő további támogatási program alapja az „Értesítés a 2019. évi nemzeti kulcsfontosságú K+F-program a széles sávú kommunikáció és az új hálózat létrehozását célzó kulcsfontosságú speciális projektjeinek kiadásáról”. Ezen értesítés alapján jóváhagyást kapott egy „alacsony energiafogyasztású, magasfokú integrációjú és nagy teljesítményű 100G optikai átviteli rendszerre vonatkozó kutatás és alkalmazási bemutató” elnevezésű projekt, amelyre 95,47 millió jüan összegű finanszírozást különítettek el. A projektcélok leírásában szerepel, hogy ennek a támogatásnak elő kell segítenie a 100G nagy sebességű optikai átviteli technológiához szükséges készülékek külföldi kínálatától való függetlenedést, és ehhez nagy sebességű optoelektronikai készülékeket és modulokat, valamint független chippel felszerelt eszközökön alapuló 100G optikai átviteli platform berendezéseket kell kutatnia és megvalósítania. A mintában szereplő egyik exportáló gyártó 8 360 000 jüan értékű K+F-támogatást kapott e program keretében.

c)   Következtetés

| (192) | A technológiához, az innovációhoz és a fejlesztéshez kapcsolódó támogatások – a (184)–(191) preambulumbekezdésben ismertetett, a K+F-projektekhez kapcsolódó támogatásokat is beleértve – az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében az érintett termék gyártói szempontjából olyan támogatásnak minősülnek, amely a kínai kormánytól származó, támogatás formáját öltő transzfer formájában valósult meg. A (183) preambulumbekezdésben említettek szerint a legtöbb ilyen pénzösszeg kormányzati támogatásként szerepel a mintában szereplő exportáló gyártók könyvelésében. |
| --- | --- |

(192)

A technológiához, az innovációhoz és a fejlesztéshez kapcsolódó támogatások – a (184)–(191) preambulumbekezdésben ismertetett, a K+F-projektekhez kapcsolódó támogatásokat is beleértve – az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében az érintett termék gyártói szempontjából olyan támogatásnak minősülnek, amely a kínai kormánytól származó, támogatás formáját öltő transzfer formájában valósult meg. A (183) preambulumbekezdésben említettek szerint a legtöbb ilyen pénzösszeg kormányzati támogatásként szerepel a mintában szereplő exportáló gyártók könyvelésében.

| (193) | Ezek a támogatások az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyediek, mivel a támogatásokra csak a rendszeresen közzétett iránymutatásokban, közigazgatási intézkedésekben és katalógusokban felsorolt, a kulcsfontosságú területek vagy technológiák terén működő vállalatok jogosultak, az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat pedig a jogosult szektorok között van. |
| --- | --- |

(193)

Ezek a támogatások az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyediek, mivel a támogatásokra csak a rendszeresen közzétett iránymutatásokban, közigazgatási intézkedésekben és katalógusokban felsorolt, a kulcsfontosságú területek vagy technológiák terén működő vállalatok jogosultak, az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat pedig a jogosult szektorok között van.

| (194) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány és a Connect Com azt állította, hogy a K+F-támogatások egyike sem irányul az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatra, és hogy a Wuhan East Lake Új Technológiai Iparfejlesztési Övezet nem nyújt támogatást az optikai szálakból álló kábeleket gyártó vállalatoknak, mivel az ebből az övezetből eredő bármilyen állítólagos támogatás az optikai szálakból álló kábelek upstream vagy downstream ágazatához kapcsolódik. A kínai kormány előadta továbbá, hogy a Bizottság nem igazolta, hogy a szóban forgó támogatások az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében véve egyediek, és nem teljesítette a vizsgálóbizottság által az „EK – Légi járművek” ügyben meghatározott követelményt, amely szerint az egyedi jelleg megállapításához az állítólagos támogatás kifejezett korlátozása szükséges, és a korlátozásnak „pontosan meg kell fogalmaznia, hogy az említettekre vonatkozik, és nem engedhet teret semmilyen hallgatólagos következtetésnek vagy sugalmazásnak”. A kínai kormány továbbá azt állította, hogy a Bizottság azon következtetése, amely szerint ezek a támogatások kifejezetten az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatra korlátozódnak, nyilvánvalóan téves volt, és a Fellebbezési Testület „Egyesült Államok – Nagy polgári légi járművek” ügyben készített jelentésére hivatkozott, amely szerint annak vizsgálata, hogy egy támogatás kifejezetten korlátozott-e, nemcsak arra fókuszál, „hogy a panaszban beazonosított konkrét kedvezményezettek részesültek-e a támogatásban, hanem valamennyi, az adott támogatásra jogosult vállalatra vagy gazdasági ágazatra összpontosít”. |
| --- | --- |

(194)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány és a Connect Com azt állította, hogy a K+F-támogatások egyike sem irányul az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatra, és hogy a Wuhan East Lake Új Technológiai Iparfejlesztési Övezet nem nyújt támogatást az optikai szálakból álló kábeleket gyártó vállalatoknak, mivel az ebből az övezetből eredő bármilyen állítólagos támogatás az optikai szálakból álló kábelek upstream vagy downstream ágazatához kapcsolódik. A kínai kormány előadta továbbá, hogy a Bizottság nem igazolta, hogy a szóban forgó támogatások az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében véve egyediek, és nem teljesítette a vizsgálóbizottság által az „EK – Légi járművek” ügyben meghatározott követelményt, amely szerint az egyedi jelleg megállapításához az állítólagos támogatás kifejezett korlátozása szükséges, és a korlátozásnak „pontosan meg kell fogalmaznia, hogy az említettekre vonatkozik, és nem engedhet teret semmilyen hallgatólagos következtetésnek vagy sugalmazásnak”. A kínai kormány továbbá azt állította, hogy a Bizottság azon következtetése, amely szerint ezek a támogatások kifejezetten az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatra korlátozódnak, nyilvánvalóan téves volt, és a Fellebbezési Testület „Egyesült Államok – Nagy polgári légi járművek” ügyben készített jelentésére hivatkozott, amely szerint annak vizsgálata, hogy egy támogatás kifejezetten korlátozott-e, nemcsak arra fókuszál, „hogy a panaszban beazonosított konkrét kedvezményezettek részesültek-e a támogatásban, hanem valamennyi, az adott támogatásra jogosult vállalatra vagy gazdasági ágazatra összpontosít”.

EK – Légi járművek

pontosan meg kell fogalmaznia, hogy az említettekre vonatkozik, és nem engedhet teret semmilyen hallgatólagos következtetésnek vagy sugalmazásnak

Egyesült Államok – Nagy polgári légi járművek

hogy a panaszban beazonosított konkrét kedvezményezettek részesültek-e a támogatásban, hanem valamennyi, az adott támogatásra jogosult vállalatra vagy gazdasági ágazatra összpontosít

| (195) | A Bizottság a (193) preambulumbekezdésben már igazolta a támogatások egyedi jellegét. Valóban csak azok a vállalatok jogosultak a támogatásra, amelyek az iránymutatásokban, közigazgatási intézkedésekben és katalógusokban felsorolt, kulcsfontosságú területeken vagy technológiák terén folytatnak tevékenységet. Továbbá az együttműködő exportáló gyártók benyújtották a támogatással kapcsolatos dokumentumokat, például a jogi dokumentumokat és támogatási értesítéseket, amelyek azt igazolták, hogy a támogatásokat bizonyos meghatározott iparágakba vagy ágazatokba tartozó és/vagy az állam által ösztönzött konkrét ipari projektekben részt vevő vállalatoknak nyújtották. Ezért a Bizottság megismételte azt a következtetését, hogy ezek a támogatások csak bizonyos vállalkozások és/vagy gazdasági szereplők egyértelműen meghatározott csoportja számára elérhetőek, amely csoport egyértelműen jóval szűkebb és pontosabban meghatározott, mint amiről az „EK – Légi járművek” vita esetében szó volt. A Bizottság azt is megállapította, hogy e támogatások jogosultsági feltételei nem voltak egyértelműek és objektívek, és nem érvényesültek automatikusan; következésképpen nem felelnek meg az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének b) pontjában az egyediség kizárására vonatkozóan meghatározott követelményeknek. |
| --- | --- |

(195)

A Bizottság a (193) preambulumbekezdésben már igazolta a támogatások egyedi jellegét. Valóban csak azok a vállalatok jogosultak a támogatásra, amelyek az iránymutatásokban, közigazgatási intézkedésekben és katalógusokban felsorolt, kulcsfontosságú területeken vagy technológiák terén folytatnak tevékenységet. Továbbá az együttműködő exportáló gyártók benyújtották a támogatással kapcsolatos dokumentumokat, például a jogi dokumentumokat és támogatási értesítéseket, amelyek azt igazolták, hogy a támogatásokat bizonyos meghatározott iparágakba vagy ágazatokba tartozó és/vagy az állam által ösztönzött konkrét ipari projektekben részt vevő vállalatoknak nyújtották. Ezért a Bizottság megismételte azt a következtetését, hogy ezek a támogatások csak bizonyos vállalkozások és/vagy gazdasági szereplők egyértelműen meghatározott csoportja számára elérhetőek, amely csoport egyértelműen jóval szűkebb és pontosabban meghatározott, mint amiről az „EK – Légi járművek” vita esetében szó volt. A Bizottság azt is megállapította, hogy e támogatások jogosultsági feltételei nem voltak egyértelműek és objektívek, és nem érvényesültek automatikusan; következésképpen nem felelnek meg az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének b) pontjában az egyediség kizárására vonatkozóan meghatározott követelményeknek.

EK – Légi járművek

| (196) | A Bizottság nem értett egyet a kínai kormány állításával, hogy a Wuhan East Lake Új Technológiai Iparfejlesztési Övezet nem nyújtott támogatást az optikai szálakból álló kábeleket gyártó vállalatoknak, és hogy az ebből az övezetből eredő bármilyen állítólagos támogatás az optikai szálakból álló kábelek upstream vagy downstream ágazatához kapcsolódik. Egyrészt a Bizottság megállapította, hogy az exportáló gyártók egyike részesült a Wuhan East Lake Új Technológiai Iparfejlesztési Övezet egyik hatósága által az anyavállalatának odaítélt K+F-forrásokban. Másrészt, még ha igaz is lenne a kínai kormány állítása, mely szerint az ebből az övezetből eredő bármilyen állítólagos támogatás az optikai szálakból álló kábelek upstream vagy downstream ágazatához kapcsolódik, ez sem igazolná, hogy az optikai szálakból álló kábelek velük kapcsolatban álló gyártói nem részesültek ezekből a támogatásokból. A Bizottság valamennyi, az exportáló gyártóknak alapanyagot szállító, velük kapcsolatban álló vállalatot megvizsgálta, és az általuk kapott támogatások (többek között vissza nem térítendő támogatások) egy részét az érintett termékhez rendelte. A Bizottság ezért megalapozatlannak tekintette ezt az állítást. |
| --- | --- |

(196)

A Bizottság nem értett egyet a kínai kormány állításával, hogy a Wuhan East Lake Új Technológiai Iparfejlesztési Övezet nem nyújtott támogatást az optikai szálakból álló kábeleket gyártó vállalatoknak, és hogy az ebből az övezetből eredő bármilyen állítólagos támogatás az optikai szálakból álló kábelek upstream vagy downstream ágazatához kapcsolódik. Egyrészt a Bizottság megállapította, hogy az exportáló gyártók egyike részesült a Wuhan East Lake Új Technológiai Iparfejlesztési Övezet egyik hatósága által az anyavállalatának odaítélt K+F-forrásokban. Másrészt, még ha igaz is lenne a kínai kormány állítása, mely szerint az ebből az övezetből eredő bármilyen állítólagos támogatás az optikai szálakból álló kábelek upstream vagy downstream ágazatához kapcsolódik, ez sem igazolná, hogy az optikai szálakból álló kábelek velük kapcsolatban álló gyártói nem részesültek ezekből a támogatásokból. A Bizottság valamennyi, az exportáló gyártóknak alapanyagot szállító, velük kapcsolatban álló vállalatot megvizsgálta, és az általuk kapott támogatások (többek között vissza nem térítendő támogatások) egy részét az érintett termékhez rendelte. A Bizottság ezért megalapozatlannak tekintette ezt az állítást.

d)   A támogatási mérték kiszámítása

| (197) | A vizsgálati időszak során nyújtott gazdasági előny megállapításához a Bizottság a vizsgálati időszak során kapott támogatásokat, valamint azokat a vizsgálati időszak előtt kapott támogatásokat vette figyelembe, amelyekre vonatkozóan az értékcsökkenési időszak kiterjedt a vizsgálati időszakra. A nem értékcsökkentett támogatások esetében a vizsgálati időszak során kapott összeget tekintette a gazdasági előnynek. A projektekhez kapcsolódó és az eszközökhöz kapcsolódó támogatásokat illetően a teljes támogatási összegnek a vizsgálati időszak során értékcsökkentett részét tekintette a gazdasági előnynek. |
| --- | --- |

(197)

A vizsgálati időszak során nyújtott gazdasági előny megállapításához a Bizottság a vizsgálati időszak során kapott támogatásokat, valamint azokat a vizsgálati időszak előtt kapott támogatásokat vette figyelembe, amelyekre vonatkozóan az értékcsökkenési időszak kiterjedt a vizsgálati időszakra. A nem értékcsökkentett támogatások esetében a vizsgálati időszak során kapott összeget tekintette a gazdasági előnynek. A projektekhez kapcsolódó és az eszközökhöz kapcsolódó támogatásokat illetően a teljes támogatási összegnek a vizsgálati időszak során értékcsökkentett részét tekintette a gazdasági előnynek.

| (198) | A (180) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a K+F-szolgáltatások ellentételezéseként kapott támogatások tekintetében a Bizottság a vizsgálati időszak során K+F-díjként kapott összegeket vette alapul, és az érintett termék forgalmának az exportáló gyártó teljes árbevételén belüli aránya alapján az érintett termékhez társította őket. |
| --- | --- |

(198)

A (180) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a K+F-szolgáltatások ellentételezéseként kapott támogatások tekintetében a Bizottság a vizsgálati időszak során K+F-díjként kapott összegeket vette alapul, és az érintett termék forgalmának az exportáló gyártó teljes árbevételén belüli aránya alapján az érintett termékhez társította őket.

| (199) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Connect Com felkérte a Bizottságot arra, hogy tegye közzé az egyedileg az optikai szálakból álló kábelek gyártására odaítélt és az érintett termék előállítására az együttműködő exportáló gyártók számára elkülönített támogatások mértékét, és azt állította, hogy nem tudta eredményesen gyakorolni a védelemhez való jogát. |
| --- | --- |

(199)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Connect Com felkérte a Bizottságot arra, hogy tegye közzé az egyedileg az optikai szálakból álló kábelek gyártására odaítélt és az érintett termék előállítására az együttműködő exportáló gyártók számára elkülönített támogatások mértékét, és azt állította, hogy nem tudta eredményesen gyakorolni a védelemhez való jogát.

| (200) | A Bizottság nem közölhette ezeket az információkat, mivel azok érzékeny üzleti információknak minősültek. A vállalat továbbá nem nyújtott magyarázatot arra, miért létfontosságú jogainak védelméhez ezen összegek ismerete. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(200)

A Bizottság nem közölhette ezeket az információkat, mivel azok érzékeny üzleti információknak minősültek. A vállalat továbbá nem nyújtott magyarázatot arra, miért létfontosságú jogainak védelméhez ezen összegek ismerete. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

| (201) | A Bizottság megfontolta, hogy a támogatási összeg számítására vonatkozó bizottsági iránymutatás (47) F. a) pontjával összhangban vegyen-e figyelembe kiegészítő éves kereskedelmi kamatlábat. Ez azonban több különböző komplex hipotetikus tényező vizsgálatát igényelte volna, amelyekre vonatkozóan nem álltak rendelkezésre pontos információk. Ezért a Bizottság megfelelőbbnek ítélte, hogy – a korábbi esetekben (48) alkalmazott számítási módszert követve – az összegeket a kutatási-fejlesztési projektek és eszközök értékcsökkenési rátái alapján rendelje hozzá a vizsgálati időszakhoz. |
| --- | --- |

(201)

A Bizottság megfontolta, hogy a támogatási összeg számítására vonatkozó bizottsági iránymutatás (47) F. a) pontjával összhangban vegyen-e figyelembe kiegészítő éves kereskedelmi kamatlábat. Ez azonban több különböző komplex hipotetikus tényező vizsgálatát igényelte volna, amelyekre vonatkozóan nem álltak rendelkezésre pontos információk. Ezért a Bizottság megfelelőbbnek ítélte, hogy – a korábbi esetekben (48) alkalmazott számítási módszert követve – az összegeket a kutatási-fejlesztési projektek és eszközök értékcsökkenési rátái alapján rendelje hozzá a vizsgálati időszakhoz.

47

48

3.4.2.   Egyéb támogatások

Egyéb támogatások

| (202) | A (175) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő két vállalatcsoport is részesült egyéb támogatásokban, például eszközökhöz kapcsolódó támogatásokban, hitelekkel kapcsolatos kamatkedvezményekben, kivitelt elősegítő támogatásokban, valamint a kis- és középvállalkozások fejlesztését célzó támogatásokban. |
| --- | --- |

(202)

A (175) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő két vállalatcsoport is részesült egyéb támogatásokban, például eszközökhöz kapcsolódó támogatásokban, hitelekkel kapcsolatos kamatkedvezményekben, kivitelt elősegítő támogatásokban, valamint a kis- és középvállalkozások fejlesztését célzó támogatásokban.

a)   Jogalap

| (203) | A szóban forgó támogatásokat országos, tartományi, városi, megyei vagy körzeti kormányzati hatóságok nyújtották a vállalatok részére, és mindegyik egyedinek bizonyult a mintában szereplő vállalatok vagy a földrajzi elhelyezkedés, illetőleg a gazdasági ágazat típusa szempontjából. A támogatások odaítélésének jogalapjával kapcsolatos információkat nem mindegyik, a mintában szereplő vállalat tette közzé. Ugyanakkor a Bizottság egyes vállalatoktól megkapta a kormányzati hatóság által a támogatás odaítélésére vonatkozóan kiadott dokumentumok – az úgynevezett „értesítések” – másolatát. |
| --- | --- |

(203)

A szóban forgó támogatásokat országos, tartományi, városi, megyei vagy körzeti kormányzati hatóságok nyújtották a vállalatok részére, és mindegyik egyedinek bizonyult a mintában szereplő vállalatok vagy a földrajzi elhelyezkedés, illetőleg a gazdasági ágazat típusa szempontjából. A támogatások odaítélésének jogalapjával kapcsolatos információkat nem mindegyik, a mintában szereplő vállalat tette közzé. Ugyanakkor a Bizottság egyes vállalatoktól megkapta a kormányzati hatóság által a támogatás odaítélésére vonatkozóan kiadott dokumentumok – az úgynevezett „értesítések” – másolatát.

b)   A vizsgálat ténymegállapításai

| (204) | Ilyen támogatások például az eszközökhöz kapcsolódó támogatások, a szabadalmi alapok, a tudományos és technológiai alapok és díjak, az üzleti fejlesztési alapok, az exportösztönző alapok, az ipari minőségjavításra és hatékonyságnövelésre nyújtott támogatások, a települési kereskedelemtámogatási alapok, a külgazdasági és kereskedelemfejlesztési alapok és a termelésbiztonsági díjak. |
| --- | --- |

(204)

Ilyen támogatások például az eszközökhöz kapcsolódó támogatások, a szabadalmi alapok, a tudományos és technológiai alapok és díjak, az üzleti fejlesztési alapok, az exportösztönző alapok, az ipari minőségjavításra és hatékonyságnövelésre nyújtott támogatások, a települési kereskedelemtámogatási alapok, a külgazdasági és kereskedelemfejlesztési alapok és a termelésbiztonsági díjak.

| (205) | Tekintettel a Bizottság által a mintában szereplő vállalatcsoportok könyvelésében talált támogatások hatalmas számára, e rendelet csak a főbb ténymegállapításokat foglalja össze. Eredetileg a mintában szereplő két csoport szolgált bizonyítékokkal több támogatás fennállásáról és arról, hogy a kínai kormány különböző szintjei révén támogatásokban részesülnek. Az ilyen támogatásokról az egyedi tájékoztatóik szolgáltak részletesebb ténymegállapításokkal az egyes vállalatok számára. |
| --- | --- |

(205)

Tekintettel a Bizottság által a mintában szereplő vállalatcsoportok könyvelésében talált támogatások hatalmas számára, e rendelet csak a főbb ténymegállapításokat foglalja össze. Eredetileg a mintában szereplő két csoport szolgált bizonyítékokkal több támogatás fennállásáról és arról, hogy a kínai kormány különböző szintjei révén támogatásokban részesülnek. Az ilyen támogatásokról az egyedi tájékoztatóik szolgáltak részletesebb ténymegállapításokkal az egyes vállalatok számára.

c)   Következtetés

| (206) | Ezek az egyéb támogatások az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősülnek, mert a kínai kormány vissza nem térítendő támogatás formájában forrásokat adott át a mintában szereplő vállalatcsoportoknak, és ezzel gazdasági előnyhöz juttatta őket. |
| --- | --- |

(206)

Ezek az egyéb támogatások az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősülnek, mert a kínai kormány vissza nem térítendő támogatás formájában forrásokat adott át a mintában szereplő vállalatcsoportoknak, és ezzel gazdasági előnyhöz juttatta őket.

| (207) | A mintában szereplő vállalatcsoportok információkat szolgáltattak a támogatások összegét, valamint az egyes támogatásokat odaítélő és kifizető hatóságokat illetően. Az érintett vállatok ezt a bevételt többnyire a „támogatási bevétel” soron könyvelték le a nyilvántartásaikban, és ezeket a nyilvántartásokat elkülönített könyvvizsgálatnak vetették alá. Az ezekre a támogatásokra vonatkozó információkat a Bizottság arra utaló egyértelmű bizonyítéknak tekintette, hogy gazdasági előny átruházása valósult meg. |
| --- | --- |

(207)

A mintában szereplő vállalatcsoportok információkat szolgáltattak a támogatások összegét, valamint az egyes támogatásokat odaítélő és kifizető hatóságokat illetően. Az érintett vállatok ezt a bevételt többnyire a „támogatási bevétel” soron könyvelték le a nyilvántartásaikban, és ezeket a nyilvántartásokat elkülönített könyvvizsgálatnak vetették alá. Az ezekre a támogatásokra vonatkozó információkat a Bizottság arra utaló egyértelmű bizonyítéknak tekintette, hogy gazdasági előny átruházása valósult meg.

| (208) | Ezek a támogatások az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja és 4. cikkének (3) bekezdése értelmében egyedinek is minősülnek, mivel az exportáló gyártók által benyújtott dokumentumok alapján úgy tűnik, hogy bizonyos vállalatokra, bizonyos ágazatokra, például az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatra, vagy konkrét régiók konkrét projektjeire korlátozódnak. Ezenkívül a támogatások egy részének nyújtása a 4. cikk (4) bekezdésének a) pontja értelmében az exportteljesítmény szerint történt. |
| --- | --- |

(208)

Ezek a támogatások az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja és 4. cikkének (3) bekezdése értelmében egyedinek is minősülnek, mivel az exportáló gyártók által benyújtott dokumentumok alapján úgy tűnik, hogy bizonyos vállalatokra, bizonyos ágazatokra, például az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatra, vagy konkrét régiók konkrét projektjeire korlátozódnak. Ezenkívül a támogatások egy részének nyújtása a 4. cikk (4) bekezdésének a) pontja értelmében az exportteljesítmény szerint történt.

| (209) | Ezek a támogatások továbbá nem felelnek meg az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott, a nem egyedi jelleggel kapcsolatos követelményeknek, mert a jogosultság megszerzésének feltételei és a jogosultság tényleges megadása érdekében alkalmazott kiválasztási kritériumok nem átláthatóak, nem objektívek és nem érvényesülnek automatikusan. |
| --- | --- |

(209)

Ezek a támogatások továbbá nem felelnek meg az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott, a nem egyedi jelleggel kapcsolatos követelményeknek, mert a jogosultság megszerzésének feltételei és a jogosultság tényleges megadása érdekében alkalmazott kiválasztási kritériumok nem átláthatóak, nem objektívek és nem érvényesülnek automatikusan.

| (210) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány azzal érvelt, hogy ha egy állítólagos támogatást egy helyi és/vagy regionális szerv nyújtja, az nem tekinthető regionálisan egyedi támogatásnak. A kínai kormány rámutatott arra, hogy az SCM megállapodás 2.2. cikke értelmében a regionális támogatás nem tekinthető egyedinek, mivel azt maga a régió (azaz regionális vagy helyi kormányzati szerv) nyújtja (49), és a Bizottságnak bizonyítania kellett volna, hogy a támogatásokhoz való hozzáférés kizárólag a földrajzi hely szerint korlátozott (50). |
| --- | --- |

(210)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány azzal érvelt, hogy ha egy állítólagos támogatást egy helyi és/vagy regionális szerv nyújtja, az nem tekinthető regionálisan egyedi támogatásnak. A kínai kormány rámutatott arra, hogy az SCM megállapodás 2.2. cikke értelmében a regionális támogatás nem tekinthető egyedinek, mivel azt maga a régió (azaz regionális vagy helyi kormányzati szerv) nyújtja (49), és a Bizottságnak bizonyítania kellett volna, hogy a támogatásokhoz való hozzáférés kizárólag a földrajzi hely szerint korlátozott (50).

49

50

| (211) | E tekintetben a Bizottság rámutatott, hogy a (208) preambulumbekezdésben megállapította, hogy a technológiához, az innovációhoz és a fejlesztéshez kapcsolódó támogatások kivételével a támogatások az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja, 4. cikkének (3) bekezdése és 4. cikke (4) bekezdésének a) pontja értelmében vett egyedi támogatásoknak minősülnek. Úgy tűnt, e támogatások többsége bizonyos, meghatározott gazdasági ágazatokban – például az optikai szálakból álló kábelekkel foglakozó gazdasági ágazatban – tevékenységet folytató vállalatokra korlátozódott. Látszólag csak bizonyos támogatások kapcsolódtak konkrét régiókon belüli konkrét projektekhez. Az, hogy ezeket a támogatásokat nemzeti, tartományi, városi, megyei vagy körzeti kormányzati hatóságok ítélték oda, nem jelenti azt, hogy a támogatások jogalapja nem nemzeti szintű, és a támogatások nem konkrét régiók konkrét projektjeit érintették. A kínai kormány nem szolgáltatott semmilyen konkrét bizonyítékot arra, hogy ezek a támogatások nem egyediek (például hogy a támogatást nyújtó hatóságként eljáró helyi szervezet hatáskörébe tartozó valamennyi vállalat részesült a támogatásokban). Következésképpen a Bizottság megismételte, hogy a rendelkezésére álló bizonyítékok alapján azt a következtetést vonta le, hogy ezek a támogatások nem felelnek meg az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének b) pontjában az egyediség kizárására vonatkozóan meghatározott követelményeknek, és az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja, 4. cikkének (3) bekezdése, valamint 4. cikke (4) bekezdésének a) pontja értelmében véve egyedinek minősülnek. A Bizottság ezért elutasította a kínai kormány állítását. |
| --- | --- |

(211)

E tekintetben a Bizottság rámutatott, hogy a (208) preambulumbekezdésben megállapította, hogy a technológiához, az innovációhoz és a fejlesztéshez kapcsolódó támogatások kivételével a támogatások az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja, 4. cikkének (3) bekezdése és 4. cikke (4) bekezdésének a) pontja értelmében vett egyedi támogatásoknak minősülnek. Úgy tűnt, e támogatások többsége bizonyos, meghatározott gazdasági ágazatokban – például az optikai szálakból álló kábelekkel foglakozó gazdasági ágazatban – tevékenységet folytató vállalatokra korlátozódott. Látszólag csak bizonyos támogatások kapcsolódtak konkrét régiókon belüli konkrét projektekhez. Az, hogy ezeket a támogatásokat nemzeti, tartományi, városi, megyei vagy körzeti kormányzati hatóságok ítélték oda, nem jelenti azt, hogy a támogatások jogalapja nem nemzeti szintű, és a támogatások nem konkrét régiók konkrét projektjeit érintették. A kínai kormány nem szolgáltatott semmilyen konkrét bizonyítékot arra, hogy ezek a támogatások nem egyediek (például hogy a támogatást nyújtó hatóságként eljáró helyi szervezet hatáskörébe tartozó valamennyi vállalat részesült a támogatásokban). Következésképpen a Bizottság megismételte, hogy a rendelkezésére álló bizonyítékok alapján azt a következtetést vonta le, hogy ezek a támogatások nem felelnek meg az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének b) pontjában az egyediség kizárására vonatkozóan meghatározott követelményeknek, és az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja, 4. cikkének (3) bekezdése, valamint 4. cikke (4) bekezdésének a) pontja értelmében véve egyedinek minősülnek. A Bizottság ezért elutasította a kínai kormány állítását.

| (212) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Connect Com azt állította, hogy egy támogatás csak akkor egyedi, ha az kifejezetten az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatra vonatkozik, akkor pedig nem, ha több ágazatot is érint, mint például az optikai szálakból álló kábelek gyártása, ahogy azt a Bizottság a (208) preambulumbekezdésben állította. |
| --- | --- |

(212)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Connect Com azt állította, hogy egy támogatás csak akkor egyedi, ha az kifejezetten az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatra vonatkozik, akkor pedig nem, ha több ágazatot is érint, mint például az optikai szálakból álló kábelek gyártása, ahogy azt a Bizottság a (208) preambulumbekezdésben állította.

például

| (213) | Erre vonatkozóan a Bizottság tisztázta, hogy az alaprendelet 4. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy „annak megállapításához, hogy a támogatás egyedinek minősül-e az azt nyújtó hatóság illetékességébe tartozó vállalkozás vagy gazdasági ágazat, illetve vállalkozáscsoport vagy gazdasági ágazatok csoportja vonatkozásában (a továbbiakban: bizonyos vállalkozások), a következő alapelveket kell figyelembe venni [...]”. E rendelkezés szövegéből az következik, hogy az egyedi jelleg „vállalatcsoportokra vagy ágazatokra” is vonatkozhat. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(213)

Erre vonatkozóan a Bizottság tisztázta, hogy az alaprendelet 4. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy „annak megállapításához, hogy a támogatás egyedinek minősül-e az azt nyújtó hatóság illetékességébe tartozó vállalkozás vagy gazdasági ágazat, illetve vállalkozáscsoport vagy gazdasági ágazatok csoportja vonatkozásában (a továbbiakban: bizonyos vállalkozások), a következő alapelveket kell figyelembe venni [...]”. E rendelkezés szövegéből az következik, hogy az egyedi jelleg „vállalatcsoportokra vagy ágazatokra” is vonatkozhat. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

annak megállapításához, hogy a támogatás egyedinek minősül-e az azt nyújtó hatóság illetékességébe tartozó vállalkozás vagy gazdasági ágazat, illetve vállalkozáscsoport vagy gazdasági ágazatok csoportja vonatkozásában (a továbbiakban: bizonyos vállalkozások), a következő alapelveket kell figyelembe venni [...]

vállalatcsoportokra vagy ágazatokra

| (214) | A Connect Com azt állította továbbá, hogy a Bizottság figyelmen kívül hagyta az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének b) pontját, amelynek értelmében nem áll fenn egyedi jelleg, amennyiben a támogatást nyújtó hatóság a jogosultság megszerzése és a nyújtható támogatás összege vonatkozásában objektív kritériumokat vagy feltételeket ír elő. |
| --- | --- |

(214)

A Connect Com azt állította továbbá, hogy a Bizottság figyelmen kívül hagyta az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének b) pontját, amelynek értelmében nem áll fenn egyedi jelleg, amennyiben a támogatást nyújtó hatóság a jogosultság megszerzése és a nyújtható támogatás összege vonatkozásában objektív kritériumokat vagy feltételeket ír elő.

| (215) | E tekintetben a Bizottság kifejtette, hogy a (195) és a (209) preambulumbekezdésben említettek szerint ezek a támogatások nem felelnek meg az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott, a nem egyedi jelleggel kapcsolatos követelményeknek, mert a jogosultság megszerzésének feltételei és a jogosultság tényleges megadása érdekében alkalmazott kiválasztási kritériumok nem átláthatóak, nem objektívek és nem érvényesülnek automatikusan. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(215)

E tekintetben a Bizottság kifejtette, hogy a (195) és a (209) preambulumbekezdésben említettek szerint ezek a támogatások nem felelnek meg az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott, a nem egyedi jelleggel kapcsolatos követelményeknek, mert a jogosultság megszerzésének feltételei és a jogosultság tényleges megadása érdekében alkalmazott kiválasztási kritériumok nem átláthatóak, nem objektívek és nem érvényesülnek automatikusan. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

d)   A támogatási mérték kiszámítása

| (216) | A Bizottság a (197) preambulumbekezdésben ismertetett módszerrel számította ki az előnyt. |
| --- | --- |

(216)

A Bizottság a (197) preambulumbekezdésben ismertetett módszerrel számította ki az előnyt.

3.4.3.   A támogatási programokra vonatkozó következtetés

A támogatási programokra vonatkozó következtetés

| (217) | Az összes támogatás vonatkozásában a mintában szereplő exportáló gyártókra vonatkozóan a vizsgálati időszakra megállapított támogatási mértékek a következőképpen alakultak:

  Vissza nem térítendő támogatások







  Vállalat neve | Támogatási mérték |
| --- | --- | --- |
| FTT csoport:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd |

(217)

Az összes támogatás vonatkozásában a mintában szereplő exportáló gyártókra vonatkozóan a vizsgálati időszakra megállapított támogatási mértékek a következőképpen alakultak:

Vissza nem térítendő támogatások

Vissza nem térítendő támogatások

Vállalat neve

Támogatási mérték

FTT csoport:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd

1,79  %

ZTT csoport:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd

0,33  %

3.5.   Kedvezményes finanszírozás

Kedvezményes finanszírozás

3.5.1.   Kedvezményes finanszírozást nyújtó pénzügyi intézmények

Kedvezményes finanszírozást nyújtó pénzügyi intézmények

| (218) | A mintában szereplő két exportáló gyártói csoport által benyújtott információk tanúsága szerint e vállalatcsoportok számára 32 kínai székhelyű pénzügyi intézmény nyújtott finanszírozást. E 32 pénzügyi intézmény közül 25 volt állami tulajdonban. A fennmaradó pénzügyi intézmények vagy magántulajdonban voltak, vagy a Bizottság nem tudta megállapítani, hogy állami tulajdonban vagy magántulajdonban lévő intézmények-e. Mindazonáltal mindössze egyetlen állami tulajdonú bank töltötte ki az egyedi kérdőívet, a kínai kormánynak küldött kérés ellenére, amely minden olyan pénzügyi intézményre kiterjedt, amely a mintában szereplő vállalatoknak hiteleket nyújtott. |
| --- | --- |

(218)

A mintában szereplő két exportáló gyártói csoport által benyújtott információk tanúsága szerint e vállalatcsoportok számára 32 kínai székhelyű pénzügyi intézmény nyújtott finanszírozást. E 32 pénzügyi intézmény közül 25 volt állami tulajdonban. A fennmaradó pénzügyi intézmények vagy magántulajdonban voltak, vagy a Bizottság nem tudta megállapítani, hogy állami tulajdonban vagy magántulajdonban lévő intézmények-e. Mindazonáltal mindössze egyetlen állami tulajdonú bank töltötte ki az egyedi kérdőívet, a kínai kormánynak küldött kérés ellenére, amely minden olyan pénzügyi intézményre kiterjedt, amely a mintában szereplő vállalatoknak hiteleket nyújtott.

3.5.1.1.   Közjogi szervként eljáró állami tulajdonú pénzügyi intézmények

| (219) | A Bizottság ellenőrizte, hogy az állami tulajdonú bankok az alaprendelet 3. cikke és 2. cikkének b) pontja szerinti közjogi szervként jártak-e el. Az alaprendeletet az Uniónak a WTO-megállapodásokból eredő kötelezettségeivel összhangban értelmezve az, hogy egy adott, állami tulajdonban lévő vállalkozás közjogi szervnek minősül-e, a következőképpen határozható meg (51): „Az a kérdés, hogy a szervezetet felruházták-e hatáskörrel kormányzati feladatok ellátására, nem pedig az, hogy erre milyen módon kerül sor. A szűk értelemben vett kormányzat változatos eszköztárral rendelkezik ahhoz, hogy hatáskörrel ruházzon fel szervezeteket. Ebből következően különböző típusú bizonyítékok lehetnek fontosak annak bizonyítása szempontjából, hogy egy adott szervezetet felruháztak-e ilyen jellegű hatáskörrel. Amennyiben a bizonyítékok amellett szólnak, hogy egy adott szervezet ténylegesen ellát kormányzati feladatokat, akkor ez egyúttal arra is bizonyítékul szolgálhat, hogy rendelkezik kormányzati hatáskörökkel, vagy hogy átruháztak rá kormányzati hatásköröket, különösen abban az esetben, ha e bizonyítékok tartós és rendszeres gyakorlatról tanúskodnak. Ebből adódóan – meglátásunk szerint – annak bizonyítéka, hogy egy kormány érdemi ellenőrzést gyakorol egy szervezet és annak tevékenysége felett, adott körülmények között azt is bizonyíthatja, hogy az érintett szervezet kormányzati hatáskörrel rendelkezik, és e hatáskört a kormányzati feladatok ellátása keretében gyakorolja. Hangsúlyozzuk azonban, hogy a jogi eszközökkel történő kifejezett felhatalmazáson kívüli, a szervezet és a szűk értelemben vett kormány közötti, pusztán formális kapcsolatok feltehetően nem jelentenek kellő alapot ahhoz, hogy megállapítható legyen a kormányzati hatáskörrel való rendelkezés tényállása. Így például önmagában az, hogy a kormányzat egy adott szervezet többségi részvényese, még nem bizonyítja a kormányzat érdemi ellenőrzését a szóban forgó szervezet tevékenysége felett, még kevésbé pedig azt, hogy a kormány ez utóbbit kormányzati hatáskörrel ruházta fel. Bizonyos esetekben azonban, amikor a bizonyítékok azt jelzik, hogy a kormányzati ellenőrzés formális jelei többféleképpen is jelentkeznek, és rendelkezésre állnak arra utaló bizonyítékok is, hogy ezt az ellenőrzést érdemi módon gyakorolják, akkor e bizonyítékok arra engedhetnek következtetni, hogy az érintett szervezet kormányzati hatáskört gyakorol.”. |
| --- | --- |

(219)

A Bizottság ellenőrizte, hogy az állami tulajdonú bankok az alaprendelet 3. cikke és 2. cikkének b) pontja szerinti közjogi szervként jártak-e el. Az alaprendeletet az Uniónak a WTO-megállapodásokból eredő kötelezettségeivel összhangban értelmezve az, hogy egy adott, állami tulajdonban lévő vállalkozás közjogi szervnek minősül-e, a következőképpen határozható meg (51): „Az a kérdés, hogy a szervezetet felruházták-e hatáskörrel kormányzati feladatok ellátására, nem pedig az, hogy erre milyen módon kerül sor. A szűk értelemben vett kormányzat változatos eszköztárral rendelkezik ahhoz, hogy hatáskörrel ruházzon fel szervezeteket. Ebből következően különböző típusú bizonyítékok lehetnek fontosak annak bizonyítása szempontjából, hogy egy adott szervezetet felruháztak-e ilyen jellegű hatáskörrel. Amennyiben a bizonyítékok amellett szólnak, hogy egy adott szervezet ténylegesen ellát kormányzati feladatokat, akkor ez egyúttal arra is bizonyítékul szolgálhat, hogy rendelkezik kormányzati hatáskörökkel, vagy hogy átruháztak rá kormányzati hatásköröket, különösen abban az esetben, ha e bizonyítékok tartós és rendszeres gyakorlatról tanúskodnak. Ebből adódóan – meglátásunk szerint – annak bizonyítéka, hogy egy kormány érdemi ellenőrzést gyakorol egy szervezet és annak tevékenysége felett, adott körülmények között azt is bizonyíthatja, hogy az érintett szervezet kormányzati hatáskörrel rendelkezik, és e hatáskört a kormányzati feladatok ellátása keretében gyakorolja. Hangsúlyozzuk azonban, hogy a jogi eszközökkel történő kifejezett felhatalmazáson kívüli, a szervezet és a szűk értelemben vett kormány közötti, pusztán formális kapcsolatok feltehetően nem jelentenek kellő alapot ahhoz, hogy megállapítható legyen a kormányzati hatáskörrel való rendelkezés tényállása. Így például önmagában az, hogy a kormányzat egy adott szervezet többségi részvényese, még nem bizonyítja a kormányzat érdemi ellenőrzését a szóban forgó szervezet tevékenysége felett, még kevésbé pedig azt, hogy a kormány ez utóbbit kormányzati hatáskörrel ruházta fel. Bizonyos esetekben azonban, amikor a bizonyítékok azt jelzik, hogy a kormányzati ellenőrzés formális jelei többféleképpen is jelentkeznek, és rendelkezésre állnak arra utaló bizonyítékok is, hogy ezt az ellenőrzést érdemi módon gyakorolják, akkor e bizonyítékok arra engedhetnek következtetni, hogy az érintett szervezet kormányzati hatáskört gyakorol.”.

51

Az a kérdés, hogy a szervezetet felruházták-e hatáskörrel kormányzati feladatok ellátására, nem pedig az, hogy erre milyen módon kerül sor. A szűk értelemben vett kormányzat változatos eszköztárral rendelkezik ahhoz, hogy hatáskörrel ruházzon fel szervezeteket. Ebből következően különböző típusú bizonyítékok lehetnek fontosak annak bizonyítása szempontjából, hogy egy adott szervezetet felruháztak-e ilyen jellegű hatáskörrel. Amennyiben a bizonyítékok amellett szólnak, hogy egy adott szervezet ténylegesen ellát kormányzati feladatokat, akkor ez egyúttal arra is bizonyítékul szolgálhat, hogy rendelkezik kormányzati hatáskörökkel, vagy hogy átruháztak rá kormányzati hatásköröket, különösen abban az esetben, ha e bizonyítékok tartós és rendszeres gyakorlatról tanúskodnak. Ebből adódóan – meglátásunk szerint – annak bizonyítéka, hogy egy kormány érdemi ellenőrzést gyakorol egy szervezet és annak tevékenysége felett, adott körülmények között azt is bizonyíthatja, hogy az érintett szervezet kormányzati hatáskörrel rendelkezik, és e hatáskört a kormányzati feladatok ellátása keretében gyakorolja. Hangsúlyozzuk azonban, hogy a jogi eszközökkel történő kifejezett felhatalmazáson kívüli, a szervezet és a szűk értelemben vett kormány közötti, pusztán formális kapcsolatok feltehetően nem jelentenek kellő alapot ahhoz, hogy megállapítható legyen a kormányzati hatáskörrel való rendelkezés tényállása. Így például önmagában az, hogy a kormányzat egy adott szervezet többségi részvényese, még nem bizonyítja a kormányzat érdemi ellenőrzését a szóban forgó szervezet tevékenysége felett, még kevésbé pedig azt, hogy a kormány ez utóbbit kormányzati hatáskörrel ruházta fel. Bizonyos esetekben azonban, amikor a bizonyítékok azt jelzik, hogy a kormányzati ellenőrzés formális jelei többféleképpen is jelentkeznek, és rendelkezésre állnak arra utaló bizonyítékok is, hogy ezt az ellenőrzést érdemi módon gyakorolják, akkor e bizonyítékok arra engedhetnek következtetni, hogy az érintett szervezet kormányzati hatáskört gyakorol.

| (220) | A Bizottság adatokat gyűjtött az állami tulajdonrészekről, valamint az állami tulajdonú bankok feletti kormányzati ellenőrzés formális jeleiről. Ezen túlmenően azt is elemezte, hogy a kormányzat érdemi módon gyakorolta-e az ellenőrzést. E célból a Bizottságnak részben a rendelkezésre álló tényekre kellett támaszkodnia, mivel a kínai kormány és az állami tulajdonú bankok megtagadták, hogy a kedvezményes hitelnyújtáshoz vezető döntéshozatali eljárásra vonatkozóan bizonyítékot szolgáltassanak, ahogy azt a (136)–(153) preambulumbekezdés bemutatja. |
| --- | --- |

(220)

A Bizottság adatokat gyűjtött az állami tulajdonrészekről, valamint az állami tulajdonú bankok feletti kormányzati ellenőrzés formális jeleiről. Ezen túlmenően azt is elemezte, hogy a kormányzat érdemi módon gyakorolta-e az ellenőrzést. E célból a Bizottságnak részben a rendelkezésre álló tényekre kellett támaszkodnia, mivel a kínai kormány és az állami tulajdonú bankok megtagadták, hogy a kedvezményes hitelnyújtáshoz vezető döntéshozatali eljárásra vonatkozóan bizonyítékot szolgáltassanak, ahogy azt a (136)–(153) preambulumbekezdés bemutatja.

| (221) | A Bizottság a szóban forgó elemzés elvégzéséhez első lépésként annak az állami tulajdonú banknak az adatait vizsgálta meg, amely kitöltötte az egyedi kérdőívet. |
| --- | --- |

(221)

A Bizottság a szóban forgó elemzés elvégzéséhez első lépésként annak az állami tulajdonú banknak az adatait vizsgálta meg, amely kitöltötte az egyedi kérdőívet.

1.   
  A részlegesen együttműködő állami tulajdonú pénzügyi intézmények

A részlegesen együttműködő állami tulajdonú pénzügyi intézmények

| (222) | Mindössze egyetlen állami tulajdonú bank, az EXIM adott választ a kérdőívre. |
| --- | --- |

(222)

Mindössze egyetlen állami tulajdonú bank, az EXIM adott választ a kérdőívre.

a)   A kínai kormány tulajdoni részesedése és a kormányzati ellenőrzés formális jelei

| (223) | A kérdőívekre adott válaszokban szereplő információk alapján a Bizottság megállapította, hogy a kínai kormány e pénzügyi intézményben 50 %-ot meghaladó közvetlen vagy közvetett tulajdonosi részesedéssel rendelkezik. |
| --- | --- |

(223)

A kérdőívekre adott válaszokban szereplő információk alapján a Bizottság megállapította, hogy a kínai kormány e pénzügyi intézményben 50 %-ot meghaladó közvetlen vagy közvetett tulajdonosi részesedéssel rendelkezik.

| (224) | Az együttműködő állami tulajdonú bank felett gyakorolt kormányzati ellenőrzés formális jelei kapcsán a Bizottság e bankot „főbb állami tulajdonú pénzügyi intézménynek” minősítette. A „Főbb állami tulajdonú pénzügyi intézmények felügyelőbizottságáról szóló ideiglenes rendeletek” (52) című értesítésben foglaltak szerint: „Az e rendeletekben szereplő főbb állami tulajdonú pénzügyi intézmények olyan állami tulajdonban lévő fejlesztési bankok, kereskedelmi bankok, pénzügyieszköz-kezelők, értékpapírcégek, biztosítók stb. (a továbbiakban: állami tulajdonú pénzügyi intézmények), amelyek felügyelőbizottságát az Államtanács jelöli ki”. |
| --- | --- |

(224)

Az együttműködő állami tulajdonú bank felett gyakorolt kormányzati ellenőrzés formális jelei kapcsán a Bizottság e bankot „főbb állami tulajdonú pénzügyi intézménynek” minősítette. A „Főbb állami tulajdonú pénzügyi intézmények felügyelőbizottságáról szóló ideiglenes rendeletek” (52) című értesítésben foglaltak szerint: „Az e rendeletekben szereplő főbb állami tulajdonú pénzügyi intézmények olyan állami tulajdonban lévő fejlesztési bankok, kereskedelmi bankok, pénzügyieszköz-kezelők, értékpapírcégek, biztosítók stb. (a továbbiakban: állami tulajdonú pénzügyi intézmények), amelyek felügyelőbizottságát az Államtanács jelöli ki”.

52

Az e rendeletekben szereplő főbb állami tulajdonú pénzügyi intézmények olyan állami tulajdonban lévő fejlesztési bankok, kereskedelmi bankok, pénzügyieszköz-kezelők, értékpapírcégek, biztosítók stb. (a továbbiakban: állami tulajdonú pénzügyi intézmények), amelyek felügyelőbizottságát az Államtanács jelöli ki

| (225) | A főbb állami tulajdonú pénzügyi intézmények esetében a felügyelőbizottságot a „Főbb állami tulajdonú pénzügyi intézmények felügyelőbizottságáról szóló ideiglenes rendeletek” alapján nevezik ki. A Bizottság az ideiglenes rendeletek 3. és 5. cikke alapján megállapította, hogy a felügyelőbizottság tagjait az Államtanács jelöli ki, amelynek e tagok beszámolási kötelezettséggel tartoznak, ez alapján pedig megállapítható, hogy az állam intézményes ellenőrzést gyakorol az együttműködő, állami tulajdonú bank üzleti tevékenysége felett. |
| --- | --- |

(225)

A főbb állami tulajdonú pénzügyi intézmények esetében a felügyelőbizottságot a „Főbb állami tulajdonú pénzügyi intézmények felügyelőbizottságáról szóló ideiglenes rendeletek” alapján nevezik ki. A Bizottság az ideiglenes rendeletek 3. és 5. cikke alapján megállapította, hogy a felügyelőbizottság tagjait az Államtanács jelöli ki, amelynek e tagok beszámolási kötelezettséggel tartoznak, ez alapján pedig megállapítható, hogy az állam intézményes ellenőrzést gyakorol az együttműködő, állami tulajdonú bank üzleti tevékenysége felett.

| (226) | Ezen az általános érvényű jelnek tekinthető tényezőn túlmenően a Bizottság a következőket állapította meg az EXIM kapcsán. Az EXIM létrehozását és működését a Kínai Export-Import Bank létrehozásáról szóló államtanácsi közlemény, valamint az EXIM alapszabálya szabályozza. Alapszabálya szerint az EXIM vezetőségét közvetlenül az állam nevezi ki. A felügyelőtanácsot az Államtanács nevezi ki a „Főbb állami tulajdonú pénzügyi intézmények felügyelőbizottságáról szóló ideiglenes rendeletek” című rendelettel, valamint más törvényekkel és rendeletekkel összhangban, és az Államtanácsnak tartozik beszámolással. |
| --- | --- |

(226)

Ezen az általános érvényű jelnek tekinthető tényezőn túlmenően a Bizottság a következőket állapította meg az EXIM kapcsán. Az EXIM létrehozását és működését a Kínai Export-Import Bank létrehozásáról szóló államtanácsi közlemény, valamint az EXIM alapszabálya szabályozza. Alapszabálya szerint az EXIM vezetőségét közvetlenül az állam nevezi ki. A felügyelőtanácsot az Államtanács nevezi ki a „Főbb állami tulajdonú pénzügyi intézmények felügyelőbizottságáról szóló ideiglenes rendeletek” című rendelettel, valamint más törvényekkel és rendeletekkel összhangban, és az Államtanácsnak tartozik beszámolással.

| (227) | Az alapszabály azt is megemlíti, hogy az EXIM pártbizottsága vezető és politikai kulcsszerepet játszik annak biztosításában, hogy az EXIM végrehajtsa a párt és az állam szakpolitikáját és főbb intézkedéseit. A pártvezetés a vállalatirányítás valamennyi aspektusában szerepet vállal. |
| --- | --- |

(227)

Az alapszabály azt is megemlíti, hogy az EXIM pártbizottsága vezető és politikai kulcsszerepet játszik annak biztosításában, hogy az EXIM végrehajtsa a párt és az állam szakpolitikáját és főbb intézkedéseit. A pártvezetés a vállalatirányítás valamennyi aspektusában szerepet vállal.

| (228) | Az alapszabály kimondja továbbá, hogy az EXIM elkötelezett a külkereskedelem és a gazdasági együttműködés fejlesztése, a határokon átnyúló beruházások, az „Egy övezet, egy út” kezdeményezés, valamint a nemzetközi gyártókapacitási és berendezésgyártók közötti együttműködés támogatása iránt. Üzleti tevékenységei közé tartoznak – az állam által jóváhagyott és az állam külkereskedelmi és „külföld felé nyitási” politikájával összhangban álló – rövid távú, középtávú és hosszú lejáratú hitelek, mint például exporthitelek, importhitelek, külföldi megbízásos mérnöki szolgáltatásokra nyújtott hitelek, tengerentúli beruházási hitelek, a kínai kormány külföldi segélyként nyújtott hitelei és exportvásárlói hitelei. |
| --- | --- |

(228)

Az alapszabály kimondja továbbá, hogy az EXIM elkötelezett a külkereskedelem és a gazdasági együttműködés fejlesztése, a határokon átnyúló beruházások, az „Egy övezet, egy út” kezdeményezés, valamint a nemzetközi gyártókapacitási és berendezésgyártók közötti együttműködés támogatása iránt. Üzleti tevékenységei közé tartoznak – az állam által jóváhagyott és az állam külkereskedelmi és „külföld felé nyitási” politikájával összhangban álló – rövid távú, középtávú és hosszú lejáratú hitelek, mint például exporthitelek, importhitelek, külföldi megbízásos mérnöki szolgáltatásokra nyújtott hitelek, tengerentúli beruházási hitelek, a kínai kormány külföldi segélyként nyújtott hitelei és exportvásárlói hitelei.

| (229) | Továbbá a 2019. évi éves jelentésében az EXIM Bank azt állította, hogy teljeskörűen végrehajtotta a KKP Központi Bizottsága és az Államtanács által meghozott valamennyi főbb szakpolitikát és döntést. |
| --- | --- |

(229)

Továbbá a 2019. évi éves jelentésében az EXIM Bank azt állította, hogy teljeskörűen végrehajtotta a KKP Központi Bizottsága és az Államtanács által meghozott valamennyi főbb szakpolitikát és döntést.

| (230) | A Bizottság azt is megállapította, hogy több állami tulajdonban lévő pénzügyi intézmény 2017-ben módosította az alapszabályát annak érdekében, hogy a bankok legmagasabb döntéshozatali szintjén erősítsék a Kínai Kommunista Párt (a továbbiakban: KKP) szerepét (53). |
| --- | --- |

(230)

A Bizottság azt is megállapította, hogy több állami tulajdonban lévő pénzügyi intézmény 2017-ben módosította az alapszabályát annak érdekében, hogy a bankok legmagasabb döntéshozatali szintjén erősítsék a Kínai Kommunista Párt (a továbbiakban: KKP) szerepét (53).

53

| (231) | Ez az új alapszabály előírja, hogy:






  — | az igazgatótanács elnöke és a pártbizottság titkára ugyanaz a személy, |
| --- | --- | --- |

(231)

Ez az új alapszabály előírja, hogy:

—

az igazgatótanács elnöke és a pártbizottság titkára ugyanaz a személy,

| — | a KKP szerepe, hogy biztosítsa és felügyelje a KKP és az állam politikáinak és iránymutatásainak a bank általi végrehajtását, továbbá vezető és „kapuőri” szerepet tölt be a személyzet kinevezésében (beleértve a felső vezetést is), valamint |
| --- | --- |

—

a KKP szerepe, hogy biztosítsa és felügyelje a KKP és az állam politikáinak és iránymutatásainak a bank általi végrehajtását, továbbá vezető és „kapuőri” szerepet tölt be a személyzet kinevezésében (beleértve a felső vezetést is), valamint

| — | az igazgatótanács köteles meghallgatni a pártbizottság véleményét minden fontos döntésre vonatkozóan. |
| --- | --- |

—

az igazgatótanács köteles meghallgatni a pártbizottság véleményét minden fontos döntésre vonatkozóan.

b)   A kínai kormány által gyakorolt érdemi ellenőrzés

| (232) | A Bizottság további információkat gyűjtött annak megállapításához, hogy a kínai kormány azokban az esetekben, amikor az EXIM Bank hitelt nyújtott az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatnak, érdemi ellenőrzést gyakorolt-e a szóban forgó bank hitelezési politikája, illetve kockázatértékelése felett. E tekintetben a következő szabályozási dokumentumokat vette figyelembe:






  — | a kereskedelmi bankokról szóló kínai törvény (a továbbiakban: banktörvény) 34. cikke, |
| --- | --- | --- |

(232)

A Bizottság további információkat gyűjtött annak megállapításához, hogy a kínai kormány azokban az esetekben, amikor az EXIM Bank hitelt nyújtott az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatnak, érdemi ellenőrzést gyakorolt-e a szóban forgó bank hitelezési politikája, illetve kockázatértékelése felett. E tekintetben a következő szabályozási dokumentumokat vette figyelembe:

—

a kereskedelmi bankokról szóló kínai törvény (a továbbiakban: banktörvény) 34. cikke,

| — | az Általános hitelezési szabályzat 15. cikke (amelynek végrehajtása a Kínai Központi Bank feladata), |
| --- | --- |

—

az Általános hitelezési szabályzat 15. cikke (amelynek végrehajtása a Kínai Központi Bank feladata),

| — | a 40. sz. határozat, |
| --- | --- |

—

a 40. sz. határozat,

| — | a Kínai Bank- és Biztosításfelügyeleti Bizottság (a továbbiakban: CBIRC) végrehajtási intézkedései a kínai finanszírozású kereskedelmi bankok közigazgatási engedélyezésének egyes kérdéseiről (a CBIRC 2017. évi 1. sz. rendelete), |
| --- | --- |

—

a Kínai Bank- és Biztosításfelügyeleti Bizottság (a továbbiakban: CBIRC) végrehajtási intézkedései a kínai finanszírozású kereskedelmi bankok közigazgatási engedélyezésének egyes kérdéseiről (a CBIRC 2017. évi 1. sz. rendelete),

| — | a CBIRC végrehajtási intézkedései a külföldi finanszírozású kereskedelmi bankok közigazgatási engedélyezésének egyes kérdéseiről (a CBIRC 2015. évi 4. sz. rendelete), |
| --- | --- |

—

a CBIRC végrehajtási intézkedései a külföldi finanszírozású kereskedelmi bankok közigazgatási engedélyezésének egyes kérdéseiről (a CBIRC 2015. évi 4. sz. rendelete),

| — | a CBIRC közigazgatási intézkedései a bankszektorban tevékenykedő pénzügyi intézmények igazgatóinak és vezető tisztségviselőinek képzettségéről (a CBIRC 2013. évi 3. sz. rendelete). |
| --- | --- |

—

a CBIRC közigazgatási intézkedései a bankszektorban tevékenykedő pénzügyi intézmények igazgatóinak és vezető tisztségviselőinek képzettségéről (a CBIRC 2013. évi 3. sz. rendelete).

| (233) | A felsorolt szabályozási dokumentumok áttekintése alapján a Bizottság megállapította, hogy az alábbi okoknál fogva a kínai pénzügyi intézmények olyan általános jogi környezetben működnek, amelyben kötelesek pénzügyi döntéseiket a kínai kormány iparpolitikai céljaihoz igazodva meghozni. |
| --- | --- |

(233)

A felsorolt szabályozási dokumentumok áttekintése alapján a Bizottság megállapította, hogy az alábbi okoknál fogva a kínai pénzügyi intézmények olyan általános jogi környezetben működnek, amelyben kötelesek pénzügyi döntéseiket a kínai kormány iparpolitikai céljaihoz igazodva meghozni.

| (234) | Az EXIM Bankot az EXIM Bank létrehozásáról szóló közlemény, valamint az alapszabálya ruházza fel közpolitikai mandátummal. |
| --- | --- |

(234)

Az EXIM Bankot az EXIM Bank létrehozásáról szóló közlemény, valamint az alapszabálya ruházza fel közpolitikai mandátummal.

| (235) | Általánosságban a Kínában működő összes pénzügyi intézményre alkalmazandó banktörvény 34. cikke úgy rendelkezik, hogy „a kereskedelmi bankok hitelnyújtási tevékenységüket a nemzetgazdasági és társadalmi fejlődés szükségleteinek megfelelően, továbbá az állami iparpolitika iránymutatása szerint végzik”. Bár a banktörvény 4. cikke kimondja, hogy „[a] kereskedelmi bankok üzleti tevékenységeit a jogszabályok értelmében egyetlen szervezeti egység vagy magánszemély sem befolyásolhatja. A kereskedelmi bankokat teljes jogi személyi minőségükben független polgári jogi felelősség terheli”, a vizsgálat rámutatott, hogy a banktörvény 4. cikkét a banktörvény 34. cikkére is figyelemmel alkalmazzák, azaz ha az állam szakpolitikai irányelveket határoz meg, azokat a bankok végrehajtják és az állam utasításait követik. |
| --- | --- |

(235)

Általánosságban a Kínában működő összes pénzügyi intézményre alkalmazandó banktörvény 34. cikke úgy rendelkezik, hogy „a kereskedelmi bankok hitelnyújtási tevékenységüket a nemzetgazdasági és társadalmi fejlődés szükségleteinek megfelelően, továbbá az állami iparpolitika iránymutatása szerint végzik”. Bár a banktörvény 4. cikke kimondja, hogy „[a] kereskedelmi bankok üzleti tevékenységeit a jogszabályok értelmében egyetlen szervezeti egység vagy magánszemély sem befolyásolhatja. A kereskedelmi bankokat teljes jogi személyi minőségükben független polgári jogi felelősség terheli”, a vizsgálat rámutatott, hogy a banktörvény 4. cikkét a banktörvény 34. cikkére is figyelemmel alkalmazzák, azaz ha az állam szakpolitikai irányelveket határoz meg, azokat a bankok végrehajtják és az állam utasításait követik.

a kereskedelmi bankok hitelnyújtási tevékenységüket a nemzetgazdasági és társadalmi fejlődés szükségleteinek megfelelően, továbbá az állami iparpolitika iránymutatása szerint végzik

[a] kereskedelmi bankok üzleti tevékenységeit a jogszabályok értelmében egyetlen szervezeti egység vagy magánszemély sem befolyásolhatja. A kereskedelmi bankokat teljes jogi személyi minőségükben független polgári jogi felelősség terheli

| (236) | Emellett az Általános hitelezési szabályzat 15. cikke úgy rendelkezik, hogy „[a]z illetékes szervezeti egységek az állami politikával összhangban támogathatják a hitelkamatokat bizonyos gazdasági ágazatok növekedésének és egyes területek gazdasági fejlesztésének előmozdítása érdekében”. |
| --- | --- |

(236)

Emellett az Általános hitelezési szabályzat 15. cikke úgy rendelkezik, hogy „[a]z illetékes szervezeti egységek az állami politikával összhangban támogathatják a hitelkamatokat bizonyos gazdasági ágazatok növekedésének és egyes területek gazdasági fejlesztésének előmozdítása érdekében”.

[a]z illetékes szervezeti egységek az állami politikával összhangban támogathatják a hitelkamatokat bizonyos gazdasági ágazatok növekedésének és egyes területek gazdasági fejlesztésének előmozdítása érdekében

| (237) | Hasonlóképpen, a 40. sz. határozat valamennyi pénzügyi intézmény számára előírja, hogy az ösztönzött projekteket külön hitelnyújtással támogassák. Az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó ágazat projektjei – ahogy azt a 3.1. szakasz és konkrétabban a (81) és a (86) preambulumbekezdés már említette – az „ösztönzött” kategóriába tartoznak. A 40. sz. határozat következésképpen megerősíti a banktörvény kapcsán tett korábbi ténymegállapítást, miszerint kedvezményes hitelnyújtási tevékenységeikkel a bankok kormányzati hatáskört gyakorolnak. A Bizottság azt is megállapította, hogy a CBIRC széles körű jóváhagyási hatáskörrel rendelkezik a Kínai Népköztársaságban letelepedett valamennyi pénzügyi intézmény (beleértve a magántulajdonban és a külföldi tulajdonban lévő pénzügyi intézményeket is) igazgatásának valamennyi szempontja felett, úgymint (54):






  — | a pénzügyi intézmények valamennyi vezetője kinevezésének jóváhagyása mind a központ, mind pedig a helyi fióktelepek szintjén. A CBIRC jóváhagyása szükséges minden szinten a vezető tisztségviselők felvételéhez, a legmagasabb rangú pozícióktól egészen a fiókvezetőkig, sőt a tengerentúli fiókokban foglalkoztatott, valamint a támogató funkciókért felelős vezetőkéhez (például az informatikai vezetőkéhez) is, valamint |
| --- | --- | --- |

(237)

Hasonlóképpen, a 40. sz. határozat valamennyi pénzügyi intézmény számára előírja, hogy az ösztönzött projekteket külön hitelnyújtással támogassák. Az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó ágazat projektjei – ahogy azt a 3.1. szakasz és konkrétabban a (81) és a (86) preambulumbekezdés már említette – az „ösztönzött” kategóriába tartoznak. A 40. sz. határozat következésképpen megerősíti a banktörvény kapcsán tett korábbi ténymegállapítást, miszerint kedvezményes hitelnyújtási tevékenységeikkel a bankok kormányzati hatáskört gyakorolnak. A Bizottság azt is megállapította, hogy a CBIRC széles körű jóváhagyási hatáskörrel rendelkezik a Kínai Népköztársaságban letelepedett valamennyi pénzügyi intézmény (beleértve a magántulajdonban és a külföldi tulajdonban lévő pénzügyi intézményeket is) igazgatásának valamennyi szempontja felett, úgymint (54):

54

—

a pénzügyi intézmények valamennyi vezetője kinevezésének jóváhagyása mind a központ, mind pedig a helyi fióktelepek szintjén. A CBIRC jóváhagyása szükséges minden szinten a vezető tisztségviselők felvételéhez, a legmagasabb rangú pozícióktól egészen a fiókvezetőkig, sőt a tengerentúli fiókokban foglalkoztatott, valamint a támogató funkciókért felelős vezetőkéhez (például az informatikai vezetőkéhez) is, valamint

| — | a közigazgatási jóváhagyások felettébb terjedelmes listája, beleértve a fióktelepek nyitásához, új üzletágak elindításához, új termékek értékesítéséhez, a bank alapszabályának módosításához, a részvények több mint 5 %-ának értékesítéséhez, a tőkeemeléshez, a székhelymódosításhoz, a szervezeti forma módosításához stb. szükséges jóváhagyásokat. |
| --- | --- |

—

a közigazgatási jóváhagyások felettébb terjedelmes listája, beleértve a fióktelepek nyitásához, új üzletágak elindításához, új termékek értékesítéséhez, a bank alapszabályának módosításához, a részvények több mint 5 %-ának értékesítéséhez, a tőkeemeléshez, a székhelymódosításhoz, a szervezeti forma módosításához stb. szükséges jóváhagyásokat.

| (238) | A banktörvény jogilag kötelező. Az ötéves tervek és a 40. sz. határozat kötelező jellegét a 3.1. szakasz megállapította. A CBIRC szabályozási dokumentumainak kötelező jellege annak a bankfelügyeleti hatósági jogköréből fakad. A többi dokumentum kötelező jellegét a bennük foglalt, felügyeletre és értékelésre vonatkozó rendelkezések bizonyítják. |
| --- | --- |

(238)

A banktörvény jogilag kötelező. Az ötéves tervek és a 40. sz. határozat kötelező jellegét a 3.1. szakasz megállapította. A CBIRC szabályozási dokumentumainak kötelező jellege annak a bankfelügyeleti hatósági jogköréből fakad. A többi dokumentum kötelező jellegét a bennük foglalt, felügyeletre és értékelésre vonatkozó rendelkezések bizonyítják.

| (239) | Az Államtanács 40. sz. határozata minden pénzügyi intézményt arra utasít, hogy csak az ösztönzött projekteknek nyújtsanak hiteltámogatást, és ígéretet tesz „az ösztönzött projektekkel kapcsolatos más preferenciális szakpolitikák” végrehajtására is. Ez alapján a bankok kötelesek hiteltámogatást nyújtani az ösztönzött gazdasági ágazatok közé tartozó, az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(239)

Az Államtanács 40. sz. határozata minden pénzügyi intézményt arra utasít, hogy csak az ösztönzött projekteknek nyújtsanak hiteltámogatást, és ígéretet tesz „az ösztönzött projektekkel kapcsolatos más preferenciális szakpolitikák” végrehajtására is. Ez alapján a bankok kötelesek hiteltámogatást nyújtani az ösztönzött gazdasági ágazatok közé tartozó, az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatnak.

az ösztönzött projektekkel kapcsolatos más preferenciális szakpolitikák

| (240) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a kínai kormány olyan normatív keretrendszert teremtett, amelyet az együttműködő állami tulajdonú bank a kínai kormány által kinevezett, illetve felelősségre vonható menedzserei és felügyelői kötelesek voltak tiszteletben tartani. A kínai kormány következésképpen minden olyan esetben, amikor az együttműködő állami tulajdonú bank hitelt nyújtott az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatnak, erre a normatív keretrendszerre támaszkodott annak érdekében, hogy a bank tevékenysége felett érdemi ellenőrzést gyakoroljon. |
| --- | --- |

(240)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a kínai kormány olyan normatív keretrendszert teremtett, amelyet az együttműködő állami tulajdonú bank a kínai kormány által kinevezett, illetve felelősségre vonható menedzserei és felügyelői kötelesek voltak tiszteletben tartani. A kínai kormány következésképpen minden olyan esetben, amikor az együttműködő állami tulajdonú bank hitelt nyújtott az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatnak, erre a normatív keretrendszerre támaszkodott annak érdekében, hogy a bank tevékenysége felett érdemi ellenőrzést gyakoroljon.

| (241) | Az érdemi ellenőrzés gyakorlását a Bizottság ezen túlmenően a mintában szereplő exportáló gyártóknak nyújtott egyes hitelek kapcsán is igyekezett konkrét bizonyítékokkal alátámasztani. A kitöltött kérdőívben a részlegesen együttműködő állami tulajdonú bank elmagyarázta, hogy a kérdéses hitelek nyújtásakor korszerű kockázatértékelési irányelvek és modellek alapján járt el. Az EXIM Bank kifejtette továbbá, hogy nem követ eltérő politikát a hitelfelvevő ágazati hovatartozásától, adósság- és tőkehelyzetétől stb. függően, bár ezek a tényezők hatást gyakorolnak a hitelfelvevő hitelképességi besorolására és kockázati költségére. Előfordul, hogy a hitelnyújtáskor figyelembe veszi a releváns terveket és szakpolitikákat, azonban az egyedi hitelprojektek elbírálásakor piaci alapú értékelést alkalmaz. |
| --- | --- |

(241)

Az érdemi ellenőrzés gyakorlását a Bizottság ezen túlmenően a mintában szereplő exportáló gyártóknak nyújtott egyes hitelek kapcsán is igyekezett konkrét bizonyítékokkal alátámasztani. A kitöltött kérdőívben a részlegesen együttműködő állami tulajdonú bank elmagyarázta, hogy a kérdéses hitelek nyújtásakor korszerű kockázatértékelési irányelvek és modellek alapján járt el. Az EXIM Bank kifejtette továbbá, hogy nem követ eltérő politikát a hitelfelvevő ágazati hovatartozásától, adósság- és tőkehelyzetétől stb. függően, bár ezek a tényezők hatást gyakorolnak a hitelfelvevő hitelképességi besorolására és kockázati költségére. Előfordul, hogy a hitelnyújtáskor figyelembe veszi a releváns terveket és szakpolitikákat, azonban az egyedi hitelprojektek elbírálásakor piaci alapú értékelést alkalmaz.

| (242) | A (141) preambulumbekezdésben már kifejtettek szerint a részlegesen együttműködő állami tulajdonú bank megtagadta a mintában szereplő vállalatokkal kapcsolatos hitelkockázat-értékelésre vonatkozó konkrét példák nyújtását, és arra hivatkozott, hogy a kért információk a bank belső információi, és bizalmas üzleti információkat tartalmaznak, amelyek annak ellenére sem tehetők közzé, hogy a Bizottság rendelkezik a mintában szereplő vállalatok írásbeli hozzájárulásával, amelyben lemondtak a titoktartáshoz való jogukról. |
| --- | --- |

(242)

A (141) preambulumbekezdésben már kifejtettek szerint a részlegesen együttműködő állami tulajdonú bank megtagadta a mintában szereplő vállalatokkal kapcsolatos hitelkockázat-értékelésre vonatkozó konkrét példák nyújtását, és arra hivatkozott, hogy a kért információk a bank belső információi, és bizalmas üzleti információkat tartalmaznak, amelyek annak ellenére sem tehetők közzé, hogy a Bizottság rendelkezik a mintában szereplő vállalatok írásbeli hozzájárulásával, amelyben lemondtak a titoktartáshoz való jogukról.

| (243) | A hitelképességi vizsgálatokra vonatkozó konkrét bizonyítékok hiányában a Bizottság így a (232)–(239) preambulumbekezdésben bemutatott általános jogi környezetet vizsgálta, azzal együtt, hogy az együttműködő állami tulajdonú banknak a mintában szereplő vállalatok részére nyújtott hitelek tekintetében alkalmazott megközelítését is megvizsgálta. Ez a megközelítés nem állt összhangban a bank hivatalosan képviselt álláspontjával, mivel a bank a gyakorlatban nem részletes piaci alapú kockázatértékelés alapján járt el. |
| --- | --- |

(243)

A hitelképességi vizsgálatokra vonatkozó konkrét bizonyítékok hiányában a Bizottság így a (232)–(239) preambulumbekezdésben bemutatott általános jogi környezetet vizsgálta, azzal együtt, hogy az együttműködő állami tulajdonú banknak a mintában szereplő vállalatok részére nyújtott hitelek tekintetében alkalmazott megközelítését is megvizsgálta. Ez a megközelítés nem állt összhangban a bank hivatalosan képviselt álláspontjával, mivel a bank a gyakorlatban nem részletes piaci alapú kockázatértékelés alapján járt el.

| (244) | A vizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy a bank a mintában szereplő két exportáló gyártói csoport számára a Kínai Központi Bank (a továbbiakban: PBOC) referencia-hitelkamatlába alatti vagy ahhoz közeli, és a Nemzeti Bankközi Finanszírozási Központ (a továbbiakban: NIFC) által közzétett, 2019. augusztus 20-án bevezetett irányadó hitelkamatláb (55) alatti kamatlábak mellett folyósított hitelt, függetlenül az egyes vállalatok pénzügyi és hitelkockázati helyzetétől. A bank a hiteleket – a mintában szereplő exportáló gyártók kockázati profiljának megfelelő kamatlábakat alapul véve – tehát a piacinál alacsonyabb kamatlábak mellett nyújtotta. |
| --- | --- |

(244)

A vizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy a bank a mintában szereplő két exportáló gyártói csoport számára a Kínai Központi Bank (a továbbiakban: PBOC) referencia-hitelkamatlába alatti vagy ahhoz közeli, és a Nemzeti Bankközi Finanszírozási Központ (a továbbiakban: NIFC) által közzétett, 2019. augusztus 20-án bevezetett irányadó hitelkamatláb (55) alatti kamatlábak mellett folyósított hitelt, függetlenül az egyes vállalatok pénzügyi és hitelkockázati helyzetétől. A bank a hiteleket – a mintában szereplő exportáló gyártók kockázati profiljának megfelelő kamatlábakat alapul véve – tehát a piacinál alacsonyabb kamatlábak mellett nyújtotta.

55

| (245) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány azt állította, hogy a Bizottság nem igazolta, hogy az együttműködő állami tulajdonú bank, az EXIM Bank közjogi szerv, és hogy a kínai kormány érdemi ellenőrzést gyakorolt az EXIM Bank felett. A kínai kormány hangsúlyozta, hogy a „tulajdoni részesedés és az ellenőrzés formális jelei” nem elegendőek egy közjogi szerv fennállásának igazolására, és hogy a Bizottság nem igazolta az EXIM Bank vezetősége függetlenségének hiányát; továbbá azzal érvelt, hogy a kínai kormány kizárólag a bank vezetőségének és igazgatóságának kijelölése során gyakorolt felügyelet formájában gyakorol ellenőrzést az EXIM Bank felett. |
| --- | --- |

(245)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány azt állította, hogy a Bizottság nem igazolta, hogy az együttműködő állami tulajdonú bank, az EXIM Bank közjogi szerv, és hogy a kínai kormány érdemi ellenőrzést gyakorolt az EXIM Bank felett. A kínai kormány hangsúlyozta, hogy a „tulajdoni részesedés és az ellenőrzés formális jelei” nem elegendőek egy közjogi szerv fennállásának igazolására, és hogy a Bizottság nem igazolta az EXIM Bank vezetősége függetlenségének hiányát; továbbá azzal érvelt, hogy a kínai kormány kizárólag a bank vezetőségének és igazgatóságának kijelölése során gyakorolt felügyelet formájában gyakorol ellenőrzést az EXIM Bank felett.

tulajdoni részesedés és az ellenőrzés formális jelei

| (246) | A kínai kormány továbbá azt állította, hogy a kérdéses pénzügyi intézmények nem töltenek be semmilyen kormányzatinak tekinthető funkciót, és a kínai kormány nem gyakorolt érdemi ellenőrzést az EXIM Bank felett. Bár a kínai banktörvény 34. cikke előírja, hogy a kereskedelmi bankok a kínai kormány „iparpolitikájának iránymutatása alapján” járnak el, a rendelkezés sehol nem mondja ki, hogy a bankok kötelesek valamilyen meghatározott módon eljárni, és a kínai kormány szerint ezt a rendelkezést afféle irányadó elvnek kell tekinteni a kínai bankok vonatkozásában. A kínai kormány kijelentette továbbá, hogy a kínai banktörvény kifejezetten tiltja a kínai kormány számára, hogy bármilyen ellenőrzést gyakoroljon a kereskedelmi bankok döntései felett. E tekintetben a kínai kormány a kínai banktörvény 4. és 5. cikkét idézte, amelyek kimondják, hogy a kereskedelmi bankok „önállóan hozzák döntéseiket”, és tevékenységüket „bármilyen szervezet vagy magánszemély beavatkozása nélkül” végzik. A kínai kormány kiemelte továbbá, hogy a kínai banktörvény 41. cikke értelmében „semmilyen szervezet vagy személy nem kényszeríthet egy kereskedelmi bankot hitelnyújtásra vagy garancia biztosítására”. A kínai kormány azt állította továbbá, hogy sem az általános hitelezési szabályzat 15. cikke, sem a 40. sz. határozat nem kötelező, hanem mindössze iránymutatás. Végezetül a kínai kormány nem értett egyet azzal az állítással, hogy az EXIM Bank a piaci kamatlábak alatt nyújtott hiteleket, mivel az a kockázatértékelés és a hitelfolyósítás tekintetében nemzetközileg elfogadott normák szerint működik, és a kínai kormánytól függetlenül folytatja tevékenységét. |
| --- | --- |

(246)

A kínai kormány továbbá azt állította, hogy a kérdéses pénzügyi intézmények nem töltenek be semmilyen kormányzatinak tekinthető funkciót, és a kínai kormány nem gyakorolt érdemi ellenőrzést az EXIM Bank felett. Bár a kínai banktörvény 34. cikke előírja, hogy a kereskedelmi bankok a kínai kormány „iparpolitikájának iránymutatása alapján” járnak el, a rendelkezés sehol nem mondja ki, hogy a bankok kötelesek valamilyen meghatározott módon eljárni, és a kínai kormány szerint ezt a rendelkezést afféle irányadó elvnek kell tekinteni a kínai bankok vonatkozásában. A kínai kormány kijelentette továbbá, hogy a kínai banktörvény kifejezetten tiltja a kínai kormány számára, hogy bármilyen ellenőrzést gyakoroljon a kereskedelmi bankok döntései felett. E tekintetben a kínai kormány a kínai banktörvény 4. és 5. cikkét idézte, amelyek kimondják, hogy a kereskedelmi bankok „önállóan hozzák döntéseiket”, és tevékenységüket „bármilyen szervezet vagy magánszemély beavatkozása nélkül” végzik. A kínai kormány kiemelte továbbá, hogy a kínai banktörvény 41. cikke értelmében „semmilyen szervezet vagy személy nem kényszeríthet egy kereskedelmi bankot hitelnyújtásra vagy garancia biztosítására”. A kínai kormány azt állította továbbá, hogy sem az általános hitelezési szabályzat 15. cikke, sem a 40. sz. határozat nem kötelező, hanem mindössze iránymutatás. Végezetül a kínai kormány nem értett egyet azzal az állítással, hogy az EXIM Bank a piaci kamatlábak alatt nyújtott hiteleket, mivel az a kockázatértékelés és a hitelfolyósítás tekintetében nemzetközileg elfogadott normák szerint működik, és a kínai kormánytól függetlenül folytatja tevékenységét.

iparpolitikájának iránymutatása alapján

önállóan hozzák döntéseiket

bármilyen szervezet vagy magánszemély beavatkozása nélkül

semmilyen szervezet vagy személy nem kényszeríthet egy kereskedelmi bankot hitelnyújtásra vagy garancia biztosítására

| (247) | A Bizottság nem értett egyet a kínai kormány állításaival. A Bizottság nemcsak a „tulajdoni részesedésre és az ellenőrzés formális jeleire” támaszkodott az együttműködő állami tulajdonú EXIM Bank közjogi szervezetnek minősítésekor, hanem azt is bizonyította, hogy a kínai kormány az alábbi okokból kifolyólag érdemi ellenőrzést gyakorolt a bank felett. |
| --- | --- |

(247)

A Bizottság nem értett egyet a kínai kormány állításaival. A Bizottság nemcsak a „tulajdoni részesedésre és az ellenőrzés formális jeleire” támaszkodott az együttműködő állami tulajdonú EXIM Bank közjogi szervezetnek minősítésekor, hanem azt is bizonyította, hogy a kínai kormány az alábbi okokból kifolyólag érdemi ellenőrzést gyakorolt a bank felett.

tulajdoni részesedésre és az ellenőrzés formális jeleire

| (248) | A (238) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság kötelező érvényűnek tekintette a kínai banktörvényt és a 40. sz. határozatot. Továbbá e vizsgálat ténymegállapításai (valamint a Bizottságnak a korábbi vizsgálatok során ugyanazon támogatási programra vonatkozóan tett ténymegállapításai (56)) nem támasztották alá azt az állítást, miszerint a bankok hitelnyújtási döntéseik meghozatalakor nem veszik figyelembe a kormányzati politikát és terveket. A Bizottság például megállapította, hogy az exportáló gyártók a piaci kamatszintnél alacsonyabb kamat mellet részesültek kedvezményes hitelekben. Az egyik exportáló gyártó a (285) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint főként az „állam által elismert kulcsfontosságú ágazatok projektjeit” támogató szakpolitika-orientált beruházási szervezet, a China Development Bank Fund által nyújtott kedvezményes hitelben részesült. |
| --- | --- |

(248)

A (238) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság kötelező érvényűnek tekintette a kínai banktörvényt és a 40. sz. határozatot. Továbbá e vizsgálat ténymegállapításai (valamint a Bizottságnak a korábbi vizsgálatok során ugyanazon támogatási programra vonatkozóan tett ténymegállapításai (56)) nem támasztották alá azt az állítást, miszerint a bankok hitelnyújtási döntéseik meghozatalakor nem veszik figyelembe a kormányzati politikát és terveket. A Bizottság például megállapította, hogy az exportáló gyártók a piaci kamatszintnél alacsonyabb kamat mellet részesültek kedvezményes hitelekben. Az egyik exportáló gyártó a (285) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint főként az „állam által elismert kulcsfontosságú ágazatok projektjeit” támogató szakpolitika-orientált beruházási szervezet, a China Development Bank Fund által nyújtott kedvezményes hitelben részesült.

56

állam által elismert kulcsfontosságú ágazatok projektjeit

| (249) | A vizsgálat azt mutatta ki, hogy az általános hitelezési szabályzat 15. cikkét ténylegesen alkalmazták a gyakorlatban, és a banktörvény 4., 5. és 41. cikkét a banktörvény 34. cikkére is figyelemmel alkalmazzák, azaz ha az állam szakpolitikai irányelveket határoz meg, azokat a bankok végrehajtják és az állam utasításait követik. Valójában míg a banktörvény 4. és 5. cikke az általános rendelkezéseket tartalmazó I. fejezet része, a 34. cikk már a hitelekre vonatkozó alapvető szabályokat meghatározó IV. fejezetbe tartozik. A 34. cikk, amely szerint „a kereskedelmi bankok a nemzetgazdasági és társadalmi fejlődés szükségleteinek megfelelően és az állami iparpolitikák iránymutatása szerint végzik a hitelezési tevékenységüket”, jól szemlélteti, hogy ez a rendelkezés nem iránymutató, hanem kötelező erejű, és világos útmutatást ad a bankoknak arra, hogy a hitelezési tevékenységük során vegyék figyelembe az állami iparpolitikákat. A Bizottság azt is megjegyezte, hogy az Államtanács 40. sz. határozata minden pénzügyi intézményt arra utasít, hogy csak az ösztönzött projekteknek nyújtsanak hiteltámogatást, és ígéretet tesz „az ösztönzött projektekkel kapcsolatos más preferenciális szakpolitikák” végrehajtására is. Jóllehet ugyanezen határozat 17. cikke a hitelnyújtási elvek tiszteletben tartását is előírja a bankok számára, ennek gyakorlati megvalósulását a vizsgálat során a Bizottság nem tudta megállapítani. Éppen ellenkezőleg, az exportáló gyártóknak a pénzügyi helyzetüktől és hitelképességüktől függetlenül biztosítottak hiteleket. |
| --- | --- |

(249)

A vizsgálat azt mutatta ki, hogy az általános hitelezési szabályzat 15. cikkét ténylegesen alkalmazták a gyakorlatban, és a banktörvény 4., 5. és 41. cikkét a banktörvény 34. cikkére is figyelemmel alkalmazzák, azaz ha az állam szakpolitikai irányelveket határoz meg, azokat a bankok végrehajtják és az állam utasításait követik. Valójában míg a banktörvény 4. és 5. cikke az általános rendelkezéseket tartalmazó I. fejezet része, a 34. cikk már a hitelekre vonatkozó alapvető szabályokat meghatározó IV. fejezetbe tartozik. A 34. cikk, amely szerint „a kereskedelmi bankok a nemzetgazdasági és társadalmi fejlődés szükségleteinek megfelelően és az állami iparpolitikák iránymutatása szerint végzik a hitelezési tevékenységüket”, jól szemlélteti, hogy ez a rendelkezés nem iránymutató, hanem kötelező erejű, és világos útmutatást ad a bankoknak arra, hogy a hitelezési tevékenységük során vegyék figyelembe az állami iparpolitikákat. A Bizottság azt is megjegyezte, hogy az Államtanács 40. sz. határozata minden pénzügyi intézményt arra utasít, hogy csak az ösztönzött projekteknek nyújtsanak hiteltámogatást, és ígéretet tesz „az ösztönzött projektekkel kapcsolatos más preferenciális szakpolitikák” végrehajtására is. Jóllehet ugyanezen határozat 17. cikke a hitelnyújtási elvek tiszteletben tartását is előírja a bankok számára, ennek gyakorlati megvalósulását a vizsgálat során a Bizottság nem tudta megállapítani. Éppen ellenkezőleg, az exportáló gyártóknak a pénzügyi helyzetüktől és hitelképességüktől függetlenül biztosítottak hiteleket.

a kereskedelmi bankok a nemzetgazdasági és társadalmi fejlődés szükségleteinek megfelelően és az állami iparpolitikák iránymutatása szerint végzik a hitelezési tevékenységüket

az ösztönzött projektekkel kapcsolatos más preferenciális szakpolitikák

| (250) | Mi több, konkrétan az EXIM Bankot illetően vitathatatlan, hogy az fejlesztési bank, amely saját bevallása szerint is közvetlenül követi a kormányzati szakpolitikákat. Ahogy a weboldala (57) is mutatja, az EXIM állami finanszírozású és állami tulajdonú fejlesztési bank, mely közvetlenül az Államtanács vezetése alatt áll, küldetése, hogy támogassa többek között Kína külkereskedelmét, valamint végrehajtsa a „going global” stratégiát. |
| --- | --- |

(250)

Mi több, konkrétan az EXIM Bankot illetően vitathatatlan, hogy az fejlesztési bank, amely saját bevallása szerint is közvetlenül követi a kormányzati szakpolitikákat. Ahogy a weboldala (57) is mutatja, az EXIM állami finanszírozású és állami tulajdonú fejlesztési bank, mely közvetlenül az Államtanács vezetése alatt áll, küldetése, hogy támogassa többek között Kína külkereskedelmét, valamint végrehajtsa a „going global” stratégiát.

57

| (251) | Mindezek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kínai kormány olyan normatív keretrendszert teremtett az ösztönzött gazdasági ágazatoknak való hitelnyújtásra vonatkozóan, amelyet a banknak a kínai kormány által kinevezett, illetve felelősségre vonható menedzserei és felügyelői kötelesek voltak tiszteletben tartani. Ez a normatív keretrendszer semmi mozgásteret nem hagyott a bankok vezetőinek és felügyelőinek a keretnek a mintában szereplő exportáló gyártók esetében való követését illetően, ezáltal pedig függő helyzetbe hozta az adott bank vezetőségét. A kínai kormány következésképpen minden olyan esetben, amikor az együttműködő állami tulajdonú bank hitelt nyújtott az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatnak, a normatív keretrendszerre támaszkodott annak érdekében, hogy a bank tevékenysége felett érdemi ellenőrzést gyakoroljon. |
| --- | --- |

(251)

Mindezek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kínai kormány olyan normatív keretrendszert teremtett az ösztönzött gazdasági ágazatoknak való hitelnyújtásra vonatkozóan, amelyet a banknak a kínai kormány által kinevezett, illetve felelősségre vonható menedzserei és felügyelői kötelesek voltak tiszteletben tartani. Ez a normatív keretrendszer semmi mozgásteret nem hagyott a bankok vezetőinek és felügyelőinek a keretnek a mintában szereplő exportáló gyártók esetében való követését illetően, ezáltal pedig függő helyzetbe hozta az adott bank vezetőségét. A kínai kormány következésképpen minden olyan esetben, amikor az együttműködő állami tulajdonú bank hitelt nyújtott az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatnak, a normatív keretrendszerre támaszkodott annak érdekében, hogy a bank tevékenysége felett érdemi ellenőrzést gyakoroljon.

| (252) | A (241) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint a Bizottság az egyes hitelek kapcsán igyekezett bizonyítékokkal alátámasztani az érdemi ellenőrzés gyakorlását. Az együttműködő állami tulajdonú bank azonban nem adott meg bizonyos szükséges információkat, ideértve a mintában szereplő vállalatok konkrét hitelkockázat-értékelését is. Az ilyen hitelkockázati értékelésre vonatkozó konkrét bizonyítékok hiányában a Bizottság az ösztönzött gazdasági ágazatoknak, például az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatnak nyújtott hitelekre vonatkozó általános jogi környezetet és az együttműködő állami tulajdonú bank magatartását vizsgálta, és megállapította, hogy a bank nem részletes, piaci alapú hitelkockázati értékelések alapján járt el. Továbbá a (244) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a mintában szereplő két exportálógyártó-csoportnak a PBOC referencia-kamatlábai, valamint az irányadó hitelkamatláb alatti vagy ahhoz közeli kamatlábak mellett folyósítottak hitelt, függetlenül az egyes vállalatok pénzügyi és hitelkockázati helyzetétől. Ezért figyelembe véve a mintában szereplő exportáló gyártóknak a 3.5.3.3. szakaszban bemutatott kockázati profilját, valamint azt, hogy a Bizottság által elvégzett kockázatelemzés alapján az exportáló gyártóknak BB hitelminősítést kellett volna kapnia, és ezért jóval a kockázatmentes kamatláb feletti kamatlábat kellett volna fizetnie, a Bizottság megállapította, hogy a szóban forgó hiteleket piaci ár alatt biztosították. |
| --- | --- |

(252)

A (241) preambulumbekezdésben ismertetettek szerint a Bizottság az egyes hitelek kapcsán igyekezett bizonyítékokkal alátámasztani az érdemi ellenőrzés gyakorlását. Az együttműködő állami tulajdonú bank azonban nem adott meg bizonyos szükséges információkat, ideértve a mintában szereplő vállalatok konkrét hitelkockázat-értékelését is. Az ilyen hitelkockázati értékelésre vonatkozó konkrét bizonyítékok hiányában a Bizottság az ösztönzött gazdasági ágazatoknak, például az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatnak nyújtott hitelekre vonatkozó általános jogi környezetet és az együttműködő állami tulajdonú bank magatartását vizsgálta, és megállapította, hogy a bank nem részletes, piaci alapú hitelkockázati értékelések alapján járt el. Továbbá a (244) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a mintában szereplő két exportálógyártó-csoportnak a PBOC referencia-kamatlábai, valamint az irányadó hitelkamatláb alatti vagy ahhoz közeli kamatlábak mellett folyósítottak hitelt, függetlenül az egyes vállalatok pénzügyi és hitelkockázati helyzetétől. Ezért figyelembe véve a mintában szereplő exportáló gyártóknak a 3.5.3.3. szakaszban bemutatott kockázati profilját, valamint azt, hogy a Bizottság által elvégzett kockázatelemzés alapján az exportáló gyártóknak BB hitelminősítést kellett volna kapnia, és ezért jóval a kockázatmentes kamatláb feletti kamatlábat kellett volna fizetnie, a Bizottság megállapította, hogy a szóban forgó hiteleket piaci ár alatt biztosították.

| (253) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a kínai kormány érdemi ellenőrzést gyakorolt az együttműködő állami tulajdonú bank tevékenységei felett a szóban forgó banknak az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatot érintő hitelezési politikája és kockázatértékelése tekintetében. |
| --- | --- |

(253)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a kínai kormány érdemi ellenőrzést gyakorolt az együttműködő állami tulajdonú bank tevékenységei felett a szóban forgó banknak az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatot érintő hitelezési politikája és kockázatértékelése tekintetében.

c)   Az állami tulajdonú bankokról szóló következtetés

| (254) | A Bizottság megállapította, hogy a részlegesen együttműködő állami tulajdonú bank a fent ismertetett jogi keretet az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó ágazat esetében kormányzati feladatok ellátásával hajtja végre. Ebből következően az alaprendelet 3. cikke 1. a) pontjának i. alpontjával együtt értelmezett 2. cikke b) pontjának értelmében, valamint a WTO idevágó ítélkezési gyakorlatával összhangban közjogi szervként jár el. |
| --- | --- |

(254)

A Bizottság megállapította, hogy a részlegesen együttműködő állami tulajdonú bank a fent ismertetett jogi keretet az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó ágazat esetében kormányzati feladatok ellátásával hajtja végre. Ebből következően az alaprendelet 3. cikke 1. a) pontjának i. alpontjával együtt értelmezett 2. cikke b) pontjának értelmében, valamint a WTO idevágó ítélkezési gyakorlatával összhangban közjogi szervként jár el.

2.   
  A nem együttműködő állami tulajdonú pénzügyi intézmények

A nem együttműködő állami tulajdonú pénzügyi intézmények

| (255) | A (218) preambulumbekezdésben meghatározottak szerint a mintában szereplő vállalatoknak hitelt nyújtó többi állami tulajdonú pénzügyi intézmények egyike sem válaszolt az egyedi kérdőívre. A kínai kormány szolgáltatott ugyan részleges információkat néhány bank tulajdonosi szerkezetéről, azonban az irányítási struktúrájukról, a kockázatértékelésükről nem, és nem adott példákat az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatnak nyújtott konkrét hitelekkel kapcsolatban sem. |
| --- | --- |

(255)

A (218) preambulumbekezdésben meghatározottak szerint a mintában szereplő vállalatoknak hitelt nyújtó többi állami tulajdonú pénzügyi intézmények egyike sem válaszolt az egyedi kérdőívre. A kínai kormány szolgáltatott ugyan részleges információkat néhány bank tulajdonosi szerkezetéről, azonban az irányítási struktúrájukról, a kockázatértékelésükről nem, és nem adott példákat az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatnak nyújtott konkrét hitelekkel kapcsolatban sem.

| (256) | Ezért a 3.2.1. szakaszban levont következtetésekkel összhangban a Bizottság úgy határozott, hogy a rendelkezésre álló tényeket használja fel annak megállapításához, hogy a szóban forgó állami tulajdonú pénzügyi intézmények közjogi szerveknek minősülnek-e. |
| --- | --- |

(256)

Ezért a 3.2.1. szakaszban levont következtetésekkel összhangban a Bizottság úgy határozott, hogy a rendelkezésre álló tényeket használja fel annak megállapításához, hogy a szóban forgó állami tulajdonú pénzügyi intézmények közjogi szerveknek minősülnek-e.

| (257) | A kínai kormány előadta, hogy az alábbi bankok, amelyek hitelt nyújtottak a szóban forgó vizsgálat során a mintában szereplő exportáló gyártói csoportoknak, részben vagy egészben az állam vagy állami tulajdonban lévő jogi személyek tulajdonában állnak: Agricultural Bank of China, Bank of China, Bank of Communications, Bank of Jiangsu, Bank of Kunlun, Bank of Nanjing, Bank of Ningbo, China CITIC Bank China Development Bank, China Construction Bank, China Everbright Bank, China Guangfa Bank, China Merchants Bank, China Minsheng Bank, Hankou Bank, Industrial Bank, Industrial and Commercial Bank of China (ICBC), Ping An Bank, Postal Savings Bank, Shanghai Pudong Development Bank és Zheshang Bank. |
| --- | --- |

(257)

A kínai kormány előadta, hogy az alábbi bankok, amelyek hitelt nyújtottak a szóban forgó vizsgálat során a mintában szereplő exportáló gyártói csoportoknak, részben vagy egészben az állam vagy állami tulajdonban lévő jogi személyek tulajdonában állnak: Agricultural Bank of China, Bank of China, Bank of Communications, Bank of Jiangsu, Bank of Kunlun, Bank of Nanjing, Bank of Ningbo, China CITIC Bank China Development Bank, China Construction Bank, China Everbright Bank, China Guangfa Bank, China Merchants Bank, China Minsheng Bank, Hankou Bank, Industrial Bank, Industrial and Commercial Bank of China (ICBC), Ping An Bank, Postal Savings Bank, Shanghai Pudong Development Bank és Zheshang Bank.

| (258) | Nyilvánosan elérhető információk – például honlapok, éves jelentések, a bankjegyzékekben rendelkezésre álló vagy online elérhető információk – alapján a Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő két exportálógyártó-csoportnak hitelt nyújtó alábbi pénzügyi intézmények közvetlenül az állam, vagy állami tulajdonú jogi személy rész- vagy kizárólagos tulajdonában áll:






  Név | A tulajdonosi szerkezetre vonatkozó információk |
| --- | --- | --- |
| Bank of Beijing | A részvények legalább 21 %-át helyi és nemzeti kormányzati szervek, valamint állami tulajdonú vállalatok birtokolják |
| Sinomach Finance Ltd | Az állami tulajdonú China National Machinery Industry Corporation Ltd (Sinomach) vállalathoz tartozik |

(258)

Nyilvánosan elérhető információk – például honlapok, éves jelentések, a bankjegyzékekben rendelkezésre álló vagy online elérhető információk – alapján a Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő két exportálógyártó-csoportnak hitelt nyújtó alábbi pénzügyi intézmények közvetlenül az állam, vagy állami tulajdonú jogi személy rész- vagy kizárólagos tulajdonában áll:

Név

A tulajdonosi szerkezetre vonatkozó információk

Bank of Beijing

A részvények legalább 21 %-át helyi és nemzeti kormányzati szervek, valamint állami tulajdonú vállalatok birtokolják

Sinomach Finance Ltd

Az állami tulajdonú China National Machinery Industry Corporation Ltd (Sinomach) vállalathoz tartozik

| (259) | A Bizottság – a szóban forgó pénzügyi intézményektől származó ellenkező értelmű konkrét információk hiányában – az 1. pontban bemutatottal megegyező megfontolások alapján, a formális jelekből kiindulva megállapította továbbá a kínai kormány tulajdonosi szerepvállalását és az általa gyakorolt ellenőrzést is. Kiemelendő, hogy a rendelkezésre álló tények szerint az említett nem együttműködő, állami tulajdonú pénzügyi intézmények esetében a menedzsereket és felügyelőket láthatóan – csakúgy, mint az együttműködő állami tulajdonú banknál – a kínai kormány nevezi ki, és e tisztségviselők a kínai kormánynak tartoznak beszámolási kötelezettséggel. |
| --- | --- |

(259)

A Bizottság – a szóban forgó pénzügyi intézményektől származó ellenkező értelmű konkrét információk hiányában – az 1. pontban bemutatottal megegyező megfontolások alapján, a formális jelekből kiindulva megállapította továbbá a kínai kormány tulajdonosi szerepvállalását és az általa gyakorolt ellenőrzést is. Kiemelendő, hogy a rendelkezésre álló tények szerint az említett nem együttműködő, állami tulajdonú pénzügyi intézmények esetében a menedzsereket és felügyelőket láthatóan – csakúgy, mint az együttműködő állami tulajdonú banknál – a kínai kormány nevezi ki, és e tisztségviselők a kínai kormánynak tartoznak beszámolási kötelezettséggel.

| (260) | Az érdemi módon gyakorolt ellenőrzést illetően a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az együttműködő állami tulajdonú pénzügyi intézménnyel kapcsolatos ténymegállapítások a nem együttműködő állami tulajdonú pénzügyi intézményekre nézve is reprezentatívnak tekinthetők. Az 1. pontban elemzett normatív keretrendszer azonos módon ezekre az intézményekre is érvényes. A rendelkezésre álló tények alapján (58), illetve az ezeket cáfoló információk hiányában a hitelképességi vizsgálatokra az együttműködő állami tulajdonú bankhoz hasonlóan e szereplők esetében sincsenek konkrét bizonyítékok. |
| --- | --- |

(260)

Az érdemi módon gyakorolt ellenőrzést illetően a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az együttműködő állami tulajdonú pénzügyi intézménnyel kapcsolatos ténymegállapítások a nem együttműködő állami tulajdonú pénzügyi intézményekre nézve is reprezentatívnak tekinthetők. Az 1. pontban elemzett normatív keretrendszer azonos módon ezekre az intézményekre is érvényes. A rendelkezésre álló tények alapján (58), illetve az ezeket cáfoló információk hiányában a hitelképességi vizsgálatokra az együttműködő állami tulajdonú bankhoz hasonlóan e szereplők esetében sincsenek konkrét bizonyítékok.

58

| (261) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány azt állította, hogy a Bizottság érvei, amelyek alapján megállapította, hogy az EXIM Bank kivételével minden állami tulajdonú pénzügyi intézmény közjogi szervnek minősült, elégtelenek voltak. A kínai kormány azzal érvelt, hogy a Bizottság korábbi szubvencióellenes ügyekre, és az együttműködő állami tulajdonú pénzügyi intézmények tekintetében levont saját következtetéseire támaszkodott, és nem végezte el az egyes nem együttműködő pénzügyi intézmények esetenkénti elemzését, különös figyelmet fordítva az egyes ügyek konkrét körülményeire. A kínai kormány előadta továbbá, hogy a Bizottság nem nyújtott elegendő bizonyítékot az állami tulajdonú pénzügyi intézmények felett gyakorolt érdemi ellenőrzés fennállására, mivel úgy tűnik, azok vezetőit és felügyelőit a kínai kormány nevezi ki. |
| --- | --- |

(261)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány azt állította, hogy a Bizottság érvei, amelyek alapján megállapította, hogy az EXIM Bank kivételével minden állami tulajdonú pénzügyi intézmény közjogi szervnek minősült, elégtelenek voltak. A kínai kormány azzal érvelt, hogy a Bizottság korábbi szubvencióellenes ügyekre, és az együttműködő állami tulajdonú pénzügyi intézmények tekintetében levont saját következtetéseire támaszkodott, és nem végezte el az egyes nem együttműködő pénzügyi intézmények esetenkénti elemzését, különös figyelmet fordítva az egyes ügyek konkrét körülményeire. A kínai kormány előadta továbbá, hogy a Bizottság nem nyújtott elegendő bizonyítékot az állami tulajdonú pénzügyi intézmények felett gyakorolt érdemi ellenőrzés fennállására, mivel úgy tűnik, azok vezetőit és felügyelőit a kínai kormány nevezi ki.

| (262) | Ezzel kapcsolatban a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a többi állami tulajdonú bank együttműködésének hiányában a rendelkezésre álló tényeket kellett alapul vennie. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ebben az ügyben a korábbi vizsgálatokból származó információk, az ellenőrzés formális jelei, valamint magának a vizsgálatnak az EXIM Bankra és a bankoknak az exportáló gyártókkal szemben tanúsított tényleges magatartására vonatkozó ténymegállapításai képezték a legjobb rendelkezésre álló tényeket. Mindazonáltal a kínai kormány nem terjesztett elő olyan bizonyítékot vagy érvet, amely cáfolná a Bizottság azon ténymegállapítását, hogy a mintában szereplő vállalatoknak hitelt nyújtó többi állami tulajdonú bank az alaprendelet 2. cikke b) pontja értelmében – az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjával összefüggésben értelmezve – közjogi szervnek minősül. A Bizottság így fenntartotta álláspontját. |
| --- | --- |

(262)

Ezzel kapcsolatban a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a többi állami tulajdonú bank együttműködésének hiányában a rendelkezésre álló tényeket kellett alapul vennie. A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ebben az ügyben a korábbi vizsgálatokból származó információk, az ellenőrzés formális jelei, valamint magának a vizsgálatnak az EXIM Bankra és a bankoknak az exportáló gyártókkal szemben tanúsított tényleges magatartására vonatkozó ténymegállapításai képezték a legjobb rendelkezésre álló tényeket. Mindazonáltal a kínai kormány nem terjesztett elő olyan bizonyítékot vagy érvet, amely cáfolná a Bizottság azon ténymegállapítását, hogy a mintában szereplő vállalatoknak hitelt nyújtó többi állami tulajdonú bank az alaprendelet 2. cikke b) pontja értelmében – az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjával összefüggésben értelmezve – közjogi szervnek minősül. A Bizottság így fenntartotta álláspontját.

3.   
  Az állami tulajdonú pénzügyi intézményekre vonatkozó következtetések

Az állami tulajdonú pénzügyi intézményekre vonatkozó következtetések

| (263) | A fenti megfontolások alapján a Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő két együttműködő exportáló gyártói csoportnak finanszírozást nyújtó állami tulajdonú kínai pénzügyi intézmények mindegyike az alaprendelet 2. cikke b) pontja értelmében – az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjával összefüggésben értelmezve – közjogi szervnek minősül. |
| --- | --- |

(263)

A fenti megfontolások alapján a Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő két együttműködő exportáló gyártói csoportnak finanszírozást nyújtó állami tulajdonú kínai pénzügyi intézmények mindegyike az alaprendelet 2. cikke b) pontja értelmében – az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjával összefüggésben értelmezve – közjogi szervnek minősül.

| (264) | Emellett még ha az állami tulajdonú pénzügyi intézményeket a Bizottság nem is tekintené közjogi szerveknek, a 3.5.1.2. szakaszban meghatározott okok miatt akkor is megállapítható lenne ugyanezen információk alapján, hogy a kínai kormány az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja szerinti olyan feladatok ellátásával bízza meg, vagy olyan feladatok ellátására utasítja azokat, amelyek szokásos esetben a kormányzat feladatai lennének. Magatartásuk ily módon mindazonáltal a kínai kormánynak tulajdonítható. |
| --- | --- |

(264)

Emellett még ha az állami tulajdonú pénzügyi intézményeket a Bizottság nem is tekintené közjogi szerveknek, a 3.5.1.2. szakaszban meghatározott okok miatt akkor is megállapítható lenne ugyanezen információk alapján, hogy a kínai kormány az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja szerinti olyan feladatok ellátásával bízza meg, vagy olyan feladatok ellátására utasítja azokat, amelyek szokásos esetben a kormányzat feladatai lennének. Magatartásuk ily módon mindazonáltal a kínai kormánynak tulajdonítható.

3.5.1.2.   A kínai kormány megbízásából vagy utasítására eljáró magántulajdonú pénzügyi intézmények

magántulajdonú pénzügyi intézmények

| (265) | A korábbi szubvencióellenes vizsgálatok ténymegállapításai (59), valamint az azokat kiegészítő, nyilvánosan elérhető információk alapján a Bizottság a következő pénzügyi intézményeket tekintette magántulajdonban lévőnek: HSBC, CITI Bank China, Zijin Rural Commercial Bank, Mizuho Bank, Sumitomo Mitsui Banking (Kína), MUFG Bank, Bohai International Trust Co., Ltd, és Hubei Rural Credit Cooperative. A Bizottság ezt követően elemezte, hogy ezeket a pénzügyi intézményeket a kínai kormány az alaprendelet 3. cikke 1. pontja a) alpontjának iv. esete értelmében megbízta-e azzal vagy utasította-e arra, hogy támogatást nyújtsanak az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó ágazatnak. |
| --- | --- |

(265)

A korábbi szubvencióellenes vizsgálatok ténymegállapításai (59), valamint az azokat kiegészítő, nyilvánosan elérhető információk alapján a Bizottság a következő pénzügyi intézményeket tekintette magántulajdonban lévőnek: HSBC, CITI Bank China, Zijin Rural Commercial Bank, Mizuho Bank, Sumitomo Mitsui Banking (Kína), MUFG Bank, Bohai International Trust Co., Ltd, és Hubei Rural Credit Cooperative. A Bizottság ezt követően elemezte, hogy ezeket a pénzügyi intézményeket a kínai kormány az alaprendelet 3. cikke 1. pontja a) alpontjának iv. esete értelmében megbízta-e azzal vagy utasította-e arra, hogy támogatást nyújtsanak az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó ágazatnak.

59

| (266) | A WTO Fellebbezési Testülete szerint „megbízás” akkor történik, ha a kormányzat magánjogi szervezetre feladatköröket ruház át, „utasítás” pedig akkor, ha a kormányzat magánjogi szervezet felett hatáskört gyakorol (60). A kormányzat mindkét esetben magánjogi szervezetet vesz igénybe arra a célra, hogy közvetetten pénzügyi hozzájárulást nyújtson, és „az esetek többségében feltételezhető, hogy a magánjogi szervezet megbízása vagy utasítása valamilyen fenyegetéssel vagy késztetéssel jár” (61). Ugyanakkor a 3. cikk (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja nem teszi lehetővé, hogy a tagok egy termékre kiegyenlítő vámot vessenek ki, „ha a kormányzat mindössze általános szabályozói hatáskörét gyakorolja” (62), illetve ha a kormányzati beavatkozás „pusztán az adott ténybeli körülmények és az adott piac szereplőinek szabad választása folytán jár vagy nem jár bizonyos következményekkel” (63). A megbízás vagy utasítás ezzel szemben inkább „a kormányzat részéről aktívabb szerepvállalást, semmint puszta ösztönzést” (64) jelent. |
| --- | --- |

(266)

A WTO Fellebbezési Testülete szerint „megbízás” akkor történik, ha a kormányzat magánjogi szervezetre feladatköröket ruház át, „utasítás” pedig akkor, ha a kormányzat magánjogi szervezet felett hatáskört gyakorol (60). A kormányzat mindkét esetben magánjogi szervezetet vesz igénybe arra a célra, hogy közvetetten pénzügyi hozzájárulást nyújtson, és „az esetek többségében feltételezhető, hogy a magánjogi szervezet megbízása vagy utasítása valamilyen fenyegetéssel vagy késztetéssel jár” (61). Ugyanakkor a 3. cikk (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja nem teszi lehetővé, hogy a tagok egy termékre kiegyenlítő vámot vessenek ki, „ha a kormányzat mindössze általános szabályozói hatáskörét gyakorolja” (62), illetve ha a kormányzati beavatkozás „pusztán az adott ténybeli körülmények és az adott piac szereplőinek szabad választása folytán jár vagy nem jár bizonyos következményekkel” (63). A megbízás vagy utasítás ezzel szemben inkább „a kormányzat részéről aktívabb szerepvállalást, semmint puszta ösztönzést” (64) jelent.

60

az esetek többségében feltételezhető, hogy a magánjogi szervezet megbízása vagy utasítása valamilyen fenyegetéssel vagy késztetéssel jár

61

ha a kormányzat mindössze általános szabályozói hatáskörét gyakorolja

62

pusztán az adott ténybeli körülmények és az adott piac szereplőinek szabad választása folytán jár vagy nem jár bizonyos következményekkel

63

a kormányzat részéről aktívabb szerepvállalást, semmint puszta ösztönzést

64

| (267) | A Bizottság megállapította, hogy a (232)–(238) preambulumbekezdésben említett, az ágazatra irányadó normatív keretrendszer valamennyi kínai pénzügyi intézményre, így a magántulajdonúakra is vonatkozik. Szemléltetésképpen: a banktörvény és a CBIRC különféle rendeletei kiterjednek a CBIRC irányítása alatt álló összes kínai finanszírozású és külföldi tőkével működő bankra. |
| --- | --- |

(267)

A Bizottság megállapította, hogy a (232)–(238) preambulumbekezdésben említett, az ágazatra irányadó normatív keretrendszer valamennyi kínai pénzügyi intézményre, így a magántulajdonúakra is vonatkozik. Szemléltetésképpen: a banktörvény és a CBIRC különféle rendeletei kiterjednek a CBIRC irányítása alatt álló összes kínai finanszírozású és külföldi tőkével működő bankra.

| (268) | Továbbá a magántulajdonú pénzügyi intézményekkel kötött hitelszerződések többsége az állami tulajdonú bankokkal kötött szerződésekhez hasonló szerződési feltételeket tartalmaz, és a magántulajdonú pénzügyi intézmények által felszámított kamatlábak hasonlóak az állami tulajdonú pénzügyi intézmények által felszámított kamatlábakhoz. |
| --- | --- |

(268)

Továbbá a magántulajdonú pénzügyi intézményekkel kötött hitelszerződések többsége az állami tulajdonú bankokkal kötött szerződésekhez hasonló szerződési feltételeket tartalmaz, és a magántulajdonú pénzügyi intézmények által felszámított kamatlábak hasonlóak az állami tulajdonú pénzügyi intézmények által felszámított kamatlábakhoz.

| (269) | A magántulajdonú pénzügyi intézményektől kapott eltérő tájékoztatás hiányában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatot illetően az állam a CBIRC felügyelete alatt, Kínában működő valamennyi pénzügyi intézményt (ideértve a magántulajdonú pénzügyi intézményeket is) az alaprendelet 3. cikke 1. pontja a) alpontja iv. esetének első franciabekezdése értelmében megbízta azzal vagy utasította arra, hogy a kormányzati politikáknak megfelelően az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatnak kedvezményes kamatlábak mellett nyújtson hitelt. (65) |
| --- | --- |

(269)

A magántulajdonú pénzügyi intézményektől kapott eltérő tájékoztatás hiányában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatot illetően az állam a CBIRC felügyelete alatt, Kínában működő valamennyi pénzügyi intézményt (ideértve a magántulajdonú pénzügyi intézményeket is) az alaprendelet 3. cikke 1. pontja a) alpontja iv. esetének első franciabekezdése értelmében megbízta azzal vagy utasította arra, hogy a kormányzati politikáknak megfelelően az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatnak kedvezményes kamatlábak mellett nyújtson hitelt. (65)

65

| (270) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány azt állította, hogy a Bizottság nem igazolta a kínai kormány általi megbízást vagy utasítást, különös tekintettel a kormány és az összes pénzügyi intézmény konkrét magatartása közötti kapcsolatra. A kínai kormány azzal érvelt, hogy általános szabályozói hatáskörének pusztán iránymutatás vagy ösztönzés nyújtásával való gyakorlása nem elegendő a megbízás és utasítás bizonyítására; szükség van valamilyen formájú fenyegetésre vagy késztetésre. A kínai kormány szerint a banktörvény kifejezetten tiltja a kínai kormány számára a beavatkozást, és a 40. sz. határozat, valamint a Hitelekre vonatkozó általános szabályok mindössze iránymutatást nyújtanak, és nem kötelezőek, illetve nem rendelkeznek jogi kötőerővel. Ezenkívül a kínai kormány azt állította, hogy a Bizottság nem tett eleget az arra vonatkozó kötelezettségének, hogy minden egyes szervezetre vonatkozóan ilyen elemzést végezzen. |
| --- | --- |

(270)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány azt állította, hogy a Bizottság nem igazolta a kínai kormány általi megbízást vagy utasítást, különös tekintettel a kormány és az összes pénzügyi intézmény konkrét magatartása közötti kapcsolatra. A kínai kormány azzal érvelt, hogy általános szabályozói hatáskörének pusztán iránymutatás vagy ösztönzés nyújtásával való gyakorlása nem elegendő a megbízás és utasítás bizonyítására; szükség van valamilyen formájú fenyegetésre vagy késztetésre. A kínai kormány szerint a banktörvény kifejezetten tiltja a kínai kormány számára a beavatkozást, és a 40. sz. határozat, valamint a Hitelekre vonatkozó általános szabályok mindössze iránymutatást nyújtanak, és nem kötelezőek, illetve nem rendelkeznek jogi kötőerővel. Ezenkívül a kínai kormány azt állította, hogy a Bizottság nem tett eleget az arra vonatkozó kötelezettségének, hogy minden egyes szervezetre vonatkozóan ilyen elemzést végezzen.

a kínai kormány általi megbízást vagy utasítást

a kormány és az összes pénzügyi intézmény konkrét magatartása közötti kapcsolatra

fenyegetésre vagy késztetésre.

| (271) | A Bizottság nem értett egyet ezzel a véleménnyel. Mivel az összes kínai bankra alkalmazandó – a (232)–(239) preambulumbekezdésben bemutatott – normatív keret a (248) és a (249) preambulumbekezdésben is megerősítettek szerint jogi kötőerővel bír, nem tekinthető puszta kormányzati ösztönzésnek vagy iránymutatásnak. A Bizottság a (239) preambulumbekezdésben már megállapította, hogy a 40. sz. határozat minden pénzügyi intézményt arra utasít, hogy csak az ösztönzött projekteknek nyújtsanak hiteltámogatást, még akkor is, ha ugyanezen határozat 17. cikke arra is kéri a bankokat, hogy tartsák tiszteletben a hitelezési elveket. Ezért a Bizottság a (251) preambulumbekezdésben megállapította, hogy a kínai kormány erre a normatív keretre támaszkodott annak érdekében, hogy érdemi irányítást gyakorolhasson a pénzügyi intézmények felett, semmilyen mozgásteret nem hagyva nekik annak végrehajtását illetően. Világos kapcsolat áll fenn tehát a kínai kormány és a magánbankok konkrét magatartása között, ami igazolja, hogy a kínai kormány megbízást és utasítást ad nekik. |
| --- | --- |

(271)

A Bizottság nem értett egyet ezzel a véleménnyel. Mivel az összes kínai bankra alkalmazandó – a (232)–(239) preambulumbekezdésben bemutatott – normatív keret a (248) és a (249) preambulumbekezdésben is megerősítettek szerint jogi kötőerővel bír, nem tekinthető puszta kormányzati ösztönzésnek vagy iránymutatásnak. A Bizottság a (239) preambulumbekezdésben már megállapította, hogy a 40. sz. határozat minden pénzügyi intézményt arra utasít, hogy csak az ösztönzött projekteknek nyújtsanak hiteltámogatást, még akkor is, ha ugyanezen határozat 17. cikke arra is kéri a bankokat, hogy tartsák tiszteletben a hitelezési elveket. Ezért a Bizottság a (251) preambulumbekezdésben megállapította, hogy a kínai kormány erre a normatív keretre támaszkodott annak érdekében, hogy érdemi irányítást gyakorolhasson a pénzügyi intézmények felett, semmilyen mozgásteret nem hagyva nekik annak végrehajtását illetően. Világos kapcsolat áll fenn tehát a kínai kormány és a magánbankok konkrét magatartása között, ami igazolja, hogy a kínai kormány megbízást és utasítást ad nekik.

| (272) | Emellett a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a magánbankok együttműködésének hiányában a rendelkezésre álló tényeket kellett alapul vennie. Mivel csak egy állami tulajdonú bank működött együtt, és az is csak részlegesen, a Bizottság az erre a – bizonyítottan közjogi szervezetnek minősülő – bankra vonatkozóan rendelkezésre álló információkat használta fel, hogy összehasonlítsa azokat a nem együttműködő magánbankok által kínált hitelnyújtási feltételekkel. Ezenkívül a mintában szereplő vállalatokkal lefolytatott távoli ellenőrzések nem tártak fel semmilyen jelentős különbséget a magántulajdonban lévő pénzügyi intézmények, valamint az állami tulajdonú pénzügyi intézmények által biztosított hitelkondíciók vagy hitelkamatlábak között. A kamatok egybeesése azt mutatja, hogy a fenti normatív keretrendszerrel összhangban a magánbankok is a piaci feltételek alatt kínáltak hiteleket. Ezért a kínai kormány állítása, amely szerint a Bizottság nem tett eleget az arra vonatkozó kötelezettségének, hogy minden egyes szervezetre vonatkozóan ilyen elemzést végezzen, megalapozatlan. |
| --- | --- |

(272)

Emellett a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a magánbankok együttműködésének hiányában a rendelkezésre álló tényeket kellett alapul vennie. Mivel csak egy állami tulajdonú bank működött együtt, és az is csak részlegesen, a Bizottság az erre a – bizonyítottan közjogi szervezetnek minősülő – bankra vonatkozóan rendelkezésre álló információkat használta fel, hogy összehasonlítsa azokat a nem együttműködő magánbankok által kínált hitelnyújtási feltételekkel. Ezenkívül a mintában szereplő vállalatokkal lefolytatott távoli ellenőrzések nem tártak fel semmilyen jelentős különbséget a magántulajdonban lévő pénzügyi intézmények, valamint az állami tulajdonú pénzügyi intézmények által biztosított hitelkondíciók vagy hitelkamatlábak között. A kamatok egybeesése azt mutatja, hogy a fenti normatív keretrendszerrel összhangban a magánbankok is a piaci feltételek alatt kínáltak hiteleket. Ezért a kínai kormány állítása, amely szerint a Bizottság nem tett eleget az arra vonatkozó kötelezettségének, hogy minden egyes szervezetre vonatkozóan ilyen elemzést végezzen, megalapozatlan.

| (273) | Következésképpen a Bizottság megerősítette azt a következtetését, hogy az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatot illetően az állam a Kínában működő valamennyi pénzügyi intézményt (ideértve a magántulajdonú pénzügyi intézményeket is) az alaprendelet 3. cikke 1. pontja a) alpontja iv. esetének első franciabekezdése értelmében megbízta azzal vagy utasította arra, hogy a kormányzati politikáknak megfelelően az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatnak kedvezményes kamatlábak mellett nyújtson hitelt. |
| --- | --- |

(273)

Következésképpen a Bizottság megerősítette azt a következtetését, hogy az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatot illetően az állam a Kínában működő valamennyi pénzügyi intézményt (ideértve a magántulajdonú pénzügyi intézményeket is) az alaprendelet 3. cikke 1. pontja a) alpontja iv. esetének első franciabekezdése értelmében megbízta azzal vagy utasította arra, hogy a kormányzati politikáknak megfelelően az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatnak kedvezményes kamatlábak mellett nyújtson hitelt.

3.5.2.   Hitelminősítések

Hitelminősítések

| (274) | Korábbi szubvencióellenes vizsgálatai során a Bizottság már megállapította, hogy egy a Nemzetközi Valutaalap által közzétett tanulmány (66) alapján, amely szerint eltérések mutatkoznak a nemzetközi és a kínai hitelminősítések között, a kínai vállalatok tekintetében megítélt belföldi hitelminősítések nem voltak megbízhatóak. Ehhez társultak a vizsgálat mintában szereplő vállalatokkal kapcsolatos ténymegállapításai. Az IMF szerint a helyi hitelminősítő intézetek a kínai kötvények több mint 90 %-át az AA-tól AAA-ig terjedő kategóriák egyikébe sorolják. Ez nem hasonlítható össze más piacokkal, például az Unió vagy az Egyesült Államok piacával. Például az Egyesült Államok piacán ezeket a legkedvezőbb minősítéseket csak a cégek kevesebb mint 2 %-a tudhatja magáénak. A kínai hitelminősítő intézetek így erőteljesen a minősítési skála legmagasabb szintjének irányába hajlanak. Rendkívül széles minősítési skálákkal rendelkeznek, és hajlamosak a szignifikánsan eltérő nemteljesítési kockázatú kötvényeket egyetlen tág minősítési kategóriába összevonni. (67) A Bloomberg „2021. évi betekintés a kínai kötvénypiacra” című kiadványa (68) szerint a kötvénypiacot öt kínai helyi hitelminősítő intézet – a China Chengxin, a Dagong, a Lianhe, a Shanghai Brilliance, valamint a Golden Credit Rating – uralja, és a kötvények mintegy 90 %-a AAA minősítést kapott a helyi hitelminősítő intézetektől. Azonban számos kibocsátó alacsonyabb – A és BBB – S&P Global kibocsátói hitelminősítést kapott (69). |
| --- | --- |

(274)

Korábbi szubvencióellenes vizsgálatai során a Bizottság már megállapította, hogy egy a Nemzetközi Valutaalap által közzétett tanulmány (66) alapján, amely szerint eltérések mutatkoznak a nemzetközi és a kínai hitelminősítések között, a kínai vállalatok tekintetében megítélt belföldi hitelminősítések nem voltak megbízhatóak. Ehhez társultak a vizsgálat mintában szereplő vállalatokkal kapcsolatos ténymegállapításai. Az IMF szerint a helyi hitelminősítő intézetek a kínai kötvények több mint 90 %-át az AA-tól AAA-ig terjedő kategóriák egyikébe sorolják. Ez nem hasonlítható össze más piacokkal, például az Unió vagy az Egyesült Államok piacával. Például az Egyesült Államok piacán ezeket a legkedvezőbb minősítéseket csak a cégek kevesebb mint 2 %-a tudhatja magáénak. A kínai hitelminősítő intézetek így erőteljesen a minősítési skála legmagasabb szintjének irányába hajlanak. Rendkívül széles minősítési skálákkal rendelkeznek, és hajlamosak a szignifikánsan eltérő nemteljesítési kockázatú kötvényeket egyetlen tág minősítési kategóriába összevonni. (67) A Bloomberg „2021. évi betekintés a kínai kötvénypiacra” című kiadványa (68) szerint a kötvénypiacot öt kínai helyi hitelminősítő intézet – a China Chengxin, a Dagong, a Lianhe, a Shanghai Brilliance, valamint a Golden Credit Rating – uralja, és a kötvények mintegy 90 %-a AAA minősítést kapott a helyi hitelminősítő intézetektől. Azonban számos kibocsátó alacsonyabb – A és BBB – S&P Global kibocsátói hitelminősítést kapott (69).

66

67

68

69

| (275) | Ezenkívül a külföldi hitelminősítő intézetek, például a Standard and Poor’s és a Moody’s, amikor a külföldön kibocsátott kínai kötvényeket minősítik, jellemzően úgy járnak el, hogy a kibocsátó kiindulási hitelminősítését felfelé korrigálják azon becslésük alapján, hogy a kínai kormány mekkora stratégiai jelentőséget tulajdonít az adott vállalatnak, és milyen erősek az esetleges implicit garanciák (70). |
| --- | --- |

(275)

Ezenkívül a külföldi hitelminősítő intézetek, például a Standard and Poor’s és a Moody’s, amikor a külföldön kibocsátott kínai kötvényeket minősítik, jellemzően úgy járnak el, hogy a kibocsátó kiindulási hitelminősítését felfelé korrigálják azon becslésük alapján, hogy a kínai kormány mekkora stratégiai jelentőséget tulajdonít az adott vállalatnak, és milyen erősek az esetleges implicit garanciák (70).

70

| (276) | A Bizottság további információkat is talált ezen elemzés kiegészítésére. Először is a Bizottság megállapította, hogy az állam képes bizonyos befolyást gyakorolni a hitelminősítési piacra. |
| --- | --- |

(276)

A Bizottság további információkat is talált ezen elemzés kiegészítésére. Először is a Bizottság megállapította, hogy az állam képes bizonyos befolyást gyakorolni a hitelminősítési piacra.

| (277) | A kínai kormány által szolgáltatott információk alapján a vizsgálati időszak során összesen 14 hitelminősítő intézet, ebből 12 belföldi hitelminősítő intézet volt aktív a kínai kötvénypiacon. |
| --- | --- |

(277)

A kínai kormány által szolgáltatott információk alapján a vizsgálati időszak során összesen 14 hitelminősítő intézet, ebből 12 belföldi hitelminősítő intézet volt aktív a kínai kötvénypiacon.

| (278) | Másrészt nincs szabad belépés a kínai hitelminősítési piacra. Lényegében zárt piacról van szó, mivel a hitelminősítő intézeteket a Kínai Értékpapír-szabályozó Bizottságnak (a továbbiakban: CSRC) vagy a Kínai Központi Banknak jóvá kell hagynia, mielőtt megkezdhetnék a működésüket (71). A Kínai Központi Bank 2017 közepén bejelentette, hogy bizonyos feltételek mellett engedélyezni fogják a külföldi hitelminősítő intézetek számára, hogy a belföldi kötvénypiac egy részén hitelminősítéseket adjanak ki. A vizsgálati időszak során két külföldi tulajdonú és két, kínai-külföldi közös vállalkozás formájában üzemelő hitelminősítő intézet működött a kínai piacon. Ezek a hitelminősítő intézetek azonban a kínai minősítési skálákat követik, így nem hasonlíthatók össze a nemzetközi minősítésekkel, amint azt a (275) preambulumbekezdésben kifejtettük. |
| --- | --- |

(278)

Másrészt nincs szabad belépés a kínai hitelminősítési piacra. Lényegében zárt piacról van szó, mivel a hitelminősítő intézeteket a Kínai Értékpapír-szabályozó Bizottságnak (a továbbiakban: CSRC) vagy a Kínai Központi Banknak jóvá kell hagynia, mielőtt megkezdhetnék a működésüket (71). A Kínai Központi Bank 2017 közepén bejelentette, hogy bizonyos feltételek mellett engedélyezni fogják a külföldi hitelminősítő intézetek számára, hogy a belföldi kötvénypiac egy részén hitelminősítéseket adjanak ki. A vizsgálati időszak során két külföldi tulajdonú és két, kínai-külföldi közös vállalkozás formájában üzemelő hitelminősítő intézet működött a kínai piacon. Ezek a hitelminősítő intézetek azonban a kínai minősítési skálákat követik, így nem hasonlíthatók össze a nemzetközi minősítésekkel, amint azt a (275) preambulumbekezdésben kifejtettük.

71

| (279) | Végül a Bizottság ténymegállapításait a Kínai Központi Bank által 2017-ben készített felmérés is megerősíti, amelynek következtetése szerint „ha a külföldi kötvények befektetési kategóriája BBB– és annál magasabb nemzetközi minősítésű, akkor a hazai kötvényminősítés AA– vagy annál magasabb lehet, figyelembe véve a több mint 6 fokozatnyi eltérést az átlagos hazai minősítés és a nemzetközi minősítés között” (72). |
| --- | --- |

(279)

Végül a Bizottság ténymegállapításait a Kínai Központi Bank által 2017-ben készített felmérés is megerősíti, amelynek következtetése szerint „ha a külföldi kötvények befektetési kategóriája BBB– és annál magasabb nemzetközi minősítésű, akkor a hazai kötvényminősítés AA– vagy annál magasabb lehet, figyelembe véve a több mint 6 fokozatnyi eltérést az átlagos hazai minősítés és a nemzetközi minősítés között” (72).

ha a külföldi kötvények befektetési kategóriája BBB– és annál magasabb nemzetközi minősítésű, akkor a hazai kötvényminősítés AA– vagy annál magasabb lehet, figyelembe véve a több mint 6 fokozatnyi eltérést az átlagos hazai minősítés és a nemzetközi minősítés között

72

| (280) | A (274)–(279) preambulumbekezdésben leírt helyzet alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kínai hitelminősítések nem adnak megbízható becslést a mögöttes eszköz hitelkockázatáról. A minősítéseket a stratégiai kulcságazatok, köztük az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat ösztönzésére irányuló szakpolitikai célkitűzések is torzították. |
| --- | --- |

(280)

A (274)–(279) preambulumbekezdésben leírt helyzet alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kínai hitelminősítések nem adnak megbízható becslést a mögöttes eszköz hitelkockázatáról. A minősítéseket a stratégiai kulcságazatok, köztük az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat ösztönzésére irányuló szakpolitikai célkitűzések is torzították.

3.5.3.   Kedvezményes finanszírozás: hitelek

Kedvezményes finanszírozás: hitelek

3.5.3.1.   Hiteltípusok

1.   
  Rövid és hosszú lejáratú hitelek

Rövid és hosszú lejáratú hitelek

| (281) | A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő mindkét csoport vállalatai igénybe vettek rövid és hosszú lejáratú hiteleket tevékenységük finanszírozására. Ezeket a hiteleket elsődlegesen a napi műveletek, a működőtőke-szükségletek és speciális projektek finanszírozására, beruházásokra vagy más hitelek kiváltására használták fel. Mindkét csoport igénybe vett emellett rövid és hosszú lejáratú exporthiteleket is. |
| --- | --- |

(281)

A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő mindkét csoport vállalatai igénybe vettek rövid és hosszú lejáratú hiteleket tevékenységük finanszírozására. Ezeket a hiteleket elsődlegesen a napi műveletek, a működőtőke-szükségletek és speciális projektek finanszírozására, beruházásokra vagy más hitelek kiváltására használták fel. Mindkét csoport igénybe vett emellett rövid és hosszú lejáratú exporthiteleket is.

2.   
  Kifejezetten más hitelek kiváltásának céljából felvett hitelek

Kifejezetten más hitelek kiváltásának céljából felvett hitelek

| (282) | A vizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy egyes, a mintában szereplő vállalatok hitelszerződéseket kötöttek kifejezetten más bankoknál igénybe vett hitelek kiváltásának céljából. Ezzel a gyakorlattal a vállalatok átszervezhették a kötelezettségeiket, és forrásokat szerezhettek a korábbi kötelezettségeik visszafizetésére, ami más okok hiányában adósságtörlesztési problémákat jelez. |
| --- | --- |

(282)

A vizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy egyes, a mintában szereplő vállalatok hitelszerződéseket kötöttek kifejezetten más bankoknál igénybe vett hitelek kiváltásának céljából. Ezzel a gyakorlattal a vállalatok átszervezhették a kötelezettségeiket, és forrásokat szerezhettek a korábbi kötelezettségeik visszafizetésére, ami más okok hiányában adósságtörlesztési problémákat jelez.

| (283) | A hitelek más, fennálló hitelek törlesztésének kizárólagos céljára való használata arra utal, hogy a vállalat nem tudja teljesíteni jelenlegi hitelkötelezettségeit, ezért a vállalat rövid és hosszú távú finanszírozása szempontjából további kockázatot képez. |
| --- | --- |

(283)

A hitelek más, fennálló hitelek törlesztésének kizárólagos céljára való használata arra utal, hogy a vállalat nem tudja teljesíteni jelenlegi hitelkötelezettségeit, ezért a vállalat rövid és hosszú távú finanszírozása szempontjából további kockázatot képez.

3.   
  Részvényesi kölcsön

Részvényesi kölcsön

| (284) | A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő exportáló gyártók egyike az anyavállalatán keresztül banki hitelt kapott a China Development Banktól. Az anyavállalat úgynevezett „részvényesi kölcsön” vagy „megbízotti hitel” keretében hitelszerződést kötött a bankkal egy, az exportáló gyártó által végrehajtandó K+F-projektre vonatkozóan, és a hitel összegét a bankkal kötött szerződésben foglalt feltételekkel megegyező szerződéses feltételekkel továbbította az exportáló gyártónak. A távoli ellenőrzés során az érintett vállalat kifejtette, hogy a China Development Bank speciális projektalapokat tart fenn, amelyek kizárólag központi tulajdonú, közvetlenül a SASAC ellenőrzése alatt álló szervezetek számára biztosíthatók hitelek formájában. A hitellel kapcsolatos tárgyalásokat azonban közvetlenül az exportáló gyártó és a bank folytatja le. Ezenkívül a hitelszerződés kimondja, hogy a bank megbízza az anyavállalatot azzal, hogy projektfinanszírozás céljából átadja az exportáló gyártónak a „megbízotti hitelt”. |
| --- | --- |

(284)

A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő exportáló gyártók egyike az anyavállalatán keresztül banki hitelt kapott a China Development Banktól. Az anyavállalat úgynevezett „részvényesi kölcsön” vagy „megbízotti hitel” keretében hitelszerződést kötött a bankkal egy, az exportáló gyártó által végrehajtandó K+F-projektre vonatkozóan, és a hitel összegét a bankkal kötött szerződésben foglalt feltételekkel megegyező szerződéses feltételekkel továbbította az exportáló gyártónak. A távoli ellenőrzés során az érintett vállalat kifejtette, hogy a China Development Bank speciális projektalapokat tart fenn, amelyek kizárólag központi tulajdonú, közvetlenül a SASAC ellenőrzése alatt álló szervezetek számára biztosíthatók hitelek formájában. A hitellel kapcsolatos tárgyalásokat azonban közvetlenül az exportáló gyártó és a bank folytatja le. Ezenkívül a hitelszerződés kimondja, hogy a bank megbízza az anyavállalatot azzal, hogy projektfinanszírozás céljából átadja az exportáló gyártónak a „megbízotti hitelt”.

megbízotti hitelt

| (285) | A Bizottság megállapította továbbá, hogy a China Development Bank Fund egy szakpolitika-orientált beruházási szervezet, amely főként az „állam által elismert kulcsfontosságú ágazatok projektjeit” támogatja „tőkebefektetéseken, szervezeti befektetéseken, részvényesi kölcsönökön, valamint helyi beruházások és vállalati alapok finanszírozásán keresztül, amelyekkel pótolja a kulcsfontosságú projektek hiányosságait” (73). |
| --- | --- |

(285)

A Bizottság megállapította továbbá, hogy a China Development Bank Fund egy szakpolitika-orientált beruházási szervezet, amely főként az „állam által elismert kulcsfontosságú ágazatok projektjeit” támogatja „tőkebefektetéseken, szervezeti befektetéseken, részvényesi kölcsönökön, valamint helyi beruházások és vállalati alapok finanszírozásán keresztül, amelyekkel pótolja a kulcsfontosságú projektek hiányosságait” (73).

állam által elismert kulcsfontosságú ágazatok projektjeit

tőkebefektetéseken, szervezeti befektetéseken, részvényesi kölcsönökön, valamint helyi beruházások és vállalati alapok finanszírozásán keresztül, amelyekkel pótolja a kulcsfontosságú projektek hiányosságait

73

| (286) | Tekintettel arra, hogy a hitel összegét a mintában szereplő exportáló gyártó a saját projektjeire fordította, hogy a hitelről közvetlenül a mintában szereplő exportáló gyártó és a bank folytatott tárgyalásokat, és hogy az exportáló gyártó olyan hitelszerződést kötött az anyavállalatával, amely leképezte az anyavállalat és a bank közötti részvényesi szerződést, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az anyavállalat csupán közvetítői szerepet töltött be, és a China Development Bankkal arról kötött megállapodást, hogy az exportáló gyártónak nyújtson hitelt. Ezért a Bizottság a szóban forgó hitelt a bank által az adott exportáló gyártónak biztosított finanszírozásnak tekintette. |
| --- | --- |

(286)

Tekintettel arra, hogy a hitel összegét a mintában szereplő exportáló gyártó a saját projektjeire fordította, hogy a hitelről közvetlenül a mintában szereplő exportáló gyártó és a bank folytatott tárgyalásokat, és hogy az exportáló gyártó olyan hitelszerződést kötött az anyavállalatával, amely leképezte az anyavállalat és a bank közötti részvényesi szerződést, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az anyavállalat csupán közvetítői szerepet töltött be, és a China Development Bankkal arról kötött megállapodást, hogy az exportáló gyártónak nyújtson hitelt. Ezért a Bizottság a szóban forgó hitelt a bank által az adott exportáló gyártónak biztosított finanszírozásnak tekintette.

3.5.3.2.   Egyedi jelleg

| (287) | Amint azt a (232)–(238) preambulumbekezdésben bemutattuk, számos jogi dokumentum, amely kifejezetten az ágazat vállalatait célozza meg, arra utasítja a pénzügyi intézményeket, hogy kedvezményes kamatozású hiteleket nyújtsanak az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatnak. Ezek a dokumentumok bizonyítják, hogy a pénzügyi intézmények csak azon néhány gazdasági ágazat vagy vállalat esetében teszik lehetővé a pénzügyi intézmények számára a kedvezményes finanszírozást, amelyek beleilleszkednek a kínai kormány vonatkozó stratégiájába. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatra vonatkozó utalás egészen egyértelmű, hiszen a szóban forgó gazdasági ágazatot bizonyos esetekben kifejezetten megnevezik, bizonyos esetekben pedig az általa gyártott termékre vagy az ágazatot magában foglaló tágabb ágazatcsoportra utalnak. Továbbá a (286) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a mintában szereplő egyik exportáló gyártó „az állam által elismert kulcsfontosságú ágazatok projektjeit” támogató China Development Bank Fund által biztosított hitelben részesült. Ezért e támogatás abból adódóan is egyedi jellegű, hogy a kínai kormány az ösztönzött gazdasági ágazatok egy szűk – az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatot is magában foglaló – csoportját támogatja. |
| --- | --- |

(287)

Amint azt a (232)–(238) preambulumbekezdésben bemutattuk, számos jogi dokumentum, amely kifejezetten az ágazat vállalatait célozza meg, arra utasítja a pénzügyi intézményeket, hogy kedvezményes kamatozású hiteleket nyújtsanak az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatnak. Ezek a dokumentumok bizonyítják, hogy a pénzügyi intézmények csak azon néhány gazdasági ágazat vagy vállalat esetében teszik lehetővé a pénzügyi intézmények számára a kedvezményes finanszírozást, amelyek beleilleszkednek a kínai kormány vonatkozó stratégiájába. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatra vonatkozó utalás egészen egyértelmű, hiszen a szóban forgó gazdasági ágazatot bizonyos esetekben kifejezetten megnevezik, bizonyos esetekben pedig az általa gyártott termékre vagy az ágazatot magában foglaló tágabb ágazatcsoportra utalnak. Továbbá a (286) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a mintában szereplő egyik exportáló gyártó „az állam által elismert kulcsfontosságú ágazatok projektjeit” támogató China Development Bank Fund által biztosított hitelben részesült. Ezért e támogatás abból adódóan is egyedi jellegű, hogy a kínai kormány az ösztönzött gazdasági ágazatok egy szűk – az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatot is magában foglaló – csoportját támogatja.

az állam által elismert kulcsfontosságú ágazatok projektjeit

| (288) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány és a ZTT csoport azt állította, hogy a kérdéses hitelek nem egyediek. A kínai kormány szerint a Bizottság nem igazolta, hogy a jogszabály, amely alapján a pénzügyi támogatást odaítélik, kifejezetten korlátozza a támogatáshoz való hozzáférést, és a Bizottság által említett dokumentumok egyike sem irányul az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatra, amely a kínai kormány szerint nem ösztönzött gazdasági ágazat Kínában. |
| --- | --- |

(288)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány és a ZTT csoport azt állította, hogy a kérdéses hitelek nem egyediek. A kínai kormány szerint a Bizottság nem igazolta, hogy a jogszabály, amely alapján a pénzügyi támogatást odaítélik, kifejezetten korlátozza a támogatáshoz való hozzáférést, és a Bizottság által említett dokumentumok egyike sem irányul az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatra, amely a kínai kormány szerint nem ösztönzött gazdasági ágazat Kínában.

kifejezetten korlátozza

| (289) | E tekintetben a Bizottság megjegyezte, hogy a (232) preambulumbekezdésben felsorolt dokumentumok, és különösen a 40. sz. határozat, a banktörvény és az általános hitelezési szabályzat nem jelöli ki az ösztönzött gazdasági ágazatokat olyan részletességgel, hogy magára az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatra is kitérjen, azonban utal a kínai kormánynak az ösztönzött gazdasági ágazatok támogatására vonatkozó iparpolitikáira. A 3.1. szakaszban megállapítottak szerint az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat az ösztönzött gazdasági ágazatok közé tartozik. Az érintett dokumentumok együttes értelmezése rámutatott, hogy a kínai kormány arra utasította a pénzügyi intézményeket, hogy vegyék figyelembe a kínai kormány iparpolitikáját a hitelezési tevékenységük során, és hogy a kínai kormány ezen iparpolitikája értelmében a pénzügyi intézmények kötelesek hiteltámogatást nyújtani az ösztönzött projekteknek. Ebből következik, hogy a kínai kormány kifejezetten támogatja az ösztönzött gazdasági ágazatok egy szűk csoportját, beleértve az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatot is. A támogatás tehát egyedi. A Bizottság így fenntartotta következtetéseit. |
| --- | --- |

(289)

E tekintetben a Bizottság megjegyezte, hogy a (232) preambulumbekezdésben felsorolt dokumentumok, és különösen a 40. sz. határozat, a banktörvény és az általános hitelezési szabályzat nem jelöli ki az ösztönzött gazdasági ágazatokat olyan részletességgel, hogy magára az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatra is kitérjen, azonban utal a kínai kormánynak az ösztönzött gazdasági ágazatok támogatására vonatkozó iparpolitikáira. A 3.1. szakaszban megállapítottak szerint az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat az ösztönzött gazdasági ágazatok közé tartozik. Az érintett dokumentumok együttes értelmezése rámutatott, hogy a kínai kormány arra utasította a pénzügyi intézményeket, hogy vegyék figyelembe a kínai kormány iparpolitikáját a hitelezési tevékenységük során, és hogy a kínai kormány ezen iparpolitikája értelmében a pénzügyi intézmények kötelesek hiteltámogatást nyújtani az ösztönzött projekteknek. Ebből következik, hogy a kínai kormány kifejezetten támogatja az ösztönzött gazdasági ágazatok egy szűk csoportját, beleértve az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatot is. A támogatás tehát egyedi. A Bizottság így fenntartotta következtetéseit.

| (290) | A Bizottság ezáltal arra a következtetésre jutott, hogy a kedvezményes hitelek formájában nyújtott támogatás nem általánosan elérhető valamennyi ágazat számára, hanem az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyedinek minősül. |
| --- | --- |

(290)

A Bizottság ezáltal arra a következtetésre jutott, hogy a kedvezményes hitelek formájában nyújtott támogatás nem általánosan elérhető valamennyi ágazat számára, hanem az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyedinek minősül.

3.5.3.3.   A gazdasági előny, a támogatási mérték kiszámítása

| (291) | A kiegyenlíthető támogatás összegének kiszámítását a Bizottság a támogatásban részesülő feleknek a vizsgálati időszakban nyújtott gazdasági előny mértékére alapozta. A támogatásban részesülő fél által megszerzett gazdasági előny az alaprendelet 6. cikkének b) pontja szerint a hitelt felvevő vállalat által a kedvezményes hitel tekintetében fizetett kamatösszeg és a vállalat által a piacon megszerezhető, összehasonlítható kereskedelmi hitel tekintetében fizetendő összeg közötti különbözet. |
| --- | --- |

(291)

A kiegyenlíthető támogatás összegének kiszámítását a Bizottság a támogatásban részesülő feleknek a vizsgálati időszakban nyújtott gazdasági előny mértékére alapozta. A támogatásban részesülő fél által megszerzett gazdasági előny az alaprendelet 6. cikkének b) pontja szerint a hitelt felvevő vállalat által a kedvezményes hitel tekintetében fizetett kamatösszeg és a vállalat által a piacon megszerezhető, összehasonlítható kereskedelmi hitel tekintetében fizetendő összeg közötti különbözet.

| (292) | A 3.5.1–3.5.2. szakaszban kifejtettek szerint a kínai pénzügyi intézmények által folyósított hitelek jelentős kormányzati beavatkozásról árulkodnak, és nem a működő piacokon általában felszámított kamatokat tükrözik. |
| --- | --- |

(292)

A 3.5.1–3.5.2. szakaszban kifejtettek szerint a kínai pénzügyi intézmények által folyósított hitelek jelentős kormányzati beavatkozásról árulkodnak, és nem a működő piacokon általában felszámított kamatokat tükrözik.

| (293) | A mintában szereplő vállalatcsoportok különböző általános gazdasági helyzetben voltak. A vizsgálati időszak alatt a lejáratot, a megkövetelt biztosítékot és garanciát, valamint más feltételeket tekintve mindegyikük más-más típusú hitelt kapott. E két ok miatt mindegyik vállalathoz egy átlagos kamatláb tartozott annak alapján, hogy milyen hiteleket kapott. |
| --- | --- |

(293)

A mintában szereplő vállalatcsoportok különböző általános gazdasági helyzetben voltak. A vizsgálati időszak alatt a lejáratot, a megkövetelt biztosítékot és garanciát, valamint más feltételeket tekintve mindegyikük más-más típusú hitelt kapott. E két ok miatt mindegyik vállalathoz egy átlagos kamatláb tartozott annak alapján, hogy milyen hiteleket kapott.

| (294) | E sajátosságok figyelembevétele érdekében a Bizottság minden egyes, a mintában szereplő exportáló gyártói vállalatcsoport pénzügyi helyzetét egyedileg értékelte. E tekintetben a Bizottság a hitelek formájában biztosított kedvezményes finanszírozás kapcsán a Kínából származó, melegen síkhengerelt acéltermékekre vonatkozó szubvencióellenes vizsgálatban, valamint a Kínából származó abroncsokra és a Kínából származó egyes szőtt és/vagy tűzött üvegrostszövetekre vonatkozó szubvencióellenes vizsgálatokban (74) meghatározott, és a következő preambulumbekezdésekben kifejtett számítási módszert követte. Végül a Bizottság egyedileg kiszámította minden egyes, a mintában szereplő exportáló gyártói csoport esetében a hitelek formájában biztosított kedvezményes finanszírozási gyakorlatból származó előnyt, és ezt az előnyt hozzárendelte az érintett termékhez. |
| --- | --- |

(294)

E sajátosságok figyelembevétele érdekében a Bizottság minden egyes, a mintában szereplő exportáló gyártói vállalatcsoport pénzügyi helyzetét egyedileg értékelte. E tekintetben a Bizottság a hitelek formájában biztosított kedvezményes finanszírozás kapcsán a Kínából származó, melegen síkhengerelt acéltermékekre vonatkozó szubvencióellenes vizsgálatban, valamint a Kínából származó abroncsokra és a Kínából származó egyes szőtt és/vagy tűzött üvegrostszövetekre vonatkozó szubvencióellenes vizsgálatokban (74) meghatározott, és a következő preambulumbekezdésekben kifejtett számítási módszert követte. Végül a Bizottság egyedileg kiszámította minden egyes, a mintában szereplő exportáló gyártói csoport esetében a hitelek formájában biztosított kedvezményes finanszírozási gyakorlatból származó előnyt, és ezt az előnyt hozzárendelte az érintett termékhez.

74

1.   
  FTT csoport

FTT csoport

| (295) | A Bizottság megjegyezte, hogy az FTT csoport exportáló gyártói AAA hitelminősítést kaptak a kínai hitelminősítő intézetektől, míg a velük kapcsolatban álló vállalatok hitelminősítése B és AAA minősítés között volt. A kínai hitelminősítések 3.5.2. szakaszban említett általános torzításai fényében a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ezek a minősítések nem megbízhatók. |
| --- | --- |

(295)

A Bizottság megjegyezte, hogy az FTT csoport exportáló gyártói AAA hitelminősítést kaptak a kínai hitelminősítő intézetektől, míg a velük kapcsolatban álló vállalatok hitelminősítése B és AAA minősítés között volt. A kínai hitelminősítések 3.5.2. szakaszban említett általános torzításai fényében a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ezek a minősítések nem megbízhatók.

| (296) | A (243)–(253) preambulumbekezdésben említettek szerint a kínai hitelnyújtó pénzügyi intézmények nem nyújtottak be hitelképességi értékelést ebben a vizsgálatban. Ezért a gazdasági előny mértékének megállapítása érdekében a Bizottságnak értékelnie kellett, hogy az FTT csoport piaci kamatszinten jutott-e hitelekhez. |
| --- | --- |

(296)

A (243)–(253) preambulumbekezdésben említettek szerint a kínai hitelnyújtó pénzügyi intézmények nem nyújtottak be hitelképességi értékelést ebben a vizsgálatban. Ezért a gazdasági előny mértékének megállapítása érdekében a Bizottságnak értékelnie kellett, hogy az FTT csoport piaci kamatszinten jutott-e hitelekhez.

| (297) | Az FTT csoport exportáló gyártói saját pénzügyi beszámolóik szerint általában véve nyereségesen működtek, és haszonkulcsuk saját pénzügyi beszámolóik szerint 1 % és 3 % között mozgott, bár a haszonkulcsok jóval alacsonyabbak voltak az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatban általánosan vártnál, amelyet a külön dömpingellenes vizsgálat 12,4 %-ban állapított meg. |
| --- | --- |

(297)

Az FTT csoport exportáló gyártói saját pénzügyi beszámolóik szerint általában véve nyereségesen működtek, és haszonkulcsuk saját pénzügyi beszámolóik szerint 1 % és 3 % között mozgott, bár a haszonkulcsok jóval alacsonyabbak voltak az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatban általánosan vártnál, amelyet a külön dömpingellenes vizsgálat 12,4 %-ban állapított meg.

| (298) | Az FTT csoport egyik exportáló gyártója rövid és hosszú lejáratú hitelt vett igénybe műveleteinek finanszírozására. A Bizottság felmérte a vállalat rövid távú likviditását és hosszú távú fizetőképességét. |
| --- | --- |

(298)

Az FTT csoport egyik exportáló gyártója rövid és hosszú lejáratú hitelt vett igénybe műveleteinek finanszírozására. A Bizottság felmérte a vállalat rövid távú likviditását és hosszú távú fizetőképességét.

| (299) | A rövid távú likviditás elemzéséhez a Bizottság a likviditási rátákat, például a forgóeszköz-fedezeti mutatót, a likviditási gyorsrátát, a készpénzhányadot és a cash flow mutatót használta. Ezek a ráták a vállalat a rövid lejáratú kötelezettségeinek, köztük a rövid lejáratú adósságainak megfizetésére vonatkozó képességét mérik. A vállalat átlagos forgóeszköz-fedezeti mutatója 1,1 volt a vizsgálati időszak során. Bár a forgóeszköz-fedezeti mutató valamivel több mint 1, a vállalat forgóeszközei éppen csak elegendőek a rövid lejáratú kötelezettségeinek kifizetésére, ez pedig nem indokolja a magas hitelminősítést, ahhoz ugyanis a vállalat mutatójának el kellene érnie legalább a 2-t. A vállalat likviditási gyorsrátája 2019-ben 0,8 volt, 2020-ban pedig 0,6, míg referenciának a legalább 1 értékű likviditási gyorsráta tekinthető. Az a vállalat, amelynek likviditási gyorsrátája 1-nél kisebb, nem feltétlenül fogja tudni rövid távon kifizetni a rövid lejáratú kötelezettségeit. A vállalat készpénzhányada a vizsgálati időszakban átlagosan 0,1 volt; a vállalat tehát nem rendelkezett a rövid lejáratú adósságainak megfizetéséhez elegendő készpénzzel. Emellett a vállalat működési tevékenységekből származó pénzforgalma (a továbbiakban: működési cash flow, CFO) 2019-ben és 2020-ban negatív volt. A CFO-ráta 2019-ben –0,07, 2020-ban pedig –0,00007 volt. Az 1-nél alacsonyabb működési cash flow azt jelenti, hogy a vállalat nem teremtett elő a rövid lejáratú kötelezettségeinek fedezéséhez szükséges készpénzt. |
| --- | --- |

(299)

A rövid távú likviditás elemzéséhez a Bizottság a likviditási rátákat, például a forgóeszköz-fedezeti mutatót, a likviditási gyorsrátát, a készpénzhányadot és a cash flow mutatót használta. Ezek a ráták a vállalat a rövid lejáratú kötelezettségeinek, köztük a rövid lejáratú adósságainak megfizetésére vonatkozó képességét mérik. A vállalat átlagos forgóeszköz-fedezeti mutatója 1,1 volt a vizsgálati időszak során. Bár a forgóeszköz-fedezeti mutató valamivel több mint 1, a vállalat forgóeszközei éppen csak elegendőek a rövid lejáratú kötelezettségeinek kifizetésére, ez pedig nem indokolja a magas hitelminősítést, ahhoz ugyanis a vállalat mutatójának el kellene érnie legalább a 2-t. A vállalat likviditási gyorsrátája 2019-ben 0,8 volt, 2020-ban pedig 0,6, míg referenciának a legalább 1 értékű likviditási gyorsráta tekinthető. Az a vállalat, amelynek likviditási gyorsrátája 1-nél kisebb, nem feltétlenül fogja tudni rövid távon kifizetni a rövid lejáratú kötelezettségeit. A vállalat készpénzhányada a vizsgálati időszakban átlagosan 0,1 volt; a vállalat tehát nem rendelkezett a rövid lejáratú adósságainak megfizetéséhez elegendő készpénzzel. Emellett a vállalat működési tevékenységekből származó pénzforgalma (a továbbiakban: működési cash flow, CFO) 2019-ben és 2020-ban negatív volt. A CFO-ráta 2019-ben –0,07, 2020-ban pedig –0,00007 volt. Az 1-nél alacsonyabb működési cash flow azt jelenti, hogy a vállalat nem teremtett elő a rövid lejáratú kötelezettségeinek fedezéséhez szükséges készpénzt.

| (300) | A (299) preambulumbekezdésben ismertetett likviditási mutatókra tekintettel a Bizottság megállapította, hogy a kérdéses vállalat rövid távú likviditási problémákkal küzdött, és ennek következtében magas kockázati profillal rendelkezett. |
| --- | --- |

(300)

A (299) preambulumbekezdésben ismertetett likviditási mutatókra tekintettel a Bizottság megállapította, hogy a kérdéses vállalat rövid távú likviditási problémákkal küzdött, és ennek következtében magas kockázati profillal rendelkezett.

| (301) | A Bizottság a hosszú távú fizetőképességi kockázatok értékelését különböző tőkemegfelelési mutatókra, köztük az adósságrátákra és a fedezeti rátákra alapozta. A tőkemegfelelési mutatók a vállalatnak a hosszú lejáratú kötelezettségeinek teljesítésére vonatkozó képességét mérik. A mutatót a hitelezők és a kötvényekbe befektetni kívánó felek a vállalat hitelképességének megítélésére használják. |
| --- | --- |

(301)

A Bizottság a hosszú távú fizetőképességi kockázatok értékelését különböző tőkemegfelelési mutatókra, köztük az adósságrátákra és a fedezeti rátákra alapozta. A tőkemegfelelési mutatók a vállalatnak a hosszú lejáratú kötelezettségeinek teljesítésére vonatkozó képességét mérik. A mutatót a hitelezők és a kötvényekbe befektetni kívánó felek a vállalat hitelképességének megítélésére használják.

| (302) | Az adósságráták a kötelezettségek, és különösen a hosszú lejáratú adósságok összegét mérik. A vállalat magas, 0,67 értékű hitel/eszköz aránnyal rendelkezett, ami azt jelenti, hogy a vállalat az eszközeinek 67 %-át hitelből finanszírozta. A hitel/saját tőke arány 2019-ben 1,9, 2020-ban pedig 2,8 volt, ami azt mutatja, hogy a vállalat főként hitelből finanszírozza a tevékenységét. Minél magasabb a hitel/eszköz arány és a hitel/saját tőke arány, annál nagyobb a vállalat pénzügyi kockázata. |
| --- | --- |

(302)

Az adósságráták a kötelezettségek, és különösen a hosszú lejáratú adósságok összegét mérik. A vállalat magas, 0,67 értékű hitel/eszköz aránnyal rendelkezett, ami azt jelenti, hogy a vállalat az eszközeinek 67 %-át hitelből finanszírozta. A hitel/saját tőke arány 2019-ben 1,9, 2020-ban pedig 2,8 volt, ami azt mutatja, hogy a vállalat főként hitelből finanszírozza a tevékenységét. Minél magasabb a hitel/eszköz arány és a hitel/saját tőke arány, annál nagyobb a vállalat pénzügyi kockázata.

| (303) | A fedezeti mutatók a vállalatnak az adósságának visszafizetésére és pénzügyi kötelezettségeinek teljesítésére vonatkozó képességét mérik. A vállalat az értékelését a kamatfedezeti mutatóra és a CFO/hitel arányra alapozta. A kamatfedezeti mutató a vállalatnak a kamatköltségeinek finanszírozására vonatkozó képességét jelzi. A mutató értéke 2019-ben 1,4, 2020-ban pedig 0,6 volt. Pénzügyi elemzési szempontból az 1,5-nél alacsonyabb kamatfedezeti mutató arra utal, hogy a vállalat számára nehézséget okoz a kamatráfordításainak fedezése. A CFO/hitel arány a vállalat arra vonatkozó képességét méri, hogy a működési tevékenységéből származó készpénzből visszafizesse adósságait. A vizsgálati időszak során a vállalat átlagos CFO/hitel aránya –6 % volt 2019-ben és –0,006 % 2020-ban. Ez azt jelenti, hogy a 2019. évi ráta alapján a vállalatnak 16 évre lenne szüksége, hogy a teljes adósságát visszafizesse az általa termelt pénzforgalomból. A 2020-as adat még rosszabb helyzetet jelez. Ez arra utal, hogy a vállalatnak komoly nehézséget okoz az adósságának visszafizetéséhez szükséges készpénz előteremtése. |
| --- | --- |

(303)

A fedezeti mutatók a vállalatnak az adósságának visszafizetésére és pénzügyi kötelezettségeinek teljesítésére vonatkozó képességét mérik. A vállalat az értékelését a kamatfedezeti mutatóra és a CFO/hitel arányra alapozta. A kamatfedezeti mutató a vállalatnak a kamatköltségeinek finanszírozására vonatkozó képességét jelzi. A mutató értéke 2019-ben 1,4, 2020-ban pedig 0,6 volt. Pénzügyi elemzési szempontból az 1,5-nél alacsonyabb kamatfedezeti mutató arra utal, hogy a vállalat számára nehézséget okoz a kamatráfordításainak fedezése. A CFO/hitel arány a vállalat arra vonatkozó képességét méri, hogy a működési tevékenységéből származó készpénzből visszafizesse adósságait. A vizsgálati időszak során a vállalat átlagos CFO/hitel aránya –6 % volt 2019-ben és –0,006 % 2020-ban. Ez azt jelenti, hogy a 2019. évi ráta alapján a vállalatnak 16 évre lenne szüksége, hogy a teljes adósságát visszafizesse az általa termelt pénzforgalomból. A 2020-as adat még rosszabb helyzetet jelez. Ez arra utal, hogy a vállalatnak komoly nehézséget okoz az adósságának visszafizetéséhez szükséges készpénz előteremtése.

| (304) | Mi több, ez a vállalat a más bankoktól igényelt kölcsönei visszafizetésének kizárólagos céljával kötött kölcsönszerződéseket. A (282) és a (283) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint ezek a típusú hitelek arra utalnak, hogy a vállalat nem tudja teljesíteni jelenlegi hitelkötelezettségeit, ezért további kockázatot jelentenek a vállalat rövid és hosszú távú finanszírozására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(304)

Mi több, ez a vállalat a más bankoktól igényelt kölcsönei visszafizetésének kizárólagos céljával kötött kölcsönszerződéseket. A (282) és a (283) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint ezek a típusú hitelek arra utalnak, hogy a vállalat nem tudja teljesíteni jelenlegi hitelkötelezettségeit, ezért további kockázatot jelentenek a vállalat rövid és hosszú távú finanszírozására vonatkozóan.

| (305) | Ezért a (299)–(304) preambulumbekezdésben kifejtett likviditási és fizetőképességi problémákat figyelembe véve, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a vállalat pénzügyi helyzete törékeny volt, és magas kockázati profilt jelentett a potenciális hitelezők és befektetők számára. |
| --- | --- |

(305)

Ezért a (299)–(304) preambulumbekezdésben kifejtett likviditási és fizetőképességi problémákat figyelembe véve, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a vállalat pénzügyi helyzete törékeny volt, és magas kockázati profilt jelentett a potenciális hitelezők és befektetők számára.

| (306) | A csoport második exportáló gyártójának nem voltak hitelei. A Bizottság azonban megjegyezte, hogy vásárlásainak 35 %-át bankelfogadványokból finanszírozta, melyek a 3.5.4.2. szakaszban megállapítottak szerint kedvezményes rövid távú pénzügyi eszközök. E gyártó adóssága átlagosan a teljes eszközeinek 61 %-át tette ki a vizsgálati időszakban, 0,6-es hitel/eszköz aránnyal, míg az átlagos hitel/saját tőke aránya a vizsgálati időszakban 1,6 volt. Ez azt jelenti, hogy a vállalat főként kölcsönből finanszírozta műveleteit, ami kockázati tényezőnek minősül. |
| --- | --- |

(306)

A csoport második exportáló gyártójának nem voltak hitelei. A Bizottság azonban megjegyezte, hogy vásárlásainak 35 %-át bankelfogadványokból finanszírozta, melyek a 3.5.4.2. szakaszban megállapítottak szerint kedvezményes rövid távú pénzügyi eszközök. E gyártó adóssága átlagosan a teljes eszközeinek 61 %-át tette ki a vizsgálati időszakban, 0,6-es hitel/eszköz aránnyal, míg az átlagos hitel/saját tőke aránya a vizsgálati időszakban 1,6 volt. Ez azt jelenti, hogy a vállalat főként kölcsönből finanszírozta műveleteit, ami kockázati tényezőnek minősül.

| (307) | Mivel ez a vállalat a tevékenységeit főként rövid távú finanszírozás útján fizette, a Bizottság az elemzése során a vállalat likviditási helyzetére összpontosított. A vizsgálati időszak során a vállalat átlagos forgóeszköz-fedezeti mutatója 0,9, átlagos likviditási gyorsrátája 0,7, átlagos készpénzhányada 0,1, átlagos CFO-rátája pedig 0,1 volt. Ezek a mutatók likviditási problémákra utalnak, mivel a rövid lejáratú kötelezettségek teljes összege meghaladja a forgóeszközök teljes összegét, és a vállalat a helyzetéből kifolyólag nem tudja a forgóeszközei és a működési tevékenységei által termelt készpénzből fizetni a rövid lejáratú kötelezettségeit. Pénzügyi elemzési szempontból általánosan elfogadott, hogy az 1-nél alacsonyabb likviditási ráta likviditási problémákra utal, amelyeket a hitelnyújtó intézmények kockázatnak tekintenek. |
| --- | --- |

(307)

Mivel ez a vállalat a tevékenységeit főként rövid távú finanszírozás útján fizette, a Bizottság az elemzése során a vállalat likviditási helyzetére összpontosított. A vizsgálati időszak során a vállalat átlagos forgóeszköz-fedezeti mutatója 0,9, átlagos likviditási gyorsrátája 0,7, átlagos készpénzhányada 0,1, átlagos CFO-rátája pedig 0,1 volt. Ezek a mutatók likviditási problémákra utalnak, mivel a rövid lejáratú kötelezettségek teljes összege meghaladja a forgóeszközök teljes összegét, és a vállalat a helyzetéből kifolyólag nem tudja a forgóeszközei és a működési tevékenységei által termelt készpénzből fizetni a rövid lejáratú kötelezettségeit. Pénzügyi elemzési szempontból általánosan elfogadott, hogy az 1-nél alacsonyabb likviditási ráta likviditási problémákra utal, amelyeket a hitelnyújtó intézmények kockázatnak tekintenek.

| (308) | Tekintettel az FTT csoport két exportáló gyártójának pénzügyi elemzése során feltárt, a (298)–(307) preambulumbekezdésben ismertetett súlyos likviditási és fizetőképességi problémákra, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a csoport általános pénzügyi helyzete a BB minősítésnek feleltethető meg, azaz annak a legmagasabb minősítésnek, amely már nem számít „befektetési minősítésnek”. A „befektetési minősítés” esetében a hitelminősítő intézet megítélése szerint annak valószínűsége, hogy a vállalat az általa kibocsátott kötvények kapcsán teljesíteni fogja fizetési kötelezettségeit, elegendően nagy ahhoz, hogy a bankok ilyen kötvényeket vásárolhassanak (befektetésre ajánlott kötvények). |
| --- | --- |

(308)

Tekintettel az FTT csoport két exportáló gyártójának pénzügyi elemzése során feltárt, a (298)–(307) preambulumbekezdésben ismertetett súlyos likviditási és fizetőképességi problémákra, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a csoport általános pénzügyi helyzete a BB minősítésnek feleltethető meg, azaz annak a legmagasabb minősítésnek, amely már nem számít „befektetési minősítésnek”. A „befektetési minősítés” esetében a hitelminősítő intézet megítélése szerint annak valószínűsége, hogy a vállalat az általa kibocsátott kötvények kapcsán teljesíteni fogja fizetési kötelezettségeit, elegendően nagy ahhoz, hogy a bankok ilyen kötvényeket vásárolhassanak (befektetésre ajánlott kötvények).

| (309) | A Bloomberg nyilvánosan elérhető adatai alapján a Bizottság a BB minősítésű vállalatok által kibocsátott kötvények esetében várható díjat használta referenciaértékként, majd a piaci kamatláb kiszámítása érdekében ezt alkalmazta a PBOC hitelekre vonatkozó referencia-kamatlábára vagy – 2019. augusztus 20. után az NIFC által bejelentett irányadó hitelkamatlábra (75). |
| --- | --- |

(309)

A Bloomberg nyilvánosan elérhető adatai alapján a Bizottság a BB minősítésű vállalatok által kibocsátott kötvények esetében várható díjat használta referenciaértékként, majd a piaci kamatláb kiszámítása érdekében ezt alkalmazta a PBOC hitelekre vonatkozó referencia-kamatlábára vagy – 2019. augusztus 20. után az NIFC által bejelentett irányadó hitelkamatlábra (75).

75

| (310) | A felár meghatározása az USA-beli AA minősítésű vállalati kötvények és az USA-beli BB minősítésű vállalati kötvények indexei között a Bloomberg ipari szegmensekre vonatkozó adatai alapján számított relatív különbözet kiszámításával történt. Ezt követően a Bizottság az így kiszámított különbözetet hozzáadta a hitelnyújtás napján a kérdéses kölcsönével azonos futamidőre vonatkozóan (76) a PBOC által közzétett, hitelekre vonatkozó referencia-kamatlábhoz, vagy 2019. augusztus 20. után az NIFC által közzétett irányadó hitelkamatlábhoz. Ezt a számítást a Bizottság a vállalatcsoportnak folyósított összes hitel vonatkozásában külön-külön elvégezte. |
| --- | --- |

(310)

A felár meghatározása az USA-beli AA minősítésű vállalati kötvények és az USA-beli BB minősítésű vállalati kötvények indexei között a Bloomberg ipari szegmensekre vonatkozó adatai alapján számított relatív különbözet kiszámításával történt. Ezt követően a Bizottság az így kiszámított különbözetet hozzáadta a hitelnyújtás napján a kérdéses kölcsönével azonos futamidőre vonatkozóan (76) a PBOC által közzétett, hitelekre vonatkozó referencia-kamatlábhoz, vagy 2019. augusztus 20. után az NIFC által közzétett irányadó hitelkamatlábhoz. Ezt a számítást a Bizottság a vállalatcsoportnak folyósított összes hitel vonatkozásában külön-külön elvégezte.

76

| (311) | A devizában denominált hitelekre is igaz a piaci torzulások és az érvényes hitelminősítések hiánya tekintetében megfogalmazott ténymegállapítás, hiszen ezeket a hiteleket ugyanazok a kínai pénzügyi intézmények nyújtják. Ennek megfelelően és az előzőekben ismertetett módon a Bizottság a vizsgálati időszak során a megfelelő devizában kibocsátott BB minősítésű vállalati kötvények alapján határozta meg a megfelelő referenciaértéket. |
| --- | --- |

(311)

A devizában denominált hitelekre is igaz a piaci torzulások és az érvényes hitelminősítések hiánya tekintetében megfogalmazott ténymegállapítás, hiszen ezeket a hiteleket ugyanazok a kínai pénzügyi intézmények nyújtják. Ennek megfelelően és az előzőekben ismertetett módon a Bizottság a vizsgálati időszak során a megfelelő devizában kibocsátott BB minősítésű vállalati kötvények alapján határozta meg a megfelelő referenciaértéket.

| (312) | Az előnyt a (310) preambulumbekezdésben bemutatott referenciaértéknek a vizsgálati időszak során a hitelfinanszírozási időszakra való alkalmazásával állapította meg. |
| --- | --- |

(312)

Az előnyt a (310) preambulumbekezdésben bemutatott referenciaértéknek a vizsgálati időszak során a hitelfinanszírozási időszakra való alkalmazásával állapította meg.

2.   
  ZTT csoport

ZTT csoport

| (313) | A Bizottság megjegyezte, hogy egy kínai hitelminősítő intézet AA+ minősítést adott a ZTT csoportnak 2018-ban. A kínai hitelminősítések 3.5.2. szakaszban említett általános torzításainak fényében a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a ZTT csoportnak ítélt AA+ hitelminősítés nem megbízható. |
| --- | --- |

(313)

A Bizottság megjegyezte, hogy egy kínai hitelminősítő intézet AA+ minősítést adott a ZTT csoportnak 2018-ban. A kínai hitelminősítések 3.5.2. szakaszban említett általános torzításainak fényében a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a ZTT csoportnak ítélt AA+ hitelminősítés nem megbízható.

| (314) | A (243)–(253) preambulumbekezdésben említettek szerint a kínai hitelnyújtó pénzügyi intézmények nem nyújtottak be hitelképességi értékelést. Ezért a gazdasági előny mértékének megállapítása érdekében a Bizottságnak értékelnie kellett, hogy a ZTT csoport piaci kamatszinten jutott-e hitelekhez. |
| --- | --- |

(314)

A (243)–(253) preambulumbekezdésben említettek szerint a kínai hitelnyújtó pénzügyi intézmények nem nyújtottak be hitelképességi értékelést. Ezért a gazdasági előny mértékének megállapítása érdekében a Bizottságnak értékelnie kellett, hogy a ZTT csoport piaci kamatszinten jutott-e hitelekhez.

| (315) | A ZTT csoport exportáló gyártói saját pénzügyi beszámolóik szerint általában véve nyereségesen működtek. |
| --- | --- |

(315)

A ZTT csoport exportáló gyártói saját pénzügyi beszámolóik szerint általában véve nyereségesen működtek.

| (316) | Azonban a csoport egyik exportáló gyártójának elemzése az árbevétel csökkenését és a kötelezettségeinek jelentős növekedését mutatta 2018 óta. A Bizottság megjegyezte, hogy a vállalat a növekedésének finanszírozása érdekében megváltoztatja a hitel/saját tőke arányában (77) kifejezett tőkeáttételét, és növeli a külső finanszírozástól való függőségét, valamint korlátozza a 100 %-os tulajdonában álló pénzeszközök arányát. Meg kell jegyezni továbbá, hogy bár a vállalat jövedelmező helyzetben van, a haszonkulcsa, valamint a tőkearányos jövedelmezősége (78) 2018 óta csökkent. A Bizottság megállapította azt is, hogy a két exportáló gyártó és a csoport más, velük kapcsolatban álló vállalatai is rendszeresen a napi műveleteikhez szükséges működőtőke finanszírozására használták a rövid lejáratú hiteleket. |
| --- | --- |

(316)

Azonban a csoport egyik exportáló gyártójának elemzése az árbevétel csökkenését és a kötelezettségeinek jelentős növekedését mutatta 2018 óta. A Bizottság megjegyezte, hogy a vállalat a növekedésének finanszírozása érdekében megváltoztatja a hitel/saját tőke arányában (77) kifejezett tőkeáttételét, és növeli a külső finanszírozástól való függőségét, valamint korlátozza a 100 %-os tulajdonában álló pénzeszközök arányát. Meg kell jegyezni továbbá, hogy bár a vállalat jövedelmező helyzetben van, a haszonkulcsa, valamint a tőkearányos jövedelmezősége (78) 2018 óta csökkent. A Bizottság megállapította azt is, hogy a két exportáló gyártó és a csoport más, velük kapcsolatban álló vállalatai is rendszeresen a napi műveleteikhez szükséges működőtőke finanszírozására használták a rövid lejáratú hiteleket.

77

78

| (317) | A ZTT csoport egységes megközelítéssel vizsgálva a Bizottság megjegyezte, hogy a csoport azzal a szándékkal bocsátott ki kötvényeket, hogy más projektek mellett kiegészítse a vállalat működőtőkéjét. Ezzel a tettével a csoport elismeri, hogy szüksége van a működőtőkéje feltöltésére ahhoz, hogy kellő likviditással rendelkezzen a tevékenységének folyamatban lévő bővítéséhez. A 2015–2018-as időszakban a ZTT csoport bruttó haszonkulcsa továbbá csökkenő tendenciát mutatott, és a hasonló optikaiszál-gyártók átlaga (79) alatt volt. A vizsgálat azt is megállapította, hogy a Zhongtian Technology Group Co., Ltd, az exportáló gyártók anyavállalata rövid lejáratú kötvényeket bocsátott ki hiteltörlesztés céljából. Hasonlóképpen megállapításra került egy hitel-tőke konverzió is (80). |
| --- | --- |

(317)

A ZTT csoport egységes megközelítéssel vizsgálva a Bizottság megjegyezte, hogy a csoport azzal a szándékkal bocsátott ki kötvényeket, hogy más projektek mellett kiegészítse a vállalat működőtőkéjét. Ezzel a tettével a csoport elismeri, hogy szüksége van a működőtőkéje feltöltésére ahhoz, hogy kellő likviditással rendelkezzen a tevékenységének folyamatban lévő bővítéséhez. A 2015–2018-as időszakban a ZTT csoport bruttó haszonkulcsa továbbá csökkenő tendenciát mutatott, és a hasonló optikaiszál-gyártók átlaga (79) alatt volt. A vizsgálat azt is megállapította, hogy a Zhongtian Technology Group Co., Ltd, az exportáló gyártók anyavállalata rövid lejáratú kötvényeket bocsátott ki hiteltörlesztés céljából. Hasonlóképpen megállapításra került egy hitel-tőke konverzió is (80).

79

80

| (318) | A fentiek tekintetében a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a csoport általános pénzügyi helyzete a BB minősítésnek feleltethető meg, azaz annak a legmagasabb minősítésnek, amely már nem számít „befektetési minősítésnek”. A „befektetési minősítés” esetében a hitelminősítő intézet megítélése szerint annak valószínűsége, hogy a vállalat az általa kibocsátott kötvények kapcsán teljesíteni fogja fizetési kötelezettségeit, elegendően nagy ahhoz, hogy a bankok ilyen kötvényeket vásárolhassanak (befektetésre ajánlott kötvények). |
| --- | --- |

(318)

A fentiek tekintetében a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a csoport általános pénzügyi helyzete a BB minősítésnek feleltethető meg, azaz annak a legmagasabb minősítésnek, amely már nem számít „befektetési minősítésnek”. A „befektetési minősítés” esetében a hitelminősítő intézet megítélése szerint annak valószínűsége, hogy a vállalat az általa kibocsátott kötvények kapcsán teljesíteni fogja fizetési kötelezettségeit, elegendően nagy ahhoz, hogy a bankok ilyen kötvényeket vásárolhassanak (befektetésre ajánlott kötvények).

| (319) | A Bizottság ezt követően a piaci kamatláb kiszámítása érdekében az ilyen BB minősítésű cégek által kibocsátott kötvények esetében várható díjat alkalmazta a PBOC hitelekre vonatkozó referencia-kamatlábára vagy – 2019. augusztus 20. után az NIFC által közzétett irányadó hitelkamatlábra. |
| --- | --- |

(319)

A Bizottság ezt követően a piaci kamatláb kiszámítása érdekében az ilyen BB minősítésű cégek által kibocsátott kötvények esetében várható díjat alkalmazta a PBOC hitelekre vonatkozó referencia-kamatlábára vagy – 2019. augusztus 20. után az NIFC által közzétett irányadó hitelkamatlábra.

| (320) | A felár meghatározása az USA-beli AA minősítésű vállalati kötvények és az USA-beli BB minősítésű vállalati kötvények indexei között a Bloomberg ipari szegmensekre vonatkozó adatai alapján számított relatív különbözet kiszámításával történt. Ezt követően a Bizottság az így kiszámított különbözetet hozzáadta a hitelnyújtás napján a kérdéses kölcsönével azonos futamidőre vonatkozóan közzétett, hitelekre vonatkozó referencia-kamatlábhoz vagy az irányadó hitelkamatlábhoz. Ezt a számítást a Bizottság a vállalatcsoportnak folyósított összes hitel vonatkozásában külön-külön elvégezte. |
| --- | --- |

(320)

A felár meghatározása az USA-beli AA minősítésű vállalati kötvények és az USA-beli BB minősítésű vállalati kötvények indexei között a Bloomberg ipari szegmensekre vonatkozó adatai alapján számított relatív különbözet kiszámításával történt. Ezt követően a Bizottság az így kiszámított különbözetet hozzáadta a hitelnyújtás napján a kérdéses kölcsönével azonos futamidőre vonatkozóan közzétett, hitelekre vonatkozó referencia-kamatlábhoz vagy az irányadó hitelkamatlábhoz. Ezt a számítást a Bizottság a vállalatcsoportnak folyósított összes hitel vonatkozásában külön-külön elvégezte.

| (321) | A devizában denominált hitelekre is igaz a piaci torzulások és az érvényes hitelminősítések hiánya tekintetében megfogalmazott ténymegállapítás, hiszen ezeket a hiteleket ugyanazok a kínai pénzügyi intézmények nyújtják. Ennek megfelelően és az előzőekben ismertetett módon a Bizottság a vizsgálati időszak során a megfelelő devizában kibocsátott BB minősítésű vállalati kötvények alapján határozta meg a megfelelő referenciaértéket. |
| --- | --- |

(321)

A devizában denominált hitelekre is igaz a piaci torzulások és az érvényes hitelminősítések hiánya tekintetében megfogalmazott ténymegállapítás, hiszen ezeket a hiteleket ugyanazok a kínai pénzügyi intézmények nyújtják. Ennek megfelelően és az előzőekben ismertetett módon a Bizottság a vizsgálati időszak során a megfelelő devizában kibocsátott BB minősítésű vállalati kötvények alapján határozta meg a megfelelő referenciaértéket.

| (322) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány azt állította, hogy a kérdéses hitelek nem biztosítottak az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése és az SCM-megállapodás 1. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében vett gazdasági előnyt. A kínai kormány úgy vélte, hogy a Bizottság jogszerűtlenül hagyta figyelmen kívül az együttműködő exportáló gyártók hitelminősítését, és nem értett egyet a Bizottság által a referenciaérték megállapítására használt módszertannal, amely az exportáló gyártók hitelminősítésének figyelmen kívül hagyásán alapult. A kínai kormány megjegyezte, hogy bár a Bizottságnak a hitelekre vonatkozó ténymegállapításai jelentős mértékben a szóban forgó vállalatok állítólagosan kedvezőtlen pénzügyi helyzetével kapcsolatos értékelésén alapulnak, a Bizottság ezen értékelése téves, különösen a vállalatok rulírozó hiteleit illetően. |
| --- | --- |

(322)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány azt állította, hogy a kérdéses hitelek nem biztosítottak az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése és az SCM-megállapodás 1. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében vett gazdasági előnyt. A kínai kormány úgy vélte, hogy a Bizottság jogszerűtlenül hagyta figyelmen kívül az együttműködő exportáló gyártók hitelminősítését, és nem értett egyet a Bizottság által a referenciaérték megállapítására használt módszertannal, amely az exportáló gyártók hitelminősítésének figyelmen kívül hagyásán alapult. A kínai kormány megjegyezte, hogy bár a Bizottságnak a hitelekre vonatkozó ténymegállapításai jelentős mértékben a szóban forgó vállalatok állítólagosan kedvezőtlen pénzügyi helyzetével kapcsolatos értékelésén alapulnak, a Bizottság ezen értékelése téves, különösen a vállalatok rulírozó hiteleit illetően.

| (323) | E tekintetben a Bizottság a 3.5.2. szakaszban megfogalmazott ténymegállapításaira és következtetéseire hivatkozott, ahol igazolta, hogy a kínai hitelminősítések nem szolgáltatnak megbízható becslést a hitelkockázatról, valamint hogy ezeket a hitelminősítéseket torzítják a kínai kormánynak a kulcsfontosságú stratégiai gazdasági ágazatok ösztönzésére vonatkozó szakpolitikai célkitűzései. Ezért a kínai kormány az együttműködő exportáló gyártók hitelminősítésére vonatkozó állítását a Bizottság megalapozatlannak találta. Az együttműködő exportáló gyártók kockázati profiljának megfelelő hitelminősítés megállapításához a Bizottság az 1. és a 2. pontban elvégezte az érintett vállalatok pénzügyi elemzését, amely alapján a pénzügyi helyzetüknek a BB minősítés felel meg. Ezért a kínai kormány állítását elutasították. |
| --- | --- |

(323)

E tekintetben a Bizottság a 3.5.2. szakaszban megfogalmazott ténymegállapításaira és következtetéseire hivatkozott, ahol igazolta, hogy a kínai hitelminősítések nem szolgáltatnak megbízható becslést a hitelkockázatról, valamint hogy ezeket a hitelminősítéseket torzítják a kínai kormánynak a kulcsfontosságú stratégiai gazdasági ágazatok ösztönzésére vonatkozó szakpolitikai célkitűzései. Ezért a kínai kormány az együttműködő exportáló gyártók hitelminősítésére vonatkozó állítását a Bizottság megalapozatlannak találta. Az együttműködő exportáló gyártók kockázati profiljának megfelelő hitelminősítés megállapításához a Bizottság az 1. és a 2. pontban elvégezte az érintett vállalatok pénzügyi elemzését, amely alapján a pénzügyi helyzetüknek a BB minősítés felel meg. Ezért a kínai kormány állítását elutasították.

| (324) | A kínai kormány azt állította továbbá, hogy a Bizottság nem indokolta, miért a kínai piacon elérhető hasonló hitelt használt, és nem igazolta egyértelmű bizonyítékokkal, hogy a kínai hitelpiacot állami beavatkozások torzítják. Emellett azt is előadta, hogy bár az előny megállapításához a Bizottság külső referenciaérték alkalmazásához folyamodott, nem végezte el a helyettesítő referenciaérték szükséges kiigazításait, és nem magyarázta el megfelelően, hogyan viszonyul ez a helyettesítő egy, a piacon megszerezhető összehasonlítható kereskedelmi hitelhez. A kínai kormány szerint a Bizottságnak figyelembe kellett volna vennie a többek között a hitelek nagysága, a törlesztési feltételek, valamint a hitelek tényleges megítélése terén fennálló különbségeket, melyek befolyásolták a hitelkamatlábakat. |
| --- | --- |

(324)

A kínai kormány azt állította továbbá, hogy a Bizottság nem indokolta, miért a kínai piacon elérhető hasonló hitelt használt, és nem igazolta egyértelmű bizonyítékokkal, hogy a kínai hitelpiacot állami beavatkozások torzítják. Emellett azt is előadta, hogy bár az előny megállapításához a Bizottság külső referenciaérték alkalmazásához folyamodott, nem végezte el a helyettesítő referenciaérték szükséges kiigazításait, és nem magyarázta el megfelelően, hogyan viszonyul ez a helyettesítő egy, a piacon megszerezhető összehasonlítható kereskedelmi hitelhez. A kínai kormány szerint a Bizottságnak figyelembe kellett volna vennie a többek között a hitelek nagysága, a törlesztési feltételek, valamint a hitelek tényleges megítélése terén fennálló különbségeket, melyek befolyásolták a hitelkamatlábakat.

viszonyul

| (325) | E tekintetben a fentiek kifejtetteknek megfelelően a kínai vállalatokra vonatkozó belföldi hitelminősítéseket a Bizottság a kínai kormánynak a fő stratégiai gazdasági ágazatok ösztönzésére irányuló szakpolitikai célkitűzése által torzítottnak tekintette. Emiatt a Bizottságnak egy nem torzított hitelminősítésen alapuló referenciaértéket kellett keresnie. A Bizottság nem értett egyet a kínai kormány álláspontjával, amely szerint a Bizottság nem végezte el a szükséges kiigazításokat a helyettesítő referenciaértéken. Először is a Bizottság a kínai PBOC hitelekre vonatkozó referencia-kamatlábát és az irányadó hitelkamatlábat használta a számítás kiindulási pontjaként. Másrészt a relatív különbözet ily módon a mögöttes, országspecifikus piaci viszonyok változásait is lefedi, amelyeket az abszolút különbözet logikája viszont nem jelenít meg. A Bizottság megállapította, hogy egy bank egyedi kockázatértékelésének minden tényezőjét nem lehet bevonni a helyettesítőbe. A Bizottság számítási módszere azonban figyelembe veszi az egyéni hitelek paramétereit, például a hitel kezdő időpontját és futamidejét, valamint a változó kamatozást. A kínai kormány állításait ezért elutasították. |
| --- | --- |

(325)

E tekintetben a fentiek kifejtetteknek megfelelően a kínai vállalatokra vonatkozó belföldi hitelminősítéseket a Bizottság a kínai kormánynak a fő stratégiai gazdasági ágazatok ösztönzésére irányuló szakpolitikai célkitűzése által torzítottnak tekintette. Emiatt a Bizottságnak egy nem torzított hitelminősítésen alapuló referenciaértéket kellett keresnie. A Bizottság nem értett egyet a kínai kormány álláspontjával, amely szerint a Bizottság nem végezte el a szükséges kiigazításokat a helyettesítő referenciaértéken. Először is a Bizottság a kínai PBOC hitelekre vonatkozó referencia-kamatlábát és az irányadó hitelkamatlábat használta a számítás kiindulási pontjaként. Másrészt a relatív különbözet ily módon a mögöttes, országspecifikus piaci viszonyok változásait is lefedi, amelyeket az abszolút különbözet logikája viszont nem jelenít meg. A Bizottság megállapította, hogy egy bank egyedi kockázatértékelésének minden tényezőjét nem lehet bevonni a helyettesítőbe. A Bizottság számítási módszere azonban figyelembe veszi az egyéni hitelek paramétereit, például a hitel kezdő időpontját és futamidejét, valamint a változó kamatozást. A kínai kormány állításait ezért elutasították.

| (326) | A kínai kormány kifogásolta az AA és a BB minősítésű kötvények közötti relatív különbözet felárként való használatát és a PBOC-kamatlábakhoz való hozzáadását. A kínai kormány szerint a relatív különbözet használata tovább torzítja az azon kamatláb tekintetében alkalmazott referenciaérték kiszámítását, amellyel a BB minősítésű kínai vállalatok „hasonló kereskedelmi hitelhez” juthattak volna a piacon, mivel az érintett években Kínában sokkal magasabbak voltak a PBOC által közzétett referencia-kamatlábak, mint az egyesült államokbeli referencia-kamatlábak. Ezenkívül a kínai kormány azt állította, hogy a nyilvánosan elérhető információk alapján az optikai szálakból álló kábelek BB minősítésű uniós gyártói a kínai gyártók esetében használtaknál lényegesen alacsonyabb kamatlábbal bocsátanak ki kötvényeket. |
| --- | --- |

(326)

A kínai kormány kifogásolta az AA és a BB minősítésű kötvények közötti relatív különbözet felárként való használatát és a PBOC-kamatlábakhoz való hozzáadását. A kínai kormány szerint a relatív különbözet használata tovább torzítja az azon kamatláb tekintetében alkalmazott referenciaérték kiszámítását, amellyel a BB minősítésű kínai vállalatok „hasonló kereskedelmi hitelhez” juthattak volna a piacon, mivel az érintett években Kínában sokkal magasabbak voltak a PBOC által közzétett referencia-kamatlábak, mint az egyesült államokbeli referencia-kamatlábak. Ezenkívül a kínai kormány azt állította, hogy a nyilvánosan elérhető információk alapján az optikai szálakból álló kábelek BB minősítésű uniós gyártói a kínai gyártók esetében használtaknál lényegesen alacsonyabb kamatlábbal bocsátanak ki kötvényeket.

hasonló kereskedelmi hitelhez

| (327) | A ZTT csoport megjegyezte, hogy a Bizottságnak az egyesült államokbeli AA minősítésű vállalati kötvények és az egyesült államokbeli BB minősítésű vállalati kötvények közötti abszolút különbözetet kellett volna alkalmaznia a PBOC által közzétett referencia-hitelkamatlábra, ezzel ugyanis kellőképpen számításba vette volna a különböző hitelminősítésű vállalati kötvényekhez kapcsolódó kockázati kitettségeket. E fél szerint a Bizottság nem magyarázta meg, miért használta a relatív különbözetet, és miért tekintette úgy, hogy a PBOC által közzétett referencia-kamatláb vagy az NIFC által közzétett irányadó hitelkamatláb megegyezik az AA minősítéshez tartozó kamatlábbal. |
| --- | --- |

(327)

A ZTT csoport megjegyezte, hogy a Bizottságnak az egyesült államokbeli AA minősítésű vállalati kötvények és az egyesült államokbeli BB minősítésű vállalati kötvények közötti abszolút különbözetet kellett volna alkalmaznia a PBOC által közzétett referencia-hitelkamatlábra, ezzel ugyanis kellőképpen számításba vette volna a különböző hitelminősítésű vállalati kötvényekhez kapcsolódó kockázati kitettségeket. E fél szerint a Bizottság nem magyarázta meg, miért használta a relatív különbözetet, és miért tekintette úgy, hogy a PBOC által közzétett referencia-kamatláb vagy az NIFC által közzétett irányadó hitelkamatláb megegyezik az AA minősítéshez tartozó kamatlábbal.

| (328) | A PBOC által közzétett referencia-kamatlábnak vagy az NIFC által közzétett irányadó hitelkamatlábnak a referenciaérték kiszámításához kiindulási pontként való használatával kapcsolatos észrevételt illetően a Bizottság rámutatott, hogy ezek a kamatlábak olyan kockázatmentes kamatlábaknak tekinthetők, amelyek óvatos megközelítés esetén az AA minősítésű vállalatok esetében érvényesülnének. |
| --- | --- |

(328)

A PBOC által közzétett referencia-kamatlábnak vagy az NIFC által közzétett irányadó hitelkamatlábnak a referenciaérték kiszámításához kiindulási pontként való használatával kapcsolatos észrevételt illetően a Bizottság rámutatott, hogy ezek a kamatlábak olyan kockázatmentes kamatlábaknak tekinthetők, amelyek óvatos megközelítés esetén az AA minősítésű vállalatok esetében érvényesülnének.

| (329) | A relatív különbözetnek az abszolút különbözet helyetti használatával kapcsolatos kérdésre korábbi vizsgálatok már magyarázatot adtak (81). |
| --- | --- |

(329)

A relatív különbözetnek az abszolút különbözet helyetti használatával kapcsolatos kérdésre korábbi vizsgálatok már magyarázatot adtak (81).

81

| (330) | Először is, bár elismerte, hogy a kereskedelmi bankok általában abszolút értékben kifejezett felárat alkalmaznak, a Bizottság megállapította, hogy e gyakorlat hátterében gyakorlati megfontolások állnak, hiszen a kamatlábat végeredményben nem más, mint egy abszolút szám jelöli. Ez az abszolút szám ugyanakkor relatív értékelésen alapuló kockázatértékelésből származik. A relatív értékelés azt jelenti, hogy annak, hogy egy BB minősítésű vállalat nem teljesít, X %-kal nagyobb a kockázata, mint a kormányzat vagy egy kockázatmentes vállalat nem teljesítésének. |
| --- | --- |

(330)

Először is, bár elismerte, hogy a kereskedelmi bankok általában abszolút értékben kifejezett felárat alkalmaznak, a Bizottság megállapította, hogy e gyakorlat hátterében gyakorlati megfontolások állnak, hiszen a kamatlábat végeredményben nem más, mint egy abszolút szám jelöli. Ez az abszolút szám ugyanakkor relatív értékelésen alapuló kockázatértékelésből származik. A relatív értékelés azt jelenti, hogy annak, hogy egy BB minősítésű vállalat nem teljesít, X %-kal nagyobb a kockázata, mint a kormányzat vagy egy kockázatmentes vállalat nem teljesítésének.

| (331) | Másodszor: a kamatlábak nemcsak a vállalatspecifikus kockázati profilokat tükrözik, hanem az ország- és devizaspecifikus kockázatokat is. A relatív különbözet ily módon a mögöttes piaci viszonyok változásait is visszaadja, amelyeket az abszolút különbözet logikája viszont nem jelenít meg. Az ország-, illetve árfolyamspecifikus kockázatok nem ritkán – mint például jelen esetben is – idővel változnak, és a változások mértéke országonként eltérő. Ez azzal jár, hogy a kockázatmentes kamatlábak idővel jelentősen módosulnak, és olykor az Egyesült Államokban, olykor pedig Kínában alacsonyabbak. E különbségek hátterében olyan tényezők állnak, mint a mért és a várható GDP-növekedés, a gazdasági hangulat, illetve az inflációs szintek. Mivel a kockázatmentes kamatlábak idővel változnak, ugyanaz a nominális abszolút különbözet a kockázatok merőben eltérő értékelését jelezheti. Például ha egy bank a nemteljesítés vállalatspecifikus kockázatát a kockázatmentes kamatlábnál 10 %-kal magasabbra becsli (relatív becslés), a kapott abszolút különbözet (1 %-os kockázatmentes kamatláb esetén) 0,1 % és (10 %-os kockázatmentes kamatláb esetén) 1 % között lehet. A befektetők szempontjából tehát a relatív különbözet hasznosabb támpontként szolgál, mivel egyrészt tükrözi a hozamkülönbözet nagyságát, másrészt megmutatja, hogy azt milyen módon befolyásolja az alapkamatláb szintje. |
| --- | --- |

(331)

Másodszor: a kamatlábak nemcsak a vállalatspecifikus kockázati profilokat tükrözik, hanem az ország- és devizaspecifikus kockázatokat is. A relatív különbözet ily módon a mögöttes piaci viszonyok változásait is visszaadja, amelyeket az abszolút különbözet logikája viszont nem jelenít meg. Az ország-, illetve árfolyamspecifikus kockázatok nem ritkán – mint például jelen esetben is – idővel változnak, és a változások mértéke országonként eltérő. Ez azzal jár, hogy a kockázatmentes kamatlábak idővel jelentősen módosulnak, és olykor az Egyesült Államokban, olykor pedig Kínában alacsonyabbak. E különbségek hátterében olyan tényezők állnak, mint a mért és a várható GDP-növekedés, a gazdasági hangulat, illetve az inflációs szintek. Mivel a kockázatmentes kamatlábak idővel változnak, ugyanaz a nominális abszolút különbözet a kockázatok merőben eltérő értékelését jelezheti. Például ha egy bank a nemteljesítés vállalatspecifikus kockázatát a kockázatmentes kamatlábnál 10 %-kal magasabbra becsli (relatív becslés), a kapott abszolút különbözet (1 %-os kockázatmentes kamatláb esetén) 0,1 % és (10 %-os kockázatmentes kamatláb esetén) 1 % között lehet. A befektetők szempontjából tehát a relatív különbözet hasznosabb támpontként szolgál, mivel egyrészt tükrözi a hozamkülönbözet nagyságát, másrészt megmutatja, hogy azt milyen módon befolyásolja az alapkamatláb szintje.

| (332) | Harmadszor: a relatív különbözet is országsemleges. Ha például az USA-beli kockázatmentes kamatláb alacsonyabb a kínai kockázatmentes kamatlábnál, a módszer magasabb abszolút felárakat fog eredményezni. Másfelől ha Kínában a kockázatmentes kamatláb alacsonyabb az USA-belinél, akkor a módszer alacsonyabb abszolút felárakat fog eredményezni. |
| --- | --- |

(332)

Harmadszor: a relatív különbözet is országsemleges. Ha például az USA-beli kockázatmentes kamatláb alacsonyabb a kínai kockázatmentes kamatlábnál, a módszer magasabb abszolút felárakat fog eredményezni. Másfelől ha Kínában a kockázatmentes kamatláb alacsonyabb az USA-belinél, akkor a módszer alacsonyabb abszolút felárakat fog eredményezni.

| (333) | A Bizottság megalapozatlannak tekintette a kínai kormánynak a BB minősítésű uniós vállalatokra alkalmazandó kamatlábakkal kapcsolatos észrevételeit, mivel az uniós kockázatmentes kamatláb nem azonos a kínai kockázatmentes kamatlábbal, és ezért a kamatlábakat nem lehet abszolút értelemben véve összehasonlítani. |
| --- | --- |

(333)

A Bizottság megalapozatlannak tekintette a kínai kormánynak a BB minősítésű uniós vállalatokra alkalmazandó kamatlábakkal kapcsolatos észrevételeit, mivel az uniós kockázatmentes kamatláb nem azonos a kínai kockázatmentes kamatlábbal, és ezért a kamatlábakat nem lehet abszolút értelemben véve összehasonlítani.

| (334) | A ZTT csoport azt állította továbbá, hogy még ha a relatív különbözet alkalmazandó is, azt akkor is az (általában a bázisponttal kiegészített referenciakamat formájában kifejezett) változó kamatlábak bázispont részére kell alkalmazni, és ez igaz a devizában denominált hitelekre is, amelyek esetében a kamatlábak a bázisponttal kiegészített LIBOR (londoni bankközi kamatláb) formájában kerülnek meghatározásra. Ezért a hitelezés kockázati kitettségét megfelelően tükrözi a LIBOR bázisponttal való kiegészítése, és a relatív különbözet LIBOR-ra való alkalmazásával a Bizottság a vállalat hitelminősítésétől teljesen független referenciaértéket számított ki. A CNY-ben denominált hiteleket illetően ugyanezt a különbözettel való kiigazítást csak azon bázispontok esetében kell elvégezni, amelyeknél a változó kamatlábakat a bázisponttal kiegészített irányadó hitelkamatláb formájában vannak kifejezve. |
| --- | --- |

(334)

A ZTT csoport azt állította továbbá, hogy még ha a relatív különbözet alkalmazandó is, azt akkor is az (általában a bázisponttal kiegészített referenciakamat formájában kifejezett) változó kamatlábak bázispont részére kell alkalmazni, és ez igaz a devizában denominált hitelekre is, amelyek esetében a kamatlábak a bázisponttal kiegészített LIBOR (londoni bankközi kamatláb) formájában kerülnek meghatározásra. Ezért a hitelezés kockázati kitettségét megfelelően tükrözi a LIBOR bázisponttal való kiegészítése, és a relatív különbözet LIBOR-ra való alkalmazásával a Bizottság a vállalat hitelminősítésétől teljesen független referenciaértéket számított ki. A CNY-ben denominált hiteleket illetően ugyanezt a különbözettel való kiigazítást csak azon bázispontok esetében kell elvégezni, amelyeknél a változó kamatlábakat a bázisponttal kiegészített irányadó hitelkamatláb formájában vannak kifejezve.

| (335) | Erre vonatkozóan a Bizottság a devizában denominált hitelek esetében konzervatív megközelítést alkalmazott azzal, hogy kockázatmentes referencia-kamatlábként a LIBOR-t használta. A londoni bankközi kamatlábhoz hozzáadott bázispontok egy vállalat egyedi kockázatait jelzik. Először is csak a mintában szereplő exportáló gyártók hiteleinek egy részénél szerepelt ilyen megkülönböztetés a referencia-kamatláb és a bázispontok között. Másrészt a Bizottság ezeket a bázispontokat szintén torzultnak tekintette. Ezért a kockázatmentes kamatláb relatív különbözettel növelt értékét megfelelő helyettesítőnek tekintette, amely tükrözi a BB minősítésű vállalatok, például a mintában szereplő exportáló gyártók magasabb kockázatát. |
| --- | --- |

(335)

Erre vonatkozóan a Bizottság a devizában denominált hitelek esetében konzervatív megközelítést alkalmazott azzal, hogy kockázatmentes referencia-kamatlábként a LIBOR-t használta. A londoni bankközi kamatlábhoz hozzáadott bázispontok egy vállalat egyedi kockázatait jelzik. Először is csak a mintában szereplő exportáló gyártók hiteleinek egy részénél szerepelt ilyen megkülönböztetés a referencia-kamatláb és a bázispontok között. Másrészt a Bizottság ezeket a bázispontokat szintén torzultnak tekintette. Ezért a kockázatmentes kamatláb relatív különbözettel növelt értékét megfelelő helyettesítőnek tekintette, amely tükrözi a BB minősítésű vállalatok, például a mintában szereplő exportáló gyártók magasabb kockázatát.

| (336) | A kínai kormány azzal érvelt továbbá, hogy a hitelek tekintetében alkalmazott, a vállalati kötvények közötti relatív különbözeten alapuló referenciaértéket lefelé kell kiigazítani a két pénzügyi eszköz közötti különbség fényében. |
| --- | --- |

(336)

A kínai kormány azzal érvelt továbbá, hogy a hitelek tekintetében alkalmazott, a vállalati kötvények közötti relatív különbözeten alapuló referenciaértéket lefelé kell kiigazítani a két pénzügyi eszköz közötti különbség fényében.

| (337) | Erre vonatkozóan a Bizottság rámutatott, hogy a hitelek és a vállalati kötvények hasonló, hitelviszonyt megtestesítő instrumentumok. A vállalati kötvény tulajdonképpen egyfajta hitel, amelyet a nagyobb gazdasági szervezetek tőkebevonásra használnak. Mind a hitelek, mind a vállalati kötvények meghatározott időszakra szólnak, és (névleges) kamat fizetendő utánuk. Az, hogy a hitel formájában biztosított finanszírozást pénzügyi intézmény nyújtja, a vállalati kötvényen keresztül biztosított finanszírozást pedig befektetők szolgáltatják – amelyek a legtöbb esetben szintén pénzügyi intézmények –, irreleváns a két eszköz alapvető jellemzőinek meghatározása szempontjából. Mindkét eszköz üzleti műveletek finanszírozására szolgál, és hasonló ellentételezés, illetve hasonló visszafizetési feltételek társulnak hozzá. A vizsgálat során a Bizottság megállapította továbbá, hogy az egyik együttműködő exportáló gyártó által kibocsátott vállalati kötvény névleges kamatlába és célja rendkívül hasonló volt a hasonló futamidejű hitelek kamatlábához és céljához, ezért a gyártó szempontjából azok egymással felcserélhetőnek tekinthetők. A Bizottság ennek alapján elutasította a kínai kormány állításait. |
| --- | --- |

(337)

Erre vonatkozóan a Bizottság rámutatott, hogy a hitelek és a vállalati kötvények hasonló, hitelviszonyt megtestesítő instrumentumok. A vállalati kötvény tulajdonképpen egyfajta hitel, amelyet a nagyobb gazdasági szervezetek tőkebevonásra használnak. Mind a hitelek, mind a vállalati kötvények meghatározott időszakra szólnak, és (névleges) kamat fizetendő utánuk. Az, hogy a hitel formájában biztosított finanszírozást pénzügyi intézmény nyújtja, a vállalati kötvényen keresztül biztosított finanszírozást pedig befektetők szolgáltatják – amelyek a legtöbb esetben szintén pénzügyi intézmények –, irreleváns a két eszköz alapvető jellemzőinek meghatározása szempontjából. Mindkét eszköz üzleti műveletek finanszírozására szolgál, és hasonló ellentételezés, illetve hasonló visszafizetési feltételek társulnak hozzá. A vizsgálat során a Bizottság megállapította továbbá, hogy az egyik együttműködő exportáló gyártó által kibocsátott vállalati kötvény névleges kamatlába és célja rendkívül hasonló volt a hasonló futamidejű hitelek kamatlábához és céljához, ezért a gyártó szempontjából azok egymással felcserélhetőnek tekinthetők. A Bizottság ennek alapján elutasította a kínai kormány állításait.

3.5.3.4.   Következtetés a kedvezményes finanszírozásról: hitelek

| (338) | A Bizottság megállapította, hogy a vizsgálati időszak során hitelek formájában biztosított kedvezményes finanszírozás révén az exportáló gyártóknak a mintában szereplő mindkét csoportja előnyre tett szert. A pénzügyi hozzájárulás, az exportáló gyártók számára biztosított gazdasági előny, illetve az egyedi jelleg fennállására tekintettel a Bizottság a hitelek formájában biztosított kedvezményes finanszírozást kiegyenlíthető támogatásnak tekintette. |
| --- | --- |

(338)

A Bizottság megállapította, hogy a vizsgálati időszak során hitelek formájában biztosított kedvezményes finanszírozás révén az exportáló gyártóknak a mintában szereplő mindkét csoportja előnyre tett szert. A pénzügyi hozzájárulás, az exportáló gyártók számára biztosított gazdasági előny, illetve az egyedi jelleg fennállására tekintettel a Bizottság a hitelek formájában biztosított kedvezményes finanszírozást kiegyenlíthető támogatásnak tekintette.

| (339) | A hitelek formájában juttatott kedvezményes finanszírozás esetében a mintában szereplő vállalatcsoportokra vonatkozóan a vizsgálati időszakra megállapított támogatási mértékek a következőképpen alakultak:

  Kedvezményes finanszírozás: hitelek







  Vállalat neve | Támogatási mérték |
| --- | --- | --- |
| FTT csoport:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd |

(339)

A hitelek formájában juttatott kedvezményes finanszírozás esetében a mintában szereplő vállalatcsoportokra vonatkozóan a vizsgálati időszakra megállapított támogatási mértékek a következőképpen alakultak:

Kedvezményes finanszírozás: hitelek

Kedvezményes finanszírozás: hitelek

Vállalat neve

Támogatási mérték

FTT csoport:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd

0,90  %

ZTT csoport:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd

0,38  %

3.5.4.   Kedvezményes finanszírozás: egyéb finanszírozási típusok

Kedvezményes finanszírozás: egyéb finanszírozási típusok

3.5.4.1   Hitelkeretek

a)   Általános információk

| (340) | A hitelkeret célja egy olyan hitelfelvételi korlát megállapítása, amelyet a vállalat bármikor felhasználhat jelenlegi műveletei finanszírozására, ezáltal rugalmassá és szükség esetén azonnal elérhetővé téve a működőtőke-finanszírozást. Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy elvben a mintában szereplő vállalatok valamennyi rövid távú finanszírozását – például a rövid lejáratú hiteleket, a bankelfogadványokat stb. – hitelkereteszközzel kell fedezni. |
| --- | --- |

(340)

A hitelkeret célja egy olyan hitelfelvételi korlát megállapítása, amelyet a vállalat bármikor felhasználhat jelenlegi műveletei finanszírozására, ezáltal rugalmassá és szükség esetén azonnal elérhetővé téve a működőtőke-finanszírozást. Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy elvben a mintában szereplő vállalatok valamennyi rövid távú finanszírozását – például a rövid lejáratú hiteleket, a bankelfogadványokat stb. – hitelkereteszközzel kell fedezni.

b)   Ténymegállapítások

| (341) | A Bizottság megállapította, hogy a kínai pénzügyi intézmények a finanszírozás biztosításához a mintában szereplő mindkét csoport számára hitelkeretet nyújtott. Ezek olyan keretmegállapodások formáját öltötték, amelyek értelmében a bank lehetővé teszi a mintában szereplő vállalatok számára, hogy egy bizonyos maximális összegen belül különböző adósságinstrumentumokat, például működőtőke-hiteleket, bankelfogadványokat, a kereskedelemfinanszírozás egyéb formáit stb. használjanak. |
| --- | --- |

(341)

A Bizottság megállapította, hogy a kínai pénzügyi intézmények a finanszírozás biztosításához a mintában szereplő mindkét csoport számára hitelkeretet nyújtott. Ezek olyan keretmegállapodások formáját öltötték, amelyek értelmében a bank lehetővé teszi a mintában szereplő vállalatok számára, hogy egy bizonyos maximális összegen belül különböző adósságinstrumentumokat, például működőtőke-hiteleket, bankelfogadványokat, a kereskedelemfinanszírozás egyéb formáit stb. használjanak.

| (342) | A (340) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően valamennyi rövid távú finanszírozást hitelkeretből kell fedezni. Ezért a Bizottság összehasonlította az együttműködő vállalatok számára a vizsgálat során rendelkezésre álló hitelkeretek összegét az e vállalatok által ugyanezen időszak alatt használt rövid távú finanszírozás összegével annak megállapításához, az összes rövid távú finanszírozást hitelkeret fedezte-e. Abban az esetben, ha a rövid távú finanszírozás összege meghaladta a hitelkeret felső határát, a Bizottság a meglévő hitelkeret összegét megemelte az exportáló gyártók által a hitelkeret felső határát meghaladóan ténylegesen felhasznált összeggel. |
| --- | --- |

(342)

A (340) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően valamennyi rövid távú finanszírozást hitelkeretből kell fedezni. Ezért a Bizottság összehasonlította az együttműködő vállalatok számára a vizsgálat során rendelkezésre álló hitelkeretek összegét az e vállalatok által ugyanezen időszak alatt használt rövid távú finanszírozás összegével annak megállapításához, az összes rövid távú finanszírozást hitelkeret fedezte-e. Abban az esetben, ha a rövid távú finanszírozás összege meghaladta a hitelkeret felső határát, a Bizottság a meglévő hitelkeret összegét megemelte az exportáló gyártók által a hitelkeret felső határát meghaladóan ténylegesen felhasznált összeggel.

| (343) | Szokásos piaci körülmények között a hitelkeretek után egy úgynevezett „ügyviteli” vagy „rendelkezésre tartási” díj fizetendő, melyek ellentételezik a banknál a hitelkeret megnyitásával kapcsolatban felmerült költségeket és kockázatokat, emellett a hitelkeret megújításának ellentételezéseként éves szinten felszámolnak „megújítási díjakat” is. A Bizottság azonban megállapította, hogy a mintában szereplő mindkét vállalatcsoport díjmentesen nyújtott hitelkeretben részesült. Ezért mindkét vállalatcsoport számára az alaprendelet 6. cikkének d) pontja értelmében véve gazdasági előnyt nyújtottak. |
| --- | --- |

(343)

Szokásos piaci körülmények között a hitelkeretek után egy úgynevezett „ügyviteli” vagy „rendelkezésre tartási” díj fizetendő, melyek ellentételezik a banknál a hitelkeret megnyitásával kapcsolatban felmerült költségeket és kockázatokat, emellett a hitelkeret megújításának ellentételezéseként éves szinten felszámolnak „megújítási díjakat” is. A Bizottság azonban megállapította, hogy a mintában szereplő mindkét vállalatcsoport díjmentesen nyújtott hitelkeretben részesült. Ezért mindkét vállalatcsoport számára az alaprendelet 6. cikkének d) pontja értelmében véve gazdasági előnyt nyújtottak.

c)   Egyedi jelleg

| (344) | A (116) preambulumbekezdésben említettek szerint a pénzügyi intézmények a 40. sz. határozat szerint hiteltámogatást nyújtanak a támogatott gazdasági ágazatoknak. |
| --- | --- |

(344)

A (116) preambulumbekezdésben említettek szerint a pénzügyi intézmények a 40. sz. határozat szerint hiteltámogatást nyújtanak a támogatott gazdasági ágazatoknak.

| (345) | A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a hitelkeretek az ösztönzött ágazatok, így például az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó ágazat számára a pénzügyi intézmények által nyújtott kedvezményes pénzügyi támogatás egy formáját képviselik. Amint azt a 3.1. szakasz kifejti, az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó ágazat az ösztönzött gazdasági ágazatok közé tartozik, és ezért minden lehetséges pénzügyi támogatásra jogosult. |
| --- | --- |

(345)

A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a hitelkeretek az ösztönzött ágazatok, így például az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó ágazat számára a pénzügyi intézmények által nyújtott kedvezményes pénzügyi támogatás egy formáját képviselik. Amint azt a 3.1. szakasz kifejti, az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó ágazat az ösztönzött gazdasági ágazatok közé tartozik, és ezért minden lehetséges pénzügyi támogatásra jogosult.

| (346) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány azt állította, hogy az állítólag az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatnak biztosított hitelkeretek nem egyediek, és a Bizottság nem igazolta, hogyan korlátozódott kifejezetten az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatra a hitelkeretekhez való hozzáférés. A kínai kormány kiemelte, hogy ágazattól függetlenül valamennyi kínai vállalat egyformán jogosult a hitelkeretek elnyerésére. Ezt az állítást az FTT csoport is megismételte. |
| --- | --- |

(346)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány azt állította, hogy az állítólag az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatnak biztosított hitelkeretek nem egyediek, és a Bizottság nem igazolta, hogyan korlátozódott kifejezetten az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatra a hitelkeretekhez való hozzáférés. A kínai kormány kiemelte, hogy ágazattól függetlenül valamennyi kínai vállalat egyformán jogosult a hitelkeretek elnyerésére. Ezt az állítást az FTT csoport is megismételte.

korlátozódott kifejezetten

| (347) | E tekintetben a Bizottság megjegyezte, hogy a kínai kormány állítása, mely szerint a hitelkeretekből valamennyi kínai vállalat részesülhet, helytelen. A kínai kormány nem bizonyította, hogy a kínai vállalatok egyenlő mértékben részesülhetnek az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat esetében megfigyelhető kedvezményes feltételekből. Mi több, mivel a hitelkeretek elválaszthatatlanul összekapcsolódnak a kedvezményes hitelezés egyéb típusaival, például a hitelekkel, mivel a (239) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az ösztönzött ágazatoknak egyedileg nyújtott hiteltámogatás részét képezik, a hitelek egyedi jellegének a 3.5.3.2. szakaszban foglalt elemzése a hitelkeretekre is érvényes. A Bizottság emiatt elutasította ezeket az állításokat. |
| --- | --- |

(347)

E tekintetben a Bizottság megjegyezte, hogy a kínai kormány állítása, mely szerint a hitelkeretekből valamennyi kínai vállalat részesülhet, helytelen. A kínai kormány nem bizonyította, hogy a kínai vállalatok egyenlő mértékben részesülhetnek az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat esetében megfigyelhető kedvezményes feltételekből. Mi több, mivel a hitelkeretek elválaszthatatlanul összekapcsolódnak a kedvezményes hitelezés egyéb típusaival, például a hitelekkel, mivel a (239) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az ösztönzött ágazatoknak egyedileg nyújtott hiteltámogatás részét képezik, a hitelek egyedi jellegének a 3.5.3.2. szakaszban foglalt elemzése a hitelkeretekre is érvényes. A Bizottság emiatt elutasította ezeket az állításokat.

d)   A gazdasági előny kiszámítása

| (348) | Az alaprendelet 6. cikke d) pontjának ii. alpontjával összhangban a Bizottság a kedvezményezetteknek juttatott gazdasági előnyt a vállalat által a kínai pénzügyi intézményektől származó hitelkeret megnyitásáért vagy megújításáért fizetett összeg és a piacon megszerzett, hasonló kereskedelmi hitelkeret fejében fizetendő összeg közötti különbözetben határozta meg. |
| --- | --- |

(348)

Az alaprendelet 6. cikke d) pontjának ii. alpontjával összhangban a Bizottság a kedvezményezetteknek juttatott gazdasági előnyt a vállalat által a kínai pénzügyi intézményektől származó hitelkeret megnyitásáért vagy megújításáért fizetett összeg és a piacon megszerzett, hasonló kereskedelmi hitelkeret fejében fizetendő összeg közötti különbözetben határozta meg.

| (349) | Az ügyviteli és a megújítási díj tekintetében a megfelelő referenciaértékeket a Bizottság a nyilvánosan hozzáférhető adatok (82) és a korábbi vizsgálatokban alkalmazott referenciaértékek (83) alapján sorrendben 1,5 %-ban és 1,25 %-ban állapította meg. |
| --- | --- |

(349)

Az ügyviteli és a megújítási díj tekintetében a megfelelő referenciaértékeket a Bizottság a nyilvánosan hozzáférhető adatok (82) és a korábbi vizsgálatokban alkalmazott referenciaértékek (83) alapján sorrendben 1,5 %-ban és 1,25 %-ban állapította meg.

82

83

| (350) | Az ügyviteli díj és a megújítási díj összegét elvben egy új hitelkeret megnyitásakor vagy egy meglévő hitelkeret megújításakor, átalányalapon kell megfizetni. Számítási célból azonban a Bizottság azokat a hitelkereteket vette figyelembe, amelyet a vizsgálati időszak előtt nyitottak vagy újítottak meg, de a vizsgálati időszak során a mintában szereplő csoportok rendelkezésére álltak, valamint azokat a hitelkereteket, amelyek a vizsgálati időszak során nyitottak vagy újítottak meg. Ezután a Bizottság kiszámította az előnyt a vizsgálati időszakon belül azon időszak alapján, amely során a hitelkeret rendelkezésre állt. |
| --- | --- |

(350)

Az ügyviteli díj és a megújítási díj összegét elvben egy új hitelkeret megnyitásakor vagy egy meglévő hitelkeret megújításakor, átalányalapon kell megfizetni. Számítási célból azonban a Bizottság azokat a hitelkereteket vette figyelembe, amelyet a vizsgálati időszak előtt nyitottak vagy újítottak meg, de a vizsgálati időszak során a mintában szereplő csoportok rendelkezésére álltak, valamint azokat a hitelkereteket, amelyek a vizsgálati időszak során nyitottak vagy újítottak meg. Ezután a Bizottság kiszámította az előnyt a vizsgálati időszakon belül azon időszak alapján, amely során a hitelkeret rendelkezésre állt.

| (351) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását következően a kínai kormány megjegyezte, hogy a Bizottság nem igazolta, hogy a hitelkeretek biztosítása előnyhöz juttatta az érintett vállalatokat. A kínai kormány azt állította, a Bizottság nem igazolta, hogy a szóban forgó pénzügyi támogatás jobb helyzetbe hozza a kedvezményezettet, mint amelyben a hozzájárulás hiányában lett volna. |
| --- | --- |

(351)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását következően a kínai kormány megjegyezte, hogy a Bizottság nem igazolta, hogy a hitelkeretek biztosítása előnyhöz juttatta az érintett vállalatokat. A kínai kormány azt állította, a Bizottság nem igazolta, hogy a szóban forgó pénzügyi támogatás jobb helyzetbe hozza a kedvezményezettet, mint amelyben a hozzájárulás hiányában lett volna.

jobb helyzetbe

| (352) | A (343) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint szokásos piaci körülmények között a hitelkeretek után „ügyviteli” vagy „rendelkezésre tartási” díj fizetendő, emellett a hitelkeret megújításának ellentételezéseként éves szinten felszámolnak megújítási díjakat is. Figyelembe véve, hogy az együttműködő exportáló gyártók ingyenes hitelkereteket vehettek igénybe, az előny a hitelkeret összegéből és a vállalat által egyéb esetben fizetendő ügyviteli és megújítási díjakból származott. A vállalatok díjmegtakarításai pénzügyi szempontból jobb helyzetbe hozták őket. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(352)

A (343) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint szokásos piaci körülmények között a hitelkeretek után „ügyviteli” vagy „rendelkezésre tartási” díj fizetendő, emellett a hitelkeret megújításának ellentételezéseként éves szinten felszámolnak megújítási díjakat is. Figyelembe véve, hogy az együttműködő exportáló gyártók ingyenes hitelkereteket vehettek igénybe, az előny a hitelkeret összegéből és a vállalat által egyéb esetben fizetendő ügyviteli és megújítási díjakból származott. A vállalatok díjmegtakarításai pénzügyi szempontból jobb helyzetbe hozták őket. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

jobb helyzetbe

| (353) | Az FTT csoport kijelentette, hogy egy hitelkeret megnyitása nem minősül pénzügyi hozzájárulásnak. Azt állította, hogy a hitelkeret kizárólag azt a hitelfelvételi korlátot határozza meg, amelyet egy vállalat működőtőke vagy pénzügyi eszközök megszerzésére fordíthat, és nem létezik a hitelkeretek megnyitására vonatkozóan világszerte elfogadott szabvány, valamint nincsen arra utaló bizonyíték, hogy a díjakat valamennyi bank általánosan és kötelező jelleggel alkalmazza, és a Bizottság az értékelését és a díj tekintetében alkalmazott referenciaértéket egyetlen bankra, nevezetesen a HSBC-re alapozta. Emellett az FTT csoport azzal érvelt, hogy az alkalmazandó díjak mindössze banki kezelési költségek, amelyek nem állnak kapcsolatban a hitelkeretet megnyitásával vagy megújításával járó kockázatokkal. A kínai kormány továbbá azt állította, hogy a Bizottság tévedett a megfelelő referenciaérték meghatározásakor. |
| --- | --- |

(353)

Az FTT csoport kijelentette, hogy egy hitelkeret megnyitása nem minősül pénzügyi hozzájárulásnak. Azt állította, hogy a hitelkeret kizárólag azt a hitelfelvételi korlátot határozza meg, amelyet egy vállalat működőtőke vagy pénzügyi eszközök megszerzésére fordíthat, és nem létezik a hitelkeretek megnyitására vonatkozóan világszerte elfogadott szabvány, valamint nincsen arra utaló bizonyíték, hogy a díjakat valamennyi bank általánosan és kötelező jelleggel alkalmazza, és a Bizottság az értékelését és a díj tekintetében alkalmazott referenciaértéket egyetlen bankra, nevezetesen a HSBC-re alapozta. Emellett az FTT csoport azzal érvelt, hogy az alkalmazandó díjak mindössze banki kezelési költségek, amelyek nem állnak kapcsolatban a hitelkeretet megnyitásával vagy megújításával járó kockázatokkal. A kínai kormány továbbá azt állította, hogy a Bizottság tévedett a megfelelő referenciaérték meghatározásakor.

| (354) | Erre vonatkozóan a Bizottság tisztázta, hogy az ügyviteli és a megújítási díjak alkalmazására, valamint a megfelelő referenciaértékre vonatkozó következtetését nyilvánosan elérhető adatokra alapozta. A (349) preambulumbekezdésben a Bizottság a megfelelő referenciaérték meghatározását illetően a korábbi szubvencióellenes ügyek ténymegállapításaira, valamint két nemzetközi tevékenységet folytató nagy bank, a HSBC és a Barclays Bank (84) gyakorlatára hivatkozott. A rendelkezésre álló információk alapján a Bizottság úgy becsülte, hogy az ügyviteli díj tekintetében alkalmazott 1,5 %-os referenciaérték és a megújítási díj tekintetében alkalmazott 1,25 %-os referenciaérték használata észszerű volt. A Bizottság nem értett egyet az FTT csoport állításával, mely szerint az alkalmazandó díjak mindössze banki kezelési költségek, amelyek nem állnak kapcsolatban a hitelkeretet megnyitásával vagy megújításával járó kockázatokkal. Az üzleti gyakorlat szerint a rendelkezésre tartási díj a hitelező által a hitelfelvevőnek feszámított összeg, amely kompenzálja a hitelezőt a hitelkeret fenntartása és a pénzügyi források biztosítása miatt; a díj továbbá bebiztosítja a hitelező ígéretét, hogy a kölcsönösen elfogadott feltételek szerint rendelkezésre bocsássa a hitelkeretet, valamint kompenzálja a hitelezőt a hitelkeret megnyitásával járó kockázatokért (85). A vállalkozói hitelkeret valójában hasonlóan működik, mint egy személyes hitelkártya, amelyért a bank minden esetben felszámítja a hitelkártya használatához és a megadott pénzösszeg rendelkezésre állásához társuló díjakat. Ezért az állításokat a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(354)

Erre vonatkozóan a Bizottság tisztázta, hogy az ügyviteli és a megújítási díjak alkalmazására, valamint a megfelelő referenciaértékre vonatkozó következtetését nyilvánosan elérhető adatokra alapozta. A (349) preambulumbekezdésben a Bizottság a megfelelő referenciaérték meghatározását illetően a korábbi szubvencióellenes ügyek ténymegállapításaira, valamint két nemzetközi tevékenységet folytató nagy bank, a HSBC és a Barclays Bank (84) gyakorlatára hivatkozott. A rendelkezésre álló információk alapján a Bizottság úgy becsülte, hogy az ügyviteli díj tekintetében alkalmazott 1,5 %-os referenciaérték és a megújítási díj tekintetében alkalmazott 1,25 %-os referenciaérték használata észszerű volt. A Bizottság nem értett egyet az FTT csoport állításával, mely szerint az alkalmazandó díjak mindössze banki kezelési költségek, amelyek nem állnak kapcsolatban a hitelkeretet megnyitásával vagy megújításával járó kockázatokkal. Az üzleti gyakorlat szerint a rendelkezésre tartási díj a hitelező által a hitelfelvevőnek feszámított összeg, amely kompenzálja a hitelezőt a hitelkeret fenntartása és a pénzügyi források biztosítása miatt; a díj továbbá bebiztosítja a hitelező ígéretét, hogy a kölcsönösen elfogadott feltételek szerint rendelkezésre bocsássa a hitelkeretet, valamint kompenzálja a hitelezőt a hitelkeret megnyitásával járó kockázatokért (85). A vállalkozói hitelkeret valójában hasonlóan működik, mint egy személyes hitelkártya, amelyért a bank minden esetben felszámítja a hitelkártya használatához és a megadott pénzösszeg rendelkezésre állásához társuló díjakat. Ezért az állításokat a Bizottság elutasította.

84

85

| (355) | A ZTT csoport nem értett egyet a Bizottság azon állításával, amely szerint a banki finanszírozás igénybevételének előfeltétele egy hitelkeret-megállapodás megkötése, és példákat szolgáltatott olyan, a világ különböző pontjain található bankokra, amelyeknél nem követelmény a hitelkeret megléte az eseti kölcsönök biztosításához. A ZTT csoport szerint a hitelkeretek olyan keretmegállapodások, amelyek alapján a bank engedélyezi egy vállalatnak, hogy egy meghatározott hitelösszegen belül újratárgyalás nélkül igénybe vegyen különböző hitelviszonyt megtestesítő instrumentumokat; ez nem zárja ki azonban a különálló hitelek nyújtását, amelyeket előzetesen megállapított hitelkeret nélkül, eseti alapon értékelnek és ítélnek meg. A ZTT csoport nem értett egyet továbbá azzal, hogy minden hitelkeret után ügyviteli vagy megújítási díjat kell fizetni, különös tekintettel a komplex ügyleteket bonyolító nagy ügyfelek számára létrehozott hitelkeretekre. A ZTT csoport azt állította, hogy a Bizottság által a díjak tekintetében alkalmazott referenciaértékek túl magasak, és példákat szolgáltatott a Lloyds által felszámított díjakra (legfeljebb 1,5 %-os ügyviteli díj és legfeljebb 1 %-os megújítási díj), valamint a HSBC díjaira, amelyeket a jelek szerint kétoldalúan/szerződéses alapon határoznak meg. |
| --- | --- |

(355)

A ZTT csoport nem értett egyet a Bizottság azon állításával, amely szerint a banki finanszírozás igénybevételének előfeltétele egy hitelkeret-megállapodás megkötése, és példákat szolgáltatott olyan, a világ különböző pontjain található bankokra, amelyeknél nem követelmény a hitelkeret megléte az eseti kölcsönök biztosításához. A ZTT csoport szerint a hitelkeretek olyan keretmegállapodások, amelyek alapján a bank engedélyezi egy vállalatnak, hogy egy meghatározott hitelösszegen belül újratárgyalás nélkül igénybe vegyen különböző hitelviszonyt megtestesítő instrumentumokat; ez nem zárja ki azonban a különálló hitelek nyújtását, amelyeket előzetesen megállapított hitelkeret nélkül, eseti alapon értékelnek és ítélnek meg. A ZTT csoport nem értett egyet továbbá azzal, hogy minden hitelkeret után ügyviteli vagy megújítási díjat kell fizetni, különös tekintettel a komplex ügyleteket bonyolító nagy ügyfelek számára létrehozott hitelkeretekre. A ZTT csoport azt állította, hogy a Bizottság által a díjak tekintetében alkalmazott referenciaértékek túl magasak, és példákat szolgáltatott a Lloyds által felszámított díjakra (legfeljebb 1,5 %-os ügyviteli díj és legfeljebb 1 %-os megújítási díj), valamint a HSBC díjaira, amelyeket a jelek szerint kétoldalúan/szerződéses alapon határoznak meg.

| (356) | Egyrészt a (340) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a hitelkeret célja egy olyan hitelfelvételi korlát megállapítása, amelyet a vállalat bármikor felhasználhat folyó műveletei finanszírozására, és amely ezáltal rugalmassá és szükség esetén azonnal elérhetővé teszi a működőtőke-finanszírozást. Figyelembe véve a mintában szereplő együttműködő exportáló gyártók bankelfogadványok és rövid lejáratú működőtőke-hitelek formáját öltő rövid távú finanszírozási gyakorlatát, amelyhez a pénzügyi erőforrásoknak azonnal rendelkezésre kell állniuk, valamint azt, hogy a vállalatok legtöbbször csak szóbeli hitelkeret-megállapodást kötöttek, melyre nem volt írásbeli bizonyítékuk, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a mintában szereplő vállalatok valamennyi rövid távú finanszírozását hitelkereteszköznek kellett fedeznie. Ez a következtetés csak a rövid távú finanszírozásra vonatkozik, és nem érinti a hosszú távú finanszírozást, amely eseti tárgyalás tárgyát képezi. Másrészt azt az állítást illetően, hogy minden hitelkeret után ügyviteli vagy megújítási díjat kell fizetni – különös tekintettel a komplex ügyleteket bonyolító nagy ügyfelek számára létrehozott hitelkeretekre –, a Bizottság megjegyezte, hogy a ZTT csoport nem szolgáltatott bizonyítékot a jutalékmentes hitelkeretekre vonatkozóan. Harmadrészt, a Bizottság által a díjak tekintetében alkalmazott referenciaértéket illetően a (354) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság korábbi szubvencióellenes ügyek ténymegállapításai és nyilvánosan elérhető adatok alapján állapította meg azt, hogy az ügyviteli díj tekintetében alkalmazott 1,5 %-os referenciaérték és a megújítási díj tekintetében alkalmazott 1,25 %-os referenciaérték észszerűnek tekinthető. Ezzel összefüggésben a Bizottság rámutatott arra, hogy a Barclays Bank például a 15 000 GBP értéket meghaladó folyószámlahitelek esetében a hitelkeret 1,5 %-ának megfelelő összegű ügyviteli díjat és 1,5 %-os megújítási díjat számít fel. A Bizottság által referenciaként figyelembe vett megújítási díj ennél alacsonyabb. Egy további keresés rámutatott, hogy a Barclays a 15 001–20 000 GBP és 20 001–25 000 GBP üzleti sávok esetében a keret 1,6 %-ától 2,5 %-áig terjedő üzleti folyószámlahitel-díjakat számít fel (86). A Bizottság ezért megismételte azt a következtetését, hogy az általa a díjak tekintetében alkalmazott referenciaértékek észszerűek és a rendelkezésre álló piaci adatokon alapulnak, ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(356)

Egyrészt a (340) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a hitelkeret célja egy olyan hitelfelvételi korlát megállapítása, amelyet a vállalat bármikor felhasználhat folyó műveletei finanszírozására, és amely ezáltal rugalmassá és szükség esetén azonnal elérhetővé teszi a működőtőke-finanszírozást. Figyelembe véve a mintában szereplő együttműködő exportáló gyártók bankelfogadványok és rövid lejáratú működőtőke-hitelek formáját öltő rövid távú finanszírozási gyakorlatát, amelyhez a pénzügyi erőforrásoknak azonnal rendelkezésre kell állniuk, valamint azt, hogy a vállalatok legtöbbször csak szóbeli hitelkeret-megállapodást kötöttek, melyre nem volt írásbeli bizonyítékuk, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a mintában szereplő vállalatok valamennyi rövid távú finanszírozását hitelkereteszköznek kellett fedeznie. Ez a következtetés csak a rövid távú finanszírozásra vonatkozik, és nem érinti a hosszú távú finanszírozást, amely eseti tárgyalás tárgyát képezi. Másrészt azt az állítást illetően, hogy minden hitelkeret után ügyviteli vagy megújítási díjat kell fizetni – különös tekintettel a komplex ügyleteket bonyolító nagy ügyfelek számára létrehozott hitelkeretekre –, a Bizottság megjegyezte, hogy a ZTT csoport nem szolgáltatott bizonyítékot a jutalékmentes hitelkeretekre vonatkozóan. Harmadrészt, a Bizottság által a díjak tekintetében alkalmazott referenciaértéket illetően a (354) preambulumbekezdésben említettek szerint a Bizottság korábbi szubvencióellenes ügyek ténymegállapításai és nyilvánosan elérhető adatok alapján állapította meg azt, hogy az ügyviteli díj tekintetében alkalmazott 1,5 %-os referenciaérték és a megújítási díj tekintetében alkalmazott 1,25 %-os referenciaérték észszerűnek tekinthető. Ezzel összefüggésben a Bizottság rámutatott arra, hogy a Barclays Bank például a 15 000 GBP értéket meghaladó folyószámlahitelek esetében a hitelkeret 1,5 %-ának megfelelő összegű ügyviteli díjat és 1,5 %-os megújítási díjat számít fel. A Bizottság által referenciaként figyelembe vett megújítási díj ennél alacsonyabb. Egy további keresés rámutatott, hogy a Barclays a 15 001–20 000 GBP és 20 001–25 000 GBP üzleti sávok esetében a keret 1,6 %-ától 2,5 %-áig terjedő üzleti folyószámlahitel-díjakat számít fel (86). A Bizottság ezért megismételte azt a következtetését, hogy az általa a díjak tekintetében alkalmazott referenciaértékek észszerűek és a rendelkezésre álló piaci adatokon alapulnak, ezért elutasította az állítást.

86

3.5.4.2.   Bankelfogadványok

a)   Általános információk

| (357) | A bankelfogadványok olyan pénzügyi termékek, amelyek célja, hogy a hiteleszközök palettájának bővítése révén felpezsdítsék a belföldi pénzpiacot. Ez a rövid távú finanszírozás olyan formája, amely „csökkentheti az alapok költségeit és javíthatja a tőkehatékonyságot” a kibocsátó számára (87). Ezenkívül, amint azt a Kínai Központi Bank a honlapján kijelentette, „a bankelfogadvány garantálhatja a vevő és az eladó közötti szerződés létrejöttét és teljesítését, valamint a Kínai Központi Bank beavatkozása révén előmozdíthatja a befektetési jövedelmet”. (88) Ezen túlmenően a DBS Bank a honlapján a bankelfogadványokat olyan eszközként hirdeti, amely „a kifizetések elhalasztásával javítja a működőtőkét” (89). |
| --- | --- |

(357)

A bankelfogadványok olyan pénzügyi termékek, amelyek célja, hogy a hiteleszközök palettájának bővítése révén felpezsdítsék a belföldi pénzpiacot. Ez a rövid távú finanszírozás olyan formája, amely „csökkentheti az alapok költségeit és javíthatja a tőkehatékonyságot” a kibocsátó számára (87). Ezenkívül, amint azt a Kínai Központi Bank a honlapján kijelentette, „a bankelfogadvány garantálhatja a vevő és az eladó közötti szerződés létrejöttét és teljesítését, valamint a Kínai Központi Bank beavatkozása révén előmozdíthatja a befektetési jövedelmet”. (88) Ezen túlmenően a DBS Bank a honlapján a bankelfogadványokat olyan eszközként hirdeti, amely „a kifizetések elhalasztásával javítja a működőtőkét” (89).

csökkentheti az alapok költségeit és javíthatja a tőkehatékonyságot

87

a bankelfogadvány garantálhatja a vevő és az eladó közötti szerződés létrejöttét és teljesítését, valamint a Kínai Központi Bank beavatkozása révén előmozdíthatja a befektetési jövedelmet

88

a kifizetések elhalasztásával javítja a működőtőkét

89

| (358) | A bankelfogadványokat csak valódi kereskedelmi ügyletek kiegyenlítésére lehet felhasználni, és a fióknak e tekintetben elegendő bizonyítékot kell szolgáltatnia, pl. vételi/eladási megállapodás, számla, szállítási megbízás stb. útján. A bankelfogadványokat szokásos fizetési eszközként lehet használni a vételi megállapodásokban, más eszközökkel, például átutalással vagy pénzmegbízással együtt. |
| --- | --- |

(358)

A bankelfogadványokat csak valódi kereskedelmi ügyletek kiegyenlítésére lehet felhasználni, és a fióknak e tekintetben elegendő bizonyítékot kell szolgáltatnia, pl. vételi/eladási megállapodás, számla, szállítási megbízás stb. útján. A bankelfogadványokat szokásos fizetési eszközként lehet használni a vételi megállapodásokban, más eszközökkel, például átutalással vagy pénzmegbízással együtt.

| (359) | A bankelfogadványt a kérelmező (a számlavezető, aki egyben az alapul szolgáló kereskedelmi ügylet vevője is) készíti el, és azt egy bank elfogadja. A bankelfogadvány elfogadásával a bank vállalja, hogy az abban meghatározott pénzösszeget a megjelölt napon (a lejárat napján) feltétel nélkül kifizeti a kedvezményezettnek/jogosultnak. |
| --- | --- |

(359)

A bankelfogadványt a kérelmező (a számlavezető, aki egyben az alapul szolgáló kereskedelmi ügylet vevője is) készíti el, és azt egy bank elfogadja. A bankelfogadvány elfogadásával a bank vállalja, hogy az abban meghatározott pénzösszeget a megjelölt napon (a lejárat napján) feltétel nélkül kifizeti a kedvezményezettnek/jogosultnak.

| (360) | A bankelfogadványi szerződések általában tartalmazzák az elfogadványban szereplő összeg által fedezett ügyletek listáját, feltüntetve a szállítóval szembeni fizetési határidőt és a bankelfogadvány lejárati dátumát. |
| --- | --- |

(360)

A bankelfogadványi szerződések általában tartalmazzák az elfogadványban szereplő összeg által fedezett ügyletek listáját, feltüntetve a szállítóval szembeni fizetési határidőt és a bankelfogadvány lejárati dátumát.

| (361) | A bankelfogadványokat általában egy bankelfogadványi megállapodás keretében bocsátják ki, amely azonosítja a bankot, a szállítókat és a vevőt, meghatározza a bank és a vevő kötelezettségeit, valamint részletesen ismerteti az egyes szállítóknak fizetendő összeget, a szállítóval elfogadott fizetési határidőt és a bankelfogadvány lejárati dátumát. |
| --- | --- |

(361)

A bankelfogadványokat általában egy bankelfogadványi megállapodás keretében bocsátják ki, amely azonosítja a bankot, a szállítókat és a vevőt, meghatározza a bank és a vevő kötelezettségeit, valamint részletesen ismerteti az egyes szállítóknak fizetendő összeget, a szállítóval elfogadott fizetési határidőt és a bankelfogadvány lejárati dátumát.

| (362) | A Bizottság megállapította, hogy a hitelkeret-megállapodások a finanszírozási korlát lehetséges alkalmazásaként általában bankelfogadványokat sorolnak fel más rövid távú pénzügyi eszközökkel, például működőtőke-hitelekkel együtt. |
| --- | --- |

(362)

A Bizottság megállapította, hogy a hitelkeret-megállapodások a finanszírozási korlát lehetséges alkalmazásaként általában bankelfogadványokat sorolnak fel más rövid távú pénzügyi eszközökkel, például működőtőke-hitelekkel együtt.

| (363) | Az egyes bankok által meghatározott feltételektől függően előfordulhat, hogy a kiállítónak kisebb letétet kell elhelyeznie egy erre a célra fenntartott számlán, zálogot kell tennie, és átvételi jutalékot kell fizetnie. Mindazonáltal a kiállító köteles a bankelfogadvány teljes összegét legkésőbb a bankelfogadvány lejáratakor átutalni a kijelölt számlára. |
| --- | --- |

(363)

Az egyes bankok által meghatározott feltételektől függően előfordulhat, hogy a kiállítónak kisebb letétet kell elhelyeznie egy erre a célra fenntartott számlán, zálogot kell tennie, és átvételi jutalékot kell fizetnie. Mindazonáltal a kiállító köteles a bankelfogadvány teljes összegét legkésőbb a bankelfogadvány lejáratakor átutalni a kijelölt számlára.

| (364) | A bank általi elfogadást követően a kiállító záradékkal látja el a bankelfogadványt, és számlakifizetésként átutalja azt a kedvezményezettnek, aki egyben az alapul szolgáló kereskedelmi ügylet szállítója is. Következésképpen a vevőnek (kiállítónak) a szállítóval (a kedvezményezettel) szembeni fizetési kötelezettsége megszűnik. A vevőnek új fizetési kötelezettsége keletkezik az elfogadó bank felé ugyanerre az összegre (a kifizető köteles készpénzt fizetni a banknak a bankelfogadvány lejárata előtt). Ezért a bankelfogadvány kibocsátása azzal a hatással jár, hogy a kiállító a szállító felé fennálló kötelezettségét a bank felé fennálló kötelezettséggel váltja fel. |
| --- | --- |

(364)

A bank általi elfogadást követően a kiállító záradékkal látja el a bankelfogadványt, és számlakifizetésként átutalja azt a kedvezményezettnek, aki egyben az alapul szolgáló kereskedelmi ügylet szállítója is. Következésképpen a vevőnek (kiállítónak) a szállítóval (a kedvezményezettel) szembeni fizetési kötelezettsége megszűnik. A vevőnek új fizetési kötelezettsége keletkezik az elfogadó bank felé ugyanerre az összegre (a kifizető köteles készpénzt fizetni a banknak a bankelfogadvány lejárata előtt). Ezért a bankelfogadvány kibocsátása azzal a hatással jár, hogy a kiállító a szállító felé fennálló kötelezettségét a bank felé fennálló kötelezettséggel váltja fel.

| (365) | A bankelfogadványok lejárata az egyes bankok által meghatározott feltételektől függően változik, és akár 1 évig is terjedhet. |
| --- | --- |

(365)

A bankelfogadványok lejárata az egyes bankok által meghatározott feltételektől függően változik, és akár 1 évig is terjedhet.

| (366) | A bankelfogadvány kedvezményezettjének (vagy jogosultjának) három opciója van a lejárat előtt:






  — | megvárja, hogy az elfogadó bank a lejáratig készpénzben kifizesse az elfogadvány névértékének teljes összegét, |
| --- | --- | --- |

(366)

A bankelfogadvány kedvezményezettjének (vagy jogosultjának) három opciója van a lejárat előtt:

—

megvárja, hogy az elfogadó bank a lejáratig készpénzben kifizesse az elfogadvány névértékének teljes összegét,

| — | jóváhagyja a bankelfogadványt, azaz azt a többi féllel szembeni kötelezettségeinek kiegyenlítésére használja fel, vagy |
| --- | --- |

—

jóváhagyja a bankelfogadványt, azaz azt a többi féllel szembeni kötelezettségeinek kiegyenlítésére használja fel, vagy

| — | diszkontálja a bankelfogadványt az elfogadó bankkal vagy egy másik bankkal, és a készpénzbevételt leszámítolási kamatláb megfizetése ellenében szerzi meg. |
| --- | --- |

—

diszkontálja a bankelfogadványt az elfogadó bankkal vagy egy másik bankkal, és a készpénzbevételt leszámítolási kamatláb megfizetése ellenében szerzi meg.

| (367) | A bankelfogadvány kibocsátásának időpontja általában megfelel a szállítóval egyeztetett fizetési határidőnek. A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő vállalatok esetében a kibocsátás időpontja általában a szállítónál a fizetési határidő napjára vagy az elé esik, sőt egyes esetekben akár néhány nappal a fizetési határidő utáni időpontra is. A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő vállalat bankelfogadványainak lejárati napja a számla fizetési határidejétől számított 3 hónaptól 12 hónapig tart. |
| --- | --- |

(367)

A bankelfogadvány kibocsátásának időpontja általában megfelel a szállítóval egyeztetett fizetési határidőnek. A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő vállalatok esetében a kibocsátás időpontja általában a szállítónál a fizetési határidő napjára vagy az elé esik, sőt egyes esetekben akár néhány nappal a fizetési határidő utáni időpontra is. A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő vállalat bankelfogadványainak lejárati napja a számla fizetési határidejétől számított 3 hónaptól 12 hónapig tart.

| (368) | Ami a bankelfogadványok számviteli kezelését illeti, azokat a kiállítók, azaz a mintában szereplő exportáló gyártók számláin a bankkal szembeni kötelezettségekként jelenítik meg. |
| --- | --- |

(368)

Ami a bankelfogadványok számviteli kezelését illeti, azokat a kiállítók, azaz a mintában szereplő exportáló gyártók számláin a bankkal szembeni kötelezettségekként jelenítik meg.

| (369) | A Kínai Központi Bank hitelreferencia-központja (CRCP) szerint a bankelfogadványok ugyanolyan szintű, bankok által nyújtott „rendezetlen hitelnek” minősülnek, mint a hitelek, az akkreditívek vagy a kereskedelemfinanszírozás. Azt is meg kell jegyezni, hogy a CRCP számára a különböző típusú hiteleket nyújtó pénzügyi intézmények szolgáltatják az adatokat, és hogy ezek a pénzügyi intézmények így elismerték a bankelfogadványokat velük szemben fennálló kötelezettségként. Ezen túlmenően a vizsgálat során kézhez kapott bankelfogadványi megállapodások előírják, hogy amennyiben a vevő a bankelfogadvány lejáratakor nem egyenlíti ki a teljes összeget, a bank a ki nem fizetett összeget a bank felé teljesítendő lejárt tartozásként kezeli. |
| --- | --- |

(369)

A Kínai Központi Bank hitelreferencia-központja (CRCP) szerint a bankelfogadványok ugyanolyan szintű, bankok által nyújtott „rendezetlen hitelnek” minősülnek, mint a hitelek, az akkreditívek vagy a kereskedelemfinanszírozás. Azt is meg kell jegyezni, hogy a CRCP számára a különböző típusú hiteleket nyújtó pénzügyi intézmények szolgáltatják az adatokat, és hogy ezek a pénzügyi intézmények így elismerték a bankelfogadványokat velük szemben fennálló kötelezettségként. Ezen túlmenően a vizsgálat során kézhez kapott bankelfogadványi megállapodások előírják, hogy amennyiben a vevő a bankelfogadvány lejáratakor nem egyenlíti ki a teljes összeget, a bank a ki nem fizetett összeget a bank felé teljesítendő lejárt tartozásként kezeli.

| (370) | A Bizottság megállapította, hogy a bankelfogadványokat nagyrészt fizetési eszközként használják kereskedelmi ügyletekben a készpénzmegbízás helyettesítőjeként, ezáltal megkönnyítve a kiállító készpénzforgalmát és működő tőkéjét. Készpénzszempontból az instrumentum legfeljebb 1 éves halasztott fizetési határidőt biztosít a kiállítónak, mivel az ügylet összegének készpénzben történő tényleges kifizetésére a bankelfogadvány lejáratakor kerül sor, nem pedig akkor, amikor a kiállítónak ki kellett fizetnie a szállítóját. Ilyen pénzügyi eszköz hiányában a kiállító vagy saját, költséggel járó forgótőkét használna fel, vagy rövid lejáratú működőtőke-hitelt kötne egy bankkal, hogy kifizesse szállítóit, amelyeknek szintén vannak költségei. Lényegében azzal, hogy bankelfogadvánnyal fizet, a fiók egy 3 hónaptól 1 évig terjedő időszakban anélkül használja a szállított árukat vagy szolgáltatásokat, hogy készpénzt előlegezne és bármilyen költséget viselne. |
| --- | --- |

(370)

A Bizottság megállapította, hogy a bankelfogadványokat nagyrészt fizetési eszközként használják kereskedelmi ügyletekben a készpénzmegbízás helyettesítőjeként, ezáltal megkönnyítve a kiállító készpénzforgalmát és működő tőkéjét. Készpénzszempontból az instrumentum legfeljebb 1 éves halasztott fizetési határidőt biztosít a kiállítónak, mivel az ügylet összegének készpénzben történő tényleges kifizetésére a bankelfogadvány lejáratakor kerül sor, nem pedig akkor, amikor a kiállítónak ki kellett fizetnie a szállítóját. Ilyen pénzügyi eszköz hiányában a kiállító vagy saját, költséggel járó forgótőkét használna fel, vagy rövid lejáratú működőtőke-hitelt kötne egy bankkal, hogy kifizesse szállítóit, amelyeknek szintén vannak költségei. Lényegében azzal, hogy bankelfogadvánnyal fizet, a fiók egy 3 hónaptól 1 évig terjedő időszakban anélkül használja a szállított árukat vagy szolgáltatásokat, hogy készpénzt előlegezne és bármilyen költséget viselne.

| (371) | Szokásos piaci körülmények között – pénzügyi eszközként – a bankelfogadványok a kiállító számára finanszírozási költséget jelentenének. A vizsgálat kimutatta, hogy a mintában szereplő minden olyan vállalat, amely a vizsgálat során bankelfogadványokat használt, csak jutalékot fizetett a bank által nyújtott elfogadási szolgáltatásért, amely átlagosan az elfogadvány névértékének 0,05 %-át tette ki. Ugyanakkor a mintában szereplő vállalatok egyike sem viselte a bankelfogadványokon keresztül történő finanszírozás költségeit azáltal, hogy elhalasztotta az áruk és szolgáltatások készpénzben történő kifizetését. Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a vizsgált vállalatok bankelfogadványok formájában részesültek finanszírozásban, amelyek költségeit nem viselték. |
| --- | --- |

(371)

Szokásos piaci körülmények között – pénzügyi eszközként – a bankelfogadványok a kiállító számára finanszírozási költséget jelentenének. A vizsgálat kimutatta, hogy a mintában szereplő minden olyan vállalat, amely a vizsgálat során bankelfogadványokat használt, csak jutalékot fizetett a bank által nyújtott elfogadási szolgáltatásért, amely átlagosan az elfogadvány névértékének 0,05 %-át tette ki. Ugyanakkor a mintában szereplő vállalatok egyike sem viselte a bankelfogadványokon keresztül történő finanszírozás költségeit azáltal, hogy elhalasztotta az áruk és szolgáltatások készpénzben történő kifizetését. Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a vizsgált vállalatok bankelfogadványok formájában részesültek finanszírozásban, amelyek költségeit nem viselték.

| (372) | A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Kínában bevezetett bankelfogadvány-rendszer valamennyi exportáló gyártó számára szabad finanszírozást biztosított folyó műveleteikhez, ami az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjával és 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban kiegyenlíthető előnyt biztosított a (384)–(388) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően. |
| --- | --- |

(372)

A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Kínában bevezetett bankelfogadvány-rendszer valamennyi exportáló gyártó számára szabad finanszírozást biztosított folyó műveleteikhez, ami az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjával és 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban kiegyenlíthető előnyt biztosított a (384)–(388) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően.

| (373) | A Bizottság egy korábbi vizsgálatban (90) megállapította, hogy a bankelfogadványoknak lényegében ugyanaz a célja és a hatása, mint a rövid lejáratú működőtőke-hiteleknek, mivel a vállalatok folyó műveleteik finanszírozására használják őket a rövid lejáratú működőtőke-hitelek helyett, és következésképpen a rövid lejáratú működőtőke-hitel finanszírozásával egyenértékű költségeket kell viselniük. |
| --- | --- |

(373)

A Bizottság egy korábbi vizsgálatban (90) megállapította, hogy a bankelfogadványoknak lényegében ugyanaz a célja és a hatása, mint a rövid lejáratú működőtőke-hiteleknek, mivel a vállalatok folyó műveleteik finanszírozására használják őket a rövid lejáratú működőtőke-hitelek helyett, és következésképpen a rövid lejáratú működőtőke-hitel finanszírozásával egyenértékű költségeket kell viselniük.

90

| (374) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a ZTT csoport nem értett egyet a Bizottsággal abban, hogy a bankelfogadvány a rövid távú finanszírozás egy formája, és inkább bankgaranciaként szolgál. E fél szerint egy bankelfogadvány egy eszköz, amellyel a bank kötelezettséget vállal arra, hogy az eredeti adós helyett fizessen egy adott félnek, úgy, hogy az eredeti adós a banknak köteles fizetni. Az eszköz célja nem a rövid távú finanszírozás, hanem a termékek értékesítésének elősegítése. A ZTT csoport azzal érvelt, hogy a bankelfogadványon keresztüli fizetés elfogadásával az ügyletekben részt vevő felek hozzájárultak a köztük fennálló adósság rendezésének fizetési feltételeihez, melynek értelmében az eladó elfogadja a hitel a bankelfogadvány lejárati idejéig tartó futamidejét a bank által garantált kifizetés ellenében, a vásárló pedig vállalja a kötelezettséget, hogy ugyanezt az értéket legkésőbb a lejárat napjáig a bank rendelkezésére bocsátja. |
| --- | --- |

(374)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a ZTT csoport nem értett egyet a Bizottsággal abban, hogy a bankelfogadvány a rövid távú finanszírozás egy formája, és inkább bankgaranciaként szolgál. E fél szerint egy bankelfogadvány egy eszköz, amellyel a bank kötelezettséget vállal arra, hogy az eredeti adós helyett fizessen egy adott félnek, úgy, hogy az eredeti adós a banknak köteles fizetni. Az eszköz célja nem a rövid távú finanszírozás, hanem a termékek értékesítésének elősegítése. A ZTT csoport azzal érvelt, hogy a bankelfogadványon keresztüli fizetés elfogadásával az ügyletekben részt vevő felek hozzájárultak a köztük fennálló adósság rendezésének fizetési feltételeihez, melynek értelmében az eladó elfogadja a hitel a bankelfogadvány lejárati idejéig tartó futamidejét a bank által garantált kifizetés ellenében, a vásárló pedig vállalja a kötelezettséget, hogy ugyanezt az értéket legkésőbb a lejárat napjáig a bank rendelkezésére bocsátja.

| (375) | A Bizottság nem értett egyet azzal, hogy a bankelfogadványok mindössze a lejárat napján való kifizetésre vonatkozó bankgaranciaként szolgálnak. A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő exportáló gyártók esetében a bankelfogadvány egy értékesítési szerződésben is elismert tényleges fizetési eszköz, a kibocsátó szállítóval szembeni fizetési kötelezettsége pedig a bankelfogadvánnyal történő fizetéssel megszűnik. A szállítónak a kibocsátó általi kifizetése abban a pillanatban megtörténik, hogy jóváhagyják a bankelfogadványt, lejáratkor pedig a kibocsátó tesz eleget a bankkal szembeni fizetési kötelezettségének. Ezért a bankelfogadvány nem minősíthető egyszerűen a jövőbeli kifizetés egy további garanciájának – így a Bizottság elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(375)

A Bizottság nem értett egyet azzal, hogy a bankelfogadványok mindössze a lejárat napján való kifizetésre vonatkozó bankgaranciaként szolgálnak. A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő exportáló gyártók esetében a bankelfogadvány egy értékesítési szerződésben is elismert tényleges fizetési eszköz, a kibocsátó szállítóval szembeni fizetési kötelezettsége pedig a bankelfogadvánnyal történő fizetéssel megszűnik. A szállítónak a kibocsátó általi kifizetése abban a pillanatban megtörténik, hogy jóváhagyják a bankelfogadványt, lejáratkor pedig a kibocsátó tesz eleget a bankkal szembeni fizetési kötelezettségének. Ezért a bankelfogadvány nem minősíthető egyszerűen a jövőbeli kifizetés egy további garanciájának – így a Bizottság elutasította ezt az állítást.

| (376) | Következésképpen a Bizottság megismételte következtetését, miszerint hatását tekintve a bankelfogadvány a rövid távú finanszírozás egy formája, amely lehetővé teszi az exportáló gyártók számára a beszerzéseik finanszírozását. Az előny abban áll az együttműködő exportáló gyártók számára, hogy megtakarítják a finanszírozási költségeket, mivel a bankelfogadványon keresztül történő finanszírozásnak nincs díja. |
| --- | --- |

(376)

Következésképpen a Bizottság megismételte következtetését, miszerint hatását tekintve a bankelfogadvány a rövid távú finanszírozás egy formája, amely lehetővé teszi az exportáló gyártók számára a beszerzéseik finanszírozását. Az előny abban áll az együttműködő exportáló gyártók számára, hogy megtakarítják a finanszírozási költségeket, mivel a bankelfogadványon keresztül történő finanszírozásnak nincs díja.

b)   Egyedi jelleg

| (377) | Ami az egyedi jelleget illeti, a (116) preambulumbekezdésben említettek szerint a pénzügyi intézmények a 40. sz. határozat szerint hiteltámogatást nyújtanak a támogatott gazdasági ágazatoknak. |
| --- | --- |

(377)

Ami az egyedi jelleget illeti, a (116) preambulumbekezdésben említettek szerint a pénzügyi intézmények a 40. sz. határozat szerint hiteltámogatást nyújtanak a támogatott gazdasági ágazatoknak.

| (378) | A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a bankelfogadványok az ösztönzött ágazatok, így például az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó ágazat számára a pénzügyi intézmények által nyújtott kedvezményes pénzügyi támogatás egy további formáját képviselik. Amint azt a 3.1. szakasz kifejti, az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó ágazat valóban az ösztönzött gazdasági ágazatok közé tartozik, és ezért minden lehetséges pénzügyi támogatásra jogosult. A bankelfogadványok mint finanszírozási forma részét képezik a pénzügyi intézmények által az ösztönzött gazdasági ágazatoknak, így például az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatnak biztosított kedvezményes pénzügyi támogatási rendszernek. |
| --- | --- |

(378)

A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a bankelfogadványok az ösztönzött ágazatok, így például az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó ágazat számára a pénzügyi intézmények által nyújtott kedvezményes pénzügyi támogatás egy további formáját képviselik. Amint azt a 3.1. szakasz kifejti, az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó ágazat valóban az ösztönzött gazdasági ágazatok közé tartozik, és ezért minden lehetséges pénzügyi támogatásra jogosult. A bankelfogadványok mint finanszírozási forma részét képezik a pénzügyi intézmények által az ösztönzött gazdasági ágazatoknak, így például az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatnak biztosított kedvezményes pénzügyi támogatási rendszernek.

| (379) | Nem nyújtottak be bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy Kínában (az ösztönzött gazdasági ágazatokon kívül) bármely vállalat ugyanolyan kedvezményes feltételek mellett veheti igénybe a bankelfogadványokat. |
| --- | --- |

(379)

Nem nyújtottak be bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy Kínában (az ösztönzött gazdasági ágazatokon kívül) bármely vállalat ugyanolyan kedvezményes feltételek mellett veheti igénybe a bankelfogadványokat.

| (380) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a ZTT csoport azt állította, hogy a bankelfogadványok nem egyediek, mivel Kína szinte valamennyi gazdasági szereplője széles körben használja őket, tehát nem korlátozódnak az optikai szálakból álló kábelek ágazatára vagy a ZTT csoportra. |
| --- | --- |

(380)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a ZTT csoport azt állította, hogy a bankelfogadványok nem egyediek, mivel Kína szinte valamennyi gazdasági szereplője széles körben használja őket, tehát nem korlátozódnak az optikai szálakból álló kábelek ágazatára vagy a ZTT csoportra.

| (381) | Ezzel összefüggésben a Bizottság felhívja a figyelmet a (116) preambulumbekezdésre, ahol bizonyítékot mutatott be arra, hogy a 40. sz. határozat szerint a pénzügyi intézmények kötelesek hiteltámogatást nyújtani az ösztönzött gazdasági ágazatoknak. |
| --- | --- |

(381)

Ezzel összefüggésben a Bizottság felhívja a figyelmet a (116) preambulumbekezdésre, ahol bizonyítékot mutatott be arra, hogy a 40. sz. határozat szerint a pénzügyi intézmények kötelesek hiteltámogatást nyújtani az ösztönzött gazdasági ágazatoknak.

| (382) | A Bizottság a támogatási rendszer egyedi jellegére vonatkozó értékelését az ösztönzött gazdasági ágazatokról készült elérhető kormányzati dokumentumokra, például tervekre és szabályozásokra alapozta. A kínai kormány egyértelműen meghatározta, mely ágazatokat kívánja ösztönözni, és csak ezek jutottak hozzá az egyedi kedvezményes finanszírozáshoz. Ezért még ha néhány más, kifejezetten ösztönzött gazdasági ágazatként meghatározott ágazatok is ugyanolyan vagy hasonló kedvezményes feltételekben részesült, mint az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat, ez nem teszi minden szektor számára általánosan elérhetővé a kedvezményes finanszírozást és különösen a bankelfogadványokat. |
| --- | --- |

(382)

A Bizottság a támogatási rendszer egyedi jellegére vonatkozó értékelését az ösztönzött gazdasági ágazatokról készült elérhető kormányzati dokumentumokra, például tervekre és szabályozásokra alapozta. A kínai kormány egyértelműen meghatározta, mely ágazatokat kívánja ösztönözni, és csak ezek jutottak hozzá az egyedi kedvezményes finanszírozáshoz. Ezért még ha néhány más, kifejezetten ösztönzött gazdasági ágazatként meghatározott ágazatok is ugyanolyan vagy hasonló kedvezményes feltételekben részesült, mint az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat, ez nem teszi minden szektor számára általánosan elérhetővé a kedvezményes finanszírozást és különösen a bankelfogadványokat.

| (383) | Még ha egy finanszírozási forma elvileg elérhető is lehetne más gazdasági ágazatok vállalatai számára, egyedivé tehetik a konkrét feltételek, amelyek alapján a finanszírozást felajánlják egy adott gazdasági ágazat vállalatainak, mint amilyen a finanszírozás díja és volumene. Az érdekelt felek egyike sem nyújtott be arra utaló bizonyítékot, hogy az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat vállalatainak bankelfogadványain keresztül nyújtott kedvezményes finanszírozás az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében objektív kritériumokon és feltételeken alapulna. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(383)

Még ha egy finanszírozási forma elvileg elérhető is lehetne más gazdasági ágazatok vállalatai számára, egyedivé tehetik a konkrét feltételek, amelyek alapján a finanszírozást felajánlják egy adott gazdasági ágazat vállalatainak, mint amilyen a finanszírozás díja és volumene. Az érdekelt felek egyike sem nyújtott be arra utaló bizonyítékot, hogy az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat vállalatainak bankelfogadványain keresztül nyújtott kedvezményes finanszírozás az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében objektív kritériumokon és feltételeken alapulna. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

c)   A gazdasági előny kiszámítása

| (384) | A kiegyenlíthető támogatás összegének kiszámításához a Bizottság felmérte a támogatásban részesülő feleknek a vizsgálati időszakban nyújtott gazdasági előny mértékét. |
| --- | --- |

(384)

A kiegyenlíthető támogatás összegének kiszámításához a Bizottság felmérte a támogatásban részesülő feleknek a vizsgálati időszakban nyújtott gazdasági előny mértékét.

| (385) | A (357) és a (370) preambulumbekezdésben már bemutatottak szerint a bankelfogadványok olyan rövid távú finanszírozási formát jelentenek, amely a kiállító működőtőkéjének támogatása és készpénzigényének kielégítése révén növeli a kiállító tőkehatékonyságát, mivel az elfogadványokat nagyrészt készpénz helyett használják a kereskedelmi ügyletekben fizetési eszközként. A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő exportáló gyártók a rövid távú finanszírozási igényeik kielégítésére – ellentételezés fizetése nélkül – bankelfogadványokat használtak. |
| --- | --- |

(385)

A (357) és a (370) preambulumbekezdésben már bemutatottak szerint a bankelfogadványok olyan rövid távú finanszírozási formát jelentenek, amely a kiállító működőtőkéjének támogatása és készpénzigényének kielégítése révén növeli a kiállító tőkehatékonyságát, mivel az elfogadványokat nagyrészt készpénz helyett használják a kereskedelmi ügyletekben fizetési eszközként. A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő exportáló gyártók a rövid távú finanszírozási igényeik kielégítésére – ellentételezés fizetése nélkül – bankelfogadványokat használtak.

| (386) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a bankelfogadvány kiállítóinak díjat kell fizetniük a finanszírozási időszak után. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a finanszírozási időszak a bankelfogadvány kibocsátásának napján kezdődött, és a bankelfogadvány lejáratának napján ért véget. A vizsgálati időszak előtt kibocsátott bankelfogadványok és a vizsgálati időszak végét követő lejárati nappal rendelkező bankelfogadványok esetében a Bizottság csak a vizsgálati időszak által lefedett finanszírozási időszakra vonatkozóan számította ki az előnyt. |
| --- | --- |

(386)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a bankelfogadvány kiállítóinak díjat kell fizetniük a finanszírozási időszak után. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a finanszírozási időszak a bankelfogadvány kibocsátásának napján kezdődött, és a bankelfogadvány lejáratának napján ért véget. A vizsgálati időszak előtt kibocsátott bankelfogadványok és a vizsgálati időszak végét követő lejárati nappal rendelkező bankelfogadványok esetében a Bizottság csak a vizsgálati időszak által lefedett finanszírozási időszakra vonatkozóan számította ki az előnyt.

| (387) | Az alaprendelet 6. cikkének b) pontjával összhangban a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kedvezményezetteknek ily módon juttatott gazdasági előny a vállalat által a bankelfogadványokon keresztül nyújtott finanszírozás ellentételezéseként ténylegesen kifizetett összeg és a rövid távú finanszírozási kamatláb alkalmazásával fizetendő összeg közötti különbség. |
| --- | --- |

(387)

Az alaprendelet 6. cikkének b) pontjával összhangban a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kedvezményezetteknek ily módon juttatott gazdasági előny a vállalat által a bankelfogadványokon keresztül nyújtott finanszírozás ellentételezéseként ténylegesen kifizetett összeg és a rövid távú finanszírozási kamatláb alkalmazásával fizetendő összeg közötti különbség.

| (388) | A Bizottság meghatározta a rövid távú finanszírozási költségek meg nem fizetéséből származó előnyt. Tekintettel arra, hogy a bankelfogadvány a rövid távú finanszírozás olyan formája, amely gyakorlatilag ugyanazt a célt szolgálja, mint a rövid lejáratú működőtőke-hitelek, a Bizottság a korábbi vizsgálatok során megállapítottak szerint (91) úgy ítélte meg, hogy a bankelfogadványoknak a rövid távú hitelfinanszírozással egyenértékű költséget kell viselniük. Ezért a Bizottság ugyanazt a módszert alkalmazta, mint az jüanban denominált rövid lejáratú hitelek finanszírozására, amelyet a fenti 3.5.3.1. szakasz ismertet. |
| --- | --- |

(388)

A Bizottság meghatározta a rövid távú finanszírozási költségek meg nem fizetéséből származó előnyt. Tekintettel arra, hogy a bankelfogadvány a rövid távú finanszírozás olyan formája, amely gyakorlatilag ugyanazt a célt szolgálja, mint a rövid lejáratú működőtőke-hitelek, a Bizottság a korábbi vizsgálatok során megállapítottak szerint (91) úgy ítélte meg, hogy a bankelfogadványoknak a rövid távú hitelfinanszírozással egyenértékű költséget kell viselniük. Ezért a Bizottság ugyanazt a módszert alkalmazta, mint az jüanban denominált rövid lejáratú hitelek finanszírozására, amelyet a fenti 3.5.3.1. szakasz ismertet.

91

| (389) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az FTT csoport előadta, hogy a Bizottságnak az előny számításakor figyelembe kellene vennie a csoport által fizetett díjakat. |
| --- | --- |

(389)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az FTT csoport előadta, hogy a Bizottságnak az előny számításakor figyelembe kellene vennie a csoport által fizetett díjakat.

| (390) | A Bizottság a (371) preambulumbekezdésben már megjegyezte, hogy a mintában szereplő vállalatok, amelyek a vizsgálat során bankelfogadványokat használtak, csak jutalékot fizettek a bank által nyújtott elfogadási szolgáltatásért, amely általában az elfogadvány névértékének 0,05 %-át tette ki. A bankelfogadvány bank általi feldolgozásáért fizetett jutalék valójában elkülönül a bank által megadott finanszírozástól, amelyért az együttműködő exportáló gyártókért nem terheli semmilyen költség. Ez a díj a banknak a bankelfogadvány feldolgozásával kapcsolatban felmerülő költségei fedezésére szolgál. A Bizottság csak a bankelfogadvány finanszírozási részét egyenlítette ki (azaz a rövid távú finanszírozással egyenértékű részt); nem elemezte, hogy az elfogadási jutalék is tartalmazott-e kiegyenlíthető támogatást. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(390)

A Bizottság a (371) preambulumbekezdésben már megjegyezte, hogy a mintában szereplő vállalatok, amelyek a vizsgálat során bankelfogadványokat használtak, csak jutalékot fizettek a bank által nyújtott elfogadási szolgáltatásért, amely általában az elfogadvány névértékének 0,05 %-át tette ki. A bankelfogadvány bank általi feldolgozásáért fizetett jutalék valójában elkülönül a bank által megadott finanszírozástól, amelyért az együttműködő exportáló gyártókért nem terheli semmilyen költség. Ez a díj a banknak a bankelfogadvány feldolgozásával kapcsolatban felmerülő költségei fedezésére szolgál. A Bizottság csak a bankelfogadvány finanszírozási részét egyenlítette ki (azaz a rövid távú finanszírozással egyenértékű részt); nem elemezte, hogy az elfogadási jutalék is tartalmazott-e kiegyenlíthető támogatást. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

| (391) | A ZTT csoport nem értett egyet a referenciaértéknek a rövid távú hitelekre való alkalmazásával, mivel a bankelfogadványokat garanciának tekintette, amiért jutalékot kell felszámítani. Erre vonatkozóan a ZTT csoport a New York-i szövetségi jegybankra hivatkozott, amely világossá teszi, hogy a bankelfogadványok inkább garanciaként, nem pedig hitelként működnek. |
| --- | --- |

(391)

A ZTT csoport nem értett egyet a referenciaértéknek a rövid távú hitelekre való alkalmazásával, mivel a bankelfogadványokat garanciának tekintette, amiért jutalékot kell felszámítani. Erre vonatkozóan a ZTT csoport a New York-i szövetségi jegybankra hivatkozott, amely világossá teszi, hogy a bankelfogadványok inkább garanciaként, nem pedig hitelként működnek.

| (392) | A Bizottság nem értett egyet a ZTT csoport álláspontjával. A bankelfogadványokkal kapcsolatban az Egyesült Államokban nyilvánosan elérhető adatok alapján a gyakorlatban a bank jellemzően – a kamatlábhoz hasonló – leszámítolási kamatláb alkalmazásával megvásárolja a bankelfogadványt, ezért az elfogadás lehetőséget biztosít a bank számára a hitel megelőlegezésére (92). Más joghatósági területeken, például Kanadában vagy Malajziában a bank a bankelfogadvány elfogadásakor az alkalmazandó diszkontráta levonása után megelőlegezi az összeget (93). A Bank of Canada háttérvitaanyaga: A „Bevezetés a bankelfogadványok kanadai piacába” kifejti, hogy „a bankelfogadványokat a hitelezők a névértékük diszkontált értékén vásárolják meg, a hitelfelvevő pedig megkapja a diszkontált összeget hitelként. A diszkontráta, amelyen a hitelezők megvásárolják a bankelfogadványokat, gyakran a kanadai dollár irányadó rátáján (CDOR) alapul”. A bankelfogadványokra vonatkozó malajziai irányelvek (2004) 14. cikkének (4) bekezdése értelmében „amennyiben a vásárlást még ki kell fizetni, a bankelfogadvány kibocsátójának diszkontálnia kell a [bankelfogadványt] az elfogadó banknál, amely esetben az elfogadó banknak az áruk szállítójának kell kifizetnie a diszkontált összeget”. A bankelfogadványok tehát elsődlegesen finanszírozási formaként, nem pedig garanciaként működnek. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(392)

A Bizottság nem értett egyet a ZTT csoport álláspontjával. A bankelfogadványokkal kapcsolatban az Egyesült Államokban nyilvánosan elérhető adatok alapján a gyakorlatban a bank jellemzően – a kamatlábhoz hasonló – leszámítolási kamatláb alkalmazásával megvásárolja a bankelfogadványt, ezért az elfogadás lehetőséget biztosít a bank számára a hitel megelőlegezésére (92). Más joghatósági területeken, például Kanadában vagy Malajziában a bank a bankelfogadvány elfogadásakor az alkalmazandó diszkontráta levonása után megelőlegezi az összeget (93). A Bank of Canada háttérvitaanyaga: A „Bevezetés a bankelfogadványok kanadai piacába” kifejti, hogy „a bankelfogadványokat a hitelezők a névértékük diszkontált értékén vásárolják meg, a hitelfelvevő pedig megkapja a diszkontált összeget hitelként. A diszkontráta, amelyen a hitelezők megvásárolják a bankelfogadványokat, gyakran a kanadai dollár irányadó rátáján (CDOR) alapul”. A bankelfogadványokra vonatkozó malajziai irányelvek (2004) 14. cikkének (4) bekezdése értelmében „amennyiben a vásárlást még ki kell fizetni, a bankelfogadvány kibocsátójának diszkontálnia kell a [bankelfogadványt] az elfogadó banknál, amely esetben az elfogadó banknak az áruk szállítójának kell kifizetnie a diszkontált összeget”. A bankelfogadványok tehát elsődlegesen finanszírozási formaként, nem pedig garanciaként működnek. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

92

93

a bankelfogadványokat a hitelezők a névértékük diszkontált értékén vásárolják meg, a hitelfelvevő pedig megkapja a diszkontált összeget hitelként. A diszkontráta, amelyen a hitelezők megvásárolják a bankelfogadványokat, gyakran a kanadai dollár irányadó rátáján (CDOR) alapul”.

amennyiben a vásárlást még ki kell fizetni, a bankelfogadvány kibocsátójának diszkontálnia kell a [bankelfogadványt] az elfogadó banknál, amely esetben az elfogadó banknak az áruk szállítójának kell kifizetnie a diszkontált összeget

3.5.4.3.   Átváltható vállalati kötvények

| (393) | A mintában szereplő két csoport vállalatai átváltható vállalati kötvényeket bocsátottak ki a vizsgálati időszak során. Mindkét átváltható vállalati kötvény progresszív kamatlábstruktúrával és rendkívül alacsony, 0,2 % és 2 % közötti kamatlábakkal rendelkezik, melyek jelentősen alacsonyabbak a PBOC által közzétett, hitelekre vonatkozó referencia-kamatlábnál, és alacsonyabbak az NIFC által közzétett irányadó hitelkamatlábnál (94). |
| --- | --- |

(393)

A mintában szereplő két csoport vállalatai átváltható vállalati kötvényeket bocsátottak ki a vizsgálati időszak során. Mindkét átváltható vállalati kötvény progresszív kamatlábstruktúrával és rendkívül alacsony, 0,2 % és 2 % közötti kamatlábakkal rendelkezik, melyek jelentősen alacsonyabbak a PBOC által közzétett, hitelekre vonatkozó referencia-kamatlábnál, és alacsonyabbak az NIFC által közzétett irányadó hitelkamatlábnál (94).

94

| (394) | A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő mindkét vállalat részesült átváltható kötvények formájában nyújtott kedvezményes finanszírozásban.






  — | Jogalap (95) |
| --- | --- | --- |

(394)

A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő mindkét vállalat részesült átváltható kötvények formájában nyújtott kedvezményes finanszírozásban.

—

Jogalap (95)

95

| — | A Kínai Népköztársaság értékpapírtörvénye (2014. évi szövegváltozat, a továbbiakban: értékpapírtörvény) (96) |
| --- | --- |

—

A Kínai Népköztársaság értékpapírtörvénye (2014. évi szövegváltozat, a továbbiakban: értékpapírtörvény) (96)

96

| — | A jegyzett társaságok által kibocsátott értékpapírokra vonatkozó közigazgatási intézkedések (2008. évi szövegváltozat) (97) |
| --- | --- |

—

A jegyzett társaságok által kibocsátott értékpapírokra vonatkozó közigazgatási intézkedések (2008. évi szövegváltozat) (97)

97

| — | Az értékpapírok kibocsátásának és jegyzésének szponzorálására vonatkozó közigazgatási intézkedések (2008. évi szövegváltozat) (98) |
| --- | --- |

—

Az értékpapírok kibocsátásának és jegyzésének szponzorálására vonatkozó közigazgatási intézkedések (2008. évi szövegváltozat) (98)

98

| — | Az értékpapírok kibocsátására és jegyzésére vonatkozó közigazgatási intézkedések (2018. évi szövegváltozat) |
| --- | --- |

—

Az értékpapírok kibocsátására és jegyzésére vonatkozó közigazgatási intézkedések (2018. évi szövegváltozat)

| — | A vállalati kötvények adminisztrációjáról szóló államtanácsi rendeletek, 2011. január 18. |
| --- | --- |

—

A vállalati kötvények adminisztrációjáról szóló államtanácsi rendeletek, 2011. január 18.

| — | A vállalati kötvények kibocsátására és kereskedelmére vonatkozó közigazgatási intézkedések, a Kínai Értékpapír-szabályozói Bizottság 113. sz. rendelete, 2015. január 15. |
| --- | --- |

—

A vállalati kötvények kibocsátására és kereskedelmére vonatkozó közigazgatási intézkedések, a Kínai Értékpapír-szabályozói Bizottság 113. sz. rendelete, 2015. január 15.

| — | A nem pénzügyi vállalatoknak a Kínai Központi Bank által kibocsátott adósságfinanszírozási eszközeinek a bankközi kötvénypiacon való igazgatására irányuló intézkedések, a Kínai Központi Bank 2008. évi 12. sz. rendelete, 2008. április 9. |
| --- | --- |

—

A nem pénzügyi vállalatoknak a Kínai Központi Bank által kibocsátott adósságfinanszírozási eszközeinek a bankközi kötvénypiacon való igazgatására irányuló intézkedések, a Kínai Központi Bank 2008. évi 12. sz. rendelete, 2008. április 9.

| — | Az átváltható kötvényekre vonatkozó szabályozási keret |
| --- | --- |

—

Az átváltható kötvényekre vonatkozó szabályozási keret

| (395) | A vállalati kötvényekre vonatkozó általános jogi keretet a vállalati kötvények adminisztrációjáról szóló rendeletek és a vállalati kötvények kibocsátására és kereskedelmére vonatkozó közigazgatási intézkedések határozzák meg. Vannak azonban az átváltható vállalati kötvényekre érvényes konkrét jogszabályok – ezek nevezetesen a jegyzett társaságok által kibocsátott értékpapírokra vonatkozó közigazgatási intézkedések, az értékpapírok kibocsátására és jegyzésére vonatkozó közigazgatási intézkedések és az értékpapírok kibocsátásának és jegyzésének szponzorálására vonatkozó közigazgatási intézkedések. |
| --- | --- |

(395)

A vállalati kötvényekre vonatkozó általános jogi keretet a vállalati kötvények adminisztrációjáról szóló rendeletek és a vállalati kötvények kibocsátására és kereskedelmére vonatkozó közigazgatási intézkedések határozzák meg. Vannak azonban az átváltható vállalati kötvényekre érvényes konkrét jogszabályok – ezek nevezetesen a jegyzett társaságok által kibocsátott értékpapírokra vonatkozó közigazgatási intézkedések, az értékpapírok kibocsátására és jegyzésére vonatkozó közigazgatási intézkedések és az értékpapírok kibocsátásának és jegyzésének szponzorálására vonatkozó közigazgatási intézkedések.

| (396) | A jegyzett társaságok által kibocsátott értékpapírokra vonatkozó közigazgatási intézkedések 14. cikkében foglalt meghatározás szerint az „átváltható vállalati kötvények”„olyan vállalati kötvények, amelyeket egy kibocsátó vállalat a jogszabályoknak megfelelően kibocsát, és amelyek egy adott időszakon belül, meghatározott feltételek mellett részvényekké alakíthatók”. |
| --- | --- |

(396)

A jegyzett társaságok által kibocsátott értékpapírokra vonatkozó közigazgatási intézkedések 14. cikkében foglalt meghatározás szerint az „átváltható vállalati kötvények”„olyan vállalati kötvények, amelyeket egy kibocsátó vállalat a jogszabályoknak megfelelően kibocsát, és amelyek egy adott időszakon belül, meghatározott feltételek mellett részvényekké alakíthatók”.

olyan vállalati kötvények, amelyeket egy kibocsátó vállalat a jogszabályoknak megfelelően kibocsát, és amelyek egy adott időszakon belül, meghatározott feltételek mellett részvényekké alakíthatók

| (397) | A mintában szereplő vállalatok általi átváltható kötvények kibocsátásakor alkalmazandó értékpapírtörvény (2014. évi szövegváltozat) 11. cikke, a jegyzett társaságok által kibocsátott értékpapírokra vonatkozó közigazgatási intézkedések 45. cikke és az értékpapírok kibocsátásának és jegyzésének szponzorálására vonatkozó közigazgatási intézkedések 2. cikke értelmében az átváltható vállalati kötvényeket kibocsátani kívánó vállalatoknak egy jegyzőként eljáró értékpapírszponzor szolgáltatásait kell igénybe venniük. A szponzor megszervezi a kötvények kibocsátását, ajánlja a kibocsátót, benyújtja a kérelmet a Kínai Értékpapír-szabályozói Bizottságnak (CSRC) jóváhagyásra, tárgyalásokat folytat az árfolyamra vonatkozóan, amelyen a kötvényt bemutatják a befektetőknek, valamint felelős az olyan befektetők felkutatásáért, amelyek elfogadják a kötvénykibocsátás megállapodás szerinti feltételeit, a kamatlábat is beleértve. |
| --- | --- |

(397)

A mintában szereplő vállalatok általi átváltható kötvények kibocsátásakor alkalmazandó értékpapírtörvény (2014. évi szövegváltozat) 11. cikke, a jegyzett társaságok által kibocsátott értékpapírokra vonatkozó közigazgatási intézkedések 45. cikke és az értékpapírok kibocsátásának és jegyzésének szponzorálására vonatkozó közigazgatási intézkedések 2. cikke értelmében az átváltható vállalati kötvényeket kibocsátani kívánó vállalatoknak egy jegyzőként eljáró értékpapírszponzor szolgáltatásait kell igénybe venniük. A szponzor megszervezi a kötvények kibocsátását, ajánlja a kibocsátót, benyújtja a kérelmet a Kínai Értékpapír-szabályozói Bizottságnak (CSRC) jóváhagyásra, tárgyalásokat folytat az árfolyamra vonatkozóan, amelyen a kötvényt bemutatják a befektetőknek, valamint felelős az olyan befektetők felkutatásáért, amelyek elfogadják a kötvénykibocsátás megállapodás szerinti feltételeit, a kamatlábat is beleértve.

| (398) | A szabályozási kerettel összhangban Kínában nem lehet átváltható kötvényeket szabadon kibocsátani, valamint szabadon kereskedni azokkal. Minden egyes kötvény kibocsátását a CSRC-nek kell engedélyeznie. Az értékpapírtörvény (2014. évi szövegváltozat) 16. cikke előírja, hogy „az átváltható vállalati kötvényeket kibocsátó jegyzett vállalatok kötelesek a jelen jogszabályban a részvények nyilvános kibocsátására vonatkozó követelményeket [...] teljesíteni; valamint meg kell szerezniük az Államtanács értékpapír-szabályozó hatóságainak jóváhagyását”. Az értékpapírok kibocsátására és jegyzésére vonatkozó – az átváltható kötvényekre is érvényes – közigazgatási intézkedések 3. cikke értelmében „a CSRC felügyeli és bonyolítja az értékpapírok jogszerű kibocsátását és jegyzését”. Továbbá a vállalati kötvények adminisztrációjáról szóló rendeletek 10. cikke szerint éves kvóták alkalmazandók a vállalati kötvények kibocsátására. |
| --- | --- |

(398)

A szabályozási kerettel összhangban Kínában nem lehet átváltható kötvényeket szabadon kibocsátani, valamint szabadon kereskedni azokkal. Minden egyes kötvény kibocsátását a CSRC-nek kell engedélyeznie. Az értékpapírtörvény (2014. évi szövegváltozat) 16. cikke előírja, hogy „az átváltható vállalati kötvényeket kibocsátó jegyzett vállalatok kötelesek a jelen jogszabályban a részvények nyilvános kibocsátására vonatkozó követelményeket [...] teljesíteni; valamint meg kell szerezniük az Államtanács értékpapír-szabályozó hatóságainak jóváhagyását”. Az értékpapírok kibocsátására és jegyzésére vonatkozó – az átváltható kötvényekre is érvényes – közigazgatási intézkedések 3. cikke értelmében „a CSRC felügyeli és bonyolítja az értékpapírok jogszerű kibocsátását és jegyzését”. Továbbá a vállalati kötvények adminisztrációjáról szóló rendeletek 10. cikke szerint éves kvóták alkalmazandók a vállalati kötvények kibocsátására.

az átváltható vállalati kötvényeket kibocsátó jegyzett vállalatok kötelesek a jelen jogszabályban a részvények nyilvános kibocsátására vonatkozó követelményeket [...] teljesíteni; valamint meg kell szerezniük az Államtanács értékpapír-szabályozó hatóságainak jóváhagyását”.

a CSRC felügyeli és bonyolítja az értékpapírok jogszerű kibocsátását és jegyzését

| (399) | Az értékpapírtörvény (2014. évi szövegváltozat) 16. cikkével összhangban a kötvények nyilvános kibocsátásának meg kell felelnie a következő követelményeknek: „a jövedelem felhasználási céljának összhangban kell állnia az állami iparpolitikákkal” és „a vállalati kötvények nyilvános kibocsátásából származó bevétel kizárólag jóváhagyott cél(ok)ra fordítható”. A vállalati kötvények adminisztrációjáról szóló rendeletek 12. cikke ismét hangsúlyozza, hogy az összegyűjtött források felhasználási céljainak összhangban kell lenniük az állam iparpolitikáival. Továbbá az átváltható kötvényekre alkalmazandó különös szabály, a jegyzett társaságok által kibocsátott értékpapírokra vonatkozó közigazgatási intézkedések 10. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy „a bevont összeg célja összhangban áll az állam iparpolitikájával”. |
| --- | --- |

(399)

Az értékpapírtörvény (2014. évi szövegváltozat) 16. cikkével összhangban a kötvények nyilvános kibocsátásának meg kell felelnie a következő követelményeknek: „a jövedelem felhasználási céljának összhangban kell állnia az állami iparpolitikákkal” és „a vállalati kötvények nyilvános kibocsátásából származó bevétel kizárólag jóváhagyott cél(ok)ra fordítható”. A vállalati kötvények adminisztrációjáról szóló rendeletek 12. cikke ismét hangsúlyozza, hogy az összegyűjtött források felhasználási céljainak összhangban kell lenniük az állam iparpolitikáival. Továbbá az átváltható kötvényekre alkalmazandó különös szabály, a jegyzett társaságok által kibocsátott értékpapírokra vonatkozó közigazgatási intézkedések 10. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy „a bevont összeg célja összhangban áll az állam iparpolitikájával”.

a jövedelem felhasználási céljának összhangban kell állnia az állami iparpolitikákkal

a vállalati kötvények nyilvános kibocsátásából származó bevétel kizárólag jóváhagyott cél(ok)ra fordítható

különös szabály

a bevont összeg célja összhangban áll az állam iparpolitikájával

| (400) | A távoli ellenőrzés során a kínai kormány elmagyarázta, hogy ez a mondat azt jelenti, hogy a bevont összeg nem fordítható „az ipari szerkezetátalakítás útmutató katalógusa”„korlátozott” ágazatainak körébe tartozó projektekre. Ez a katalógus három – „ösztönzött”, „korlátozott” és „megszűnt” – projektkategória között tesz különbséget. A „korlátozott” kategóriában tilos az új projektek indítása, és a folyamatban lévő termelésnek az innovációra és a korszerűsítésre kell összpontosítania, míg a „megszűnt” kategóriában a fennálló projektek nem kereshetnek befektetőket. Megállapítható tehát, hogy az „összhangban áll az állam iparpolitikájával” csak azt jelentheti, hogy a beruházási projekt az „ösztönzött” tartalom körébe tartozik, amely jogosult a pénzügyi intézmények által nyújtott hiteltámogatásra. |
| --- | --- |

(400)

A távoli ellenőrzés során a kínai kormány elmagyarázta, hogy ez a mondat azt jelenti, hogy a bevont összeg nem fordítható „az ipari szerkezetátalakítás útmutató katalógusa”„korlátozott” ágazatainak körébe tartozó projektekre. Ez a katalógus három – „ösztönzött”, „korlátozott” és „megszűnt” – projektkategória között tesz különbséget. A „korlátozott” kategóriában tilos az új projektek indítása, és a folyamatban lévő termelésnek az innovációra és a korszerűsítésre kell összpontosítania, míg a „megszűnt” kategóriában a fennálló projektek nem kereshetnek befektetőket. Megállapítható tehát, hogy az „összhangban áll az állam iparpolitikájával” csak azt jelentheti, hogy a beruházási projekt az „ösztönzött” tartalom körébe tartozik, amely jogosult a pénzügyi intézmények által nyújtott hiteltámogatásra.

összhangban áll az állam iparpolitikájával

| (401) | A (116) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a 40. sz. határozat „az ipari szerkezetátalakítás útmutató katalógusára” hivatkozik, és előírja, hogy „az ösztönzött kategóriába tartozó beruházási projekt tartalmának vizsgálata, jóváhagyása és nyilvántartásba vétele a beruházással kapcsolatos vonatkozó nemzeti szabályok szerint történik; valamennyi pénzügyi intézmény köteles hiteltámogatást nyújtani a részére a hitelezési elvekkel összhangban.”
  Ebből következik, hogy az átváltható vállalati kötvények kibocsátása, amely a már bemutatottak szerint szükségszerűen az ösztönzött ágazatokra irányul, összhangban áll a pénzügyi intézmények ezen gazdasági ágazatok támogatását célzó gyakorlatával. |
| --- | --- |

(401)

A (116) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a 40. sz. határozat „az ipari szerkezetátalakítás útmutató katalógusára” hivatkozik, és előírja, hogy „az ösztönzött kategóriába tartozó beruházási projekt tartalmának vizsgálata, jóváhagyása és nyilvántartásba vétele a beruházással kapcsolatos vonatkozó nemzeti szabályok szerint történik; valamennyi pénzügyi intézmény köteles hiteltámogatást nyújtani a részére a hitelezési elvekkel összhangban.”
  Ebből következik, hogy az átváltható vállalati kötvények kibocsátása, amely a már bemutatottak szerint szükségszerűen az ösztönzött ágazatokra irányul, összhangban áll a pénzügyi intézmények ezen gazdasági ágazatok támogatását célzó gyakorlatával.

az ösztönzött kategóriába tartozó beruházási projekt tartalmának vizsgálata, jóváhagyása és nyilvántartásba vétele a beruházással kapcsolatos vonatkozó nemzeti szabályok szerint történik; valamennyi pénzügyi intézmény köteles hiteltámogatást nyújtani a részére a hitelezési elvekkel összhangban.”

| (402) | A vállalati kötvények kamatlábai szintén szigorúan szabályozottak. A jegyzett társaságok által kibocsátott értékpapírokra vonatkozó közigazgatási intézkedések 16. cikke előírja, hogy „az átváltható vállalati kötvény kamatlábát a kibocsátó vállalat és a vezető jegyző határozza meg tárgyalások útján, de a kamatlábnak meg kell felelnie az állam érintett rendelkezéseinek”. Az értékpapírtörvény (2014. évi szövegváltozat) 16. cikkének (5) bekezdése szerint „a vállalati kötvények névleges kamatlába nem haladhatja meg az Államtanács által meghatározott névleges kamatlábat”. Ezenkívül a vállalati kötvények adminisztrációjáról szóló rendeletek 18. cikke – mely valamennyi kötvényre általánosan alkalmazandó – további részleteket ír elő, és kimondja, hogy „a vállalati kötvények esetében kínált kamatláb nem haladhatja meg a bankok által azonos lejáratú, határozott idejű takarékbetétekért magánszemélyek részére fizetett irányadó kamat 40 %-át”. |
| --- | --- |

(402)

A vállalati kötvények kamatlábai szintén szigorúan szabályozottak. A jegyzett társaságok által kibocsátott értékpapírokra vonatkozó közigazgatási intézkedések 16. cikke előírja, hogy „az átváltható vállalati kötvény kamatlábát a kibocsátó vállalat és a vezető jegyző határozza meg tárgyalások útján, de a kamatlábnak meg kell felelnie az állam érintett rendelkezéseinek”. Az értékpapírtörvény (2014. évi szövegváltozat) 16. cikkének (5) bekezdése szerint „a vállalati kötvények névleges kamatlába nem haladhatja meg az Államtanács által meghatározott névleges kamatlábat”. Ezenkívül a vállalati kötvények adminisztrációjáról szóló rendeletek 18. cikke – mely valamennyi kötvényre általánosan alkalmazandó – további részleteket ír elő, és kimondja, hogy „a vállalati kötvények esetében kínált kamatláb nem haladhatja meg a bankok által azonos lejáratú, határozott idejű takarékbetétekért magánszemélyek részére fizetett irányadó kamat 40 %-át”.

az átváltható vállalati kötvény kamatlábát a kibocsátó vállalat és a vezető jegyző határozza meg tárgyalások útján, de a kamatlábnak meg kell felelnie az állam érintett rendelkezéseinek

a vállalati kötvények névleges kamatlába nem haladhatja meg az Államtanács által meghatározott névleges kamatlábat

a vállalati kötvények esetében kínált kamatláb nem haladhatja meg a bankok által azonos lejáratú, határozott idejű takarékbetétekért magánszemélyek részére fizetett irányadó kamat 40 %-át

| (403) | A jegyzett társaságok által kibocsátott értékpapírokra vonatkozó közigazgatási intézkedések 17. cikke értelmében „az átváltható vállalati kötvények kibocsátásához a vállalatnak meg kell bíznia egy illetékes hitelminősítő intézetet a hitelminősítések és ismételt hitelminősítések elkészítésével”. Ezenkívül az általánosan alkalmazandó, a vállalati kötvények kibocsátására és kereskedelmére vonatkozó közigazgatási intézkedések 18. cikke előírja, hogy csak bizonyos szigorú minőségi kritériumoknak megfelelő – például AAA hitelminősítésű – kötvényeket lehet nyilvánosan kibocsátani állami befektetők számára, vagy nyilvánosan kibocsátani minősített befektetők számára, a kibocsátó kizárólagos rendelkezése alapján. Az ezen előírásoknak meg nem felelő vállalati kötvények kizárólag minősített befektetőknek bocsáthatók ki nyilvánosan. |
| --- | --- |

(403)

A jegyzett társaságok által kibocsátott értékpapírokra vonatkozó közigazgatási intézkedések 17. cikke értelmében „az átváltható vállalati kötvények kibocsátásához a vállalatnak meg kell bíznia egy illetékes hitelminősítő intézetet a hitelminősítések és ismételt hitelminősítések elkészítésével”. Ezenkívül az általánosan alkalmazandó, a vállalati kötvények kibocsátására és kereskedelmére vonatkozó közigazgatási intézkedések 18. cikke előírja, hogy csak bizonyos szigorú minőségi kritériumoknak megfelelő – például AAA hitelminősítésű – kötvényeket lehet nyilvánosan kibocsátani állami befektetők számára, vagy nyilvánosan kibocsátani minősített befektetők számára, a kibocsátó kizárólagos rendelkezése alapján. Az ezen előírásoknak meg nem felelő vállalati kötvények kizárólag minősített befektetőknek bocsáthatók ki nyilvánosan.

az átváltható vállalati kötvények kibocsátásához a vállalatnak meg kell bíznia egy illetékes hitelminősítő intézetet a hitelminősítések és ismételt hitelminősítések elkészítésével

a)   Közjogi szervként eljáró pénzügyi intézmények

| (404) | A Bloomberg „2021. évi betekintés a kínai kötvénypiacra” című kiadványa szerint a legtöbb befektető intézményi befektető, többek között pénzügyi intézmény. A kereskedelmi bankok a befektetők 57 %-át, a fejlesztési bankok pedig a 3 %-át teszik ki (99). A Bizottság megállapította továbbá, hogy a mintában szereplő egyik vállalat által kibocsátott átváltható kötvény befektetőinek 85 %-a intézményi befektető, mely kategória a pénzügyi intézményeket is magában foglalja. |
| --- | --- |

(404)

A Bloomberg „2021. évi betekintés a kínai kötvénypiacra” című kiadványa szerint a legtöbb befektető intézményi befektető, többek között pénzügyi intézmény. A kereskedelmi bankok a befektetők 57 %-át, a fejlesztési bankok pedig a 3 %-át teszik ki (99). A Bizottság megállapította továbbá, hogy a mintában szereplő egyik vállalat által kibocsátott átváltható kötvény befektetőinek 85 %-a intézményi befektető, mely kategória a pénzügyi intézményeket is magában foglalja.

99

| (405) | Továbbá az ipari szerkezetátalakítás útmutató katalógusa szerinti ösztönzött gazdasági ágazatként az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat a 40. sz. határozat értelmében jogosult a pénzügyi intézmények által nyújtott hiteltámogatásra. Az, hogy az átváltható kötvények, például a mintában szereplő vállalatok által kibocsátott átváltható kötvények kamatlába alacsony, egyértelműen arra utal, hogy e kötvények fő befektetői a pénzügyi intézmények. Ezek az intézmények kötelesek „hiteltámogatást” nyújtani ezeknek a vállalatoknak, és a befektetési/finanszírozási döntés meghozatalakor a kamatbevételen kívül más megfontolásokat is figyelembe vesznek – például a szakpolitikai célkitűzéseket. A piaci feltételek között működő befektetők érzékenyebbek lennének a befektetésük pénzügyi megtérülésére, és valószínűsíthetően nem fektetnének be rendkívül alacsony kamatlábbal rendelkező átváltható kötvényekbe. Mi több, a Bizottság által mindkét exportáló gyártónak a 3.5.3.3. szakaszban ismertetett pénzügyi helyzetéről mind likviditási, mint fizetőképességi profil tekintetében levont következtetések azt jelzik, hogy a piaci körülmények között működő befektetők nem fektetnének be olyan, alacsony hozamú pénzügyi eszközökbe, mint például az átváltható kötvények, ha a kibocsátójuk nagy likviditási és fizetőképességi kockázatot jelent. Ezért a Bizottság álláspontja szerint csak a beruházás pénzügyi megtérülésétől eltérő motivációval rendelkező – például az ösztönzött gazdasági ágazatoknak való finanszírozásnyújtásra vonatkozó jogi kötelezettséget teljesítő – befektetők végeznének ilyen befektetést. |
| --- | --- |

(405)

Továbbá az ipari szerkezetátalakítás útmutató katalógusa szerinti ösztönzött gazdasági ágazatként az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat a 40. sz. határozat értelmében jogosult a pénzügyi intézmények által nyújtott hiteltámogatásra. Az, hogy az átváltható kötvények, például a mintában szereplő vállalatok által kibocsátott átváltható kötvények kamatlába alacsony, egyértelműen arra utal, hogy e kötvények fő befektetői a pénzügyi intézmények. Ezek az intézmények kötelesek „hiteltámogatást” nyújtani ezeknek a vállalatoknak, és a befektetési/finanszírozási döntés meghozatalakor a kamatbevételen kívül más megfontolásokat is figyelembe vesznek – például a szakpolitikai célkitűzéseket. A piaci feltételek között működő befektetők érzékenyebbek lennének a befektetésük pénzügyi megtérülésére, és valószínűsíthetően nem fektetnének be rendkívül alacsony kamatlábbal rendelkező átváltható kötvényekbe. Mi több, a Bizottság által mindkét exportáló gyártónak a 3.5.3.3. szakaszban ismertetett pénzügyi helyzetéről mind likviditási, mint fizetőképességi profil tekintetében levont következtetések azt jelzik, hogy a piaci körülmények között működő befektetők nem fektetnének be olyan, alacsony hozamú pénzügyi eszközökbe, mint például az átváltható kötvények, ha a kibocsátójuk nagy likviditási és fizetőképességi kockázatot jelent. Ezért a Bizottság álláspontja szerint csak a beruházás pénzügyi megtérülésétől eltérő motivációval rendelkező – például az ösztönzött gazdasági ágazatoknak való finanszírozásnyújtásra vonatkozó jogi kötelezettséget teljesítő – befektetők végeznének ilyen befektetést.

hiteltámogatást

| (406) | Következésképpen, a (404) és a (405) preambulumbekezdésben foglaltakat figyelembe véve a Bizottság úgy ítélte meg, hogy megerősítő bizonyítékok alapján a mintában szereplő vállalatok által kibocsátott átváltható kötvények befektetőinek jelentős része pénzügyi intézmény, amely jogilag köteles hiteltámogatást nyújtani az optikai szálakból álló kábelek gyártóinak. |
| --- | --- |

(406)

Következésképpen, a (404) és a (405) preambulumbekezdésben foglaltakat figyelembe véve a Bizottság úgy ítélte meg, hogy megerősítő bizonyítékok alapján a mintában szereplő vállalatok által kibocsátott átváltható kötvények befektetőinek jelentős része pénzügyi intézmény, amely jogilag köteles hiteltámogatást nyújtani az optikai szálakból álló kábelek gyártóinak.

| (407) | Továbbá a 3.5.1. szakaszban leírtaknak megfelelően ezekre a pénzügyi intézményekre az erős állami jelenlét jellemző, és a kínai kormánynak lehetősége van érdemi befolyást gyakorolni rájuk. Az általános jogi keret, amelyben ezek a pénzügyi intézmények működnek, az átváltható kötvényekre is vonatkozik. |
| --- | --- |

(407)

Továbbá a 3.5.1. szakaszban leírtaknak megfelelően ezekre a pénzügyi intézményekre az erős állami jelenlét jellemző, és a kínai kormánynak lehetősége van érdemi befolyást gyakorolni rájuk. Az általános jogi keret, amelyben ezek a pénzügyi intézmények működnek, az átváltható kötvényekre is vonatkozik.

| (408) | Az 1. és a 2. pontban a Bizottság megállapította, hogy az állami tulajdonú pénzügyi intézmények az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjával együtt értelmezett 2. cikkének (b) bekezdése értelmében vett közjogi szervek, és minden esetben úgy tekinthető, hogy azokat a kínai kormány az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja szerinti olyan feladatok ellátásával bízza meg, vagy olyan feladatok ellátására utasítja azokat, amelyek szokásos esetben a kormányzat feladatai lennének. A 3.5.1.2. szakaszban a Bizottság megállapította, hogy a kínai kormány a magán pénzügyi intézményeknek is megbízást vagy utasítást ad. |
| --- | --- |

(408)

Az 1. és a 2. pontban a Bizottság megállapította, hogy az állami tulajdonú pénzügyi intézmények az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjával együtt értelmezett 2. cikkének (b) bekezdése értelmében vett közjogi szervek, és minden esetben úgy tekinthető, hogy azokat a kínai kormány az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja szerinti olyan feladatok ellátásával bízza meg, vagy olyan feladatok ellátására utasítja azokat, amelyek szokásos esetben a kormányzat feladatai lennének. A 3.5.1.2. szakaszban a Bizottság megállapította, hogy a kínai kormány a magán pénzügyi intézményeknek is megbízást vagy utasítást ad.

| (409) | Az érdemi ellenőrzés gyakorlását a Bizottság ezen túlmenően az egyes átváltható kötvények kibocsátása alapján is igyekezett konkrét bizonyítékokkal alátámasztani. Ezért a Bizottság a vizsgálat konkrét ténymegállapításaival kombinálva vizsgálta a (395)–(403) preambulumbekezdésben bemutatott általános jogi környezetet. |
| --- | --- |

(409)

Az érdemi ellenőrzés gyakorlását a Bizottság ezen túlmenően az egyes átváltható kötvények kibocsátása alapján is igyekezett konkrét bizonyítékokkal alátámasztani. Ezért a Bizottság a vizsgálat konkrét ténymegállapításaival kombinálva vizsgálta a (395)–(403) preambulumbekezdésben bemutatott általános jogi környezetet.

| (410) | A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő két exportálógyártó-csoport rendkívül alacsony és hasonló kamatlábak mellett bocsátott ki átváltható kötvényeket, függetlenül az egyes vállalatok pénzügyi és hitelkockázati helyzetétől. |
| --- | --- |

(410)

A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő két exportálógyártó-csoport rendkívül alacsony és hasonló kamatlábak mellett bocsátott ki átváltható kötvényeket, függetlenül az egyes vállalatok pénzügyi és hitelkockázati helyzetétől.

| (411) | A gyakorlatban az átváltható kötvények kamatlábait – a hitelekhez hasonlóan – a vállalat hitelminősítése befolyásolja. A Bizottság azonban a (280) preambulumbekezdésben megállapította, hogy a helyi hitelminősítési piac torz, és a hitelminősítések megbízhatatlanok. A (274) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a kötvénypiacot öt kínai helyi hitelminősítő intézet uralja, és a kötvények mintegy 90 %-a AAA minősítést kapott a helyi hitelminősítő intézetektől, míg számos kibocsátó alacsonyabb – A és BBB – S&P Global kibocsátói hitelminősítést kapott. |
| --- | --- |

(411)

A gyakorlatban az átváltható kötvények kamatlábait – a hitelekhez hasonlóan – a vállalat hitelminősítése befolyásolja. A Bizottság azonban a (280) preambulumbekezdésben megállapította, hogy a helyi hitelminősítési piac torz, és a hitelminősítések megbízhatatlanok. A (274) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a kötvénypiacot öt kínai helyi hitelminősítő intézet uralja, és a kötvények mintegy 90 %-a AAA minősítést kapott a helyi hitelminősítő intézetektől, míg számos kibocsátó alacsonyabb – A és BBB – S&P Global kibocsátói hitelminősítést kapott.

| (412) | Ezt szemléltette, hogy a mintában szereplő vállalatok által kibocsátott kötvényekre vonatkozó hitelminősítési jelentések nem a vállalatok tényleges pénzügyi helyzetét tükrözték. |
| --- | --- |

(412)

Ezt szemléltette, hogy a mintában szereplő vállalatok által kibocsátott kötvényekre vonatkozó hitelminősítési jelentések nem a vállalatok tényleges pénzügyi helyzetét tükrözték.

| (413) | A fenti megfontolások fényében a Bizottság megállapította, hogy a kínai pénzügyi intézmények, amelyek a mintában szereplő vállalatok által kibocsátott átváltható kötvények fő befektetői, a 40. sz. határozatban meghatározott szakpolitikai iránymutatásokat követték, amikor rendkívül alacsony kamatláb mellett kedvezményes finanszírozást biztosítottak az ösztönzött ágazatokba tartozó vállalatoknak, és ezáltal vagy az alaprendelet 2. cikkének b) pontja szerinti közjogi szervként, vagy az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja szerinti, a kormány által megbízott vagy utasított szervezetként jártak el. |
| --- | --- |

(413)

A fenti megfontolások fényében a Bizottság megállapította, hogy a kínai pénzügyi intézmények, amelyek a mintában szereplő vállalatok által kibocsátott átváltható kötvények fő befektetői, a 40. sz. határozatban meghatározott szakpolitikai iránymutatásokat követték, amikor rendkívül alacsony kamatláb mellett kedvezményes finanszírozást biztosítottak az ösztönzött ágazatokba tartozó vállalatoknak, és ezáltal vagy az alaprendelet 2. cikkének b) pontja szerinti közjogi szervként, vagy az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja szerinti, a kormány által megbízott vagy utasított szervezetként jártak el.

| (414) | Az átváltható kötvényekbe a kibocsátó kockázati profiljától függetlenül rendkívül alacsony megtérülési ráta mellett való befektetés elfogadásával a pénzügyi intézmények gazdasági előnyt biztosítottak a mintában szereplő exportáló gyártóknak. |
| --- | --- |

(414)

Az átváltható kötvényekbe a kibocsátó kockázati profiljától függetlenül rendkívül alacsony megtérülési ráta mellett való befektetés elfogadásával a pénzügyi intézmények gazdasági előnyt biztosítottak a mintában szereplő exportáló gyártóknak.

| (415) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány vitatta a Bizottság azon következtetését, amely szerint azok a pénzügyi intézmények, amelyek az átváltható vállalati kötvények jelentős részét megvásárolták, közjogi szervként jártak el. A kínai kormány azt állította, hogy a vállalati kötvények és az átváltható vállalati kötvények vásárlása bevett kereskedelmi gyakorlat, amely minden főbb joghatósági területen, többek között az Unióban és az Egyesült Államokban is előfordul. A kínai kormány szerint a pénzügyi intézmények által a kötvények megvásárlásakor és a hitelek nyújtásakor betöltött funkció teljes mértékben eltérő, ezért a Bizottságnak kötelessége lett volna egyedileg megvizsgálni, hogy a pénzügyi intézmények közjogi szerveknek tekinthetők-e, amikor kötvényeket vásárolnak, és valamennyi pénzügyi intézmény eseti értékelését el kellett volna végeznie. A kínai kormány előadta továbbá, hogy a Bizottság nem vizsgálta, voltak-e a vállalati kötvényeknek és az átváltható kötvényeknek a kínai bankoktól és pénzügyi intézményektől eltérő vásárlói, és voltak-e magánszektorbeli vevői. A kínai kormány előadta továbbá, hogy a vállalati kötvények és az átváltható kötvények tekintetében a kínai pénzügyi felügyeleti rendszer célja a rendszer biztonságának biztosítása, valamint a befektetők jogainak és érdekeinek védelme, és azt állította, hogy e rendszer megléte önmagában nem bizonyítéka a kormány beavatkozásának. |
| --- | --- |

(415)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány vitatta a Bizottság azon következtetését, amely szerint azok a pénzügyi intézmények, amelyek az átváltható vállalati kötvények jelentős részét megvásárolták, közjogi szervként jártak el. A kínai kormány azt állította, hogy a vállalati kötvények és az átváltható vállalati kötvények vásárlása bevett kereskedelmi gyakorlat, amely minden főbb joghatósági területen, többek között az Unióban és az Egyesült Államokban is előfordul. A kínai kormány szerint a pénzügyi intézmények által a kötvények megvásárlásakor és a hitelek nyújtásakor betöltött funkció teljes mértékben eltérő, ezért a Bizottságnak kötelessége lett volna egyedileg megvizsgálni, hogy a pénzügyi intézmények közjogi szerveknek tekinthetők-e, amikor kötvényeket vásárolnak, és valamennyi pénzügyi intézmény eseti értékelését el kellett volna végeznie. A kínai kormány előadta továbbá, hogy a Bizottság nem vizsgálta, voltak-e a vállalati kötvényeknek és az átváltható kötvényeknek a kínai bankoktól és pénzügyi intézményektől eltérő vásárlói, és voltak-e magánszektorbeli vevői. A kínai kormány előadta továbbá, hogy a vállalati kötvények és az átváltható kötvények tekintetében a kínai pénzügyi felügyeleti rendszer célja a rendszer biztonságának biztosítása, valamint a befektetők jogainak és érdekeinek védelme, és azt állította, hogy e rendszer megléte önmagában nem bizonyítéka a kormány beavatkozásának.

| (416) | A Bizottság nem értett egyet a kínai kormány azon állításával, hogy nem vizsgálta meg egyedileg, hogy a pénzügyi intézmények közjogi szervként jártak-e el, amikor megvásárolták a kötvényeket. A Bizottság által a 3.5.1. szakaszban megfogalmazott következtetéseken túlmenően a Bizottság az érdemi ellenőrzés gyakorlását az egyes átváltható kötvények kibocsátása alapján is igyekezett konkrét bizonyítékokkal alátámasztani, és a (409)–(413) preambulumbekezdésben egyedi értékelést végzett erre vonatkozóan. Bár a Bizottság egyetértett a kínai kormánnyal abban, hogy a vállalati kötvények és az átváltható kötvények vásárlása elvben lehet bevett kereskedelmi gyakorlat, amely minden főbb joghatósági területen előfordul, rámutatott arra is, hogy a vállalati kötvényeknek a kínai pénzügyi intézmények általi megvásárlását a (413) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint állami beavatkozás jellemzi. A Bizottság nem értett egyet továbbá a kínai kormány azon állításával, amely szerint nem elemezte, voltak-e a vállalati kötvényeknek és az átváltható kötvényeknek a kínai bankoktól és pénzügyi intézményektől eltérő vásárlói. A Bizottság a (404) és a (406) preambulumbekezdésben rámutatott, hogy a mintában szereplő vállalatok egyike által kibocsátott átváltható kötvények befektetőinek 85 %-a intézményi befektető – többek között pénzügyi intézmény – volt, és hogy a bizonyítékok alapján a mintában szereplő vállalatok által kibocsátott átváltható kötvények befektetőinek jelentős része pénzügyi intézmény, amely jogilag köteles hiteltámogatást nyújtani az optikai szálakból álló kábelek gyártóinak. Az intézményi befektetők – köztük a pénzügyi intézmények – nagy arányát figyelembe véve a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek a befektetők határozták meg a szóban forgó átváltható vállalati kötvények jellemzőit, különös tekintettel az alacsony névleges kamatlábra, és más befektetők, például a magánbefektetők csak követték ezeket a feltételeket. Végezetül a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a vállalati kötvényekre és az átváltható kötvényekre vonatkozó kínai pénzügyi felügyeleti rendszer csupán egy elem, amely a pénzügyi intézmények általi finanszírozást szabályozó, a (405) és a (407) preambulumbekezdésben ismertetett normatív keretrendszerrel, valamint a pénzügyi intézmények konkrét magatartásával együttesen utalt a kínai kormány beavatkozására. Ezért a kínai kormány állításait elutasították. |
| --- | --- |

(416)

A Bizottság nem értett egyet a kínai kormány azon állításával, hogy nem vizsgálta meg egyedileg, hogy a pénzügyi intézmények közjogi szervként jártak-e el, amikor megvásárolták a kötvényeket. A Bizottság által a 3.5.1. szakaszban megfogalmazott következtetéseken túlmenően a Bizottság az érdemi ellenőrzés gyakorlását az egyes átváltható kötvények kibocsátása alapján is igyekezett konkrét bizonyítékokkal alátámasztani, és a (409)–(413) preambulumbekezdésben egyedi értékelést végzett erre vonatkozóan. Bár a Bizottság egyetértett a kínai kormánnyal abban, hogy a vállalati kötvények és az átváltható kötvények vásárlása elvben lehet bevett kereskedelmi gyakorlat, amely minden főbb joghatósági területen előfordul, rámutatott arra is, hogy a vállalati kötvényeknek a kínai pénzügyi intézmények általi megvásárlását a (413) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint állami beavatkozás jellemzi. A Bizottság nem értett egyet továbbá a kínai kormány azon állításával, amely szerint nem elemezte, voltak-e a vállalati kötvényeknek és az átváltható kötvényeknek a kínai bankoktól és pénzügyi intézményektől eltérő vásárlói. A Bizottság a (404) és a (406) preambulumbekezdésben rámutatott, hogy a mintában szereplő vállalatok egyike által kibocsátott átváltható kötvények befektetőinek 85 %-a intézményi befektető – többek között pénzügyi intézmény – volt, és hogy a bizonyítékok alapján a mintában szereplő vállalatok által kibocsátott átváltható kötvények befektetőinek jelentős része pénzügyi intézmény, amely jogilag köteles hiteltámogatást nyújtani az optikai szálakból álló kábelek gyártóinak. Az intézményi befektetők – köztük a pénzügyi intézmények – nagy arányát figyelembe véve a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ezek a befektetők határozták meg a szóban forgó átváltható vállalati kötvények jellemzőit, különös tekintettel az alacsony névleges kamatlábra, és más befektetők, például a magánbefektetők csak követték ezeket a feltételeket. Végezetül a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a vállalati kötvényekre és az átváltható kötvényekre vonatkozó kínai pénzügyi felügyeleti rendszer csupán egy elem, amely a pénzügyi intézmények általi finanszírozást szabályozó, a (405) és a (407) preambulumbekezdésben ismertetett normatív keretrendszerrel, valamint a pénzügyi intézmények konkrét magatartásával együttesen utalt a kínai kormány beavatkozására. Ezért a kínai kormány állításait elutasították.

b)   Egyedi jelleg

| (417) | A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az átváltható kötvények révén megvalósuló kedvezményes finanszírozás az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyedi. Átváltható kötvények nem bocsáthatók ki a CSRC jóváhagyása nélkül, amely ellenőrzi, hogy az átváltható kötvények kibocsátásának valamennyi szabályozási feltétele teljesült-e. A (399) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a kínai értékpapírtörvény (2014. évi szövegváltozat) és – az átváltható kötvényekre kifejezetten érvényes – a jegyzett társaságok által kibocsátott értékpapírokra vonatkozó közigazgatási intézkedések értelmében az átváltható kötvények kibocsátásának összhangban kell lennie az állam iparpolitikáival. A Bizottság a (400) preambulumbekezdésben úgy ítélte meg, hogy az „összhangban áll az állam iparpolitikájával” megfogalmazás azt jelenti, hogy a beruházási projekt az ipari szerkezetátalakítás útmutató katalógusának az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatot is magában foglaló „ösztönzött” kategóriájába tartozik. |
| --- | --- |

(417)

A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az átváltható kötvények révén megvalósuló kedvezményes finanszírozás az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyedi. Átváltható kötvények nem bocsáthatók ki a CSRC jóváhagyása nélkül, amely ellenőrzi, hogy az átváltható kötvények kibocsátásának valamennyi szabályozási feltétele teljesült-e. A (399) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a kínai értékpapírtörvény (2014. évi szövegváltozat) és – az átváltható kötvényekre kifejezetten érvényes – a jegyzett társaságok által kibocsátott értékpapírokra vonatkozó közigazgatási intézkedések értelmében az átváltható kötvények kibocsátásának összhangban kell lennie az állam iparpolitikáival. A Bizottság a (400) preambulumbekezdésben úgy ítélte meg, hogy az „összhangban áll az állam iparpolitikájával” megfogalmazás azt jelenti, hogy a beruházási projekt az ipari szerkezetátalakítás útmutató katalógusának az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatot is magában foglaló „ösztönzött” kategóriájába tartozik.

összhangban áll az állam iparpolitikájával

| (418) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány előadta, hogy a kötvények piacát minden országban szabályozzák, és ez gazdasági stabilitás kérdése. A vállaltok által a kötvények kibocsátásához teljesítendő kritériumok pénzügyi jellegűek és nem szakpolitika-orientáltak. A kínai kormány nem értett egyet azzal az állásponttal, hogy az átváltható kötvényeknek összhangban kell lenniük az állam iparpolitikáival, és megismételte, hogy az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat nem ösztönzött gazdasági ágazat. A kínai kormány továbbá azt állította, hogy a Bizottság nem igazolta, hogy a kötvények értékesítése kifejezetten bizonyos vállalatokra korlátozódik. |
| --- | --- |

(418)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány előadta, hogy a kötvények piacát minden országban szabályozzák, és ez gazdasági stabilitás kérdése. A vállaltok által a kötvények kibocsátásához teljesítendő kritériumok pénzügyi jellegűek és nem szakpolitika-orientáltak. A kínai kormány nem értett egyet azzal az állásponttal, hogy az átváltható kötvényeknek összhangban kell lenniük az állam iparpolitikáival, és megismételte, hogy az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat nem ösztönzött gazdasági ágazat. A kínai kormány továbbá azt állította, hogy a Bizottság nem igazolta, hogy a kötvények értékesítése kifejezetten bizonyos vállalatokra korlátozódik.

összhangban kell lenniük az állam iparpolitikáival

kifejezetten

| (419) | Erre vonatkozóan bár a Bizottság egyetértett azzal, hogy a kötvénypiacok minden országban szabályozottak, és hogy a vállalatok által a kötvények kibocsátásához teljesítendő kritériumok többsége pénzügyi jellegű, a kínai kormány azon állításával nem értett egyet, hogy az átváltható kötvények kibocsátása nem szakpolitika-orientált Kínában. Először is a Bizottság megismételte álláspontját, amely szerint az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó ágazat ösztönzött gazdasági ágazatnak tekintendő. Másodszor, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kínai értékpapírtörvény (2014. évi szövegváltozat) és – az átváltható kötvényekre kifejezetten érvényes – a jegyzett társaságok által kibocsátott értékpapírokra vonatkozó közigazgatási intézkedések szövege, melynek értelmében az átváltható kötvények kibocsátásának összhangban kell lennie az állam iparpolitikáival, elég egyértelműen fogalmaz. Végezetül a Bizottság a (414) preambulumbekezdésben megállapította, hogy az átváltható kötvényekbe a kibocsátó kockázati profiljától függetlenül rendkívül alacsony megtérülési ráta mellett való befektetés elfogadásával a pénzügyi intézmények előnyt biztosítottak a mintában szereplő exportáló gyártóknak. Valójában az ilyen alacsony névleges kamatlábú átváltható vállalati kötvények megvásárlásával nyújtott pénzügyi előnyt a kínai kormány által kialakított normatív keretrendszer „kifejezetten” az ösztönzött gazdasági ágazatokra, például az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatra „korlátozza”. Ezért a kínai kormány állításait elutasították. |
| --- | --- |

(419)

Erre vonatkozóan bár a Bizottság egyetértett azzal, hogy a kötvénypiacok minden országban szabályozottak, és hogy a vállalatok által a kötvények kibocsátásához teljesítendő kritériumok többsége pénzügyi jellegű, a kínai kormány azon állításával nem értett egyet, hogy az átváltható kötvények kibocsátása nem szakpolitika-orientált Kínában. Először is a Bizottság megismételte álláspontját, amely szerint az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó ágazat ösztönzött gazdasági ágazatnak tekintendő. Másodszor, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kínai értékpapírtörvény (2014. évi szövegváltozat) és – az átváltható kötvényekre kifejezetten érvényes – a jegyzett társaságok által kibocsátott értékpapírokra vonatkozó közigazgatási intézkedések szövege, melynek értelmében az átváltható kötvények kibocsátásának összhangban kell lennie az állam iparpolitikáival, elég egyértelműen fogalmaz. Végezetül a Bizottság a (414) preambulumbekezdésben megállapította, hogy az átváltható kötvényekbe a kibocsátó kockázati profiljától függetlenül rendkívül alacsony megtérülési ráta mellett való befektetés elfogadásával a pénzügyi intézmények előnyt biztosítottak a mintában szereplő exportáló gyártóknak. Valójában az ilyen alacsony névleges kamatlábú átváltható vállalati kötvények megvásárlásával nyújtott pénzügyi előnyt a kínai kormány által kialakított normatív keretrendszer „kifejezetten” az ösztönzött gazdasági ágazatokra, például az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatra „korlátozza”. Ezért a kínai kormány állításait elutasították.

kifejezetten

korlátozza

c)   A gazdasági előny kiszámítása

| (420) | Az átváltható vállalati kötvények hibrid hitelviszonyt megtestesítő instrumentumok, melyek rendelkeznek a kötvények egyes jellemzőivel – mint például a kamatfizetés –, míg egyúttal bizonyos feltételek mellett a befektetett összeg részvényekre való átváltására is lehetőséget biztosítanak. A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő mindkét vállalat átváltható kötvényeinek csupán egy elhanyagolható részét váltották át részvényekre. Ezért a vizsgálati időszak során a mintában szereplő két vállalat átváltható kötvényei csupán kötvényként működtek, és így a befektetőknek a hitelekhez hasonlóan kamat formájában hozamot biztosítottak. Mivel a hitelekre vonatkozó, a (310) preambulumbekezdésben bemutatott számítási módszer a kötvényeken alapul, a Bizottság úgy döntött, hogy a jelen eset konkrét körülményeire tekintettel ugyanezt a módszert alkalmazza. (100) Ez azt jelenti, hogy az azonos futamidejű, USA-beli AA minősítésű vállalati kötvények és az USA-beli BB minősítésű vállalati kötvények közötti relatív különbözetet alkalmazza a PBOC által közzétett, hitelekre vonatkozó referencia-kamatlábakra (101) vagy – 2019. augusztus 20. után az NIFC által közzétett irányadó hitelkamatlábra a kötvények piaci alapú kamatlábának megállapításához. |
| --- | --- |

(420)

Az átváltható vállalati kötvények hibrid hitelviszonyt megtestesítő instrumentumok, melyek rendelkeznek a kötvények egyes jellemzőivel – mint például a kamatfizetés –, míg egyúttal bizonyos feltételek mellett a befektetett összeg részvényekre való átváltására is lehetőséget biztosítanak. A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő mindkét vállalat átváltható kötvényeinek csupán egy elhanyagolható részét váltották át részvényekre. Ezért a vizsgálati időszak során a mintában szereplő két vállalat átváltható kötvényei csupán kötvényként működtek, és így a befektetőknek a hitelekhez hasonlóan kamat formájában hozamot biztosítottak. Mivel a hitelekre vonatkozó, a (310) preambulumbekezdésben bemutatott számítási módszer a kötvényeken alapul, a Bizottság úgy döntött, hogy a jelen eset konkrét körülményeire tekintettel ugyanezt a módszert alkalmazza. (100) Ez azt jelenti, hogy az azonos futamidejű, USA-beli AA minősítésű vállalati kötvények és az USA-beli BB minősítésű vállalati kötvények közötti relatív különbözetet alkalmazza a PBOC által közzétett, hitelekre vonatkozó referencia-kamatlábakra (101) vagy – 2019. augusztus 20. után az NIFC által közzétett irányadó hitelkamatlábra a kötvények piaci alapú kamatlábának megállapításához.

100

101

| (421) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány, a ZTT csoport és az FTT csoport kifogásolta, hogy a Bizottság ugyanazt a referenciaértéket használta a kötvények és az átváltható kötvények esetében, mint a hitelek esetében, mivel a kötvények – és különösen az átváltható kötvények –, valamint a hitelek különböző pénzügyi eszközök, és a kötvénypiac másképp működik, mint a magánkölcsönök piaca. A kínai kormány azt állította, nincs alapja annak, hogy a Bizottság a PBOC referenciaértékét használja kiindulási alapként, majd felárat adjon hozzá. A kínai kormány szerint a Bizottságnak közvetlenül a BB minősítésű vállalatok által kibocsátott kötvények kamatlábát kellene használnia, és példákat hozott fel arra, hogy az optikai szálakból álló kábelek és az acél BB minősítésű európai gyártói hasonló futamidővel, az azonos időszakra kiszámított referenciaértéknél jelentősen alacsonyabb kamatokkal bocsátottak ki kötvényeket. A ZTT csoport azzal érvelt, hogy a kötvények kibocsátásának fő előnye a banki hitelek felvételéhez képest az, hogy a vállalatok által a kötvények befektetőinek fizetendő kamatláb gyakran alacsonyabb, mint a banki hitelek után fizetendő kamatláb. A ZTT csoport szerint az átváltható kötvények kibocsátása még vonzóbb annak köszönhetően, hogy azok névleges kamatlába jellemzően alacsonyabb, mivel lehetővé teszik a befektetők számára, hogy átváltsák a kötvényeket részvényekre, és ezáltal osztalék formájában befektetési hozamban részesüljenek. Az FTT csoport kijelentette továbbá, hogy az átváltható kötvények előnye nem a kamatjövedelem, hanem az átváltási jog. Az FTT csoport és a ZTT csoport is a BB minősítésű egyesült államokbeli vállalati kötvények névleges kamatlábának referenciaértékként való használatát javasolta a kötvények és az átváltható kötvények által biztosított előny kiszámításához. |
| --- | --- |

(421)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány, a ZTT csoport és az FTT csoport kifogásolta, hogy a Bizottság ugyanazt a referenciaértéket használta a kötvények és az átváltható kötvények esetében, mint a hitelek esetében, mivel a kötvények – és különösen az átváltható kötvények –, valamint a hitelek különböző pénzügyi eszközök, és a kötvénypiac másképp működik, mint a magánkölcsönök piaca. A kínai kormány azt állította, nincs alapja annak, hogy a Bizottság a PBOC referenciaértékét használja kiindulási alapként, majd felárat adjon hozzá. A kínai kormány szerint a Bizottságnak közvetlenül a BB minősítésű vállalatok által kibocsátott kötvények kamatlábát kellene használnia, és példákat hozott fel arra, hogy az optikai szálakból álló kábelek és az acél BB minősítésű európai gyártói hasonló futamidővel, az azonos időszakra kiszámított referenciaértéknél jelentősen alacsonyabb kamatokkal bocsátottak ki kötvényeket. A ZTT csoport azzal érvelt, hogy a kötvények kibocsátásának fő előnye a banki hitelek felvételéhez képest az, hogy a vállalatok által a kötvények befektetőinek fizetendő kamatláb gyakran alacsonyabb, mint a banki hitelek után fizetendő kamatláb. A ZTT csoport szerint az átváltható kötvények kibocsátása még vonzóbb annak köszönhetően, hogy azok névleges kamatlába jellemzően alacsonyabb, mivel lehetővé teszik a befektetők számára, hogy átváltsák a kötvényeket részvényekre, és ezáltal osztalék formájában befektetési hozamban részesüljenek. Az FTT csoport kijelentette továbbá, hogy az átváltható kötvények előnye nem a kamatjövedelem, hanem az átváltási jog. Az FTT csoport és a ZTT csoport is a BB minősítésű egyesült államokbeli vállalati kötvények névleges kamatlábának referenciaértékként való használatát javasolta a kötvények és az átváltható kötvények által biztosított előny kiszámításához.

| (422) | A (337) preambulumbekezdésben a Bizottság kifejtette, miért tekintette a hiteleket és a vállalati kötvényeket hasonló hitelviszonyt megtestesítő instrumentumoknak, és ezzel indokolta, hogy a jelen eset konkrét körülményeire tekintettel mindkét eszközre ugyanazt a referenciaértéket alkalmazta. A (325)–(333) preambulumbekezdésben a Bizottság elmagyarázta, miért ítélte megfelelőnek a hitelekre és a vállalati kötvényekre vonatkozó referenciaértéket, miért nem használhatja az egyesült államokbeli BB minősítésű vállalati kötvények névleges kamatlábát referenciaértékként, és miért irreleváns az uniós kamatlábakkal/névleges kamatlábakkal való összehasonlítás. A Bizottság egyetértett azzal, hogy az átváltható vállalati kötvények hibrid hitelviszonyt megtestesítő instrumentumok, melyek bizonyos feltételek mellett lehetőséget biztosítanak a befektetett összeg részvényekre való átváltására is, és ezért elvben különböznek a vállalati kötvényektől. A Bizottság megvizsgálta az átválthatósági elem számszerűsíthetőségének lehetőségét, valamint az egyesült államokbeli BB minősítési vállalati kötvényeknek használatát, amit a kínai kormány és a ZTT csoport javasolt. Az ezen felek által javasolt referenciaérték azonban nem veszi figyelembe ezt az átválthatóságot, és az a kínai piacoktól független vállalati kötvények referenciaértéke volt, mivel a más pénznemben (azaz nem CNY-ben, hanem USD-ben) kibocsátott kötvényeket érintette, és lényegesen eltérő, kockázatmentes kamatlábat alkalmazott. Más lehetséges referenciaérték nem került benyújtásra, és nem állt rendelkezésre több nyilvánosan elérhető információ, amely pontosabb referenciát szolgáltatott volna az átváltható kötvényekre (pl. az egyesült államokbeli AA minősítésű átváltható kötvények és az egyesült államokbeli BB minősítésű átváltható kötvények díjára vonatkozó mutatók) vagy e kötvények átválthatóságára vonatkozóan. A vállalatok saját adatai sem tették lehetővé a kötvények és az átváltható kötvények névleges kamatlábának bármiféle összehasonlítását, mivel a mintában szereplő vállalatok egyikének nem voltak forgalomban lévő kötvényei, a mintában szereplő másik vállalat kötvényei pedig eltérő lejárati dátummal rendelkeztek, és más finanszírozási célt szolgáltak, mint az átváltható kötvényei. A Bizottság a (420) preambulumbekezdésben megállapította továbbá, hogy a mintában szereplő mindkét vállalat átváltható kötvényeinek csupán egy elhanyagolható részét váltották át részvényekre, és a gyakorlatban az exportáló gyártók felcserélhető módon használták ezt a pénzügyi eszközt és a többi pénzügyi eszközt, nevezetesen a hiteleket és a vállalati kötvényeket. Ezért mivel a vizsgálati időszak során ezek az átváltható kötvények csupán kötvényként működtek, és így a befektetőknek a hitelekhez hasonlóan kamat formájában hozamot biztosítottak, és mivel a PBOC vagy az NIFC által közzétett kockázatmentes kamatláb referenciaértékként való használatát konzervatívnak becsülte, a Bizottság megerősítette arra vonatkozó döntését, hogy a (420) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a hitelekre vonatkozó referenciaértéket alkalmazza. |
| --- | --- |

(422)

A (337) preambulumbekezdésben a Bizottság kifejtette, miért tekintette a hiteleket és a vállalati kötvényeket hasonló hitelviszonyt megtestesítő instrumentumoknak, és ezzel indokolta, hogy a jelen eset konkrét körülményeire tekintettel mindkét eszközre ugyanazt a referenciaértéket alkalmazta. A (325)–(333) preambulumbekezdésben a Bizottság elmagyarázta, miért ítélte megfelelőnek a hitelekre és a vállalati kötvényekre vonatkozó referenciaértéket, miért nem használhatja az egyesült államokbeli BB minősítésű vállalati kötvények névleges kamatlábát referenciaértékként, és miért irreleváns az uniós kamatlábakkal/névleges kamatlábakkal való összehasonlítás. A Bizottság egyetértett azzal, hogy az átváltható vállalati kötvények hibrid hitelviszonyt megtestesítő instrumentumok, melyek bizonyos feltételek mellett lehetőséget biztosítanak a befektetett összeg részvényekre való átváltására is, és ezért elvben különböznek a vállalati kötvényektől. A Bizottság megvizsgálta az átválthatósági elem számszerűsíthetőségének lehetőségét, valamint az egyesült államokbeli BB minősítési vállalati kötvényeknek használatát, amit a kínai kormány és a ZTT csoport javasolt. Az ezen felek által javasolt referenciaérték azonban nem veszi figyelembe ezt az átválthatóságot, és az a kínai piacoktól független vállalati kötvények referenciaértéke volt, mivel a más pénznemben (azaz nem CNY-ben, hanem USD-ben) kibocsátott kötvényeket érintette, és lényegesen eltérő, kockázatmentes kamatlábat alkalmazott. Más lehetséges referenciaérték nem került benyújtásra, és nem állt rendelkezésre több nyilvánosan elérhető információ, amely pontosabb referenciát szolgáltatott volna az átváltható kötvényekre (pl. az egyesült államokbeli AA minősítésű átváltható kötvények és az egyesült államokbeli BB minősítésű átváltható kötvények díjára vonatkozó mutatók) vagy e kötvények átválthatóságára vonatkozóan. A vállalatok saját adatai sem tették lehetővé a kötvények és az átváltható kötvények névleges kamatlábának bármiféle összehasonlítását, mivel a mintában szereplő vállalatok egyikének nem voltak forgalomban lévő kötvényei, a mintában szereplő másik vállalat kötvényei pedig eltérő lejárati dátummal rendelkeztek, és más finanszírozási célt szolgáltak, mint az átváltható kötvényei. A Bizottság a (420) preambulumbekezdésben megállapította továbbá, hogy a mintában szereplő mindkét vállalat átváltható kötvényeinek csupán egy elhanyagolható részét váltották át részvényekre, és a gyakorlatban az exportáló gyártók felcserélhető módon használták ezt a pénzügyi eszközt és a többi pénzügyi eszközt, nevezetesen a hiteleket és a vállalati kötvényeket. Ezért mivel a vizsgálati időszak során ezek az átváltható kötvények csupán kötvényként működtek, és így a befektetőknek a hitelekhez hasonlóan kamat formájában hozamot biztosítottak, és mivel a PBOC vagy az NIFC által közzétett kockázatmentes kamatláb referenciaértékként való használatát konzervatívnak becsülte, a Bizottság megerősítette arra vonatkozó döntését, hogy a (420) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a hitelekre vonatkozó referenciaértéket alkalmazza.

| (423) | Az előny a vállalat által a (420) preambulumbekezdésben említett piaci alapú kamatláb alkalmazása esetén fizetendő kamatösszeg és a vállalat által ténylegesen megfizetett kamat különbözete. |
| --- | --- |

(423)

Az előny a vállalat által a (420) preambulumbekezdésben említett piaci alapú kamatláb alkalmazása esetén fizetendő kamatösszeg és a vállalat által ténylegesen megfizetett kamat különbözete.

3.5.4.4   Vállalati kötvények

| (424) | A mintában szereplő egyik vállalatcsoport vállalati kötvények formájában nyújtott kedvezményes finanszírozásban részesült. |
| --- | --- |

(424)

A mintában szereplő egyik vállalatcsoport vállalati kötvények formájában nyújtott kedvezményes finanszírozásban részesült.

a)   Jogalap

| — | A Kínai Népköztársaság értékpapírokról szóló törvénye (2014. évi szövegváltozat, a továbbiakban: értékpapírtörvény) (102) |
| --- | --- |

—

A Kínai Népköztársaság értékpapírokról szóló törvénye (2014. évi szövegváltozat, a továbbiakban: értékpapírtörvény) (102)

102

| — | A vállalati kötvények kibocsátására és kereskedelmére vonatkozó közigazgatási intézkedések, a Kínai Értékpapír-szabályozói Bizottság 113. sz. rendelete, 2015. január 15. |
| --- | --- |

—

A vállalati kötvények kibocsátására és kereskedelmére vonatkozó közigazgatási intézkedések, a Kínai Értékpapír-szabályozói Bizottság 113. sz. rendelete, 2015. január 15.

| — | A vállalati kötvények adminisztrációjáról szóló államtanácsi rendeletek, 2011. január 18. |
| --- | --- |

—

A vállalati kötvények adminisztrációjáról szóló államtanácsi rendeletek, 2011. január 18.

| — | A nem pénzügyi vállalatoknak a Kínai Központi Bank által kibocsátott adósságfinanszírozási eszközeinek a bankközi kötvénypiacon való igazgatására irányuló intézkedések, a Kínai Központi Bank 2008. évi 12. sz. rendelete, 2008. április 9. |
| --- | --- |

—

A nem pénzügyi vállalatoknak a Kínai Központi Bank által kibocsátott adósságfinanszírozási eszközeinek a bankközi kötvénypiacon való igazgatására irányuló intézkedések, a Kínai Központi Bank 2008. évi 12. sz. rendelete, 2008. április 9.

b)   A vállalati kötvényekre vonatkozó szabályozási keret

| (425) | A szabályozási kerettel összhangban Kínában nem lehet szabadon kötvényeket kibocsátani, illetve szabadon kereskedni azokkal. Minden egyes kötvény kibocsátását különböző kormányzati hatóságoknak, például a PBOC-nek, az NDRC-nek vagy a CSRC-nek kell jóváhagynia, a kötvény és a kibocsátó típusától függően. Ezenkívül a vállalati kötvények adminisztrációjáról szóló rendeletek szerint éves kvóták alkalmazandók a vállalati kötvények kibocsátására. |
| --- | --- |

(425)

A szabályozási kerettel összhangban Kínában nem lehet szabadon kötvényeket kibocsátani, illetve szabadon kereskedni azokkal. Minden egyes kötvény kibocsátását különböző kormányzati hatóságoknak, például a PBOC-nek, az NDRC-nek vagy a CSRC-nek kell jóváhagynia, a kötvény és a kibocsátó típusától függően. Ezenkívül a vállalati kötvények adminisztrációjáról szóló rendeletek szerint éves kvóták alkalmazandók a vállalati kötvények kibocsátására.

| (426) | Továbbá a vizsgálati időszakban alkalmazható értékpapírtörvény 16. cikkével összhangban a vállalati kötvények nyilvános kibocsátásának meg kell felelnie a következő követelményeknek: „a jövedelem felhasználási céljának összhangban kell állnia az állami iparpolitikákkal [...]” és „a vállalati kötvények nyilvános kibocsátásából származó bevétel kizárólag jóváhagyott cél(ok)ra fordítható”. A vállalati kötvények adminisztrációjáról szóló rendeletek 12. cikke ismét hangsúlyozza, hogy az összegyűjtött források felhasználási céljainak összhangban kell lenniük az állam iparpolitikáival. A (400) és a (401) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a vállalati kötvények ilyen feltételekkel való kibocsátása az ösztönzött gazdasági ágazatra, például az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatra irányul, és összhangban áll a pénzügyi intézmények ezen gazdasági ágazatok támogatását célzó gyakorlatával. |
| --- | --- |

(426)

Továbbá a vizsgálati időszakban alkalmazható értékpapírtörvény 16. cikkével összhangban a vállalati kötvények nyilvános kibocsátásának meg kell felelnie a következő követelményeknek: „a jövedelem felhasználási céljának összhangban kell állnia az állami iparpolitikákkal [...]” és „a vállalati kötvények nyilvános kibocsátásából származó bevétel kizárólag jóváhagyott cél(ok)ra fordítható”. A vállalati kötvények adminisztrációjáról szóló rendeletek 12. cikke ismét hangsúlyozza, hogy az összegyűjtött források felhasználási céljainak összhangban kell lenniük az állam iparpolitikáival. A (400) és a (401) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a vállalati kötvények ilyen feltételekkel való kibocsátása az ösztönzött gazdasági ágazatra, például az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatra irányul, és összhangban áll a pénzügyi intézmények ezen gazdasági ágazatok támogatását célzó gyakorlatával.

a jövedelem felhasználási céljának összhangban kell állnia az állami iparpolitikákkal [...]

a vállalati kötvények nyilvános kibocsátásából származó bevétel kizárólag jóváhagyott cél(ok)ra fordítható

| (427) | Az értékpapírtörvény (2014. évi szövegváltozat) 16. cikkének (5) bekezdése szerint „a vállalati kötvények névleges kamatlába nem haladhatja meg az Államtanács által meghatározott névleges kamatlábat”. Ezenkívül a vállalati kötvények adminisztrációjáról szóló rendeletek 18. cikke további részleteket ír elő, és kimondja, hogy „a vállalati kötvények esetében kínált kamatláb nem haladhatja meg a bankok által azonos lejáratú, határozott idejű takarékbetétekért magánszemélyek részére fizetett irányadó kamat 40 %-át”. |
| --- | --- |

(427)

Az értékpapírtörvény (2014. évi szövegváltozat) 16. cikkének (5) bekezdése szerint „a vállalati kötvények névleges kamatlába nem haladhatja meg az Államtanács által meghatározott névleges kamatlábat”. Ezenkívül a vállalati kötvények adminisztrációjáról szóló rendeletek 18. cikke további részleteket ír elő, és kimondja, hogy „a vállalati kötvények esetében kínált kamatláb nem haladhatja meg a bankok által azonos lejáratú, határozott idejű takarékbetétekért magánszemélyek részére fizetett irányadó kamat 40 %-át”.

a vállalati kötvények névleges kamatlába nem haladhatja meg az Államtanács által meghatározott névleges kamatlábat

a vállalati kötvények esetében kínált kamatláb nem haladhatja meg a bankok által azonos lejáratú, határozott idejű takarékbetétekért magánszemélyek részére fizetett irányadó kamat 40 %-át

| (428) | Továbbá a vállalati kötvények kibocsátására és kereskedelmére vonatkozó közigazgatási intézkedések 18. cikke előírja, hogy csak bizonyos szigorú minőségi kritériumoknak megfelelő – például AAA hitelminősítésű – kötvényeket lehet nyilvánosan kibocsátani állami befektetők számára, vagy nyilvánosan kibocsátani minősített befektetők számára, a kibocsátó kizárólagos rendelkezése alapján. Az ezen előírásoknak meg nem felelő vállalati kötvények kizárólag minősített befektetőknek bocsáthatók ki nyilvánosan. Következésképpen tehát a legtöbb vállalati kötvényt minősített befektetőknek bocsátják ki, amelyeket a CSRC jóváhagyott, és amelyek kínai intézményi befektetők. |
| --- | --- |

(428)

Továbbá a vállalati kötvények kibocsátására és kereskedelmére vonatkozó közigazgatási intézkedések 18. cikke előírja, hogy csak bizonyos szigorú minőségi kritériumoknak megfelelő – például AAA hitelminősítésű – kötvényeket lehet nyilvánosan kibocsátani állami befektetők számára, vagy nyilvánosan kibocsátani minősített befektetők számára, a kibocsátó kizárólagos rendelkezése alapján. Az ezen előírásoknak meg nem felelő vállalati kötvények kizárólag minősített befektetőknek bocsáthatók ki nyilvánosan. Következésképpen tehát a legtöbb vállalati kötvényt minősített befektetőknek bocsátják ki, amelyeket a CSRC jóváhagyott, és amelyek kínai intézményi befektetők.

c)   Közjogi szervként eljáró pénzügyi intézmények

| (429) | Azoknak a kínai vállalatoknak, amelyek vállalati kötvényeket akarnak kibocsátani, igénybe kell venniük egy jegyzőként eljáró pénzügyi intézmény szolgáltatásait. A jegyzők megszervezik a kötvények kibocsátását, és tárgyalásokat folytatnak az árfolyamról, amelyen a kötvényt bemutatják a befektetőknek. A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő csoportok egyike által kibocsátott vállalati kötvény jegyzője azon pénzügyi intézmények egyike volt, amelyek a 3.5.1. bekezdésben kifejtettek szerint kedvezményes finanszírozást is nyújtottak. |
| --- | --- |

(429)

Azoknak a kínai vállalatoknak, amelyek vállalati kötvényeket akarnak kibocsátani, igénybe kell venniük egy jegyzőként eljáró pénzügyi intézmény szolgáltatásait. A jegyzők megszervezik a kötvények kibocsátását, és tárgyalásokat folytatnak az árfolyamról, amelyen a kötvényt bemutatják a befektetőknek. A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő csoportok egyike által kibocsátott vállalati kötvény jegyzője azon pénzügyi intézmények egyike volt, amelyek a 3.5.1. bekezdésben kifejtettek szerint kedvezményes finanszírozást is nyújtottak.

| (430) | Továbbá a Bloomberg „2021. évi betekintés a kínai kötvénypiacra” című kiadványa szerint a bankközi kötvénypiacon jegyzett kötvények a kötvények teljes kereskedési volumenének 88 %-át teszik ki. Ugyanezen tanulmány szerint a legtöbb befektető intézményi befektető, többek között pénzügyi intézmény. A kereskedelmi bankok a befektetők 57 %-át, a fejlesztési bankok pedig a 3 %-át teszik ki (103). A vállalati kötvényeket vásárló befektetők tehát főként kínai – köztük állami tulajdonú – bankok. |
| --- | --- |

(430)

Továbbá a Bloomberg „2021. évi betekintés a kínai kötvénypiacra” című kiadványa szerint a bankközi kötvénypiacon jegyzett kötvények a kötvények teljes kereskedési volumenének 88 %-át teszik ki. Ugyanezen tanulmány szerint a legtöbb befektető intézményi befektető, többek között pénzügyi intézmény. A kereskedelmi bankok a befektetők 57 %-át, a fejlesztési bankok pedig a 3 %-át teszik ki (103). A vállalati kötvényeket vásárló befektetők tehát főként kínai – köztük állami tulajdonú – bankok.

103

| (431) | A (405) és a (406) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság úgy ítélte meg, hogy megerősítő bizonyítékok alapján a mintában szereplő vállalatok által kibocsátott átváltható kötvények befektetőinek jelentős része pénzügyi intézmény, amely jogilag köteles hiteltámogatást nyújtani az optikai szálakból álló kábelek gyártóinak. Ugyanez az indoklás és következtetés érvényes a vállalati kötvényekre is, mivel a kibocsátás feltételei rendkívül hasonlóak, különös tekintettel a nemzeti jogszabályokban, szabályozásokban és szakpolitikákban, valamint az állam iparpolitikájában foglalt előírások betartására vonatkozó követelményre. |
| --- | --- |

(431)

A (405) és a (406) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság úgy ítélte meg, hogy megerősítő bizonyítékok alapján a mintában szereplő vállalatok által kibocsátott átváltható kötvények befektetőinek jelentős része pénzügyi intézmény, amely jogilag köteles hiteltámogatást nyújtani az optikai szálakból álló kábelek gyártóinak. Ugyanez az indoklás és következtetés érvényes a vállalati kötvényekre is, mivel a kibocsátás feltételei rendkívül hasonlóak, különös tekintettel a nemzeti jogszabályokban, szabályozásokban és szakpolitikákban, valamint az állam iparpolitikájában foglalt előírások betartására vonatkozó követelményre.

| (432) | A (426) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az értékpapírtörvény (2014. évi szövegváltozat) 16. cikke és a vállalati kötvények adminisztrációjáról szóló rendeletek 12. cikke előírja, hogy a vállalati kötvények nyilvános kibocsátásának összhangban kell állnia az állam iparpolitikáival. Ennek következtében a vállalati kötvények csak olyan célokból bocsáthatók ki, amelyek a (393) és (394) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint megegyeznek a kínai kormány terveiben az ösztönzött ágazatokra vonatkozóan meghatározott célokkal. Az intézményi befektetőknek – amelyek a (397) és a (430) preambulumbekezdésben bemutatottak szerint nagyrészt kereskedelmi bankok és fejlesztési bankok – követniük kell a 40. sz. határozatban előírt politikai iránymutatásokat. |
| --- | --- |

(432)

A (426) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az értékpapírtörvény (2014. évi szövegváltozat) 16. cikke és a vállalati kötvények adminisztrációjáról szóló rendeletek 12. cikke előírja, hogy a vállalati kötvények nyilvános kibocsátásának összhangban kell állnia az állam iparpolitikáival. Ennek következtében a vállalati kötvények csak olyan célokból bocsáthatók ki, amelyek a (393) és (394) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint megegyeznek a kínai kormány terveiben az ösztönzött ágazatokra vonatkozóan meghatározott célokkal. Az intézményi befektetőknek – amelyek a (397) és a (430) preambulumbekezdésben bemutatottak szerint nagyrészt kereskedelmi bankok és fejlesztési bankok – követniük kell a 40. sz. határozatban előírt politikai iránymutatásokat.

| (433) | A (116), a (401) és a (413) preambulumbekezdésben leírt mechanizmus tehát a vállalati kötvényekre is érvényes, vagyis a 40. sz. határozat az ipari szerkezetátalakítás útmutató katalógusával együtt értelmezve egyedi elbánást ír elő egyes ösztönzött gazdasági ágazatok, például az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat meghatározott projektjei számára. A mintában szereplő egyik csoport esetében alkalmazott kedvezményes elbánás a piaci kritériumokat nem tükröző kamatlábbal kibocsátott vállalati kötvényekbe való befektetésre vonatkozó döntésben jelent meg. |
| --- | --- |

(433)

A (116), a (401) és a (413) preambulumbekezdésben leírt mechanizmus tehát a vállalati kötvényekre is érvényes, vagyis a 40. sz. határozat az ipari szerkezetátalakítás útmutató katalógusával együtt értelmezve egyedi elbánást ír elő egyes ösztönzött gazdasági ágazatok, például az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat meghatározott projektjei számára. A mintában szereplő egyik csoport esetében alkalmazott kedvezményes elbánás a piaci kritériumokat nem tükröző kamatlábbal kibocsátott vállalati kötvényekbe való befektetésre vonatkozó döntésben jelent meg.

| (434) | A 3.5.1. szakaszban leírtaknak megfelelően a pénzügyi intézményekre az erős állami jelenlét jellemző, és a kínai kormánynak lehetősége van érdemi befolyást gyakorolni rájuk. Az általános jogi keret, amelyben ezek a pénzügyi intézmények működnek, a vállalati kötvényekre szintén vonatkozik. |
| --- | --- |

(434)

A 3.5.1. szakaszban leírtaknak megfelelően a pénzügyi intézményekre az erős állami jelenlét jellemző, és a kínai kormánynak lehetősége van érdemi befolyást gyakorolni rájuk. Az általános jogi keret, amelyben ezek a pénzügyi intézmények működnek, a vállalati kötvényekre szintén vonatkozik.

| (435) | Az 1. és a 2. pontban a Bizottság megállapította, hogy az állami tulajdonú pénzügyi intézmények az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjával együtt értelmezett 2. cikkének (b) bekezdése értelmében vett közjogi szervek, és minden esetben úgy tekinthető, hogy azokat a kínai kormány az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja szerinti olyan feladatok ellátásával bízza meg, vagy olyan feladatok ellátására utasítja azokat, amelyek szokásos esetben a kormányzat feladatai lennének. A 3.5.1.2. szakaszban a Bizottság megállapította, hogy a kínai kormány a magán pénzügyi intézményeknek is megbízást vagy utasítást ad. |
| --- | --- |

(435)

Az 1. és a 2. pontban a Bizottság megállapította, hogy az állami tulajdonú pénzügyi intézmények az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjával együtt értelmezett 2. cikkének (b) bekezdése értelmében vett közjogi szervek, és minden esetben úgy tekinthető, hogy azokat a kínai kormány az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja szerinti olyan feladatok ellátásával bízza meg, vagy olyan feladatok ellátására utasítja azokat, amelyek szokásos esetben a kormányzat feladatai lennének. A 3.5.1.2. szakaszban a Bizottság megállapította, hogy a kínai kormány a magán pénzügyi intézményeknek is megbízást vagy utasítást ad.

| (436) | Az érdemi ellenőrzés gyakorlását a Bizottság ezen túlmenően az egyes vállalati kötvények kibocsátása alapján is igyekezett konkrét bizonyítékokkal alátámasztani. Ezért a Bizottság a vizsgálat konkrét ténymegállapításaival kombinálva vizsgálta a (425)–(428) preambulumbekezdésben bemutatott általános jogi környezetet. |
| --- | --- |

(436)

Az érdemi ellenőrzés gyakorlását a Bizottság ezen túlmenően az egyes vállalati kötvények kibocsátása alapján is igyekezett konkrét bizonyítékokkal alátámasztani. Ezért a Bizottság a vizsgálat konkrét ténymegállapításaival kombinálva vizsgálta a (425)–(428) preambulumbekezdésben bemutatott általános jogi környezetet.

| (437) | A Bizottság megállapította, hogy a vállalati kötvény a vállalatok pénzügyi és hitelkockázati helyzete alapján vártnál alacsonyabb kamatlábbal került kibocsátásra. |
| --- | --- |

(437)

A Bizottság megállapította, hogy a vállalati kötvény a vállalatok pénzügyi és hitelkockázati helyzete alapján vártnál alacsonyabb kamatlábbal került kibocsátásra.

| (438) | A gyakorlatban a vállalati kötvények kamatlábait – a hitelekhez hasonlóan – a vállalat hitelminősítése befolyásolja. A Bizottság azonban a (280) preambulumbekezdésben megállapította, hogy a helyi hitelminősítési piac torz, és a hitelminősítések megbízhatatlanok. A (274) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a kötvénypiacot öt kínai helyi hitelminősítő intézet uralja, és a kötvények mintegy 90 %-a AAA minősítést kapott a helyi hitelminősítő intézetektől, míg számos kibocsátó alacsonyabb – A és BBB – S&P Global kibocsátói hitelminősítést kapott. |
| --- | --- |

(438)

A gyakorlatban a vállalati kötvények kamatlábait – a hitelekhez hasonlóan – a vállalat hitelminősítése befolyásolja. A Bizottság azonban a (280) preambulumbekezdésben megállapította, hogy a helyi hitelminősítési piac torz, és a hitelminősítések megbízhatatlanok. A (274) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a kötvénypiacot öt kínai helyi hitelminősítő intézet uralja, és a kötvények mintegy 90 %-a AAA minősítést kapott a helyi hitelminősítő intézetektől, míg számos kibocsátó alacsonyabb – A és BBB – S&P Global kibocsátói hitelminősítést kapott.

| (439) | Ezt szemléltette, hogy a mintában szereplő vállalat által kibocsátott vállalati kötvényre vonatkozó kötvénykibocsátási tájékoztatók és hitelminősítési jelentések nem a vállalat tényleges helyzetét tükrözték. |
| --- | --- |

(439)

Ezt szemléltette, hogy a mintában szereplő vállalat által kibocsátott vállalati kötvényre vonatkozó kötvénykibocsátási tájékoztatók és hitelminősítési jelentések nem a vállalat tényleges helyzetét tükrözték.

| (440) | A fenti megfontolások fényében a Bizottság megállapította, hogy a kínai pénzügyi intézmények, amelyek a vállalati kötvénynek a mintában szereplő vállalat általi kibocsátásakor jegyzési garanciavállalóként jártak el, és amelyek a vállalati kötvény fő befektetői, követték a 40. sz. határozatban meghatározott szakpolitikai iránymutatásokat azzal, hogy kedvezményes finanszírozást biztosítottak az ösztönzött ágazatokba tartozó vállalatoknak, és ezáltal vagy az alaprendelet 2. cikkének b) pontja szerinti közjogi szervként vagy az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja szerint a kormány által megbízott vagy utasított szervként jártak el. |
| --- | --- |

(440)

A fenti megfontolások fényében a Bizottság megállapította, hogy a kínai pénzügyi intézmények, amelyek a vállalati kötvénynek a mintában szereplő vállalat általi kibocsátásakor jegyzési garanciavállalóként jártak el, és amelyek a vállalati kötvény fő befektetői, követték a 40. sz. határozatban meghatározott szakpolitikai iránymutatásokat azzal, hogy kedvezményes finanszírozást biztosítottak az ösztönzött ágazatokba tartozó vállalatoknak, és ezáltal vagy az alaprendelet 2. cikkének b) pontja szerinti közjogi szervként vagy az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja szerint a kormány által megbízott vagy utasított szervként jártak el.

| (441) | A vállalati kötvények a kibocsátó tényleges kockázati profiljának megfelelő piaci kamatlábaknál alacsonyabb kamatlábbal való kibocsátásának megszervezésével és az ilyen vállalati kötvénybe való befektetés elfogadásával a pénzügyi intézmények előnyt biztosítottak a mintában szereplő exportáló gyártónak. |
| --- | --- |

(441)

A vállalati kötvények a kibocsátó tényleges kockázati profiljának megfelelő piaci kamatlábaknál alacsonyabb kamatlábbal való kibocsátásának megszervezésével és az ilyen vállalati kötvénybe való befektetés elfogadásával a pénzügyi intézmények előnyt biztosítottak a mintában szereplő exportáló gyártónak.

d)   Egyedi jelleg

| (442) | A (417) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kötvények formájában megvalósuló kedvezményes finanszírozás az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyedi jellegűnek minősül, tekintve, hogy a kormányzati hatóságok jóváhagyása nélkül nem lehet kötvényeket kibocsátani, és Kína értékpapírtörvénye (2014. évi szövegváltozat) kimondja, hogy a kötvénykibocsátásnak összhangban kell állnia az állam iparpolitikáival. Mint az a (131) preambulumbekezdésben már említésre került, az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat az ipari szerkezetátalakítás útmutató katalógusa alapján ösztönzött gazdasági ágazatnak minősül. |
| --- | --- |

(442)

A (417) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kötvények formájában megvalósuló kedvezményes finanszírozás az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyedi jellegűnek minősül, tekintve, hogy a kormányzati hatóságok jóváhagyása nélkül nem lehet kötvényeket kibocsátani, és Kína értékpapírtörvénye (2014. évi szövegváltozat) kimondja, hogy a kötvénykibocsátásnak összhangban kell állnia az állam iparpolitikáival. Mint az a (131) preambulumbekezdésben már említésre került, az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat az ipari szerkezetátalakítás útmutató katalógusa alapján ösztönzött gazdasági ágazatnak minősül.

e)   A gazdasági előny kiszámítása

| (443) | Mivel a kötvények lényegében pusztán más típusú, a hitelekhez hasonló adósságinstrumentumok, és mivel a hitelek esetében a számítási módszer már eleve egy kötvénykosáron alapul, a Bizottság úgy határozott, hogy ezúttal is a hitelek esetében a 3.5.3.3. szakaszban leírtak szerint alkalmazott számítási módszert követi. Ez azt jelenti, hogy a pénzügyi előny meghatározása érdekében az azonos futamidejű, USA-beli AA minősítésű vállalati kötvények és az USA-beli BB minősítésű vállalati kötvények közötti relatív különbözetet alkalmazza a PBOC hitelekre vonatkozó referencia-kamatlábára vagy – 2019. augusztus 20. után – az NIFC által közzétett irányadó hitelkamatlábra a kötvények piaci alapú kamatlábának megállapításához, amelyet ezt követően összehasonlít a társaság által fizetett tényleges kamatlábbal. |
| --- | --- |

(443)

Mivel a kötvények lényegében pusztán más típusú, a hitelekhez hasonló adósságinstrumentumok, és mivel a hitelek esetében a számítási módszer már eleve egy kötvénykosáron alapul, a Bizottság úgy határozott, hogy ezúttal is a hitelek esetében a 3.5.3.3. szakaszban leírtak szerint alkalmazott számítási módszert követi. Ez azt jelenti, hogy a pénzügyi előny meghatározása érdekében az azonos futamidejű, USA-beli AA minősítésű vállalati kötvények és az USA-beli BB minősítésű vállalati kötvények közötti relatív különbözetet alkalmazza a PBOC hitelekre vonatkozó referencia-kamatlábára vagy – 2019. augusztus 20. után – az NIFC által közzétett irányadó hitelkamatlábra a kötvények piaci alapú kamatlábának megállapításához, amelyet ezt követően összehasonlít a társaság által fizetett tényleges kamatlábbal.

3.5.4.5.   Következtetés a kedvezményes finanszírozásról: egyéb finanszírozási típusok

| (444) | A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő mindkét exportálógyártó-csoport részesült hitelkeretek, bankelfogadványok és átváltható kötvények formájában nyújtott kedvezményes finanszírozásban. A pénzügyi hozzájárulás, az exportáló gyártók számára biztosított gazdasági előny, illetve az egyedi jelleg fennállására tekintettel a Bizottság ezeket a kedvezményes finanszírozási típusokat kiegyenlíthető támogatásnak tekintette. |
| --- | --- |

(444)

A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő mindkét exportálógyártó-csoport részesült hitelkeretek, bankelfogadványok és átváltható kötvények formájában nyújtott kedvezményes finanszírozásban. A pénzügyi hozzájárulás, az exportáló gyártók számára biztosított gazdasági előny, illetve az egyedi jelleg fennállására tekintettel a Bizottság ezeket a kedvezményes finanszírozási típusokat kiegyenlíthető támogatásnak tekintette.

| (445) | A fent ismertetett kedvezményes finanszírozás esetében a mintában szereplő vállalatcsoportokra vonatkozóan a vizsgálati időszakra megállapított támogatási mértékek a következőképpen alakultak:

  Kedvezményes finanszírozás: egyéb finanszírozási típusok







  Vállalat neve | Támogatási mérték |
| --- | --- | --- |
| FTT csoport:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd |

(445)

A fent ismertetett kedvezményes finanszírozás esetében a mintában szereplő vállalatcsoportokra vonatkozóan a vizsgálati időszakra megállapított támogatási mértékek a következőképpen alakultak:

Kedvezményes finanszírozás: egyéb finanszírozási típusok

Kedvezményes finanszírozás: egyéb finanszírozási típusok

Vállalat neve

Támogatási mérték

FTT csoport:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd

3,51  %

ZTT csoport:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd

2,62  %

3.6.   Kedvezményes biztosítás: exporthitel-biztosítás

Kedvezményes biztosítás: exporthitel-biztosítás

| (446) | A panaszos azt állította, hogy a Sinosure egyéb szolgáltatások mellett koncessziós jelleggel rövid, közép- és hosszú lejáratú exporthitel-biztosítást, befektetésbiztosítást és kötvénygaranciákat nyújt az ösztönzött ágazatok számára. Általános weboldalán a Sinosure azt állítja, hogy támogatja a kínai termékek, és különösen a csúcstechnológiai termékek kivitelét. Egy, a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (a továbbiakban: OECD) által készített tanulmány szerint a Sinosure által nyújtott összes exporthitel-biztosítás 21 %-át a kínai csúcstechnológiai ágazat kapja, amelynek az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat is a része (104). Továbbá a Sinosure aktív szerepet vállalt a „Made in China 2025” kezdeményezés megvalósításában, és útmutatást nyújtott a vállalkozásoknak a nemzeti hitelforrások felhasználásához, tudományos és technológiai innovációt és technológiai korszerűsítést végzett, és segített a „kifelé nyitó” vállalkozásoknak, hogy versenyképesebbé váljanak a világpiacon (105). |
| --- | --- |

(446)

A panaszos azt állította, hogy a Sinosure egyéb szolgáltatások mellett koncessziós jelleggel rövid, közép- és hosszú lejáratú exporthitel-biztosítást, befektetésbiztosítást és kötvénygaranciákat nyújt az ösztönzött ágazatok számára. Általános weboldalán a Sinosure azt állítja, hogy támogatja a kínai termékek, és különösen a csúcstechnológiai termékek kivitelét. Egy, a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (a továbbiakban: OECD) által készített tanulmány szerint a Sinosure által nyújtott összes exporthitel-biztosítás 21 %-át a kínai csúcstechnológiai ágazat kapja, amelynek az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat is a része (104). Továbbá a Sinosure aktív szerepet vállalt a „Made in China 2025” kezdeményezés megvalósításában, és útmutatást nyújtott a vállalkozásoknak a nemzeti hitelforrások felhasználásához, tudományos és technológiai innovációt és technológiai korszerűsítést végzett, és segített a „kifelé nyitó” vállalkozásoknak, hogy versenyképesebbé váljanak a világpiacon (105).

104

105

a)   Jogalap

| a) | A Kereskedelmi Minisztérium és a Sinosure közös közleménye a kereskedelemnek a tudomány és a technológia útján, exporthitel-biztosítások alkalmazásával történő előmozdítására irányuló stratégia végrehajtásáról (Shang Ji Fa, 2004. évi 368. sz.) |
| --- | --- |

a)

A Kereskedelmi Minisztérium és a Sinosure közös közleménye a kereskedelemnek a tudomány és a technológia útján, exporthitel-biztosítások alkalmazásával történő előmozdítására irányuló stratégia végrehajtásáról (Shang Ji Fa, 2004. évi 368. sz.)

| b) | Az Államtanács 2009. május 27-i közleményében foglalt 840. sz. terv |
| --- | --- |

b)

Az Államtanács 2009. május 27-i közleményében foglalt 840. sz. terv

| c) | Az Államtanács közleménye a stratégiai fontosságú feltörekvő gazdasági ágazatok fenntartásának és fejlesztésének felgyorsításáról (GuoFa, 2010. évi 32. sz., 2010. október 18.), valamint az ehhez kapcsolódó végrehajtási iránymutatás (GuoFa, 2011. évi 310. sz., 2011. október 21.) |
| --- | --- |

c)

Az Államtanács közleménye a stratégiai fontosságú feltörekvő gazdasági ágazatok fenntartásának és fejlesztésének felgyorsításáról (GuoFa, 2010. évi 32. sz., 2010. október 18.), valamint az ehhez kapcsolódó végrehajtási iránymutatás (GuoFa, 2011. évi 310. sz., 2011. október 21.)

| d) | Értesítés a kínai csúcstechnológiai exporttermékek 2006. évi 16. sz. katalógusának a Nemzeti Tudományos és Technológiai Minisztérium általi kiadásáról (2006) |
| --- | --- |

d)

Értesítés a kínai csúcstechnológiai exporttermékek 2006. évi 16. sz. katalógusának a Nemzeti Tudományos és Technológiai Minisztérium általi kiadásáról (2006)

b)   A vizsgálat ténymegállapításai

| (447) | A mintában szereplő két vállalatcsoport fennálló exporthitel-biztosítási megállapodással rendelkezett a Sinosure-rel a vizsgálat során. |
| --- | --- |

(447)

A mintában szereplő két vállalatcsoport fennálló exporthitel-biztosítási megállapodással rendelkezett a Sinosure-rel a vizsgálat során.

| (448) | Amint azt a (158) preambulumbekezdés említi, a Sinosure nem bocsátotta rendelkezésre a vállalatirányításával kapcsolatban kért igazoló dokumentumokat, mint például az alapszabályát. A Sinosure továbbá nem szolgáltatott konkrétabb adatokat az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatnak nyújtott exporthitel-biztosításról, a biztosítási díjainak mértékéről, illetve az exporthitel-biztosítási üzletágának jövedelmezőségével kapcsolatos részletes számadatokról. |
| --- | --- |

(448)

Amint azt a (158) preambulumbekezdés említi, a Sinosure nem bocsátotta rendelkezésre a vállalatirányításával kapcsolatban kért igazoló dokumentumokat, mint például az alapszabályát. A Sinosure továbbá nem szolgáltatott konkrétabb adatokat az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatnak nyújtott exporthitel-biztosításról, a biztosítási díjainak mértékéről, illetve az exporthitel-biztosítási üzletágának jövedelmezőségével kapcsolatos részletes számadatokról.

| (449) | Ezért a Bizottságnak ki kell egészítenie a szolgáltatott információkat a rendelkezésre álló tényekkel. |
| --- | --- |

(449)

Ezért a Bizottságnak ki kell egészítenie a szolgáltatott információkat a rendelkezésre álló tényekkel.

| (450) | A korábbi szubvencióellenes vizsgálatokban nyújtott tájékoztatás (106) és a Sinosure weboldala (107) szerint a Sinosure egy állami tulajdonú, szakpolitika-orientált biztosítási társaság, amelyet az állam hozott létre és támogat a kínai külgazdasági és külkereskedelmi fejlesztés és együttműködés támogatására. A vállalat 100 %-os állami tulajdonban van. Igazgatótanáccsal és felügyelőbizottsággal rendelkezik. A kormány jogosult a vállalat vezető tisztségviselőinek kinevezésére és felmentésére. A Bizottság ezen információk alapján megállapítja, hogy a Sinosure esetében megvannak a kormányzati ellenőrzés formális jelei. |
| --- | --- |

(450)

A korábbi szubvencióellenes vizsgálatokban nyújtott tájékoztatás (106) és a Sinosure weboldala (107) szerint a Sinosure egy állami tulajdonú, szakpolitika-orientált biztosítási társaság, amelyet az állam hozott létre és támogat a kínai külgazdasági és külkereskedelmi fejlesztés és együttműködés támogatására. A vállalat 100 %-os állami tulajdonban van. Igazgatótanáccsal és felügyelőbizottsággal rendelkezik. A kormány jogosult a vállalat vezető tisztségviselőinek kinevezésére és felmentésére. A Bizottság ezen információk alapján megállapítja, hogy a Sinosure esetében megvannak a kormányzati ellenőrzés formális jelei.

106

107

| (451) | A Bizottság további tájékoztatást kért arra vonatkozóan, hogy a kínai kormány érdemi befolyást gyakorolt-e a Sinosure magatartása felett az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat tekintetében. |
| --- | --- |

(451)

A Bizottság további tájékoztatást kért arra vonatkozóan, hogy a kínai kormány érdemi befolyást gyakorolt-e a Sinosure magatartása felett az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat tekintetében.

| (452) | A kínai csúcstechnológiai exporttermékek 2006. évi 16. sz. katalógusának a Nemzeti Tudományos és Technológiai Minisztérium általi kiadásáról szóló értesítés szerint „az exportkatalógus 2006. évi szövegváltozatában szereplő termékek részesülhetnek az állam által a csúcstechnológiai termékek kivitelére alkalmazott preferenciális szakpolitikákból”. A csúcstechnológiát képviselő kínai termékek exportkatalógusa kifejezetten említi az optikai szálakat, a száloptikás kommunikációs átviteli berendezéseket és az optikai szálakból álló kábeleket (108). |
| --- | --- |

(452)

A kínai csúcstechnológiai exporttermékek 2006. évi 16. sz. katalógusának a Nemzeti Tudományos és Technológiai Minisztérium általi kiadásáról szóló értesítés szerint „az exportkatalógus 2006. évi szövegváltozatában szereplő termékek részesülhetnek az állam által a csúcstechnológiai termékek kivitelére alkalmazott preferenciális szakpolitikákból”. A csúcstechnológiát képviselő kínai termékek exportkatalógusa kifejezetten említi az optikai szálakat, a száloptikás kommunikációs átviteli berendezéseket és az optikai szálakból álló kábeleket (108).

az exportkatalógus 2006. évi szövegváltozatában szereplő termékek részesülhetnek az állam által a csúcstechnológiai termékek kivitelére alkalmazott preferenciális szakpolitikákból

108

| (453) | Továbbá a kereskedelemnek a tudomány és technológia útján, exporthitel-biztosítások alkalmazásával történő előmozdítására irányuló stratégia végrehajtásáról szóló közlemény (109) szerint a Sinosure-nek növelnie kell a kulcsfontosságú gazdasági ágazatok és termékek támogatását az új és csúcstechnológiás termékek – köztük az „információs és kommunikációs termékek” – exportja általános támogatásának erősítése révén. A csúcstechnológiát képviselő kínai termékek exportkatalógusában felsorolt új és csúcstechnológiát képviselő ágazatokra, például az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatra kell az üzleti tevékenységei során hangsúlyt helyeznie, és átfogó támogatást kell nyújtania a kockázatvállalási eljárások, a limitek jóváhagyása, a követelések feldolgozási sebessége, valamint a díjak rugalmassága tekintetében. A díjak rugalmasságát illetően a termékek számára a hitelbiztosító által megszabott ingadozási sávon belül a maximális biztosításidíj-engedményt kell biztosítania. A (86) és a (118) preambulumbekezdésben említettek szerint az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat az „információs ágazat” általánosabb kategóriájába tartozik. Ezenkívül a Sinosure 2019. évi éves jelentése megállapítja, hogy a Sinosure „támogatta a kulcsfontosságú gazdasági ágazatok folyamatos fejlődését” és „felgyorsította a stratégiai fontosságú feltörekvő iparágak növekedését” (110). |
| --- | --- |

(453)

Továbbá a kereskedelemnek a tudomány és technológia útján, exporthitel-biztosítások alkalmazásával történő előmozdítására irányuló stratégia végrehajtásáról szóló közlemény (109) szerint a Sinosure-nek növelnie kell a kulcsfontosságú gazdasági ágazatok és termékek támogatását az új és csúcstechnológiás termékek – köztük az „információs és kommunikációs termékek” – exportja általános támogatásának erősítése révén. A csúcstechnológiát képviselő kínai termékek exportkatalógusában felsorolt új és csúcstechnológiát képviselő ágazatokra, például az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatra kell az üzleti tevékenységei során hangsúlyt helyeznie, és átfogó támogatást kell nyújtania a kockázatvállalási eljárások, a limitek jóváhagyása, a követelések feldolgozási sebessége, valamint a díjak rugalmassága tekintetében. A díjak rugalmasságát illetően a termékek számára a hitelbiztosító által megszabott ingadozási sávon belül a maximális biztosításidíj-engedményt kell biztosítania. A (86) és a (118) preambulumbekezdésben említettek szerint az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat az „információs ágazat” általánosabb kategóriájába tartozik. Ezenkívül a Sinosure 2019. évi éves jelentése megállapítja, hogy a Sinosure „támogatta a kulcsfontosságú gazdasági ágazatok folyamatos fejlődését” és „felgyorsította a stratégiai fontosságú feltörekvő iparágak növekedését” (110).

109

támogatta a kulcsfontosságú gazdasági ágazatok folyamatos fejlődését

felgyorsította a stratégiai fontosságú feltörekvő iparágak növekedését

110

| (454) | Mindezek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kínai kormány olyan normatív keretrendszert teremtett, amelyet a kínai kormány által kinevezett, illetve felelősségre vonható menedzserek és felügyelőbizottsági tagok kötelesek tiszteletben tartani. Ezért a kínai kormány ilyen normatív keretre támaszkodott annak érdekében, hogy érdemi irányítást gyakorolhasson a Sinosure magatartása felett. |
| --- | --- |

(454)

Mindezek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kínai kormány olyan normatív keretrendszert teremtett, amelyet a kínai kormány által kinevezett, illetve felelősségre vonható menedzserek és felügyelőbizottsági tagok kötelesek tiszteletben tartani. Ezért a kínai kormány ilyen normatív keretre támaszkodott annak érdekében, hogy érdemi irányítást gyakorolhasson a Sinosure magatartása felett.

| (455) | Az érdemi ellenőrzés gyakorlását a Bizottság ezen túlmenően konkrét biztosítási szerződések alapján is igyekezett konkrét bizonyítékokkal alátámasztani. A távoli ellenőrzés során a kínai kormány fenntartotta azon állítását, miszerint a gyakorlatban a Sinosure biztosítási díjai piacorientáltak voltak, és kockázatértékelési elveken alapultak. Az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatra vagy a mintában szereplő vállalatokra vonatkozóan azonban semmilyen konkrét példával nem szolgáltak. |
| --- | --- |

(455)

Az érdemi ellenőrzés gyakorlását a Bizottság ezen túlmenően konkrét biztosítási szerződések alapján is igyekezett konkrét bizonyítékokkal alátámasztani. A távoli ellenőrzés során a kínai kormány fenntartotta azon állítását, miszerint a gyakorlatban a Sinosure biztosítási díjai piacorientáltak voltak, és kockázatértékelési elveken alapultak. Az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatra vagy a mintában szereplő vállalatokra vonatkozóan azonban semmilyen konkrét példával nem szolgáltak.

| (456) | Konkrét bizonyítékok hiányában a Bizottság így megvizsgálta a Sinosure konkrét magatartását a mintában szereplő vállalatoknak nyújtott biztosítás tekintetében. Ez a viselkedés ellentétben állt a hivatalos álláspontjukkal, mivel nem piaci elvek alapján jártak el. |
| --- | --- |

(456)

Konkrét bizonyítékok hiányában a Bizottság így megvizsgálta a Sinosure konkrét magatartását a mintában szereplő vállalatoknak nyújtott biztosítás tekintetében. Ez a viselkedés ellentétben állt a hivatalos álláspontjukkal, mivel nem piaci elvek alapján jártak el.

| (457) | A teljes folyósított követelés és a teljes biztosított összeg összevetését követően a Bizottság a Sinosure 2019. évi éves jelentésében (111) elérhető adatok alapján arra a következtetésre jutott, hogy a Sinosure-nek átlagosan a biztosított összeg 0,22 %-át kellene felárként felszámítania a követelések költségeinek fedezésére (anélkül, hogy figyelembe venné a vállalati általános költségeket). A gyakorlatban azonban a mintában szereplő vállalatok által fizetett felárak jóval alacsonyabbak voltak, mint a működési költségek fedezéséhez szükséges minimális díj. |
| --- | --- |

(457)

A teljes folyósított követelés és a teljes biztosított összeg összevetését követően a Bizottság a Sinosure 2019. évi éves jelentésében (111) elérhető adatok alapján arra a következtetésre jutott, hogy a Sinosure-nek átlagosan a biztosított összeg 0,22 %-át kellene felárként felszámítania a követelések költségeinek fedezésére (anélkül, hogy figyelembe venné a vállalati általános költségeket). A gyakorlatban azonban a mintában szereplő vállalatok által fizetett felárak jóval alacsonyabbak voltak, mint a működési költségek fedezéséhez szükséges minimális díj.

111

| (458) | A Bizottság ezért megállapította, hogy a fent ismertetett jogi keretet a Sinosure az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó ágazat esetében kormányzati feladatok ellátásával hajtja végre. A Sinosure az alaprendelet 3. cikke 1. a) pontjának i. alpontjával együtt értelmezett 2. cikke b) pontjának értelmében, valamint a WTO idevágó ítélkezési gyakorlatával összhangban közjogi szervként jár el. Ezenkívül a mintában szereplő exportáló gyártók gazdasági előnyt kaptak, mivel a biztosítást a Sinosure működési költségeinek fedezéséhez szükséges minimális díj alatti biztosítási díjakon nyújtották. |
| --- | --- |

(458)

A Bizottság ezért megállapította, hogy a fent ismertetett jogi keretet a Sinosure az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó ágazat esetében kormányzati feladatok ellátásával hajtja végre. A Sinosure az alaprendelet 3. cikke 1. a) pontjának i. alpontjával együtt értelmezett 2. cikke b) pontjának értelmében, valamint a WTO idevágó ítélkezési gyakorlatával összhangban közjogi szervként jár el. Ezenkívül a mintában szereplő exportáló gyártók gazdasági előnyt kaptak, mivel a biztosítást a Sinosure működési költségeinek fedezéséhez szükséges minimális díj alatti biztosítási díjakon nyújtották.

| (459) | A Bizottság azt is megállapította, hogy az exportbiztosítási program keretében nyújtott támogatások egyedi jellegűek, mivel ezekhez kivitel nélkül nem lehetne hozzájutni, és ezért az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdésének a) pontja értelmében a kiviteltől függenek. |
| --- | --- |

(459)

A Bizottság azt is megállapította, hogy az exportbiztosítási program keretében nyújtott támogatások egyedi jellegűek, mivel ezekhez kivitel nélkül nem lehetne hozzájutni, és ezért az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdésének a) pontja értelmében a kiviteltől függenek.

c)   A támogatási mérték kiszámítása

| (460) | Mivel a Sinosure piacon erőfölénnyel rendelkezett a vizsgálati időszak során, a Bizottság nem tudott piaci alapú belföldi biztosítási díjat megállapítani. Ezért a korábbi szubvencióellenes vizsgálatokkal összhangban a Bizottság így a legmegfelelőbb külső referenciaértéket alkalmazta, amellyel kapcsolatosan könnyen hozzáférhetőek voltak információk, azaz az Amerikai Egyesült Államok Export-Import Bankja által nem pénzügyi intézmények esetében az OECD-országokba irányuló kivitelre alkalmazott biztosítási díjakat. |
| --- | --- |

(460)

Mivel a Sinosure piacon erőfölénnyel rendelkezett a vizsgálati időszak során, a Bizottság nem tudott piaci alapú belföldi biztosítási díjat megállapítani. Ezért a korábbi szubvencióellenes vizsgálatokkal összhangban a Bizottság így a legmegfelelőbb külső referenciaértéket alkalmazta, amellyel kapcsolatosan könnyen hozzáférhetőek voltak információk, azaz az Amerikai Egyesült Államok Export-Import Bankja által nem pénzügyi intézmények esetében az OECD-országokba irányuló kivitelre alkalmazott biztosítási díjakat.

| (461) | A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kedvezményezetteknek juttatott gazdasági előny a vállalat által biztosítási díjként ténylegesen kifizetett összeg és a biztosítási díj tekintetében alkalmazott, a (460) preambulumbekezdésben említett külső referenciaérték alkalmazása esetén fizetendő összeg közötti különbség. |
| --- | --- |

(461)

A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kedvezményezetteknek juttatott gazdasági előny a vállalat által biztosítási díjként ténylegesen kifizetett összeg és a biztosítási díj tekintetében alkalmazott, a (460) preambulumbekezdésben említett külső referenciaérték alkalmazása esetén fizetendő összeg közötti különbség.

| (462) | E program esetében az FTT csoportra és a ZTT csoportra vonatkozóan a vizsgálati időszakra megállapított támogatási mérték a következő volt:

  Kedvezményes finanszírozás és biztosítás: exporthitel-biztosítás







  Vállalat neve | Támogatási mérték |
| --- | --- | --- |
| FTT csoport:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd |

(462)

E program esetében az FTT csoportra és a ZTT csoportra vonatkozóan a vizsgálati időszakra megállapított támogatási mérték a következő volt:

Kedvezményes finanszírozás és biztosítás: exporthitel-biztosítás

Kedvezményes finanszírozás és biztosítás: exporthitel-biztosítás

Vállalat neve

Támogatási mérték

FTT csoport:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd

0,08  %

ZTT csoport:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd

0,54  %

3.7.   Elmaradt költségvetési bevételek az adómentességi és adócsökkentési programok következtében

Elmaradt költségvetési bevételek az adómentességi és adócsökkentési programok következtében

3.7.1.   Adómentesség és adócsökkentés

Adómentesség és adócsökkentés

3.7.1.1.   Újszerű és csúcstechnológiát alkalmazó vállalatok társaságiadó-kedvezménye

| (463) | A Kínai Népköztársaság társaságiadó-törvényével (112) összhangban az állam által kiemelten támogatandó újszerű és csúcstechnológiát alkalmazó vállalatok 15 %-os csökkentett társaságiadó-kulccsal adóznak a szokásos 25 %-os adókulcs helyett. |
| --- | --- |

(463)

A Kínai Népköztársaság társaságiadó-törvényével (112) összhangban az állam által kiemelten támogatandó újszerű és csúcstechnológiát alkalmazó vállalatok 15 %-os csökkentett társaságiadó-kulccsal adóznak a szokásos 25 %-os adókulcs helyett.

112

a)   Jogalap

| (464) | A program jogalapját a Kínai Népköztársaság társaságiadó-törvényének 28. cikke, a társaságiadó-törvény végrehajtási szabályainak (113) 93. cikke, valamint a következők jelentik:






  — | a Tudományos és Technológiai Minisztérium, a Pénzügyminisztérium és a Központi Adóigazgatóság körlevele a csúcstechnológiai vállalatok elismerésére irányuló közigazgatási intézkedések felülvizsgálatáról és kibocsátásáról, Guokefahuo (2016) 32. sz., |
| --- | --- | --- |

(464)

A program jogalapját a Kínai Népköztársaság társaságiadó-törvényének 28. cikke, a társaságiadó-törvény végrehajtási szabályainak (113) 93. cikke, valamint a következők jelentik:

113

—

a Tudományos és Technológiai Minisztérium, a Pénzügyminisztérium és a Központi Adóigazgatóság körlevele a csúcstechnológiai vállalatok elismerésére irányuló közigazgatási intézkedések felülvizsgálatáról és kibocsátásáról, Guokefahuo (2016) 32. sz.,

| — | a Tudományos és Technológiai Minisztérium, a Pénzügyminisztérium és a Központi Adóigazgatóság körlevele a csúcstechnológiai vállalatok akkreditálásának adminisztrációjára irányuló iránymutatás felülvizsgálatáról és kibocsátásáról, Guokefahuo (2016) 195. sz., |
| --- | --- |

—

a Tudományos és Technológiai Minisztérium, a Pénzügyminisztérium és a Központi Adóigazgatóság körlevele a csúcstechnológiai vállalatok akkreditálásának adminisztrációjára irányuló iránymutatás felülvizsgálatáról és kibocsátásáról, Guokefahuo (2016) 195. sz.,

| — | az Állami Adóigazgatóság 2017. évi 24. sz. közleménye a kedvezményes társaságiadó-politikák csúcstechnológiát alkalmazó vállalkozásokra történő alkalmazásáról, |
| --- | --- |

—

az Állami Adóigazgatóság 2017. évi 24. sz. közleménye a kedvezményes társaságiadó-politikák csúcstechnológiát alkalmazó vállalkozásokra történő alkalmazásáról,

| — | az állam által támogatott csúcstechnológiai ágazatok 2016. évi katalógusa (114), valamint |
| --- | --- |

—

az állam által támogatott csúcstechnológiai ágazatok 2016. évi katalógusa (114), valamint

114

| — | a Pénzügyminisztérium és a Központi Adóigazgatóság 68. sz. bejelentése (2019). |
| --- | --- |

—

a Pénzügyminisztérium és a Központi Adóigazgatóság 68. sz. bejelentése (2019).

| (465) | A társaságiadó-törvény IV. fejezete rendelkezik a „kedvezményes adózási elbánásról”. A társaságiadó-törvény 25. cikke – amely a IV. fejezet bevezető rendelkezése – úgy rendelkezik, hogy „az állam társaságiadó-kedvezményt biztosít az olyan gazdasági ágazatokban vagy projektekben részt vevő vállalkozások számára, amelyek fejlesztését az állam kifejezetten támogatja és ösztönzi”. A társaságiadó-törvény 28. cikke, úgy rendelkezik, hogy „az állam különleges támogatását igénylő újszerű és csúcstechnológiai vállalkozások társaságiadó-kulcsát 15 %-ra kell csökkenteni”. |
| --- | --- |

(465)

A társaságiadó-törvény IV. fejezete rendelkezik a „kedvezményes adózási elbánásról”. A társaságiadó-törvény 25. cikke – amely a IV. fejezet bevezető rendelkezése – úgy rendelkezik, hogy „az állam társaságiadó-kedvezményt biztosít az olyan gazdasági ágazatokban vagy projektekben részt vevő vállalkozások számára, amelyek fejlesztését az állam kifejezetten támogatja és ösztönzi”. A társaságiadó-törvény 28. cikke, úgy rendelkezik, hogy „az állam különleges támogatását igénylő újszerű és csúcstechnológiai vállalkozások társaságiadó-kulcsát 15 %-ra kell csökkenteni”.

az állam társaságiadó-kedvezményt biztosít az olyan gazdasági ágazatokban vagy projektekben részt vevő vállalkozások számára, amelyek fejlesztését az állam kifejezetten támogatja és ösztönzi

az állam különleges támogatását igénylő újszerű és csúcstechnológiai vállalkozások társaságiadó-kulcsát 15 %-ra kell csökkenteni

| (466) | A társaságiadó-törvény végrehajtási szabályainak 93. cikke tisztázza, hogy:

  „
  A társaságiadó-törvény 28. cikkének 2. mondatában említett, az állam által támogatandó fontos újszerű és csúcstechnológiai vállalkozások azok a vállalkozások, amelyek fontos szellemitulajdon-jogokat birtokolnak, és megfelelnek a következő feltételeknek:







  1. | megfelelnek az államilag támogatott újszerű és csúcstechnológiai területek alkalmazási körének; |
| --- | --- | --- |

(466)

A társaságiadó-törvény végrehajtási szabályainak 93. cikke tisztázza, hogy:

„
  A társaságiadó-törvény 28. cikkének 2. mondatában említett, az állam által támogatandó fontos újszerű és csúcstechnológiai vállalkozások azok a vállalkozások, amelyek fontos szellemitulajdon-jogokat birtokolnak, és megfelelnek a következő feltételeknek:

A társaságiadó-törvény 28. cikkének 2. mondatában említett, az állam által támogatandó fontos újszerű és csúcstechnológiai vállalkozások azok a vállalkozások, amelyek fontos szellemitulajdon-jogokat birtokolnak, és megfelelnek a következő feltételeknek:

1.

megfelelnek az államilag támogatott újszerű és csúcstechnológiai területek alkalmazási körének;

megfelelnek az államilag támogatott újszerű és csúcstechnológiai területek alkalmazási körének;

| 2. | az értékesítési bevételekben a kutatási-fejlesztési ráfordítások aránya nem lehet kisebb egy előírt hányadnál; |
| --- | --- |

2.

az értékesítési bevételekben a kutatási-fejlesztési ráfordítások aránya nem lehet kisebb egy előírt hányadnál;

az értékesítési bevételekben a kutatási-fejlesztési ráfordítások aránya nem lehet kisebb egy előírt hányadnál;

| 3. | A vállalkozás teljes bevételén belül a csúcstechnológiából/csúcstechnológiai termékekből/szolgáltatásokból származó bevétel aránya nem lehet kisebb egy előírt hányadnál; |
| --- | --- |

3.

A vállalkozás teljes bevételén belül a csúcstechnológiából/csúcstechnológiai termékekből/szolgáltatásokból származó bevétel aránya nem lehet kisebb egy előírt hányadnál;

A vállalkozás teljes bevételén belül a csúcstechnológiából/csúcstechnológiai termékekből/szolgáltatásokból származó bevétel aránya nem lehet kisebb egy előírt hányadnál;

| 4. | A vállalkozás összes alkalmazottja között a műszaki személyzet aránya nem lehet kisebb egy előírt hányadnál; |
| --- | --- |

4.

A vállalkozás összes alkalmazottja között a műszaki személyzet aránya nem lehet kisebb egy előírt hányadnál;

A vállalkozás összes alkalmazottja között a műszaki személyzet aránya nem lehet kisebb egy előírt hányadnál;

| 5. | A csúcstechnológiai vállalkozások azonosításáról szóló közigazgatási intézkedésekben előírt egyéb feltételek. |
| --- | --- |

5.

A csúcstechnológiai vállalkozások azonosításáról szóló közigazgatási intézkedésekben előírt egyéb feltételek.

A csúcstechnológiai vállalkozások azonosításáról szóló közigazgatási intézkedésekben előírt egyéb feltételek.

A csúcstechnológiai vállalkozások azonosításáról és az államilag támogatott újszerű és csúcstechnológiai területekről szóló közigazgatási intézkedéseket az Államtanács irányítása alatt a technológiai, pénzügyi és adóügyi minisztériumnak együtt kell megfogalmaznia, és az intézkedések az Államtanács jóváhagyása után lépnek hatályba.”

| (467) | A fent említett rendelkezések egyértelműen rögzítik, hogy a csökkentett társaságiadó-kulcsot „az állam által támogatandó fontos újszerű és csúcstechnológiai vállalkozások” számára tartják fenn, amelyek fontos szellemitulajdon-jogokat birtokolnak, és megfelelnek a bizonyos feltételeknek, például „megfelelnek az államilag támogatott újszerű és csúcstechnológiai területek alkalmazási körének”. |
| --- | --- |

(467)

A fent említett rendelkezések egyértelműen rögzítik, hogy a csökkentett társaságiadó-kulcsot „az állam által támogatandó fontos újszerű és csúcstechnológiai vállalkozások” számára tartják fenn, amelyek fontos szellemitulajdon-jogokat birtokolnak, és megfelelnek a bizonyos feltételeknek, például „megfelelnek az államilag támogatott újszerű és csúcstechnológiai területek alkalmazási körének”.

az állam által támogatandó fontos újszerű és csúcstechnológiai vállalkozások

megfelelnek az államilag támogatott újszerű és csúcstechnológiai területek alkalmazási körének

| (468) | A csúcstechnológiai vállalatok elismerésére vonatkozó közigazgatási intézkedések (Guokefahuo, 2016. évi 32. sz.) 11. cikke értelmében ahhoz, hogy egy vállalatot csúcstechnológiai vállalkozásként ismerjenek el, egyszerre több feltételnek is eleget kell tennie, melyek többek között a következők: „megszerezte a szellemitulajdonhoz fűződő jogokat, amelyek központi szerepet játszanak a fő termékeinek (szolgáltatások) független kutatáson, átruházáson, támogatáson, összeolvadásokon és felvásárlásokon stb. keresztüli technikai támogatásában”, valamint „a fő termékeinek (szolgáltatások) technikai támogatásában központi szerepet játszó technológia »az állam által támogatott csúcstechnológiai ágazatok« előzetesen meghatározott köreibe tartozik”. |
| --- | --- |

(468)

A csúcstechnológiai vállalatok elismerésére vonatkozó közigazgatási intézkedések (Guokefahuo, 2016. évi 32. sz.) 11. cikke értelmében ahhoz, hogy egy vállalatot csúcstechnológiai vállalkozásként ismerjenek el, egyszerre több feltételnek is eleget kell tennie, melyek többek között a következők: „megszerezte a szellemitulajdonhoz fűződő jogokat, amelyek központi szerepet játszanak a fő termékeinek (szolgáltatások) független kutatáson, átruházáson, támogatáson, összeolvadásokon és felvásárlásokon stb. keresztüli technikai támogatásában”, valamint „a fő termékeinek (szolgáltatások) technikai támogatásában központi szerepet játszó technológia »az állam által támogatott csúcstechnológiai ágazatok« előzetesen meghatározott köreibe tartozik”.

megszerezte a szellemitulajdonhoz fűződő jogokat, amelyek központi szerepet játszanak a fő termékeinek (szolgáltatások) független kutatáson, átruházáson, támogatáson, összeolvadásokon és felvásárlásokon stb. keresztüli technikai támogatásában

a fő termékeinek (szolgáltatások) technikai támogatásában központi szerepet játszó technológia »az állam által támogatott csúcstechnológiai ágazatok« előzetesen meghatározott köreibe tartozik

| (469) | Az állam által támogatott kulcsfontosságú csúcstechnológiai ágazatok az állam által támogatott csúcstechnológiai ágazatok 2016. évi katalógusában találhatók meg. Ez a katalógus világosan megemlíti az „I. Elektronikus információk” kategória „Kommunikációs technológia” című 4. pontjában, hogy az „optikai átviteli hálózat” és az „optikai átviteli rendszertechnológia” – amely az optikai szálakból álló kábelekre is kiterjed – az állam által támogatott csúcstechnológiai terület. |
| --- | --- |

(469)

Az állam által támogatott kulcsfontosságú csúcstechnológiai ágazatok az állam által támogatott csúcstechnológiai ágazatok 2016. évi katalógusában találhatók meg. Ez a katalógus világosan megemlíti az „I. Elektronikus információk” kategória „Kommunikációs technológia” című 4. pontjában, hogy az „optikai átviteli hálózat” és az „optikai átviteli rendszertechnológia” – amely az optikai szálakból álló kábelekre is kiterjed – az állam által támogatott csúcstechnológiai terület.

optikai átviteli hálózat

optikai átviteli rendszertechnológia

| (470) | Az ebből az intézkedésből származó gazdasági előnyben részesülő vállalatoknak be kell nyújtaniuk társaságiadó-bevallásukat és a kapcsolódó mellékleteket. A gazdasági előny tényleges összegét az adóbevallás tartalmazza. |
| --- | --- |

(470)

Az ebből az intézkedésből származó gazdasági előnyben részesülő vállalatoknak be kell nyújtaniuk társaságiadó-bevallásukat és a kapcsolódó mellékleteket. A gazdasági előny tényleges összegét az adóbevallás tartalmazza.

b)   A vizsgálat ténymegállapításai

| (471) | A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő exportáló gyártócsoportokon belüli vállalatok a vizsgálati időszakban csúcstechnológiai vállalatnak minősültek, és ezért 15 %-os vagy 12,5 %-os kedvezményes társasági adót fizettek. |
| --- | --- |

(471)

A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő exportáló gyártócsoportokon belüli vállalatok a vizsgálati időszakban csúcstechnológiai vállalatnak minősültek, és ezért 15 %-os vagy 12,5 %-os kedvezményes társasági adót fizettek.

| (472) | A Bizottság megítélése szerint a szóban forgó adómentesség az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősül, mivel bevételről való lemondás formájában a kínai kormány pénzügyi hozzájárulást nyújt, amelynek révén az érintett vállalatok gazdasági előnyhöz jutnak. A támogatásban részesülő vállalat részére nyújtott előny mértéke az adómegtakarítás összegének felel meg. |
| --- | --- |

(472)

A Bizottság megítélése szerint a szóban forgó adómentesség az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősül, mivel bevételről való lemondás formájában a kínai kormány pénzügyi hozzájárulást nyújt, amelynek révén az érintett vállalatok gazdasági előnyhöz jutnak. A támogatásban részesülő vállalat részére nyújtott előny mértéke az adómegtakarítás összegének felel meg.

| (473) | A támogatás az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyedi támogatásnak minősül, mivel a jogszabály a program alkalmazását olyan vállalkozásokra korlátozza, amelyek a csúcstechnológia bizonyos, az állam által meghatározott kiemelt területein tevékenykednek, ahogy azt a (466)–(468) preambulumbekezdés bemutatta. A (469) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat ilyen, csúcstechnológiát képviselő kiemelt terület. |
| --- | --- |

(473)

A támogatás az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyedi támogatásnak minősül, mivel a jogszabály a program alkalmazását olyan vállalkozásokra korlátozza, amelyek a csúcstechnológia bizonyos, az állam által meghatározott kiemelt területein tevékenykednek, ahogy azt a (466)–(468) preambulumbekezdés bemutatta. A (469) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat ilyen, csúcstechnológiát képviselő kiemelt terület.

| (474) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány azt állította, hogy a Bizottság által kiegyenlített adómentességi és -levonási programok nem minősülnek kiegyenlíthető támogatásnak. A kínai kormány szerint az állítólagos adómentességek és -levonások egy, a pénzügyi támogatásra való jogosultság tekintetében objektív követelményeket vagy feltételeket meghatározó, teljes mértékben gazdasági és horizontális jellegű rendszer eredményei, amely rendszerben a jogosultság automatikus, a programokban meghatározott kritériumokat és feltételeket szigorúan betartják, és nem részesítenek előnyben bizonyos vállalatokat másokkal szemben. Ezért a kínai kormány azt állította, hogy azok nem az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében vett egyedi támogatások. |
| --- | --- |

(474)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány azt állította, hogy a Bizottság által kiegyenlített adómentességi és -levonási programok nem minősülnek kiegyenlíthető támogatásnak. A kínai kormány szerint az állítólagos adómentességek és -levonások egy, a pénzügyi támogatásra való jogosultság tekintetében objektív követelményeket vagy feltételeket meghatározó, teljes mértékben gazdasági és horizontális jellegű rendszer eredményei, amely rendszerben a jogosultság automatikus, a programokban meghatározott kritériumokat és feltételeket szigorúan betartják, és nem részesítenek előnyben bizonyos vállalatokat másokkal szemben. Ezért a kínai kormány azt állította, hogy azok nem az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében vett egyedi támogatások.

jogosultság tekintetében objektív követelményeket vagy feltételeket meghatározó

| (475) | A Bizottság nem értett egyet ezzel az állítással, mivel a 3.7.1.1–3.7.1.3. szakaszban bemutatott adórendszereket egyedinek tekintette az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében, mely előírja, hogy „amennyiben a támogatást nyújtó hatóság, illetve a jogrend, amelynek hatálya alatt a támogatást nyújtó hatóság működik, egy támogatásra való jogosultságot kifejezetten meghatározott vállalkozástípusokra korlátoz, az ilyen támogatást egyedi támogatásnak kell tekinteni”. A kérdéses támogatási programok jogalapját a társaságiadó-törvény „Adókedvezmények” című IV. fejezete biztosítja. Neve és tartalma alapján ez a fejezet kifejezetten előírja az egyedi kedvezményes elbánást, vagyis „egy támogatásra való jogosultságot kifejezetten meghatározott vállalkozástípusokra korlátoz”. Következésképpen az ezen adórendszerek keretében nyújtott támogatások az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyediek. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(475)

A Bizottság nem értett egyet ezzel az állítással, mivel a 3.7.1.1–3.7.1.3. szakaszban bemutatott adórendszereket egyedinek tekintette az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében, mely előírja, hogy „amennyiben a támogatást nyújtó hatóság, illetve a jogrend, amelynek hatálya alatt a támogatást nyújtó hatóság működik, egy támogatásra való jogosultságot kifejezetten meghatározott vállalkozástípusokra korlátoz, az ilyen támogatást egyedi támogatásnak kell tekinteni”. A kérdéses támogatási programok jogalapját a társaságiadó-törvény „Adókedvezmények” című IV. fejezete biztosítja. Neve és tartalma alapján ez a fejezet kifejezetten előírja az egyedi kedvezményes elbánást, vagyis „egy támogatásra való jogosultságot kifejezetten meghatározott vállalkozástípusokra korlátoz”. Következésképpen az ezen adórendszerek keretében nyújtott támogatások az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyediek. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

amennyiben a támogatást nyújtó hatóság, illetve a jogrend, amelynek hatálya alatt a támogatást nyújtó hatóság működik, egy támogatásra való jogosultságot kifejezetten meghatározott vállalkozástípusokra korlátoz, az ilyen támogatást egyedi támogatásnak kell tekinteni

egy támogatásra való jogosultságot kifejezetten meghatározott vállalkozástípusokra korlátoz

c)   A támogatási mérték kiszámítása

| (476) | A kiegyenlíthető támogatás összegét a Bizottság a támogatásban részesülő felek számára a vizsgálati időszakban nyújtott gazdasági előny mértékének megfelelően számította ki. A gazdasági előny a szokásos adókulcs szerint fizetendő adó teljes összege, valamint a csökkentett adómérték szerint fizetendő teljes adóösszeg különbözete. |
| --- | --- |

(476)

A kiegyenlíthető támogatás összegét a Bizottság a támogatásban részesülő felek számára a vizsgálati időszakban nyújtott gazdasági előny mértékének megfelelően számította ki. A gazdasági előny a szokásos adókulcs szerint fizetendő adó teljes összege, valamint a csökkentett adómérték szerint fizetendő teljes adóösszeg különbözete.

| (477) | A támogatás megállapított mértéke e konkrét program esetében az FTT csoport vonatkozásában 0,10 %, a ZTT csoport vonatkozásában pedig 0,48 % volt. |
| --- | --- |

(477)

A támogatás megállapított mértéke e konkrét program esetében az FTT csoport vonatkozásában 0,10 %, a ZTT csoport vonatkozásában pedig 0,48 % volt.

3.7.1.2.   Kutatási-fejlesztési kiadások utáni társaságiadó-jóváírás

| (478) | A kutatás-fejlesztés utáni adójóváírás keretében a vállalkozások egyes, az állam által meghatározott, csúcstechnológiát képviselő kiemelt területeken végzett kutatási-fejlesztési tevékenységük után kedvezményes adózási elbánás alá esnek, amennyiben a kutatási-fejlesztési kiadások teljesítenek meghatározott értékhatárokat. |
| --- | --- |

(478)

A kutatás-fejlesztés utáni adójóváírás keretében a vállalkozások egyes, az állam által meghatározott, csúcstechnológiát képviselő kiemelt területeken végzett kutatási-fejlesztési tevékenységük után kedvezményes adózási elbánás alá esnek, amennyiben a kutatási-fejlesztési kiadások teljesítenek meghatározott értékhatárokat.

| (479) | Pontosabban az immateriális eszköznek nem minősülő új technológiák, új termékek és új technikák kifejlesztése során felmerült és a tárgyidőszaki eredményben elszámolt kutatási-fejlesztési kiadások után a mindenkori helyzetre tekintettel történő teljes levonást követően további 75 %-os levonás jár. Ha az említett kutatási-fejlesztési kiadások eredményeképpen immateriális eszköz jön létre, akkor arra az immateriális eszköz költségének 175 %-a alapján kell értékcsökkenést elszámolni. 2021 januárjától a K+F-költségek adózás előtti többletlevonásának értéke 100 %-ra nőtt (115). |
| --- | --- |

(479)

Pontosabban az immateriális eszköznek nem minősülő új technológiák, új termékek és új technikák kifejlesztése során felmerült és a tárgyidőszaki eredményben elszámolt kutatási-fejlesztési kiadások után a mindenkori helyzetre tekintettel történő teljes levonást követően további 75 %-os levonás jár. Ha az említett kutatási-fejlesztési kiadások eredményeképpen immateriális eszköz jön létre, akkor arra az immateriális eszköz költségének 175 %-a alapján kell értékcsökkenést elszámolni. 2021 januárjától a K+F-költségek adózás előtti többletlevonásának értéke 100 %-ra nőtt (115).

115

a)   Jogalap

| (480) | A program jogalapját a társaságiadó-törvény 30. cikkének (1) bekezdése, a társaságiadó-törvény végrehajtási szabályai, valamint a következő közlemények jelentik:






  — | a Pénzügyminisztérium, a Központi Adóigazgatóság, valamint a Tudományos és Technológiai Minisztérium közleménye a kutatási-fejlesztési kiadások adózás előtti levonására vonatkozó szabályok tökéletesítéséről (Cai Shui, 2015. évi 119. sz.), |
| --- | --- | --- |

(480)

A program jogalapját a társaságiadó-törvény 30. cikkének (1) bekezdése, a társaságiadó-törvény végrehajtási szabályai, valamint a következő közlemények jelentik:

—

a Pénzügyminisztérium, a Központi Adóigazgatóság, valamint a Tudományos és Technológiai Minisztérium közleménye a kutatási-fejlesztési kiadások adózás előtti levonására vonatkozó szabályok tökéletesítéséről (Cai Shui, 2015. évi 119. sz.),

| — | a kutatási-fejlesztési költségek adózás előtti többletlevonása arányának emeléséről szóló körrendelet (Cai Shui, 2018. évi 99. sz.), |
| --- | --- |

—

a kutatási-fejlesztési költségek adózás előtti többletlevonása arányának emeléséről szóló körrendelet (Cai Shui, 2018. évi 99. sz.),

| — | az Állami Adóigazgatóság 2015. évi 97. sz. közleménye a vállalkozások kutatási-fejlesztési költségeinek további, adózás előtti levonására vonatkozó szabályok releváns kérdéseiről, |
| --- | --- |

—

az Állami Adóigazgatóság 2015. évi 97. sz. közleménye a vállalkozások kutatási-fejlesztési költségeinek további, adózás előtti levonására vonatkozó szabályok releváns kérdéseiről,

| — | az Állami Adóigazgatóság 2017. évi 40. sz. közleménye a kutatási-fejlesztési költségek további, adózás előtti levonásának elszámolható mértékével kapcsolatos kérdésekről, valamint |
| --- | --- |

—

az Állami Adóigazgatóság 2017. évi 40. sz. közleménye a kutatási-fejlesztési költségek további, adózás előtti levonásának elszámolható mértékével kapcsolatos kérdésekről, valamint

| — | az állam által támogatott csúcstechnológiai ágazatok 2016. évi katalógusa. |
| --- | --- |

—

az állam által támogatott csúcstechnológiai ágazatok 2016. évi katalógusa.

| (481) | A korábbi vizsgálatok során (116) a Bizottság megállapította, hogy az adólevonásra jogosult „új technológiák, új termékek és új módszerek” az állam által támogatott csúcstechnológiai területekhez tartoznak. A (469) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint az állam által támogatott kulcsfontosságú csúcstechnológiai ágazatok az állam által támogatott csúcstechnológiai ágazatok 2016. évi katalógusában találhatók meg. |
| --- | --- |

(481)

A korábbi vizsgálatok során (116) a Bizottság megállapította, hogy az adólevonásra jogosult „új technológiák, új termékek és új módszerek” az állam által támogatott csúcstechnológiai területekhez tartoznak. A (469) preambulumbekezdésben megállapítottak szerint az állam által támogatott kulcsfontosságú csúcstechnológiai ágazatok az állam által támogatott csúcstechnológiai ágazatok 2016. évi katalógusában találhatók meg.

116

új technológiák, új termékek és új módszerek

| (482) | A (468) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a társaságiadó-törvény IV. fejezete – és különösen a 25. cikk – rendelkezik a „kedvezményes adózási elbánásról”. A társaságiadó-törvény 30. cikk (1) bekezdése, amely szintén e fejezetbe tartozik, előírja, hogy „vállalkozásoknál az új technológiák, új termékek és új technikák fejlesztése során felmerült kutatási-fejlesztési kiadások” is jogosultak lehetnek a levonásra az adóköteles jövedelem kiszámításakor. A társaságiadó-törvény végrehajtási szabályainak 95. cikke tisztázza az „új technológiák, új termékek és új módszerek kifejlesztése során felmerült kutatási-fejlesztési kiadásoknak” a társaságiadó-törvény 30. cikke (1) bekezdésében meghatározott fogalmát. |
| --- | --- |

(482)

A (468) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a társaságiadó-törvény IV. fejezete – és különösen a 25. cikk – rendelkezik a „kedvezményes adózási elbánásról”. A társaságiadó-törvény 30. cikk (1) bekezdése, amely szintén e fejezetbe tartozik, előírja, hogy „vállalkozásoknál az új technológiák, új termékek és új technikák fejlesztése során felmerült kutatási-fejlesztési kiadások” is jogosultak lehetnek a levonásra az adóköteles jövedelem kiszámításakor. A társaságiadó-törvény végrehajtási szabályainak 95. cikke tisztázza az „új technológiák, új termékek és új módszerek kifejlesztése során felmerült kutatási-fejlesztési kiadásoknak” a társaságiadó-törvény 30. cikke (1) bekezdésében meghatározott fogalmát.

vállalkozásoknál az új technológiák, új termékek és új technikák fejlesztése során felmerült kutatási-fejlesztési kiadások

új technológiák, új termékek és új módszerek kifejlesztése során felmerült kutatási-fejlesztési kiadásoknak

| (483) | A kutatási-fejlesztési költségek adózás előtti többletlevonása arányának emeléséről szóló körrendelet (Cai Shui, 2018. évi 99. sz.) szerint „az egy vállalatnál a K+F-tevékenysége során ténylegesen felmerülő kutatási-fejlesztési (K+F-) költségek tényleges összegének további 75 %-a levonható az egyéb tényleges levonásokon felül a 2018. január 1. és 2020. december 31. közötti időszakban, feltéve, hogy az említett költségeket nem konvertálták át immateriális javakká, és nem könyvelték a vállalat aktuális nyereségei és veszteségei közé; amennyiben azonban a költségeket átkonvertálták immateriális javakká, azokra az immateriális javak adó nélküli költségeinek 175 %-a alapján kell értékcsökkenést elszámolni a fenti időszak során”. |
| --- | --- |

(483)

A kutatási-fejlesztési költségek adózás előtti többletlevonása arányának emeléséről szóló körrendelet (Cai Shui, 2018. évi 99. sz.) szerint „az egy vállalatnál a K+F-tevékenysége során ténylegesen felmerülő kutatási-fejlesztési (K+F-) költségek tényleges összegének további 75 %-a levonható az egyéb tényleges levonásokon felül a 2018. január 1. és 2020. december 31. közötti időszakban, feltéve, hogy az említett költségeket nem konvertálták át immateriális javakká, és nem könyvelték a vállalat aktuális nyereségei és veszteségei közé; amennyiben azonban a költségeket átkonvertálták immateriális javakká, azokra az immateriális javak adó nélküli költségeinek 175 %-a alapján kell értékcsökkenést elszámolni a fenti időszak során”.

az egy vállalatnál a K+F-tevékenysége során ténylegesen felmerülő kutatási-fejlesztési (K+F-) költségek tényleges összegének további 75 %-a levonható az egyéb tényleges levonásokon felül a 2018. január 1. és 2020. december 31. közötti időszakban, feltéve, hogy az említett költségeket nem konvertálták át immateriális javakká, és nem könyvelték a vállalat aktuális nyereségei és veszteségei közé; amennyiben azonban a költségeket átkonvertálták immateriális javakká, azokra az immateriális javak adó nélküli költségeinek 175 %-a alapján kell értékcsökkenést elszámolni a fenti időszak során

b)   A vizsgálat ténymegállapításai

| (484) | A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő csoportokon belüli vállalatok „az új technológiákkal, új termékekkel és új technikákkal kapcsolatos kutatás-fejlesztés során felmerült kutatási-fejlesztési kiadások után kiegészítő levonásra voltak jogosultak”. |
| --- | --- |

(484)

A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő csoportokon belüli vállalatok „az új technológiákkal, új termékekkel és új technikákkal kapcsolatos kutatás-fejlesztés során felmerült kutatási-fejlesztési kiadások után kiegészítő levonásra voltak jogosultak”.

az új technológiákkal, új termékekkel és új technikákkal kapcsolatos kutatás-fejlesztés során felmerült kutatási-fejlesztési kiadások után kiegészítő levonásra voltak jogosultak

| (485) | A Bizottság megítélése szerint a szóban forgó adómentesség az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősül, mivel bevételről való lemondás formájában a kínai kormány pénzügyi hozzájárulást nyújt, amelynek révén az érintett vállalatok gazdasági előnyhöz jutnak. A támogatásban részesülő vállalat részére nyújtott előny mértéke az adómegtakarítás összegének felel meg. |
| --- | --- |

(485)

A Bizottság megítélése szerint a szóban forgó adómentesség az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősül, mivel bevételről való lemondás formájában a kínai kormány pénzügyi hozzájárulást nyújt, amelynek révén az érintett vállalatok gazdasági előnyhöz jutnak. A támogatásban részesülő vállalat részére nyújtott előny mértéke az adómegtakarítás összegének felel meg.

| (486) | A támogatás az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyedi támogatásnak minősül, mivel a jogszabály az intézkedés alkalmazását olyan vállalkozásokra korlátozza, amelyeknél a kutatási-fejlesztési kiadások a csúcstechnológia állam által meghatározott kiemelt területein, például az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó ágazatban merülnek fel. |
| --- | --- |

(486)

A támogatás az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyedi támogatásnak minősül, mivel a jogszabály az intézkedés alkalmazását olyan vállalkozásokra korlátozza, amelyeknél a kutatási-fejlesztési kiadások a csúcstechnológia állam által meghatározott kiemelt területein, például az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó ágazatban merülnek fel.

c)   A támogatási mérték kiszámítása

| (487) | A kiegyenlíthető támogatás összegét a Bizottság a támogatásban részesülő felek számára a vizsgálati időszakban nyújtott gazdasági előny mértékének megfelelően számította ki. A gazdasági előny a szokásos adókulcs szerint fizetendő adó teljes összege, valamint a tényleges kutatási-fejlesztési kiadásokra tekintettel alkalmazott további 75 %-os levonás után fizetendő teljes adóösszeg különbözete. |
| --- | --- |

(487)

A kiegyenlíthető támogatás összegét a Bizottság a támogatásban részesülő felek számára a vizsgálati időszakban nyújtott gazdasági előny mértékének megfelelően számította ki. A gazdasági előny a szokásos adókulcs szerint fizetendő adó teljes összege, valamint a tényleges kutatási-fejlesztési kiadásokra tekintettel alkalmazott további 75 %-os levonás után fizetendő teljes adóösszeg különbözete.

| (488) | A támogatás megállapított mértéke e konkrét program esetében az FTT csoport vonatkozásában 1,28 %, a ZTT csoport vonatkozásában pedig 0,13 % volt. |
| --- | --- |

(488)

A támogatás megállapított mértéke e konkrét program esetében az FTT csoport vonatkozásában 1,28 %, a ZTT csoport vonatkozásában pedig 0,13 % volt.

3.7.1.3.   Osztalékok adómentessége a minősítéssel rendelkező belföldi vállalkozások között

| (489) | A társaságiadó-törvény társaságiadó-kedvezményt biztosít az olyan gazdasági ágazatokban vagy projektekben részt vevő vállalkozások számára, amelyek fejlesztését az állam kifejezetten támogatja és ösztönzi és különösen mentesíti az adó alól a jogosult belföldi vállalkozások közötti tőkebefektetésekből – például osztalékokból és jutalmakból – származó jövedelmet. |
| --- | --- |

(489)

A társaságiadó-törvény társaságiadó-kedvezményt biztosít az olyan gazdasági ágazatokban vagy projektekben részt vevő vállalkozások számára, amelyek fejlesztését az állam kifejezetten támogatja és ösztönzi és különösen mentesíti az adó alól a jogosult belföldi vállalkozások közötti tőkebefektetésekből – például osztalékokból és jutalmakból – származó jövedelmet.

a)   Jogalap

| (490) | A program jogalapját a társaságiadó-törvény 26. cikkének (2) bekezdése, valamint a Kínai Népköztársaság társaságiadó-törvényének végrehajtási szabályai képezik. |
| --- | --- |

(490)

A program jogalapját a társaságiadó-törvény 26. cikkének (2) bekezdése, valamint a Kínai Népköztársaság társaságiadó-törvényének végrehajtási szabályai képezik.

| (491) | A társaságiadó-törvény 25. cikke – amely a „Kedvezményes adópolitikák” című IV. fejezet bevezető rendelkezése – úgy rendelkezik, hogy „az állam társaságiadó-kedvezményt biztosít az olyan gazdasági ágazatokban vagy projektekben részt vevő vállalkozások számára, amelyek fejlesztését az állam kifejezetten támogatja és ösztönzi”. A 26. cikk (2) bekezdése meghatározza továbbá, hogy az adómentesség a „jogosult belföldi vállalkozások” közötti tőkebefektetésekből származó jövedelemre vonatkozik, ami úgy tűnik, hogy alkalmazási körét csak bizonyos belföldi vállalkozásokra korlátozza. |
| --- | --- |

(491)

A társaságiadó-törvény 25. cikke – amely a „Kedvezményes adópolitikák” című IV. fejezet bevezető rendelkezése – úgy rendelkezik, hogy „az állam társaságiadó-kedvezményt biztosít az olyan gazdasági ágazatokban vagy projektekben részt vevő vállalkozások számára, amelyek fejlesztését az állam kifejezetten támogatja és ösztönzi”. A 26. cikk (2) bekezdése meghatározza továbbá, hogy az adómentesség a „jogosult belföldi vállalkozások” közötti tőkebefektetésekből származó jövedelemre vonatkozik, ami úgy tűnik, hogy alkalmazási körét csak bizonyos belföldi vállalkozásokra korlátozza.

az állam társaságiadó-kedvezményt biztosít az olyan gazdasági ágazatokban vagy projektekben részt vevő vállalkozások számára, amelyek fejlesztését az állam kifejezetten támogatja és ösztönzi

jogosult belföldi vállalkozások

b)   A vizsgálat ténymegállapításai

| (492) | A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő néhány vállalat mentesült az osztalékadó alól, amely mentességet a minősítéssel rendelkező belföldi vállalkozások között biztosítják. |
| --- | --- |

(492)

A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő néhány vállalat mentesült az osztalékadó alól, amely mentességet a minősítéssel rendelkező belföldi vállalkozások között biztosítják.

| (493) | A Bizottság meglátása szerint ez a program az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikke (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősül, mivel bevétel elengedése formájában a kínai kormány pénzügyi hozzájárulást nyújt, amelynek révén az érintett vállalatok gazdasági előnyhöz jutnak. A támogatásban részesülő vállalat részére nyújtott előny mértéke az adómegtakarítás összegének felel meg. |
| --- | --- |

(493)

A Bizottság meglátása szerint ez a program az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikke (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősül, mivel bevétel elengedése formájában a kínai kormány pénzügyi hozzájárulást nyújt, amelynek révén az érintett vállalatok gazdasági előnyhöz jutnak. A támogatásban részesülő vállalat részére nyújtott előny mértéke az adómegtakarítás összegének felel meg.

| (494) | A támogatás az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyedi támogatásnak minősül, mivel a jogszabály e mentesség alkalmazását olyan minősítéssel rendelkező belföldi vállalkozásokra korlátozza, amelyek élvezik az állam jelentős támogatását, és amelyek fejlődését az állam ösztönzi. |
| --- | --- |

(494)

A támogatás az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyedi támogatásnak minősül, mivel a jogszabály e mentesség alkalmazását olyan minősítéssel rendelkező belföldi vállalkozásokra korlátozza, amelyek élvezik az állam jelentős támogatását, és amelyek fejlődését az állam ösztönzi.

| (495) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a ZTT csoport azt állította, hogy az osztalékok adómentességének célja ugyanazon bevételnek az anyavállalatnál és a leányvállalatnál is felszámított kettős adóztatás elkerülésének biztosítása, és hogy ez egy nemzetközileg elfogadott adóügyi gyakorlat. |
| --- | --- |

(495)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a ZTT csoport azt állította, hogy az osztalékok adómentességének célja ugyanazon bevételnek az anyavállalatnál és a leányvállalatnál is felszámított kettős adóztatás elkerülésének biztosítása, és hogy ez egy nemzetközileg elfogadott adóügyi gyakorlat.

| (496) | Erre vonatkozóan bár a Bizottság egyetértett azzal, hogy a kettős adóztatás elkerülése nemzetközileg elfogadott adózási gyakorlat, az értékpapírtörvény 26. cikkének (2) bekezdése az „Adókedvezmények” című IV. fejezet része, amely számos, az általános adózási szabályok alól mentességet biztosító kedvezményes adózási elbánásról rendelkezik. Továbbá a (491) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a társaságiadó-törvény 25. cikke – amely a „Kedvezményes adópolitikák” című IV. fejezet bevezető rendelkezése – úgy rendelkezik, hogy „az állam társaságiadó-kedvezményt biztosít az olyan gazdasági ágazatokban vagy projektekben részt vevő vállalkozások számára, amelyek fejlesztését az állam kifejezetten támogatja és ösztönzi”. A 26. cikk (2) bekezdése meghatározza továbbá, hogy az adómentesség a „jogosult belföldi vállalkozások” közötti tőkebefektetésekből származó jövedelemre vonatkozik, ami úgy tűnik, hogy alkalmazási körét csak bizonyos belföldi vállalkozásokra korlátozza. Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az ilyen kedvezményes adópolitika bizonyos, az állam kifejezetten támogatott és ösztönzött gazdasági ágazatokra – például az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatra – korlátozódik, és ezért az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében véve egyedinek minősül. Következésképpen a Bizottság megerősítette a (493) és a (494) preambulumbekezdésben következtetését, hogy ez a program kiegyenlíthető támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(496)

Erre vonatkozóan bár a Bizottság egyetértett azzal, hogy a kettős adóztatás elkerülése nemzetközileg elfogadott adózási gyakorlat, az értékpapírtörvény 26. cikkének (2) bekezdése az „Adókedvezmények” című IV. fejezet része, amely számos, az általános adózási szabályok alól mentességet biztosító kedvezményes adózási elbánásról rendelkezik. Továbbá a (491) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a társaságiadó-törvény 25. cikke – amely a „Kedvezményes adópolitikák” című IV. fejezet bevezető rendelkezése – úgy rendelkezik, hogy „az állam társaságiadó-kedvezményt biztosít az olyan gazdasági ágazatokban vagy projektekben részt vevő vállalkozások számára, amelyek fejlesztését az állam kifejezetten támogatja és ösztönzi”. A 26. cikk (2) bekezdése meghatározza továbbá, hogy az adómentesség a „jogosult belföldi vállalkozások” közötti tőkebefektetésekből származó jövedelemre vonatkozik, ami úgy tűnik, hogy alkalmazási körét csak bizonyos belföldi vállalkozásokra korlátozza. Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az ilyen kedvezményes adópolitika bizonyos, az állam kifejezetten támogatott és ösztönzött gazdasági ágazatokra – például az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatra – korlátozódik, és ezért az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében véve egyedinek minősül. Következésképpen a Bizottság megerősítette a (493) és a (494) preambulumbekezdésben következtetését, hogy ez a program kiegyenlíthető támogatásnak minősül.

az állam társaságiadó-kedvezményt biztosít az olyan gazdasági ágazatokban vagy projektekben részt vevő vállalkozások számára, amelyek fejlesztését az állam kifejezetten támogatja és ösztönzi

jogosult belföldi vállalkozások

c)   A támogatási mérték kiszámítása

| (497) | A Bizottság a támogatás összegét úgy számította ki, hogy a szokásos adókulcsot alkalmazta az adóköteles jövedelemből levont osztalékbevételre. |
| --- | --- |

(497)

A Bizottság a támogatás összegét úgy számította ki, hogy a szokásos adókulcsot alkalmazta az adóköteles jövedelemből levont osztalékbevételre.

| (498) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a ZTT csoport azt állította, hogy a Bizottságnak különbséget kellene tennie a társaságiadó-bevalláshoz kapcsolódó két adójogi megítélés, mégpedig az osztalékbevétel és a beruházás utáni adókiigazítás között, az utóbbi ugyanis nem az értékpapírtörvény 26. cikkének (2) bekezdése által érintett osztalékbevétel. A Bizottság egyetértett ezzel az állítással, és ennek megfelelően helyesbítette az előnyre vonatkozó számításokat. |
| --- | --- |

(498)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a ZTT csoport azt állította, hogy a Bizottságnak különbséget kellene tennie a társaságiadó-bevalláshoz kapcsolódó két adójogi megítélés, mégpedig az osztalékbevétel és a beruházás utáni adókiigazítás között, az utóbbi ugyanis nem az értékpapírtörvény 26. cikkének (2) bekezdése által érintett osztalékbevétel. A Bizottság egyetértett ezzel az állítással, és ennek megfelelően helyesbítette az előnyre vonatkozó számításokat.

| (499) | A támogatás megállapított mértéke e konkrét program esetében az FTT csoport vonatkozásában 1,05 %, a ZTT csoport vonatkozásában pedig 0,21 % volt. |
| --- | --- |

(499)

A támogatás megállapított mértéke e konkrét program esetében az FTT csoport vonatkozásában 1,05 %, a ZTT csoport vonatkozásában pedig 0,21 % volt.

3.7.1.4.   A csúcstechnológiai vállalatok által használt berendezések gyorsított értékcsökkenése

| (500) | A társaságiadó-törvény 32. cikke szerint „amennyiben egy vállalkozás állóeszközeinek gyorsított értékcsökkenési leírása technológiai fejlődés vagy egyéb okok miatt valóban szükséges, az értékcsökkenés éveinek száma csökkenthető, vagy a gyorsított értékcsökkenési módszer alkalmazható”. |
| --- | --- |

(500)

A társaságiadó-törvény 32. cikke szerint „amennyiben egy vállalkozás állóeszközeinek gyorsított értékcsökkenési leírása technológiai fejlődés vagy egyéb okok miatt valóban szükséges, az értékcsökkenés éveinek száma csökkenthető, vagy a gyorsított értékcsökkenési módszer alkalmazható”.

amennyiben egy vállalkozás állóeszközeinek gyorsított értékcsökkenési leírása technológiai fejlődés vagy egyéb okok miatt valóban szükséges, az értékcsökkenés éveinek száma csökkenthető, vagy a gyorsított értékcsökkenési módszer alkalmazható

a)   Jogalap

| (501) | A program jogalapját a társaságiadó-törvény 32. cikke, valamint a társaságiadó-törvény végrehajtási szabályai, valamint a következő közlemények jelentik:






  — | a Pénzügyminisztérium és a Központi Adóigazgatóság közleménye a társaságiadó-célokra szolgáló berendezések és készülékek levonására vonatkozó politikákról (Cai Shui, 2018. évi 54. sz.), |
| --- | --- | --- |

(501)

A program jogalapját a társaságiadó-törvény 32. cikke, valamint a társaságiadó-törvény végrehajtási szabályai, valamint a következő közlemények jelentik:

—

a Pénzügyminisztérium és a Központi Adóigazgatóság közleménye a társaságiadó-célokra szolgáló berendezések és készülékek levonására vonatkozó politikákról (Cai Shui, 2018. évi 54. sz.),

| — | a Pénzügyminisztérium és a Központi Adóigazgatóság közleménye a befektetett eszközök gyorsított értékcsökkenési leírására alkalmazandó társaságiadó-politikák finomhangolásáról (Cai Shui, 2014. évi 75. sz.), valamint |
| --- | --- |

—

a Pénzügyminisztérium és a Központi Adóigazgatóság közleménye a befektetett eszközök gyorsított értékcsökkenési leírására alkalmazandó társaságiadó-politikák finomhangolásáról (Cai Shui, 2014. évi 75. sz.), valamint

| — | a Pénzügyminisztérium és a Központi Adóigazgatóság közleménye a befektetett eszközök gyorsított értékcsökkenési leírására alkalmazandó társaságiadó-politikák további finomhangolásáról (Cai Shui, 2015. évi 106. sz.). |
| --- | --- |

—

a Pénzügyminisztérium és a Központi Adóigazgatóság közleménye a befektetett eszközök gyorsított értékcsökkenési leírására alkalmazandó társaságiadó-politikák további finomhangolásáról (Cai Shui, 2015. évi 106. sz.).

b)   A vizsgálat ténymegállapításai

| (502) | A társaságiadó-célokra szolgáló berendezések és készülékek levonási politikájáról szóló közlemény (Cai Shui, 2018. évi 54. sz.) szerint „amennyiben a vállalkozás által a 2018. január 1. és 2020. december 31. közötti időszakban újonnan vásárolt berendezés vagy készülék egységértéke nem haladja meg az 5 millió jüant, a vállalkozás ezt az értéket az adóköteles jövedelmének kiszámítása során történő levonás céljából átalányalapon beszámíthatja a folyó időszak költségeibe és kiadásaiba, és már nem kell kiszámítania az éves értékcsökkenést”. Ez a jogszabály nem ágazatspecifikus. |
| --- | --- |

(502)

A társaságiadó-célokra szolgáló berendezések és készülékek levonási politikájáról szóló közlemény (Cai Shui, 2018. évi 54. sz.) szerint „amennyiben a vállalkozás által a 2018. január 1. és 2020. december 31. közötti időszakban újonnan vásárolt berendezés vagy készülék egységértéke nem haladja meg az 5 millió jüant, a vállalkozás ezt az értéket az adóköteles jövedelmének kiszámítása során történő levonás céljából átalányalapon beszámíthatja a folyó időszak költségeibe és kiadásaiba, és már nem kell kiszámítania az éves értékcsökkenést”. Ez a jogszabály nem ágazatspecifikus.

amennyiben a vállalkozás által a 2018. január 1. és 2020. december 31. közötti időszakban újonnan vásárolt berendezés vagy készülék egységértéke nem haladja meg az 5 millió jüant, a vállalkozás ezt az értéket az adóköteles jövedelmének kiszámítása során történő levonás céljából átalányalapon beszámíthatja a folyó időszak költségeibe és kiadásaiba, és már nem kell kiszámítania az éves értékcsökkenést

| (503) | Az 5 millió jüant meghaladó egységértékű eszközök tekintetében továbbra is a befektetett eszközök gyorsított értékcsökkenési leírására alkalmazandó társaságiadó-politikák finomhangolásáról szóló közlemény (Cai Shui, 2014. évi 75. szám) és a befektetett eszközök gyorsított értékcsökkenési leírására alkalmazandó társaságiadó-politikák további finomhangolásáról szóló közlemény (Cai Shui, 2015. évi 106. szám) alkalmazandó. E közlemények szerint a 10 kulcsfontosságú ágazatba tartozó vállalatok által vásárolt állóeszközök esetében a gyorsított értékcsökkenési módszer választható. |
| --- | --- |

(503)

Az 5 millió jüant meghaladó egységértékű eszközök tekintetében továbbra is a befektetett eszközök gyorsított értékcsökkenési leírására alkalmazandó társaságiadó-politikák finomhangolásáról szóló közlemény (Cai Shui, 2014. évi 75. szám) és a befektetett eszközök gyorsított értékcsökkenési leírására alkalmazandó társaságiadó-politikák további finomhangolásáról szóló közlemény (Cai Shui, 2015. évi 106. szám) alkalmazandó. E közlemények szerint a 10 kulcsfontosságú ágazatba tartozó vállalatok által vásárolt állóeszközök esetében a gyorsított értékcsökkenési módszer választható.

| (504) | A Bizottság megállapította, hogy a vizsgálat során a mintában szereplő vállalatok nem alkalmaztak gyorsított értékcsökkenési leírást az 5 millió jüant meghaladó egységértékkel rendelkező eszközökre. Mivel ezek az eszközök nem tartoztak a Cai Shui (2014) 75. sz. és a Cai Shui (2015) 106. sz. közlemény hatálya alá, a Bizottság megállapította, hogy az exportáló gyártók nem részesültek kiegyenlíthető támogatásban. |
| --- | --- |

(504)

A Bizottság megállapította, hogy a vizsgálat során a mintában szereplő vállalatok nem alkalmaztak gyorsított értékcsökkenési leírást az 5 millió jüant meghaladó egységértékkel rendelkező eszközökre. Mivel ezek az eszközök nem tartoztak a Cai Shui (2014) 75. sz. és a Cai Shui (2015) 106. sz. közlemény hatálya alá, a Bizottság megállapította, hogy az exportáló gyártók nem részesültek kiegyenlíthető támogatásban.

| (505) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a panaszos előadta, hogy a mintában szereplő exportáló gyártók részesülhettek volna a házak és épületek gyorsított értékcsökkenési leírásában, melyek nem tartoznak a Pénzügyminisztérium és a Központi Adóigazgatóság a társaságiadó-célokra szolgáló berendezések és készülékek levonására vonatkozó politikákról szóló közleményének (Cai Shui, 2018. évi 54. sz.) 2. cikke szerinti, 5 millió jüan értékű küszöb hatálya alá. E tekintetben a Bizottság megerősítette, hogy a mintában szereplő vállalatok nem részesültek a házak és épületek gyorsított értékcsökkenési leírásában a vizsgálati időszak során. |
| --- | --- |

(505)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a panaszos előadta, hogy a mintában szereplő exportáló gyártók részesülhettek volna a házak és épületek gyorsított értékcsökkenési leírásában, melyek nem tartoznak a Pénzügyminisztérium és a Központi Adóigazgatóság a társaságiadó-célokra szolgáló berendezések és készülékek levonására vonatkozó politikákról szóló közleményének (Cai Shui, 2018. évi 54. sz.) 2. cikke szerinti, 5 millió jüan értékű küszöb hatálya alá. E tekintetben a Bizottság megerősítette, hogy a mintában szereplő vállalatok nem részesültek a házak és épületek gyorsított értékcsökkenési leírásában a vizsgálati időszak során.

c)   Következtetés

| (506) | A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az exportáló gyártók e program keretében nem részesültek kiegyenlíthető támogatásban a vizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(506)

A Bizottság úgy ítélte meg, hogy az exportáló gyártók e program keretében nem részesültek kiegyenlíthető támogatásban a vizsgálati időszakban.

3.7.1.5.   Mentesség a földhasználati adó alól

| (507) | A városban, megyei jogú városban, megyeszékhelyen, valamint ipari és bányászati körzetben található földterületet használó szervezet vagy magánszemély általában városi földhasználati adót fizet. A földhasználati adót a használt földterület fekvése szerint illetékes helyi adóhatóság szedi be. Egyes földterület-kategóriák, például a tengertől elhódított földterületek, a kormányzati intézmények, a népi szervezetek és a katonai egységek által saját használatra igénybe vett földterületek, a Pénzügyminisztérium kezelésében lévő kormányzati előirányzatokból finanszírozott intézmények által igénybe vett földterületek, a vallási kegyhelyek, a közparkok és a nyilvános történelmi emlékhelyek és idegenforgalmi látnivalók által elfoglalt földterületek, valamint az utcák, a közutak, a közterek, a zöldterületek és más nyilvános városi földterületek mentesek a földhasználati adó alól. |
| --- | --- |

(507)

A városban, megyei jogú városban, megyeszékhelyen, valamint ipari és bányászati körzetben található földterületet használó szervezet vagy magánszemély általában városi földhasználati adót fizet. A földhasználati adót a használt földterület fekvése szerint illetékes helyi adóhatóság szedi be. Egyes földterület-kategóriák, például a tengertől elhódított földterületek, a kormányzati intézmények, a népi szervezetek és a katonai egységek által saját használatra igénybe vett földterületek, a Pénzügyminisztérium kezelésében lévő kormányzati előirányzatokból finanszírozott intézmények által igénybe vett földterületek, a vallási kegyhelyek, a közparkok és a nyilvános történelmi emlékhelyek és idegenforgalmi látnivalók által elfoglalt földterületek, valamint az utcák, a közutak, a közterek, a zöldterületek és más nyilvános városi földterületek mentesek a földhasználati adó alól.

a)   Jogalap

| (508) | Ennek a programnak a jogalapját a következők képezik:






  — | a Kínai Népköztársaság ingatlanadóra vonatkozó átmeneti szabályai (Guo Fa, 1986. évi 90. sz., a 2011. évi módosítás szerinti szövegváltozatában), |
| --- | --- | --- |

(508)

Ennek a programnak a jogalapját a következők képezik:

—

a Kínai Népköztársaság ingatlanadóra vonatkozó átmeneti szabályai (Guo Fa, 1986. évi 90. sz., a 2011. évi módosítás szerinti szövegváltozatában),

| — | a Kínai Népköztársaság városi földhasználati adóra vonatkozó (2019-ben módosított) átmeneti szabályai, a Kínai Népköztársaság Államtanácsának 709. sz. rendelete, valamint |
| --- | --- |

—

a Kínai Népköztársaság városi földhasználati adóra vonatkozó (2019-ben módosított) átmeneti szabályai, a Kínai Népköztársaság Államtanácsának 709. sz. rendelete, valamint

| — | együttes vélemény a magángazdaság fenntartható és egészséges fejlődésének erőteljes támogatásáról (EFa [2018] 33. sz.). |
| --- | --- |

—

együttes vélemény a magángazdaság fenntartható és egészséges fejlődésének erőteljes támogatásáról (EFa [2018] 33. sz.).

b)   A vizsgálat ténymegállapításai

| (509) | A mintában szereplő csoportok egyik vállalata egy, a csúcstechnológiai vállalatokra 2019-ben és 2020-ban érvényes speciális szakpolitika és a magángazdaság fenntartható és egészséges fejlődésének erőteljes támogatásáról kiadott együttes vélemény (EFa [2018] 33. sz.) 2. cikkének (1) bekezdése alapján 60 %-os földhasználatiadó-csökkentésben részesült. |
| --- | --- |

(509)

A mintában szereplő csoportok egyik vállalata egy, a csúcstechnológiai vállalatokra 2019-ben és 2020-ban érvényes speciális szakpolitika és a magángazdaság fenntartható és egészséges fejlődésének erőteljes támogatásáról kiadott együttes vélemény (EFa [2018] 33. sz.) 2. cikkének (1) bekezdése alapján 60 %-os földhasználatiadó-csökkentésben részesült.

| (510) | A kérdéses vállalat nem tartozott a Kínai Népköztársaság városi földhasználati adóra vonatkozó (2019-ben módosított) átmeneti szabályainak 6. cikkében foglalt mentesített kategóriák egyikébe sem. |
| --- | --- |

(510)

A kérdéses vállalat nem tartozott a Kínai Népköztársaság városi földhasználati adóra vonatkozó (2019-ben módosított) átmeneti szabályainak 6. cikkében foglalt mentesített kategóriák egyikébe sem.

| (511) | Továbbá ugyanez a vállalat Hubei tartomány népi kormányhivatala főhivatalának a Covid19-helyzettel való megküzdést célzó, valamint a kis- és középvállalkozások nehézségeinek áthidalását elősegítő releváns szakpolitikák és intézkedések nyomtatásáról és terjesztéséről szóló értesítése (EZhengBanFa [2020] 5. sz.) és Hubei tartomány népi kormányhivatala főhivatalának a Hubei tartomány gazdasági és társadalmi fejlődésének felgyorsítását célzó releváns szakpolitikák és intézkedések nyomtatásáról és terjesztéséről szóló értesítése (EZhengBanFa [2020] 6. sz.) értelmében 2020 első negyedévében teljes mértékben mentesült a földhasználati adó megfizetése alól. |
| --- | --- |

(511)

Továbbá ugyanez a vállalat Hubei tartomány népi kormányhivatala főhivatalának a Covid19-helyzettel való megküzdést célzó, valamint a kis- és középvállalkozások nehézségeinek áthidalását elősegítő releváns szakpolitikák és intézkedések nyomtatásáról és terjesztéséről szóló értesítése (EZhengBanFa [2020] 5. sz.) és Hubei tartomány népi kormányhivatala főhivatalának a Hubei tartomány gazdasági és társadalmi fejlődésének felgyorsítását célzó releváns szakpolitikák és intézkedések nyomtatásáról és terjesztéséről szóló értesítése (EZhengBanFa [2020] 6. sz.) értelmében 2020 első negyedévében teljes mértékben mentesült a földhasználati adó megfizetése alól.

c)   Következtetés

| (512) | A Bizottság megítélése szerint a fenti csúcstechnológiai vállalatok által fizetendő földhasználati adó csökkentése az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja vagy 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősül, mivel közvetlen pénzátutalás (befizetett adó visszatérítése) vagy bevételről való lemondás formájában a kínai kormány pénzügyi hozzájárulást nyújt, amelynek révén az érintett vállalat gazdasági előnyhöz jut. A támogatás egyedi, mivel kizárólag a csúcstechnológiai vállalatokra irányul. |
| --- | --- |

(512)

A Bizottság megítélése szerint a fenti csúcstechnológiai vállalatok által fizetendő földhasználati adó csökkentése az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja vagy 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősül, mivel közvetlen pénzátutalás (befizetett adó visszatérítése) vagy bevételről való lemondás formájában a kínai kormány pénzügyi hozzájárulást nyújt, amelynek révén az érintett vállalat gazdasági előnyhöz jut. A támogatás egyedi, mivel kizárólag a csúcstechnológiai vállalatokra irányul.

| (513) | A támogatásban részesülő vállalat részére nyújtott gazdasági előny mértéke a visszatérített összegnek/az adómegtakarítás összegének felel meg. Ez a támogatás az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyedi jellegű, mivel a vállalat adócsökkentésben részesült annak ellenére, hogy nem felelt meg az (507) preambulumbekezdésben említett objektív kritériumok egyikének sem. |
| --- | --- |

(513)

A támogatásban részesülő vállalat részére nyújtott gazdasági előny mértéke a visszatérített összegnek/az adómegtakarítás összegének felel meg. Ez a támogatás az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyedi jellegű, mivel a vállalat adócsökkentésben részesült annak ellenére, hogy nem felelt meg az (507) preambulumbekezdésben említett objektív kritériumok egyikének sem.

| (514) | A 2020 első negyedévében biztosított földhasználati adómentesség tekintetében a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az intézkedés nem tekinthető egyedinek az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében, mivel a Covid19-járvány fényében ez az adómentesség nem egy konkrét vállalatra, ágazatra, illetve vállalat- vagy ágazatcsoportra korlátozódott, hanem valamennyi gazdasági ágazatra érvényes volt. |
| --- | --- |

(514)

A 2020 első negyedévében biztosított földhasználati adómentesség tekintetében a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az intézkedés nem tekinthető egyedinek az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében, mivel a Covid19-járvány fényében ez az adómentesség nem egy konkrét vállalatra, ágazatra, illetve vállalat- vagy ágazatcsoportra korlátozódott, hanem valamennyi gazdasági ágazatra érvényes volt.

d)   A támogatási mérték kiszámítása

| (515) | A kiegyenlíthető támogatás összegét a Bizottság a támogatásban részesülő felek számára a vizsgálati időszakban nyújtott gazdasági előny mértékének megfelelően számította ki. A vizsgálat során visszatérítendő összeget tekintette ennek a gazdasági előnynek. E konkrét program esetében a Bizottság az FTT csoport vonatkozásában elhanyagolható mértékű támogatási összeget állapított meg. |
| --- | --- |

(515)

A kiegyenlíthető támogatás összegét a Bizottság a támogatásban részesülő felek számára a vizsgálati időszakban nyújtott gazdasági előny mértékének megfelelően számította ki. A vizsgálat során visszatérítendő összeget tekintette ennek a gazdasági előnynek. E konkrét program esetében a Bizottság az FTT csoport vonatkozásában elhanyagolható mértékű támogatási összeget állapított meg.

3.7.1.6.   Az adómentességi és adócsökkentési programok teljes támogatási összege

| (516) | Az összes adóprogram vonatkozásában a mintában szereplő exportáló gyártókra vonatkozóan a vizsgálati időszakra megállapított teljes támogatási mérték a következő volt:

  Adómentesség és adócsökkentés







  Vállalat neve | Támogatási mérték |
| --- | --- | --- |
| FTT csoport:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd |

(516)

Az összes adóprogram vonatkozásában a mintában szereplő exportáló gyártókra vonatkozóan a vizsgálati időszakra megállapított teljes támogatási mérték a következő volt:

Adómentesség és adócsökkentés

Adómentesség és adócsökkentés

Vállalat neve

Támogatási mérték

FTT csoport:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd

2,43  %

ZTT csoport:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd

0,82  %

3.7.2.   Villamos energia szolgáltatása csökkentett áron

Villamos energia szolgáltatása csökkentett áron

a)   Jogalap

| — | A Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottságnak és a Nemzeti Energiahivatalnak a piacorientált villamosenergia-tranzakciók aktív előmozdításáról és a kereskedelmi mechanizmus további javításáról szóló körlevele, Fa Gua Yun Xing (2018), 2018. július 16., 1027. sz. |
| --- | --- |

—

A Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottságnak és a Nemzeti Energiahivatalnak a piacorientált villamosenergia-tranzakciók aktív előmozdításáról és a kereskedelmi mechanizmus további javításáról szóló körlevele, Fa Gua Yun Xing (2018), 2018. július 16., 1027. sz.

| — | A Kínai Kommunista Párt Központi Bizottsága és az Államtanács egyes véleményei a villamosenergia-rendszer reformjának további elmélyítéséről (Zhong Fa, 2015. évi 9. sz.) |
| --- | --- |

—

A Kínai Kommunista Párt Központi Bizottsága és az Államtanács egyes véleményei a villamosenergia-rendszer reformjának további elmélyítéséről (Zhong Fa, 2015. évi 9. sz.)

| — | A Villamosenergia-termelési és -fogyasztási terv kereskedelmi célú felhasználók számára való liberalizációjáról szóló értesítés (Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság [2019] 1105. sz.) |
| --- | --- |

—

A Villamosenergia-termelési és -fogyasztási terv kereskedelmi célú felhasználók számára való liberalizációjáról szóló értesítés (Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság [2019] 1105. sz.)

| — | Hubei tartomány közép- és hosszú lejáratú villamosenergia-ügyletekre vonatkozó (ideiglenes) végrehajtási szabályai (2019. november 29.) |
| --- | --- |

—

Hubei tartomány közép- és hosszú lejáratú villamosenergia-ügyletekre vonatkozó (ideiglenes) végrehajtási szabályai (2019. november 29.)

| — | Jiangsu tartomány közép- és hosszú lejáratú villamosenergia-ügyletekre vonatkozó szabályai |
| --- | --- |

—

Jiangsu tartomány közép- és hosszú lejáratú villamosenergia-ügyletekre vonatkozó szabályai

| — | Jiangsu Tartomány Ármegállapítási Hivatalának Közleménye a villamosenergia-ár szerkezetének észszerű kiigazításáról, Su Jia Gong (2017) 124. sz. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Tartomány Ármegállapítási Hivatalának Közleménye a villamosenergia-ár szerkezetének észszerű kiigazításáról, Su Jia Gong (2017) 124. sz.

| — | A Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság körrendelete a vállalatok villamosenergia-költségeinek a munka visszaállításának és a termelésfejlesztésnek támogatása érdekében történő csökkentéséről és az új árakról (2020) 258. sz. |
| --- | --- |

—

A Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság körrendelete a vállalatok villamosenergia-költségeinek a munka visszaállításának és a termelésfejlesztésnek támogatása érdekében történő csökkentéséről és az új árakról (2020) 258. sz.

b)   A vizsgálat ténymegállapításai

| (517) | A mintában szereplő valamennyi vállalat vásárolta a villamos energiát. |
| --- | --- |

(517)

A mintában szereplő valamennyi vállalat vásárolta a villamos energiát.

| (518) | A mintában szereplő csoportok egyes vállalatai esetében a villamos energia beszerzési árai a nagy ipari vásárlók számára tartományi szinten hivatalosan meghatározott árszinteket követték. Ahogyan azt a Bizottság korábbi vizsgálatok (117) keretében már megállapította, a villamos energia hatóságilag megállapított áron való biztosításából nem származik konkrét előny. |
| --- | --- |

(518)

A mintában szereplő csoportok egyes vállalatai esetében a villamos energia beszerzési árai a nagy ipari vásárlók számára tartományi szinten hivatalosan meghatározott árszinteket követték. Ahogyan azt a Bizottság korábbi vizsgálatok (117) keretében már megállapította, a villamos energia hatóságilag megállapított áron való biztosításából nem származik konkrét előny.

117

| (519) | A Bizottság azonban megállapította, hogy a mintában szereplő két csoportban a vizsgált vállalatok a villamosenergia-kiadásaik egy részének csökkentésében vagy visszatérítésében/kiigazításában részesültek. |
| --- | --- |

(519)

A Bizottság azonban megállapította, hogy a mintában szereplő két csoportban a vizsgált vállalatok a villamosenergia-kiadásaik egy részének csökkentésében vagy visszatérítésében/kiigazításában részesültek.

| (520) | A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő egyik csoport vállalatai a villamosenergia-költségeik egyedi visszatérítésében/kiigazításában részesültek, mivel ezek a vállalatok részt vehettek a „piacorientált villamosenergia-ügyletek” kísérleti programjában. Ezek a vállalatok nem kötöttek a közvetlen villamos áram ellátásra vonatkozó megállapodást villamosenergia-termelővel. Azért kaptak az érintett vállalatok visszatérítéseket/kiigazításokat, mert előre közölték az energiaigényüket az erőművekkel. |
| --- | --- |

(520)

A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő egyik csoport vállalatai a villamosenergia-költségeik egyedi visszatérítésében/kiigazításában részesültek, mivel ezek a vállalatok részt vehettek a „piacorientált villamosenergia-ügyletek” kísérleti programjában. Ezek a vállalatok nem kötöttek a közvetlen villamos áram ellátásra vonatkozó megállapodást villamosenergia-termelővel. Azért kaptak az érintett vállalatok visszatérítéseket/kiigazításokat, mert előre közölték az energiaigényüket az erőművekkel.

| (521) | A Bizottság a korábbi vizsgálatokhoz hasonlóan (118) megállapította továbbá, hogy bizonyos vizsgált vállalatok közvetlen ellátási megállapodás megkötésével közvetlenül a villamosenergia-termelőktől vásárolhatnak villamos energiát. Az ilyen szerződések meghatározott, a tartományi szinten a nagy ipari felhasználók számára hatóságilag előírt áraknál alacsonyabb árakon biztosított, meghatározott villamos energia mennyiségről rendelkeznek. |
| --- | --- |

(521)

A Bizottság a korábbi vizsgálatokhoz hasonlóan (118) megállapította továbbá, hogy bizonyos vizsgált vállalatok közvetlen ellátási megállapodás megkötésével közvetlenül a villamosenergia-termelőktől vásárolhatnak villamos energiát. Az ilyen szerződések meghatározott, a tartományi szinten a nagy ipari felhasználók számára hatóságilag előírt áraknál alacsonyabb árakon biztosított, meghatározott villamos energia mennyiségről rendelkeznek.

118

| (522) | A közvetlen villamosenergia-ellátási szerződés megkötésének lehetősége vagy a villamosenergia-költségek a „piacorientált villamosenergia-ügyletekben” való részvételnek köszönhető visszatérítésében/kiigazításában részesülés lehetősége jelenleg nem érhető el valamennyi nagy ipari felhasználó számára. Nemzeti szinten a Kínai Kommunista Párt Központi Bizottságának és az Államtanácsnak a villamosenergia-rendszer reformjának további elmélyítéséről szóló véleménye például kimondja, hogy „azok a vállalkozások, amelyek nem felelnek meg a nemzeti iparpolitikának, és amelyek termékeit és eljárásait megszüntetik, nem vehetnek részt közvetlen ügyletekben” (119). Ugyanez a vélemény azt is előírja, hogy „a hozzáférési feltételek megállapítása után frissítenünk kell a követelményeknek megfelelő helyi villamosenergia-termelő vállalatok és villamosenergia-kiskereskedők katalógusát – melyet a kormányok évente közzétesznek –, és végre kell hajtanunk a felhasználói katalógus dinamikus szabályozását. A katalógusban szereplő villamosenergia-termelő vállalatok, villamosenergia-kiskereskedők és felhasználók önkéntes alapon nyilvántartásba vetethetik magukat a kereskedelmi intézményeknél, és ezáltal piaci szereplővé válhatnak”. A közvetlen kereskedési rendszerben való részvételhez tehát a vállalatoknak eleget kell tenniük bizonyos előírásoknak, és szerepelniük kell a „felhasználói katalógusban”. |
| --- | --- |

(522)

A közvetlen villamosenergia-ellátási szerződés megkötésének lehetősége vagy a villamosenergia-költségek a „piacorientált villamosenergia-ügyletekben” való részvételnek köszönhető visszatérítésében/kiigazításában részesülés lehetősége jelenleg nem érhető el valamennyi nagy ipari felhasználó számára. Nemzeti szinten a Kínai Kommunista Párt Központi Bizottságának és az Államtanácsnak a villamosenergia-rendszer reformjának további elmélyítéséről szóló véleménye például kimondja, hogy „azok a vállalkozások, amelyek nem felelnek meg a nemzeti iparpolitikának, és amelyek termékeit és eljárásait megszüntetik, nem vehetnek részt közvetlen ügyletekben” (119). Ugyanez a vélemény azt is előírja, hogy „a hozzáférési feltételek megállapítása után frissítenünk kell a követelményeknek megfelelő helyi villamosenergia-termelő vállalatok és villamosenergia-kiskereskedők katalógusát – melyet a kormányok évente közzétesznek –, és végre kell hajtanunk a felhasználói katalógus dinamikus szabályozását. A katalógusban szereplő villamosenergia-termelő vállalatok, villamosenergia-kiskereskedők és felhasználók önkéntes alapon nyilvántartásba vetethetik magukat a kereskedelmi intézményeknél, és ezáltal piaci szereplővé válhatnak”. A közvetlen kereskedési rendszerben való részvételhez tehát a vállalatoknak eleget kell tenniük bizonyos előírásoknak, és szerepelniük kell a „felhasználói katalógusban”.

piacorientált villamosenergia-ügyletekben

azok a vállalkozások, amelyek nem felelnek meg a nemzeti iparpolitikának, és amelyek termékeit és eljárásait megszüntetik, nem vehetnek részt közvetlen ügyletekben

119

a hozzáférési feltételek megállapítása után frissítenünk kell a követelményeknek megfelelő helyi villamosenergia-termelő vállalatok és villamosenergia-kiskereskedők katalógusát – melyet a kormányok évente közzétesznek –, és végre kell hajtanunk a felhasználói katalógus dinamikus szabályozását. A katalógusban szereplő villamosenergia-termelő vállalatok, villamosenergia-kiskereskedők és felhasználók önkéntes alapon nyilvántartásba vetethetik magukat a kereskedelmi intézményeknél, és ezáltal piaci szereplővé válhatnak”.

felhasználói katalógusban

| (523) | A közvetlen villamosenergia-kereskedelmet a gyakorlatban a tartományok végzik. A vállalatoknak be kell nyújtaniuk a tartományi hatóságoknak egy kérelmet a közvetlen villamosenergia-ellátási kísérleti rendszerben való részvétel jóváhagyására, és bizonyos kritériumoknak meg kell felelniük. Bizonyos vállalatok esetében nincs tényleges piaci alapú tárgyalási vagy ajánlattételi folyamat, mivel a közvetlen szerződések keretében beszerzett mennyiségek nem a tényleges kínálaton és keresleten alapulnak. Valójában a villamosenergia-termelők és a villamosenergia-felhasználók nem értékesíthetik, illetve szerezhetik be szabadon, közvetlenül az összes villamos energiájukat. Ezt a helyi kormányzati szervek által a részükre kiosztott mennyiségi kvóták korlátozzák. Továbbá, bár az árakat a villamosenergia-termelőknek és a villamosenergia-felhasználóknak vagy a közvetítő szolgáltató vállalatoknak közvetlenül kellene letárgyalnia, valójában továbbra is az állami hálózatüzemeltető társaság számláz a vállalatok felé. Végül pedig nyilvántartásba-vételi célból minden aláírt közvetlen beszerzési szerződést be kell nyújtani a helyi kormányzati szerveknek. |
| --- | --- |

(523)

A közvetlen villamosenergia-kereskedelmet a gyakorlatban a tartományok végzik. A vállalatoknak be kell nyújtaniuk a tartományi hatóságoknak egy kérelmet a közvetlen villamosenergia-ellátási kísérleti rendszerben való részvétel jóváhagyására, és bizonyos kritériumoknak meg kell felelniük. Bizonyos vállalatok esetében nincs tényleges piaci alapú tárgyalási vagy ajánlattételi folyamat, mivel a közvetlen szerződések keretében beszerzett mennyiségek nem a tényleges kínálaton és keresleten alapulnak. Valójában a villamosenergia-termelők és a villamosenergia-felhasználók nem értékesíthetik, illetve szerezhetik be szabadon, közvetlenül az összes villamos energiájukat. Ezt a helyi kormányzati szervek által a részükre kiosztott mennyiségi kvóták korlátozzák. Továbbá, bár az árakat a villamosenergia-termelőknek és a villamosenergia-felhasználóknak vagy a közvetítő szolgáltató vállalatoknak közvetlenül kellene letárgyalnia, valójában továbbra is az állami hálózatüzemeltető társaság számláz a vállalatok felé. Végül pedig nyilvántartásba-vételi célból minden aláírt közvetlen beszerzési szerződést be kell nyújtani a helyi kormányzati szerveknek.

| (524) | 2018-ban a kínai kormány kiadta a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság és a Nemzeti Energiahivatal körlevelét a piacorientált villamosenergia-ügyletek aktív előmozdításáról és a kereskedelmi mechanizmus további javításáról (Fa Gai Yun Xing, 2018. évi 1027. szám). Bár a körlevél célja, hogy növelje a villamosenergia-piacon a közvetlen tranzakciók számát, külön említést tesz bizonyos gazdasági ágazatokról, többek között olyan csúcstechnológiai ágazatokról, mint például az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat, amelyeket a villamosenergia-piac liberalizálása támogat. „A követelményeknek megfelelő felhasználók belépésének lehetővé tétele” című III. szakasz (2) pontja előírja „a magas hozzáadott értékkel rendelkező feltörekvő iparágak, például a csúcstechnológiai ágazatok, az internetes és big data ágazatok, a csúcstechnológiát képviselő gyártó ágazatok, valamint a sajátos előnyökkel és jellemzőkkel rendelkező és csúcstechnológiát alkalmazó vállalkozások támogatását, hogy feszültségkorlátozástól és energiafogyasztási korlátozásoktól mentesen részt vegyenek az ügyletekben”. |
| --- | --- |

(524)

2018-ban a kínai kormány kiadta a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság és a Nemzeti Energiahivatal körlevelét a piacorientált villamosenergia-ügyletek aktív előmozdításáról és a kereskedelmi mechanizmus további javításáról (Fa Gai Yun Xing, 2018. évi 1027. szám). Bár a körlevél célja, hogy növelje a villamosenergia-piacon a közvetlen tranzakciók számát, külön említést tesz bizonyos gazdasági ágazatokról, többek között olyan csúcstechnológiai ágazatokról, mint például az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat, amelyeket a villamosenergia-piac liberalizálása támogat. „A követelményeknek megfelelő felhasználók belépésének lehetővé tétele” című III. szakasz (2) pontja előírja „a magas hozzáadott értékkel rendelkező feltörekvő iparágak, például a csúcstechnológiai ágazatok, az internetes és big data ágazatok, a csúcstechnológiát képviselő gyártó ágazatok, valamint a sajátos előnyökkel és jellemzőkkel rendelkező és csúcstechnológiát alkalmazó vállalkozások támogatását, hogy feszültségkorlátozástól és energiafogyasztási korlátozásoktól mentesen részt vegyenek az ügyletekben”.

a magas hozzáadott értékkel rendelkező feltörekvő iparágak, például a csúcstechnológiai ágazatok, az internetes és big data ágazatok, a csúcstechnológiát képviselő gyártó ágazatok, valamint a sajátos előnyökkel és jellemzőkkel rendelkező és csúcstechnológiát alkalmazó vállalkozások támogatását, hogy feszültségkorlátozástól és energiafogyasztási korlátozásoktól mentesen részt vegyenek az ügyletekben

| (525) | Továbbá a Villamosenergia-termelési és -fogyasztási terv kereskedelmi célú felhasználók számára való liberalizációjáról szóló 2019. évi 1105. sz. értesítés, amelynek célja a villamosenergia-piac további liberalizációja, előírja, hogy „azok a kereskedelmi villamosenergia-felhasználók, amelyek nem felelnek meg a nemzeti iparpolitikának, ideiglenesen nem vehetnek részt piacorientált ügyletekben, és azoknak a villamosenergia-felhasználóknak, amelyek termékei és eljárásai az »Útmutató katalógus az ipar szerkezetátalakításához« című dokumentum szerinti megszűnt vagy korlátozott kategóriába tartoznak, szigorúan végre kell hajtaniuk a villamos energiára vonatkozó jelenlegi differenciált árpolitikát”. |
| --- | --- |

(525)

Továbbá a Villamosenergia-termelési és -fogyasztási terv kereskedelmi célú felhasználók számára való liberalizációjáról szóló 2019. évi 1105. sz. értesítés, amelynek célja a villamosenergia-piac további liberalizációja, előírja, hogy „azok a kereskedelmi villamosenergia-felhasználók, amelyek nem felelnek meg a nemzeti iparpolitikának, ideiglenesen nem vehetnek részt piacorientált ügyletekben, és azoknak a villamosenergia-felhasználóknak, amelyek termékei és eljárásai az »Útmutató katalógus az ipar szerkezetátalakításához« című dokumentum szerinti megszűnt vagy korlátozott kategóriába tartoznak, szigorúan végre kell hajtaniuk a villamos energiára vonatkozó jelenlegi differenciált árpolitikát”.

azok a kereskedelmi villamosenergia-felhasználók, amelyek nem felelnek meg a nemzeti iparpolitikának, ideiglenesen nem vehetnek részt piacorientált ügyletekben, és azoknak a villamosenergia-felhasználóknak, amelyek termékei és eljárásai az »Útmutató katalógus az ipar szerkezetátalakításához« című dokumentum szerinti megszűnt vagy korlátozott kategóriába tartoznak, szigorúan végre kell hajtaniuk a villamos energiára vonatkozó jelenlegi differenciált árpolitikát

| (526) | A jogszabály tehát előírta a „piacorientált villamosenergia-ügyletek” szelektív alkalmazását a villamosenergia-piacon, bizonyos gazdasági ágazatokra, például a nemzeti iparpolitikának megfelelő ágazatokra korlátozva azt, különös figyelemmel a csúcstechnológiai gazdasági ágazatokra. Ennek eredményeképpen ezek az ágazatok alacsonyabb árat fizetnek a villamos energiáért. |
| --- | --- |

(526)

A jogszabály tehát előírta a „piacorientált villamosenergia-ügyletek” szelektív alkalmazását a villamosenergia-piacon, bizonyos gazdasági ágazatokra, például a nemzeti iparpolitikának megfelelő ágazatokra korlátozva azt, különös figyelemmel a csúcstechnológiai gazdasági ágazatokra. Ennek eredményeképpen ezek az ágazatok alacsonyabb árat fizetnek a villamos energiáért.

| (527) | A Bizottság azt is megállapította, hogy bizonyos vizsgált vállalatok egy, a Covid19-világjárvány által a vállalatokra gyakorolt negatív hatás enyhítését célzó nemzeti szakpolitika (120) keretében a villamosenergia-költségeikkel kapcsolatos visszatérítésekben/kiigazításokban részesültek a 2020. március és 2020. június közötti időszakban. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy ez az intézkedés nem egyedi. |
| --- | --- |

(527)

A Bizottság azt is megállapította, hogy bizonyos vizsgált vállalatok egy, a Covid19-világjárvány által a vállalatokra gyakorolt negatív hatás enyhítését célzó nemzeti szakpolitika (120) keretében a villamosenergia-költségeikkel kapcsolatos visszatérítésekben/kiigazításokban részesültek a 2020. március és 2020. június közötti időszakban. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy ez az intézkedés nem egyedi.

120

c)   Következtetés

| (528) | A Bizottság megítélése szerint a szóban forgó, a mintában szereplő vállalatok által csökkentett villamosenergia-díj és a „piacorientált villamosenergia-ügyletekben” – közvetlen villamosenergia-ellátási szerződésen keresztül vagy más módon – való részvételből eredő visszatérítések/kiigazítások az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősülnek, mivel bevételről való lemondás formájában a kínai kormány (vagyis a hálózat üzemeltetője) pénzügyi hozzájárulást nyújt, amelynek révén az érintett vállalatok gazdasági előnyhöz jutnak. A kedvezményezettek számára biztosított előny megegyezik a megtakarított villamosenergia-költséggel – legyen az köszönhető akár a közvetlen villamosenergia-ellátási szerződés keretében kialkudott alacsonyabb villamosenergia-áraknak, akár a „piacorientált villamosenergia-ügyletek” kísérleti programjában való részvétellel járó visszatérítéseknek/kiigazításoknak –, mivel a villamos energiát a többi, az állam által a villamosenergia-ellátásra irányuló „piacorientált ügyletekből” kitiltott nagy ipari felhasználó által fizetett normál áraknál alacsonyabb áron nyújtották. |
| --- | --- |

(528)

A Bizottság megítélése szerint a szóban forgó, a mintában szereplő vállalatok által csökkentett villamosenergia-díj és a „piacorientált villamosenergia-ügyletekben” – közvetlen villamosenergia-ellátási szerződésen keresztül vagy más módon – való részvételből eredő visszatérítések/kiigazítások az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősülnek, mivel bevételről való lemondás formájában a kínai kormány (vagyis a hálózat üzemeltetője) pénzügyi hozzájárulást nyújt, amelynek révén az érintett vállalatok gazdasági előnyhöz jutnak. A kedvezményezettek számára biztosított előny megegyezik a megtakarított villamosenergia-költséggel – legyen az köszönhető akár a közvetlen villamosenergia-ellátási szerződés keretében kialkudott alacsonyabb villamosenergia-áraknak, akár a „piacorientált villamosenergia-ügyletek” kísérleti programjában való részvétellel járó visszatérítéseknek/kiigazításoknak –, mivel a villamos energiát a többi, az állam által a villamosenergia-ellátásra irányuló „piacorientált ügyletekből” kitiltott nagy ipari felhasználó által fizetett normál áraknál alacsonyabb áron nyújtották.

piacorientált villamosenergia-ügyletekben

piacorientált villamosenergia-ügyletek

piacorientált ügyletekből

| (529) | A támogatás az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyedi támogatásnak minősül, mivel a jogszabály a program alkalmazását olyan vállalkozásokra korlátozza, amelyek megfelelnek az állam által meghatározott bizonyos iparpolitikai célkitűzéseknek, és amelyek termékeit vagy eljárásait nem zárták ki azok a támogatható termékek és eljárások köréből. |
| --- | --- |

(529)

A támogatás az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyedi támogatásnak minősül, mivel a jogszabály a program alkalmazását olyan vállalkozásokra korlátozza, amelyek megfelelnek az állam által meghatározott bizonyos iparpolitikai célkitűzéseknek, és amelyek termékeit vagy eljárásait nem zárták ki azok a támogatható termékek és eljárások köréből.

| (530) | Így a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a támogatási program a vizsgálat során működött, és az az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja és 4. cikkének (3) bekezdése értelmében egyedinek minősül. |
| --- | --- |

(530)

Így a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a támogatási program a vizsgálat során működött, és az az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja és 4. cikkének (3) bekezdése értelmében egyedinek minősül.

d)   A támogatási mérték kiszámítása

| (531) | A kiegyenlíthető támogatás összegét a Bizottság a támogatásban részesülő felek számára a vizsgálati időszakban nyújtott gazdasági előny mértékének megfelelően számította ki. A gazdasági előnyt a villamos energia árának a hatósági árak szerint fizetendő teljes összege, valamint a mintában szereplő vállalatcsoportok által a csökkentés szerint, és/vagy a különböző visszatérítések/kiigazítások levonása után ténylegesen befizetett teljes összeg különbözeteként számolták ki. |
| --- | --- |

(531)

A kiegyenlíthető támogatás összegét a Bizottság a támogatásban részesülő felek számára a vizsgálati időszakban nyújtott gazdasági előny mértékének megfelelően számította ki. A gazdasági előnyt a villamos energia árának a hatósági árak szerint fizetendő teljes összege, valamint a mintában szereplő vállalatcsoportok által a csökkentés szerint, és/vagy a különböző visszatérítések/kiigazítások levonása után ténylegesen befizetett teljes összeg különbözeteként számolták ki.

| (532) | E program esetében a mintában szereplő exportáló gyártókra vonatkozóan a vizsgálati időszakra megállapított támogatási mérték:

  Villamos energia szolgáltatása csökkentett áron







  Vállalat neve | Támogatási mérték |
| --- | --- | --- |
| FTT csoport:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd |

(532)

E program esetében a mintában szereplő exportáló gyártókra vonatkozóan a vizsgálati időszakra megállapított támogatási mérték:

Villamos energia szolgáltatása csökkentett áron

Villamos energia szolgáltatása csökkentett áron

Vállalat neve

Támogatási mérték

FTT csoport:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd

0,18  %

ZTT csoport:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd

0,06  %

3.8.   A megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében biztosított áruk

A megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében biztosított áruk

3.8.1.   A megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében nyújtott földterület

A megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében nyújtott földterület

| (533) | Kínában valamennyi földterület az állam vagy – falvak vagy városok alkotta – társulás tulajdonában áll, de a földterület jog szerinti vagy feltételes használati joga társaságra vagy magánszemélyre átruházható. Minden telek tulajdonosa a városi térségekben az állam, a vidéki térségekben az ott található település. |
| --- | --- |

(533)

Kínában valamennyi földterület az állam vagy – falvak vagy városok alkotta – társulás tulajdonában áll, de a földterület jog szerinti vagy feltételes használati joga társaságra vagy magánszemélyre átruházható. Minden telek tulajdonosa a városi térségekben az állam, a vidéki térségekben az ott található település.

| (534) | A kínai alkotmány és földtörvény értelmében azonban a vállalatok és magánszemélyek „földhasználati jogot” vásárolhatnak. Ipari földterület esetén a haszonbérlet időtartama általában 50 év, amely további 50 évre meghosszabbítható. |
| --- | --- |

(534)

A kínai alkotmány és földtörvény értelmében azonban a vállalatok és magánszemélyek „földhasználati jogot” vásárolhatnak. Ipari földterület esetén a haszonbérlet időtartama általában 50 év, amely további 50 évre meghosszabbítható.

| (535) | A kínai kormány szerint a Kínai Népköztársaság tulajdonjogi törvényének 137. cikke kimondja, hogy „az ipari, üzleti, szórakoztatási vagy kereskedelmi lakások stb. céljára használt földterületeket, illetve azokat a földterületeket, amelyeknek két vagy több célfelhasználója van, árverés, ajánlattételi felhívás vagy más nyilvános ajánlattételi módszer útján kell átruházni”. Emellett a kínai kormány hivatkozik a Kínai Népköztársaságnak a városi térségekben található állami tulajdonú földterületek használati jogának engedményezéséről és átruházásáról szóló átmeneti szabályai 3. cikkére. Ez a cikk úgy rendelkezik, hogy „a Kínai Népköztársaságban vagy azon kívül működő bármely vállalat, vállalkozás, egyéb szervezet és magánszemély – ha törvény másként nem rendelkezik – jogosult a földterület használatára, és részt vehet a területfejlesztésben, -hasznosításban és -kezelésben e rendeletek rendelkezéseivel összhangban”. |
| --- | --- |

(535)

A kínai kormány szerint a Kínai Népköztársaság tulajdonjogi törvényének 137. cikke kimondja, hogy „az ipari, üzleti, szórakoztatási vagy kereskedelmi lakások stb. céljára használt földterületeket, illetve azokat a földterületeket, amelyeknek két vagy több célfelhasználója van, árverés, ajánlattételi felhívás vagy más nyilvános ajánlattételi módszer útján kell átruházni”. Emellett a kínai kormány hivatkozik a Kínai Népköztársaságnak a városi térségekben található állami tulajdonú földterületek használati jogának engedményezéséről és átruházásáról szóló átmeneti szabályai 3. cikkére. Ez a cikk úgy rendelkezik, hogy „a Kínai Népköztársaságban vagy azon kívül működő bármely vállalat, vállalkozás, egyéb szervezet és magánszemély – ha törvény másként nem rendelkezik – jogosult a földterület használatára, és részt vehet a területfejlesztésben, -hasznosításban és -kezelésben e rendeletek rendelkezéseivel összhangban”.

az ipari, üzleti, szórakoztatási vagy kereskedelmi lakások stb. céljára használt földterületeket, illetve azokat a földterületeket, amelyeknek két vagy több célfelhasználója van, árverés, ajánlattételi felhívás vagy más nyilvános ajánlattételi módszer útján kell átruházni

a Kínai Népköztársaságban vagy azon kívül működő bármely vállalat, vállalkozás, egyéb szervezet és magánszemély – ha törvény másként nem rendelkezik – jogosult a földterület használatára, és részt vehet a területfejlesztésben, -hasznosításban és -kezelésben e rendeletek rendelkezéseivel összhangban

a)   Jogalap

| (536) | Kínában a földhasználati jog biztosítása a Kínai Népköztársaság földügyi igazgatásról szóló törvényének hatálya alá tartozik. Ezenkívül a jogalap részét képezik a következő dokumentumok is:






  — | a Kínai Népköztársaság ingatlantörvénye (a Kínai Népköztársaság elnökének 62. sz. rendelete), |
| --- | --- | --- |

(536)

Kínában a földhasználati jog biztosítása a Kínai Népköztársaság földügyi igazgatásról szóló törvényének hatálya alá tartozik. Ezenkívül a jogalap részét képezik a következő dokumentumok is:

—

a Kínai Népköztársaság ingatlantörvénye (a Kínai Népköztársaság elnökének 62. sz. rendelete),

| — | a Kínai Népköztársaság földügyi igazgatásról szóló törvénye (a Kínai Népköztársaság elnökének 28. sz. rendelete), |
| --- | --- |

—

a Kínai Népköztársaság földügyi igazgatásról szóló törvénye (a Kínai Népköztársaság elnökének 28. sz. rendelete),

| — | a Kínai Népköztársaság törvénye a városi ingatlangazdálkodásról (a Kínai Népköztársaság elnökének 18. sz. rendelete), |
| --- | --- |

—

a Kínai Népköztársaság törvénye a városi ingatlangazdálkodásról (a Kínai Népköztársaság elnökének 18. sz. rendelete),

| — | a Kínai Népköztársaság átmeneti szabályai a városi térségekben található állami tulajdonú földterületek használati jogának engedményezéséről és átruházásáról (a Kínai Népköztársaság Államtanácsának 55. sz. rendelete), |
| --- | --- |

—

a Kínai Népköztársaság átmeneti szabályai a városi térségekben található állami tulajdonú földterületek használati jogának engedményezéséről és átruházásáról (a Kínai Népköztársaság Államtanácsának 55. sz. rendelete),

| — | a Kínai Népköztársaság földügyi igazgatásról szóló törvényének végrehajtási rendelete (a Kínai Népköztársaság Államtanácsának 2014. évi 653. sz. rendelete), |
| --- | --- |

—

a Kínai Népköztársaság földügyi igazgatásról szóló törvényének végrehajtási rendelete (a Kínai Népköztársaság Államtanácsának 2014. évi 653. sz. rendelete),

| — | rendelkezés az állami tulajdonú földterületek építési célú használati jogának ajánlattételi felhívás, árverés és ajánlat útján történő engedményezéséről (a CSRC 39. sz. hirdetménye), valamint |
| --- | --- |

—

rendelkezés az állami tulajdonú földterületek építési célú használati jogának ajánlattételi felhívás, árverés és ajánlat útján történő engedményezéséről (a CSRC 39. sz. hirdetménye), valamint

| — | az Államtanács közleménye a földek ellenőrzésének megerősítésével kapcsolatos lényeges kérdésekről (Guo Fa, 2006. évi 31. sz.). |
| --- | --- |

—

az Államtanács közleménye a földek ellenőrzésének megerősítésével kapcsolatos lényeges kérdésekről (Guo Fa, 2006. évi 31. sz.).

b)   A vizsgálat ténymegállapításai

| (537) | „Az állami tulajdonú földterületek építési célú használati jogának ajánlattételi felhívás, árverés és ajánlat útján történő engedményezéséről” szóló rendelkezés 10. cikke értelmében a helyi hatóságok a földterületek árát a csak háromévente aktualizált városi földértékelési rendszer, valamint a kormányzati iparpolitika szerint szabják meg. |
| --- | --- |

(537)

„Az állami tulajdonú földterületek építési célú használati jogának ajánlattételi felhívás, árverés és ajánlat útján történő engedményezéséről” szóló rendelkezés 10. cikke értelmében a helyi hatóságok a földterületek árát a csak háromévente aktualizált városi földértékelési rendszer, valamint a kormányzati iparpolitika szerint szabják meg.

| (538) | Korábbi vizsgálatai során a Bizottság megállapította, hogy a földhasználati jogokért Kínában fizetett árak nem tükrözik a szabadpiaci kereslet és kínálat által meghatározott piaci árat, mert úgy találta, hogy az árverési eljárás nem egyértelmű, átláthatatlan és nem működik a gyakorlatban, és az árakat a hatóságok önkényesen szabják meg. (121) Az előző preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a hatóságok a városi földértékelési rendszer szerint szabják meg az árakat, és ez a rendszer – egyéb szempontok mellett – arra kötelezi őket, hogy az ipari földterületek árának meghatározásakor az iparpolitikát is figyelembe vegyék. |
| --- | --- |

(538)

Korábbi vizsgálatai során a Bizottság megállapította, hogy a földhasználati jogokért Kínában fizetett árak nem tükrözik a szabadpiaci kereslet és kínálat által meghatározott piaci árat, mert úgy találta, hogy az árverési eljárás nem egyértelmű, átláthatatlan és nem működik a gyakorlatban, és az árakat a hatóságok önkényesen szabják meg. (121) Az előző preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a hatóságok a városi földértékelési rendszer szerint szabják meg az árakat, és ez a rendszer – egyéb szempontok mellett – arra kötelezi őket, hogy az ipari földterületek árának meghatározásakor az iparpolitikát is figyelembe vegyék.

121

| (539) | A mostani vizsgálat ebben a tekintetben nem mutatott ki érdemi változást. A Bizottság például megállapította, hogy a mintában szereplő legtöbb vállalat a helyi hatóságok által kiosztás útján, nem pedig pályázati eljárás keretében tett szert földhasználati jogára. |
| --- | --- |

(539)

A mostani vizsgálat ebben a tekintetben nem mutatott ki érdemi változást. A Bizottság például megállapította, hogy a mintában szereplő legtöbb vállalat a helyi hatóságok által kiosztás útján, nem pedig pályázati eljárás keretében tett szert földhasználati jogára.

| (540) | A fenti bizonyítékok cáfolják a kínai kormány azon állításait, hogy a földhasználati jogokért Kínában fizetett árak a szabadpiaci kereslet és kínálat által meghatározott piaci árat tükrözik. |
| --- | --- |

(540)

A fenti bizonyítékok cáfolják a kínai kormány azon állításait, hogy a földhasználati jogokért Kínában fizetett árak a szabadpiaci kereslet és kínálat által meghatározott piaci árat tükrözik.

c)   Következtetés

| (541) | E vizsgálat ténymegállapításai azt mutatják, hogy Kínában a földhasználati jog megszerzésével kapcsolatos helyzet nem átlátható, az árakat pedig a hatóságok önkényesen szabták meg. |
| --- | --- |

(541)

E vizsgálat ténymegállapításai azt mutatják, hogy Kínában a földhasználati jog megszerzésével kapcsolatos helyzet nem átlátható, az árakat pedig a hatóságok önkényesen szabták meg.

| (542) | Ezért a földhasználati jogok kínai kormány által történő biztosítását az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának iii. alpontja, illetve 3. cikkének (2) bekezdése értelmében áruk rendelkezésre bocsátásának formájában nyújtott támogatásnak kell tekinteni, amelynek révén a kedvezményezett vállalatok gazdasági előnyben részesülnek. Az (537)–(540) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a földterületek értékesítésének nincs működő piaca Kínában, és a külső referenciaérték használata (lásd az (549)–(551) preambulumbekezdést) azt bizonyítja, hogy a mintában szereplő exportáló gyártók által a földhasználati jogokért fizetett összeg jóval a szokásos piaci ár alatt van. |
| --- | --- |

(542)

Ezért a földhasználati jogok kínai kormány által történő biztosítását az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának iii. alpontja, illetve 3. cikkének (2) bekezdése értelmében áruk rendelkezésre bocsátásának formájában nyújtott támogatásnak kell tekinteni, amelynek révén a kedvezményezett vállalatok gazdasági előnyben részesülnek. Az (537)–(540) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a földterületek értékesítésének nincs működő piaca Kínában, és a külső referenciaérték használata (lásd az (549)–(551) preambulumbekezdést) azt bizonyítja, hogy a mintában szereplő exportáló gyártók által a földhasználati jogokért fizetett összeg jóval a szokásos piaci ár alatt van.

| (543) | Azzal összefüggésben, hogy egyes ágazatokban működő vállalatok kivételes feltételek mellett jutnak földterülethez, a Bizottság megjegyezte, hogy az árak megszabásakor a helyi hatóságoknak az (538) preambulumbekezdésben említettek szerint figyelembe kell venniük a kormányzati iparpolitikát is. Ebben az iparpolitikában az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat az ösztönzött gazdasági ágazatok között van felsorolva (122). Ezenkívül az Államtanács 40. sz. határozata értelmében az állami hatóságok a földterületek biztosításakor figyelembe veszik az ipari szerkezetátalakítás útmutató katalógusát és az iparpolitikákat. A 40. sz. határozat XVIII. cikke egyértelművé teszi, hogy a „korlátozott” gazdasági ágazatoknak nem juttatható földhasználati jog. Ebből következik, hogy a támogatás az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) és c) pontja alapján egyedi, mert a kivételes feltételek melletti földterülethez jutás lehetősége csak egyes gazdasági ágazatokban, ebben az esetben az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatban működő vállalatok számára adott, és a kormányzati gyakorlat ezen a területen nem egyértelmű és nem átlátható. |
| --- | --- |

(543)

Azzal összefüggésben, hogy egyes ágazatokban működő vállalatok kivételes feltételek mellett jutnak földterülethez, a Bizottság megjegyezte, hogy az árak megszabásakor a helyi hatóságoknak az (538) preambulumbekezdésben említettek szerint figyelembe kell venniük a kormányzati iparpolitikát is. Ebben az iparpolitikában az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazat az ösztönzött gazdasági ágazatok között van felsorolva (122). Ezenkívül az Államtanács 40. sz. határozata értelmében az állami hatóságok a földterületek biztosításakor figyelembe veszik az ipari szerkezetátalakítás útmutató katalógusát és az iparpolitikákat. A 40. sz. határozat XVIII. cikke egyértelművé teszi, hogy a „korlátozott” gazdasági ágazatoknak nem juttatható földhasználati jog. Ebből következik, hogy a támogatás az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) és c) pontja alapján egyedi, mert a kivételes feltételek melletti földterülethez jutás lehetősége csak egyes gazdasági ágazatokban, ebben az esetben az optikai szálakból álló kábelekkel foglalkozó gazdasági ágazatban működő vállalatok számára adott, és a kormányzati gyakorlat ezen a területen nem egyértelmű és nem átlátható.

122

| (544) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány azt állította, hogy a földhasználati jogok biztosításával a mintában szereplő vállalatok nem részesültek előnyben, mivel Kínában a földterületek piaca szabadpiac. E tekintetben a kínai kormány a kínai polgári törvénykönyv 347. cikkére hivatkozott, melynek értelmében „amennyiben a földterületet ipari, kereskedelmi, idegenforgalmi vagy szórakoztatóipari, lakhatási vagy más jövedelemszerző célokra használják, illetve legalább két személy kívánja ugyanazt a földterületet használni, a földterület építkezésre való használatának jogát ajánlattételi felhívás, árverés vagy más nyílt ajánlattétel útján kell kiadni. A földterület ára piaci verseny révén alakul ki”. |
| --- | --- |

(544)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány azt állította, hogy a földhasználati jogok biztosításával a mintában szereplő vállalatok nem részesültek előnyben, mivel Kínában a földterületek piaca szabadpiac. E tekintetben a kínai kormány a kínai polgári törvénykönyv 347. cikkére hivatkozott, melynek értelmében „amennyiben a földterületet ipari, kereskedelmi, idegenforgalmi vagy szórakoztatóipari, lakhatási vagy más jövedelemszerző célokra használják, illetve legalább két személy kívánja ugyanazt a földterületet használni, a földterület építkezésre való használatának jogát ajánlattételi felhívás, árverés vagy más nyílt ajánlattétel útján kell kiadni. A földterület ára piaci verseny révén alakul ki”.

amennyiben a földterületet ipari, kereskedelmi, idegenforgalmi vagy szórakoztatóipari, lakhatási vagy más jövedelemszerző célokra használják, illetve legalább két személy kívánja ugyanazt a földterületet használni, a földterület építkezésre való használatának jogát ajánlattételi felhívás, árverés vagy más nyílt ajánlattétel útján kell kiadni. A földterület ára piaci verseny révén alakul ki”.

| (545) | A Bizottság megállapította, hogy bár vannak olyan jogszabályi előírások, amelyek – például aukciók előírásával – azt kívánják biztosítani, hogy a földhasználati jogok kiosztása átlátható módon, piaci árakon történjen, ezeket az előírásokat rendszeresen figyelmen kívül hagyják, így egyes vevők ingyen vagy piaci ár alatt jutnak földterülethez (123). Emellett a hatóságok a földterületek kiosztása során gyakran konkrét szakpolitikai célokat próbálnak megvalósítani, ideértve többek között a gazdasági tervek végrehajtását (124). |
| --- | --- |

(545)

A Bizottság megállapította, hogy bár vannak olyan jogszabályi előírások, amelyek – például aukciók előírásával – azt kívánják biztosítani, hogy a földhasználati jogok kiosztása átlátható módon, piaci árakon történjen, ezeket az előírásokat rendszeresen figyelmen kívül hagyják, így egyes vevők ingyen vagy piaci ár alatt jutnak földterülethez (123). Emellett a hatóságok a földterületek kiosztása során gyakran konkrét szakpolitikai célokat próbálnak megvalósítani, ideértve többek között a gazdasági tervek végrehajtását (124).

123

124

| (546) | Továbbá a kínai kormány nem értett egyet a Bizottsággal abban, hogy az intézkedések egyediek, mivel Kína egyik ágazat tekintetében sem alkalmaz speciális földhasználati szakpolitikát. Kijelentette továbbá, hogy a 40. sz. határozata nem írja elő, hogy az állami hatóságok gondoskodjanak az ösztönzött ágazatok földterülethez jutásáról. |
| --- | --- |

(546)

Továbbá a kínai kormány nem értett egyet a Bizottsággal abban, hogy az intézkedések egyediek, mivel Kína egyik ágazat tekintetében sem alkalmaz speciális földhasználati szakpolitikát. Kijelentette továbbá, hogy a 40. sz. határozata nem írja elő, hogy az állami hatóságok gondoskodjanak az ösztönzött ágazatok földterülethez jutásáról.

| (547) | E tekintetben az Államtanács 40. sz. határozatának XII. cikke igenis megemlíti, hogy az ipari szerkezetátalakítás útmutató katalógusa fontos iránymutatást ad a beruházások, a beruházási projektek kormányzati irányítása, valamint az adózással, hitelekkel, földterületekkel (utólagos kiemelés), továbbá az importtal és exporttal kapcsolatos politikák megfogalmazása és végrehajtása számára. Emellett a 40. sz. határozat bevezetése leszögezi, hogy „Minden érintett szervezeti egységnek fel kell gyorsítania az adózással, hitelekkel, földterületekkel (utólagos kiemelés), továbbá az importtal és exporttal stb. kapcsolatos megfelelő politikák megfogalmazását és módosítását, hogy tovább tökéletesítsék az ipari szerkezetátalakítás előmozdításának szakpolitikai rendszerét”. Ezért világos, hogy az állami hatóságok figyelembe vették az ipari szerkezetátalakítás útmutató katalógusát és az iparpolitikákat, amikor földterületet biztosítottak az egyes vállalatok számára. A 40. sz. határozat XVIII. cikke rögzíti, hogy a korlátozott gazdasági ágazatok esetében „A beruházásokat irányító szervezeti egységek nem végezhetnek vizsgálatot, jóváhagyást vagy nyilvántartást, pénzügyi intézmények nem nyújthatnak hitelt, a területgazdálkodással, várostervezéssel és építéssel, környezetvédelemmel, minőség-ellenőrzéssel, tűzoltással, vámokkal, iparral és kereskedelemmel stb. foglalkozó egyéb szervezeti egységek nem folytathatják le a megfelelő eljárásokat” (utólagos kiemelés). A földgazdálkodást irányító szervezeti egységek tehát nem nyújthatnak földterületet a korlátozott gazdasági ágazatoknak. A 40. sz. határozat fent említett rendelkezései az ipari szerkezetátalakítás útmutató katalógusa szellemében értelmezve egyértelmű kapcsolatot mutatnak az ösztönzött gazdasági ágazatokra irányuló iparpolitika és a földterületeket biztosító politika között. A kínai kormány állítását ezért a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(547)

E tekintetben az Államtanács 40. sz. határozatának XII. cikke igenis megemlíti, hogy az ipari szerkezetátalakítás útmutató katalógusa fontos iránymutatást ad a beruházások, a beruházási projektek kormányzati irányítása, valamint az adózással, hitelekkel, földterületekkel (utólagos kiemelés), továbbá az importtal és exporttal kapcsolatos politikák megfogalmazása és végrehajtása számára. Emellett a 40. sz. határozat bevezetése leszögezi, hogy „Minden érintett szervezeti egységnek fel kell gyorsítania az adózással, hitelekkel, földterületekkel (utólagos kiemelés), továbbá az importtal és exporttal stb. kapcsolatos megfelelő politikák megfogalmazását és módosítását, hogy tovább tökéletesítsék az ipari szerkezetátalakítás előmozdításának szakpolitikai rendszerét”. Ezért világos, hogy az állami hatóságok figyelembe vették az ipari szerkezetátalakítás útmutató katalógusát és az iparpolitikákat, amikor földterületet biztosítottak az egyes vállalatok számára. A 40. sz. határozat XVIII. cikke rögzíti, hogy a korlátozott gazdasági ágazatok esetében „A beruházásokat irányító szervezeti egységek nem végezhetnek vizsgálatot, jóváhagyást vagy nyilvántartást, pénzügyi intézmények nem nyújthatnak hitelt, a területgazdálkodással, várostervezéssel és építéssel, környezetvédelemmel, minőség-ellenőrzéssel, tűzoltással, vámokkal, iparral és kereskedelemmel stb. foglalkozó egyéb szervezeti egységek nem folytathatják le a megfelelő eljárásokat” (utólagos kiemelés). A földgazdálkodást irányító szervezeti egységek tehát nem nyújthatnak földterületet a korlátozott gazdasági ágazatoknak. A 40. sz. határozat fent említett rendelkezései az ipari szerkezetátalakítás útmutató katalógusa szellemében értelmezve egyértelmű kapcsolatot mutatnak az ösztönzött gazdasági ágazatokra irányuló iparpolitika és a földterületeket biztosító politika között. A kínai kormány állítását ezért a Bizottság elutasította.

utólagos kiemelés

Minden érintett szervezeti egységnek fel kell gyorsítania az adózással, hitelekkel, földterületekkel (utólagos kiemelés), továbbá az importtal és exporttal stb. kapcsolatos megfelelő politikák megfogalmazását és módosítását, hogy tovább tökéletesítsék az ipari szerkezetátalakítás előmozdításának szakpolitikai rendszerét

A beruházásokat irányító szervezeti egységek nem végezhetnek vizsgálatot, jóváhagyást vagy nyilvántartást, pénzügyi intézmények nem nyújthatnak hitelt, a területgazdálkodással, várostervezéssel és építéssel, környezetvédelemmel, minőség-ellenőrzéssel, tűzoltással, vámokkal, iparral és kereskedelemmel stb. foglalkozó egyéb szervezeti egységek nem folytathatják le a megfelelő eljárásokat

| (548) | Következésképpen a Bizottság ezt a támogatást kiegyenlíthető támogatásnak tekintette. |
| --- | --- |

(548)

Következésképpen a Bizottság ezt a támogatást kiegyenlíthető támogatásnak tekintette.

d)   A támogatási mérték kiszámítása

| (549) | Korábbi vizsgálataihoz (125) hasonlóan és az alaprendelet 6. cikke d) pontjának ii. alpontjával összhangban a Bizottság külső viszonyítási alapként Tajvan, Penghu, Kinmen és Matsu Független Vámterület (a továbbiakban: Tajvan) földterületárait vette figyelembe (126). A Bizottság a támogatásban részesülő fél által szerzett gazdasági előnyt úgy számította ki, hogy figyelembe vette a mintában szereplő egyes exportáló gyártók által a földhasználati jogokért ténylegesen fizetett összeg (azaz a szerződésben megjelölt, ténylegesen kifizetett összeg, illetve adott esetben a szerződésben megjelölt, a helyi kormányzati szervektől kapott visszatérítésekkel/támogatásokkal csökkentett összeg) és azon összeg különbségét, amelyet azoknak a tajvani viszonyítási alapnak megfelelően fizetniük kellett volna. |
| --- | --- |

(549)

Korábbi vizsgálataihoz (125) hasonlóan és az alaprendelet 6. cikke d) pontjának ii. alpontjával összhangban a Bizottság külső viszonyítási alapként Tajvan, Penghu, Kinmen és Matsu Független Vámterület (a továbbiakban: Tajvan) földterületárait vette figyelembe (126). A Bizottság a támogatásban részesülő fél által szerzett gazdasági előnyt úgy számította ki, hogy figyelembe vette a mintában szereplő egyes exportáló gyártók által a földhasználati jogokért ténylegesen fizetett összeg (azaz a szerződésben megjelölt, ténylegesen kifizetett összeg, illetve adott esetben a szerződésben megjelölt, a helyi kormányzati szervektől kapott visszatérítésekkel/támogatásokkal csökkentett összeg) és azon összeg különbségét, amelyet azoknak a tajvani viszonyítási alapnak megfelelően fizetniük kellett volna.

125

126

| (550) | A Bizottság a következő indokok miatt tekinti Tajvant megfelelő külső viszonyítási alapnak:






  — | összehasonlítható a gazdasági fejlettség szintje, a GDP és a gazdasági struktúra Tajvanon, valamint a mintában szereplő exportáló gyártók székhelye szerinti kínai tartományok és városok többségében, |
| --- | --- | --- |

(550)

A Bizottság a következő indokok miatt tekinti Tajvant megfelelő külső viszonyítási alapnak:

—

összehasonlítható a gazdasági fejlettség szintje, a GDP és a gazdasági struktúra Tajvanon, valamint a mintában szereplő exportáló gyártók székhelye szerinti kínai tartományok és városok többségében,

| — | Tajvan földrajzilag közel helyezkedik el Kínához, |
| --- | --- |

—

Tajvan földrajzilag közel helyezkedik el Kínához,

| — | a Tajvanra és több kínai tartományra egyaránt jellemző magas szintű ipari infrastruktúra, |
| --- | --- |

—

a Tajvanra és több kínai tartományra egyaránt jellemző magas szintű ipari infrastruktúra,

| — | szoros gazdasági kapcsolatok és határokon átnyúló kereskedelem Tajvan és Kína között, |
| --- | --- |

—

szoros gazdasági kapcsolatok és határokon átnyúló kereskedelem Tajvan és Kína között,

| — | a Tajvanra és több kínai tartományra egyaránt jellemző magas népsűrűség, |
| --- | --- |

—

a Tajvanra és több kínai tartományra egyaránt jellemző magas népsűrűség,

| — | a Tajvan viszonyítási alapként történő alkalmazásához figyelembe vett földtípus és ügyletek hasonlósága a kínai földtípusokkal és ügyletekkel, valamint |
| --- | --- |

—

a Tajvan viszonyítási alapként történő alkalmazásához figyelembe vett földtípus és ügyletek hasonlósága a kínai földtípusokkal és ügyletekkel, valamint

| — | Tajvan és Kína közös demográfiai, nyelvi és kulturális jellemzői. |
| --- | --- |

—

Tajvan és Kína közös demográfiai, nyelvi és kulturális jellemzői.

| (551) | A korábbi vizsgálatai során alkalmazott módszertant követve (127), megfelelőbb releváns információk hiányában a Bizottság a számítás során a földterületek Tajvan legtöbb tajvani ipari parknak otthont adó hat körzetében (Tajpej, Taichung, Tainan, Kaohsiung, Taoyuan, Hsinchu) megállapított átlagos négyzetméterárát alkalmazta, és azt a földhasználati jogokra vonatkozó szerződések időpontja után bekövetkezett inflációnak és a GDP alakulásának megfelelően kiigazította. Mivel a mintában szereplő valamennyi exportáló gyártó kínai ipari övezetekben található, a Bizottság megfelelőnek ítélte a szintén ipari övezetekben lebonyolított ügyletekre vonatkozó referenciaérték meghatározását. Az ipari földterületekre vonatkozó 2013-as árak Tajvan Gazdasági Minisztériuma Ipari Hivatalának honlapjáról (128) származnak. A korábbi évekre vonatkozó árakat az IMF által közzétett inflációs ráták, illetve a tajvani egy főre jutó, folyó áron számított, USA-dollárban kifejezett GDP alakulása alapján korrigálták. |
| --- | --- |

(551)

A korábbi vizsgálatai során alkalmazott módszertant követve (127), megfelelőbb releváns információk hiányában a Bizottság a számítás során a földterületek Tajvan legtöbb tajvani ipari parknak otthont adó hat körzetében (Tajpej, Taichung, Tainan, Kaohsiung, Taoyuan, Hsinchu) megállapított átlagos négyzetméterárát alkalmazta, és azt a földhasználati jogokra vonatkozó szerződések időpontja után bekövetkezett inflációnak és a GDP alakulásának megfelelően kiigazította. Mivel a mintában szereplő valamennyi exportáló gyártó kínai ipari övezetekben található, a Bizottság megfelelőnek ítélte a szintén ipari övezetekben lebonyolított ügyletekre vonatkozó referenciaérték meghatározását. Az ipari földterületekre vonatkozó 2013-as árak Tajvan Gazdasági Minisztériuma Ipari Hivatalának honlapjáról (128) származnak. A korábbi évekre vonatkozó árakat az IMF által közzétett inflációs ráták, illetve a tajvani egy főre jutó, folyó áron számított, USA-dollárban kifejezett GDP alakulása alapján korrigálták.

127

128

| (552) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány nem értett egyet a szárazföldi Kínán kívüli referenciaérték használatával, amely az előny az alaprendelet 6. cikkének d) pontjával és az SCM-megállapodás 14. cikkének d) pontjával összeegyeztethetetlen számítását eredményezett. A kínai kormány azt állította, hogy a szárazföldi Kínában léteznek torzulástól mentes referenciaértékek, mivel a földhasználati jogokat a földügyi igazgatásról szóló törvény értelmében nyilvános ajánlattétel, árajánlat vagy árverés útján ruházzák át, és mivel a földhasználati jogokkal rendelkező magánvállalatok bérbe adhatják vagy értékesíthetik azokat független vásárlóknak, ezért a Bizottságnak a szárazföldi Kína árait kellett volna referenciaértékként használnia. A kínai kormány azt állította továbbá, hogy az árak versenytárgyalás és tárgyalás útján való meghatározása biztosítja, hogy azok ne legyenek torzultak, hanem megfelelő piaci árat tükrözzenek. |
| --- | --- |

(552)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány nem értett egyet a szárazföldi Kínán kívüli referenciaérték használatával, amely az előny az alaprendelet 6. cikkének d) pontjával és az SCM-megállapodás 14. cikkének d) pontjával összeegyeztethetetlen számítását eredményezett. A kínai kormány azt állította, hogy a szárazföldi Kínában léteznek torzulástól mentes referenciaértékek, mivel a földhasználati jogokat a földügyi igazgatásról szóló törvény értelmében nyilvános ajánlattétel, árajánlat vagy árverés útján ruházzák át, és mivel a földhasználati jogokkal rendelkező magánvállalatok bérbe adhatják vagy értékesíthetik azokat független vásárlóknak, ezért a Bizottságnak a szárazföldi Kína árait kellett volna referenciaértékként használnia. A kínai kormány azt állította továbbá, hogy az árak versenytárgyalás és tárgyalás útján való meghatározása biztosítja, hogy azok ne legyenek torzultak, hanem megfelelő piaci árat tükrözzenek.

| (553) | A kínai kormány azonban nem nyújtott be semmilyen statisztikát vagy adatot, amely alapján a Bizottság meg tudta volna vizsgálni a javaslatot, mely szerint azokat az árakat kellene használni, amelyeken a magánvállalatok bérbe adják vagy értékesítik a földhasználati jogokat. A Bizottság nyilvánosan elérhető adatot sem talált ebben a tárgyban. Továbbá még ha kapott volna is ilyen információkat, azok csak az átruházások másodlagos piacáról adnának képet, mivel az elsődleges piacon csak egyetlen szereplő van (ugyanis a földhasználati jogok eredeti kiosztását mindig a kínai kormány végzi). Valójában a földhasználati jogok 50 évre szóló eredeti felosztásának elsődleges piaca eltér a másodlagos piacon folyó bérbeadástól, amely rendszerint sokkal rövidebb időtartamú, vagy legalábbis eltérő rendelkezéseket ír elő az újraértékelésre, felmondásra stb. Ezért a Bizottság továbbra is az elsődleges piacról, azaz az ebben az ügyben vizsgált piacról rendelkezésre álló információkat vette alapul. |
| --- | --- |

(553)

A kínai kormány azonban nem nyújtott be semmilyen statisztikát vagy adatot, amely alapján a Bizottság meg tudta volna vizsgálni a javaslatot, mely szerint azokat az árakat kellene használni, amelyeken a magánvállalatok bérbe adják vagy értékesítik a földhasználati jogokat. A Bizottság nyilvánosan elérhető adatot sem talált ebben a tárgyban. Továbbá még ha kapott volna is ilyen információkat, azok csak az átruházások másodlagos piacáról adnának képet, mivel az elsődleges piacon csak egyetlen szereplő van (ugyanis a földhasználati jogok eredeti kiosztását mindig a kínai kormány végzi). Valójában a földhasználati jogok 50 évre szóló eredeti felosztásának elsődleges piaca eltér a másodlagos piacon folyó bérbeadástól, amely rendszerint sokkal rövidebb időtartamú, vagy legalábbis eltérő rendelkezéseket ír elő az újraértékelésre, felmondásra stb. Ezért a Bizottság továbbra is az elsődleges piacról, azaz az ebben az ügyben vizsgált piacról rendelkezésre álló információkat vette alapul.

| (554) | A kínai kormány azt állította továbbá, hogy a szárazföldi Kínán kívüli referencia használata esetén a Bizottság által alkalmazott összehasonlítási módszer, valamint Tajvan referenciaként való kiválasztása helytelen volt. Először is a Bizottság tévesen hasonlította össze Tajvan bizonyos jellemzőit, például a gazdasági fejlettségét, az ipari infrastruktúra állapotát stb. a szárazföldi Kína tartományainak és városainak jellemzőivel, mivel a két piac nem hasonló. Másodszor, a kínai kormány előadta, hogy Tajvanon a földterületek árai nem állnak kapcsolatban vagy függnek össze a szárazföldi Kínában érvényesülő piaci feltételekkel, ahogy azt az SCM-megállapodás 14. cikkének d) pontja előírja, mivel Tajvanon a földterületeket meg kell vásárolni, míg a szárazföldi Kínában 50 éves időszakokra adják őket bérbe. Továbbá a szárazföldi Kína és Tajvan népsűrűsége, mérete és GDP-je rendkívül eltérő, és ezért a két piac nem hasonlíthatók össze. 2020-ban például Kína népsűrűsége négyzetkilométerenként 149 fő, Tajvané pedig négyzetkilométerenként 650 fő volt. Továbbá Tajvan mérete mintegy 36 197 km2, amely jóval kisebb a kérdéses tartományoknál, például Hubeinél (185 900 km2) és Jiangsunál (102 600 km2). Ezért a kínai kormány előadta, hogy kiigazításra van szükség e tényezők tükrözéséhez. A kínai kormány azt állította továbbá, hogy nem került sor az infláció szerinti kiigazításra, és a referenciaérték-számítás mögöttes adatainak részletes közzétételét kérte, különös tekintettel a Tajvan áraira vonatkozó referenciaértékre, valamint a korábbi évek kiigazításához használt adatokra. |
| --- | --- |

(554)

A kínai kormány azt állította továbbá, hogy a szárazföldi Kínán kívüli referencia használata esetén a Bizottság által alkalmazott összehasonlítási módszer, valamint Tajvan referenciaként való kiválasztása helytelen volt. Először is a Bizottság tévesen hasonlította össze Tajvan bizonyos jellemzőit, például a gazdasági fejlettségét, az ipari infrastruktúra állapotát stb. a szárazföldi Kína tartományainak és városainak jellemzőivel, mivel a két piac nem hasonló. Másodszor, a kínai kormány előadta, hogy Tajvanon a földterületek árai nem állnak kapcsolatban vagy függnek össze a szárazföldi Kínában érvényesülő piaci feltételekkel, ahogy azt az SCM-megállapodás 14. cikkének d) pontja előírja, mivel Tajvanon a földterületeket meg kell vásárolni, míg a szárazföldi Kínában 50 éves időszakokra adják őket bérbe. Továbbá a szárazföldi Kína és Tajvan népsűrűsége, mérete és GDP-je rendkívül eltérő, és ezért a két piac nem hasonlíthatók össze. 2020-ban például Kína népsűrűsége négyzetkilométerenként 149 fő, Tajvané pedig négyzetkilométerenként 650 fő volt. Továbbá Tajvan mérete mintegy 36 197 km2, amely jóval kisebb a kérdéses tartományoknál, például Hubeinél (185 900 km2) és Jiangsunál (102 600 km2). Ezért a kínai kormány előadta, hogy kiigazításra van szükség e tényezők tükrözéséhez. A kínai kormány azt állította továbbá, hogy nem került sor az infláció szerinti kiigazításra, és a referenciaérték-számítás mögöttes adatainak részletes közzétételét kérte, különös tekintettel a Tajvan áraira vonatkozó referenciaértékre, valamint a korábbi évek kiigazításához használt adatokra.

2

2

2

| (555) | A ZTT csoport szintén azt állította, hogy a Bizottság által használt referenciaérték nyilvánvalóan nem megfelelő. Először is a kínai tartományoknak a földhasználati jog megszerzése idején, nem pedig a vizsgálati időszak során fennálló fejlettségi szintjét kell figyelembe kell venni és összehasonlítani Tajvan fejlettségi szintjével. Másodszor, Tajvan GDP-je az elmúlt három évben több mint háromszorosa volt a szárazföldi Kínáénak, és több mint 50 %-kal magasabb volt, mint Jiangsu tartományé 2020-ban. Harmadszor, azoknak a kínai tartományoknak a korrekciós indexeit kellene alkalmazni, amelyekben a mintában szereplő gyártók megtalálhatók, nem pedig Tajvanét. Végezetül ez a fél felkérte a Bizottságot, hogy szolgáltasson érdemi statisztikákat, és ismertesse a referenciaérték számításának részleteit, vagy a számításhoz felhasznált teljes adathalmazt. |
| --- | --- |

(555)

A ZTT csoport szintén azt állította, hogy a Bizottság által használt referenciaérték nyilvánvalóan nem megfelelő. Először is a kínai tartományoknak a földhasználati jog megszerzése idején, nem pedig a vizsgálati időszak során fennálló fejlettségi szintjét kell figyelembe kell venni és összehasonlítani Tajvan fejlettségi szintjével. Másodszor, Tajvan GDP-je az elmúlt három évben több mint háromszorosa volt a szárazföldi Kínáénak, és több mint 50 %-kal magasabb volt, mint Jiangsu tartományé 2020-ban. Harmadszor, azoknak a kínai tartományoknak a korrekciós indexeit kellene alkalmazni, amelyekben a mintában szereplő gyártók megtalálhatók, nem pedig Tajvanét. Végezetül ez a fél felkérte a Bizottságot, hogy szolgáltasson érdemi statisztikákat, és ismertesse a referenciaérték számításának részleteit, vagy a számításhoz felhasznált teljes adathalmazt.

| (556) | Erre vonatkozóan a Bizottság megjegyezte, hogy Tajvan referenciaként való kiválasztása az (550) preambulumbekezdésben felsorolt számos tényező vizsgálatán alapult. Bár vannak különbségek a piaci viszonyok terén a szárazföldi Kína földhasználati jogai és a földterületek tajvani adásvétele között, ezek nem olyan jellegűek, amelyek megkérdőjeleznék Tajvan referenciaként való használatát. Mi több, a kínai kormány a teljes ország szintjén hasonlította össze a népsűrűségi adatokat. Ha közelebbről megvizsgáljuk a népsűrűséget az exportáló gyártók tényleges helyszínein, akkor láthatjuk, hogy átlagban véve a népsűrűségi adatok elég hasonlóak. Például Hubei népsűrűsége 308 fő/km2 volt 2020-ban; Wuhan városában azonban, ahol a legtöbb vállalat megtalálható, a népsűrűség 1,145 fő/km2 volt (129). Jiangsu népsűrűsége 830 fő/km2 volt (130). Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy nincs szükség kiigazításra. |
| --- | --- |

(556)

Erre vonatkozóan a Bizottság megjegyezte, hogy Tajvan referenciaként való kiválasztása az (550) preambulumbekezdésben felsorolt számos tényező vizsgálatán alapult. Bár vannak különbségek a piaci viszonyok terén a szárazföldi Kína földhasználati jogai és a földterületek tajvani adásvétele között, ezek nem olyan jellegűek, amelyek megkérdőjeleznék Tajvan referenciaként való használatát. Mi több, a kínai kormány a teljes ország szintjén hasonlította össze a népsűrűségi adatokat. Ha közelebbről megvizsgáljuk a népsűrűséget az exportáló gyártók tényleges helyszínein, akkor láthatjuk, hogy átlagban véve a népsűrűségi adatok elég hasonlóak. Például Hubei népsűrűsége 308 fő/km2 volt 2020-ban; Wuhan városában azonban, ahol a legtöbb vállalat megtalálható, a népsűrűség 1,145 fő/km2 volt (129). Jiangsu népsűrűsége 830 fő/km2 volt (130). Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy nincs szükség kiigazításra.

2

2

129

2

130

| (557) | E támogatás esetében a mintában szereplő exportáló gyártókra vonatkozóan a vizsgálati időszakra megállapított támogatási mérték:

  A megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében nyújtott földterület







  Vállalat neve | Támogatási mérték |
| --- | --- | --- |
| FTT csoport:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd |

(557)

E támogatás esetében a mintában szereplő exportáló gyártókra vonatkozóan a vizsgálati időszakra megállapított támogatási mérték:

A megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében nyújtott földterület

A megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében nyújtott földterület

Vállalat neve

Támogatási mérték

FTT csoport:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd

0,84  %

ZTT csoport:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd

0,40  %

3.8.2.   A megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében biztosított nyersanyag

A megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében biztosított nyersanyag

| (558) | A panaszos a panaszában bizonyítékot szolgáltatott arra, hogy az optikai szálakból álló kábelek kínai gyártói ösztönzött ágazatban folytatják tevékenységüket, és észszerűen megállapítható, hogy az optikai szálakból álló kábelek gyártásához felhasznált nyersanyagok gyártóinak nyújtott támogatások végső soron az optikai szálakból álló kábelek gyártóinak előnyét szolgálják. Az optikai szálakból álló kábelek gyártói közvetlenül részesülnének az előnyből, amennyiben vertikálisan integráltak, és közvetve, amennyiben ezek a támogatások alacsonyabb inputárakhoz vezetnek a kínai belföldi piacon, mint egyéb esetben megfigyelhetők lennének. |
| --- | --- |

(558)

A panaszos a panaszában bizonyítékot szolgáltatott arra, hogy az optikai szálakból álló kábelek kínai gyártói ösztönzött ágazatban folytatják tevékenységüket, és észszerűen megállapítható, hogy az optikai szálakból álló kábelek gyártásához felhasznált nyersanyagok gyártóinak nyújtott támogatások végső soron az optikai szálakból álló kábelek gyártóinak előnyét szolgálják. Az optikai szálakból álló kábelek gyártói közvetlenül részesülnének az előnyből, amennyiben vertikálisan integráltak, és közvetve, amennyiben ezek a támogatások alacsonyabb inputárakhoz vezetnek a kínai belföldi piacon, mint egyéb esetben megfigyelhetők lennének.

| (559) | Bár a kínai kormány a (168) és a (169) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a távoli ellenőrzés során benyújtott Yunnan releváns tartományi állami politikáiról szóló dokumentumokat, nem segítette a Bizottságot a magántulajdonú vagy állami tulajdonú vállalatoktól származó információk megszerzésében, ezért a Bizottságnak a nyersanyagok szolgáltatására és a kapcsolódó piacra vonatkozó információkérésével csak részlegesen együttműködőnek tekinthető. |
| --- | --- |

(559)

Bár a kínai kormány a (168) és a (169) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a távoli ellenőrzés során benyújtott Yunnan releváns tartományi állami politikáiról szóló dokumentumokat, nem segítette a Bizottságot a magántulajdonú vagy állami tulajdonú vállalatoktól származó információk megszerzésében, ezért a Bizottságnak a nyersanyagok szolgáltatására és a kapcsolódó piacra vonatkozó információkérésével csak részlegesen együttműködőnek tekinthető.

| (560) | Ezen a ténymegállapításon nem változtatott a kínai kormány azon állítása, hogy a Bizottság egy irreleváns piacra vonatkozó információkat kért, mivel az optikai szálakból álló kábelek előállításához felhasznált nyersanyag nem a germánium, hanem a germánium-tetraklorid. Mivel a germánium a germánium-tetraklorid alapanyaga, a germániumra és annak piacára vonatkozó szabályok hatást gyakorolnak annak konkrét származékára, a germánium-tetrakloridra is. |
| --- | --- |

(560)

Ezen a ténymegállapításon nem változtatott a kínai kormány azon állítása, hogy a Bizottság egy irreleváns piacra vonatkozó információkat kért, mivel az optikai szálakból álló kábelek előállításához felhasznált nyersanyag nem a germánium, hanem a germánium-tetraklorid. Mivel a germánium a germánium-tetraklorid alapanyaga, a germániumra és annak piacára vonatkozó szabályok hatást gyakorolnak annak konkrét származékára, a germánium-tetrakloridra is.

| (561) | Mivel a vizsgált vállalatcsoportok vertikálisan integráltak, az optikai szálakból álló kábeleket gyártó szervezetekkel kapcsolatban álló nyersanyag-beszállítók elvben beletartoznak a vizsgálatba. Ezért amennyiben e kapcsolatban álló beszállítók szintjén bizonyos, vizsgált kiegyenlíthető támogatások kerültek kiosztásra, azokat beépítették a fent elemzett egyes támogatási rendszerekre vonatkozó számításokba. |
| --- | --- |

(561)

Mivel a vizsgált vállalatcsoportok vertikálisan integráltak, az optikai szálakból álló kábeleket gyártó szervezetekkel kapcsolatban álló nyersanyag-beszállítók elvben beletartoznak a vizsgálatba. Ezért amennyiben e kapcsolatban álló beszállítók szintjén bizonyos, vizsgált kiegyenlíthető támogatások kerültek kiosztásra, azokat beépítették a fent elemzett egyes támogatási rendszerekre vonatkozó számításokba.

| (562) | A Bizottság megvizsgálta azt is, hogy biztosítottak-e az alapvető nyersanyagok független beszállítói inputokat a megfelelő ellenszolgáltatásnál jóval kisebb összeg fejében a mintában szereplő exportáló gyártóknak. A Bizottság különösen a mintában szereplő vállalatok által nagyrészt független beszállítóktól megvásárolt, az optikai szálakból álló kábelek előállításához szükséges alapvető nyersanyagokra, azaz a germánium-tetrakloridra és a szilícium-kloridra összpontosított. |
| --- | --- |

(562)

A Bizottság megvizsgálta azt is, hogy biztosítottak-e az alapvető nyersanyagok független beszállítói inputokat a megfelelő ellenszolgáltatásnál jóval kisebb összeg fejében a mintában szereplő exportáló gyártóknak. A Bizottság különösen a mintában szereplő vállalatok által nagyrészt független beszállítóktól megvásárolt, az optikai szálakból álló kábelek előállításához szükséges alapvető nyersanyagokra, azaz a germánium-tetrakloridra és a szilícium-kloridra összpontosított.

| (563) | A germánium-tetraklorid eredeti alapanyaga a germánium, amely számos csúcstechnológiai termék nélkülözhetetlen részét képezi. Az optikai szálakból álló kábelek gyártásához használt fontos alapanyag, mely növeli a kábelek törésmutatóját, és minimalizálja a jelveszteséget nagyobb távolságok esetén (131). A földrajzi feltételek miatt a Yunnan régió gazdag germániumforrásokkal rendelkezik. |
| --- | --- |

(563)

A germánium-tetraklorid eredeti alapanyaga a germánium, amely számos csúcstechnológiai termék nélkülözhetetlen részét képezi. Az optikai szálakból álló kábelek gyártásához használt fontos alapanyag, mely növeli a kábelek törésmutatóját, és minimalizálja a jelveszteséget nagyobb távolságok esetén (131). A földrajzi feltételek miatt a Yunnan régió gazdag germániumforrásokkal rendelkezik.

131

| (564) | A kínai kormány részleges együttműködésének fényében a Bizottság elemezte a kínai kormány által benyújtott korlátozott számú dokumentumot, és kiegészítette őket a rendelkezésre álló információk alapján az ezeket az inputokat érintő kormányzati tervek és szakpolitikák, valamint az ezen inputokkal kapcsolatos piac szereplőinek vizsgálatával. A Bizottság megállapította, hogy a kínai kormány tervek és stratégiák végrehajtásával támogatta a germániumágazatot Yunnan tartományban. Az e nyersanyag termelésével foglalkozó tervek közé tartozik többek között „Yunnan tartomány nemzetgazdasági és társadalmi fejlődésének tizenharmadik ötéves terve” (132), „Yunnan tartomány kormányának Yunnan 2016–2020. évi iparfejlesztéséről szóló értesítése” (133), valamint „Yunnan tartomány kormányának a reálgazdaság fejlődésének támogatását célzó intézkedésekről szóló értesítése” (134). |
| --- | --- |

(564)

A kínai kormány részleges együttműködésének fényében a Bizottság elemezte a kínai kormány által benyújtott korlátozott számú dokumentumot, és kiegészítette őket a rendelkezésre álló információk alapján az ezeket az inputokat érintő kormányzati tervek és szakpolitikák, valamint az ezen inputokkal kapcsolatos piac szereplőinek vizsgálatával. A Bizottság megállapította, hogy a kínai kormány tervek és stratégiák végrehajtásával támogatta a germániumágazatot Yunnan tartományban. Az e nyersanyag termelésével foglalkozó tervek közé tartozik többek között „Yunnan tartomány nemzetgazdasági és társadalmi fejlődésének tizenharmadik ötéves terve” (132), „Yunnan tartomány kormányának Yunnan 2016–2020. évi iparfejlesztéséről szóló értesítése” (133), valamint „Yunnan tartomány kormányának a reálgazdaság fejlődésének támogatását célzó intézkedésekről szóló értesítése” (134).

132

133

134

| (565) | „Yunnan tartomány nemzetgazdasági és társadalmi fejlődésének tizenharmadik ötéves terve” kifejezetten utal a germániumra az „új szolárpanelanyagok, például a germánium és a vékonyréteg aktív fejlesztésére” és „az újgenerációs információtechnológia ágazatának fejlesztésére, valamint az új, a platinacsoportba tartozó fémeken, germániumon, indiumon és egyéb ritka és nemesfémeken alapuló elektronikus információs és félvezető funkciójú anyagok kifejlesztésének felgyorsítására” vonatkozó célok megfogalmazásakor. |
| --- | --- |

(565)

„Yunnan tartomány nemzetgazdasági és társadalmi fejlődésének tizenharmadik ötéves terve” kifejezetten utal a germániumra az „új szolárpanelanyagok, például a germánium és a vékonyréteg aktív fejlesztésére” és „az újgenerációs információtechnológia ágazatának fejlesztésére, valamint az új, a platinacsoportba tartozó fémeken, germániumon, indiumon és egyéb ritka és nemesfémeken alapuló elektronikus információs és félvezető funkciójú anyagok kifejlesztésének felgyorsítására” vonatkozó célok megfogalmazásakor.

új szolárpanelanyagok, például a germánium és a vékonyréteg aktív fejlesztésére

az újgenerációs információtechnológia ágazatának fejlesztésére, valamint az új, a platinacsoportba tartozó fémeken, germániumon, indiumon és egyéb ritka és nemesfémeken alapuló elektronikus információs és félvezető funkciójú anyagok kifejlesztésének felgyorsítására

| (566) | Az ötéves terv célkitűzéseit további kormányzati értesítések és végrehajtási intézkedések is tükrözik és kifejtik. A (79) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a kínai tervrendszer hatására az erőforrások a kínai kormány által stratégiaiként kijelölt vagy politikailag másként fontosnak tartott ágazatokba irányulnak. |
| --- | --- |

(566)

Az ötéves terv célkitűzéseit további kormányzati értesítések és végrehajtási intézkedések is tükrözik és kifejtik. A (79) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a kínai tervrendszer hatására az erőforrások a kínai kormány által stratégiaiként kijelölt vagy politikailag másként fontosnak tartott ágazatokba irányulnak.

| (567) | „Yunnan tartomány kormányának Yunnan 2016–2020. évi iparfejlesztéséről szóló értesítésében” a tartományi kormány kifejezetten stratégiai fontosságú feladatként határozza meg „Yunnan nemesfém-alapú új anyagokkal foglalkozó ipari parkjának, [...] nemzeti germániumipari bázisának erőteljes támogatását, az új optoelektronikai anyagok és eszközök kialakítását”, valamint „a külföldi technikai akadályok felszámolását és az olyan új, ritka fémekből készült anyagok előállításának gyorsítását, mint például [...] a germánium és a germániumalapú új anyagok”, továbbá „az élvonalbeli új anyagok, például a germánium kutatásának-fejlesztésének proaktív bevezetését”. |
| --- | --- |

(567)

„Yunnan tartomány kormányának Yunnan 2016–2020. évi iparfejlesztéséről szóló értesítésében” a tartományi kormány kifejezetten stratégiai fontosságú feladatként határozza meg „Yunnan nemesfém-alapú új anyagokkal foglalkozó ipari parkjának, [...] nemzeti germániumipari bázisának erőteljes támogatását, az új optoelektronikai anyagok és eszközök kialakítását”, valamint „a külföldi technikai akadályok felszámolását és az olyan új, ritka fémekből készült anyagok előállításának gyorsítását, mint például [...] a germánium és a germániumalapú új anyagok”, továbbá „az élvonalbeli új anyagok, például a germánium kutatásának-fejlesztésének proaktív bevezetését”.

Yunnan nemesfém-alapú új anyagokkal foglalkozó ipari parkjának, [...] nemzeti germániumipari bázisának erőteljes támogatását, az új optoelektronikai anyagok és eszközök kialakítását

a külföldi technikai akadályok felszámolását és az olyan új, ritka fémekből készült anyagok előállításának gyorsítását, mint például [...] a germánium és a germániumalapú új anyagok

az élvonalbeli új anyagok, például a germánium kutatásának-fejlesztésének proaktív bevezetését

| (568) | A Yunnan tartomány germániumágazatát támogató mechanizmust meghatározó harmadik dokumentum így ír egy közvetlen pénzügyi támogatásról:
  „A »vállalati beszerzés és tárolás, a banki kölcsönök, a pénzügyi támogatások, a piaci műveletek és az önfinanszírozás« elvével összhangban elvégeztük [...] a germánium [...] és más kulcsfontosságú nemvasfém termékek kereskedelmi beszerzését és tárolását a teljes tartományban. A teljes beszerzett és tárolt mennyiség 800 000 tonna, és a begyűjtési és tárolási idő egy év. A gyűjtéshez és a tároláshoz szükséges pénzösszegeket a vállalat kölcsönzi a banknak termékekre vonatkozó vállalás formájában. A tartományi kormányzati szervek 1 milliárd jüan összegű speciális alapot hoztak létre a vállalatoknak nyújtott banki hitelek támogatására. Köztük az ónt, germániumot és indiumot vásárló és tároló vállalatok 80 %-os kedvezményben részesülnek.” |
| --- | --- |

(568)

A Yunnan tartomány germániumágazatát támogató mechanizmust meghatározó harmadik dokumentum így ír egy közvetlen pénzügyi támogatásról:
  „A »vállalati beszerzés és tárolás, a banki kölcsönök, a pénzügyi támogatások, a piaci műveletek és az önfinanszírozás« elvével összhangban elvégeztük [...] a germánium [...] és más kulcsfontosságú nemvasfém termékek kereskedelmi beszerzését és tárolását a teljes tartományban. A teljes beszerzett és tárolt mennyiség 800 000 tonna, és a begyűjtési és tárolási idő egy év. A gyűjtéshez és a tároláshoz szükséges pénzösszegeket a vállalat kölcsönzi a banknak termékekre vonatkozó vállalás formájában. A tartományi kormányzati szervek 1 milliárd jüan összegű speciális alapot hoztak létre a vállalatoknak nyújtott banki hitelek támogatására. Köztük az ónt, germániumot és indiumot vásárló és tároló vállalatok 80 %-os kedvezményben részesülnek.”

„A »vállalati beszerzés és tárolás, a banki kölcsönök, a pénzügyi támogatások, a piaci műveletek és az önfinanszírozás« elvével összhangban elvégeztük [...] a germánium [...] és más kulcsfontosságú nemvasfém termékek kereskedelmi beszerzését és tárolását a teljes tartományban. A teljes beszerzett és tárolt mennyiség 800 000 tonna, és a begyűjtési és tárolási idő egy év. A gyűjtéshez és a tároláshoz szükséges pénzösszegeket a vállalat kölcsönzi a banknak termékekre vonatkozó vállalás formájában. A tartományi kormányzati szervek 1 milliárd jüan összegű speciális alapot hoztak létre a vállalatoknak nyújtott banki hitelek támogatására. Köztük az ónt, germániumot és indiumot vásárló és tároló vállalatok 80 %-os kedvezményben részesülnek.”

| (569) | A nyilvánosan rendelkezésre álló információk alapján a Bizottság megállapította, hogy a Yunnan tartományban található, a germániumágazatban tevékenységet folytató vállalatok – a germánium-tetraklorid gyártóit is beleértve – állami támogatásokban részesültek. Például a részben állami tulajdonú YUNNAN Lincang Xinyuan Germanium vállalat és leányvállalatai több alkalommal is kifizetéseket kaptak a kínai kormánytól. A vállalat a 2020. évi éves jelentésében arról számolt be, hogy a 2019. évben a támogatási kifizetésekből származó bevétele elérte a 21 847 627 jüant. A 2020. évben a kínai kormánytól kapott támogatások összege elérte az 55 361 284 jüant. (135) A kínai kormány által a germániummal foglalkozó ágazatnak nyújtott támogatások nem korlátozódnak egy vállalatra. A 2019. évi éves jelentésében az állami tulajdonú Yunnan Chihong Zinc and Germanium vállalat is kijelentette, hogy 43 771 439 jüan összegű támogatásban részesült az adott évben (136). |
| --- | --- |

(569)

A nyilvánosan rendelkezésre álló információk alapján a Bizottság megállapította, hogy a Yunnan tartományban található, a germániumágazatban tevékenységet folytató vállalatok – a germánium-tetraklorid gyártóit is beleértve – állami támogatásokban részesültek. Például a részben állami tulajdonú YUNNAN Lincang Xinyuan Germanium vállalat és leányvállalatai több alkalommal is kifizetéseket kaptak a kínai kormánytól. A vállalat a 2020. évi éves jelentésében arról számolt be, hogy a 2019. évben a támogatási kifizetésekből származó bevétele elérte a 21 847 627 jüant. A 2020. évben a kínai kormánytól kapott támogatások összege elérte az 55 361 284 jüant. (135) A kínai kormány által a germániummal foglalkozó ágazatnak nyújtott támogatások nem korlátozódnak egy vállalatra. A 2019. évi éves jelentésében az állami tulajdonú Yunnan Chihong Zinc and Germanium vállalat is kijelentette, hogy 43 771 439 jüan összegű támogatásban részesült az adott évben (136).

135

136

| (570) | Ezért egyértelmű, hogy a kínai kormány az optikai szálakból álló kábelek teljes értékláncában jelen van, ez pedig valószínűleg olyan hatást gyakorol az árakra, amelynek következtében azok nem tükrözik a piaci erőket. A fentiekben leírt eszközök alkalmazása miatt az optikai szálakból álló kábelek gyártásához felhasznált nyersanyagokat, és különösen a germániumot és a germánium-tetrakloridot előállító ágazatok ki vannak téve a kormányzati beavatkozásnak. |
| --- | --- |

(570)

Ezért egyértelmű, hogy a kínai kormány az optikai szálakból álló kábelek teljes értékláncában jelen van, ez pedig valószínűleg olyan hatást gyakorol az árakra, amelynek következtében azok nem tükrözik a piaci erőket. A fentiekben leírt eszközök alkalmazása miatt az optikai szálakból álló kábelek gyártásához felhasznált nyersanyagokat, és különösen a germániumot és a germánium-tetrakloridot előállító ágazatok ki vannak téve a kormányzati beavatkozásnak.

| (571) | Figyelembe véve ugyanakkor, hogy a dömpingellenes vám a (769) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint rögzíthető a dömpingkülönbözet szintjén, valamint a (765) preambulumbekezdésben bemutatott körülményeket, a Bizottság úgy döntött, nem folytatja az erre az állítólagos támogatásra vonatkozó vizsgálatot, és fenntartotta jogát, hogy szükség esetén visszatérjen erre a kérdésre. |
| --- | --- |

(571)

Figyelembe véve ugyanakkor, hogy a dömpingellenes vám a (769) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint rögzíthető a dömpingkülönbözet szintjén, valamint a (765) preambulumbekezdésben bemutatott körülményeket, a Bizottság úgy döntött, nem folytatja az erre az állítólagos támogatásra vonatkozó vizsgálatot, és fenntartotta jogát, hogy szükség esetén visszatérjen erre a kérdésre.

3.9.   A támogatásra vonatkozó következtetés

A támogatásra vonatkozó következtetés

| (572) | A rendelkezésre álló információk alapján a Bizottság az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban az egyes támogatásokat, illetve támogatási programokat külön-külön vizsgálva kiszámította, hogy a mintában szereplő vállalatok kiegyenlíthető támogatásai mekkora összeget tesznek ki, majd ezeket az összegeket összeadta, hogy így az egyes exportáló gyártókra vonatkozóan meghatározza a vizsgálat alatti teljes támogatási összeget. Az alábbiakban feltüntetett összesített támogatási összegek kiszámításához a Bizottság először a támogatási százalékot, vagyis a támogatási összegnek a vállalat teljes forgalmára jutó részét számította ki. Az így kapott százalékértékkel számolva meghatározta az érintett termék Unióba irányuló, vizsgálat alatti kiviteleihez tartozó támogatást. A Bizottság ezt követően kiszámította a vizsgálat során az Unióba exportált érintett termék egy tonnájára jutó támogatási összeget, majd ugyanezen kivitel egy tonnára vetített, a költséget, a biztosítást és a fuvardíjat is magában foglaló értékének (CIF-érték) százalékában kifejezte az alábbiakban feltüntetett különbözeteket. |
| --- | --- |

(572)

A rendelkezésre álló információk alapján a Bizottság az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban az egyes támogatásokat, illetve támogatási programokat külön-külön vizsgálva kiszámította, hogy a mintában szereplő vállalatok kiegyenlíthető támogatásai mekkora összeget tesznek ki, majd ezeket az összegeket összeadta, hogy így az egyes exportáló gyártókra vonatkozóan meghatározza a vizsgálat alatti teljes támogatási összeget. Az alábbiakban feltüntetett összesített támogatási összegek kiszámításához a Bizottság először a támogatási százalékot, vagyis a támogatási összegnek a vállalat teljes forgalmára jutó részét számította ki. Az így kapott százalékértékkel számolva meghatározta az érintett termék Unióba irányuló, vizsgálat alatti kiviteleihez tartozó támogatást. A Bizottság ezt követően kiszámította a vizsgálat során az Unióba exportált érintett termék egy tonnájára jutó támogatási összeget, majd ugyanezen kivitel egy tonnára vetített, a költséget, a biztosítást és a fuvardíjat is magában foglaló értékének (CIF-érték) százalékában kifejezte az alábbiakban feltüntetett különbözeteket.

| (573) | Az alaprendelet 15. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Bizottság a mintában nem szereplő együttműködő vállalatok teljes támogatási összegét a kiegyenlíthető támogatásoknak a mintában szereplő együttműködő exportáló gyártókra megállapított összegéből képzett súlyozott átlag alapján határozta meg úgy, hogy a számításból kizárta az elhanyagolható összegeket, valamint az alaprendelet 28. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozó tételekkel összefüggésben megállapított támogatási összeget. A Bizottság azonban nem hagyta figyelmen kívül azokat a ténymegállapításokat, amelyek a részben az említett összegeknek a meghatározásához rendelkezésre álló tényeken alapultak. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a rendelkezésre álló tények felhasználása a szóban forgó esetekben nem befolyásolta érdemben a nyújtott támogatás összegének méltányos meghatározásához szükséges adatokat, így e módszer alkalmazása miatt a vizsgálatban való részvételre nem felkért exportőröket nem éri hátrány (137). |
| --- | --- |

(573)

Az alaprendelet 15. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Bizottság a mintában nem szereplő együttműködő vállalatok teljes támogatási összegét a kiegyenlíthető támogatásoknak a mintában szereplő együttműködő exportáló gyártókra megállapított összegéből képzett súlyozott átlag alapján határozta meg úgy, hogy a számításból kizárta az elhanyagolható összegeket, valamint az alaprendelet 28. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozó tételekkel összefüggésben megállapított támogatási összeget. A Bizottság azonban nem hagyta figyelmen kívül azokat a ténymegállapításokat, amelyek a részben az említett összegeknek a meghatározásához rendelkezésre álló tényeken alapultak. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a rendelkezésre álló tények felhasználása a szóban forgó esetekben nem befolyásolta érdemben a nyújtott támogatás összegének méltányos meghatározásához szükséges adatokat, így e módszer alkalmazása miatt a vizsgálatban való részvételre nem felkért exportőröket nem éri hátrány (137).

137

| (574) | A kínai exportáló gyártók nagy fokú együttműködésére tekintettel, valamint figyelembe véve, hogy a minta a támogatásra való jogosultság szempontjából is reprezentatív, a Bizottság helyénvalónak ítélte a „minden más vállalathoz” tartozó összeget a mintában szereplő vállalatokra meghatározott legmagasabb összeg szintjén meghatározni. A „minden más vállalathoz” tartozó összeg azokra a vállalatokra vonatkozott, amelyek nem működtek együtt a vizsgálatban.






  Vállalat neve | Támogatási mérték |
| --- | --- | --- |
| FTT csoport:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd |

(574)

A kínai exportáló gyártók nagy fokú együttműködésére tekintettel, valamint figyelembe véve, hogy a minta a támogatásra való jogosultság szempontjából is reprezentatív, a Bizottság helyénvalónak ítélte a „minden más vállalathoz” tartozó összeget a mintában szereplő vállalatokra meghatározott legmagasabb összeg szintjén meghatározni. A „minden más vállalathoz” tartozó összeg azokra a vállalatokra vonatkozott, amelyek nem működtek együtt a vizsgálatban.

Vállalat neve

Támogatási mérték

FTT csoport:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd

10,33  %

ZTT csoport:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd

5,1  %

Más együttműködő vállalatok

7,8  %

Minden más vállalat

10,33  %

4.   KÁR

KÁR

4.1.   Mértékegység

Mértékegység

| (575) | Noha a hivatalos importstatisztikák az adatokat kilogrammban kifejezve tartalmazzák, a Bizottság az exportáló gyártók és az uniós gazdasági ágazat észrevételeivel összhangban úgy ítélte meg, hogy ez a mértékegység nem alkalmas az érintett volumenek mérésére. A vizsgálat rámutatott arra, hogy az ágazatban általában elsősorban nem tömegben, hanem hosszban adják meg a volument. Ezen belül lehetőség van a kábel hosszának (kábelkilométer), illetve a kábelben lévő szálak összesített hosszának (szálkilométer) megadására. Mivel a vizsgálat kábelekre vonatkozott, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kábelkilométer a legmegfelelőbb mértékegység, így ezt alkalmazta az alábbi kárelemzésben. |
| --- | --- |

(575)

Noha a hivatalos importstatisztikák az adatokat kilogrammban kifejezve tartalmazzák, a Bizottság az exportáló gyártók és az uniós gazdasági ágazat észrevételeivel összhangban úgy ítélte meg, hogy ez a mértékegység nem alkalmas az érintett volumenek mérésére. A vizsgálat rámutatott arra, hogy az ágazatban általában elsősorban nem tömegben, hanem hosszban adják meg a volument. Ezen belül lehetőség van a kábel hosszának (kábelkilométer), illetve a kábelben lévő szálak összesített hosszának (szálkilométer) megadására. Mivel a vizsgálat kábelekre vonatkozott, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kábelkilométer a legmegfelelőbb mértékegység, így ezt alkalmazta az alábbi kárelemzésben.

| (576) | Az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeiben a CCCME azt állította, hogy a behozatali volument szálkilométer-alapon, nem pedig kábelkilométer-alapon kellett volna kiszámítani, mivel a szálkilométer a bevett ágazati szabvány, és az egyetlen mértékegység, amely tükrözi a kábelenkénti szálak száma közötti jelentős eltéréseket. |
| --- | --- |

(576)

Az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeiben a CCCME azt állította, hogy a behozatali volument szálkilométer-alapon, nem pedig kábelkilométer-alapon kellett volna kiszámítani, mivel a szálkilométer a bevett ágazati szabvány, és az egyetlen mértékegység, amely tükrözi a kábelenkénti szálak száma közötti jelentős eltéréseket.

| (577) | A Bizottság fenntartotta álláspontját, hogy a kábelkilométer a megfelelő mértékegység, mivel a vizsgált termékek kábelek, és a kábelen belüli szálak száma a kábel egy sajátossága, amelyet a termékkód tükröz. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(577)

A Bizottság fenntartotta álláspontját, hogy a kábelkilométer a megfelelő mértékegység, mivel a vizsgált termékek kábelek, és a kábelen belüli szálak száma a kábel egy sajátossága, amelyet a termékkód tükröz. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

4.2.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

| (578) | A vizsgálati időszakban a hasonló terméket 29 uniós gyártó gyártotta az Unióban. A következő szakaszban említett két vállalat kivételével ezek alkotják az alaprendelet 9. cikkének (1) bekezdése szerinti uniós gazdasági ágazatot. Az Egyesült Királyságnak az Európai Unióból való kilépése miatt a Bizottság a kárelemzést a teljes figyelembe vett időszak tekintetében az EU jelenlegi 27 tagállamára (EU-27) vonatkoztatva végezte. |
| --- | --- |

(578)

A vizsgálati időszakban a hasonló terméket 29 uniós gyártó gyártotta az Unióban. A következő szakaszban említett két vállalat kivételével ezek alkotják az alaprendelet 9. cikkének (1) bekezdése szerinti uniós gazdasági ágazatot. Az Egyesült Királyságnak az Európai Unióból való kilépése miatt a Bizottság a kárelemzést a teljes figyelembe vett időszak tekintetében az EU jelenlegi 27 tagállamára (EU-27) vonatkoztatva végezte.

| (579) | A vizsgálati időszakban a teljes uniós termelés meghaladta a 1,2 millió kábelkilométert. A Bizottság ezt számadatot az uniós gazdasági ágazatra vonatkozóan rendelkezésre álló összes információ – például a kilenc féltől (vagyis a hat panaszostól és a panaszt támogató három vállalattól) származó közvetlen információk – alapján, valamint a többi gyártóra vonatkozó piaci értesülések fényében állapította meg. A (41) preambulumbekezdésben említettek szerint három uniós gyártót vettek fel a mintába, amelyek a hasonló termék teljes uniós termelésének 52 %-át képviselték. |
| --- | --- |

(579)

A vizsgálati időszakban a teljes uniós termelés meghaladta a 1,2 millió kábelkilométert. A Bizottság ezt számadatot az uniós gazdasági ágazatra vonatkozóan rendelkezésre álló összes információ – például a kilenc féltől (vagyis a hat panaszostól és a panaszt támogató három vállalattól) származó közvetlen információk – alapján, valamint a többi gyártóra vonatkozó piaci értesülések fényében állapította meg. A (41) preambulumbekezdésben említettek szerint három uniós gyártót vettek fel a mintába, amelyek a hasonló termék teljes uniós termelésének 52 %-át képviselték.

4.3.   Két gyártó kizárása az uniós gazdasági ágazatból

Két gyártó kizárása az uniós gazdasági ágazatból

| (580) | Az alaprendelet 9. cikkének (1) bekezdése szerint kizárhatók az uniós gazdasági ágazatból azok a gyártók, amelyek kapcsolatban állnak az állítólagosan támogatott termék kínai exportőreivel vagy importőreivel és/vagy ők maguk is e termék importőrei. A 9. cikk (2) bekezdése meghatározza, hogy a gyártókat mikor kell az exportőrökkel vagy importőrökkel kapcsolatban állónak tekinteni. |
| --- | --- |

(580)

Az alaprendelet 9. cikkének (1) bekezdése szerint kizárhatók az uniós gazdasági ágazatból azok a gyártók, amelyek kapcsolatban állnak az állítólagosan támogatott termék kínai exportőreivel vagy importőreivel és/vagy ők maguk is e termék importőrei. A 9. cikk (2) bekezdése meghatározza, hogy a gyártókat mikor kell az exportőrökkel vagy importőrökkel kapcsolatban állónak tekinteni.

| (581) | A Bizottság megvizsgálta az uniós gazdasági ágazatnak az érintett termék exportőreivel vagy importőreivel fennálló kapcsolatait. A vizsgálat feltárta, hogy a mintában szereplő egyik uniós gyártó elhanyagolható mennyiségű optikai szálakból álló kábelt importált Kínából, egy másik gyártó pedig kisebbségi részesedéssel rendelkezik egy, a mintában nem szereplő exportáló gyártóban. Tekintettel az első gyártó által importált elhanyagolható mennyiségekre, valamint arra, hogy a második gyártó bizonyította, hogy nem ellenőrzi ezt az exportáló gyártót és nem áll annak ellenőrzése alatt, továbbá hogy e kapcsolat hatására ez a gyártó nem tanúsított az adott vállalattal kapcsolatban nem álló gyártókétól eltérő magatartást, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy semmi sem indokolja azt, hogy e vállalatokat kizárja az uniós gazdasági ágazatból. |
| --- | --- |

(581)

A Bizottság megvizsgálta az uniós gazdasági ágazatnak az érintett termék exportőreivel vagy importőreivel fennálló kapcsolatait. A vizsgálat feltárta, hogy a mintában szereplő egyik uniós gyártó elhanyagolható mennyiségű optikai szálakból álló kábelt importált Kínából, egy másik gyártó pedig kisebbségi részesedéssel rendelkezik egy, a mintában nem szereplő exportáló gyártóban. Tekintettel az első gyártó által importált elhanyagolható mennyiségekre, valamint arra, hogy a második gyártó bizonyította, hogy nem ellenőrzi ezt az exportáló gyártót és nem áll annak ellenőrzése alatt, továbbá hogy e kapcsolat hatására ez a gyártó nem tanúsított az adott vállalattal kapcsolatban nem álló gyártókétól eltérő magatartást, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy semmi sem indokolja azt, hogy e vállalatokat kizárja az uniós gazdasági ágazatból.

| (582) | A harmadik, a mintában nem szereplő gyártót illetően a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az egyik (ugyanazon gazdasági szereplő ellenőrzése alatt álló) kínai exportáló gyártóval fennálló kapcsolatára és az általa behozott jelentős mennyiségű kínai termékekre való tekintettel a kérdéses gyártót indokolt kizárni az uniós gazdasági ágazatból, annak ellenére, hogy az Unióban jelentős termelési tevékenységet végez. |
| --- | --- |

(582)

A harmadik, a mintában nem szereplő gyártót illetően a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az egyik (ugyanazon gazdasági szereplő ellenőrzése alatt álló) kínai exportáló gyártóval fennálló kapcsolatára és az általa behozott jelentős mennyiségű kínai termékekre való tekintettel a kérdéses gyártót indokolt kizárni az uniós gazdasági ágazatból, annak ellenére, hogy az Unióban jelentős termelési tevékenységet végez.

| (583) | Hasonlóképpen, egy nem együttműködő uniós gyártó esetében, amely jelentős mennyiségű kínai behozatalt jelentett be, a Bizottság úgy határozott, hogy – figyelembe véve a kínai exportáló gyártóval fennálló kapcsolatot és a jelentős mennyiségű behozatalt – az érintett uniós gyártót hasonló módon ki kell zárni az uniós gazdasági ágazatból. |
| --- | --- |

(583)

Hasonlóképpen, egy nem együttműködő uniós gyártó esetében, amely jelentős mennyiségű kínai behozatalt jelentett be, a Bizottság úgy határozott, hogy – figyelembe véve a kínai exportáló gyártóval fennálló kapcsolatot és a jelentős mennyiségű behozatalt – az érintett uniós gyártót hasonló módon ki kell zárni az uniós gazdasági ágazatból.

| (584) | Mivel a vizsgálat nem tárta fel, hogy bármely másik gyártó kapcsolatban állna a kínai exportőrökkel vagy Kínából importálna, nem volt szükséges további gyártókat kizárni az uniós gazdasági ágazatból. |
| --- | --- |

(584)

Mivel a vizsgálat nem tárta fel, hogy bármely másik gyártó kapcsolatban állna a kínai exportőrökkel vagy Kínából importálna, nem volt szükséges további gyártókat kizárni az uniós gazdasági ágazatból.

| (585) | A CCCME előadta, hogy több uniós gyártó is kapcsolatban állt az optikai szálakból álló kábelek kínai gyártóival, és kérte, hogy a Bizottság a kárelemzés keretében ezeket a behozatalokat külön elemezze. |
| --- | --- |

(585)

A CCCME előadta, hogy több uniós gyártó is kapcsolatban állt az optikai szálakból álló kábelek kínai gyártóival, és kérte, hogy a Bizottság a kárelemzés keretében ezeket a behozatalokat külön elemezze.

| (586) | Az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeiben a CCCME megismételte állítását, amely szerint az uniós gyártók behozatalát a többi fél behozatalától különválasztva kell értékelni. A CCCME úgy vélte továbbá, hogy a Bizottságnak közzé kellene tennie az uniós gyártók a vizsgálati időszak során a kapcsolt és független kínai gyártóktól származó behozatali volumenét és százalékos arányát. |
| --- | --- |

(586)

Az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeiben a CCCME megismételte állítását, amely szerint az uniós gyártók behozatalát a többi fél behozatalától különválasztva kell értékelni. A CCCME úgy vélte továbbá, hogy a Bizottságnak közzé kellene tennie az uniós gyártók a vizsgálati időszak során a kapcsolt és független kínai gyártóktól származó behozatali volumenét és százalékos arányát.

| (587) | A fentiekben bemutatott módon a Bizottság az elemzésében megfelelően figyelembe vette az uniós gyártók és a kínai vállalatok közötti kapcsolatokat azzal, hogy kizárta a számításokból azokat a gyártókat, amelyek jelentős mennyiségeket hoztak be Kínából, illetőleg azzal, hogy figyelembe vette ezeknek a vállalatoknak a kínai exportőrökkel fennálló viszonyát. A mintában szereplő uniós gyártók rendkívül csekély mennyiséget (termelésük kevesebb mint 1 %-át) importáltak az érintett termékből a velük kapcsolatban álló kínai vállalatoktól. Az (582)–(584) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az unióban gyártó, jelentős mennyiségeket importáló egyéb vállalatokat a Bizottság nem tekintette az alaprendelet 9. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatba tartozónak. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(587)

A fentiekben bemutatott módon a Bizottság az elemzésében megfelelően figyelembe vette az uniós gyártók és a kínai vállalatok közötti kapcsolatokat azzal, hogy kizárta a számításokból azokat a gyártókat, amelyek jelentős mennyiségeket hoztak be Kínából, illetőleg azzal, hogy figyelembe vette ezeknek a vállalatoknak a kínai exportőrökkel fennálló viszonyát. A mintában szereplő uniós gyártók rendkívül csekély mennyiséget (termelésük kevesebb mint 1 %-át) importáltak az érintett termékből a velük kapcsolatban álló kínai vállalatoktól. Az (582)–(584) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az unióban gyártó, jelentős mennyiségeket importáló egyéb vállalatokat a Bizottság nem tekintette az alaprendelet 9. cikkének (1) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatba tartozónak. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

| (588) | A Connect Com benyújtott egy jegyzéket az optikai szálakból álló kábelek más uniós gyártóiról, amelyeket a panasz nem vett figyelembe. A Bizottság megjegyezte, hogy ezek a vállalatok nem működtek együtt a vizsgálatban, és hogy a nem együttműködő uniós gyártókra vonatkozó becslések megbízható piaci értesüléseken (138) alapulnak. |
| --- | --- |

(588)

A Connect Com benyújtott egy jegyzéket az optikai szálakból álló kábelek más uniós gyártóiról, amelyeket a panasz nem vett figyelembe. A Bizottság megjegyezte, hogy ezek a vállalatok nem működtek együtt a vizsgálatban, és hogy a nem együttműködő uniós gyártókra vonatkozó becslések megbízható piaci értesüléseken (138) alapulnak.

138

4.4.   Az érintett uniós piac meghatározása

Az érintett uniós piac meghatározása

| (589) | Annak megállapítsa céljából, hogy az uniós gazdasági ágazat szenvedett-e kárt, továbbá, hogy meghatározza a felhasználást és az uniós gazdasági ágazat helyzetével összefüggő különböző gazdasági mutatókat, a Bizottság megvizsgálta, hogy az uniós gazdasági ágazat által előállított hasonló termék későbbi felhasználását az elemzés során figyelembe kell-e venni, és ha igen, milyen mértékben. |
| --- | --- |

(589)

Annak megállapítsa céljából, hogy az uniós gazdasági ágazat szenvedett-e kárt, továbbá, hogy meghatározza a felhasználást és az uniós gazdasági ágazat helyzetével összefüggő különböző gazdasági mutatókat, a Bizottság megvizsgálta, hogy az uniós gazdasági ágazat által előállított hasonló termék későbbi felhasználását az elemzés során figyelembe kell-e venni, és ha igen, milyen mértékben.

4.5.   Belső felhasználás

Belső felhasználás

| (590) | A Bizottság megállapította, hogy a figyelembe vett időszakban az uniós gyártók termelésének 4,4–5,8 %-át belső felhasználásra szánták. A kábeleket ebben az esetben ugyanazon társaságon vagy vállalatcsoportokon belül szállították további feldolgozásra, különösen a csatlakozókkal ellátott kábelek gyártására. |
| --- | --- |

(590)

A Bizottság megállapította, hogy a figyelembe vett időszakban az uniós gyártók termelésének 4,4–5,8 %-át belső felhasználásra szánták. A kábeleket ebben az esetben ugyanazon társaságon vagy vállalatcsoportokon belül szállították további feldolgozásra, különösen a csatlakozókkal ellátott kábelek gyártására.

| (591) | A belső felhasználás (kötött piac) és a szabadpiac közötti különbségtétel azért helyénvaló a kárelemzés során, mert a belső felhasználásra szánt termékek nem állnak közvetlen versenyben az importtal. Ezzel szemben a szabadpiaci értékesítésre szánt termelés közvetlen versenyben állt az érintett termék behozatalával. |
| --- | --- |

(591)

A belső felhasználás (kötött piac) és a szabadpiac közötti különbségtétel azért helyénvaló a kárelemzés során, mert a belső felhasználásra szánt termékek nem állnak közvetlen versenyben az importtal. Ezzel szemben a szabadpiaci értékesítésre szánt termelés közvetlen versenyben állt az érintett termék behozatalával.

| (592) | Az uniós gazdasági ágazatról alkotott lehető legteljesebb kép érdekében a Bizottság adatokat gyűjtött az optikai szálak teljes termelésére vonatkozóan, és meghatározta, hogy a termelést belső felhasználásra vagy a szabadpiacra szánták-e. |
| --- | --- |

(592)

Az uniós gazdasági ágazatról alkotott lehető legteljesebb kép érdekében a Bizottság adatokat gyűjtött az optikai szálak teljes termelésére vonatkozóan, és meghatározta, hogy a termelést belső felhasználásra vagy a szabadpiacra szánták-e.

| (593) | A Bizottság az uniós gazdasági ágazathoz kapcsolódó egyes gazdasági mutatók vizsgálatát szabadpiaci adatok alapján végezte el. E gazdasági mutatók a következők: értékesítési volumen és értékesítési árak az uniós piacon, piaci részesedés, növekedés, exportvolumen és -árak, jövedelmezőség, a beruházás megtérülése, és pénzforgalom. Ahol lehetséges és indokolt volt, a Bizottság a vizsgálat ténymegállapításait összehasonlította a kötött piacra vonatkozó adatokkal, hogy teljes képet alkothasson az uniós gazdasági ágazat helyzetéről. |
| --- | --- |

(593)

A Bizottság az uniós gazdasági ágazathoz kapcsolódó egyes gazdasági mutatók vizsgálatát szabadpiaci adatok alapján végezte el. E gazdasági mutatók a következők: értékesítési volumen és értékesítési árak az uniós piacon, piaci részesedés, növekedés, exportvolumen és -árak, jövedelmezőség, a beruházás megtérülése, és pénzforgalom. Ahol lehetséges és indokolt volt, a Bizottság a vizsgálat ténymegállapításait összehasonlította a kötött piacra vonatkozó adatokkal, hogy teljes képet alkothasson az uniós gazdasági ágazat helyzetéről.

| (594) | Ugyanakkor más gazdasági mutatók elemzésének csak a teljes – így az uniós gazdasági ágazat általi belső felhasználást is magában foglaló – tevékenységre vonatkoztatva volt értelme (139). Ezek a következők: termelés, kapacitás és kapacitáskihasználás, beruházások, készletek, foglalkoztatás, termelékenység, munkabérek, és a tőkebevonási képesség. |
| --- | --- |

(594)

Ugyanakkor más gazdasági mutatók elemzésének csak a teljes – így az uniós gazdasági ágazat általi belső felhasználást is magában foglaló – tevékenységre vonatkoztatva volt értelme (139). Ezek a következők: termelés, kapacitás és kapacitáskihasználás, beruházások, készletek, foglalkoztatás, termelékenység, munkabérek, és a tőkebevonási képesség.

139

| (595) | Az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeiben a CCCME azt állította, hogy a kötött piac nem hagyható figyelmen kívül az uniós gazdasági ágazat általános piaci helyzetének elemzésekor. |
| --- | --- |

(595)

Az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeiben a CCCME azt állította, hogy a kötött piac nem hagyható figyelmen kívül az uniós gazdasági ágazat általános piaci helyzetének elemzésekor.

| (596) | Az alábbiakban leírtak szerint a Bizottság nem hagyta figyelmen kívül a kötött piacot, hanem beazonosította azt, és megvizsgálta időbeli alakulását. Mindez teljes képet nyújtott az uniós gazdasági ágazat helyzetéről. A kötött piac kicsi és csökkenő mérete alátámasztja, hogy az nem gyakorol jelentős hatást az uniós gazdasági ágazat helyzetére. A Bizottság továbbá emlékeztetett arra, hogy a csatlakozókkal ellátott kábelek nem tekinthetők érintett terméknek. |
| --- | --- |

(596)

Az alábbiakban leírtak szerint a Bizottság nem hagyta figyelmen kívül a kötött piacot, hanem beazonosította azt, és megvizsgálta időbeli alakulását. Mindez teljes képet nyújtott az uniós gazdasági ágazat helyzetéről. A kötött piac kicsi és csökkenő mérete alátámasztja, hogy az nem gyakorol jelentős hatást az uniós gazdasági ágazat helyzetére. A Bizottság továbbá emlékeztetett arra, hogy a csatlakozókkal ellátott kábelek nem tekinthetők érintett terméknek.

4.6.   Uniós felhasználás

Uniós felhasználás

| (597) | A Bizottság az uniós felhasználást a panaszos által meghatározott értékesítési adatok, valamint a (600)–(607) preambulumbekezdésben ismertetett módszertannal megállapított behozatali adatok alapján határozta meg. |
| --- | --- |

(597)

A Bizottság az uniós felhasználást a panaszos által meghatározott értékesítési adatok, valamint a (600)–(607) preambulumbekezdésben ismertetett módszertannal megállapított behozatali adatok alapján határozta meg.

| (598) | Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

  1. táblázat


  Uniós felhasználás (kábelkilométer) | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes szabadpiaci uniós felhasználás | 1 276 902 | 1 537 999 | 1 655 737 | 1 760 092 |
| Index | 100 | 120 | 130 | 138 |
| Kötött piac | 61 505 | 59 802 | 62 710 | 54 205 |
| Index | 100 | 97 | 102 | 88 |
| Forrás: | együttműködő exportáló gyártók, uniós vámhatóságok, Eurostat, panaszosok |

(598)

Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

1. táblázat

1. táblázat

Uniós felhasználás (kábelkilométer)

Uniós felhasználás (kábelkilométer)

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Teljes szabadpiaci uniós felhasználás

1 276 902

1 537 999

1 655 737

1 760 092

Index

Index

100

100

120

120

130

130

138

138

Kötött piac

61 505

59 802

62 710

54 205

Index

Index

100

100

97

97

102

102

88

88

Forrás:

Forrás:

együttműködő exportáló gyártók, uniós vámhatóságok, Eurostat, panaszosok

| (599) | A figyelembe vett időszakban a szabadpiaci felhasználás 38 %-kal nőtt az Unióban. A digitális ágazat rohamos bővülése miatt az uniós piac erőteljes növekedést mutat, és ez a jövőben sem lesz másként (140). A felhasználás a vizsgálati időszakig folyamatosan nőtt, annak ellenére, hogy az időszak második része (2020 első fele) egybeesett a Covid19-világjárványhoz kapcsolódó zavarok első hónapjaival. A vizsgálat ténymegállapításai szerint a vizsgálati időszak utolsó hónapjaiban kezdődő járvány és az ahhoz kapcsolódó megelőző intézkedések lassították ugyan a növekedést, de az érintett terméknek a teljes vizsgálati időszak alatti uniós felhasználása ennek ellenőre növekvő tendenciát mutatott. A kötött piac az optikai szálakból álló kábeleknek a vállalatok által kínált konnektivitási megoldásokban történő felhasználását jelenti (ideértve a csatlakozókkal felszerelt kábeleket is); az erre a piacra jutó, a teljes piachoz képest rendkívül csekély volumen a figyelembe vett időszak egészét tekintve 12 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(599)

A figyelembe vett időszakban a szabadpiaci felhasználás 38 %-kal nőtt az Unióban. A digitális ágazat rohamos bővülése miatt az uniós piac erőteljes növekedést mutat, és ez a jövőben sem lesz másként (140). A felhasználás a vizsgálati időszakig folyamatosan nőtt, annak ellenére, hogy az időszak második része (2020 első fele) egybeesett a Covid19-világjárványhoz kapcsolódó zavarok első hónapjaival. A vizsgálat ténymegállapításai szerint a vizsgálati időszak utolsó hónapjaiban kezdődő járvány és az ahhoz kapcsolódó megelőző intézkedések lassították ugyan a növekedést, de az érintett terméknek a teljes vizsgálati időszak alatti uniós felhasználása ennek ellenőre növekvő tendenciát mutatott. A kötött piac az optikai szálakból álló kábeleknek a vállalatok által kínált konnektivitási megoldásokban történő felhasználását jelenti (ideértve a csatlakozókkal felszerelt kábeleket is); az erre a piacra jutó, a teljes piachoz képest rendkívül csekély volumen a figyelembe vett időszak egészét tekintve 12 %-kal csökkent.

140

4.7.   Behozatal az érintett országból

Behozatal az érintett országból

4.7.1.   Az érintett országból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

Az érintett országból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

| (600) | A hivatalos importstatisztikák a 8544 70 00 KN-kód esetében kilogrammban kifejezett adatokat tartalmaznak, és ez a kód az érintett terméken kívül más termékekre is kiterjed. Annak érdekében, hogy pontosabb képet kapjon a behozatalról, a Bizottság elemezte a nemzeti vámhatóságoktól a 2017-től a vizsgálati időszakig tartó időszakban bonyolított behozatalok vonatkozásában kapott részletes kimerítő ügyletszintű adatokat, amelyeket az importőrök vám-árunyilatkozatai alapján maguk az említett vámhatóságok állítottak össze. A szóban forgó adatok kilenc tagállamra vonatkoznak (Bulgária, Dánia, Franciaország, Hollandia, Magyarország, Németország, Portugália, Románia és Spanyolország), és reprezentatívnak tekinthetők, mivel a figyelembe vett időszakbeli behozatal 79 %-ára terjednek ki. Az alábbiakban bemutatott következtetések az ily módon végzett részletes elemzésen alapulnak. |
| --- | --- |

(600)

A hivatalos importstatisztikák a 8544 70 00 KN-kód esetében kilogrammban kifejezett adatokat tartalmaznak, és ez a kód az érintett terméken kívül más termékekre is kiterjed. Annak érdekében, hogy pontosabb képet kapjon a behozatalról, a Bizottság elemezte a nemzeti vámhatóságoktól a 2017-től a vizsgálati időszakig tartó időszakban bonyolított behozatalok vonatkozásában kapott részletes kimerítő ügyletszintű adatokat, amelyeket az importőrök vám-árunyilatkozatai alapján maguk az említett vámhatóságok állítottak össze. A szóban forgó adatok kilenc tagállamra vonatkoznak (Bulgária, Dánia, Franciaország, Hollandia, Magyarország, Németország, Portugália, Románia és Spanyolország), és reprezentatívnak tekinthetők, mivel a figyelembe vett időszakbeli behozatal 79 %-ára terjednek ki. Az alábbiakban bemutatott következtetések az ily módon végzett részletes elemzésen alapulnak.

| (601) | Az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeiben a Connect Com előadta, hogy a behozatalokat csak 9 tagállamban vizsgálták, ez pedig nem volt reprezentatív, mivel olyan nagy tagállamok, mint például Olaszország, Lengyelország, Ausztria stb. nem szerepeltek az elemzésben. Erre vonatkozóan a Bizottság megjegyezte, hogy a nemzeti vámhatóságok által szolgáltatott információk az érintett terméknek a teljes 8544 70 00 KN-kódon belüli pontosabb beazonosítását szolgáló kiegészítő elemzést szolgálták. A Bizottság az információkérésére időben válaszoló valamennyi nemzeti hatóság által szolgáltatott információkat felhasználta, és úgy ítélte meg, hogy a teljes behozatal 79 %-a reprezentatív képet ad az érintett terméknek a KN-kód alá tartozó telje behozatalán belüli arányáról. A Bizottság ezért megalapozatlannak tekintette ezt az érvet. |
| --- | --- |

(601)

Az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeiben a Connect Com előadta, hogy a behozatalokat csak 9 tagállamban vizsgálták, ez pedig nem volt reprezentatív, mivel olyan nagy tagállamok, mint például Olaszország, Lengyelország, Ausztria stb. nem szerepeltek az elemzésben. Erre vonatkozóan a Bizottság megjegyezte, hogy a nemzeti vámhatóságok által szolgáltatott információk az érintett terméknek a teljes 8544 70 00 KN-kódon belüli pontosabb beazonosítását szolgáló kiegészítő elemzést szolgálták. A Bizottság az információkérésére időben válaszoló valamennyi nemzeti hatóság által szolgáltatott információkat felhasználta, és úgy ítélte meg, hogy a teljes behozatal 79 %-a reprezentatív képet ad az érintett terméknek a KN-kód alá tartozó telje behozatalán belüli arányáról. A Bizottság ezért megalapozatlannak tekintette ezt az érvet.

| (602) | A Kínából érkező behozatal volumene a külön dömpingellenes vizsgálattal megegyező módon, vagyis a kínai exportáló gyártók által a mintavétel során szolgáltatott adatok alapján került meghatározásra. |
| --- | --- |

(602)

A Kínából érkező behozatal volumene a külön dömpingellenes vizsgálattal megegyező módon, vagyis a kínai exportáló gyártók által a mintavétel során szolgáltatott adatok alapján került meghatározásra.

| (603) | Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal megállapítása a (600) preambulumbekezdésben bemutatott részletes elemzés alapján történt, és a Bizottság az érintett termék kilogrammban megadott behozatali adatait a kínai exportáló gyártók által a (60) preambulumbekezdésben említett kiegészítő információkérésre adott válaszukban megadott pontos váltószámok segítségével átszámította kábelkilométerre. |
| --- | --- |

(603)

Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal megállapítása a (600) preambulumbekezdésben bemutatott részletes elemzés alapján történt, és a Bizottság az érintett termék kilogrammban megadott behozatali adatait a kínai exportáló gyártók által a (60) preambulumbekezdésben említett kiegészítő információkérésre adott válaszukban megadott pontos váltószámok segítségével átszámította kábelkilométerre.

| (604) | A behozatal piaci részesedése az 1. táblázatban bemutatott szabadpiaci felhasználáshoz viszonyított behozatali volumen alapján került meghatározásra. |
| --- | --- |

(604)

A behozatal piaci részesedése az 1. táblázatban bemutatott szabadpiaci felhasználáshoz viszonyított behozatali volumen alapján került meghatározásra.

| (605) | Az érintett országból érkező behozatal a következőképpen alakult:

  2. táblázat


  Behozatali volumen és piaci részesedés | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az érintett országból érkező behozatal volumene (kábelkilométer) | 189 479 | 354 167 | 434 754 | 498 335 |
| Index | 100 | 187 | 229 | 263 |
| Piaci részesedés (%) | 14,8 | 23,0 | 26,3 | 28,3 |
| Index | 100 | 155 | 177 | 191 |
| Forrás: | együttműködő exportáló gyártók, Eurostat, uniós vámhatóságok |

(605)

Az érintett országból érkező behozatal a következőképpen alakult:

2. táblázat

2. táblázat

Behozatali volumen és piaci részesedés

Behozatali volumen és piaci részesedés

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Az érintett országból érkező behozatal volumene (kábelkilométer)

189 479

354 167

434 754

498 335

Index

Index

100

100

187

187

229

229

263

263

Piaci részesedés (%)

14,8

23,0

26,3

28,3

Index

Index

100

100

155

155

177

177

191

191

Forrás:

Forrás:

együttműködő exportáló gyártók, Eurostat, uniós vámhatóságok

| (606) | Tekintettel a jelentős kínai kapacitásfeleslegre (amelynek a panaszosok által rendelkezésre bocsátott speciális piacelemzés (141) alapján becsült mértéke a teljes uniós piac több mint kétszerese), az érintett országból érkező behozatal a figyelembe vett időszakban jelentős mértékben, körülbelül 190 000 kábelkilométerről körülbelül 500 000 kábelkilométerre, azaz nagyon gyorsan több mint két és félszeresére nőtt. Ez a 163 %-os növekedés több mint négyszerese a felhasználás növekedésének, ami jól jelzi a kínaiak terjeszkedésének intenzitását ezen a piacon. |
| --- | --- |

(606)

Tekintettel a jelentős kínai kapacitásfeleslegre (amelynek a panaszosok által rendelkezésre bocsátott speciális piacelemzés (141) alapján becsült mértéke a teljes uniós piac több mint kétszerese), az érintett országból érkező behozatal a figyelembe vett időszakban jelentős mértékben, körülbelül 190 000 kábelkilométerről körülbelül 500 000 kábelkilométerre, azaz nagyon gyorsan több mint két és félszeresére nőtt. Ez a 163 %-os növekedés több mint négyszerese a felhasználás növekedésének, ami jól jelzi a kínaiak terjeszkedésének intenzitását ezen a piacon.

141

| (607) | Ennek eredményeként e behozatal piaci részesedése 14,8 %-ról 28,3 %-ra nőtt a figyelembe vett időszakban, ami igen jelentős, 91 %-os bővülést jelent. Megjegyzendő, hogy a kínai behozatali volumenek a figyelembe vett időszak minden évében növekedést mutattak, ami jól jelzi a kínai piaci terjeszkedés gyorsaságát és intenzitását. |
| --- | --- |

(607)

Ennek eredményeként e behozatal piaci részesedése 14,8 %-ról 28,3 %-ra nőtt a figyelembe vett időszakban, ami igen jelentős, 91 %-os bővülést jelent. Megjegyzendő, hogy a kínai behozatali volumenek a figyelembe vett időszak minden évében növekedést mutattak, ami jól jelzi a kínai piaci terjeszkedés gyorsaságát és intenzitását.

| (608) | Az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeiben a CCCME azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése valójában nagyobb, a kínai behozatalé pedig kisebb volt. Ebben a vonatkozásban a CCCME azt állította továbbá, hogy a piaci adatokat szálkilométerben kell meghatározni, nem pedig kábelkilométerben, és hogy ez az eljárás a kínai behozatal alacsonyabb piaci részesedését eredményezné. |
| --- | --- |

(608)

Az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeiben a CCCME azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése valójában nagyobb, a kínai behozatalé pedig kisebb volt. Ebben a vonatkozásban a CCCME azt állította továbbá, hogy a piaci adatokat szálkilométerben kell meghatározni, nem pedig kábelkilométerben, és hogy ez az eljárás a kínai behozatal alacsonyabb piaci részesedését eredményezné.

| (609) | A vizsgálat keretében megállapítást nyert (lásd az (575) preambulumbekezdést), hogy a kábelkilométer az érintett termék legmegfelelőbb mértékegysége. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(609)

A vizsgálat keretében megállapítást nyert (lásd az (575) preambulumbekezdést), hogy a kábelkilométer az érintett termék legmegfelelőbb mértékegysége. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

4.7.2.   Az érintett országból érkező behozatal árai, áralákínálás, árerózió

Az érintett országból érkező behozatal árai, áralákínálás, árerózió

| (610) | A Bizottság a behozatal árait az együttműködő exportőrök által az információkérésre adott válaszok alapján határozta meg. |
| --- | --- |

(610)

A Bizottság a behozatal árait az együttműködő exportőrök által az információkérésre adott válaszok alapján határozta meg.

| (611) | Az érintett országból érkező behozatal átlagára a következőképpen alakult:

  3. táblázat


  Importárak (EUR/kábelkilométer) | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kína | 452,9 | 401,9 | 468,5 | 349,1 |
| Index | 100 | 89 | 103 | 77 |
| Forrás: | együttműködő exportáló gyártók |

(611)

Az érintett országból érkező behozatal átlagára a következőképpen alakult:

3. táblázat

3. táblázat

Importárak (EUR/kábelkilométer)

Importárak (EUR/kábelkilométer)

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Kína

452,9

401,9

468,5

349,1

Index

Index

100

100

89

89

103

103

77

77

Forrás:

Forrás:

együttműködő exportáló gyártók

| (612) | A Kínából érkező behozatal árai a figyelembe vett időszakban kábelkilométerenként 452 EUR-ról 349 EUR-ra, tehát 23 %-kal csökkentek. Ezt a fejleményt a kínai exportáló gyártók egyre agresszívabb magatartásának fényében kell vizsgálni, amely az ország többletkapacitásával áll kapcsolatban (lásd a (606) preambulumbekezdést). E mutató kapcsán figyelembe kell venni, hogy adott hossz mellett a különböző terméktípusok ára nagymértékben eltér egymástól, továbbá éves összehasonlításban a behozatal termékösszetétele is jelentős eltéréseket mutatott. A termékösszetétel eltérései egyrészt abban mutatkoztak meg, hogy az értékesített kábelek típusa – és ennélfogva ára – különböző volt, másrészt pedig abban, hogy nem minden évben ugyanazokat a termékeket értékesítették, illetve szállították pályázat alapján. |
| --- | --- |

(612)

A Kínából érkező behozatal árai a figyelembe vett időszakban kábelkilométerenként 452 EUR-ról 349 EUR-ra, tehát 23 %-kal csökkentek. Ezt a fejleményt a kínai exportáló gyártók egyre agresszívabb magatartásának fényében kell vizsgálni, amely az ország többletkapacitásával áll kapcsolatban (lásd a (606) preambulumbekezdést). E mutató kapcsán figyelembe kell venni, hogy adott hossz mellett a különböző terméktípusok ára nagymértékben eltér egymástól, továbbá éves összehasonlításban a behozatal termékösszetétele is jelentős eltéréseket mutatott. A termékösszetétel eltérései egyrészt abban mutatkoztak meg, hogy az értékesített kábelek típusa – és ennélfogva ára – különböző volt, másrészt pedig abban, hogy nem minden évben ugyanazokat a termékeket értékesítették, illetve szállították pályázat alapján.

| (613) | A figyelembe vett időszakra érvényes idősorok mögötti termékösszetételbeli különbségek kiküszöbölése érdekében, valamint abból a célból, hogy pontosabb és reprezentatívabb adatokhoz jusson, a Bizottság a mintában szereplő kínai exportőrök és uniós gyártók által a bővebb, közvetlenül összehasonlítható termékcsoportok vonatkozásában szolgáltatott átfogó adatokat is elemezte. Ennek keretében 35 olyan egymásnak megfeleltethető (tehát egymással összehasonlítható) termékcsoportot azonosított, amelyet a vizsgált évek mindegyikében mind a kínai exportőrök, mind pedig az uniós gazdasági ágazat képviselői értékesítettek. A Bizottság ezzel olyan idősorhoz jutott, amelyből a figyelembe vett időszak minden egyes éve vonatkozásában kiolvashatók a terméktípusonkénti árak. Ezek a mintában szereplő vállalatok által a vizsgálati időszakban exportált volumen 62 %-a alapján képzett árak reprezentatívnak tekinthetők a figyelembe vett időszak teljes kínai kivitele szempontjából. Az így kiadódó reprezentatív idősorok az alábbiak szerint alakultak (súlyozott összesített értékek):

  3.bis táblázat


  Behozatal Kínából (EUR/kábelkilométer) | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagár | 854 | 720 | 593 | 320 |
| Index | 100 | 84 | 69 | 38 |
| Reprezentativitás (%) | 94 | 35 | 59 | 62 |

(613)

A figyelembe vett időszakra érvényes idősorok mögötti termékösszetételbeli különbségek kiküszöbölése érdekében, valamint abból a célból, hogy pontosabb és reprezentatívabb adatokhoz jusson, a Bizottság a mintában szereplő kínai exportőrök és uniós gyártók által a bővebb, közvetlenül összehasonlítható termékcsoportok vonatkozásában szolgáltatott átfogó adatokat is elemezte. Ennek keretében 35 olyan egymásnak megfeleltethető (tehát egymással összehasonlítható) termékcsoportot azonosított, amelyet a vizsgált évek mindegyikében mind a kínai exportőrök, mind pedig az uniós gazdasági ágazat képviselői értékesítettek. A Bizottság ezzel olyan idősorhoz jutott, amelyből a figyelembe vett időszak minden egyes éve vonatkozásában kiolvashatók a terméktípusonkénti árak. Ezek a mintában szereplő vállalatok által a vizsgálati időszakban exportált volumen 62 %-a alapján képzett árak reprezentatívnak tekinthetők a figyelembe vett időszak teljes kínai kivitele szempontjából. Az így kiadódó reprezentatív idősorok az alábbiak szerint alakultak (súlyozott összesített értékek):

3.bis táblázat

3.bis táblázat

Behozatal Kínából (EUR/kábelkilométer)

Behozatal Kínából (EUR/kábelkilométer)

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Átlagár

854

720

593

320

Index

Index

100

100

84

84

69

69

38

38

Reprezentativitás (%)

94

35

59

62

| (614) | A fenti táblázat a Kínából érkező behozatal árának jelentős, folyamatos csökkenését mutatja. Más szóval ugyanazon terméktípusok értékesítéseit évenként összehasonlítva az látható, hogy minden évben egyértelműen, jól láthatóan csökkentek a kínai importárak, és ezek az árak a 2018-tól a vizsgálati időszakig tartó periódusban jóval alatta voltak az uniós gyártók árainak (7.bis táblázat). |
| --- | --- |

(614)

A fenti táblázat a Kínából érkező behozatal árának jelentős, folyamatos csökkenését mutatja. Más szóval ugyanazon terméktípusok értékesítéseit évenként összehasonlítva az látható, hogy minden évben egyértelműen, jól láthatóan csökkentek a kínai importárak, és ezek az árak a 2018-tól a vizsgálati időszakig tartó periódusban jóval alatta voltak az uniós gyártók árainak (7.bis táblázat).

bis

| (615) | A vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság összehasonlította egymással:






  — | a mintában szereplő uniós gyártók által az Unió piacán független vevőknek felszámított, súlyozott átlagos értékesítési árakat terméktípusonként, gyártelepi szintre átszámítva, valamint |
| --- | --- | --- |

(615)

A vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság összehasonlította egymással:

—

a mintában szereplő uniós gyártók által az Unió piacán független vevőknek felszámított, súlyozott átlagos értékesítési árakat terméktípusonként, gyártelepi szintre átszámítva, valamint

| — | a mintában szereplő kínai gyártóknak az uniós piacon, az első független vevő számára értékesített behozatalainak terméktípusonkénti, megfelelő súlyozott átlagára, amelyet költség, biztosítás és fuvardíj (CIF-paritás) alapján állapítottak meg és megfelelőképpen kiigazítottak a behozatal utáni költségek tekintetében. |
| --- | --- |

—

a mintában szereplő kínai gyártóknak az uniós piacon, az első független vevő számára értékesített behozatalainak terméktípusonkénti, megfelelő súlyozott átlagára, amelyet költség, biztosítás és fuvardíj (CIF-paritás) alapján állapítottak meg és megfelelőképpen kiigazítottak a behozatal utáni költségek tekintetében.

| (616) | A Bizottság az árakat terméktípusonként – a kereskedelem azonos szintjén lebonyolított ügyletek vizsgálatával, szükség esetén az adatok kiigazításával – hasonlította össze. Az összehasonlítás eredményét a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók vizsgálati időszakbeli forgalmának százalékaként fejezte ki. A mintában szereplő két exportáló gyártó esetében az alákínálási különbözet súlyozott átlaga 30,0 %, illetve 33,2 % volt, ami összességében 31,5 %-os alákínálási különbözetet eredményezett. A (673) preambulumbekezdésben bemutatott módon a pályázatok elemzése azt jelzi, hogy az áralákínálás a pályázatok szintjén is érvényesült. |
| --- | --- |

(616)

A Bizottság az árakat terméktípusonként – a kereskedelem azonos szintjén lebonyolított ügyletek vizsgálatával, szükség esetén az adatok kiigazításával – hasonlította össze. Az összehasonlítás eredményét a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók vizsgálati időszakbeli forgalmának százalékaként fejezte ki. A mintában szereplő két exportáló gyártó esetében az alákínálási különbözet súlyozott átlaga 30,0 %, illetve 33,2 % volt, ami összességében 31,5 %-os alákínálási különbözetet eredményezett. A (673) preambulumbekezdésben bemutatott módon a pályázatok elemzése azt jelzi, hogy az áralákínálás a pályázatok szintjén is érvényesült.

| (617) | Ez a ténymegállapítás egyben a (613) és a (614) preambulumbekezdésben megállapított árakkal is összhangban van. |
| --- | --- |

(617)

Ez a ténymegállapítás egyben a (613) és a (614) preambulumbekezdésben megállapított árakkal is összhangban van.

| (618) | Az érdekelt felek végső tájékoztatására vonatkozó megjegyzéseiben a ZTT csoport azzal érvelt továbbá, hogy a Bizottság nem adott magyarázatot az összesített termékkód-csoportokra, ezért azok önkényesek voltak. A CCCME állítása szerint a csoportok használata arra utalt, hogy az uniós gazdasági ágazati árak és a kínai árak megfeleltetése és összehasonlítása problémát jelentett. A CCCME a Kína – Röntgenberendezés (142) ügyben készült vizsgálóbizottsági jelentésre hivatkozott, amely szerint a vizsgálatot végző hatóság köteles biztosítani, hogy a termékek, amelyeket alákínálási és árlenyomási elemzésében összehasonlít, ténylegesen összehasonlíthatóak legyenek, és azzal érvelt, hogy a Bizottság nem biztosította ezt az összehasonlíthatóságot. |
| --- | --- |

(618)

Az érdekelt felek végső tájékoztatására vonatkozó megjegyzéseiben a ZTT csoport azzal érvelt továbbá, hogy a Bizottság nem adott magyarázatot az összesített termékkód-csoportokra, ezért azok önkényesek voltak. A CCCME állítása szerint a csoportok használata arra utalt, hogy az uniós gazdasági ágazati árak és a kínai árak megfeleltetése és összehasonlítása problémát jelentett. A CCCME a Kína – Röntgenberendezés (142) ügyben készült vizsgálóbizottsági jelentésre hivatkozott, amely szerint a vizsgálatot végző hatóság köteles biztosítani, hogy a termékek, amelyeket alákínálási és árlenyomási elemzésében összehasonlít, ténylegesen összehasonlíthatóak legyenek, és azzal érvelt, hogy a Bizottság nem biztosította ezt az összehasonlíthatóságot.

142

| (619) | A Bizottság két okból nem értett egyet ezzel az állítással. Először is nem használta ezeket a csoportokat az alákínálásra és az áron aluli értékesítésre vonatkozó számításokban. Másodszor, éppen annak biztosítása érdekében használta ezeket a (613) preambulumbekezdésben meghatározott, típusonkénti ár-összehasonlításhoz, hogy az árak időbeli alakulását ne szennyezzék be a termékösszetétel az adott időszak alatt bekövetkező jelentős változásai, ezáltal javítva az időbeli összehasonlíthatóságot olyan csoportok alapján, amelyek a fentiek szerint reprezentatívak az érintett termék szempontjából. |
| --- | --- |

(619)

A Bizottság két okból nem értett egyet ezzel az állítással. Először is nem használta ezeket a csoportokat az alákínálásra és az áron aluli értékesítésre vonatkozó számításokban. Másodszor, éppen annak biztosítása érdekében használta ezeket a (613) preambulumbekezdésben meghatározott, típusonkénti ár-összehasonlításhoz, hogy az árak időbeli alakulását ne szennyezzék be a termékösszetétel az adott időszak alatt bekövetkező jelentős változásai, ezáltal javítva az időbeli összehasonlíthatóságot olyan csoportok alapján, amelyek a fentiek szerint reprezentatívak az érintett termék szempontjából.

| (620) | A Bizottság megjegyezte, hogy az alákínálási különbözet és az alulértékesítési különbözet felmérésekor az összehasonlításhoz az Unióba az érintett országból exportált modellek szolgáltak referenciaként. Az exportáló gyártók exportértékesítése és az uniós gazdasági ágazat értékesítése közötti összehasonlításból természetszerűleg adódik, hogy az uniós gazdasági ágazat nem értékesítette az összes exportált modellt. A jelen ügyben a mintában szereplő kínai exportáló gyártókra vetített egyezési arány mintegy 70 %-os volt, amelyet a Bizottság messzemenően elégségesnek ítélt az exportált és az uniós gazdasági ágazat által értékesített modellek átfogó és tisztességes összehasonlításához. |
| --- | --- |

(620)

A Bizottság megjegyezte, hogy az alákínálási különbözet és az alulértékesítési különbözet felmérésekor az összehasonlításhoz az Unióba az érintett országból exportált modellek szolgáltak referenciaként. Az exportáló gyártók exportértékesítése és az uniós gazdasági ágazat értékesítése közötti összehasonlításból természetszerűleg adódik, hogy az uniós gazdasági ágazat nem értékesítette az összes exportált modellt. A jelen ügyben a mintában szereplő kínai exportáló gyártókra vetített egyezési arány mintegy 70 %-os volt, amelyet a Bizottság messzemenően elégségesnek ítélt az exportált és az uniós gazdasági ágazat által értékesített modellek átfogó és tisztességes összehasonlításához.

4.8.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

4.8.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (621) | A támogatott behozatal által az uniós gazdasági ágazatra kifejtett hatás vizsgálata az alaprendelet 8. cikkének (4) bekezdésével összhangban valamennyi olyan gazdasági mutató értékelésére kiterjedt, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(621)

A támogatott behozatal által az uniós gazdasági ágazatra kifejtett hatás vizsgálata az alaprendelet 8. cikkének (4) bekezdésével összhangban valamennyi olyan gazdasági mutató értékelésére kiterjedt, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

| (622) | A Bizottsághoz több észrevétel érkezett a felektől a kárral kapcsolatban. A kínai kormány előadta, hogy a Kínából érkező behozatal nem okozott kárt vagy kárveszélyt, mivel a mutatók szerint az uniós gazdasági ágazat jó helyzetben volt, és piaci részesedésének köszönhetően továbbra is erőfölényt élvezett. A Connect Com megjegyezte, hogy az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének csökkenése igen korlátozott mértékű volt, és egy potenciálisan oligopolisztikus piaccal összefüggésben következett be. |
| --- | --- |

(622)

A Bizottsághoz több észrevétel érkezett a felektől a kárral kapcsolatban. A kínai kormány előadta, hogy a Kínából érkező behozatal nem okozott kárt vagy kárveszélyt, mivel a mutatók szerint az uniós gazdasági ágazat jó helyzetben volt, és piaci részesedésének köszönhetően továbbra is erőfölényt élvezett. A Connect Com megjegyezte, hogy az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének csökkenése igen korlátozott mértékű volt, és egy potenciálisan oligopolisztikus piaccal összefüggésben következett be.

| (623) | A Connect Com előadta, hogy a kár (ha van egyáltalán) jelentéktelen, ha a nyereség eléri legalább az 5 %-os haszonkulcsot, és ezzel kapcsolatban emlékeztetett a Kanadából, Hongkongból és Japánból származó egyes mobil rádiótelefonok behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről szóló 1988. december 23-i bizottsági határozatra (143), valamint az 1997. december 17-i, EFMA kontra Tanács (144) ügyben hozott ítéletre. Megjegyzendő azonban, hogy a rádiótelefonokra vonatkozó határozat más javuló mutatók fényében vizsgálta a haszonkulcsot, valamint hogy a hivatkozott bírósági ügy egy olyan, az Elsőfokú Bíróság által elutasított kérelemmel állt összefüggésben, amely szerint a Bizottságnak a vizsgálat során nagyobb nyereségcélt kellett volna megállapítania. Ezek a precedensek tehát nem támasztják alá azt az álláspontot, miszerint az 5 %-ot meghaladó haszonkulcs esetében a kár jelentéktelen lenne. A kár megállapítása az alaprendelet 8. cikkének (4) bekezdésében említett összes tényező holisztikus értékelése alapján történik, és ezeket a tényezőket a konkrét piac és gazdasági ágazat összefüggésében kell elemezni. Továbbá a gazdasági ágazat által elért nyereség elmaradt az érintett gazdasági ágazat összes jellemzőjének figyelembevételével az alaprendelet 12. cikkének (1a) bekezdése alapján megállapított nyereségcéltól. |
| --- | --- |

(623)

A Connect Com előadta, hogy a kár (ha van egyáltalán) jelentéktelen, ha a nyereség eléri legalább az 5 %-os haszonkulcsot, és ezzel kapcsolatban emlékeztetett a Kanadából, Hongkongból és Japánból származó egyes mobil rádiótelefonok behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről szóló 1988. december 23-i bizottsági határozatra (143), valamint az 1997. december 17-i, EFMA kontra Tanács (144) ügyben hozott ítéletre. Megjegyzendő azonban, hogy a rádiótelefonokra vonatkozó határozat más javuló mutatók fényében vizsgálta a haszonkulcsot, valamint hogy a hivatkozott bírósági ügy egy olyan, az Elsőfokú Bíróság által elutasított kérelemmel állt összefüggésben, amely szerint a Bizottságnak a vizsgálat során nagyobb nyereségcélt kellett volna megállapítania. Ezek a precedensek tehát nem támasztják alá azt az álláspontot, miszerint az 5 %-ot meghaladó haszonkulcs esetében a kár jelentéktelen lenne. A kár megállapítása az alaprendelet 8. cikkének (4) bekezdésében említett összes tényező holisztikus értékelése alapján történik, és ezeket a tényezőket a konkrét piac és gazdasági ágazat összefüggésében kell elemezni. Továbbá a gazdasági ágazat által elért nyereség elmaradt az érintett gazdasági ágazat összes jellemzőjének figyelembevételével az alaprendelet 12. cikkének (1a) bekezdése alapján megállapított nyereségcéltól.

143

144

| (624) | A kár meghatározásával összefüggésben a Bizottság különbséget tett a makrogazdasági és a mikrogazdasági kármutatók között. A makrogazdasági mutatókat a Bizottság a panaszos által benyújtott kérdőívben szereplő, az összes uniós gyártóra kiterjedő adatok alapján értékelte. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívben közölt adatok alapján értékelte. |
| --- | --- |

(624)

A kár meghatározásával összefüggésben a Bizottság különbséget tett a makrogazdasági és a mikrogazdasági kármutatók között. A makrogazdasági mutatókat a Bizottság a panaszos által benyújtott kérdőívben szereplő, az összes uniós gyártóra kiterjedő adatok alapján értékelte. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók által kitöltött kérdőívben közölt adatok alapján értékelte.

| (625) | A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a támogatáskülönbözet nagysága, valamint a korábbi támogatott behozatal hatásaiból való felépülés. |
| --- | --- |

(625)

A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a támogatáskülönbözet nagysága, valamint a korábbi támogatott behozatal hatásaiból való felépülés.

| (626) | A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség. |
| --- | --- |

(626)

A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség.

4.8.2.   Makrogazdasági mutatók

Makrogazdasági mutatók

4.8.2.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (627) | A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  4. táblázat


  Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési volumen (kábelkilométer) | 1 062 482 | 1 195 017 | 1 250 881 | 1 229 252 |
| Index | 100 | 112 | 118 | 116 |
| Termelési kapacitás (kábelkilométer) | 1 585 738 | 1 748 667 | 2 019 526 | 2 084 082 |
| Index | 100 | 110 | 127 | 131 |
| Kapacitáskihasználás (%) | 67 | 68 | 62 | 59 |
| Index | 100 | 102 | 92 | 88 |

(627)

A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

4. táblázat

4. táblázat

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Termelési volumen (kábelkilométer)

1 062 482

1 195 017

1 250 881

1 229 252

Index

Index

100

100

112

112

118

118

116

116

Termelési kapacitás (kábelkilométer)

1 585 738

1 748 667

2 019 526

2 084 082

Index

Index

100

100

110

110

127

127

131

131

Kapacitáskihasználás (%)

67

68

62

59

Index

Index

100

100

102

102

92

92

88

88

| (628) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési volumene 16 %-kal nőtt. A részletesebb elemzésből kiderül, hogy 2017 és 2019 között az uniós termelés 18 %-kal nőtt, míg a vizsgálati időszakban kismértékben, 2 százalékponttal csökkent. |
| --- | --- |

(628)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat termelési volumene 16 %-kal nőtt. A részletesebb elemzésből kiderül, hogy 2017 és 2019 között az uniós termelés 18 %-kal nőtt, míg a vizsgálati időszakban kismértékben, 2 százalékponttal csökkent.

| (629) | A figyelembe vett időszak során összességében megfigyelhető növekedés oka az 1. táblázatban leírt keresletnövekedés volt. Az uniós gazdasági ágazat azonban mindössze 16 %-kal tudta növelni a termelését a figyelembe vett időszak alatt, míg a piac növekedése ugyanebben az időszakban 38 %-os volt. Az uniós gazdasági ágazat ezért nem érezhette teljeskörűen a piac növekedésének kedvező hatásait. |
| --- | --- |

(629)

A figyelembe vett időszak során összességében megfigyelhető növekedés oka az 1. táblázatban leírt keresletnövekedés volt. Az uniós gazdasági ágazat azonban mindössze 16 %-kal tudta növelni a termelését a figyelembe vett időszak alatt, míg a piac növekedése ugyanebben az időszakban 38 %-os volt. Az uniós gazdasági ágazat ezért nem érezhette teljeskörűen a piac növekedésének kedvező hatásait.

| (630) | A figyelembe vett időszak során az uniós termelési kapacitás 31 %-kal nőtt. Ez azt mutatja, hogy egyes uniós gyártók beruházásokat hajtottak végre annak érdekében, hogy kövessék a piac növekedését. Ezt a törekvésüket meghiúsította a kínai termékek fokozott térnyerése, amelyek a tisztességtelen árképzési stratégiák eredményeként egyre nagyobb piaci részesedésre tettek szert az uniós gazdasági ágazat rovására. |
| --- | --- |

(630)

A figyelembe vett időszak során az uniós termelési kapacitás 31 %-kal nőtt. Ez azt mutatja, hogy egyes uniós gyártók beruházásokat hajtottak végre annak érdekében, hogy kövessék a piac növekedését. Ezt a törekvésüket meghiúsította a kínai termékek fokozott térnyerése, amelyek a tisztességtelen árképzési stratégiák eredményeként egyre nagyobb piaci részesedésre tettek szert az uniós gazdasági ágazat rovására.

| (631) | Ennek következtében a kapacitáskihasználás 12 %-kal csökkent, és a vizsgálati időszakban 60 % alá esett vissza: az uniós gyártók akadályozva voltak abban, hogy a piac növekedésével összhangban fokozzák a termelést. |
| --- | --- |

(631)

Ennek következtében a kapacitáskihasználás 12 %-kal csökkent, és a vizsgálati időszakban 60 % alá esett vissza: az uniós gyártók akadályozva voltak abban, hogy a piac növekedésével összhangban fokozzák a termelést.

4.8.2.2.   Értékesítési volumen és piaci részesedés

| (632) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  5. táblázat


  Értékesítési volumen és piaci részesedés | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési volumen az uniós piacon (kábelkilométer) | 882 772 | 945 842 | 1 009 439 | 995 703 |
| Index | 100 | 107 | 114 | 113 |
| Kötött piac | 61 505 | 59 802 | 62 710 | 54 205 |
| Index | 100 | 97 | 102 | 88 |
| Kötött piac az uniós értékesítés százalékában | 7,0 | 6,3 | 6,2 | 5,4 |
| Index | 100 | 91 | 89 | 78 |
| Szabadpiaci értékesítés | 821 268 | 886 040 | 946 729 | 941 498 |
| Index | 100 | 108 | 115 | 115 |
| A szabadpiaci értékesítés piaci részesedése (%) | 64,3 | 57,6 | 57,2 | 53,5 |
| Index | 100 | 90 | 89 | 83 |
| Forrás: | uniós gazdasági ágazat |

(632)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

5. táblázat

5. táblázat

Értékesítési volumen és piaci részesedés

Értékesítési volumen és piaci részesedés

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Értékesítési volumen az uniós piacon (kábelkilométer)

882 772

945 842

1 009 439

995 703

Index

Index

100

100

107

107

114

114

113

113

Kötött piac

61 505

59 802

62 710

54 205

Index

Index

100

100

97

97

102

102

88

88

Kötött piac az uniós értékesítés százalékában

7,0

6,3

6,2

5,4

Index

Index

100

100

91

91

89

89

78

78

Szabadpiaci értékesítés

821 268

886 040

946 729

941 498

Index

Index

100

100

108

108

115

115

115

115

A szabadpiaci értékesítés piaci részesedése (%)

64,3

57,6

57,2

53,5

Index

Index

100

100

90

90

89

89

83

83

Forrás:

Forrás:

uniós gazdasági ágazat

| (633) | A teljes uniós értékesítés volumene a figyelembe vett időszakban 13 %-kal nőtt. Mivel azonban ezzel párhuzamosan a felhasználás is növekedést mutatott, a szabadpiaci részesedés a figyelembe vett időszak folyamán 64,3 %-ról 53,5 %-ra, azaz több mint 10 százalékponttal csökkent (–17 %). |
| --- | --- |

(633)

A teljes uniós értékesítés volumene a figyelembe vett időszakban 13 %-kal nőtt. Mivel azonban ezzel párhuzamosan a felhasználás is növekedést mutatott, a szabadpiaci részesedés a figyelembe vett időszak folyamán 64,3 %-ról 53,5 %-ra, azaz több mint 10 százalékponttal csökkent (–17 %).

| (634) | A figyelembe vett időszak során az uniós szabadpiaci értékesítés volumene szintén 15 %-kal nőtt. Az uniós értékesítés rendkívül szorosan követte az uniós termelés alakulását, mivel az ágazatban nagy arányban dolgoznak megrendelésre. |
| --- | --- |

(634)

A figyelembe vett időszak során az uniós szabadpiaci értékesítés volumene szintén 15 %-kal nőtt. Az uniós értékesítés rendkívül szorosan követte az uniós termelés alakulását, mivel az ágazatban nagy arányban dolgoznak megrendelésre.

| (635) | Az uniós gazdasági ágazat kötött piaca (a teljes uniós piaci értékesítés százalékában kifejezve) a figyelembe vett időszak során mindvégig nagyon alacsony szinten volt, és szűkülő tendenciát követett, mérete a 2017-es 7 %-ról a vizsgálati időszakig 5,4 %-ra csökkent. E csökkenés hatása a szóban forgó piac korlátozott mérete miatt alig volt érzékelhető. |
| --- | --- |

(635)

Az uniós gazdasági ágazat kötött piaca (a teljes uniós piaci értékesítés százalékában kifejezve) a figyelembe vett időszak során mindvégig nagyon alacsony szinten volt, és szűkülő tendenciát követett, mérete a 2017-es 7 %-ról a vizsgálati időszakig 5,4 %-ra csökkent. E csökkenés hatása a szóban forgó piac korlátozott mérete miatt alig volt érzékelhető.

4.8.2.3.   Növekedés

| (636) | Az uniós értékesítési volumen piaci részesedésének csökkenéséből kiderül, hogy az uniós gazdasági ágazat nem tudott előnyt kovácsolni az uniós piac növekedéséből a figyelembe vett időszak során. |
| --- | --- |

(636)

Az uniós értékesítési volumen piaci részesedésének csökkenéséből kiderül, hogy az uniós gazdasági ágazat nem tudott előnyt kovácsolni az uniós piac növekedéséből a figyelembe vett időszak során.

4.8.2.4.   Foglalkoztatás és termelékenység

| (637) | A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  6. táblázat


  Foglalkoztatás és termelékenység | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Foglalkoztatottak száma (teljes munkaidős egyenérték (145)) | 4 088 | 4 589 | 4 815 | 4 659 |
| Index | 100 | 112 | 118 | 114 |
| Termelékenység (a teljes munkaidős egyenérték egységére jutó kábelkilométerek száma) | 260 | 260 | 260 | 264 |
| Index | 100 | 100 | 100 | 102 |
| Forrás: | uniós gazdasági ágazat |

(637)

A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

6. táblázat

6. táblázat

Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Foglalkoztatottak száma (teljes munkaidős egyenérték (145))

145

4 088

4 589

4 815

4 659

Index

Index

100

100

112

112

118

118

114

114

Termelékenység (a teljes munkaidős egyenérték egységére jutó kábelkilométerek száma)

260

260

260

264

Index

Index

100

100

100

100

100

100

102

102

Forrás:

Forrás:

uniós gazdasági ágazat

| (638) | Az uniós gazdasági ágazatban a foglalkoztatottság 2017 és 2019 között teljes munkaidős egyenértékben kifejezve 18 %-kal nőtt. E növekedést a vizsgálati időszakban 4 százalékpontos visszaesés követte. Ez a tendencia nagyrészt a termelési volumen 3. táblázatban látható alakulását követi. |
| --- | --- |

(638)

Az uniós gazdasági ágazatban a foglalkoztatottság 2017 és 2019 között teljes munkaidős egyenértékben kifejezve 18 %-kal nőtt. E növekedést a vizsgálati időszakban 4 százalékpontos visszaesés követte. Ez a tendencia nagyrészt a termelési volumen 3. táblázatban látható alakulását követi.

| (639) | Mivel a termelési és a foglalkoztatási adatok szorosan követik egymást, a kábelkilométer/alkalmazott egységben kifejezett termelékenység jórészt változatlan maradt. |
| --- | --- |

(639)

Mivel a termelési és a foglalkoztatási adatok szorosan követik egymást, a kábelkilométer/alkalmazott egységben kifejezett termelékenység jórészt változatlan maradt.

4.8.2.5.   A támogatáskülönbözet nagysága és felépülés a korábbi támogatás hatása alól

| (640) | Minden támogatáskülönbözet jóval meghaladta a csekély mértékű (de minimis) szintet. Figyelembe véve az érintett országból érkező behozatal volumenét és árait, a támogatáskülönbözetek tényleges mértéke jelentős hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazatra. |
| --- | --- |

(640)

Minden támogatáskülönbözet jóval meghaladta a csekély mértékű (de minimis) szintet. Figyelembe véve az érintett országból érkező behozatal volumenét és árait, a támogatáskülönbözetek tényleges mértéke jelentős hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazatra.

de minimis

| (641) | Az érintett termékkel kapcsolatban ez az első szubvencióellenes vizsgálat. Ezért az esetleges korábbi támogatás hatásainak értékeléséhez nem álltak rendelkezésre adatok. |
| --- | --- |

(641)

Az érintett termékkel kapcsolatban ez az első szubvencióellenes vizsgálat. Ezért az esetleges korábbi támogatás hatásainak értékeléséhez nem álltak rendelkezésre adatok.

4.8.3.   Mikrogazdasági mutatók

Mikrogazdasági mutatók

4.8.3.1.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (642) | A mintában szereplő uniós gyártók által az Unióban a független vevők részére felszámított súlyozott átlagos értékesítési egységárak a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  7. táblázat


  Értékesítési árak az Unióban | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos értékesítési egységár az Unióban (EUR/kábelkilométer) | 816 | 861 | 944 | 821 |
| Index | 100 | 105 | 116 | 101 |
| Termelési egységköltség (EUR/kábelkilométer) | 756 | 785 | 860 | 758 |
| Index | 100 | 104 | 114 | 100 |
| Forrás: | a mintában szereplő uniós gyártók |

(642)

A mintában szereplő uniós gyártók által az Unióban a független vevők részére felszámított súlyozott átlagos értékesítési egységárak a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

7. táblázat

7. táblázat

Értékesítési árak az Unióban

Értékesítési árak az Unióban

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Átlagos értékesítési egységár az Unióban (EUR/kábelkilométer)

816

861

944

821

Index

Index

100

100

105

105

116

116

101

101

Termelési egységköltség (EUR/kábelkilométer)

756

785

860

758

Index

Index

100

100

104

104

114

114

100

100

Forrás:

Forrás:

a mintában szereplő uniós gyártók

| (643) | Az uniós piacon a független feleknek (szabadpiac) felszámított értékesítési árak a 2017 és 2019 közötti időszakban 16 %-kal emelkedtek, majd a vizsgálati időszakban csökkentek, és a 2017. évi szinthez hasonló szintet értek el (+1 %). Az árszint azonban nagymértékben függ az értékesített termékek összetettségétől, tekintettel arra, hogy az ár jelentősen változhat a kábel tulajdonságainak megfelelően (beleértve a szálak számát, a bevonatok számát és típusát stb.). |
| --- | --- |

(643)

Az uniós piacon a független feleknek (szabadpiac) felszámított értékesítési árak a 2017 és 2019 közötti időszakban 16 %-kal emelkedtek, majd a vizsgálati időszakban csökkentek, és a 2017. évi szinthez hasonló szintet értek el (+1 %). Az árszint azonban nagymértékben függ az értékesített termékek összetettségétől, tekintettel arra, hogy az ár jelentősen változhat a kábel tulajdonságainak megfelelően (beleértve a szálak számát, a bevonatok számát és típusát stb.).

| (644) | Ezt egyértelműen mutatja az árak alakulásának és az előállítási költségek alakulásának összehasonlítása, mivel az összetettebb, magasabb áron értékesíthető kábelek előállítása magasabb költségekkel is jár. |
| --- | --- |

(644)

Ezt egyértelműen mutatja az árak alakulásának és az előállítási költségek alakulásának összehasonlítása, mivel az összetettebb, magasabb áron értékesíthető kábelek előállítása magasabb költségekkel is jár.

| (645) | A termelési egységköltség 2017 és 2019 között 14 %-kal nőtt, ami nagyjából megfelel az uniós szabadpiaci átlagáraknak (16 %). Ezt követően a termelési egységköltség 14 %-kal esett vissza, ami összhangban áll a 2019 és a vizsgálati időszak közötti periódusban tapasztalt árcsökkenéssel (15 %). |
| --- | --- |

(645)

A termelési egységköltség 2017 és 2019 között 14 %-kal nőtt, ami nagyjából megfelel az uniós szabadpiaci átlagáraknak (16 %). Ezt követően a termelési egységköltség 14 %-kal esett vissza, ami összhangban áll a 2019 és a vizsgálati időszak közötti periódusban tapasztalt árcsökkenéssel (15 %).

| (646) | A (613) preambulumbekezdésben bemutatott módon a Bizottság a figyelembe vett időszakra érvényes idősorok mögötti termékösszetételbeli különbségek kiküszöbölése érdekében a mintában szereplő kínai exportőrök és uniós gyártók által a bővebb, közvetlenül összehasonlítható termékcsoportok vonatkozásában szolgáltatott átfogó adatokat is elemezte. Ennek keretében 35 olyan egymásnak megfeleltethető (tehát egymással összehasonlítható) termékcsoportot azonosított, amelyre vonatkozóan a figyelembe vett időszak minden évére kiterjedő idősorok álltak rendelkezésre. |
| --- | --- |

(646)

A (613) preambulumbekezdésben bemutatott módon a Bizottság a figyelembe vett időszakra érvényes idősorok mögötti termékösszetételbeli különbségek kiküszöbölése érdekében a mintában szereplő kínai exportőrök és uniós gyártók által a bővebb, közvetlenül összehasonlítható termékcsoportok vonatkozásában szolgáltatott átfogó adatokat is elemezte. Ennek keretében 35 olyan egymásnak megfeleltethető (tehát egymással összehasonlítható) termékcsoportot azonosított, amelyre vonatkozóan a figyelembe vett időszak minden évére kiterjedő idősorok álltak rendelkezésre.

| (647) | Ezek a szóban forgó, egymásnak megfeleltethető termékekből a vizsgálati időszakban értékesített volumen több mint 34 %-át lefedő adatok reprezentatívnak tekinthetők az uniós gazdasági ágazat által a figyelembe vett időszak során realizált értékesítésekre nézve. Az így kiadódó reprezentatív idősorok az alábbiak szerint alakultak:

  7.bis táblázat


  Uniós gazdasági ágazat (EUR/kábelkilométer) | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagár | 817 | 780 | 792 | 719 |
| Index | 100 | 95 | 97 | 88 |
| Reprezentativitás (%) | 42 | 38 | 35 | 34 |

(647)

Ezek a szóban forgó, egymásnak megfeleltethető termékekből a vizsgálati időszakban értékesített volumen több mint 34 %-át lefedő adatok reprezentatívnak tekinthetők az uniós gazdasági ágazat által a figyelembe vett időszak során realizált értékesítésekre nézve. Az így kiadódó reprezentatív idősorok az alábbiak szerint alakultak:

7.bis táblázat

7.bis táblázat

Uniós gazdasági ágazat (EUR/kábelkilométer)

Uniós gazdasági ágazat (EUR/kábelkilométer)

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Átlagár

817

780

792

719

Index

Index

100

100

95

95

97

97

88

88

Reprezentativitás (%)

42

38

35

34

| (648) | A fenti adatok az uniós gazdasági ágazat árainak jelentős, a kínai export kapcsán a (613) preambulumbekezdésben említett árcsökkenéshez hasonló mértékű visszaesését jelzik. |
| --- | --- |

(648)

A fenti adatok az uniós gazdasági ágazat árainak jelentős, a kínai export kapcsán a (613) preambulumbekezdésben említett árcsökkenéshez hasonló mértékű visszaesését jelzik.

| (649) | Emellett, mivel a vevők gyakran egyéni igényekre szabott terméket kérnek és mivel egyes tagállamok sajátos műszaki követelményeket is meghatároztak, az egyazon vevő és tagállam esetében végzett időbeli ár-összehasonlítás pontosabb képet ad az árak alakulásáról. Az uniós gazdasági ágazat ehhez részletes kiegészítő információkat szolgáltatott. A húsz legfontosabb ilyen terméktípus-vevő-tagállam kombináció esetében az árak a következőképpen alakultak (146):

  7.ter táblázat


  Uniós gazdasági ágazat (EUR/kábelkilométer, index)









  2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 | 73 | 56 | 59 |

(649)

Emellett, mivel a vevők gyakran egyéni igényekre szabott terméket kérnek és mivel egyes tagállamok sajátos műszaki követelményeket is meghatároztak, az egyazon vevő és tagállam esetében végzett időbeli ár-összehasonlítás pontosabb képet ad az árak alakulásáról. Az uniós gazdasági ágazat ehhez részletes kiegészítő információkat szolgáltatott. A húsz legfontosabb ilyen terméktípus-vevő-tagállam kombináció esetében az árak a következőképpen alakultak (146):

146

7.ter táblázat

7.ter táblázat

Uniós gazdasági ágazat (EUR/kábelkilométer, index)

Uniós gazdasági ágazat (EUR/kábelkilométer, index)

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

100

100

73

73

56

56

59

59

| (650) | Ezek az adatok szintén az uniós gazdasági ágazat árainak a figyelembe vett időszakban bekövetkezett jelentős visszaeséséről tanúskodnak, amely követte a kínai exportáraknak a (610)–(614) preambulumbekezdésben említett csökkenését. |
| --- | --- |

(650)

Ezek az adatok szintén az uniós gazdasági ágazat árainak a figyelembe vett időszakban bekövetkezett jelentős visszaeséséről tanúskodnak, amely követte a kínai exportáraknak a (610)–(614) preambulumbekezdésben említett csökkenését.

4.8.3.2.   Munkaerőköltség

| (651) | A mintában szereplő uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  8. táblázat


  Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR/teljes munkaidős egyenérték) | 39 511 | 35 826 | 39 157 | 38 966 |
| Index | 100 | 91 | 99 | 99 |
| Forrás: | a mintában szereplő uniós gyártók |

(651)

A mintában szereplő uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

8. táblázat

8. táblázat

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR/teljes munkaidős egyenérték)

39 511

35 826

39 157

38 966

Index

Index

100

100

91

91

99

99

99

99

Forrás:

Forrás:

a mintában szereplő uniós gyártók

| (652) | A 2017 és a vizsgálati időszak közötti periódusban az egy munkavállalóra jutó átlagos munkaerőköltség viszonylag stabil maradt. A 2018. évi enyhe csökkenés megfelel a teljes munkaidős egyenértékben kifejezett 13 %-os növekedésnek, és e többletmunkaerő költségeit tükrözi. |
| --- | --- |

(652)

A 2017 és a vizsgálati időszak közötti periódusban az egy munkavállalóra jutó átlagos munkaerőköltség viszonylag stabil maradt. A 2018. évi enyhe csökkenés megfelel a teljes munkaidős egyenértékben kifejezett 13 %-os növekedésnek, és e többletmunkaerő költségeit tükrözi.

4.8.3.3.   Készletek

| (653) | Az uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  9. táblázat


  Készletek | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészlet (kábelkilométer) | 134 925 | 161 561 | 161 878 | 171 058 |
| Index | 100 | 120 | 120 | 127 |
| Zárókészlet a termelés százalékában | 12,7 | 13,5 | 12,9 | 13,9 |
| Index | 100 | 106 | 102 | 110 |
| Forrás: | a mintában szereplő uniós gyártók |

(653)

Az uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

9. táblázat

9. táblázat

Készletek

Készletek

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Zárókészlet (kábelkilométer)

134 925

161 561

161 878

171 058

Index

Index

100

100

120

120

120

120

127

127

Zárókészlet a termelés százalékában

12,7

13,5

12,9

13,9

Index

Index

100

100

106

106

102

102

110

110

Forrás:

Forrás:

a mintában szereplő uniós gyártók

| (654) | A mintában szereplő uniós gyártók készleteinek szintje 27 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. Mindamellett, hogy a készletek növekedése egyes visszatérő tételek értékesítésének lassabb forgalmát jelzi, és összefügghet azzal, hogy az uniós gazdasági ágazat egyre nehezebben értékesíti termékeit a kínai exportáló gyártók által keltett igen agresszív árverseny miatt, a 2019-től a vizsgálati időszakig tartó időszakban megfigyelt növekedés szezonális hatásnak is betudható lehet. Mindazonáltal mivel a termelés java része megrendelésre, a vevő specifikációi szerint történik, a készletek alakulása nem tekinthető fontos kármutatónak. |
| --- | --- |

(654)

A mintában szereplő uniós gyártók készleteinek szintje 27 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. Mindamellett, hogy a készletek növekedése egyes visszatérő tételek értékesítésének lassabb forgalmát jelzi, és összefügghet azzal, hogy az uniós gazdasági ágazat egyre nehezebben értékesíti termékeit a kínai exportáló gyártók által keltett igen agresszív árverseny miatt, a 2019-től a vizsgálati időszakig tartó időszakban megfigyelt növekedés szezonális hatásnak is betudható lehet. Mindazonáltal mivel a termelés java része megrendelésre, a vevő specifikációi szerint történik, a készletek alakulása nem tekinthető fontos kármutatónak.

4.8.3.4.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

| (655) | A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  10. táblázat


  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Unióban független vevők részére végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom százalékában) | 8,1 | 8,4 | 8,5 | 7,9 |
| Index | 100 | 104 | 104 | 97 |
| Pénzforgalom (EUR) | 33 254 746 | 48 644 480 | 41 707 715 | 39 805 852 |
| Index | 100 | 146 | 125 | 120 |
| Beruházások (EUR) | 60 405 839 | 67 794 023 | 82 761 718 | 59 886 812 |
| Index | 100 | 112 | 137 | 99 |
| A beruházások megtérülése (%) | 34 | 36 | 24 | 20 |
| Index | 100 | 105 | 70 | 58 |
| Forrás: | a mintában szereplő uniós gyártók |

(655)

A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

10. táblázat

10. táblázat

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Az Unióban független vevők részére végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom százalékában)

8,1

8,4

8,5

7,9

Index

Index

100

100

104

104

104

104

97

97

Pénzforgalom (EUR)

33 254 746

48 644 480

41 707 715

39 805 852

Index

Index

100

100

146

146

125

125

120

120

Beruházások (EUR)

60 405 839

67 794 023

82 761 718

59 886 812

Index

Index

100

100

112

112

137

137

99

99

A beruházások megtérülése (%)

34

36

24

20

Index

Index

100

100

105

105

70

70

58

58

Forrás:

Forrás:

a mintában szereplő uniós gyártók

| (656) | A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevőknek történő uniós értékesítéséből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában. |
| --- | --- |

(656)

A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevőknek történő uniós értékesítéséből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában.

| (657) | A mintában szereplő gyártók jövedelmezősége a figyelembe vett időszakban mindvégig pozitív, de rendellenesen alacsony szintű volt, és a 2017. évi 8,1 %-ról a vizsgálati időszakban 7,9 %-ra csökkent. |
| --- | --- |

(657)

A mintában szereplő gyártók jövedelmezősége a figyelembe vett időszakban mindvégig pozitív, de rendellenesen alacsony szintű volt, és a 2017. évi 8,1 %-ról a vizsgálati időszakban 7,9 %-ra csökkent.

| (658) | Az érdekelt felek végső tájékoztatására vonatkozó megjegyzéseiben a ZTT csoport azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat mérnöki visszafejtési elemzésen keresztül az uniós piacon alkalmazott túlzottan magas árképzés által rendkívül magas nyereségre tett szert, ami komoly kétségeket vetett fel az uniós gazdasági ágazatot érő kárral szemben, és előadta, hogy az alákínálás az uniós gazdasági ágazat észszerűtlen árképzésének, nem pedig a Kínából érkező alacsony árú behozatalnak volt betudható. |
| --- | --- |

(658)

Az érdekelt felek végső tájékoztatására vonatkozó megjegyzéseiben a ZTT csoport azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat mérnöki visszafejtési elemzésen keresztül az uniós piacon alkalmazott túlzottan magas árképzés által rendkívül magas nyereségre tett szert, ami komoly kétségeket vetett fel az uniós gazdasági ágazatot érő kárral szemben, és előadta, hogy az alákínálás az uniós gazdasági ágazat észszerűtlen árképzésének, nem pedig a Kínából érkező alacsony árú behozatalnak volt betudható.

| (659) | A Bizottság nem értett egyet ezzel az állítással. A ZTT csoport által bemutatott, a műszaki visszafejtésre vonatkozó elemzés részleges volt, és nem a költségek és az árak teljes körű értékelésén alapult. A Bizottság azonban átfogó elemzés alapján ellenőrizte a haszonkulcsokat, és az elemzés alapján azok pontosan megegyeznek a (655)–(657) preambulumbekezdésben leírtakkal. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(659)

A Bizottság nem értett egyet ezzel az állítással. A ZTT csoport által bemutatott, a műszaki visszafejtésre vonatkozó elemzés részleges volt, és nem a költségek és az árak teljes körű értékelésén alapult. A Bizottság azonban átfogó elemzés alapján ellenőrizte a haszonkulcsokat, és az elemzés alapján azok pontosan megegyeznek a (655)–(657) preambulumbekezdésben leírtakkal. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

| (660) | A panaszosok előadták, hogy az ágazat beruházási és kutatási szükségletei 15 %-os haszonkulcsot tesznek szükségessé. A vizsgálat rámutatott arra, hogy a figyelembe vett időszak adatai alapján a már tervezett beruházások azon szintjét, amelyet rendes körülmények között fenn kell tartani a piaci fejlemények követéséhez, átlagosan 13,4 %-os nyereség biztosítja. Ezek a beruházások a meglévő kapacitások hatékonyságának biztosításához és a kapacitásoknak a termékkörben bekövetkező változásokhoz való hozzáigazításához szükséges szerszámcsere és karbantartás költségeire, a kapacitásbővítésre, valamint a kutatási-fejlesztési kiadásokra (termék- és folyamatinnováció) terjedtek ki. |
| --- | --- |

(660)

A panaszosok előadták, hogy az ágazat beruházási és kutatási szükségletei 15 %-os haszonkulcsot tesznek szükségessé. A vizsgálat rámutatott arra, hogy a figyelembe vett időszak adatai alapján a már tervezett beruházások azon szintjét, amelyet rendes körülmények között fenn kell tartani a piaci fejlemények követéséhez, átlagosan 13,4 %-os nyereség biztosítja. Ezek a beruházások a meglévő kapacitások hatékonyságának biztosításához és a kapacitásoknak a termékkörben bekövetkező változásokhoz való hozzáigazításához szükséges szerszámcsere és karbantartás költségeire, a kapacitásbővítésre, valamint a kutatási-fejlesztési kiadásokra (termék- és folyamatinnováció) terjedtek ki.

| (661) | A Bizottság megállapította, hogy a fentiekben említett érték nagyságrendje összhangban van a támogatott kínai behozataltól mentes időszak hagyományos nyereségszintjével, amely a 10.bis táblázatban bemutatott elemzés szerint 12 % körül volt. |
| --- | --- |

(661)

A Bizottság megállapította, hogy a fentiekben említett érték nagyságrendje összhangban van a támogatott kínai behozataltól mentes időszak hagyományos nyereségszintjével, amely a 10.bis táblázatban bemutatott elemzés szerint 12 % körül volt.

bis

| (662) | Ez kiemeli, hogy a figyelembe vett időszakban elért 8 % körüli nyereségszint ebben a bővülő csúcstechnológiai ágazatban nem elegendő, tehát az uniós gazdasági ágazatot ért kárról tanúskodik.

  10.bis táblázat


  Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége 2017 előtt | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Haszonkulcs (%) | 10,4 | 12,6 | 12,4 |

(662)

Ez kiemeli, hogy a figyelembe vett időszakban elért 8 % körüli nyereségszint ebben a bővülő csúcstechnológiai ágazatban nem elegendő, tehát az uniós gazdasági ágazatot ért kárról tanúskodik.

10.bis táblázat

10.bis táblázat

Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége 2017 előtt

Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége 2017 előtt

2014

2015

2016

Haszonkulcs (%)

10,4

12,6

12,4

| (663) | A vizsgált esetben azonban ez nem volt megfigyelhető. A jövedelmezőség a 2014–2016-os időszakhoz képest visszaesett. A figyelembe vett időszak tekintetében megfigyelt nyereségszintek arról tanúskodnak, hogy a kínai export az árakon keresztül mindvégig kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. A Kínából érkező behozatal – annak megnövekedett volumene és alacsony árai – által kiváltott leszorító hatás miatt az uniós gazdasági ágazat nem tudta emelni árait és csökkenteni költségeit, ebből következően pedig nem volt képes elérni a bővülés java része előtti rendes nyereségszinteket, azok növeléséről már nem is beszélve. |
| --- | --- |

(663)

A vizsgált esetben azonban ez nem volt megfigyelhető. A jövedelmezőség a 2014–2016-os időszakhoz képest visszaesett. A figyelembe vett időszak tekintetében megfigyelt nyereségszintek arról tanúskodnak, hogy a kínai export az árakon keresztül mindvégig kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. A Kínából érkező behozatal – annak megnövekedett volumene és alacsony árai – által kiváltott leszorító hatás miatt az uniós gazdasági ágazat nem tudta emelni árait és csökkenteni költségeit, ebből következően pedig nem volt képes elérni a bővülés java része előtti rendes nyereségszinteket, azok növeléséről már nem is beszélve.

| (664) | A 2018. évi növekedést követően a figyelembe vett időszak második felében a pénzforgalom csökkent. |
| --- | --- |

(664)

A 2018. évi növekedést követően a figyelembe vett időszak második felében a pénzforgalom csökkent.

| (665) | Az importáruk miatti közvetlen nyomás következtében az uniós gazdasági ágazatnak el kellett halasztania a beruházásokat, többek között már tervbe vett és jóváhagyott beruházásokat is. A figyelembe vett időszakban a meglévő uniós termelési kapacitás bővítésére irányuló beruházások (köztük a már megkezdettek is) leálltak annak közvetlen következményeként, hogy a Kínából érkező behozatal agresszív árazása hatására megváltoztak a piaci körülmények. Emiatt a beruházások szintje a figyelembe vett időszak vége felé – a korábbi évek tendenciáival ellentétes módon, a piac általános növekedése ellenére – meredeken esni kezdett. |
| --- | --- |

(665)

Az importáruk miatti közvetlen nyomás következtében az uniós gazdasági ágazatnak el kellett halasztania a beruházásokat, többek között már tervbe vett és jóváhagyott beruházásokat is. A figyelembe vett időszakban a meglévő uniós termelési kapacitás bővítésére irányuló beruházások (köztük a már megkezdettek is) leálltak annak közvetlen következményeként, hogy a Kínából érkező behozatal agresszív árazása hatására megváltoztak a piaci körülmények. Emiatt a beruházások szintje a figyelembe vett időszak vége felé – a korábbi évek tendenciáival ellentétes módon, a piac általános növekedése ellenére – meredeken esni kezdett.

| (666) | Az eszközölt beruházások megtérülése negatív tendenciát mutatott, és 42 %-kal csökkent. Ez a kedvezőtlen fejlemény azt mutatja, hogy bár az eredményesség és a versenyképesség fenntartása és javítása érdekében folytatódott a beruházások végrehajtása, e beruházások megtérülése a figyelembe vett időszakban jelentősen csökkent, mivel az uniós gazdasági ágazat nem volt képes javítani a jövedelmezőségi rátát. |
| --- | --- |

(666)

Az eszközölt beruházások megtérülése negatív tendenciát mutatott, és 42 %-kal csökkent. Ez a kedvezőtlen fejlemény azt mutatja, hogy bár az eredményesség és a versenyképesség fenntartása és javítása érdekében folytatódott a beruházások végrehajtása, e beruházások megtérülése a figyelembe vett időszakban jelentősen csökkent, mivel az uniós gazdasági ágazat nem volt képes javítani a jövedelmezőségi rátát.

| (667) | Tekintettel a beruházások megtérülésének ilyen gyors ütemű csökkenésére, a mintában szereplő gyártók jövőbeli tőkebevonási képessége egyértelműen veszélybe kerül abban az esetben, ha a helyzet nem javul. |
| --- | --- |

(667)

Tekintettel a beruházások megtérülésének ilyen gyors ütemű csökkenésére, a mintában szereplő gyártók jövőbeli tőkebevonási képessége egyértelműen veszélybe kerül abban az esetben, ha a helyzet nem javul.

4.9.   A pályázatokon alapuló értékesítések elemzése

A pályázatokon alapuló értékesítések elemzése

| (668) | Az optikai szálakból álló kábeleket túlnyomórészt pályázatok útján értékesítik. A piac e fontos jellegzetességének alaposabb megismerése és a kárelemzés teljességének biztosítása érdekében a Bizottság részletes információkat kért a pályázatokkal kapcsolatban a mintában szereplő kínai exportáló gyártóktól, a mintában szereplő uniós gyártóktól, az importőröktől és a felhasználóktól. A feltett kérdések a lezárt és a folyamatban lévő pályázatok jellegére, folyamatára, ütemezésére és más releváns jellemzőire vonatkoztak. A Bizottság a pályáztatók részéről alig tapasztalt együttműködést. A vizsgálatban egyetlen közszektorbeli pályáztató sem vett részt, és a nagy távközlési szolgáltatók közül egyedül a Deutsche Telekom szolgáltatott részletes információkat a pályázatokról. |
| --- | --- |

(668)

Az optikai szálakból álló kábeleket túlnyomórészt pályázatok útján értékesítik. A piac e fontos jellegzetességének alaposabb megismerése és a kárelemzés teljességének biztosítása érdekében a Bizottság részletes információkat kért a pályázatokkal kapcsolatban a mintában szereplő kínai exportáló gyártóktól, a mintában szereplő uniós gyártóktól, az importőröktől és a felhasználóktól. A feltett kérdések a lezárt és a folyamatban lévő pályázatok jellegére, folyamatára, ütemezésére és más releváns jellemzőire vonatkoztak. A Bizottság a pályáztatók részéről alig tapasztalt együttműködést. A vizsgálatban egyetlen közszektorbeli pályáztató sem vett részt, és a nagy távközlési szolgáltatók közül egyedül a Deutsche Telekom szolgáltatott részletes információkat a pályázatokról.

| (669) | Az ideiglenes intézkedések bevezetésének mellőzésére vonatkozó döntése után a Bizottság részletes kiegészítő információkat kért a mintában szereplő uniós gyártóktól minden olyan pályázatról – ezen belül lehetőség szerint az ajánlatokról, az árakról és a versenytársakról –, amelyen azok a figyelembe vett időszakban részt vettek. |
| --- | --- |

(669)

Az ideiglenes intézkedések bevezetésének mellőzésére vonatkozó döntése után a Bizottság részletes kiegészítő információkat kért a mintában szereplő uniós gyártóktól minden olyan pályázatról – ezen belül lehetőség szerint az ajánlatokról, az árakról és a versenytársakról –, amelyen azok a figyelembe vett időszakban részt vettek.

| (670) | A szolgáltatott információk alapján rendkívül változatos, tagolt kép rajzolódik ki: a tagállamok igen sok pályázatot szerveznek minden évben, a pályáztatók és a pályázók egyaránt széles körből kerülnek ki, és az eljárások változatos időkeretek között és feltételekkel zajlanak. A pályáztatók oldalán a pályázatokat kezdeményezheti a közszektor, például települések vagy más közszervek, vagy a magánszektor, azaz a nagy távközlési szolgáltatók vagy hálózatüzemeltetők. Számos más kisebb pályázati és ajánlattételi lehetőség is létezik, vannak elektronikus árverések, és kisebb összegek esetében az üzletfél közvetlen megkeresésével is bonyolítanak beszerzéseket. Az egyes pályázatok nagyban függnek a pályáztatótól, amelyek az adott pályázat és a piaci fejlemények függvényében különböző eljárások közül választanak. A pályázók oldalán szintén nagy változatosság tapasztalható. A kínai exportáló gyártók az egyes tagállamokban vagy közvetlenül (esetleg leányvállalataikon keresztül), vagy közvetetten, helyi partnerekkel együtt pályáznak. Az uniós gyártókkal az importőrök, a kereskedők és a forgalmazók is versenyeznek. A folyamatban esetenként telepítők is részt vesznek; ebben az esetben a nyertes szállító ezeken a telepítőkön keresztül végzi a távközlési szolgáltatók felé történő értékesítést. |
| --- | --- |

(670)

A szolgáltatott információk alapján rendkívül változatos, tagolt kép rajzolódik ki: a tagállamok igen sok pályázatot szerveznek minden évben, a pályáztatók és a pályázók egyaránt széles körből kerülnek ki, és az eljárások változatos időkeretek között és feltételekkel zajlanak. A pályáztatók oldalán a pályázatokat kezdeményezheti a közszektor, például települések vagy más közszervek, vagy a magánszektor, azaz a nagy távközlési szolgáltatók vagy hálózatüzemeltetők. Számos más kisebb pályázati és ajánlattételi lehetőség is létezik, vannak elektronikus árverések, és kisebb összegek esetében az üzletfél közvetlen megkeresésével is bonyolítanak beszerzéseket. Az egyes pályázatok nagyban függnek a pályáztatótól, amelyek az adott pályázat és a piaci fejlemények függvényében különböző eljárások közül választanak. A pályázók oldalán szintén nagy változatosság tapasztalható. A kínai exportáló gyártók az egyes tagállamokban vagy közvetlenül (esetleg leányvállalataikon keresztül), vagy közvetetten, helyi partnerekkel együtt pályáznak. Az uniós gyártókkal az importőrök, a kereskedők és a forgalmazók is versenyeznek. A folyamatban esetenként telepítők is részt vesznek; ebben az esetben a nyertes szállító ezeken a telepítőkön keresztül végzi a távközlési szolgáltatók felé történő értékesítést.

| (671) | A vizsgálat azt is kimutatta, hogy az Unióban nagyon sok pályázatot szerveznek. A mintában szereplő három uniós gyártó összesen több mint 500 olyan pályázatról számolt be, amelyen közvetlenül részt vett a vizsgálati időszakban. Az együttműködő független importőrök egyike évente 150–200 pályázaton vesz részt csak a német piacon. |
| --- | --- |

(671)

A vizsgálat azt is kimutatta, hogy az Unióban nagyon sok pályázatot szerveznek. A mintában szereplő három uniós gyártó összesen több mint 500 olyan pályázatról számolt be, amelyen közvetlenül részt vett a vizsgálati időszakban. Az együttműködő független importőrök egyike évente 150–200 pályázaton vesz részt csak a német piacon.

| (672) | A pályázatok időtartama szintén széles határok között mozog, az azonnali szállítástól a hároméves kötelezettségvállalásig. A hosszabb pályázatok esetében az árak rögzítése mellett a mennyiségeket nem határozzák meg előre, így a pályáztatók árcsökkenés esetén új pályázatokat írhatnak ki a meglévők helyett. Ez azt jelenti, hogy bár a pályázatok az árfeltételek kapcsán egyfajta általános felső határt írnak elő, az árak a pályázat teljes időtartama alatt dinamikusan változhatnak és változnak is. Emiatt az árak gyakran módosulnak, és lényegében tükrözik a mindenkori piaci feltételeket. |
| --- | --- |

(672)

A pályázatok időtartama szintén széles határok között mozog, az azonnali szállítástól a hároméves kötelezettségvállalásig. A hosszabb pályázatok esetében az árak rögzítése mellett a mennyiségeket nem határozzák meg előre, így a pályáztatók árcsökkenés esetén új pályázatokat írhatnak ki a meglévők helyett. Ez azt jelenti, hogy bár a pályázatok az árfeltételek kapcsán egyfajta általános felső határt írnak elő, az árak a pályázat teljes időtartama alatt dinamikusan változhatnak és változnak is. Emiatt az árak gyakran módosulnak, és lényegében tükrözik a mindenkori piaci feltételeket.

| (673) | A Bizottság elemezte a kérése nyomán a mintában szereplő uniós gyártók által a pályázatokról szolgáltatott részletes információkat. A beszámolókban szereplő azon pályázati eljárások közül, amelyek keretében az uniós gyártók a figyelembe vett időszakban ajánlatot tettek, a Bizottság elemezte azokat, amelyekben konkrét bizonyítékok utaltak a kínai részvételre. A figyelembe vett időszakban 55 ilyen pályázat volt. Az elemzett pályázatok a vizsgálati időszakban a mintában szereplő uniós gyártók értékesítéseinek 45 %-át, a teljes uniós felhasználásnak pedig 14 %-át fedték le. E pályázatok kapcsán a Bizottság részletesen elemezte pályázatonkénti bontásban az árakon és a mennyiségeken keresztül okozott kárt, és jelentős értékesítési veszteségeket (25–100 %) és/vagy áreróziót (5–55 %) és/vagy áralákínálást (8–39 %) állapított meg. Ez a pályázatonkénti elemzés alátámasztotta a teljes időszak vonatkozásában a fentiekben megállapított áreróziót és áralákínálást. |
| --- | --- |

(673)

A Bizottság elemezte a kérése nyomán a mintában szereplő uniós gyártók által a pályázatokról szolgáltatott részletes információkat. A beszámolókban szereplő azon pályázati eljárások közül, amelyek keretében az uniós gyártók a figyelembe vett időszakban ajánlatot tettek, a Bizottság elemezte azokat, amelyekben konkrét bizonyítékok utaltak a kínai részvételre. A figyelembe vett időszakban 55 ilyen pályázat volt. Az elemzett pályázatok a vizsgálati időszakban a mintában szereplő uniós gyártók értékesítéseinek 45 %-át, a teljes uniós felhasználásnak pedig 14 %-át fedték le. E pályázatok kapcsán a Bizottság részletesen elemezte pályázatonkénti bontásban az árakon és a mennyiségeken keresztül okozott kárt, és jelentős értékesítési veszteségeket (25–100 %) és/vagy áreróziót (5–55 %) és/vagy áralákínálást (8–39 %) állapított meg. Ez a pályázatonkénti elemzés alátámasztotta a teljes időszak vonatkozásában a fentiekben megállapított áreróziót és áralákínálást.

| (674) | A Connect Com észrevételeket nyújtott be a pályázati eljárásokkal kapcsolatban, és rámutatott arra, hogy a panaszos által képviselt uniós gyártók általában nem nagyszámú pályázatot veszítettek el, hanem csupán egy vagy néhány nagyobb zártkörű pályázatot. Hangsúlyozta, hogy a panaszos egyetlen zártkörű pályázati felhívásra és egyetlen kínai gyártó árképzési magatartására hivatkozott mint az áralákínálás bizonyítékéra. A Connect Com benyújtott egy hirdetményt az egyik németországi járásban odaítélt szerződésekről, amelyben kifejezetten feltüntették a nyertes ajánlattevő árait. Lényegében azt állította, hogy a panaszos a nyilvános pályázatok teljes piaci szegmensét figyelmen kívül hagyta beadványában. A Connect Com szerint a panaszos által képviselt uniós gyártók azért nem szerepeltek sikeresen ezeken a pályázatokon, mert nem feleltek meg az előírt kritériumoknak (például a raktárak, a készletek, a széles termékválaszték, a logisztikai koncepció tekintetében). A Connect Com ezen belül a Prysmian és a Corning alacsony tárolási kapacitását emelte ki. A Connect Com azt állította, hogy helytelen lenne figyelmen kívül hagyni a nyilvános pályázatok piaci szegmensét, mivel a nyilvános és a zártkörű pályázatok piacán az árak nagymértékben megfelelnek egymásnak vagy kölcsönösen függnek egymástól. A Connect Com szerint nem lenne helyes vámot kivetni az egész piacon, amely nyilvános és zártkörű pályázatokra szegmentálódik. A vállalat hivatkozott 98/230/EK bizottsági határozat (147) (42) preambulumbekezdésére. A határozat alapján a Connect Com előadta, hogy szegmentált piacok esetében az uniós gazdasági ágazatot összességében nem éri kár abban az esetben, ha annak ellenére, hogy az egyik piaci szegmensben (jelen esetben a zártkörű pályázatok szegmensében) bizonyos mértékben csökkennek az értékesítések, az uniós gazdasági ágazatnak egy másik piaci szegmensben (jelen esetben a nyilvános pályázatok szegmensében) értékesítési lehetőségei adódnak, és ez kompenzálja az értékesítési volumen visszaesését. |
| --- | --- |

(674)

A Connect Com észrevételeket nyújtott be a pályázati eljárásokkal kapcsolatban, és rámutatott arra, hogy a panaszos által képviselt uniós gyártók általában nem nagyszámú pályázatot veszítettek el, hanem csupán egy vagy néhány nagyobb zártkörű pályázatot. Hangsúlyozta, hogy a panaszos egyetlen zártkörű pályázati felhívásra és egyetlen kínai gyártó árképzési magatartására hivatkozott mint az áralákínálás bizonyítékéra. A Connect Com benyújtott egy hirdetményt az egyik németországi járásban odaítélt szerződésekről, amelyben kifejezetten feltüntették a nyertes ajánlattevő árait. Lényegében azt állította, hogy a panaszos a nyilvános pályázatok teljes piaci szegmensét figyelmen kívül hagyta beadványában. A Connect Com szerint a panaszos által képviselt uniós gyártók azért nem szerepeltek sikeresen ezeken a pályázatokon, mert nem feleltek meg az előírt kritériumoknak (például a raktárak, a készletek, a széles termékválaszték, a logisztikai koncepció tekintetében). A Connect Com ezen belül a Prysmian és a Corning alacsony tárolási kapacitását emelte ki. A Connect Com azt állította, hogy helytelen lenne figyelmen kívül hagyni a nyilvános pályázatok piaci szegmensét, mivel a nyilvános és a zártkörű pályázatok piacán az árak nagymértékben megfelelnek egymásnak vagy kölcsönösen függnek egymástól. A Connect Com szerint nem lenne helyes vámot kivetni az egész piacon, amely nyilvános és zártkörű pályázatokra szegmentálódik. A vállalat hivatkozott 98/230/EK bizottsági határozat (147) (42) preambulumbekezdésére. A határozat alapján a Connect Com előadta, hogy szegmentált piacok esetében az uniós gazdasági ágazatot összességében nem éri kár abban az esetben, ha annak ellenére, hogy az egyik piaci szegmensben (jelen esetben a zártkörű pályázatok szegmensében) bizonyos mértékben csökkennek az értékesítések, az uniós gazdasági ágazatnak egy másik piaci szegmensben (jelen esetben a nyilvános pályázatok szegmensében) értékesítési lehetőségei adódnak, és ez kompenzálja az értékesítési volumen visszaesését.

147

| (675) | A (673) preambulumbekezdésben bemutatott érvek és elemzés ellentmondanak ennek a felvetésnek. Annak ellenére, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős erőfeszítéseket tett az árak terén meglévő versenyképességének fenntartására, a kínai exportőrök, amelyek ajánlataival az uniós gazdasági ágazat nem tudott versenyezni, jelentős piaci szegmenseket szereztek meg. A volfrám-oxiddal és a volfrámsavval kapcsolatos 1998-as bizottsági határozatot illetően a Bizottság megállapította, hogy abban az ügyben az uniós gazdasági ágazat nyíltpiaci részesedésének csökkenése állt szemben azzal, hogy az uniós gazdasági ágazat az érintett termék termelésének egyre nagyobb részét használta fel továbbfeldolgozott termékek előállítására. Az uniós gazdasági ágazat piacának két különböző szegmensével (nyílt piac és belső felhasználás) kapcsolatos mögöttes ténybeli helyzet különbözik az ezen ügyben vizsgált versenyhelyzettől, amelyben a kötött piac mérete a figyelembe vett időszak egészét tekintve enyhén csökkent, és nagyon kis részét képviselte az érintett termék termelésének. Ezeket a felvetéseket ezért a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(675)

A (673) preambulumbekezdésben bemutatott érvek és elemzés ellentmondanak ennek a felvetésnek. Annak ellenére, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős erőfeszítéseket tett az árak terén meglévő versenyképességének fenntartására, a kínai exportőrök, amelyek ajánlataival az uniós gazdasági ágazat nem tudott versenyezni, jelentős piaci szegmenseket szereztek meg. A volfrám-oxiddal és a volfrámsavval kapcsolatos 1998-as bizottsági határozatot illetően a Bizottság megállapította, hogy abban az ügyben az uniós gazdasági ágazat nyíltpiaci részesedésének csökkenése állt szemben azzal, hogy az uniós gazdasági ágazat az érintett termék termelésének egyre nagyobb részét használta fel továbbfeldolgozott termékek előállítására. Az uniós gazdasági ágazat piacának két különböző szegmensével (nyílt piac és belső felhasználás) kapcsolatos mögöttes ténybeli helyzet különbözik az ezen ügyben vizsgált versenyhelyzettől, amelyben a kötött piac mérete a figyelembe vett időszak egészét tekintve enyhén csökkent, és nagyon kis részét képviselte az érintett termék termelésének. Ezeket a felvetéseket ezért a Bizottság elutasította.

| (676) | Az érdekelt felek végső tájékoztatására vonatkozó megjegyzéseiben a Connect Com azt állította, hogy a Bizottság nem osztotta meg, hogy a pályázatok mekkora részét nyerték el kínai gyártók és milyen okból, valamint fenntartotta álláspontját, mely szerint soha nem kizárólag az ár, hanem a minőség és a logisztika a döntő kritérium. A Connect Com továbbá a (673) preambulumbekezdésben ismertetett elemzés eredményeinek közzétételét kérte. |
| --- | --- |

(676)

Az érdekelt felek végső tájékoztatására vonatkozó megjegyzéseiben a Connect Com azt állította, hogy a Bizottság nem osztotta meg, hogy a pályázatok mekkora részét nyerték el kínai gyártók és milyen okból, valamint fenntartotta álláspontját, mely szerint soha nem kizárólag az ár, hanem a minőség és a logisztika a döntő kritérium. A Connect Com továbbá a (673) preambulumbekezdésben ismertetett elemzés eredményeinek közzétételét kérte.

| (677) | E tekintetben a Bizottság részletes információkat gyűjtött a figyelembe vett időszakban lebonyolított pályázatokról. A Bizottság ellenőrizte és elemezte ezt az információt, amely rendkívül bizalmas, ezért nem osztható meg az érdekelt felekkel. |
| --- | --- |

(677)

E tekintetben a Bizottság részletes információkat gyűjtött a figyelembe vett időszakban lebonyolított pályázatokról. A Bizottság ellenőrizte és elemezte ezt az információt, amely rendkívül bizalmas, ezért nem osztható meg az érdekelt felekkel.

| (678) | A pályázatok elemzése azt mutatja, hogy a kínai termékek gyors ütemben veszik át az uniós gazdasági ágazat termékeinek helyét, amit a vizsgálati időszak végén szervezett pályázatok is megerősítenek. Ezek a pályázatok az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett áreróziót és további jelentős volumenkiesést jelzik, ami megerősíti és igazolja a teljes kárhelyzetet. |
| --- | --- |

(678)

A pályázatok elemzése azt mutatja, hogy a kínai termékek gyors ütemben veszik át az uniós gazdasági ágazat termékeinek helyét, amit a vizsgálati időszak végén szervezett pályázatok is megerősítenek. Ezek a pályázatok az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett áreróziót és további jelentős volumenkiesést jelzik, ami megerősíti és igazolja a teljes kárhelyzetet.

4.10.   A kárra vonatkozó következtetés

A kárra vonatkozó következtetés

| (679) | Több mutató – többek között a termelés, a kapacitás, az uniós piaci értékesítés és a foglalkoztatás – pozitív tendenciát jelzett. E mutatók alakulása azonban nem állt összhangban a felhasználás növekedésével, és ezek a mutatók valójában jóval nagyobb mértékben emelkedtek volna akkor, ha az uniós gazdasági ágazat képes lett volna teljes mértékben kihasználni a piac növekedését. Az értékesítési volumen növekedése ellenére a növekvő piacon az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 10,8 százalékponttal (64,3 %-ról 53,5 %-ra) csökkent. Ez a jelenség a kínai export által kiváltott árnyomással áll kapcsolatban, amelyhez a figyelembe vett időszakban mindazonáltal jelentős áralákínálás, de legalább árerózió társult. |
| --- | --- |

(679)

Több mutató – többek között a termelés, a kapacitás, az uniós piaci értékesítés és a foglalkoztatás – pozitív tendenciát jelzett. E mutatók alakulása azonban nem állt összhangban a felhasználás növekedésével, és ezek a mutatók valójában jóval nagyobb mértékben emelkedtek volna akkor, ha az uniós gazdasági ágazat képes lett volna teljes mértékben kihasználni a piac növekedését. Az értékesítési volumen növekedése ellenére a növekvő piacon az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 10,8 százalékponttal (64,3 %-ról 53,5 %-ra) csökkent. Ez a jelenség a kínai export által kiváltott árnyomással áll kapcsolatban, amelyhez a figyelembe vett időszakban mindazonáltal jelentős áralákínálás, de legalább árerózió társult.

| (680) | A fentiek a kisebb nyereség, valamint a beruházások és azok megtérülésének visszaesése formájában okoztak pénzügyi kárt. |
| --- | --- |

(680)

A fentiek a kisebb nyereség, valamint a beruházások és azok megtérülésének visszaesése formájában okoztak pénzügyi kárt.

| (681) | Emellett, amint azt a (673) preambulumbekezdés kifejti, a pályáztatáson keresztüli értékesítések elemzése azt mutatja, hogy a piaci részesedés eróziója és az árerózió felgyorsult, és a kínai exportáló gyártók rendkívül agresszív magatartása miatt ez a jövőben is folytatódni fog. |
| --- | --- |

(681)

Emellett, amint azt a (673) preambulumbekezdés kifejti, a pályáztatáson keresztüli értékesítések elemzése azt mutatja, hogy a piaci részesedés eróziója és az árerózió felgyorsult, és a kínai exportáló gyártók rendkívül agresszív magatartása miatt ez a jövőben is folytatódni fog.

| (682) | Az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeiben a CCCME azt állította, hogy számos kulcsfontosságú mutató nem utalt arra, hogy az uniós gazdasági ágazat kárt szenvedett volna, mivel termelékenysége stabil maradt, sőt nőtt is a vizsgálati időszak során, termelés volumene és foglalkoztatási szintje stabil maradt, kapacitása nőtt, értékesítési árai stabilak maradtak, jóllehet némileg csökkentek, jövedelmezősége és beruházásai pedig magas szinten maradtak. A CCCME előadta továbbá, hogy a Thaiföld – H-profilú gerendák (148) ügyben a vizsgálóbizottság kijelentette, hogy „számos tényező ilyen pozitív alakulása esetén meggyőző magyarázatot kell adni arra, hogy ilyen látszólagosan pozitív tendenciák fényében miért és hogyan sérült vagy maradt sérült a belföldi ágazat a megállapodás értelmében véve”. A CCCME azt állította, hogy a Bizottság nem adott ilyen meggyőző magyarázatot. A CCCME azt állította továbbá, hogy a borkősavval foglalkozó ügyben (149) a Bizottság megállapította, hogy nem érte kár az érintett gazdasági ágazatot, mivel a jövedelmezőség, a pénzforgalom, a beruházások és a foglalkoztatás a figyelembe vett időszak során a gazdasági ágazat termeléssel, értékesítési volumennel és piaci részesedéssel kapcsolatos csökkenő tendenciáinak ellenére is nőtt. |
| --- | --- |

(682)

Az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeiben a CCCME azt állította, hogy számos kulcsfontosságú mutató nem utalt arra, hogy az uniós gazdasági ágazat kárt szenvedett volna, mivel termelékenysége stabil maradt, sőt nőtt is a vizsgálati időszak során, termelés volumene és foglalkoztatási szintje stabil maradt, kapacitása nőtt, értékesítési árai stabilak maradtak, jóllehet némileg csökkentek, jövedelmezősége és beruházásai pedig magas szinten maradtak. A CCCME előadta továbbá, hogy a Thaiföld – H-profilú gerendák (148) ügyben a vizsgálóbizottság kijelentette, hogy „számos tényező ilyen pozitív alakulása esetén meggyőző magyarázatot kell adni arra, hogy ilyen látszólagosan pozitív tendenciák fényében miért és hogyan sérült vagy maradt sérült a belföldi ágazat a megállapodás értelmében véve”. A CCCME azt állította, hogy a Bizottság nem adott ilyen meggyőző magyarázatot. A CCCME azt állította továbbá, hogy a borkősavval foglalkozó ügyben (149) a Bizottság megállapította, hogy nem érte kár az érintett gazdasági ágazatot, mivel a jövedelmezőség, a pénzforgalom, a beruházások és a foglalkoztatás a figyelembe vett időszak során a gazdasági ágazat termeléssel, értékesítési volumennel és piaci részesedéssel kapcsolatos csökkenő tendenciáinak ellenére is nőtt.

Thaiföld – H-profilú gerendák

148

borkősavval

149

| (683) | A (679) preambulumbekezdésben említettek szerint ezeket a mutatókat egy növekvő piac bővülő fogyasztásának fényében kell értékelni, és az elemzés kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat nem tudott megfelelő mértékben profitálni a bővülő piacból, ez pedig hangsúlyozza az uniós gazdasági ágazat növekedésére gyakorolt negatív hatásokat. A pályázatok részletes elemzése továbbá egyértelmű alákínálásra és az uniós gazdasági ágazat egyértelmű, növekvő értékesítési veszteségére utalt. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(683)

A (679) preambulumbekezdésben említettek szerint ezeket a mutatókat egy növekvő piac bővülő fogyasztásának fényében kell értékelni, és az elemzés kimutatta, hogy az uniós gazdasági ágazat nem tudott megfelelő mértékben profitálni a bővülő piacból, ez pedig hangsúlyozza az uniós gazdasági ágazat növekedésére gyakorolt negatív hatásokat. A pályázatok részletes elemzése továbbá egyértelmű alákínálásra és az uniós gazdasági ágazat egyértelmű, növekvő értékesítési veszteségére utalt. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

| (684) | A Bizottság emlékeztetett arra, hogy a kártényezők súlyozása esetenként változik a gazdasági ágazattól és a ténybeli helyzettől függően. Mindazonáltal a CCCME által idézett ügyek egyike sem hasonlítható össze tényszerűen a jelen üggyel. A borkősavval foglalkozó ügyben például az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége stabilan pozitív tendenciát mutatott a figyelembe vett időszakban, és meg is haladta a nyereségcélt a vizsgálati időszakban, a jelen esetben azonban ez nem igaz. Hasonlóképpen, a Thaiföld – H-profilú gerendák üggyel kapcsolatos vizsgálat esetén is alapvetően különböző volt a ténybeli helyzet. A vizsgálóbizottság mindenekelőtt azt kifogásolta, hogy a vizsgálatot végző thaiföldi hatóságok nem szolgáltattak magyarázatot arra, hogyan támasztják alá a pozitív tendenciák (és különösen a jövedelmezőség) a megerősítő kármegállapítást. Ezen ügy tényei nem hasonlítanak a H-profilú gerendákkal foglalkozó ügyéhez. Eltekintve attól, hogy ebben az ügyben számos kármutató negatív tendenciát mutatott, a Bizottság teljeskörűen megmagyarázta a kártényezőkre vonatkozó elemzését és következtetéseit. Ezért a Bizottság megállapította, hogy a CCCME a fentiekben által idézett ügyek következtetései nem voltak alkalmazhatók a jelenlegi vizsgálatra. |
| --- | --- |

(684)

A Bizottság emlékeztetett arra, hogy a kártényezők súlyozása esetenként változik a gazdasági ágazattól és a ténybeli helyzettől függően. Mindazonáltal a CCCME által idézett ügyek egyike sem hasonlítható össze tényszerűen a jelen üggyel. A borkősavval foglalkozó ügyben például az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége stabilan pozitív tendenciát mutatott a figyelembe vett időszakban, és meg is haladta a nyereségcélt a vizsgálati időszakban, a jelen esetben azonban ez nem igaz. Hasonlóképpen, a Thaiföld – H-profilú gerendák üggyel kapcsolatos vizsgálat esetén is alapvetően különböző volt a ténybeli helyzet. A vizsgálóbizottság mindenekelőtt azt kifogásolta, hogy a vizsgálatot végző thaiföldi hatóságok nem szolgáltattak magyarázatot arra, hogyan támasztják alá a pozitív tendenciák (és különösen a jövedelmezőség) a megerősítő kármegállapítást. Ezen ügy tényei nem hasonlítanak a H-profilú gerendákkal foglalkozó ügyéhez. Eltekintve attól, hogy ebben az ügyben számos kármutató negatív tendenciát mutatott, a Bizottság teljeskörűen megmagyarázta a kártényezőkre vonatkozó elemzését és következtetéseit. Ezért a Bizottság megállapította, hogy a CCCME a fentiekben által idézett ügyek következtetései nem voltak alkalmazhatók a jelenlegi vizsgálatra.

borkősavval

Thaiföld – H-profilú gerendák

| (685) | A CCCME azzal érvelt továbbá, hogy a piaci részesedési kritérium az „Európai Közösségek és egyes tagállamok – Nagy polgári légi járművek” (150) ügyének vizsgálóbizottsága szerint önmagában nem szolgálhatna a jelentős kár megállapításának alapjaként, és hogy a kereslet növekedésével valamennyi piaci résztvevő értékesítései nőttek, ez pedig a nyitott és versenyképes piac jele. Mi több, a CCCME azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzetének jövőbeli romlása és az exportőrök kapacitásfeleslege nem lehet a jelentős kár megállapításának alapja, mivel ez a vizsgálat nem értékelte a kárveszélyt, és nem felelt meg az ilyen esetre a T-528/09. sz. Hubei Xinyegang Steel kontra Tanács (151) ügy értelmében érvényes bizonyítási követelményeknek, mely ügyben a Törvényszék az exportőrök kapacitásfeleslegének értékelését a „kárveszélyre” vonatkozó vizsgálat részének tekintette. |
| --- | --- |

(685)

A CCCME azzal érvelt továbbá, hogy a piaci részesedési kritérium az „Európai Közösségek és egyes tagállamok – Nagy polgári légi járművek” (150) ügyének vizsgálóbizottsága szerint önmagában nem szolgálhatna a jelentős kár megállapításának alapjaként, és hogy a kereslet növekedésével valamennyi piaci résztvevő értékesítései nőttek, ez pedig a nyitott és versenyképes piac jele. Mi több, a CCCME azt állította, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzetének jövőbeli romlása és az exportőrök kapacitásfeleslege nem lehet a jelentős kár megállapításának alapja, mivel ez a vizsgálat nem értékelte a kárveszélyt, és nem felelt meg az ilyen esetre a T-528/09. sz. Hubei Xinyegang Steel kontra Tanács (151) ügy értelmében érvényes bizonyítási követelményeknek, mely ügyben a Törvényszék az exportőrök kapacitásfeleslegének értékelését a „kárveszélyre” vonatkozó vizsgálat részének tekintette.

Európai Közösségek és egyes tagállamok – Nagy polgári légi járművek

150

151

kárveszélyre

| (686) | E tekintetben a Bizottság emlékeztet arra, hogy a jelentős kár megállapítása nem kizárólag a piaci részesedéseken alapul, hanem számos, az (599), a (606), a (612) és a (661) preambulumbekezdésben értékelt gazdasági mutató – többek között a növekedésre gyakorolt tényleges negatív hatások, az alákínálás, az árleszorítás, az alulértékesítés és a leszorított nyereség – összességén, amely jelentős kárra utal. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(686)

E tekintetben a Bizottság emlékeztet arra, hogy a jelentős kár megállapítása nem kizárólag a piaci részesedéseken alapul, hanem számos, az (599), a (606), a (612) és a (661) preambulumbekezdésben értékelt gazdasági mutató – többek között a növekedésre gyakorolt tényleges negatív hatások, az alákínálás, az árleszorítás, az alulértékesítés és a leszorított nyereség – összességén, amely jelentős kárra utal. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

| (687) | A fentiek alapján a Bizottság az eljárás e szakaszában arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 8. cikkének (4) bekezdése értelmében jelentős kár érte. |
| --- | --- |

(687)

A fentiek alapján a Bizottság az eljárás e szakaszában arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 8. cikkének (4) bekezdése értelmében jelentős kár érte.

5.   OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

| (688) | Az alaprendelet 8. cikke (5) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országból érkező támogatott behozatal okozott-e jelentős kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 8. cikkének (6) bekezdésével összhangban azt is megvizsgálta, hogy más ismert tényezők ezzel egy időben okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság gondoskodott arról, hogy az érintett országból érkező támogatott behozatalon kívüli egyéb tényezők által esetlegesen előidézett károkat ne a támogatott behozatalnak tulajdonítsa. E tényezők a következők: a harmadik országokból érkező behozatal, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye, a kötött értékesítések és a nyersanyagárak. |
| --- | --- |

(688)

Az alaprendelet 8. cikke (5) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országból érkező támogatott behozatal okozott-e jelentős kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 8. cikkének (6) bekezdésével összhangban azt is megvizsgálta, hogy más ismert tényezők ezzel egy időben okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság gondoskodott arról, hogy az érintett országból érkező támogatott behozatalon kívüli egyéb tényezők által esetlegesen előidézett károkat ne a támogatott behozatalnak tulajdonítsa. E tényezők a következők: a harmadik országokból érkező behozatal, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye, a kötött értékesítések és a nyersanyagárak.

5.1.   A támogatott behozatal hatásai

A támogatott behozatal hatásai

| (689) | Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének a teljes figyelembe vett időszakban tapasztalt visszaesése időben párhuzamosan zajlott és közvetlenül összekapcsolódott azzal jelenséggel, hogy az uniós piacra jelentős volumenű kínai behozatal érkezett, amely jelentősen alákínált az uniós gazdasági ágazat árainak, és jelentős áreróziós hatást fejtett ki az uniós értékesítési árakra. |
| --- | --- |

(689)

Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének a teljes figyelembe vett időszakban tapasztalt visszaesése időben párhuzamosan zajlott és közvetlenül összekapcsolódott azzal jelenséggel, hogy az uniós piacra jelentős volumenű kínai behozatal érkezett, amely jelentősen alákínált az uniós gazdasági ágazat árainak, és jelentős áreróziós hatást fejtett ki az uniós értékesítési árakra.

| (690) | A Kínából érkező behozatal volumene (lásd 2. táblázat) a 2017. évi mintegy 189 000 kábelkilométerről a vizsgálati időszakig mintegy 498 000 kábelkilométerre, azaz két és félszeresére nőtt (+163 %). A piaci részesedés ugyanebben az időszakban 14,8 %-ról 28,3 %-ra nőtt, tehát csaknem megkétszereződött (+91 %). Ugyanebben az időszakban (amint az az 5. táblázatban látható) az uniós gazdasági ágazat szabadpiaci értékesítése mindössze 14 %-kal nőtt, piaci részesedése pedig 10,8 százalékponttal (17 %-kal), 64,3 %-ról 53,5 %-ra csökkent. A kisebb kötött piacon bonyolított értékesítések mérsékelt csökkenést mutattak (–12 %). A támogatott behozatal abszolút és relatív értelemben egyaránt nőtt. Az 1. táblázat tanúsága szerint a figyelembe vett időszakban az uniós piaci felhasználás 38 %-kal nőtt, és nyilvánvaló, hogy ez a növekedés elsősorban a Kínából érkező behozatal számára jelentett előnyt. |
| --- | --- |

(690)

A Kínából érkező behozatal volumene (lásd 2. táblázat) a 2017. évi mintegy 189 000 kábelkilométerről a vizsgálati időszakig mintegy 498 000 kábelkilométerre, azaz két és félszeresére nőtt (+163 %). A piaci részesedés ugyanebben az időszakban 14,8 %-ról 28,3 %-ra nőtt, tehát csaknem megkétszereződött (+91 %). Ugyanebben az időszakban (amint az az 5. táblázatban látható) az uniós gazdasági ágazat szabadpiaci értékesítése mindössze 14 %-kal nőtt, piaci részesedése pedig 10,8 százalékponttal (17 %-kal), 64,3 %-ról 53,5 %-ra csökkent. A kisebb kötött piacon bonyolított értékesítések mérsékelt csökkenést mutattak (–12 %). A támogatott behozatal abszolút és relatív értelemben egyaránt nőtt. Az 1. táblázat tanúsága szerint a figyelembe vett időszakban az uniós piaci felhasználás 38 %-kal nőtt, és nyilvánvaló, hogy ez a növekedés elsősorban a Kínából érkező behozatal számára jelentett előnyt.

| (691) | A támogatott behozatal árai a figyelembe vett időszakban jelentős mértékben – például a 3.bis táblázat tanúsága szerint 62 %-kal – csökkentek. Az uniós gazdasági ágazat hasonló, az uniós piacon (szabadpiac) független vevők felé érvényesített árai ugyanebben az időszakban összességében a 7.bis táblázatban bemutatott elemzés szerint 12 %-kal, a 7.ter táblázatban bemutatott részletesebb elemzés szerint pedig 41 %-kal estek vissza. Az árszint nagymértékben függ az értékesített terméktípusok összetettségétől, és az ártrendek vizsgálatának legpontosabb módja a hazai előállítású, illetve az érintett országból behozott termékek árainak terméktípusonkénti összehasonlítása (a mintában szereplő vállalatok adataiból kiindulva). Ez az összehasonlítás a mintában szereplő két exportáló gyártó esetében a vizsgálati időszak tekintetében 30 % feletti súlyozott átlagos alákínálási különbözetet mutat. |
| --- | --- |

(691)

A támogatott behozatal árai a figyelembe vett időszakban jelentős mértékben – például a 3.bis táblázat tanúsága szerint 62 %-kal – csökkentek. Az uniós gazdasági ágazat hasonló, az uniós piacon (szabadpiac) független vevők felé érvényesített árai ugyanebben az időszakban összességében a 7.bis táblázatban bemutatott elemzés szerint 12 %-kal, a 7.ter táblázatban bemutatott részletesebb elemzés szerint pedig 41 %-kal estek vissza. Az árszint nagymértékben függ az értékesített terméktípusok összetettségétől, és az ártrendek vizsgálatának legpontosabb módja a hazai előállítású, illetve az érintett országból behozott termékek árainak terméktípusonkénti összehasonlítása (a mintában szereplő vállalatok adataiból kiindulva). Ez az összehasonlítás a mintában szereplő két exportáló gyártó esetében a vizsgálati időszak tekintetében 30 % feletti súlyozott átlagos alákínálási különbözetet mutat.

| (692) | Ez az agresszív magatartás a figyelembe vett időszak kezdete óta erodálja az uniós gazdasági ágazat piaci részesedését, és a kínai termékek a vizsgálati időszakban is rendkívül alacsony (az uniós gazdasági ágazat előállítási költségénél jóval alacsonyabb) árakon voltak beszerezhetők. Ez többek között a pályázatokkal kapcsolatban a (670)–(673) preambulumbekezdésben bemutatott mechanizmusok révén zajlott, és áreróziót, értékesítési veszteségeket, csökkenő piaci részesedést és pénzügyi kárt okozott mind a jövedelmezőség csökkenése, mind a beruházások visszaesése miatt, ami veszélybe sodorta az uniós gazdasági ágazat létét. |
| --- | --- |

(692)

Ez az agresszív magatartás a figyelembe vett időszak kezdete óta erodálja az uniós gazdasági ágazat piaci részesedését, és a kínai termékek a vizsgálati időszakban is rendkívül alacsony (az uniós gazdasági ágazat előállítási költségénél jóval alacsonyabb) árakon voltak beszerezhetők. Ez többek között a pályázatokkal kapcsolatban a (670)–(673) preambulumbekezdésben bemutatott mechanizmusok révén zajlott, és áreróziót, értékesítési veszteségeket, csökkenő piaci részesedést és pénzügyi kárt okozott mind a jövedelmezőség csökkenése, mind a beruházások visszaesése miatt, ami veszélybe sodorta az uniós gazdasági ágazat létét.

| (693) | A (665) preambulumbekezdésben foglaltak szerint arra utaló bizonyítékok is voltak, hogy az uniós gazdasági ágazat egyes tervezett beruházásait és bővítési projektjeit a Kínából érkező agresszív árazású behozatal növekedése és az uniós gazdasági ágazat ebből következő piacirészesedés-vesztése miatt törölni kellett vagy fel kellett függeszteni. |
| --- | --- |

(693)

A (665) preambulumbekezdésben foglaltak szerint arra utaló bizonyítékok is voltak, hogy az uniós gazdasági ágazat egyes tervezett beruházásait és bővítési projektjeit a Kínából érkező agresszív árazású behozatal növekedése és az uniós gazdasági ágazat ebből következő piacirészesedés-vesztése miatt törölni kellett vagy fel kellett függeszteni.

5.2.   Az egyéb tényezők hatásai

Az egyéb tényezők hatásai

5.2.1.   Harmadik országokból érkező behozatal

Harmadik országokból érkező behozatal

| (694) | A más harmadik országokból érkező behozatal a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  11. táblázat


  Behozatal a harmadik országokból











  Ország | | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dél-Korea | Volumen (kábelkilométer) | 20 450 | 51 339 | 44 405 | 45 908 |
| | Index | 100 | 251 | 217 | 224 |
| | Piaci részesedés (%) | 1,6 | 3,3 | 2,7 | 2,6 |
| | Átlagár (EUR/kábelkilométer) | 796 | 873 | 1 627 | 1 073 |
| | Index | 100 | 110 | 204 | 135 |
| Törökország | Volumen (kábelkilométer) | 26 732 | 32 932 | 22 922 | 37 008 |
| | Index | 100 | 123 | 86 | 138 |
| | Piaci részesedés (%) | 2,1 | 2,1 | 1,4 | 2,1 |
| | Átlagár (EUR/kábelkilométer) | 428 | 501 | 776 | 594 |
| | Index | 100 | 117 | 181 | 139 |
| Norvégia | Volumen (kábelkilométer) | 12 143 | 11 622 | 22 728 | 26 471 |
| | Index | 100 | 96 | 187 | 218 |
| | Piaci részesedés (%) | 1,0 | 0,8 | 1,4 | 1,5 |
| | Átlagár (EUR/kábelkilométer) | 330 | 271 | 279 | 261 |
| | Index | 100 | 82 | 85 | 79 |
| Más harmadik országok | Volumen (kábelkilométer) | 126 307 | 114 520 | 77 787 | 107 334 |
| | Index | 100 | 91 | 62 | 85 |
| | Piaci részesedés (%) | 9,9 | 7,4 | 4,7 | 6,1 |
| | Átlagár (EUR/kábelkilométer) | 1 631 | 1 728 | 2 447 | 1 218 |
| | Index | 100 | 106 | 150 | 75 |
| Harmadik országok összesen, az érintett ország kivételével | Volumen (kábelkilométer) | 185 633 | 210 414 | 167 842 | 216 721 |
| | Index | 100 | 113 | 90 | 117 |
| | Piaci részesedés (%) | 14,5 | 13,7 | 10,1 | 12,3 |
| | Átlagár (EUR/kábelkilométer) | 1 280 | 1 247 | 1 708 | 964 |
| | Index | 100 | 97 | 133 | 75 |
| Forrás: | az uniós vámhatóságok adatai, Comext (Eurostat) |

(694)

A más harmadik országokból érkező behozatal a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

11. táblázat

11. táblázat

Behozatal a harmadik országokból

Behozatal a harmadik országokból

Ország

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Dél-Korea

Volumen (kábelkilométer)

20 450

51 339

44 405

45 908

Index

Index

100

100

251

251

217

217

224

224

Piaci részesedés (%)

1,6

3,3

2,7

2,6

Átlagár (EUR/kábelkilométer)

796

873

1 627

1 073

Index

Index

100

100

110

110

204

204

135

135

Törökország

Volumen (kábelkilométer)

26 732

32 932

22 922

37 008

Index

Index

100

100

123

123

86

86

138

138

Piaci részesedés (%)

2,1

2,1

1,4

2,1

Átlagár (EUR/kábelkilométer)

428

501

776

594

Index

Index

100

100

117

117

181

181

139

139

Norvégia

Volumen (kábelkilométer)

12 143

11 622

22 728

26 471

Index

Index

100

100

96

96

187

187

218

218

Piaci részesedés (%)

1,0

0,8

1,4

1,5

Átlagár (EUR/kábelkilométer)

330

271

279

261

Index

Index

100

100

82

82

85

85

79

79

Más harmadik országok

Volumen (kábelkilométer)

126 307

114 520

77 787

107 334

Index

Index

100

100

91

91

62

62

85

85

Piaci részesedés (%)

9,9

7,4

4,7

6,1

Átlagár (EUR/kábelkilométer)

1 631

1 728

2 447

1 218

Index

Index

100

100

106

106

150

150

75

75

Harmadik országok összesen, az érintett ország kivételével

Volumen (kábelkilométer)

185 633

210 414

167 842

216 721

Index

Index

100

100

113

113

90

90

117

117

Piaci részesedés (%)

14,5

13,7

10,1

12,3

Átlagár (EUR/kábelkilométer)

1 280

1 247

1 708

964

Index

Index

100

100

97

97

133

133

75

75

Forrás:

Forrás:

az uniós vámhatóságok adatai, Comext (Eurostat)

| (695) | A Dél-Koreából érkező behozatal a 2017. évi körülbelül 20 000 kábelkilométerről a vizsgálati időszakra körülbelül 45 000 kábelkilométerre nőtt. E behozatal piaci részesedése a 2017. évi 1,6 %-ról a vizsgálati időszakban 2,6 %-ra emelkedett. A dél-koreai átlagárak láthatólag jóval magasabbak mind az uniós gazdasági ágazat, mind az exportáló gyártók árainál. Ezért úgy tűnik, hogy a Dél-Koreából érkező behozatal a magas árak és a korlátozott volumenek miatt nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz. |
| --- | --- |

(695)

A Dél-Koreából érkező behozatal a 2017. évi körülbelül 20 000 kábelkilométerről a vizsgálati időszakra körülbelül 45 000 kábelkilométerre nőtt. E behozatal piaci részesedése a 2017. évi 1,6 %-ról a vizsgálati időszakban 2,6 %-ra emelkedett. A dél-koreai átlagárak láthatólag jóval magasabbak mind az uniós gazdasági ágazat, mind az exportáló gyártók árainál. Ezért úgy tűnik, hogy a Dél-Koreából érkező behozatal a magas árak és a korlátozott volumenek miatt nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz.

| (696) | A Törökországból érkező behozatal a 2018-tól a vizsgálati időszakig tartó időszakban a jelek szerint alacsony árakon zajlott, de az árak magasabbak voltak a kínai behozatal árainál, és fokozatosan növekvő tendenciát követtek. A török exportőrök piaci részesedése a figyelembe vett időszakban alapvetően stabil volt, valamivel 2 % felett állt. Ezek a tendenciák számos terméktípusra kiterjedő statisztikai adatokon alapulnak, ezért – az összességében korlátozott volumeneket is figyelembe véve – a Bizottságnak nem áll módjában pontos becslést adni e behozataloknak az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatására. Miközben nem zárható ki, hogy a török export hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz, az érintett termék összbehozatalához viszonyított relatív volument és a tárgyidőszakon belüli stabil piaci részesedést figyelembe véve a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez a behozatal – még ha gyakorolt is bizonyos korlátozott hatást a gazdasági ágazat helyzetére – nem gyengíti a támogatott kínai behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti ok-okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(696)

A Törökországból érkező behozatal a 2018-tól a vizsgálati időszakig tartó időszakban a jelek szerint alacsony árakon zajlott, de az árak magasabbak voltak a kínai behozatal árainál, és fokozatosan növekvő tendenciát követtek. A török exportőrök piaci részesedése a figyelembe vett időszakban alapvetően stabil volt, valamivel 2 % felett állt. Ezek a tendenciák számos terméktípusra kiterjedő statisztikai adatokon alapulnak, ezért – az összességében korlátozott volumeneket is figyelembe véve – a Bizottságnak nem áll módjában pontos becslést adni e behozataloknak az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatására. Miközben nem zárható ki, hogy a török export hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz, az érintett termék összbehozatalához viszonyított relatív volument és a tárgyidőszakon belüli stabil piaci részesedést figyelembe véve a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez a behozatal – még ha gyakorolt is bizonyos korlátozott hatást a gazdasági ágazat helyzetére – nem gyengíti a támogatott kínai behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti ok-okozati összefüggést.

| (697) | Végezetül a Norvégiából érkező behozatal szintén nőtt a figyelembe vett időszakban. A már 2017-ben is alacsony norvég árak a figyelembe vett időszakban folyamatosan csökkentek (–21 % a 2017 és a vizsgálati időszak közötti periódusban), és jóval alatta voltak mind az uniós gazdasági ágazat, mind pedig a kínai exportőrök árszintjének. A Norvégiából érkező behozatal piaci részesedése ugyanebben az időszakban fokozatosan nőtt (1 %-ról 1,5 %-ra). Ezek a tendenciák számos terméktípusra kiterjedő statisztikai adatokon alapulnak, ezért – az összességében korlátozott volumeneket is figyelembe véve – a Bizottságnak nem áll módjában pontos becslést adni e behozataloknak az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatására. Miközben nem zárható ki, hogy a norvég export hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz, az érintett termék összbehozatalához viszonyított relatív volument figyelembe véve a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez a behozatal – még ha gyakorolt is bizonyos korlátozott hatást a gazdasági ágazat helyzetére – nem gyengíti a támogatott kínai behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti ok-okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(697)

Végezetül a Norvégiából érkező behozatal szintén nőtt a figyelembe vett időszakban. A már 2017-ben is alacsony norvég árak a figyelembe vett időszakban folyamatosan csökkentek (–21 % a 2017 és a vizsgálati időszak közötti periódusban), és jóval alatta voltak mind az uniós gazdasági ágazat, mind pedig a kínai exportőrök árszintjének. A Norvégiából érkező behozatal piaci részesedése ugyanebben az időszakban fokozatosan nőtt (1 %-ról 1,5 %-ra). Ezek a tendenciák számos terméktípusra kiterjedő statisztikai adatokon alapulnak, ezért – az összességében korlátozott volumeneket is figyelembe véve – a Bizottságnak nem áll módjában pontos becslést adni e behozataloknak az uniós gazdasági ágazat helyzetére gyakorolt hatására. Miközben nem zárható ki, hogy a norvég export hozzájárulhatott az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárhoz, az érintett termék összbehozatalához viszonyított relatív volument figyelembe véve a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ez a behozatal – még ha gyakorolt is bizonyos korlátozott hatást a gazdasági ágazat helyzetére – nem gyengíti a támogatott kínai behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért kár közötti ok-okozati összefüggést.

| (698) | A más harmadik országokból érkező behozatal az abszolút mennyiségeket tekintve enyhén csökkent a figyelembe vett időszakban, és eközben jelentősen csökkent a piaci részesedése. Az átlagárak magasak voltak, tehát nincs arra utaló jel, hogy ez a behozatal jelentős kárt okozott volna az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(698)

A más harmadik országokból érkező behozatal az abszolút mennyiségeket tekintve enyhén csökkent a figyelembe vett időszakban, és eközben jelentősen csökkent a piaci részesedése. Az átlagárak magasak voltak, tehát nincs arra utaló jel, hogy ez a behozatal jelentős kárt okozott volna az uniós gazdasági ágazatnak.

| (699) | A CCCME azt állította, hogy semmilyen összefüggés nincs a Kínából érkező behozatal és az uniós gazdasági ágazat helyzetének alakulása között. A CCCME azzal érvelt különösen, hogy 2017 és 2018 viszonylatában, amikor a Kínából érkező behozatal volumene a legerőteljesebben növekedett, az uniós gazdasági ágazat növelte jövedelmezőségét. A CCCME azt állította továbbá, hogy a 2018–2019-es időszakban, amikor a kínai behozatal nőtt, az árak pedig csökkentek, az uniós gyártók emelték értékesítési áraikat, mégsem veszítettek piaci részesedésükből. |
| --- | --- |

(699)

A CCCME azt állította, hogy semmilyen összefüggés nincs a Kínából érkező behozatal és az uniós gazdasági ágazat helyzetének alakulása között. A CCCME azzal érvelt különösen, hogy 2017 és 2018 viszonylatában, amikor a Kínából érkező behozatal volumene a legerőteljesebben növekedett, az uniós gazdasági ágazat növelte jövedelmezőségét. A CCCME azt állította továbbá, hogy a 2018–2019-es időszakban, amikor a kínai behozatal nőtt, az árak pedig csökkentek, az uniós gyártók emelték értékesítési áraikat, mégsem veszítettek piaci részesedésükből.

| (700) | E tekintetben a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a (668)–(678) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a piac túlnyomórészt hosszú távú szállítási megállapodásokon alapul. Emellett az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége a figyelembe vett időszak során végig a nyereségcél alatt volt, ami arra utal, hogy az uniós gazdasági ágazatot már 2018-ban és 2019-ben is kár érte, amikor – ahogyan azt a CCCME is megállapította – jelentősen megnőtt a Kínából érkező dömpingelt behozatal mennyisége. Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a CCCME fenti érvei nem utalnak a dömping és a kár közötti ok-okozati összefüggés hiányára. Valójában csak az nyert megerősítést, hogy az érintett termék Kínából érkező importja után egyes kármutatók negatív tendenciái csak bizonyos idő elteltével jelentkeztek. |
| --- | --- |

(700)

E tekintetben a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a (668)–(678) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a piac túlnyomórészt hosszú távú szállítási megállapodásokon alapul. Emellett az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége a figyelembe vett időszak során végig a nyereségcél alatt volt, ami arra utal, hogy az uniós gazdasági ágazatot már 2018-ban és 2019-ben is kár érte, amikor – ahogyan azt a CCCME is megállapította – jelentősen megnőtt a Kínából érkező dömpingelt behozatal mennyisége. Ezért a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a CCCME fenti érvei nem utalnak a dömping és a kár közötti ok-okozati összefüggés hiányára. Valójában csak az nyert megerősítést, hogy az érintett termék Kínából érkező importja után egyes kármutatók negatív tendenciái csak bizonyos idő elteltével jelentkeztek.

| (701) | A fentiek alapján kijelenthető, hogy a Kínától eltérő országokból érkező behozatal nem okozhatta az uniós gazdasági ágazat teljesítményének tapasztalt romlását, és semmiképpen sem gyengíthette az uniós gazdasági ágazat helyzetének romlása és a kínai behozatal térnyerése közötti ok-okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(701)

A fentiek alapján kijelenthető, hogy a Kínától eltérő országokból érkező behozatal nem okozhatta az uniós gazdasági ágazat teljesítményének tapasztalt romlását, és semmiképpen sem gyengíthette az uniós gazdasági ágazat helyzetének romlása és a kínai behozatal térnyerése közötti ok-okozati összefüggést.

5.2.2.   Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

| (702) | Az uniós gazdasági ágazat exportvolumene a figyelembe vett időszak alatt a következőképpen alakult:

  12. táblázat


  Az uniós gyártók exportteljesítménye | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportvolumen (kábelkilométer) | 85 676 | 99 295 | 95 397 | 108 672 |
| Index | 100 | 116 | 111 | 127 |
| Átlagár (EUR/kábelkilométer) | 1 329 | 1 111 | 1 282 | 949 |
| Index | 100 | 84 | 96 | 71 |
| Forrás: | uniós gazdasági ágazat |

(702)

Az uniós gazdasági ágazat exportvolumene a figyelembe vett időszak alatt a következőképpen alakult:

12. táblázat

12. táblázat

Az uniós gyártók exportteljesítménye

Az uniós gyártók exportteljesítménye

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Exportvolumen (kábelkilométer)

85 676

99 295

95 397

108 672

Index

Index

100

100

116

116

111

111

127

127

Átlagár (EUR/kábelkilométer)

1 329

1 111

1 282

949

Index

Index

100

100

84

84

96

96

71

71

Forrás:

Forrás:

uniós gazdasági ágazat

| (703) | Az uniós gazdasági ágazat kivitele a figyelembe vett időszakban 27 %-kal, a 2017. évi körülbelül 85 000 kábelkilométerről a vizsgálati időszakig körülbelül 108 000 kábelkilométerre nőtt. |
| --- | --- |

(703)

Az uniós gazdasági ágazat kivitele a figyelembe vett időszakban 27 %-kal, a 2017. évi körülbelül 85 000 kábelkilométerről a vizsgálati időszakig körülbelül 108 000 kábelkilométerre nőtt.

| (704) | A mintában szereplő uniós gyártók átlagos exportára 29 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban: a 2017. évi 1 329 EUR/kábelkilométer értékről 949 EUR/kábelkilométer értékre esett vissza a vizsgálati időszakra. Az árszintek meghaladták az uniós árszinteket. |
| --- | --- |

(704)

A mintában szereplő uniós gyártók átlagos exportára 29 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban: a 2017. évi 1 329 EUR/kábelkilométer értékről 949 EUR/kábelkilométer értékre esett vissza a vizsgálati időszakra. Az árszintek meghaladták az uniós árszinteket.

| (705) | A növekvő export és a viszonylag magas árszintek alapján egyértelmű, hogy ezek az exportok nem okozhattak kárt az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(705)

A növekvő export és a viszonylag magas árszintek alapján egyértelmű, hogy ezek az exportok nem okozhattak kárt az uniós gazdasági ágazatnak.

5.2.3.   Kötött piaci volumenek

Kötött piaci volumenek

| (706) | Ahogyan az a 4. táblázatban látható, a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat belső felhasználása 12 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(706)

Ahogyan az a 4. táblázatban látható, a figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat belső felhasználása 12 %-kal csökkent.

| (707) | Tekintettel a piac korlátozott méretére (a becslések szerint a vizsgálati időszakban az uniós termelés kevesebb mint 5 %-át tette ki), a Bizottság megállapította, hogy a belső felhasználás enyhe csökkenése nem okozott jelentős kárt az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(707)

Tekintettel a piac korlátozott méretére (a becslések szerint a vizsgálati időszakban az uniós termelés kevesebb mint 5 %-át tette ki), a Bizottság megállapította, hogy a belső felhasználás enyhe csökkenése nem okozott jelentős kárt az uniós gazdasági ágazatnak.

5.2.4.   Alapanyagár

Alapanyagár

| (708) | Az uniós gazdasági ágazat által felhasznált fő nyersanyag az Unióban gyártott vagy importált optikai szál. Több importőr előadta, hogy a mintában szereplő uniós gyártók a velük kapcsolatban lévő Unión kívüli vállalatoktól olyan transzferáron vásárolnak optikai szálat, amely nem áll összhangban e nyersanyag piaci árával. Az importőrök valójában azt gyanították, hogy e transzferár túl magas, és ezért alacsonyabb nyereségrátát eredményez a mintában szereplő uniós gyártóknál. |
| --- | --- |

(708)

Az uniós gazdasági ágazat által felhasznált fő nyersanyag az Unióban gyártott vagy importált optikai szál. Több importőr előadta, hogy a mintában szereplő uniós gyártók a velük kapcsolatban lévő Unión kívüli vállalatoktól olyan transzferáron vásárolnak optikai szálat, amely nem áll összhangban e nyersanyag piaci árával. Az importőrök valójában azt gyanították, hogy e transzferár túl magas, és ezért alacsonyabb nyereségrátát eredményez a mintában szereplő uniós gyártóknál.

| (709) | A Connect Com különösen a Prysmian- és a Corning csoporton belül lebonyolított vállalatközi ügyletek belső transzferárait találta aggályosnak. |
| --- | --- |

(709)

A Connect Com különösen a Prysmian- és a Corning csoporton belül lebonyolított vállalatközi ügyletek belső transzferárait találta aggályosnak.

| (710) | Ennek az állításnak a kivizsgálása érdekében a Bizottság további információkat kért a mintában szereplő uniós gyártóktól az optikai szálakból álló kábelek gyártásához felhasznált optikai szálaknak a vizsgálati időszakban történt beszerzéséről. Tájékoztatást kért továbbá a mintában szereplő uniós gyártók kapcsolt vállalkozásai által előállított optikai szálakról, valamint e szálaknak az Unión belüli és kívüli, kapcsolatban álló és független vevők részére történő értékesítéséről (annak volumenéről és mennyiségéről). Az ugyanezen típusú szálak kapcsolt és független felek részére történő értékesítésének összehasonlításával a Bizottság megállapította, hogy az árak azonos nagyságrendűek voltak, tehát a szálak kapcsolt vállalkozások részére történő értékesítése a szokásos piaci feltételek mellett történt. Az erre a tevékenységre vonatkozó adatok vállalatspecifikusak és bizalmasak, ezért nem közölhetők. |
| --- | --- |

(710)

Ennek az állításnak a kivizsgálása érdekében a Bizottság további információkat kért a mintában szereplő uniós gyártóktól az optikai szálakból álló kábelek gyártásához felhasznált optikai szálaknak a vizsgálati időszakban történt beszerzéséről. Tájékoztatást kért továbbá a mintában szereplő uniós gyártók kapcsolt vállalkozásai által előállított optikai szálakról, valamint e szálaknak az Unión belüli és kívüli, kapcsolatban álló és független vevők részére történő értékesítéséről (annak volumenéről és mennyiségéről). Az ugyanezen típusú szálak kapcsolt és független felek részére történő értékesítésének összehasonlításával a Bizottság megállapította, hogy az árak azonos nagyságrendűek voltak, tehát a szálak kapcsolt vállalkozások részére történő értékesítése a szokásos piaci feltételek mellett történt. Az erre a tevékenységre vonatkozó adatok vállalatspecifikusak és bizalmasak, ezért nem közölhetők.

| (711) | A Bizottság így arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt nem a transzferáraknak a mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségére gyakorolt hatása okozta. |
| --- | --- |

(711)

A Bizottság így arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárt nem a transzferáraknak a mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségére gyakorolt hatása okozta.

5.2.5.   A Covid19-világjárvány hatása

A Covid19-világjárvány hatása

| (712) | Az (5) preambulumbekezdésben említett, az eljárás megindításával kapcsolatos beadványában a CCME előadta, hogy az optikai szálakból álló kábelek uniós (és globális) piacán realizált értékesítések visszaesése egyértelmű korrelációt mutat a világjárvánnyal, és hogy ezt a helyzetet nem szabad indokolatlan piacvédelmi intézkedések bevezetésére használni. Az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeiben a Connect Com azt állította, hogy nem volt világos, a vizsgálati időszak adatainak mely része vonatkozott 2019-re, és mely része 2020-ra, így a Covid19-világjárvány várható hatásai nem értékelhetők; ezért a vizsgálati időszak adatainak lebontását kérte. A felvetéssel kapcsolatban a Bizottság megjegyzi, hogy a felek által benyújtott, a vizsgálati időszakra vonatkozó adatokat a Covid19-világjárvány által a vizsgálati időszakra gyakorolt bármilyen potenciális hatás értékelése érdekében negyedéves bontásban kérte megadni. A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a Covid19-világjárvány csupán nagyon korlátozott és átmeneti hatást gyakorolt a gazdasági ágazatra (lásd az (599) és a (729) preambulumbekezdést), és nem akadályozta meg, hogy a figyelembe vett időszak során az uniós felhasználás jelentős mértékben nőjön. |
| --- | --- |

(712)

Az (5) preambulumbekezdésben említett, az eljárás megindításával kapcsolatos beadványában a CCME előadta, hogy az optikai szálakból álló kábelek uniós (és globális) piacán realizált értékesítések visszaesése egyértelmű korrelációt mutat a világjárvánnyal, és hogy ezt a helyzetet nem szabad indokolatlan piacvédelmi intézkedések bevezetésére használni. Az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeiben a Connect Com azt állította, hogy nem volt világos, a vizsgálati időszak adatainak mely része vonatkozott 2019-re, és mely része 2020-ra, így a Covid19-világjárvány várható hatásai nem értékelhetők; ezért a vizsgálati időszak adatainak lebontását kérte. A felvetéssel kapcsolatban a Bizottság megjegyzi, hogy a felek által benyújtott, a vizsgálati időszakra vonatkozó adatokat a Covid19-világjárvány által a vizsgálati időszakra gyakorolt bármilyen potenciális hatás értékelése érdekében negyedéves bontásban kérte megadni. A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a Covid19-világjárvány csupán nagyon korlátozott és átmeneti hatást gyakorolt a gazdasági ágazatra (lásd az (599) és a (729) preambulumbekezdést), és nem akadályozta meg, hogy a figyelembe vett időszak során az uniós felhasználás jelentős mértékben nőjön.

5.3.   Az ok-okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

Az ok-okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

| (713) | A Bizottság megkülönböztette és elválasztotta az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatásait a támogatott behozatal káros hatásaitól. Egyetlen más tényező sem magyarázhatta az uniós gazdasági ágazatban a piaci részesedés csökkenése, az árerózió és az alacsony jövedelmezőség, valamint a beruházások és a beruházások megtérülésének visszaesése formájában jelentkező kedvezőtlen fejleményeket. |
| --- | --- |

(713)

A Bizottság megkülönböztette és elválasztotta az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatásait a támogatott behozatal káros hatásaitól. Egyetlen más tényező sem magyarázhatta az uniós gazdasági ágazatban a piaci részesedés csökkenése, az árerózió és az alacsony jövedelmezőség, valamint a beruházások és a beruházások megtérülésének visszaesése formájában jelentkező kedvezőtlen fejleményeket.

| (714) | A támogatott behozatal és a folyamatos árnyomás jövedelmezőségre gyakorolt kedvezőtlen hatása miatt az uniós gazdasági ágazat nem volt képes végrehajtani az ágazat hosszú távú fennmaradásához szükséges beruházásokat. Ezt alátámasztja a (657) preambulumbekezdésben bemutatott csökkenő tendencia, valamint a tervezett beruházásoknak a (665) bekezdésben említett törlése. |
| --- | --- |

(714)

A támogatott behozatal és a folyamatos árnyomás jövedelmezőségre gyakorolt kedvezőtlen hatása miatt az uniós gazdasági ágazat nem volt képes végrehajtani az ágazat hosszú távú fennmaradásához szükséges beruházásokat. Ezt alátámasztja a (657) preambulumbekezdésben bemutatott csökkenő tendencia, valamint a tervezett beruházásoknak a (665) bekezdésben említett törlése.

| (715) | A fentiek alapján a Bizottság jelen szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az érintett országból származó támogatott behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. A többi ismert tényező sem külön-külön, sem együttesen nem volt képes gyengíteni a támogatott behozatal és a jelentős kár közötti ok-okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(715)

A fentiek alapján a Bizottság jelen szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az érintett országból származó támogatott behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. A többi ismert tényező sem külön-külön, sem együttesen nem volt képes gyengíteni a támogatott behozatal és a jelentős kár közötti ok-okozati összefüggést.

6.   UNIÓS ÉRDEK

UNIÓS ÉRDEK

| (716) | Az alaprendelet 31. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó támogatás megállapítása ellenére egyértelműen kijelenthető-e, hogy a jelen ügyben az intézkedések elfogadása nem szolgálja az Unió érdekét. Az uniós érdek meghatározása az összes különböző érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök, a felhasználók és más érintett gazdasági szereplők érdekeit is. |
| --- | --- |

(716)

Az alaprendelet 31. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó támogatás megállapítása ellenére egyértelműen kijelenthető-e, hogy a jelen ügyben az intézkedések elfogadása nem szolgálja az Unió érdekét. Az uniós érdek meghatározása az összes különböző érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök, a felhasználók és más érintett gazdasági szereplők érdekeit is.

| (717) | Az uniós érdekkel kapcsolatban több észrevétel is érkezett. A kínai kormány azt állította, hogy a Kínából érkező behozatal valójában előmozdítja a technológia fejlesztését az ágazatban, és ösztönzi a versenyt az uniós piacon. A kínai kormánynak az a véleménye, hogy ha az optikai szálakból álló kábelek uniós ágazata túlzott védelmet kap, azzal csak alulmarad a harmadik országokkal szemben, tehát a vizsgálat lefolytatása az ágazatban nem szolgálja az uniós érdeket, és ugyanakkor kárt okozhat a Kína és az Unió között a digitális területen folytatott kétoldalú együttműködésben. |
| --- | --- |

(717)

Az uniós érdekkel kapcsolatban több észrevétel is érkezett. A kínai kormány azt állította, hogy a Kínából érkező behozatal valójában előmozdítja a technológia fejlesztését az ágazatban, és ösztönzi a versenyt az uniós piacon. A kínai kormánynak az a véleménye, hogy ha az optikai szálakból álló kábelek uniós ágazata túlzott védelmet kap, azzal csak alulmarad a harmadik országokkal szemben, tehát a vizsgálat lefolytatása az ágazatban nem szolgálja az uniós érdeket, és ugyanakkor kárt okozhat a Kína és az Unió között a digitális területen folytatott kétoldalú együttműködésben.

| (718) | A Connect Com előadta továbbá azt is, hogy az intézkedések bevezetése hátrányosan érintené az ágazatot, mivel a kínai importőrök a továbbiakban nem nyújthatnának be vonzó pályázati ajánlatokat. Ennek következtében a tendereljárások árszintje emelkedne, ami negatív hatással lenne az állami költségvetésekre. |
| --- | --- |

(718)

A Connect Com előadta továbbá azt is, hogy az intézkedések bevezetése hátrányosan érintené az ágazatot, mivel a kínai importőrök a továbbiakban nem nyújthatnának be vonzó pályázati ajánlatokat. Ennek következtében a tendereljárások árszintje emelkedne, ami negatív hatással lenne az állami költségvetésekre.

| (719) | A CCCME megjegyezte, hogy az EU digitalizációs menetrendjét és az 5G átállást leginkább az szolgálná, ha a továbbiakban nem korlátoznák a Kínából származó kiváló minőségű optikai szálakból álló kábelek beszerzését. |
| --- | --- |

(719)

A CCCME megjegyezte, hogy az EU digitalizációs menetrendjét és az 5G átállást leginkább az szolgálná, ha a továbbiakban nem korlátoznák a Kínából származó kiváló minőségű optikai szálakból álló kábelek beszerzését.

| (720) | A Cable 77 viszont arra hívta fel a figyelmet, hogy az optikai szálakból álló kábelekre kivetett vámok más gazdasági ágazatokra is hatással lennének, továbbá hogy ha a kábelekre vámot vetnének ki, akkor vámot kellene kivetni az optikai szálakra is, mivel az uniós gyártók az Unión kívül előállított szálakat is felhasználnak. |
| --- | --- |

(720)

A Cable 77 viszont arra hívta fel a figyelmet, hogy az optikai szálakból álló kábelekre kivetett vámok más gazdasági ágazatokra is hatással lennének, továbbá hogy ha a kábelekre vámot vetnének ki, akkor vámot kellene kivetni az optikai szálakra is, mivel az uniós gyártók az Unión kívül előállított szálakat is felhasználnak.

| (721) | Azonban – amint azt az alábbi preambulumbekezdések ismertetik – a Bizottság nem talált olyan kényszerítő okot, amely alapján arra kellene következtetni, hogy a Kínából származó, optikai szálakból álló kábelek behozatalára vonatkozó intézkedések bevezetése ne szolgálná az uniós érdeket. |
| --- | --- |

(721)

Azonban – amint azt az alábbi preambulumbekezdések ismertetik – a Bizottság nem talált olyan kényszerítő okot, amely alapján arra kellene következtetni, hogy a Kínából származó, optikai szálakból álló kábelek behozatalára vonatkozó intézkedések bevezetése ne szolgálná az uniós érdeket.

6.1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (722) | Az Unióban 29 vállalat gyárt optikai szálakból álló kábeleket, és ezek a vállalatok mintegy 4700 főt foglalkoztatnak (teljes munkaidős egyenértékben kifejezve). A gyártók eloszlanak az Unió területén. |
| --- | --- |

(722)

Az Unióban 29 vállalat gyárt optikai szálakból álló kábeleket, és ezek a vállalatok mintegy 4700 főt foglalkoztatnak (teljes munkaidős egyenértékben kifejezve). A gyártók eloszlanak az Unió területén.

| (723) | Az intézkedések bevezetése lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy versenyhelyzetét megőrizze a piacon, visszaszerezze elvesztett piaci részesedését, és mindeközben fenntartható szintű jövedelmezőséget érjen el. |
| --- | --- |

(723)

Az intézkedések bevezetése lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy versenyhelyzetét megőrizze a piacon, visszaszerezze elvesztett piaci részesedését, és mindeközben fenntartható szintű jövedelmezőséget érjen el.

| (724) | Az intézkedések hiánya valószínűleg jelentős kedvezőtlen hatást gyakorolna az uniós gazdasági ágazatra a további árerózió, valamint az alacsonyabb értékesítés és termelés tekintetében, valamint további pénzügyi visszaesést okozna a jövedelmezőség és a beruházások terén, veszélyeztetve az uniós gazdasági ágazat jövőjét. |
| --- | --- |

(724)

Az intézkedések hiánya valószínűleg jelentős kedvezőtlen hatást gyakorolna az uniós gazdasági ágazatra a további árerózió, valamint az alacsonyabb értékesítés és termelés tekintetében, valamint további pénzügyi visszaesést okozna a jövedelmezőség és a beruházások terén, veszélyeztetve az uniós gazdasági ágazat jövőjét.

6.2.   A független importőrök érdeke

A független importőrök érdeke

| (725) | Az importáló ágazat viszonylag csekély együttműködést tanúsított. Öt független importőr nyújtott be mintavételi űrlapot a határidőn belül, közülük négy nyújtotta be a kitöltött kérdőívet. A Kínából származó, optikai szálakból álló kábelekre vonatkozó szubvencióellenes vizsgálat megindítását követően új importőr jelentkezett, és kérelmezte, hogy a jelenlegi vizsgálatban is együttműködhessen. A Bizottság a jelen vizsgálatban ezt az importőrt a jelentkezés napjától kezdődően érdekelt félnek minősítette, és a jelen vizsgálathoz benyújtott információkat a már megtett eljárási lépések sérelme nélkül vette figyelembe. |
| --- | --- |

(725)

Az importáló ágazat viszonylag csekély együttműködést tanúsított. Öt független importőr nyújtott be mintavételi űrlapot a határidőn belül, közülük négy nyújtotta be a kitöltött kérdőívet. A Kínából származó, optikai szálakból álló kábelekre vonatkozó szubvencióellenes vizsgálat megindítását követően új importőr jelentkezett, és kérelmezte, hogy a jelenlegi vizsgálatban is együttműködhessen. A Bizottság a jelen vizsgálatban ezt az importőrt a jelentkezés napjától kezdődően érdekelt félnek minősítette, és a jelen vizsgálathoz benyújtott információkat a már megtett eljárási lépések sérelme nélkül vette figyelembe.

| (726) | Az öt együttműködő importőr a kínai behozatal körülbelül 12 %-át képviseli. Két importőr teljes körű tájékoztatással szolgált a kérdőívre adott válaszában, három másik importőr pedig nem tudott pontos adatokat adni arról, hogy a vizsgálati időszakban hogyan alakult az érintett termékhez kapcsolódó nyeresége. Valamennyi együttműködő importőr ellenezte az intézkedéseket. |
| --- | --- |

(726)

Az öt együttműködő importőr a kínai behozatal körülbelül 12 %-át képviseli. Két importőr teljes körű tájékoztatással szolgált a kérdőívre adott válaszában, három másik importőr pedig nem tudott pontos adatokat adni arról, hogy a vizsgálati időszakban hogyan alakult az érintett termékhez kapcsolódó nyeresége. Valamennyi együttműködő importőr ellenezte az intézkedéseket.

| (727) | Az együttműködő importőrök négy különböző tagállamban találhatók, és tevékenységüket főként ott végzik. Az általuk beszerzett optikai szálakból álló kábelek 70–90 %-át Kínából importálják, a fennmaradó részt pedig uniós gyártóktól és más harmadik országbeli gyártóktól szerzik be. Ezek az importőrök hangsúlyozták a különböző beszerzési források rendelkezésre állásának fontosságát. Az optikai szálakból álló kábelek harmadik országokból érkező behozatalára az Unióban nincs kivetve vám. |
| --- | --- |

(727)

Az együttműködő importőrök négy különböző tagállamban találhatók, és tevékenységüket főként ott végzik. Az általuk beszerzett optikai szálakból álló kábelek 70–90 %-át Kínából importálják, a fennmaradó részt pedig uniós gyártóktól és más harmadik országbeli gyártóktól szerzik be. Ezek az importőrök hangsúlyozták a különböző beszerzési források rendelkezésre állásának fontosságát. Az optikai szálakból álló kábelek harmadik országokból érkező behozatalára az Unióban nincs kivetve vám.

| (728) | Az együttműködő importőrök tevékenységének fontos része, hogy kisebb projektekre pályáznak. E pályázati ajánlatokon túl további termékeket (például alépítményeket, csatlakozókat és szekrényeket) és összetett szolgáltatásokat (például hálózattervezés és -telepítés) is kínálnak ügyfeleiknek. Az érintett termék teljes forgalmuknak átlagosan körülbelül egyharmadát teszi ki. |
| --- | --- |

(728)

Az együttműködő importőrök tevékenységének fontos része, hogy kisebb projektekre pályáznak. E pályázati ajánlatokon túl további termékeket (például alépítményeket, csatlakozókat és szekrényeket) és összetett szolgáltatásokat (például hálózattervezés és -telepítés) is kínálnak ügyfeleiknek. Az érintett termék teljes forgalmuknak átlagosan körülbelül egyharmadát teszi ki.

| (729) | Egyik importőr sem állította, hogy a Covid19-világjárvány jelentős hatást gyakorolt volna üzleti tevékenységére. Az egyik importőr arról számolt be, hogy 2020 márciusában a korlátozó intézkedések miatt tapasztalt némi lassulást, de ugyanakkor hangsúlyozta, hogy a válság hatására nőtt az otthoni üvegszálas hálózatokhoz (a továbbiakban: FTTH-hálózat) kapcsolódó projektek fontossága. |
| --- | --- |

(729)

Egyik importőr sem állította, hogy a Covid19-világjárvány jelentős hatást gyakorolt volna üzleti tevékenységére. Az egyik importőr arról számolt be, hogy 2020 márciusában a korlátozó intézkedések miatt tapasztalt némi lassulást, de ugyanakkor hangsúlyozta, hogy a válság hatására nőtt az otthoni üvegszálas hálózatokhoz (a továbbiakban: FTTH-hálózat) kapcsolódó projektek fontossága.

| (730) | Az importőrök úgy ítélik meg, hogy az uniós gyártókkal szembeni versenyelőnyük hatékony értékesítési struktúrájukban és logisztikájukban rejlik. A szállítási időt azzal rövidítik le, hogy nagy mennyiségű készletet tárolnak raktáraikban, és céljuk az, hogy gyorsan, rugalmasan reagáljanak ügyfeleik igényeire. |
| --- | --- |

(730)

Az importőrök úgy ítélik meg, hogy az uniós gyártókkal szembeni versenyelőnyük hatékony értékesítési struktúrájukban és logisztikájukban rejlik. A szállítási időt azzal rövidítik le, hogy nagy mennyiségű készletet tárolnak raktáraikban, és céljuk az, hogy gyorsan, rugalmasan reagáljanak ügyfeleik igényeire.

| (731) | Az importőrök előadták, hogy nem tudják az összes optikai szálakból álló kábelt az uniós gazdasági ágazatból beszerezni, mert az nem képes a szükséges határidőn belül szállítani a kért mennyiségeket. Azt állították, hogy a piacon hiány volt az optikai szálakból álló kábelből és fő nyersanyagából, az optikai szálból 2017-ben és 2018-ban, amikor az uniós gazdasági ágazat nem tudta kiszolgálni a keresletet, és ezért más beszállítókat kellett találniuk. Egyes importőrök felhívták a figyelmet arra, hogy a száloptikás és az 5G hálózatok kiépítésével az optikai szálakból álló kábelek iránti kereslet nőtt, és várhatóan a továbbiakban is nőni fog. Azzal érveltek, hogy ez a megnövekedett kereslet a potenciális piacvédelmi intézkedésekkel párosulva újabb hiányt okozhat a piacon, valamint a száloptikai és az 5G hálózat bővítésének késedelméhez vezethet. |
| --- | --- |

(731)

Az importőrök előadták, hogy nem tudják az összes optikai szálakból álló kábelt az uniós gazdasági ágazatból beszerezni, mert az nem képes a szükséges határidőn belül szállítani a kért mennyiségeket. Azt állították, hogy a piacon hiány volt az optikai szálakból álló kábelből és fő nyersanyagából, az optikai szálból 2017-ben és 2018-ban, amikor az uniós gazdasági ágazat nem tudta kiszolgálni a keresletet, és ezért más beszállítókat kellett találniuk. Egyes importőrök felhívták a figyelmet arra, hogy a száloptikás és az 5G hálózatok kiépítésével az optikai szálakból álló kábelek iránti kereslet nőtt, és várhatóan a továbbiakban is nőni fog. Azzal érveltek, hogy ez a megnövekedett kereslet a potenciális piacvédelmi intézkedésekkel párosulva újabb hiányt okozhat a piacon, valamint a száloptikai és az 5G hálózat bővítésének késedelméhez vezethet.

| (732) | Az uniós gazdasági ágazat cáfolta a kínálati problémákra vonatkozó állítást, hangsúlyozva, hogy az uniós gazdasági ágazat bőséges szabad kapacitással rendelkezik. A vizsgálat megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználása a vizsgálati időszakban 59 %-os volt, az optikai szálakból álló kábelek gyártására igénybe vehető kapacitása pedig meghaladja a 2 millió kábelkilométert, ami jóval magasabb, mint az optikai szálakból álló kábelek következő évekre becsült uniós felhasználása. Az uniós gazdasági ágazat bizonyítékokkal szolgált arra, hogy az uniós gyártók képeseket arra, hogy szükség esetén több optikai szálakból álló kábelt állítsanak elő. Mi több, harmadik országokban alternatív beszerzési források is rendelkezésre állnak. |
| --- | --- |

(732)

Az uniós gazdasági ágazat cáfolta a kínálati problémákra vonatkozó állítást, hangsúlyozva, hogy az uniós gazdasági ágazat bőséges szabad kapacitással rendelkezik. A vizsgálat megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat kapacitáskihasználása a vizsgálati időszakban 59 %-os volt, az optikai szálakból álló kábelek gyártására igénybe vehető kapacitása pedig meghaladja a 2 millió kábelkilométert, ami jóval magasabb, mint az optikai szálakból álló kábelek következő évekre becsült uniós felhasználása. Az uniós gazdasági ágazat bizonyítékokkal szolgált arra, hogy az uniós gyártók képeseket arra, hogy szükség esetén több optikai szálakból álló kábelt állítsanak elő. Mi több, harmadik országokban alternatív beszerzési források is rendelkezésre állnak.

| (733) | Az importőrök azt is előadták, hogy ügyfeleikkel hosszú távú árubeszerzésre irányuló szerződéseket kötöttek, amelyek 2–4 éves időtartamra rögzített árakat állapítanak meg, és nem tartalmaznak a beszerzési ár előre nem látható emelkedésének esetében alkalmazandó árkiigazítási záradékot. Emiatt a megnövekedett költségeket nem lehetséges áthárítani ügyfeleikre. Az importőrök azzal is érveltek, hogy a jelenlegi vizsgálat során meghirdetett pályázatokon nem tudnak ajánlatot tenni, mivel nem ismert előttük, hogy az intézkedések elrendelése esetén milyen áron tudják majd beszerezni az optikai szálakból álló kábeleket. |
| --- | --- |

(733)

Az importőrök azt is előadták, hogy ügyfeleikkel hosszú távú árubeszerzésre irányuló szerződéseket kötöttek, amelyek 2–4 éves időtartamra rögzített árakat állapítanak meg, és nem tartalmaznak a beszerzési ár előre nem látható emelkedésének esetében alkalmazandó árkiigazítási záradékot. Emiatt a megnövekedett költségeket nem lehetséges áthárítani ügyfeleikre. Az importőrök azzal is érveltek, hogy a jelenlegi vizsgálat során meghirdetett pályázatokon nem tudnak ajánlatot tenni, mivel nem ismert előttük, hogy az intézkedések elrendelése esetén milyen áron tudják majd beszerezni az optikai szálakból álló kábeleket.

| (734) | Az importőrök közölték továbbá azt is, hogy a jelenlegi szerződések értelmében a beszerzési forrást nem lehet más harmadik országokba áthelyezni, mivel a kábeleket összetett jóváhagyási eljárások keretében engedélyezték, és ezért fennállna annak kockázata, hogy komoly késedelmek és jelentős nehézségek adódnak a befújási folyamat során, amelyet a kábel merevségéhez kell igazítani, miközben a merevség szállítónként változik, még az azonos műszaki előírással rendelkező termékek esetében is. |
| --- | --- |

(734)

Az importőrök közölték továbbá azt is, hogy a jelenlegi szerződések értelmében a beszerzési forrást nem lehet más harmadik országokba áthelyezni, mivel a kábeleket összetett jóváhagyási eljárások keretében engedélyezték, és ezért fennállna annak kockázata, hogy komoly késedelmek és jelentős nehézségek adódnak a befújási folyamat során, amelyet a kábel merevségéhez kell igazítani, miközben a merevség szállítónként változik, még az azonos műszaki előírással rendelkező termékek esetében is.

| (735) | Emellett egyes importőrök azt is előadták, hogy a kínai kábelek jobb minőségűek, mint az uniós gazdasági ágazat által gyártott kábelek. Állításuk szerint a műszaki előírások ugyan azonosak, de a kínai optikai szálakból álló kábeleket újabb gyártósorokon állítják elő, és a lezárás, a feltekercselés és a műszaki jellemzők magasabb színvonalúak. Ezek az importőrök azt is hozzátették, hogy a minőségbeli különbség nemcsak a terméket érinti. Véleményük szerint a kínai gyártók ügyfeleik egyéni igényeit rugalmasabban és gyorsabban elégítik ki, valamint az értékesítést követően is jobb szolgáltatásokat nyújtanak. Az egyik importőr azt állítja továbbá, hogy az unióban gyártott és a kínai optikai szálakból álló kábelek árai közötti különbség alacsonyabb a panaszban jelzettnél. Ez az importőr azt is állítja, hogy az uniós gyártók más termékeket (alépítményeket, földalatti szekrényeket, záróelemeket) is szállítanak, és úgy ítéli meg, hogy az intézkedések lehetővé tennék az uniós gyártók számára, hogy ezeket az egyéb termékeket az optikai szálakból álló kábelekhez kapcsolják, és ugyanazon projekt keretében értékesítsék. Úgy ítéli meg továbbá, hogy az intézkedések visszatartanák az uniós gyártókat az innovációtól, mivel megvédenék őket a versenytől. Ez véleménye szerint a hálózatkiépítés lassulásához vezetne. |
| --- | --- |

(735)

Emellett egyes importőrök azt is előadták, hogy a kínai kábelek jobb minőségűek, mint az uniós gazdasági ágazat által gyártott kábelek. Állításuk szerint a műszaki előírások ugyan azonosak, de a kínai optikai szálakból álló kábeleket újabb gyártósorokon állítják elő, és a lezárás, a feltekercselés és a műszaki jellemzők magasabb színvonalúak. Ezek az importőrök azt is hozzátették, hogy a minőségbeli különbség nemcsak a terméket érinti. Véleményük szerint a kínai gyártók ügyfeleik egyéni igényeit rugalmasabban és gyorsabban elégítik ki, valamint az értékesítést követően is jobb szolgáltatásokat nyújtanak. Az egyik importőr azt állítja továbbá, hogy az unióban gyártott és a kínai optikai szálakból álló kábelek árai közötti különbség alacsonyabb a panaszban jelzettnél. Ez az importőr azt is állítja, hogy az uniós gyártók más termékeket (alépítményeket, földalatti szekrényeket, záróelemeket) is szállítanak, és úgy ítéli meg, hogy az intézkedések lehetővé tennék az uniós gyártók számára, hogy ezeket az egyéb termékeket az optikai szálakból álló kábelekhez kapcsolják, és ugyanazon projekt keretében értékesítsék. Úgy ítéli meg továbbá, hogy az intézkedések visszatartanák az uniós gyártókat az innovációtól, mivel megvédenék őket a versenytől. Ez véleménye szerint a hálózatkiépítés lassulásához vezetne.

| (736) | Az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeiben a Connect Com azt állította, hogy a vámok javasolt szintje jelentősen meghaladta a haszonkulcsát. Ez a helyzet jelentős veszteségekhez vezetne, mivel nem tudná áthárítani a vámokat a vevőire, akikkel rögzített árakat megállapító, jelenleg is fennálló, hosszú távú szerződéseket kötött. Emellett a Connect Com előadta, hogy a közbeszerzési szerződésekre vonatkozó haszonkulcsa általában 20 %-nál lényegesen alacsonyabb volt, és hogy a szubvencióellenes intézkedések a dömpingellenes vámokkal együttes alkalmazása nem tenné lehetővé a jelenlegi szerződéseinek teljesítését. Ezért a vámok végső soron csődbe juttathatják. Fenntartotta azt is, hogy az uniós gyártók nem tudták vagy nem voltak hajlandók a követelményeknek megfelelő optikai szálakból álló kábeleket megfelelő időben szállítani, és hogy az intézkedések bevezetése esetén hiány lépne fel az optikai szálakból álló kábelekből, és jelentős késések merülnének fel az átfutási időkben és a hálózatok kiépítésében. Emellett a Connect Com azzal érvelt, hogy nem volt helyes az uniós gyártók haszonkulcsát 8 %-ról 12 %-ra emelni, és egyúttal az importőrök haszonkulcsát nullára vagy akár veszteségesre csökkenteni. |
| --- | --- |

(736)

Az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeiben a Connect Com azt állította, hogy a vámok javasolt szintje jelentősen meghaladta a haszonkulcsát. Ez a helyzet jelentős veszteségekhez vezetne, mivel nem tudná áthárítani a vámokat a vevőire, akikkel rögzített árakat megállapító, jelenleg is fennálló, hosszú távú szerződéseket kötött. Emellett a Connect Com előadta, hogy a közbeszerzési szerződésekre vonatkozó haszonkulcsa általában 20 %-nál lényegesen alacsonyabb volt, és hogy a szubvencióellenes intézkedések a dömpingellenes vámokkal együttes alkalmazása nem tenné lehetővé a jelenlegi szerződéseinek teljesítését. Ezért a vámok végső soron csődbe juttathatják. Fenntartotta azt is, hogy az uniós gyártók nem tudták vagy nem voltak hajlandók a követelményeknek megfelelő optikai szálakból álló kábeleket megfelelő időben szállítani, és hogy az intézkedések bevezetése esetén hiány lépne fel az optikai szálakból álló kábelekből, és jelentős késések merülnének fel az átfutási időkben és a hálózatok kiépítésében. Emellett a Connect Com azzal érvelt, hogy nem volt helyes az uniós gyártók haszonkulcsát 8 %-ról 12 %-ra emelni, és egyúttal az importőrök haszonkulcsát nullára vagy akár veszteségesre csökkenteni.

| (737) | A Bizottság megállapította, hogy bár az együttműködő importőrök stabil üzleti kapcsolatban állnak az optikai szálakból álló kábeleket beszállító kínai partnereikkel, nem kötöttek velük olyan hosszú távú szerződéseket, amelyek rögzítenék a volument vagy a vételárat. Az importőrök valójában rendszeresen rendelnek meg nagyobb mennyiségű optikai szálakból álló kábelt, és minden megrendelésre külön árajánlatot kapnak a kínai gyártóktól. Az importőrök azt állítják, hogy költséges és időigényes lenne beszállítót váltani, azonban mindannyian vásárolnak más forrásokból is (vagyis az Unióban, az Egyesült Államokban, Indiában, Kazahsztánban, Fehéroroszországban, Ukrajnában), és az állítólagos 2017–2018-as hiány alatt sikeresen találtak új beszállítókat. Ez azt jelzi, hogy az importőröknek valóban magasabb árat kellene fizetniük az intézkedések bevezetését megelőzően már leadott, de még nem beérkezett megrendelésekért, viszont nem okozna számukra különösebb nehézséget új beszállítókat találni viszonylag rövid időn belül. |
| --- | --- |

(737)

A Bizottság megállapította, hogy bár az együttműködő importőrök stabil üzleti kapcsolatban állnak az optikai szálakból álló kábeleket beszállító kínai partnereikkel, nem kötöttek velük olyan hosszú távú szerződéseket, amelyek rögzítenék a volument vagy a vételárat. Az importőrök valójában rendszeresen rendelnek meg nagyobb mennyiségű optikai szálakból álló kábelt, és minden megrendelésre külön árajánlatot kapnak a kínai gyártóktól. Az importőrök azt állítják, hogy költséges és időigényes lenne beszállítót váltani, azonban mindannyian vásárolnak más forrásokból is (vagyis az Unióban, az Egyesült Államokban, Indiában, Kazahsztánban, Fehéroroszországban, Ukrajnában), és az állítólagos 2017–2018-as hiány alatt sikeresen találtak új beszállítókat. Ez azt jelzi, hogy az importőröknek valóban magasabb árat kellene fizetniük az intézkedések bevezetését megelőzően már leadott, de még nem beérkezett megrendelésekért, viszont nem okozna számukra különösebb nehézséget új beszállítókat találni viszonylag rövid időn belül.

| (738) | A kiegyenlítő intézkedések valószínűleg gyakorolnak bizonyos mértékű kedvezőtlen hatást az importőrökre, illetve csökkenthetik azok jövedelmezőségét, azonban az importőrök – tekintettel jelentős, 20 %-ot meghaladó haszonkulcsukra – képesek lesznek kigazdálkodni a vám okozta költségnövekedést és/vagy részben áthárítani azt ügyfeleikre. Továbbá kereshetnek alternatív beszerzési forrást, többek között más harmadik országok vagy az uniós gazdasági ágazat beszállítói között. Az érintett termék egyéb beszerzési forrásainak igénybevételével, valamint a vámok okozta költségnövekedés kigazdálkodásával és/vagy az ügyfelekre történő részleges áthárításával tehát a független importőrök elkerülhetik az intézkedések bevezetésének aránytalanul súlyos hatásait. |
| --- | --- |

(738)

A kiegyenlítő intézkedések valószínűleg gyakorolnak bizonyos mértékű kedvezőtlen hatást az importőrökre, illetve csökkenthetik azok jövedelmezőségét, azonban az importőrök – tekintettel jelentős, 20 %-ot meghaladó haszonkulcsukra – képesek lesznek kigazdálkodni a vám okozta költségnövekedést és/vagy részben áthárítani azt ügyfeleikre. Továbbá kereshetnek alternatív beszerzési forrást, többek között más harmadik országok vagy az uniós gazdasági ágazat beszállítói között. Az érintett termék egyéb beszerzési forrásainak igénybevételével, valamint a vámok okozta költségnövekedés kigazdálkodásával és/vagy az ügyfelekre történő részleges áthárításával tehát a független importőrök elkerülhetik az intézkedések bevezetésének aránytalanul súlyos hatásait.

| (739) | Az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeiben a CCCME előadta, hogy a kiegyenlítő intézkedések bevezetése hátrányosan érintené az Unió digitalizációs menetrendjét és konnektivitási célkitűzéseit, mivel ennek az 5G hálózatokhoz nélkülözhetetlen terméknek jelentősen beszűkülne a kínálata és nőne az ára, erre az állításra azonban nem szolgáltatott bizonyítékot. |
| --- | --- |

(739)

Az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeiben a CCCME előadta, hogy a kiegyenlítő intézkedések bevezetése hátrányosan érintené az Unió digitalizációs menetrendjét és konnektivitási célkitűzéseit, mivel ennek az 5G hálózatokhoz nélkülözhetetlen terméknek jelentősen beszűkülne a kínálata és nőne az ára, erre az állításra azonban nem szolgáltatott bizonyítékot.

| (740) | A fél a távközlési hálózatokat érintő, a minőségbeli különbségekre, az ellátási hiányra, az uniós gazdasági ágazatnak a piac ellátására való képtelenségére vagy vonakodására, az árkülönbségekre, az importőrök jövedelmezőségére, a monopólium vagy oligopólium kockázatára, valamint az innovációra való ösztönzésre és a kiépítési időre vonatkozó felvetéseit nem támasztotta alá bizonyítékokkal, ezért azok nem voltak elfogadhatók. |
| --- | --- |

(740)

A fél a távközlési hálózatokat érintő, a minőségbeli különbségekre, az ellátási hiányra, az uniós gazdasági ágazatnak a piac ellátására való képtelenségére vagy vonakodására, az árkülönbségekre, az importőrök jövedelmezőségére, a monopólium vagy oligopólium kockázatára, valamint az innovációra való ösztönzésre és a kiépítési időre vonatkozó felvetéseit nem támasztotta alá bizonyítékokkal, ezért azok nem voltak elfogadhatók.

| (741) | A vizsgálat ténymegállapításai alapján a kár egyik fontos aspektusa ebben az ügyben éppen az, hogy az uniós gazdasági ágazat a Kínából érkező dömpingelt behozatal miatt nem tudta elérni azt a nyereségszintet, amely lehetővé tette volna a számára, hogy beruházzon többek között további kapacitásbővítésre, amelynek köszönhetően ki tudta volna elégíteni a bővülő uniós piac növekvő keresletét. Az intézkedések várt hatása éppen az egyenlő versenyfeltételek visszaállítása, valamint a megfelelő szintű nyereségesség, a beruházások és a kapacitásbővítés lehetővé tétele. |
| --- | --- |

(741)

A vizsgálat ténymegállapításai alapján a kár egyik fontos aspektusa ebben az ügyben éppen az, hogy az uniós gazdasági ágazat a Kínából érkező dömpingelt behozatal miatt nem tudta elérni azt a nyereségszintet, amely lehetővé tette volna a számára, hogy beruházzon többek között további kapacitásbővítésre, amelynek köszönhetően ki tudta volna elégíteni a bővülő uniós piac növekvő keresletét. Az intézkedések várt hatása éppen az egyenlő versenyfeltételek visszaállítása, valamint a megfelelő szintű nyereségesség, a beruházások és a kapacitásbővítés lehetővé tétele.

| (742) | Az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeiben a Connect Com azzal érvelt, hogy a nyersanyagköltségek valamennyi ágazatban jelentős mértékben emelkedtek, és ez a széles sávú kábelek gyártását is érintette. E tekintetben a Connect Com egy meg nem nevezett kínai beszállító 2020 második negyedéve és 2021 második negyedéve között végrehajtott áremeléseit hozta fel példaként. Erre vonatkozóan a Connect Com azzal érvelt, hogy égető szükség van az európai széles sávú kábelhálózatok bővítésére, de az uniós gyártók rövid távon nem tudják versenyképes és elfogadható áron kielégíteni a keresletet, ezért nem lenne szabad vámokat kivetni, vagy legalább fel kellene függeszteni őket. |
| --- | --- |

(742)

Az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeiben a Connect Com azzal érvelt, hogy a nyersanyagköltségek valamennyi ágazatban jelentős mértékben emelkedtek, és ez a széles sávú kábelek gyártását is érintette. E tekintetben a Connect Com egy meg nem nevezett kínai beszállító 2020 második negyedéve és 2021 második negyedéve között végrehajtott áremeléseit hozta fel példaként. Erre vonatkozóan a Connect Com azzal érvelt, hogy égető szükség van az európai széles sávú kábelhálózatok bővítésére, de az uniós gyártók rövid távon nem tudják versenyképes és elfogadható áron kielégíteni a keresletet, ezért nem lenne szabad vámokat kivetni, vagy legalább fel kellene függeszteni őket.

| (743) | A fél azonban sem ezen áremelések reprezentativitását, sem a felhasználókra és az importőrökre gyakorolt hatását nem támasztotta alá bizonyítékokkal. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(743)

A fél azonban sem ezen áremelések reprezentativitását, sem a felhasználókra és az importőrökre gyakorolt hatását nem támasztotta alá bizonyítékokkal. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

6.3.   A felhasználók és a forgalmazók érdeke

A felhasználók és a forgalmazók érdeke

| (744) | Az érintett terméket több gazdasági ágazat, főként a nagy távközlési szolgáltatók, a széles sávú hálózat bővítéséért felelős állami szervek (például települések), a telepítők és az üzemeltetők, valamint a forgalmazók vásárolják. |
| --- | --- |

(744)

Az érintett terméket több gazdasági ágazat, főként a nagy távközlési szolgáltatók, a széles sávú hálózat bővítéséért felelős állami szervek (például települések), a telepítők és az üzemeltetők, valamint a forgalmazók vásárolják.

| (745) | A vizsgálatban kis számú felhasználó működött együtt: két nagy távközlési szolgáltató (a Deutsche Telekom Németországban és a Proximus Belgiumban), öt hálózattelepítő és -üzemeltető szereplő, egy forgalmazó és egy kis felhasználó. Az együttműködő felhasználók együttesen az optikai szálakból álló kábelek Kínából érkező behozatala teljes volumenének kevesebb mint 12 %-át, az EU-ban a vizsgálati időszak alatt felhasznált optikai szálakból álló kábelek teljes volumenének pedig kevesebb mint 9 %-át teszik ki. |
| --- | --- |

(745)

A vizsgálatban kis számú felhasználó működött együtt: két nagy távközlési szolgáltató (a Deutsche Telekom Németországban és a Proximus Belgiumban), öt hálózattelepítő és -üzemeltető szereplő, egy forgalmazó és egy kis felhasználó. Az együttműködő felhasználók együttesen az optikai szálakból álló kábelek Kínából érkező behozatala teljes volumenének kevesebb mint 12 %-át, az EU-ban a vizsgálati időszak alatt felhasznált optikai szálakból álló kábelek teljes volumenének pedig kevesebb mint 9 %-át teszik ki.

| (746) | Sok felhasználói kérdőív nagyon hiányosan volt kitöltve, és az uniós érdekkel kapcsolatban semmilyen érvet vagy információt nem tartalmazott. Az optikai szálakból álló kábelek beszerzésében részt vevő állami szervek egyike sem működött együtt a vizsgálat során. |
| --- | --- |

(746)

Sok felhasználói kérdőív nagyon hiányosan volt kitöltve, és az uniós érdekkel kapcsolatban semmilyen érvet vagy információt nem tartalmazott. Az optikai szálakból álló kábelek beszerzésében részt vevő állami szervek egyike sem működött együtt a vizsgálat során.

| (747) | Nem ellenezte az intézkedéseket a BYCN Axione és egy másik olyan felhasználó, amely az optikai szálakból álló kábelt főként uniós gyártóktól vásárolja. A Deutsche Telekom és a Comercial Electro Industrial S.A. spanyol forgalmazó (a továbbiakban: COMEL) ellenzi az intézkedések bevezetését. |
| --- | --- |

(747)

Nem ellenezte az intézkedéseket a BYCN Axione és egy másik olyan felhasználó, amely az optikai szálakból álló kábelt főként uniós gyártóktól vásárolja. A Deutsche Telekom és a Comercial Electro Industrial S.A. spanyol forgalmazó (a továbbiakban: COMEL) ellenzi az intézkedések bevezetését.

| (748) | A Deutsche Telekom arra számít, hogy az optikai szálakból álló kábelek iránti kereslet az 5G tömeges bevezetése következtében növekedni fog, és fenntartja, hogy az optikai szálakból álló kábelek piaca szabványosított technológiával rendelkező, globális telepítést végző és globális szállítókkal működő világpiac. Azzal érvel, hogy a Kínából származó, optikai szálakból álló kábelekre kivetett vámok súlyos problémákat okozhatnak az optikai szálakból álló kábelek iránti uniós kereslet kielégítése terén, továbbá kockázatot jelentenek annyiban, hogy hátráltathatják vagy késleltethetik a hálózatkiépítést, emellett jelentősen megnövelnék az uniós ügyfelek költségeit. Hozzáteszi, hogy az árak a meglévő kapacitásfelesleg miatt csökkentek, és a néhány évvel ezelőtti állítólagos ellátási hiány idején valamennyi szereplő beruházásokat hajtott végre a kapacitásnövelés érdekében. |
| --- | --- |

(748)

A Deutsche Telekom arra számít, hogy az optikai szálakból álló kábelek iránti kereslet az 5G tömeges bevezetése következtében növekedni fog, és fenntartja, hogy az optikai szálakból álló kábelek piaca szabványosított technológiával rendelkező, globális telepítést végző és globális szállítókkal működő világpiac. Azzal érvel, hogy a Kínából származó, optikai szálakból álló kábelekre kivetett vámok súlyos problémákat okozhatnak az optikai szálakból álló kábelek iránti uniós kereslet kielégítése terén, továbbá kockázatot jelentenek annyiban, hogy hátráltathatják vagy késleltethetik a hálózatkiépítést, emellett jelentősen megnövelnék az uniós ügyfelek költségeit. Hozzáteszi, hogy az árak a meglévő kapacitásfelesleg miatt csökkentek, és a néhány évvel ezelőtti állítólagos ellátási hiány idején valamennyi szereplő beruházásokat hajtott végre a kapacitásnövelés érdekében.

| (749) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy elkerülhetetlen az, hogy a kiegyenlítő vámok költségvonzatokkal járjanak azon felhasználók számára, akik Kínából szerzik be az optikai szálakból álló kábeleket, ez azonban a kínai exportőrök tisztességtelen exportmagatartásának tudható be. A vizsgálat megállapította továbbá, hogy az optikai szálakból álló kábelek költségei a digitális hálózatokkal kapcsolatos projektek teljes kiépítési költségének csupán egy kis részét teszik ki (az 5G esetében ez az arány jóval kisebb, mint 5 %). Az érintett terméknek az együttműködő távközlési szolgáltatók általi beszerzése a vállalati forgalom elhanyagolható százalékát teszi ki, emellett a vállalat az optikai szálakból álló kábelek jelentős részét más forrásokból szerzi be. A másik felhasználó azon állításával kapcsolatban, miszerint a szolgáltatóváltás nehézséget okoz, megjegyzendő, hogy – amint azt a (737) preambulumbekezdés kifejti – más importőrök is találtak más harmadik országbeli forrásokat. Ugyanígy a felhasználóknak is van lehetőségük arra, hogy alternatív beszerzési forrásokat keressenek, ideértve más harmadik országok szállítóit is. Mivel az optikai szálakból álló kábelek iránti kereslet várhatóan növekedni fog az elkövetkező években, a felhasználók és a forgalmazók a korábbinál nagyobb piacon fognak versenyezni. Ez lehetőséget ad számukra üzleti tevékenységük fenntartására és fejlesztésére, még abban az esetben is, ha áraik emelkednek a kiegyenlítő vámok következtében. |
| --- | --- |

(749)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy elkerülhetetlen az, hogy a kiegyenlítő vámok költségvonzatokkal járjanak azon felhasználók számára, akik Kínából szerzik be az optikai szálakból álló kábeleket, ez azonban a kínai exportőrök tisztességtelen exportmagatartásának tudható be. A vizsgálat megállapította továbbá, hogy az optikai szálakból álló kábelek költségei a digitális hálózatokkal kapcsolatos projektek teljes kiépítési költségének csupán egy kis részét teszik ki (az 5G esetében ez az arány jóval kisebb, mint 5 %). Az érintett terméknek az együttműködő távközlési szolgáltatók általi beszerzése a vállalati forgalom elhanyagolható százalékát teszi ki, emellett a vállalat az optikai szálakból álló kábelek jelentős részét más forrásokból szerzi be. A másik felhasználó azon állításával kapcsolatban, miszerint a szolgáltatóváltás nehézséget okoz, megjegyzendő, hogy – amint azt a (737) preambulumbekezdés kifejti – más importőrök is találtak más harmadik országbeli forrásokat. Ugyanígy a felhasználóknak is van lehetőségük arra, hogy alternatív beszerzési forrásokat keressenek, ideértve más harmadik országok szállítóit is. Mivel az optikai szálakból álló kábelek iránti kereslet várhatóan növekedni fog az elkövetkező években, a felhasználók és a forgalmazók a korábbinál nagyobb piacon fognak versenyezni. Ez lehetőséget ad számukra üzleti tevékenységük fenntartására és fejlesztésére, még abban az esetben is, ha áraik emelkednek a kiegyenlítő vámok következtében.

| (750) | Hangsúlyozni kell továbbá, hogy a Kína által kiváltott kapacitásfelesleg nem indokolja azokat a tisztességtelen nemzetközi kereskedelmi gyakorlatokat, amelyek kárt okoznak az uniós gazdasági ágazatnak, veszélyeztetve ezzel az ágazat jövőjét, a kínálat sokszínűségét és ezáltal az uniós piacon zajló versenyt. |
| --- | --- |

(750)

Hangsúlyozni kell továbbá, hogy a Kína által kiváltott kapacitásfelesleg nem indokolja azokat a tisztességtelen nemzetközi kereskedelmi gyakorlatokat, amelyek kárt okoznak az uniós gazdasági ágazatnak, veszélyeztetve ezzel az ágazat jövőjét, a kínálat sokszínűségét és ezáltal az uniós piacon zajló versenyt.

| (751) | A Bizottság emiatt arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések bevezetése nem gyakorol aránytalan hatást a felhasználókra és a forgalmazókra. |
| --- | --- |

(751)

A Bizottság emiatt arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések bevezetése nem gyakorol aránytalan hatást a felhasználókra és a forgalmazókra.

6.4.   Egyéb tényezők

Egyéb tényezők

| (752) | A gyors széles sávú hálózatok kiépítéséhez optikai szálakból álló kábelekre van szükség, ezért az optikai szálakból álló kábelek EU-szerte fontosak az uniós polgárok, vállalkozások és közintézmények számára, akik vagy amelyek az otthoni munkavégzés, az otthoni tanulás, vállalkozásuk működtetése vagy a szolgáltatások nyújtása terén e hálózatoktól függenek. A Next Generation EU program (152) keretében megvalósuló beruházás az Európai Unió egyik fő prioritása, amelynek célja többek között a csúcstechnológián alapuló széles sávú infrastruktúra kiépítése az EU minden szegletében. Az optikai szálakból álló kábelek tehát kulcsfontosságú termékek az EU digitális évtizede (153) és digitális szuverenitása szempontjából. |
| --- | --- |

(752)

A gyors széles sávú hálózatok kiépítéséhez optikai szálakból álló kábelekre van szükség, ezért az optikai szálakból álló kábelek EU-szerte fontosak az uniós polgárok, vállalkozások és közintézmények számára, akik vagy amelyek az otthoni munkavégzés, az otthoni tanulás, vállalkozásuk működtetése vagy a szolgáltatások nyújtása terén e hálózatoktól függenek. A Next Generation EU program (152) keretében megvalósuló beruházás az Európai Unió egyik fő prioritása, amelynek célja többek között a csúcstechnológián alapuló széles sávú infrastruktúra kiépítése az EU minden szegletében. Az optikai szálakból álló kábelek tehát kulcsfontosságú termékek az EU digitális évtizede (153) és digitális szuverenitása szempontjából.

152

153

| (753) | Tekintettel arra, hogy az érintett termék milyen fontos szerepet játszik a fenti közcélok megvalósulásában, a Bizottság gondosan elemezte azt, hogy a lehetséges intézkedések milyen hatással lennének a széles sávú hálózatok kiépítésére. |
| --- | --- |

(753)

Tekintettel arra, hogy az érintett termék milyen fontos szerepet játszik a fenti közcélok megvalósulásában, a Bizottság gondosan elemezte azt, hogy a lehetséges intézkedések milyen hatással lennének a széles sávú hálózatok kiépítésére.

| (754) | Több fél azzal érvelt, hogy az uniós fogyasztók és állami költségvetések kárt szenvednének az intézkedések bevezetése esetén, mivel az optikai szálakból álló kábelek ára (és így a hálózati projektek teljes ára) emelkedne. |
| --- | --- |

(754)

Több fél azzal érvelt, hogy az uniós fogyasztók és állami költségvetések kárt szenvednének az intézkedések bevezetése esetén, mivel az optikai szálakból álló kábelek ára (és így a hálózati projektek teljes ára) emelkedne.

| (755) | A Bizottság ezért elemezte, hogy az optikai szálakból álló kábelek költségei mekkora részt tesznek ki a hálózati projektek összköltségében. A vizsgálat kimutatta, hogy az optikai szálakból álló kábelek a digitális hálózatok teljes kiépítési költségének csak kis részét teszik ki. E projektek legjelentősebb költségtételei valójában az építési munkálatok (vagyis a kábelek elhelyezéséhez szükséges földmunkák), amelyek a költségek mintegy 80 %-át teszik ki. A fennmaradó 20 % az anyagköltségekből tevődik össze, amelyek más termékeket is magukban foglalnak (például alépítményeket, csatlakozókat és szekrényeket). A Bizottság megállapította, hogy az optikai szálakból álló kábelek költségei a hálózati projektek összköltségének kis hányadát teszi ki (az egyik nagy felhasználó szerint az 5G esetében ez az arány 5 % alatti). Az uniós gyártók és az együttműködő importőrök azt is előadták, hogy az optikai szálakból álló kábelek a hálózati projektek összköltségének körülbelül 5–10 %-át teszik ki. |
| --- | --- |

(755)

A Bizottság ezért elemezte, hogy az optikai szálakból álló kábelek költségei mekkora részt tesznek ki a hálózati projektek összköltségében. A vizsgálat kimutatta, hogy az optikai szálakból álló kábelek a digitális hálózatok teljes kiépítési költségének csak kis részét teszik ki. E projektek legjelentősebb költségtételei valójában az építési munkálatok (vagyis a kábelek elhelyezéséhez szükséges földmunkák), amelyek a költségek mintegy 80 %-át teszik ki. A fennmaradó 20 % az anyagköltségekből tevődik össze, amelyek más termékeket is magukban foglalnak (például alépítményeket, csatlakozókat és szekrényeket). A Bizottság megállapította, hogy az optikai szálakból álló kábelek költségei a hálózati projektek összköltségének kis hányadát teszi ki (az egyik nagy felhasználó szerint az 5G esetében ez az arány 5 % alatti). Az uniós gyártók és az együttműködő importőrök azt is előadták, hogy az optikai szálakból álló kábelek a hálózati projektek összköltségének körülbelül 5–10 %-át teszik ki.

| (756) | A nagy uniós hálózatüzemeltetők és a nagy hálózati projektekért felelős közjogi szervezetek csekély mértékű együttműködése szintén arra enged következtetni, hogy az optikai szálakból álló kábeleket érintő esetleges intézkedések nem lennének jelentős hatással e projektek költségeire és ütemezésére. |
| --- | --- |

(756)

A nagy uniós hálózatüzemeltetők és a nagy hálózati projektekért felelős közjogi szervezetek csekély mértékű együttműködése szintén arra enged következtetni, hogy az optikai szálakból álló kábeleket érintő esetleges intézkedések nem lennének jelentős hatással e projektek költségeire és ütemezésére.

6.5.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (757) | A vizsgálat megállapította, hogy az Unióban és más harmadik országokban elegendő kapacitás áll rendelkezésre a Kínából érkező behozatal helyettesítésére. Továbbá a kiegyenlítő intézkedések bevezetése lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy uniós előállítási helyszínekbe és új technológiákba ruházzon be, ami a felhasználói ágazat javát szolgálná. Ugyanakkor az intézkedések nem akadályoznák meg a harmadik országokból (köztük Kínából) érkező behozatal tisztességes versenyét az uniós piacon. Még ha a piaci szereplők várakozásai szerint az elkövetkező években növekedne is az optikai szálakból álló kábelek iránti kereslet, az érintett termék importőrei és felhasználói nem lennének kitéve az ellátási hiány érzékelhető kockázatának, tehát az optikai szálas széles sávú hálózat otthonokba és vállalkozásokba való bevezetése nem szenvedne késedelmet. |
| --- | --- |

(757)

A vizsgálat megállapította, hogy az Unióban és más harmadik országokban elegendő kapacitás áll rendelkezésre a Kínából érkező behozatal helyettesítésére. Továbbá a kiegyenlítő intézkedések bevezetése lehetővé tenné az uniós gazdasági ágazat számára, hogy uniós előállítási helyszínekbe és új technológiákba ruházzon be, ami a felhasználói ágazat javát szolgálná. Ugyanakkor az intézkedések nem akadályoznák meg a harmadik országokból (köztük Kínából) érkező behozatal tisztességes versenyét az uniós piacon. Még ha a piaci szereplők várakozásai szerint az elkövetkező években növekedne is az optikai szálakból álló kábelek iránti kereslet, az érintett termék importőrei és felhasználói nem lennének kitéve az ellátási hiány érzékelhető kockázatának, tehát az optikai szálas széles sávú hálózat otthonokba és vállalkozásokba való bevezetése nem szenvedne késedelmet.

| (758) | Összességében elmondható, hogy az intézkedések hiányában a felhasználók, importőrök, végső fogyasztók és az állami költségvetések rövid távon ugyan élvezhetnék az olcsóbb termékek előnyeit, ám a Kínából származó támogatott behozatal elkerülhetetlenül kiszorítaná az uniós gyártókat az uniós piacról, aminek következtében az uniós gyártók által támasztott verseny hiányában a felhasználói ágazat értékes beszerzési forrásokat veszítene el, és az importárak esetlegesen emelkednének. Végezetül, az uniós gyártók túlélése kulcsfontosságú az EU digitális szuverenitása szempontjából. |
| --- | --- |

(758)

Összességében elmondható, hogy az intézkedések hiányában a felhasználók, importőrök, végső fogyasztók és az állami költségvetések rövid távon ugyan élvezhetnék az olcsóbb termékek előnyeit, ám a Kínából származó támogatott behozatal elkerülhetetlenül kiszorítaná az uniós gyártókat az uniós piacról, aminek következtében az uniós gyártók által támasztott verseny hiányában a felhasználói ágazat értékes beszerzési forrásokat veszítene el, és az importárak esetlegesen emelkednének. Végezetül, az uniós gyártók túlélése kulcsfontosságú az EU digitális szuverenitása szempontjából.

| (759) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek miatt a Kínai Népköztársaságból származó optikai szálakból álló kábelek behozatalára vonatkozó intézkedések bevezetése a vizsgálat e szakaszában ne szolgálná az Unió érdekét. |
| --- | --- |

(759)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek miatt a Kínai Népköztársaságból származó optikai szálakból álló kábelek behozatalára vonatkozó intézkedések bevezetése a vizsgálat e szakaszában ne szolgálná az Unió érdekét.

7.   VÉGLEGES KIEGYENLÍTŐ INTÉZKEDÉSEK

VÉGLEGES KIEGYENLÍTŐ INTÉZKEDÉSEK

| (760) | A támogatással, a kárral, az ok-okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban megfogalmazott következtetések fényében, valamint az alaprendelet 15. cikkével összhangban végleges kiegyenlítő vámot kell kivetni. |
| --- | --- |

(760)

A támogatással, a kárral, az ok-okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban megfogalmazott következtetések fényében, valamint az alaprendelet 15. cikkével összhangban végleges kiegyenlítő vámot kell kivetni.

7.1.   A végleges kiegyenlítő intézkedések mértéke

A végleges kiegyenlítő intézkedések mértéke

| (761) | Az alaprendelet 15. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdése értelmében a végleges kiegyenlítő vám összege nem haladhatja meg a kiegyenlíthető támogatások megállapított összegét. |
| --- | --- |

(761)

Az alaprendelet 15. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdése értelmében a végleges kiegyenlítő vám összege nem haladhatja meg a kiegyenlíthető támogatások megállapított összegét.

| (762) | A 15. cikk (1) bekezdésének negyedik albekezdése értelmében „amennyiben a Bizottság a benyújtott összes információ alapján egyértelműen arra a megállapításra jut, hogy az Uniónak nem áll érdekében, hogy az intézkedések összegét a harmadik albekezdés szerint határozza meg, akkor a kiegyenlítő vámok összegét alacsonyabban kell meghatározni, amennyiben ez a vám elegendő az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár megszüntetéséhez”. |
| --- | --- |

(762)

A 15. cikk (1) bekezdésének negyedik albekezdése értelmében „amennyiben a Bizottság a benyújtott összes információ alapján egyértelműen arra a megállapításra jut, hogy az Uniónak nem áll érdekében, hogy az intézkedések összegét a harmadik albekezdés szerint határozza meg, akkor a kiegyenlítő vámok összegét alacsonyabban kell meghatározni, amennyiben ez a vám elegendő az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár megszüntetéséhez”.

amennyiben a Bizottság a benyújtott összes információ alapján egyértelműen arra a megállapításra jut, hogy az Uniónak nem áll érdekében, hogy az intézkedések összegét a harmadik albekezdés szerint határozza meg, akkor a kiegyenlítő vámok összegét alacsonyabban kell meghatározni, amennyiben ez a vám elegendő az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár megszüntetéséhez

| (763) | Ilyen információkat nem nyújtottak be a Bizottsághoz, ezért Bizottság a 15. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdésére való hivatkozással állapítja meg a kiegyenlítő intézkedések szintjét. |
| --- | --- |

(763)

Ilyen információkat nem nyújtottak be a Bizottsághoz, ezért Bizottság a 15. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdésére való hivatkozással állapítja meg a kiegyenlítő intézkedések szintjét.

| (764) | A fentiek alapján a végleges kiegyenlítő vámtételek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:






  Vállalat | Kiegyenlítő vámtétel |
| --- | --- | --- |
| FTT csoport:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd |

(764)

A fentiek alapján a végleges kiegyenlítő vámtételek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

Vállalat

Kiegyenlítő vámtétel

FTT csoport:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd

10,3  %

ZTT csoport:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd

5,1  %

Az I. mellékletben felsorolt, mind a szubvencióellenes, mind a dömpingellenes vizsgálatban együttműködő más vállalatok

7,8  %

A II. mellékletben felsorolt, a dömpingellenes vizsgálatban együttműködő, de a szubvencióellenes vizsgálatban nem együttműködő más vállalatok

10,3  %

Minden más vállalat

10,3  %

| (765) | A Bizottság a szubvencióellenes vizsgálatot a Kínából származó ugyanezen érintett termékkel kapcsolatos külön dömpingellenes vizsgálattal párhuzamosan folytatta le, amelynek keretében a Bizottság a dömpingkülönbözet szintjén vezetett be dömpingellenes intézkedéseket. A Bizottság az alaprendelet 24. cikkének (1) bekezdésével és 15. cikkének (2) bekezdésével összhangban gondoskodott arról, hogy a támogatásnyújtás szintjét és a teljes dömpingszintet tükröző halmozott vám kivetése ne eredményezze a támogatás hatásainak kétszeres kiegyenlítését („kétszeres beszámítás”). |
| --- | --- |

(765)

A Bizottság a szubvencióellenes vizsgálatot a Kínából származó ugyanezen érintett termékkel kapcsolatos külön dömpingellenes vizsgálattal párhuzamosan folytatta le, amelynek keretében a Bizottság a dömpingkülönbözet szintjén vezetett be dömpingellenes intézkedéseket. A Bizottság az alaprendelet 24. cikkének (1) bekezdésével és 15. cikkének (2) bekezdésével összhangban gondoskodott arról, hogy a támogatásnyújtás szintjét és a teljes dömpingszintet tükröző halmozott vám kivetése ne eredményezze a támogatás hatásainak kétszeres kiegyenlítését („kétszeres beszámítás”).

| (766) | A rendes érték számítása az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet (154) 2. cikkének (6a) bekezdése alapján, egy megfelelő külső reprezentatív országra jellemző torzulásmentes költségek és nyereség figyelembevételével történt. Ebből következően a Bizottság az alaprendelet 15. cikkének (2) bekezdésével összhangban a kétszeres beszámítás elkerülése érdekében elsőként a végleges kiegyenlítő vámot vetette ki a megállapított végleges támogatási összeg szintjén, majd pedig a fennmaradó dömpingellenes vámot a kiegyenlítő vám összegével csökkentett, de a külön dömpingellenes vizsgálat keretében megállapított, a kár megszüntetéséhez szükséges mértéket meg nem haladó dömpingkülönbözet szintjén. Mivel a Bizottság a számított dömpingkülönbözetet a Kína esetében megállapított teljes támogatási összeggel csökkentette le, az alaprendelet 24. cikkének (1) bekezdése értelmében nem történik kétszeres beszámítás. |
| --- | --- |

(766)

A rendes érték számítása az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet (154) 2. cikkének (6a) bekezdése alapján, egy megfelelő külső reprezentatív országra jellemző torzulásmentes költségek és nyereség figyelembevételével történt. Ebből következően a Bizottság az alaprendelet 15. cikkének (2) bekezdésével összhangban a kétszeres beszámítás elkerülése érdekében elsőként a végleges kiegyenlítő vámot vetette ki a megállapított végleges támogatási összeg szintjén, majd pedig a fennmaradó dömpingellenes vámot a kiegyenlítő vám összegével csökkentett, de a külön dömpingellenes vizsgálat keretében megállapított, a kár megszüntetéséhez szükséges mértéket meg nem haladó dömpingkülönbözet szintjén. Mivel a Bizottság a számított dömpingkülönbözetet a Kína esetében megállapított teljes támogatási összeggel csökkentette le, az alaprendelet 24. cikkének (1) bekezdése értelmében nem történik kétszeres beszámítás.

154

| (767) | A kínai exportáló gyártók nagy fokú együttműködésére tekintettel a Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő vállalatokra kivetett legmagasabb vám szintje reprezentatív „minden más vállalat” szempontjából. A „minden más vállalathoz” tartozó vámtétel azokra a vállalatokra alkalmazandó, amelyek nem működtek együtt a vizsgálatban. |
| --- | --- |

(767)

A kínai exportáló gyártók nagy fokú együttműködésére tekintettel a Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő vállalatokra kivetett legmagasabb vám szintje reprezentatív „minden más vállalat” szempontjából. A „minden más vállalathoz” tartozó vámtétel azokra a vállalatokra alkalmazandó, amelyek nem működtek együtt a vizsgálatban.

| (768) | Az alaprendelet 15. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Bizottság a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók teljes támogatási összegét a kiegyenlíthető támogatásoknak a mintában szereplő együttműködő exportáló gyártókra megállapított összegéből képzett súlyozott átlag alapján határozta meg úgy, hogy a számításból kizárta az elhanyagolható összegeket, valamint az alaprendelet 28. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozó tételekkel összefüggésben megállapított támogatási összeget. A Bizottság azonban nem hagyta figyelmen kívül a részlegesen az ezen összegek meghatározásához rendelkezésre álló tényeken alapuló ténymegállapításokat. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a rendelkezésre álló tények felhasználása a szóban forgó esetekben nem befolyásolta érdemben a támogatás összegének méltányos meghatározásához szükséges adatokat, így e módszer alkalmazása miatt a vizsgálatban való részvételre nem felkért exportőröket nem éri hátrány. |
| --- | --- |

(768)

Az alaprendelet 15. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Bizottság a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók teljes támogatási összegét a kiegyenlíthető támogatásoknak a mintában szereplő együttműködő exportáló gyártókra megállapított összegéből képzett súlyozott átlag alapján határozta meg úgy, hogy a számításból kizárta az elhanyagolható összegeket, valamint az alaprendelet 28. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozó tételekkel összefüggésben megállapított támogatási összeget. A Bizottság azonban nem hagyta figyelmen kívül a részlegesen az ezen összegek meghatározásához rendelkezésre álló tényeken alapuló ténymegállapításokat. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a rendelkezésre álló tények felhasználása a szóban forgó esetekben nem befolyásolta érdemben a támogatás összegének méltányos meghatározásához szükséges adatokat, így e módszer alkalmazása miatt a vizsgálatban való részvételre nem felkért exportőröket nem éri hátrány.

| (769) | A fentiek alapján az említett vámok az alábbi tételek szerint kerülnek megállapításra:










  Vállalat | Dömpingkülönbözet | Támogatási mérték | A kár megszüntetéséhez szükséges mérték | Kiegyenlítő vámtétel | Dömpingellenes vámtétel |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| FTT csoport:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd |

(769)

A fentiek alapján az említett vámok az alábbi tételek szerint kerülnek megállapításra:

Vállalat

Dömpingkülönbözet

Támogatási mérték

A kár megszüntetéséhez szükséges mérték

Kiegyenlítő vámtétel

Dömpingellenes vámtétel

FTT csoport:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd

44,0  %

10,3  %

61,3  %

10,3  %

33,7  %

ZTT csoport:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd

19,7  %

5,1  %

42,0  %

5,1  %

14,6  %

Az I. mellékletben felsorolt, mind a szubvencióellenes, mind a dömpingellenes vizsgálatban együttműködő más vállalatok

31,2  %

7,8  %

52,7  %

7,8  %

23,4  %

A II. mellékletben felsorolt, a dömpingellenes vizsgálatban együttműködő, de a szubvencióellenes vizsgálatban nem együttműködő más vállalatok

31,2  %

10,3  %

52,8  %

10,3  %

20,9  %

Minden más vállalat

44,0  %

10,3  %

61,3  %

10,3  %

33,7  %

| (770) | Az egyes vállalatokra vonatkozó, e rendeletben megállapított kiegyenlítő vámtételek meghatározása e vizsgálat ténymegállapításai alapján történt. Így a vám mértéke a vizsgálat során az érintett vállalatra vonatkozóan feltárt helyzetet tükrözi. Ezt a vámtételt (ellentétben a „minden más vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) tehát kizárólag az érintett országból származó és az említett vállalat által előállított termékek behozatalaira kell alkalmazni. Azok az importtermékek, amelyeket az e rendelet rendelkező részében külön nem említett egyéb vállalatok gyártanak – ideértve a külön említett vállalatokkal kapcsolatban álló egységeket is –, nem részesülhetnek e vámok előnyeiből, ezekre a „minden más vállalatra” alkalmazandó vámok vonatkoznak. |
| --- | --- |

(770)

Az egyes vállalatokra vonatkozó, e rendeletben megállapított kiegyenlítő vámtételek meghatározása e vizsgálat ténymegállapításai alapján történt. Így a vám mértéke a vizsgálat során az érintett vállalatra vonatkozóan feltárt helyzetet tükrözi. Ezt a vámtételt (ellentétben a „minden más vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) tehát kizárólag az érintett országból származó és az említett vállalat által előállított termékek behozatalaira kell alkalmazni. Azok az importtermékek, amelyeket az e rendelet rendelkező részében külön nem említett egyéb vállalatok gyártanak – ideértve a külön említett vállalatokkal kapcsolatban álló egységeket is –, nem részesülhetnek e vámok előnyeiből, ezekre a „minden más vállalatra” alkalmazandó vámok vonatkoznak.

| (771) | Ha egy vállalatnak a későbbiekben megváltozik a neve, a rá vonatkozó egyedi vámtételek a kérelme alapján alkalmazhatók. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni. A kérelemnek tartalmaznia kell minden olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltozása nem érinti a vállalatra vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságot, a névváltoztatásról a Bizottság rendeletet tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(771)

Ha egy vállalatnak a későbbiekben megváltozik a neve, a rá vonatkozó egyedi vámtételek a kérelme alapján alkalmazhatók. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni. A kérelemnek tartalmaznia kell minden olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltozása nem érinti a vállalatra vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságot, a névváltoztatásról a Bizottság rendeletet tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

7.2.   Különleges ellenőrzésre vonatkozó záradék

Különleges ellenőrzésre vonatkozó záradék

| (772) | A vámtételek közötti jelentős különbségből adódó, az intézkedések megkerülésére vonatkozó kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében az egyedi kiegyenlítő vámok alkalmazásának biztosításához különleges intézkedésekre van szükség. Azoknak a vállalatoknak, amelyekre egyedi kiegyenlítő vámok vonatkoznak, be kell mutatniuk egy érvényes kereskedelmi számlát a tagállamok vámhatóságai előtt. A számlának meg kell felelnie az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Ha a behozatalt nem kíséri ilyen számla, a „minden más vállalatra” megállapított kiegyenlítő vámot kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(772)

A vámtételek közötti jelentős különbségből adódó, az intézkedések megkerülésére vonatkozó kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében az egyedi kiegyenlítő vámok alkalmazásának biztosításához különleges intézkedésekre van szükség. Azoknak a vállalatoknak, amelyekre egyedi kiegyenlítő vámok vonatkoznak, be kell mutatniuk egy érvényes kereskedelmi számlát a tagállamok vámhatóságai előtt. A számlának meg kell felelnie az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Ha a behozatalt nem kíséri ilyen számla, a „minden más vállalatra” megállapított kiegyenlítő vámot kell alkalmazni.

| (773) | Bár e számla bemutatása szükséges ahhoz, hogy a tagállamok vámhatóságai alkalmazhassák a behozatalokra az egyedi kiegyenlítő vámtételeket, a vámhatóságoknak nem csak ezt az elemet kell figyelembe venniük. Ugyanis, még ha a bemutatott számla teljesíti is az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében előírt összes követelményt, a tagállamok vámhatóságainak akkor is el kell végezniük a szokásos ellenőrzéseket, és – minden más esethez hasonlóan – további dokumentumokat (fuvarokmányokat stb.) is be kell kérniük a nyilatkozatban foglalt adatok pontosságának ellenőrzése céljából, valamint annak érdekében, hogy az alacsonyabb vámtétel alkalmazása a vámjognak megfelelően indokolt legyen. |
| --- | --- |

(773)

Bár e számla bemutatása szükséges ahhoz, hogy a tagállamok vámhatóságai alkalmazhassák a behozatalokra az egyedi kiegyenlítő vámtételeket, a vámhatóságoknak nem csak ezt az elemet kell figyelembe venniük. Ugyanis, még ha a bemutatott számla teljesíti is az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében előírt összes követelményt, a tagállamok vámhatóságainak akkor is el kell végezniük a szokásos ellenőrzéseket, és – minden más esethez hasonlóan – további dokumentumokat (fuvarokmányokat stb.) is be kell kérniük a nyilatkozatban foglalt adatok pontosságának ellenőrzése céljából, valamint annak érdekében, hogy az alacsonyabb vámtétel alkalmazása a vámjognak megfelelően indokolt legyen.

| (774) | Amennyiben a szóban forgó dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az alacsonyabb egyedi vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének mennyisége jelentősen megnő, ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 23. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen körülmények között, és amennyiben a feltételek teljesülnek, a kijátszások feltárására vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálatnak többek között az lehet a tárgya, hogy szükség van-e az egyéni vámtétel(ek) eltörlésére, és ebből következően az egész országra érvényes vám bevezetésére. |
| --- | --- |

(774)

Amennyiben a szóban forgó dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az alacsonyabb egyedi vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének mennyisége jelentősen megnő, ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 23. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen körülmények között, és amennyiben a feltételek teljesülnek, a kijátszások feltárására vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálatnak többek között az lehet a tárgya, hogy szükség van-e az egyéni vámtétel(ek) eltörlésére, és ebből következően az egész országra érvényes vám bevezetésére.

| (775) | A kiegyenlítő vámok megfelelő érvényesítése érdekében a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám nemcsak a nem együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba. |
| --- | --- |

(775)

A kiegyenlítő vámok megfelelő érvényesítése érdekében a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám nemcsak a nem együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba.

8.   AZ ÉRDEKELT FELEK TÁJÉKOZTATÁSA

AZ ÉRDEKELT FELEK TÁJÉKOZTATÁSA

| (776) | Az érdekelt felek tájékoztatást kaptak azokról a főbb tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság javasolni kívánta a Kínából származó optikai szálakból álló kábelek behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetését. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy a kifejezetten nekik megküldött számítások pontosságával kapcsolatban írásban észrevételeket tegyenek. |
| --- | --- |

(776)

Az érdekelt felek tájékoztatást kaptak azokról a főbb tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság javasolni kívánta a Kínából származó optikai szálakból álló kábelek behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetését. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy a kifejezetten nekik megküldött számítások pontosságával kapcsolatban írásban észrevételeket tegyenek.

9.   ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

| (777) | Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (155) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletét követően teljesítendő visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatlábnak megfelelő késedelmi kamat fizetendő. |
| --- | --- |

(777)

Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (155) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletét követően teljesítendő visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatlábnak megfelelő késedelmi kamat fizetendő.

155

Európai Unió Hivatalos Lapjának

| (778) | Mint azt a (765) és a (769) preambulumbekezdés kifejtette, a Bizottság a kétszeres beszámítás elkerülése érdekében a dömpingkülönbözetből levonta a támogatási összeg egy részét. Így amennyiben bekövetkezne a végleges kiegyenlítő vámok bármilyen módosítása vagy megszüntetése, e módosítás vagy megszüntetés következtében a dömpingellenes vámok mértékét a kétszeres beszámítás tényleges mértékének tükrözése érdekében ugyanilyen arányban automatikusan emelni kellene. A dömpingellenes vámok e változásának e rendelet hatálybalépésével kezdődően kell megvalósulnia. |
| --- | --- |

(778)

Mint azt a (765) és a (769) preambulumbekezdés kifejtette, a Bizottság a kétszeres beszámítás elkerülése érdekében a dömpingkülönbözetből levonta a támogatási összeg egy részét. Így amennyiben bekövetkezne a végleges kiegyenlítő vámok bármilyen módosítása vagy megszüntetése, e módosítás vagy megszüntetés következtében a dömpingellenes vámok mértékét a kétszeres beszámítás tényleges mértékének tükrözése érdekében ugyanilyen arányban automatikusan emelni kellene. A dömpingellenes vámok e változásának e rendelet hatálybalépésével kezdődően kell megvalósulnia.

| (779) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet (156) 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(779)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet (156) 15. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,

156

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Bizottság végleges kiegyenlítő vámot vet ki a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 8544 70 00 KN-kód (TARIC-kód: 8544700010) alá tartozó, következőképpen meghatározott termék behozatalára: önállóan beburkolt egymódusú optikai szálból vagy szálakból álló kábel védőburkolattal, az elektromos vezetéket tartalmazó is.

Az érintett termék nem tartalmazza:

| i. | azokat a kábeleket, amelyekben minden optikai szál egyedileg el van látva egyik vagy mindkét végén üzemképes csatlakozóval; valamint |
| --- | --- |

i.

azokat a kábeleket, amelyekben minden optikai szál egyedileg el van látva egyik vagy mindkét végén üzemképes csatlakozóval; valamint

| ii. | a tenger alatti használatra szánt kábeleket. A tenger alatti használatra szánt kábelek olyan, optikai szálakból álló, réz- vagy alumíniumvezetéket is tartalmazó, műanyag szigetelésű kábelek, amelyekben a szálak fémmodul(ok)ban helyezkednek el. |
| --- | --- |

ii.

a tenger alatti használatra szánt kábeleket. A tenger alatti használatra szánt kábelek olyan, optikai szálakból álló, réz- vagy alumíniumvezetéket is tartalmazó, műanyag szigetelésű kábelek, amelyekben a szálak fémmodul(ok)ban helyezkednek el.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott, az alábbiakban felsorolt vállalatok által előállított termékre vonatkozó, a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges kiegyenlítő vámtételek a következők:

| Vállalat | Végleges kiegyenlítő vám | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| FTT csoport:






  1. | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd |

Vállalat

Végleges kiegyenlítő vám

TARIC-kiegészítő kód

FTT csoport:

1.

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd

| 2. | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd |
| --- | --- |

2.

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd

| 3. | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd |
| --- | --- |

3.

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd

10,3  %

C696

ZTT csoport:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd

5,1  %

C697

Az I. mellékletben felsorolt, mind a szubvencióellenes, mind a dömpingellenes vizsgálatban együttműködő más vállalatok

7,8  %

A II. mellékletben felsorolt, a dömpingellenes vizsgálatban együttműködő, de a szubvencióellenes vizsgálatban nem együttműködő más vállalatok

10,3  %

Minden más vállalat

10,3  %

C999

(3)   A (2) bekezdésben megjelölt vállalatok esetében meghatározott egyedi kiegyenlítő vámtételek alkalmazásának feltétele olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak, amelyen szerepel a számlát kibocsátó vállalat név és beosztás szerint azonosított tisztségviselője által keltezett és aláírt következő nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (mennyiség) (érintett termék)-t a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő a Kínai Népköztársaságban. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.” Ha ilyen számlát nem mutatnak be, a minden más vállalatra alkalmazandó vámot kell alkalmazni.

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.

(5)   Amennyiben az összeegyeztethető a 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletével, (157) a vám-árunyilatkozaton fel kell tüntetni az 1. cikk (1) bekezdésében meghatározott termék kilométerben kifejezett hosszát.

(6)   Azokban az esetekben, amikor egy exportáló gyártó tekintetében a kiegyenlítő vám levonásra került a dömpingellenes vám összegéből, az (EU) 2016/1037 rendelet 21. cikke értelmében benyújtott visszatérítési kérelmek elbírálása keretében az adott exportáló gyártónak a visszatérítési vizsgálat vizsgálati időszakában érvényes dömpingkülönbözetét is meg kell vizsgálni.

2. cikk

Az (EU) 2021/2011 bizottsági végrehajtási rendelet (158) a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott, az alábbiakban felsorolt vállalatok által előállított termékre vonatkozó, a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:







  Vállalat | Végleges dömpingellenes vám | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- | --- |
| FTT csoport:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd |

1.

Az 1. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott, az alábbiakban felsorolt vállalatok által előállított termékre vonatkozó, a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:

Vállalat

Végleges dömpingellenes vám

TARIC-kiegészítő kód

FTT csoport:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd

33,7  %

C696

ZTT csoport:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd

14,6  %

C697

Az I. mellékletben felsorolt, mind a szubvencióellenes, mind a dömpingellenes vizsgálatban együttműködő más vállalatok

23,4  %

A II. mellékletben felsorolt, a dömpingellenes vizsgálatban együttműködő, de a szubvencióellenes vizsgálatban nem együttműködő más vállalatok

20,9  %

Minden más vállalat

33,7  %

C699”

| 2. | Az 1. cikk a következő új (7) bekezdéssel egészül ki:

  „(7)   Az (EU) 2022/72 bizottsági végrehajtási rendelet (*1) 1. cikkével kivetett végleges kiegyenlítő vámok módosítása vagy megszüntetése esetén a (2) bekezdésben, illetőleg az I. vagy a II. mellékletben meghatározott vámokat e rendelet hatálybalépésével kezdődő hatállyal az adott esetnek megfelelően legfeljebb a megállapított tényleges dömpingkülönbözetnek vagy a megállapított kárkülönbözetnek megfelelő összegre vállalatonként növelni kell.


  (*1)  A Bizottság (EU) 2022/72 végrehajtási rendelete (2022. január 18.) a Kínai Népköztársaságból származó, optikai szálakból álló kábelek behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vámok kivetéséről, valamint a Kínai Népköztársaságból származó, optikai szálakból álló kábelek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló (EU) 2021/2011 végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 12, 2022.1.19., 34 o.).”
  " |
| --- | --- |

2.

Az 1. cikk a következő új (7) bekezdéssel egészül ki:

„(7)   Az (EU) 2022/72 bizottsági végrehajtási rendelet (*1) 1. cikkével kivetett végleges kiegyenlítő vámok módosítása vagy megszüntetése esetén a (2) bekezdésben, illetőleg az I. vagy a II. mellékletben meghatározott vámokat e rendelet hatálybalépésével kezdődő hatállyal az adott esetnek megfelelően legfeljebb a megállapított tényleges dömpingkülönbözetnek vagy a megállapított kárkülönbözetnek megfelelő összegre vállalatonként növelni kell.

(*1)  A Bizottság (EU) 2022/72 végrehajtási rendelete (2022. január 18.) a Kínai Népköztársaságból származó, optikai szálakból álló kábelek behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vámok kivetéséről, valamint a Kínai Népköztársaságból származó, optikai szálakból álló kábelek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló (EU) 2021/2011 végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 12, 2022.1.19., 34 o.).”
  "

*1

| 3. | Az 1. cikk a következő új (8) bekezdéssel egészül ki:

  „(8)   Azokban az esetekben, amikor egy exportáló gyártó tekintetében a kiegyenlítő vám levonásra került a dömpingellenes vám összegéből, az (EU) 2016/1037 rendelet 21. cikke értelmében benyújtott visszatérítési kérelmek elbírálása keretében az adott exportáló gyártónak a visszatérítési vizsgálat vizsgálati időszakában érvényes dömpingkülönbözetét is meg kell vizsgálni.” |
| --- | --- |

3.

Az 1. cikk a következő új (8) bekezdéssel egészül ki:

„(8)   Azokban az esetekben, amikor egy exportáló gyártó tekintetében a kiegyenlítő vám levonásra került a dömpingellenes vám összegéből, az (EU) 2016/1037 rendelet 21. cikke értelmében benyújtott visszatérítési kérelmek elbírálása keretében az adott exportáló gyártónak a visszatérítési vizsgálat vizsgálati időszakában érvényes dömpingkülönbözetét is meg kell vizsgálni.”

| 4. | Az I. melléklet helyébe ezen rendelet I. és a II. melléklete lép. |
| --- | --- |

4.

Az I. melléklet helyébe ezen rendelet I. és a II. melléklete lép.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2022. január 18-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 55. o.

1

(2)  
  HL C 442., 2020.12.21., 18. o.

2

(3)  E rendelet a „kínai kormány” kifejezést tágabb értelemben használja, így az magában foglalja az Államtanácsot, továbbá valamennyi minisztériumot, osztályt, ügynökséget, illetve a központi, regionális és helyi szintű kormányzati szerveket is.

3

(4)  Értesítés a Kínai Népköztársaságból származó, optikai szálakból álló kábelek behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindításáról (HL C 316., 2020.9.24., 10. o.).

4

(5)  A Bizottság (EU) 2017/969 végrehajtási rendelete (2017. június 8.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékek behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről és a Kínai Népköztársaságból származó egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló (EU) 2017/649 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 146., 2017.6.9., 17. o., a továbbiakban: a melegen síkhengerelt termékekkel foglalkozó ügy); a Bizottság (EU) 2018/1690 végrehajtási rendelete (2018. november 9.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes, 121 feletti terhelési indexű, autóbuszhoz vagy tehergépjárműhöz való új vagy újrafutózott gumi légabroncsok behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről, továbbá a Kínai Népköztársaságból származó egyes, 121 feletti terhelési indexű, autóbuszhoz vagy tehergépjárműhöz való új vagy újrafutózott gumi légabroncsok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről, valamint az (EU) 2018/163 végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2018/1579 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 283., 2018.11.12., 1. o., a továbbiakban: az abroncsokkal foglalkozó ügy); és a Bizottság (EU) 2019/72 végrehajtási rendelete (2019. január 17.) a Kínai Népköztársaságból származó elektromos kerékpárok behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről (HL L 16., 2019.1.18., 5. o., a továbbiakban: az e-kerékpárokkal foglalkozó ügy); a Bizottság (EU) 2020/776 végrehajtási rendelete (2020. június 12.) a Kínai Népköztársaságból és az Egyiptomból származó egyes szőtt és/vagy tűzött üvegrost szövetek behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vámok kivetéséről és a Kínai Népköztársaságból és az Egyiptomból származó egyes szőtt és/vagy tűzött üvegrost szövetek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló (EU) 2020/492 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 189., 2020.6.15., 33. o., a továbbiakban: az üvegrost szövetekkel foglalkozó ügy).

5

(6)  Lásd: a vizsgálóbizottság 2015. január 16-án elfogadott jelentése, Egyesült Államok – Egyes Kínából származó termékekre kivetett kiegyenlítő vámok, WT/DS437/R, 7.152. pont.

6

Egyesült Államok – Egyes Kínából származó termékekre kivetett kiegyenlítő vámok

(7)  Lásd az 5. lábjegyzetben hivatkozott ügyeket.

7

(8)  Megtekinthető a következő internetcímen: https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2508

8

(9)  Közlemény a Covid19-járványnak a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásáról (2020/C 86/06)(HL C 86., 2020.3.16., 6. o.).

9

(10)  Bizottsági szolgálati munkadokumentum piacvédelmi vizsgálatokhoz a Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól, 2017. december 20., SWD(2017) 483 final/2. (a továbbiakban: jelentés) – 4. fejezet, 41–42., 83. o.

10

(11)  Lásd a stratégiai feltörekvő gazdasági ágazatok fő termékeinek és szolgáltatásainak útmutató katalógusát (http://www.gov.cn/xinwen/2018-09/22/5324533/files/dcf470fe4eac413cabb686a51d080eec.pdf) és a Made in China 2025 négy alapelemét bemutató katalógust (http://www.cm2025.org/show-14-126-1.html) valamint a következő dokumentumot: http://www.cm2025.org/uploadfile/2016/1122/20161122053929266.pdf (legutóbbi hozzáférés mindegyik esetében: 2021. augusztus 18.).

11

(12)  Jelentés: 2. fejezet, 17. o.

12

(13)  Az Államtanács közleménye a „Made in China 2025” kibocsátásáról (Guofa (2015) 28. sz.) – Kormányzati információk közzététele rovat (www.gov.cn), legutóbbi hozzáférés: 2021. június 28.

13

(14)  Lásd: USA–Kína Gazdasági és Biztonsági Felülvizsgálatot végző Bizottság: A tizenharmadik ötéves terv (12. o.).

14

(15)  http://www.gov.cn/xinwen/2014-10/14/content_2764849.htm, legutóbbi hozzáférés: 2021. augusztus 6.

15

(16)  http://www.forestry.gov.cn/lczb/5/20210429/101204144404645.html, legutóbbi hozzáférés: 2021. augusztus 18.

16

(17)  https://www.ndrc.gov.cn/fzggw/jgsj/gjss/sjdt/201806/t20180612_1154987.html?code=&state=123, legutóbbi hozzáférés: 2021. augusztus 6.

17

(18)  https://www.cae.cn/cae/html/files/2015-10/29/20151029105822561730637.pdf, legutóbbi hozzáférés: 2021. június 28.

18

(19)  Lásd: Made in China 2025, 4. fejezet – Stratégiai támogatás és ellátás.

19

(20)  http://www.cm2025.org/show-14-126-1.html, legutóbbi hozzáférés: 2021. augusztus 6.

20

(21)  http://www.gov.cn/zhengce/content/2015-06/24/content_9972.htm, legutóbbi hozzáférés: 2021. augusztus 6.

21

(22)  http://www.gov.cn/xinwen/2016-12/08/content_5145162.htm, legutóbbi hozzáférés: 2021. augusztus 6.

22

(23)  http://www.miit.gov.cn/n1146295/n1652858/n1652930/n4509627/c5862297/part/5862506.doc, legutóbbi hozzáférés: 2021. augusztus 18.

23

(24)  https://www.miit.gov.cn/ztzl/rdzt/znzzxggz/wjfb/art/2020/art_4430cca546bd4f4c9dd7c96b31bc7c11., legutóbbi hozzáférés: 2021. augusztus 18.

24

(25)  https://www.directindustry.com/soc/yangtze-optical-fibre-cable-joint-stock-limited-company-212621.html, legutóbbi hozzáférés: 2021. augusztus 6.

25

(26)  http://www.gov.cn/zwgk/2009-04/15/content_1282430.htm, legutóbbi hozzáférés: 2021. augusztus 2.

26

(27)  http://www.gov.cn/zwgk/2013-08/17/content_2468348.htm, legutóbbi hozzáférés: 2021. augusztus 2.

27

(28)  http://www.gov.cn/zwgk/2010-04/08/content_1576039.htm legutóbbi hozzáférés: 2021. augusztus 2.

28

(29)  http://www.gov.cn/zhengce/content/2015-07/04/content_10002.htm, legutóbbi hozzáférés: 2021. augusztus 2.

29

(30)  http://www.gov.cn/zhengce/content/2015-05/20/content_9789.htm, legutóbbi hozzáférés: 2021. augusztus 5.

30

(31)  https://www.ndrc.gov.cn/xxgk/zcfb/gg/201702/t20170204_961174.html?code=&state=123, legutóbbi hozzáférés: 2021. augusztus 3.

31

(32)  http://www.gov.cn/zwgk/2006-12/21/content_474651.htm, legutóbbi hozzáférés: 2021. augusztus 7.

32

(33)  http://www.most.gov.cn/xwzx/xwfb/200312/t20031214_10451.html, legutóbbi hozzáférés: 2021. augusztus 7.

33

(34)  A Fellebbezési Testület jelentése: Európai Közösségek és egyes tagállamok – A nagy polgári légi járművek kereskedelmét érintő intézkedések.

34

(35)  https://itlaw.wikia.org/wiki/Broadband_infrastructure, legutóbbi hozzáférés: 2021. október 26.

35

https://www.investopedia.com/terms/b/broadband.asp, legutóbbi hozzáférés: 2021. október 26.

(36)  Útmutató katalógus az ipar szerkezetátalakításához (2011. évi kiadás, 2013. évi módosítás), kiadta 9. sz. rendeletével a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság 2011. március 27-én, módosította az ipari szerkezetátalakításhoz összeállított útmutató katalógus 2011. évi kiadása egyes rendelkezéseinek módosításáról szóló, a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság 2013. február 16-i 21. sz. rendeletével kiadott nemzeti fejlesztési és reformbizottsági határozat.

36

(37)  http://www.gov.cn/xinwen/2019-11/06/5449193/files/26c9d25f713f4ed5b8dc51ae40ef37af.pdf, legutóbbi hozzáférés: 2021. augusztus 18.

37

(38)  A nemzeti csúcstechnológiai iparfejlesztési övezetekre vonatkozó tizenharmadik ötéves terv (2017), 9. o., http://www.most.gov.cn/xxgk/xinxifenlei/fdzdgknr/fgzc/gfxwj/gfxwj2017/201705/t20170510_132712.html, legutóbbi hozzáférés: 2021. augusztus 10.

38

(39)  A nemzeti csúcstechnológiai iparfejlesztési övezetekre vonatkozó preferenciális szakpolitikák, 1. oldal.

39

(40)  A nemzeti csúcstechnológiai iparfejlesztési övezetekre vonatkozó preferenciális szakpolitikák, 1. oldal.

40

(41)  Lásd a jegyzék 3.3.1. szakaszát.

41

http://www.gov.cn/xinwen/2018-09/22/5324533/files/dcf470fe4eac413cabb686a51d080eec.pdf, legutóbbi hozzáférés: 2021. augusztus 18.

(42)  Lásd Zhejiang tartomány népi kormányának közleményét „A hagyományos feldolgozóipar átfogó átalakítását és korszerűsítését célzó cselekvési terv (2017–2020)” című dokumentum kiadásáról. http://jxt.zj.gov.cn/art/2017/6/4/art_1657971_35695741.html, legutóbbi hozzáférés: 2021. augusztus 11.

42

(43)  https://asiatimes.com/tag/donghu-high-tech-zone/, legutóbbi hozzáférés: 2021. augusztus 18.

43

(44)  Lásd: Wuhan East Lake: a National High Tech Zone mixing investment and tax benefit policies (Wuhan East Lake: a beruházási és adókedvezmény-politikákat ötvöző nemzeti csúcstechnológiai övezet), a Pedata weboldala, 2013. február 27., https://free.pedata.cn/755314.html, legutóbbi hozzáférés: 2021. augusztus 10. Lásd a kivonatot: „
  Tíz vállalatot jegyeztek a NEEQ-en, illetve részesítettek az ennek megfelelő kormányzati támogatásokban; [...] Annak érdekében, hogy a tőkebefektetési intézmények számára vonzó legyen a parkban való letelepedés vagy a parkban működő vállalkozásokba történő befektetés, Hubei tartomány, Wuhan városa és az East Lake Csúcstechnológiai Övezet illetékes részlegei kockázatitőke-orientációs alapokat hoztak létre. Bár az East Lake Csúcstechnológiai Övezet tőkebefektetési ágazata később alakult ki, a part menti területek csúcstechnológiai övezeteihez képest komoly vonzerővel bír a kockázati tőkével/magántőkével foglalkozó intézmények számára a cégbejegyzés egyszerűsége, továbbá a jelentős szakpolitikai támogatás és a nagyszámú kormányzati orientációs alap elérhetősége miatt.”

44

Wuhan East Lake: a National High Tech Zone mixing investment and tax benefit policies

Tíz vállalatot jegyeztek a NEEQ-en, illetve részesítettek az ennek megfelelő kormányzati támogatásokban; [...] Annak érdekében, hogy a tőkebefektetési intézmények számára vonzó legyen a parkban való letelepedés vagy a parkban működő vállalkozásokba történő befektetés, Hubei tartomány, Wuhan városa és az East Lake Csúcstechnológiai Övezet illetékes részlegei kockázatitőke-orientációs alapokat hoztak létre. Bár az East Lake Csúcstechnológiai Övezet tőkebefektetési ágazata később alakult ki, a part menti területek csúcstechnológiai övezeteihez képest komoly vonzerővel bír a kockázati tőkével/magántőkével foglalkozó intézmények számára a cégbejegyzés egyszerűsége, továbbá a jelentős szakpolitikai támogatás és a nagyszámú kormányzati orientációs alap elérhetősége miatt

(45)  https://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN202004291379049397_1.pdf, 133., 138–139. o., legutóbbi hozzáférés: 2021. augusztus 11.

45

(46)  https://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN202004291379029468_1.pdf, 205., 215. o., legutóbbi hozzáférés: 2021. augusztus 11.

46

(47)  
  HL C 394., 1998.12.17., 6. o.

47

(48)  Mint például a 452/2011/EU tanácsi végrehajtási rendelet (HL L 128., 2011.5.14., 18. o.)(bevont finompapír), a 215/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelet (HL L 73., 2013.3.11., 16. o.)(szerves bevonatú acéltermékek), az (EU) 2017/366 bizottsági végrehajtási rendelet (HL L 56., 2017.3.3., 1. o.)(szolárpanelek), az 1379/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (HL L 367., 2014.12.23., 22. o.)(üvegrostszál) és a 2014/918/EU bizottsági végrehajtási rendelet (HL L 360., 2014.12.17., 65. o.)(poliészter vágott szál).

48

bevont finompapír

szerves bevonatú acéltermékek

szolárpanelek

üvegrostszál

poliészter vágott szál

(49)  Vizsgálóbizottsági jelentés, Európai Közösségek – Nagy polgári légi járművek, 7.1230–7.1231. pont; Vizsgálóbizottsági jelentés, Egyesült Államok – Dömpingellenes/kiegyenlítő vámok (Kína), 9.138–9.139. pont.

49

(50)  Vizsgálóbizottsági jelentés, Egyesült Államok – Végleges dömpingellenes és kiegyenlítő vámok egyes Kínából származó termékekre, WT/DS379/R, 9.140–9.144., 9.157. pont.

50

(51)  WT/DS379/AB/R (Egyesült Államok – Egyes Kínából származó termékekre kivetett dömpingellenes és kiegyenlítő vámok), a Fellebbezési Testület 2011. március 11-i jelentése, DS 379, 318. pont. Lásd még: WT/DS436/AB/R (Egyesült Államok – Szénacél [India]), a Fellebbezési Testület 2014. december 8-i jelentése, 4.9–4.10., 4.17–4.20. pont, valamint WT/DS437/AB/R (Egyesült Államok – Egyes Kínából származó termékekre kivetett kiegyenlítő vámok), a Fellebbezési Testület 2014. december 18-i jelentése, 4.92. pont.

51

(52)  A Kínai Népköztársaság Államtanácsának (283. sz.) rendelete.

52

(53)  https://www.reuters.com/article/us-china-banks-party-idUSKBN1JN0XN, legutóbbi hozzáférés: 2021. augusztus 13.

53

(54)  A kínai finanszírozású kereskedelmi bankok közigazgatási engedélyezésének egyes kérdéseiről szóló CBIRC végrehajtási intézkedések (a CBIRC 2017. évi 1. sz. rendelete), a külföldi finanszírozású kereskedelmi bankok közigazgatási engedélyezésének egyes kérdéseiről szóló CBIRC végrehajtási intézkedések (a CBIRC 2015. évi 4. sz. rendelete), valamint a bankszektorban tevékenykedő pénzügyi intézmények igazgatóinak és vezető tisztségviselőinek képzettségéről szóló CBIRC közigazgatási intézkedések (a CBIRC 2013. évi 3. sz. rendelete) szerint.

54

(55)  http://www.pbc.gov.cn/zhengcehuobisi/125207/125213/125440/3876551/de24575c/index2.html, legutóbbi hozzáférés: 2021. augusztus 3.

55

(56)  Lásd például az 5. lábjegyzetben, illetve a 3.4.1.1.b., 3.4.1.1.b. és 3.5.1.1. szakaszban említett, a melegen síkhengerelt termékekkel, az abroncsokkal és az e-kerékpárokkal foglalkozó ügyeket.

56

(57)  Lásd: http://english.eximbank.gov.cn/Profile/AboutTB/Introduction/, legutóbbi hozzáférés: 2021. október 28.

57

(58)  Lásd az 5. lábjegyzetben említett, az üvegrostszövetekkel és az abroncsokkal foglalkozó ügyet.

58

(59)  Lásd az 5. lábjegyzetben említett, az üvegrostszövetekkel és az abroncsokkal foglalkozó ügyet.

59

(60)  WT/DS/296 (Egyesült Államok – A Koreából származó dinamikus véletlen hozzáférésű memóriákra [DRAM-okra] kivetett kiegyenlítő vám vizsgálata című, DS296. sz. jogvita), a Fellebbezési Testület 2005. február 21-i jelentése, 116. pont.

60

(61)  A Fellebbezési Testület jelentése, DS 296, 116. pont.

61

(62)  A Fellebbezési Testület jelentése, DS 296. sz., 115. pont.

62

(63)  A Fellebbezési Testület jelentése, DS 296, 114. pont., egyetértve a vizsgálóbizottság azonos tárgyú jelentésével, DS 194, 8.31. pont.

63

(64)  A Fellebbezési Testület jelentése, DS 296, 115. pont.

64

(65)  Lásd az 5. lábjegyzetben említett, az üvegrostszövetekkel és az abroncsokkal foglalkozó ügyet.

65

(66)  Az IMF munkadokumentuma: A kínai vállalatok adósságproblémájának megoldása („Resolving China’s Corporate Debt Problem”), szerzők: Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender és Jiangyan, 2016. október, WP/16/203.

66

(67)  Livingstone, M., Poon, W.P.H. és Zhou, L. (2017). Are Chinese Credit Ratings Relevant? A Study of the Chinese Bond Market and Credit Rating Industry (Számítanak a kínai hitelminősítések? Tanulmány a kínai kötvénypiacról és a hitelminősítési ágazatról), Journal of Banking & Finance, 24. o.

67

(68)  China bond market insight 2021 (2021. évi betekintés a kínai kötvénypiacra) https://assets.bbhub.io/professional/sites/10/China-bond-market-booklet.pdf, legutóbbi hozzáférés: 2021. augusztus 8.

68

(69)  2021. évi betekintés a kínai kötvénypiacba, 59. lábjegyzet, 31. o.

69

(70)  Price, A.H., Brightbill T.C., Francisco R.E., Claeys, S.J., Teslik, A. és Neelakantan, U. (2017). China’s broken promises: why it is not a market-economy (Kína megszegett ígéretei: ez miért nem piacgazdaság?), Wiley Rein LLP, 68. o.

70

(71)  Lásd a hitelminősítési üzletágnak az értékpapírpiac vonatkozásában való irányítására vonatkozó, a Kínai Értékpapír-szabályozó Bizottság által közzétett átmeneti intézkedéseket, a Kínai Értékpapír-szabályozó Bizottság 2007. évi 50. sz. rendelete, 2007. augusztus 24.; A Kínai Központi Bank értesítése a China Cheng Xin Securities Rating Co., Ltd vállalat és más intézetek által végzett, vállalati kötvényekre vonatkozó hitelminősítésről (YinFa, 1997. évi 547. sz., 1997. december 16.); a Kínai Központi Bank és a Kínai Értékpapír-szabályozó Bizottság közleménye a hitelminősítők által a bankközi kötvénypiacon és a tőzsdei kötvénypiacon nyújtott kötvényminősítési szolgáltatásokkal kapcsolatos kérdésekről (2018. évi 14. sz.).

71

(72)  A Kínai Központi Bank 2017/5. sz. munkadokumentuma (2017. május 25., 28. o.).

72

(73)  Lásd a China Development Bank Fund weboldalát: http://www.cdb.com.cn/English/ywgl/zhjryw/gkfzjj/, legutóbbi hozzáférés: 2021. augusztus 18.

73

(74)  Lásd az 5. lábjegyzetben említett, a melegen síkhengerelt termékekkel foglalkozó ügyet, ((152)–(244) preambulumbekezdés), az abroncsokkal foglalkozó ügyet ((236) preambulumbekezdés), valamint az üvegrostszövetekkel foglalkozó ügyet ((300) preambulumbekezdés).

74

(75)  Lásd a (189) preambulumbekezdést.

75

(76)  Rögzített kamatozású hitelek esetében. A változó kamatozású hitelek esetében a Kínai Központi Bank (a továbbiakban: PBOC) referencia-kamatlábát, 2019. augusztus 20. után pedig az irányadó hitelkamatlábat vette alapul.

76

(77)  A hitel/saját tőke arány a vállalatok tőkeáttételének értékelésére használható. A hitel/saját tőke arányt a társaság összes kötelezettségeinek és saját tőkéjének összehasonlításaként fejezik ki.

77

(78)  A tőkearányos jövedelmezőség egy vállalat saját tőkéjéhez viszonyított jövedelmezőségét méri. A tőkearányos jövedelmezőség az adózás előtti nyereségnek a saját tőkével való elosztásával számítható ki.

78

(79)  Forrás: Capital IQ, 2018 – a Jiangsu Zhongtian Technológiai kötvénytájékoztatójába foglalva.

79

(80)  Egy ilyen ügylet keretében a vállalat az adósságának egy részét részvényekké alakíthatja, és így csökkentheti a mérlegében szereplő kötelezettségeket.

80

(81)  Az 5. lábjegyzetben hivatkozott, a melegen síkhengerelt termékekkel és az abroncsokkal foglalkozó ügy: a melegen síkhengerelt termékekkel foglalkozó ügy (175)–(187) preambulumbekezdése és az abroncsokkal foglalkozó ügy (256) preambulumbekezdésével kezdődő szövegrész.

81

(82)  Lásd: https://www.barclays.co.uk/current-accounts/bank-account/overdrafts/overdraft-charges/, legutóbbi hozzáférés: 2021. augusztus 18., a vezetői folyószámlahitelek díjai – „
  a 15 000 GBP összeget meghaladó banki folyószámlahitelek ügyviteli díja a meghatározott hitelkeret 1,5 %-a, megújítási díja pedig 1,5 %
  ”.

82

a 15 000 GBP összeget meghaladó banki folyószámlahitelek ügyviteli díja a meghatározott hitelkeret 1,5 %-a, megújítási díja pedig 1,5 %

(83)  Lásd az 5. lábjegyzetben említett üvegrostszövetekkel foglalkozó ügyet ((354) és (355) preambulumbekezdés).

83

(84)  Lásd a 79. lábjegyzetet.

84

(85)  https://corporatefinanceinstitute.com/resources/knowledge/finance/commitment-fee/

85

(86)  https://www.barclays.co.uk/business-banking/borrow/overdrafts/

86

(87)  Lásd a Kínai Központi Bank honlapját:

87

https://www.boc.cn/en/cbservice/cncb6/cb61/200811/t20081112_1324239.html, legutóbbi hozzáférés: 2021. augusztus 18.

(88)  Uo.

88

(89)  Lásd a DBS Bank honlapját: https://www.dbs.com.cn/corporate/financing/working-capital/bank-acceptance-draft-bad-issuance, legutóbbi hozzáférés: 2021. augusztus 18.

89

(90)  Lásd az 5. lábjegyzetben említett, az üvegrostszövetekkel foglalkozó ügyet ((385) preambulumbekezdés).

90

(91)  Lásd az 5. lábjegyzetben említett, az üvegrostszövetekkel foglalkozó ügyet ((399) preambulumbekezdés).

91

(92)  

  „Negyedéves áttekintés, 1981. nyár”
  .

92

„Negyedéves áttekintés, 1981. nyár”

(93)  Lásd: a Bank of Canada háttérvitaanyaga – Bevezetés a bankelfogadványok kanadai piacába, valamint:https://fast.bnm.gov.my/fastweb/public/files/BA_Apr2004_Updated.pdf

93

(94)  Lásd a (189) preambulumbekezdést.

94

(95)  Az átváltható kötvények kibocsátásakor alkalmazandó jogszabályok.

95

(96)  Legutóbbi módosítás: 2019. december 28-án a 2020. március 1-jén hatályba lépő 37. sz. elnöki rendelettel.

96

(97)  Legutóbbi módosítás: 2020. február 14-én a Kínai Értékpapír-szabályozói Bizottság „A jegyzett társaságok által kibocsátott értékpapírokra vonatkozó közigazgatási intézkedések” felülvizsgálatáról szóló, 2020. február 14-én hatályba lépő határozatával.

97

(98)  A helyébe lépett a Kínai Értékpapír-szabályozói Bizottság az értékpapírok kibocsátásának és jegyzésének szponzorálására vonatkozó közigazgatási intézkedésekről szóló 2020. június 12-i 170. sz. rendelete, mely 2020. június 12-én lép hatályba.

98

(99)  Lásd: 2021. évi betekintés a kínai kötvénypiacba, 59. lábjegyzet, 33. o.

99

(100)  Mivel nem álltak rendelkezésre kifejezetten az átváltható vállalati kötvényekre vonatkozó adatok, a Bizottság – az átváltható vállalati kötvényeket is magukban foglaló – vállalati kötvényekre vonatkozóan elérhető adatokat használta.

100

(101)  Lásd a (189) preambulumbekezdést.

101

(102)  Legutóbbi módosítás: 2019. december 28-án a 2020. március 1-jén hatályba lépő 37. sz. elnöki rendelettel.

102

(103)  Lásd: 2021. évi betekintés a kínai kötvénypiacba, 59. lábjegyzet, 33. o.

103

(104)  Az OECD tanulmánya a kínai exporthitelezési politikákról és programokról, 7. oldal, 32. bekezdés, elérhető itt: https://www.oecd.org/officialdocuments/publicdisplaydocumentpdf/?cote=TAD/ECG(2015)3&doclanguage=en, legutóbbi hozzáférés: 2021. augusztus 18.

104

(105)  Lásd: a Sinosure honlapja, vállalati profil, a „Made in China” támogatása – https://www.sinosure.com.cn/en/Resbonsiblity/smic/index.shtml, legutóbbi hozzáférés: 2021. augusztus 17.

105

(106)  Lásd az 5. lábjegyzetben említett, az abroncsokkal foglalkozó ügyet, (429) preambulumbekezdés.

106

(107)  https://www.sinosure.com.cn/en/Sinosure/Profile/index.shtml, legutóbbi hozzáférés: 2021. augusztus 18.

107

(108)  A csúcstechnológiát képviselő kínai termékek exportkatalógusa, pl. 775., 780., 781., 1035., 1098., 1100., 1104., 1107. és 1109. sz.

108

(109)  http://www.mofcom.gov.cn/aarticle/b/g/200411/20041100300040.html, legutóbbi hozzáférés: 2021. augusztus 12.

109

(110)  A Sinosure 2019. évi éves beszámolója, 11. o., https://www.sinosure.com.cn/images/xwzx/ndbd/2020/08/27/38BBA5826A689D7D5B1DAE8BB66FACF8.pdf, legutóbbi hozzáférés: 2019. augusztus 18.

110

(111)  Uo., 28. és 29. o.

111

(112)  A Kínai Népköztársaság elnökének 23. sz. rendelete.

112

(113)  A Kínai Népköztársaság társaságiadó-törvényre vonatkozó (2019-ben módosított) végrehajtási szabályai, a Kínai Népköztársaság Államtanácsának 714. sz. rendelete.

113

(114)  http://kj.quanzhou.gov.cn/wsbs/xgxz/201703/t20170322_431820.htm, legutóbbi hozzáférés: 2021. augusztus 17.

114

(115)  A Pénzügyminisztérium és a Központi Adóigazgatóság 2021. évi 13. sz. bejelentése a kutatási-fejlesztési ráfordítások adózás előtti súlyozott levonására vonatkozó politika továbbfejlesztéséről.

115

(116)  Lásd az 5. lábjegyzetben említett, a melegen síkhengerelt acéltermékekkel, az abroncsokkal és az üvegrostszövetekkel foglalkozó ügyet (sorrendben a (330), az (521) és az (560) preambulumbekezdés).

116

(117)  A Tanács 215/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. március 11.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes szerves bevonatú acéltermékek behozatalára vonatkozó kiegyenlítő vám kivetéséről, (182) preambulumbekezdés (HL L 73., 2013.3.15., 16. o.).

117

A Tanács 451/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. május 6.) a Kínai Népköztársaságból származó bevont finompapír behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről (HL L 128., 2011.5.14., 1. o.).

(118)  Lásd az üvegrostszövetekkel foglalkozó ügyet ((531) preambulumbekezdés).

118

(119)  A Kínai Kommunista Párt Központi Bizottságának és az Államtanácsnak véleményei a villamosenergia-rendszer reformjának további elmélyítéséről (Zhong Fa, 2015. évi 9. sz.), III. szakasz (4) bekezdés.

119

(120)  A Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság körrendelete a vállalatok villamosenergia-költségeinek a munka visszaállításának és a termelésfejlesztésnek támogatása érdekében történő csökkentéséről és az új árakról (2020) 258. sz.

120

(121)  Lásd az üvegrostszövetekkel, a szerves bevonatú acéltermékekkel és a szolárpanelekkel foglalkozó ügyet.

121

(122)  Lásd a 3.1. szakaszt.

122

(123)  Bizottsági szolgálati munkadokumentum piacvédelmi vizsgálatokhoz a Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól, 2017. december 20., SWD(2017) 483 final/2. – 9. fejezet, 213–215. o.

123

(124)  Bizottsági szolgálati munkadokumentum piacvédelmi vizsgálatokhoz a Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól, 2017. december 20., SWD(2017) 483 final/2. – 9. fejezet, 209–211. o.

124

(125)  Lásd a 105. lábjegyzetet.

125

(126)  Ahogyan azt a Törvényszék a T-444/11. sz. Gold East Paper és Gold Huacheng Paper kontra Tanács ügyben jóváhagyta. A Törvényszék 2014. szeptember 11-i ítélete (ECLI:EU:T:2014:773).

126

(127)  Lásd az üvegrostszövetekkel, a szerves bevonatú acéltermékekkel és a szolárpanelekkel foglalkozó ügyet.

127

(128)  https://idbpark.moeaidb.gov.tw/, legutóbbi hozzáférés: 2021. augusztus 18.

128

(129)  
  Hubei – Wikipédia.

129

Hubei – Wikipédia

(130)  Csiangszu – Wikipédia.

130

(131)  https://www.earthmagazine.org/article/mineral-resource-month-germanium/, legutóbbi hozzáférés: 2021. augusztus 17.

131

(132)  https://www.ndrc.gov.cn/fggz/fzzlgh/gjfzgh/201603/P020191104614882474091.pdf, legutóbbi hozzáférés: 2021. augusztus 4.

132

(133)  http://www.yn.gov.cn/zwgk/zcwj/zxwj/201701/t20170106_143075.html, legutóbbi hozzáférés: 2021. augusztus 4.

133

(134)  http://www.yn.gov.cn/zwgk/zcwj/zxwj/202004/t20200426_203069.html, legutóbbi hozzáférés: 2021. augusztus 4.

134

(135)  https://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN202104221487092732_1.pdf?1619123432000.pdf, 171. o., legutóbbi hozzáférés: 2021. augusztus 5.

135

(136)  https://chxz.chinalco.com.cn/tzzgx/dqbg/202103/P020210325553668267186.pdf, 221. o., legutóbbi hozzáférés: 2021. augusztus 6.

136

(137)  Lásd még értelemszerűen: WT/DS294/AB/RW, „US – Nullázás” (a vitarendezési egyetértés 21. cikkének 5. bekezdése), a Fellebbezési Testület jelentése, 2009. május 14., 453. pont.

137

(138)  CRU Cable market outlook (CRU: Kábelpiaci kitekintés, 2020. augusztus), kiegészítve a panaszosok piaci értesüléseivel.

138

(139)  Ezek a mutatók azokon a közvetlen adatokon alapultak, amelyeket a panaszos gyűjtött az uniós termelés csaknem 80 %-át képviselő nyolc panaszos vagy támogató uniós gyártóról (egy vállalatot az (574) preambulumbekezdésben ismertetett okok miatt figyelmen kívül hagyva), továbbá a többi uniós gyártóra vonatkozó piackutatást és piaci értesüléseket vették alapul.

139

(140)  CRU Cable market outlook (CRU: Kábelpiaci kitekintés, 2020. augusztus), 29. o., valamint CRU Worldwide Cable Market Summary by Application and Region (CRU: Összefoglaló a kábelek világpiacáról alkalmazások és régiók szerinti bontásban, 2021. február).

140

(141)  A panaszosok becslése a 6.1. és 6.5. mellékletben benyújtott, és a panaszban tovább részletezett nyilvános források (a CRU 2020. január 10-i, „Further instability on the horizon as tumultuous year ends” [További instabilitás várható a viharos év végén] című cikke, valamint a 2019. júniusi CRU Wire Cable konferencia prezentációi) alapján.

141

(142)  Vizsgálóbizottsági jelentés, Kína – Az Európai Unióból származó röntgensugaras biztonsági ellenőrző berendezésekre kivetett végleges dömpingellenes vámok, WT/DS425/R, 7.67. pont.

142

(143)  
  HL L 362., 1988.12.30., 59. o., (7) preambulumbekezdés.

143

(144)  Az Elsőfokú Bíróság 1997. december 17-i ítélete, EFMA kontra Tanács, T-121/95, EU:T:1997:198, 105. és az azt követő pontok.

144

(145)  Teljes munkaidős egyenérték.

145

(146)  Ezek az árak reprezentatívnak tekinthetők, és az uniós gazdasági ágazat vizsgálati időszakbeli értékesítéseinek 36 %-át képviselik.

146

(147)  A 98/230/EK bizottsági határozat (1998. március 20.). a Kínai Népköztársaságból származó volfrám-oxid és volfrámsav behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről (HL L 87., 1998.3.21., 24. o.).

147

(148)  Vizsgálóbizottsági jelentés, Thaiföld – A Lengyelországból származó, vasból vagy ötvözetlen acélból készült szögvasakra, idomvasakra és szelvényekre, valamint H-profilú gerendákra kivetett dömpingellenes vámok, WT/DS122/R, 7.245–7.256. pont.

148

(149)  A Bizottság (EU) 2016/176 végrehajtási határozata (2016. február 9.) a Kínai Népköztársaságból származó és a Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd által gyártott borkősav behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megszüntetéséről (HL L 33., 2016.2.10., 14. o.), (140) preambulumbekezdés.

149

(150)  A vizsgálóbizottság jelentése: Európai Közösségek és egyes tagállamok – A nagy polgári légi járművek kereskedelmét érintő intézkedések, WT/DS316, 7.2083. pont.

150

(151)  A Törvényszék 2014. január 29-i ítélete, T-528/09. sz. Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd kontra az Európai Unió Tanácsa, EU:T:2014:35, 79–80. pont.

151

(152)  Ursula von der Leyen, a Bizottság elnöke az Unió helyzetét értékelő 2020. évi beszédében a következőket jelentette ki:
  „A NextGenerationEU révén elért beruházásösztönzés egyedülálló esélyt nyújt arra, hogy minden települést bekössünk a széles sávú internethálózatba. Ezért kiemelt figyelmet kívánunk fordítani a biztonságos internetkapcsolatra, valamint az 5G, 6G és üvegszálas hálózatok bővítésére irányuló beruházásokra. A NextGenerationEU arra is egyedülálló lehetőséget nyújt, hogy következetesebb európai megközelítést dolgozzunk ki az összekapcsoltság és a digitális infrastruktúra fejlesztése tekintetében.”

152

„A NextGenerationEU révén elért beruházásösztönzés egyedülálló esélyt nyújt arra, hogy minden települést bekössünk a széles sávú internethálózatba. Ezért kiemelt figyelmet kívánunk fordítani a biztonságos internetkapcsolatra, valamint az 5G, 6G és üvegszálas hálózatok bővítésére irányuló beruházásokra. A NextGenerationEU arra is egyedülálló lehetőséget nyújt, hogy következetesebb európai megközelítést dolgozzunk ki az összekapcsoltság és a digitális infrastruktúra fejlesztése tekintetében.”

https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/SPEECH_20_1655.

(153)  A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: A 2030-as digitális iránytű: Európa digitális évtizede, Brüsszel, 2021. március 9., COM(2021) 118 final.

153

(154)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/1036 rendelete (2016. június 8.) az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről (HL L 176., 2016.6.30., 21. o.).

154

(155)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

155

(156)  Legutóbb az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló (EU) 2016/1036 rendelet és az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló (EU) 2016/1037 rendelet módosításáról szóló (EU) 2018/825 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2018. május 30.) módosítva (HL L 143., 2018.6.7., 1. o.).

156

(157)  A Tanács 2658/87/EGK rendelete (1987. július 23.) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról (HL L 256., 1987.9.7., 1. o.), I. melléklet: Kombinált Nómenklatúra.

157

(158)  A Bizottság (EU) 2021/2011 végrehajtási rendelete (2021. november 17.) a Kínai Népköztársaságból származó, optikai szálakból álló kábelek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 410., 2021.11.18., 51. o.).

158

---

I. MELLÉKLET

Mind a szubvencióellenes, mind a dömpingellenes vizsgálatban együttműködő más vállalatok

| Vállalat neve | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- |
| Dongjie Optical Technology (Suzhou) Co., Ltd | C700 |
| Fasten csoport: | Jiangsu Fasten Optical Communication Technology Co., Ltd |

Vállalat neve

TARIC-kiegészítő kód

Dongjie Optical Technology (Suzhou) Co., Ltd

C700

Fasten csoport:

Jiangsu Fasten Optical Communication Technology Co., Ltd

| | Jiangsu Fasten Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

Jiangsu Fasten Optical Cable Co., Ltd.

C701

Hangzhou Futong Communication Technology Co., Ltd

C702

Hangzhou Tuolima Network Technologies Co., Ltd

C703

Jiangsu Etern Co., Ltd

C704

Jiangsu Hengtong csoport:

| | Hengtong Optic-Electric Co., Ltd |
| --- | --- |

Hengtong Optic-Electric Co., Ltd

| | Guangdong Hengtong Optic-electronical Technology Co., Ltd |
| --- | --- |

Guangdong Hengtong Optic-electronical Technology Co., Ltd

| | Jiangsu Hengtong Smart Grids Co., Ltd |
| --- | --- |

Jiangsu Hengtong Smart Grids Co., Ltd

| | Zhejiang Dongtong Optical Network and IOT Technology Co., Ltd |
| --- | --- |

Zhejiang Dongtong Optical Network and IOT Technology Co., Ltd

C705

Jiangsu Tongguang Optical Fiber Cable Co., Ltd

C706

LEONI Cable (China) Co., Ltd

C707

Nanjing Huamai Technology Co., Ltd

C708

Ningbo Geyida Cable Technology Co., Ltd

C709

SDG csoport:

| — | Shenzhen SDG Information Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Shenzhen SDG Information Co., Ltd

| — | Shenzhen SDGI Optical Network Technologies co., Ltd |
| --- | --- |

—

Shenzhen SDGI Optical Network Technologies co., Ltd

C725

Shanghai Qishen International Trade Co., Ltd

C712

Shenzhen Wanbao Optical Fiber Communication Co., Ltd

C713

Sichuan Huiyuan Optical Communications Co., Ltd

C714

Suzhou Furukawa Power Optic Cable Co., Ltd

C715

Suzhou Torres Optic-electric Technology Co., Ltd

C716

Twentsche (Nanjing) Fibre Optics Ltd

C717

XDK Communication Equipment (Huizhou) Ltd

C718

Yangtze Optical Fibre and Cable csoport:

| — | Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Company |
| --- | --- |

—

Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Company

| — | Yangtze Optical Fibre and Cable (Shanghai) Company Ltd |
| --- | --- |

—

Yangtze Optical Fibre and Cable (Shanghai) Company Ltd

| — | Yangtze Zhongli Optical Fibre and Cable (Jiangsu) Co., Ltd |
| --- | --- |

—

Yangtze Zhongli Optical Fibre and Cable (Jiangsu) Co., Ltd

| — | Sichuan Lefei Optoelectronic Technology Company Limited |
| --- | --- |

—

Sichuan Lefei Optoelectronic Technology Company Limited

| — | Everpro Technology Company Limited |
| --- | --- |

—

Everpro Technology Company Limited

C719

---

II. MELLÉKLET

A dömpingellenes vizsgálatban együttműködő, de a szubvencióellenes vizsgálatban nem együttműködő más vállalatok

| Vállalat neve | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- |
| Anhui Tianji Information Technology Co., Ltd | C698 |
| Prysmian Wuxi Cable Co., Ltd | C710 |

Vállalat neve

TARIC-kiegészítő kód

Anhui Tianji Information Technology Co., Ltd

C698

Prysmian Wuxi Cable Co., Ltd

C710

---

HATÁROZATOK

| 2022.1.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 12/148 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.1.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 12/148

---

A TANÁCS (EU) 2022/73 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2022. január 18.)

az (EU) 2018/1490 végrehajtási határozatnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 287. cikkétől eltérő különös intézkedés meghosszabbított alkalmazásának Magyarország számára történő engedélyezése tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 395. cikke (1) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A 2006/112/EK irányelv 287. cikkének 12. pontja alapján Magyarország a hozzáadottérték-adó (héa) alóli mentességet biztosíthat azoknak az adóalanyoknak, amelyek éves árbevétele nem haladja meg 35 000 EUR nemzeti valutában kifejezett, a csatlakozás napján érvényes átváltási árfolyamon számított ellenértékét. |
| --- | --- |

(1)

A 2006/112/EK irányelv 287. cikkének 12. pontja alapján Magyarország a hozzáadottérték-adó (héa) alóli mentességet biztosíthat azoknak az adóalanyoknak, amelyek éves árbevétele nem haladja meg 35 000 EUR nemzeti valutában kifejezett, a csatlakozás napján érvényes átváltási árfolyamon számított ellenértékét.

| (2) | Az (EU) 2018/1490 tanácsi végrehajtási határozat (2) felhatalmazta Magyarországot arra, hogy a 2006/112/EK irányelv 287. cikkétől eltérő különös intézkedést (a továbbiakban: különös intézkedés) vezessen be annak érdekében, hogy 2021. december 31-ig vagy – ha az a korábbi időpont – a 2006/112/EK irányelv 281–294. cikkében foglalt rendelkezéseket módosító irányelv hatálybalépéséig héamentességet biztosítson azon adóalanyok számára, amelyek éves árbevétele az Unióhoz való csatlakozás napján érvényes átváltási árfolyamon számítva legfeljebb 48 000 EUR nemzeti valutában kifejezett ellenértékének felel meg. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2018/1490 tanácsi végrehajtási határozat (2) felhatalmazta Magyarországot arra, hogy a 2006/112/EK irányelv 287. cikkétől eltérő különös intézkedést (a továbbiakban: különös intézkedés) vezessen be annak érdekében, hogy 2021. december 31-ig vagy – ha az a korábbi időpont – a 2006/112/EK irányelv 281–294. cikkében foglalt rendelkezéseket módosító irányelv hatálybalépéséig héamentességet biztosítson azon adóalanyok számára, amelyek éves árbevétele az Unióhoz való csatlakozás napján érvényes átváltási árfolyamon számítva legfeljebb 48 000 EUR nemzeti valutában kifejezett ellenértékének felel meg.

| (3) | 2021. április 19-én kelt levelében Magyarország felhatalmazást kért a Bizottságtól arra, hogy 2024. december 31-ig továbbra is alkalmazhassa a különös intézkedést, mivel ez az az időpont, ameddig a tagállamoknak át kell ültetniük a kisvállalkozások számára egyszerűbb héaszabályokat megállapító (EU) 2020/285 tanácsi irányelvet (3). Az irányelv lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy adómentességet biztosítsanak azon adóalanyok számára, amelyek tagállami éves árbevétele nem éri el a 85 000 EUR értékhatárt vagy az ennek megfelelő, nemzeti valutában kifejezett összeget. |
| --- | --- |

(3)

2021. április 19-én kelt levelében Magyarország felhatalmazást kért a Bizottságtól arra, hogy 2024. december 31-ig továbbra is alkalmazhassa a különös intézkedést, mivel ez az az időpont, ameddig a tagállamoknak át kell ültetniük a kisvállalkozások számára egyszerűbb héaszabályokat megállapító (EU) 2020/285 tanácsi irányelvet (3). Az irányelv lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy adómentességet biztosítsanak azon adóalanyok számára, amelyek tagállami éves árbevétele nem éri el a 85 000 EUR értékhatárt vagy az ennek megfelelő, nemzeti valutában kifejezett összeget.

| (4) | A 2006/112/EK irányelv 395. cikke (2) bekezdésének második albekezdése alapján a Bizottság 2021. június 28-án kelt levelében továbbította Magyarország kérelmét a többi tagállamnak. A Bizottság 2021. június 29-én kelt levelében értesítette Magyarországot arról, hogy birtokában van a kérelem értékeléséhez szükséges valamennyi információnak. |
| --- | --- |

(4)

A 2006/112/EK irányelv 395. cikke (2) bekezdésének második albekezdése alapján a Bizottság 2021. június 28-án kelt levelében továbbította Magyarország kérelmét a többi tagállamnak. A Bizottság 2021. június 29-én kelt levelében értesítette Magyarországot arról, hogy birtokában van a kérelem értékeléséhez szükséges valamennyi információnak.

| (5) | A különös intézkedés összhangban áll az (EU) 2020/285 irányelvvel, melynek célja, hogy csökkentse a kisvállalkozásoknál a héaszabályoknak való megfelelés kapcsán felmerülő költségeket, mérsékelje a versenytorzulást mind a tagállamok, mind uniós szinten, valamint csökkentse a mentesítésről az adóztatásra való áttérés negatív hatását (értékhatár-hatás). Az irányelv emellett azt a célt is szolgálja, hogy megkönnyítse a kisvállalkozások számára a szabályoknak való megfelelést, az adóhatóságok számára pedig a nyomon követést. A 48 000 EUR-s értékhatár összhangban áll az (EU) 2020/285 irányelv szerint meghatározott, mentesítésre vonatkozó új értékhatárral. |
| --- | --- |

(5)

A különös intézkedés összhangban áll az (EU) 2020/285 irányelvvel, melynek célja, hogy csökkentse a kisvállalkozásoknál a héaszabályoknak való megfelelés kapcsán felmerülő költségeket, mérsékelje a versenytorzulást mind a tagállamok, mind uniós szinten, valamint csökkentse a mentesítésről az adóztatásra való áttérés negatív hatását (értékhatár-hatás). Az irányelv emellett azt a célt is szolgálja, hogy megkönnyítse a kisvállalkozások számára a szabályoknak való megfelelést, az adóhatóságok számára pedig a nyomon követést. A 48 000 EUR-s értékhatár összhangban áll az (EU) 2020/285 irányelv szerint meghatározott, mentesítésre vonatkozó új értékhatárral.

| (6) | A különös intézkedés továbbra is választható lesz az adóalanyok számára. Az adóalanyok a 2006/112/EK irányelv 290. cikkének megfelelően ezentúl is választhatják az általános héaszabályozást. |
| --- | --- |

(6)

A különös intézkedés továbbra is választható lesz az adóalanyok számára. Az adóalanyok a 2006/112/EK irányelv 290. cikkének megfelelően ezentúl is választhatják az általános héaszabályozást.

| (7) | A Magyarország által nyújtott információkból kiderül, hogy a különös intézkedés a végső fogyasztói szinten Magyarország által beszedett adóbevétel teljes összegét csak elhanyagolható mértékben fogja befolyásolni. |
| --- | --- |

(7)

A Magyarország által nyújtott információkból kiderül, hogy a különös intézkedés a végső fogyasztói szinten Magyarország által beszedett adóbevétel teljes összegét csak elhanyagolható mértékben fogja befolyásolni.

| (8) | Az (EU, Euratom) 2021/769 tanácsi rendelet (4) hatálybalépését követően nem lesz Magyarország által végzett kompenzációs számítás a 2021-es és az azt követő pénzügyi évekre vonatkozó héa sajátforrás-bevallás tekintetében. |
| --- | --- |

(8)

Az (EU, Euratom) 2021/769 tanácsi rendelet (4) hatálybalépését követően nem lesz Magyarország által végzett kompenzációs számítás a 2021-es és az azt követő pénzügyi évekre vonatkozó héa sajátforrás-bevallás tekintetében.

| (9) | Tekintettel arra, hogy a különös intézkedés alkalmazása kedvező hatást gyakorol a kisvállalkozások és az adóhatóságok adminisztratív terheinek és megfelelési költségeinek a héaval kapcsolatos kötelezettségek egyszerűsítésén keresztüli csökkentésére, anélkül, hogy jelentős mértékben befolyásolná a héából származó összbevételt, indokolt felhatalmazni Magyarországot arra, hogy egy további meghatározott időtartamra folytassa a különös intézkedés alkalmazását. |
| --- | --- |

(9)

Tekintettel arra, hogy a különös intézkedés alkalmazása kedvező hatást gyakorol a kisvállalkozások és az adóhatóságok adminisztratív terheinek és megfelelési költségeinek a héaval kapcsolatos kötelezettségek egyszerűsítésén keresztüli csökkentésére, anélkül, hogy jelentős mértékben befolyásolná a héából származó összbevételt, indokolt felhatalmazni Magyarországot arra, hogy egy további meghatározott időtartamra folytassa a különös intézkedés alkalmazását.

| (10) | A különös intézkedés alkalmazására való felhatalmazás hatályát időbeli korláthoz kell kötni. Az időkorlátnak elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy értékelni lehessen az értékhatár hatékonyságát és megfelelőségét. Ezenkívül az (EU) 2020/285 irányelv 3. cikkének (1) bekezdése értelmében a tagállamok 2024. december 31-ig kötelesek elfogadni és kihirdetni azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az említett irányelv 1. cikkének megfeleljenek, és az említett rendelkezéseket 2025. január 1-jétől kell alkalmazniuk. Magyarországot indokolt tehát felhatalmazni arra, hogy 2024. december 31-ig folytathassa a különös intézkedés alkalmazását. |
| --- | --- |

(10)

A különös intézkedés alkalmazására való felhatalmazás hatályát időbeli korláthoz kell kötni. Az időkorlátnak elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy értékelni lehessen az értékhatár hatékonyságát és megfelelőségét. Ezenkívül az (EU) 2020/285 irányelv 3. cikkének (1) bekezdése értelmében a tagállamok 2024. december 31-ig kötelesek elfogadni és kihirdetni azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy az említett irányelv 1. cikkének megfeleljenek, és az említett rendelkezéseket 2025. január 1-jétől kell alkalmazniuk. Magyarországot indokolt tehát felhatalmazni arra, hogy 2024. december 31-ig folytathassa a különös intézkedés alkalmazását.

| (11) | A zavart okozó hatások elkerülése érdekében lehetővé kell tenni Magyarország számára, hogy a különös intézkedést megszakítás nélkül alkalmazza. A kért felhatalmazást ezért 2022. január 1-jei hatállyal meg kell adni, hogy a különös intézkedést Magyarország az (EU) 2018/1490 végrehajtási határozat szerinti korábbi intézkedéseket követően megszakítás nélkül alkalmazni tudja. |
| --- | --- |

(11)

A zavart okozó hatások elkerülése érdekében lehetővé kell tenni Magyarország számára, hogy a különös intézkedést megszakítás nélkül alkalmazza. A kért felhatalmazást ezért 2022. január 1-jei hatállyal meg kell adni, hogy a különös intézkedést Magyarország az (EU) 2018/1490 végrehajtási határozat szerinti korábbi intézkedéseket követően megszakítás nélkül alkalmazni tudja.

| (12) | Az (EU) 2018/1490 végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(12)

Az (EU) 2018/1490 végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az (EU) 2018/1490 végrehajtási határozat 2. cikkének helyébe a következő szöveg lép:

„2. cikk

Ezt a határozatot 2019. január 1-jétől 2024. december 31-ig kell alkalmazni.”

2. cikk

Ez a határozat az erről szóló értesítés napján lép hatályba.

3. cikk

Ennek a határozatnak Magyarország a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2022. január 18-án.

a Tanács részéről

az elnök

B. LE MAIRE

---

(1)  
  HL L 347., 2006.12.11., 1. o.

1

(2)  A Tanács (EU) 2018/1490 végrehajtási határozata (2018. október 2.) Magyarországnak a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelv 287. cikkétől eltérő különös intézkedés bevezetésére történő felhatalmazásáról (HL L 252., 2018.10.8., 38. o.).

2

(3)  A Tanács (EU) 2020/285 Irányelve (2020. február 18.) a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelvnek a kisvállalkozásokra vonatkozó különös szabályozás tekintetében történő módosításáról és a 904/2010/EU rendeletnek a kisvállalkozásokra vonatkozó különös szabályozás megfelelő alkalmazásának nyomon követését célzó közigazgatási együttműködés és információcsere tekintetében történő módosításáról (HL L 62., 2020.3.2., 13. o.).

3

(4)  A Tanács (EU, Euratom) 2021/769 rendelete (2021. április 30.) a hozzáadottérték-adóból származó saját források beszedésének végleges egységes rendszeréről szóló 1553/89/EGK, Euratom rendelet módosításáról (HL L 165., 2021.5.11., 9. o.).

4

---

| 2022.1.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 12/151 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.1.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 12/151

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/74 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2022. január 17.)

az Interreg programok jegyzékének megállapításáról és az egyes programok tekintetében az Európai Regionális Fejlesztési Alapból és az Unió egyes külső finanszírozási eszközeiből származó teljes támogatás globális összegének feltüntetéséről, valamint az európai területi együttműködési célkitűzés ágai között a 2021 és 2027 közötti időszakban átcsoportosított összegek jegyzékének megállapításáról

(az értesítés a C(2022) 131. számú dokumentummal történt)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alap és külső finanszírozási eszközök által támogatott európai területi együttműködési célkitűzésre (Interreg) vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2021. június 24-i (EU) 2021/1059 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke (1) bekezdésére,

az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alap Pluszra, a Kohéziós Alapra, az Igazságos Átmenet Alapra és az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alapra vonatkozó közös rendelkezések, valamint az előbbiekre és a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapra, a Belső Biztonsági Alapra és a határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó pénzügyi szabályok megállapításáról szóló, 2021. június 24-i (EU) 2021/1060 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 115. cikkének (1) bekezdése által létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2021/1059 rendelet 9. cikke meghatározza az Európai Regionális Fejlesztési Alap (a továbbiakban: ERFA) keretében az európai területi együttműködési célkitűzés (Interreg) számára rendelkezésre álló globális forrásokat, valamint azoknak a határokon átnyúló együttműködés, a transznacionális együttműködés, az interregionális együttműködés és a legkülső régiók együttműködése közötti elosztását. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2021/1059 rendelet 9. cikke meghatározza az Európai Regionális Fejlesztési Alap (a továbbiakban: ERFA) keretében az európai területi együttműködési célkitűzés (Interreg) számára rendelkezésre álló globális forrásokat, valamint azoknak a határokon átnyúló együttműködés, a transznacionális együttműködés, az interregionális együttműködés és a legkülső régiók együttműködése közötti elosztását.

| (2) | Az (EU) 2021/1059 rendelet 9. cikke (3) bekezdésének megfelelően a Bizottság az (EU) 2021/1060 rendelet XXVI. mellékletének 8. pontjában meghatározott módszertan szerint, éves bontásban közölte az egyes tagállamokkal a határokon átnyúló együttműködésre, a transznacionális együttműködésre és a legkülső régiók együttműködésére vonatkozóan az elkülönített globális összegekből rájuk eső részt. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2021/1059 rendelet 9. cikke (3) bekezdésének megfelelően a Bizottság az (EU) 2021/1060 rendelet XXVI. mellékletének 8. pontjában meghatározott módszertan szerint, éves bontásban közölte az egyes tagállamokkal a határokon átnyúló együttműködésre, a transznacionális együttműködésre és a legkülső régiók együttműködésére vonatkozóan az elkülönített globális összegekből rájuk eső részt.

| (3) | Az (EU) 2021/1059 rendelet 9. cikke (5) bekezdésének megfelelően, a Bizottság által az említett cikk (3) bekezdése szerint közölt összegek alapján minden tagállam tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy élt-e és milyen módon élt az említett cikk (4) bekezdésében meghatározott átcsoportosítási lehetőséggel, és ennek eredményeként hogyan alakult az Interreg programokból származó részesedésének elosztása azon Interreg programok között, amelyekben részt vesz. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2021/1059 rendelet 9. cikke (5) bekezdésének megfelelően, a Bizottság által az említett cikk (3) bekezdése szerint közölt összegek alapján minden tagállam tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy élt-e és milyen módon élt az említett cikk (4) bekezdésében meghatározott átcsoportosítási lehetőséggel, és ennek eredményeként hogyan alakult az Interreg programokból származó részesedésének elosztása azon Interreg programok között, amelyekben részt vesz.

| (4) | Az (EU) 2021/1059 rendelet 10. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság és az érintett tagállamok meghatározzák az ERFA-ból azon, külső határon átnyúló Interreg programok számára nyújtandó hozzájárulást, amely programok a határon átnyúló együttműködésre megállapított Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA III-CBC) pénzügyi keretéből vagy a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz (Globális Európa) pénzügyi keretéből (NDICI CBC) is támogatásban részesülnek. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2021/1059 rendelet 10. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság és az érintett tagállamok meghatározzák az ERFA-ból azon, külső határon átnyúló Interreg programok számára nyújtandó hozzájárulást, amely programok a határon átnyúló együttműködésre megállapított Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA III-CBC) pénzügyi keretéből vagy a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz (Globális Európa) pénzügyi keretéből (NDICI CBC) is támogatásban részesülnek.

| (5) | Az (EU) 2021/1059 rendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság összeállítja továbbá az említett rendelet 9. cikkének (4) bekezdése alapján átcsoportosított összegek jegyzékét, tagállamok szerinti bontásban. |
| --- | --- |

(5)

Az (EU) 2021/1059 rendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság összeállítja továbbá az említett rendelet 9. cikkének (4) bekezdése alapján átcsoportosított összegek jegyzékét, tagállamok szerinti bontásban.

| (6) | Ezért össze kell állítani az Interreg programok jegyzékét, és fel kell tüntetni programonként az ERFA-ból származó teljes támogatás és adott esetben az Unió egyes külső finanszírozási eszközeiből származó teljes támogatás globális összegét, valamint az (EU) 2021/1059 rendelet 9. cikkének (4) bekezdése alapján átcsoportosított összegek listáját, tagállamonkénti bontásban, |
| --- | --- |

(6)

Ezért össze kell állítani az Interreg programok jegyzékét, és fel kell tüntetni programonként az ERFA-ból származó teljes támogatás és adott esetben az Unió egyes külső finanszírozási eszközeiből származó teljes támogatás globális összegét, valamint az (EU) 2021/1059 rendelet 9. cikkének (4) bekezdése alapján átcsoportosított összegek listáját, tagállamonkénti bontásban,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az I. melléklet tartalmazza a határokon átnyúló együttműködési programok jegyzékét és az egyes programokhoz az ERFA-ból nyújtott teljes támogatás, valamint adott esetben az Unió egyes külső finanszírozási eszközeiből nyújtott teljes támogatás globális összegét.

2. cikk

Az II. melléklet tartalmazza a transznacionális együttműködési programok jegyzékét és az egyes programokhoz az ERFA-ból nyújtott teljes támogatás, valamint adott esetben az Unió egyes külső finanszírozási eszközeiből nyújtott teljes támogatás globális összegét.

3. cikk

Az III. melléklet tartalmazza az interregionális együttműködési programok jegyzékét és az egyes programokhoz az ERFA-ból nyújtott teljes támogatás, valamint adott esetben az Unió egyes külső finanszírozási eszközeiből nyújtott teljes támogatás globális összegét.

4. cikk

Az IV. melléklet tartalmazza a legkülső régiók együttműködésére vonatkozó programok jegyzékét és az egyes programokhoz az ERFA-ból nyújtott teljes támogatás, valamint adott esetben az Unió egyes külső finanszírozási eszközeiből nyújtott teljes támogatás globális összegét.

5. cikk

Az V. melléklet tartalmazza az (EU) 2021/1059 rendelet 9. cikkének (4) bekezdése alapján átcsoportosított összegeket, tagállamok szerinti bontásban.

6. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2022. január 17-én.

a Bizottság részéről

Elisa FERREIRA

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 231., 2021.6.30., 94. o.

1

(2)  
  HL L 231., 2021.6.30., 159. o.

2

---

I. MELLÉKLET

A határokon átnyúló együttműködési programok jegyzéke az egyes határokon átnyúló együttműködési programokhoz az Európai Regionális Fejlesztési Alapból (ERFA), az Előcsatlakozási Támogatási Eszközből (IPA III) és a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszközből (NDICI) nyújtott teljes támogatás globális összegének feltüntetésével

| Szám | CCI | A program elnevezése | Tagállamok | Nem tagállamok | Globális ERFA-hozzájárulás | IPA III-hozzájárulás | NDICI-hozzájárulás | Összesen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2021TC16RFCB001 | (Interreg VI-A) Maas-Rijn/Meuse-Rhin/Maas-Rhein (NL-BE-DE) | NL BE DE | | 125 677 095 | | | 125 677 095 |
| 2 | 2021TC16RFCB002 | (Interreg VI-A) Ausztria–Csehország | AT CZ | | 86 821 148 | | | 86 821 148 |
| 3 | 2021TC16RFCB003 | (Interreg VI-A) Szlovákia–Ausztria | SK AT | | 55 500 000 | | | 55 500 000 |
| 4 | 2021TC16RFCB004 | (Interreg VI-A) Ausztria–Németország/Bajorország | AT DE | | 61 547 037 | | | 61 547 037 |
| 5 | 2021TC16RFCB005 | (Interreg VI-A) Spanyolország–Portugália (POCTEP) | ES PT | | 320 622 726 | | | 320 622 726 |
| 6 | 2021TC16RFCB006 | (Interreg VI-A) Spanyolország–Franciaország–Andorra (POCTEFA) | ES FR | AD | 243 079 964 | | | 243 079 964 |
| 7 | 2021TC16RFCB007 | (Interreg VI-A) Magyarország–Horvátország | HU HR | | 70 034 030 | | | 70 034 030 |
| 8 | 2021TC16RFCB008 | (Interreg VI-A) Németország/Bajorország–Csehország | DE CZ | | 99 064 772 | | | 99 064 772 |
| 9 | 2021TC16RFCB009 | (Interreg VI-A) Ausztria–Magyarország | AT HU | | 49 561 200 | | | 49 561 200 |
| 10 | 2021TC16RFCB010 | (Interreg VI-A) Németország/Brandenburg–Lengyelország | DE PL | | 88 300 000 | | | 88 300 000 |
| 11 | 2021TC16RFCB011 | (Interreg VI-A) Lengyelország–Szlovákia | PL SK | | 129 286 462 | | | 129 286 462 |
| 12 | 2021TC16RFCB012 | (Interreg VI-A) Lengyelország–Dánia–Németország–Litvánia–Svédország (South Baltic) | PL DK DE LT SE | | 83 802 411 | | | 83 802 411 |
| 13 | 2021TC16RFCB013 | (Interreg VI-A) Finnország–Észtország–Lettország–Svédország (Central Baltic) | FI EE LV SE | | 126 788 865 | | | 126 788 865 |
| 14 | 2021TC16RFCB014 | (Interreg VI-A) Magyarország–Szlovákia | HU SK | | 129 000 000 | | | 129 000 000 |
| 15 | 2021TC16RFCB015 | (Interreg VI-A) Svédország–Norvégia | SE | NO | 47 200 000 | | | 47 200 000 |
| 16 | 2021TC16RFCB016 | (Interreg VI-A) Németország/Szászország–Csehország | DE CZ | | 152 364 968 | | | 152 364 968 |
| 17 | 2021TC16RFCB017 | (Interreg VI-A) Lengyelország–Németország/Szászország | PL DE | | 60 275 000 | | | 60 275 000 |
| 18 | 2021TC16RFCB018 | (Interreg VI-A) Németország/Mecklenburg–Nyugat-Pomeránia/Brandenburg–Lengyelország | DE PL | | 124 580 000 | | | 124 580 000 |
| 19 | 2021TC16RFCB019 | (Interreg VI-A) Görögország–Olaszország | EL IT | | 79 582 928 | | | 79 582 928 |
| 20 | 2021TC16RFCB020 | (Interreg VI-A) Románia–Bulgária | RO BG | | 163 497 401 | | | 163 497 401 |
| 21 | 2021TC16RFCB021 | (Interreg VI-A) Görögország–Bulgária | EL BG | | 67 162 945 | | | 67 162 945 |
| 22 | 2021TC16RFCB022 | (Interreg VI-A) Németország–Hollandia | DE NL | | 240 775 132 | | | 240 775 132 |
| 23 | 2021TC16RFCB023 | (Interreg VI-A) Németország–Ausztria–Svájc–Liechtenstein
  (Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein) | DE AT | CH LI | 47 569 062 | | | 47 569 062 |
| 24 | 2021TC16RFCB024 | (Interreg VI-A) Csehország–Lengyelország | CZ PL | | 178 870 508 | | | 178 870 508 |
| 25 | 2021TC16RFCB025 | (Interreg VI-A) Svédország–Dánia–Norvégia (Öresund-Kattegat-
  Skagerrak) | SE DK | NO | 141 300 000 | | | 141 300 000 |
| 26 | 2021TC16RFCB026 | (Interreg VI-A) Lettország–Litvánia | LV LT | | 31 752 230 | | | 31 752 230 |
| 27 | 2021TC16RFCB027 | (Interreg VI-A) Svédország–Finnország–Norvégia (AURORA) | SE FI | NO | 93 809 500 | | | 93 809 500 |
| 28 | 2021TC16RFCB028 | (Interreg VI-A) Szlovénia–Horvátország | SI HR | | 39 344 493 | | | 39 344 493 |
| 29 | 2021TC16RFCB029 | (Interreg VI-A) Szlovákia–Csehország | SK CZ | | 85 323 597 | | | 85 323 597 |
| 30 | 2021TC16RFCB030 | (Interreg VI-A) Litvánia–Lengyelország | LT PL | | 45 706 836 | | | 45 706 836 |
| 31 | 2021TC16RFCB031 | (Interreg VI-A) Olaszország–Franciaország (Maritime) | IT FR | | 154 636 861 | | | 154 636 861 |
| 32 | 2021TC16RFCB032 | (Interreg VI-A) Franciaország–Olaszország (ALCOTRA) | FR IT | | 182 330 487 | | | 182 330 487 |
| 33 | 2021TC16RFCB033 | (Interreg VI-A) Olaszország–Svájc | IT | CH | 82 346 673 | | | 82 346 673 |
| 34 | 2021TC16RFCB034 | (Interreg VI-A) Olaszország–Szlovénia | IT SI | | 70 898 662 | | | 70 898 662 |
| 35 | 2021TC16RFCB035 | (Interreg VI-A) Olaszország–Málta | IT MT | | 46 083 225 | | | 46 083 225 |
| 36 | 2021TC16RFCB036 | (Interreg VI-A) Franciaország–Németország–Svájc (Rhin supérieur-Oberrhein) | FR DE | CH | 125 117 615 | | | 125 117 615 |
| 37 | 2021TC16RFCB037 | (Interreg VI-A) Franciaország–Svájc | FR | CH | 69 766 796 | | | 69 766 796 |
| 38 | 2021TC16RFCB038 | (Interreg VI-A) Olaszország–Horvátország | IT HR | | 172 986 266 | | | 172 986 266 |
| 39 | 2021TC16RFCB039 | (Interreg VI-A) Belgium–Franciaország (Wallonie-Vlaanderen-France) | BE FR | | 286 882 570 | | | 286 882 570 |
| 40 | 2021TC16RFCB040 | (Interreg VI-A) Franciaország–Belgium–Németország–Luxemburg (Grande Région/Großregion) | FR BE DE LU | | 181 942 401 | | | 181 942 401 |
| 41 | 2021TC16RFCB041 | (Interreg VI-A) Belgium–Hollandia (Vlaanderen-Nederland) | BE NL | | 205 405 605 | | | 205 405 605 |
| 42 | 2021TC16RFCB042 | (Interreg VI-A) Románia–Magyarország | RO HU | | 140 752 020 | | | 140 752 020 |
| 43 | 2021TC16RFCB043 | (Interreg VI-A) Észtország–Lettország | EE LV | | 26 004 949 | | | 26 004 949 |
| 44 | 2021TC16RFCB044 | (Interreg VI-A) Olaszország–Ausztria | IT AT | | 73 071 805 | | | 73 071 805 |
| 45 | 2021TC16RFCB045 | (Interreg VI-A) Szlovénia–Magyarország | SI HU | | 14 109 017 | | | 14 109 017 |
| 46 | 2021TC16RFCB046 | (Interreg VI-A) Szlovénia–Ausztria | SI AT | | 45 846 198 | | | 45 846 198 |
| 47 | 2021TC16RFCB047 | (Interreg VI-A) Görögország–Ciprus | EL CY | | 45 991 214 | | | 45 991 214 |
| 48 | 2021TC16RFCB048 | (Interreg VI-A) Németország–Dánia | DE DK | | 93 771 505 | | | 93 771 505 |
| 49 | 2014TC16RFPC001 | PEACE PLUS Írország–Észak-Írország/Egyesült Királyság | IE | UK | 234 474 919 | | | 234 474 919 |
| 50 | 2021TC16IPCB006 | (Interreg VI-A) IPA Bulgária–Észak-Macedónia | BG | MK | 12 916 849 | 13 562 691 | | 26 479 540 |
| 51 | 2021TC16IPCB007 | (Interreg VI-A) IPA Bulgária–Szerbia | BG | RS | 15 804 360 | 16 594 578 | | 32 398 938 |
| 52 | 2021TC16IPCB005 | (Interreg VI-A) IPA Bulgária–Törökország | BG | TR | 14 269 738 | 14 983 225 | | 29 252 963 |
| 53 | 2021TC16IPCB003 | (Interreg VI-A) IPA Horvátország–Szerbia | HR | RS | 18 673 977 | 19 607 676 | | 38 281 653 |
| 54 | 2021TC16IPCB004 | (Interreg VI-A) IPA Horvátország–Bosznia-Hercegovina–Montenegró | HR | BA ME | 57 407 658 | 60 278 041 | | 117 685 699 |
| 55 | 2021TC16IPCB010 | (Interreg VI-A) IPA Görögország–Albánia | EL | AL | 13 000 000 | 13 650 000 | | 26 650 000 |
| 56 | 2021TC16IPCB009 | (Interreg VI-A) IPA Görögország–Észak-Macedónia | EL | MK | 13 000 000 | 13 650 000 | | 26 650 000 |
| 57 | 2021TC16IPCB001 | (Interreg VI-A) IPA Magyarország–Szerbia | HU | RS | 31 000 000 | 32 550 000 | | 63 550 000 |
| 58 | 2021TC16IPCB008 | (Interreg VI-A) IPA Olaszország–Albánia–Montenegró (South Adriatic) | IT | AL ME | 32 695 846 | 34 330 638 | | 67 026 484 |
| 59 | 2021TC16IPCB002 | (Interreg VI-A) IPA Románia–Szerbia | RO | RS | 36 374 062 | 38 192 765 | | 74 566 827 |
| 60 | 2021TC16NXCB004 | (Interreg VI-A) NEXT Észtország–Oroszország | EE | RU | 10 906 623 | | 11 124 755 | 22 031 378 |
| 61 | 2021TC16NXCB010 | (Interreg VI-A) NEXT Magyarország–Szlovákia–Románia–Ukrajna | HU SK RO | UA | 30 998 055 | | 31 618 016 | 62 616 071 |
| 62 | 2021TC16NXCB013 | (Interreg VI-A) NEXT Olaszország–Tunézia | IT | TN | 16 010 314 | | 16 330 520 | 32 340 834 |
| 63 | 2021TC16NXCB002 | (Interreg VI-A) NEXT Karélia | FI | RU | 14 003 500 | | 14 283 570 | 28 287 070 |
| 64 | 2021TC16NXCB001 | (Interreg VI-A) NEXT Kolarctic | FI SE | RU NO | 17 501 359 | | 17 851 386 | 35 352 745 |
| 65 | 2021TC16NXCB005 | (Interreg VI-A) NEXT Lettország–Oroszország | LV | RU | 7 000 000 | | 7 140 000 | 14 140 000 |
| 66 | 2021TC16NXCB006 | (Interreg VI-A) NEXT Litvánia–Oroszország | LT | RU | 11 952 500 | | 12 191 550 | 24 144 050 |
| 67 | 2021TC16NXCB009 | (Interreg VI-A) NEXT Lengyelország–Belarusz–Ukrajna | PL | BY UA | 87 900 000 | | 89 658 000 | 177 558 000 |
| 68 | 2021TC16NXCB007 | (Interreg VI-A) NEXT Lengyelország–Oroszország | PL | RU | 43 240 000 | | 44 104 800 | 87 344 800 |
| 69 | 2021TC16NXCB011 | (Interreg VI-A) NEXT Románia–Moldovai Köztársaság | RO | MD | 36 250 000 | | 36 975 000 | 73 225 000 |
| 70 | 2021TC16NXCB012 | (Interreg VI-A) NEXT Románia–Ukrajna | RO | UA | 25 350 000 | | 25 857 000 | 51 207 000 |
| 71 | 2021TC16NXCB003 | (Interreg VI-A) NEXT Délkelet-Finnország–Oroszország | FI | RU | 24 003 500 | | 24 483 570 | 48 487 070 |
| 72 | 2021TC16NXCB008 | (Interreg VI-A) NEXT Lettország–Belarusz | LV | BY | 5 860 134 | | 5 977 337 | 11 837 471 |
| 73 | 2021TC16NXCB014 | (Interreg VI-A) NEXT Litvánia–Belarusz | LT | BY | 16 000 000 | | 16 320 000 | 32 320 000 |
| | | | | Összesen: | 6 115 505 509 | 257 399 614 | 353 915 504 | 6 726 820 627 |

Szám

CCI

A program elnevezése

Tagállamok

Nem tagállamok

Globális ERFA-hozzájárulás

IPA III-hozzájárulás

NDICI-hozzájárulás

Összesen

1

2021TC16RFCB001

(Interreg VI-A) Maas-Rijn/Meuse-Rhin/Maas-Rhein (NL-BE-DE)

NL BE DE

125 677 095

125 677 095

2

2021TC16RFCB002

(Interreg VI-A) Ausztria–Csehország

AT CZ

86 821 148

86 821 148

3

2021TC16RFCB003

(Interreg VI-A) Szlovákia–Ausztria

SK AT

55 500 000

55 500 000

4

2021TC16RFCB004

(Interreg VI-A) Ausztria–Németország/Bajorország

AT DE

61 547 037

61 547 037

5

2021TC16RFCB005

(Interreg VI-A) Spanyolország–Portugália (POCTEP)

ES PT

320 622 726

320 622 726

6

2021TC16RFCB006

(Interreg VI-A) Spanyolország–Franciaország–Andorra (POCTEFA)

ES FR

AD

243 079 964

243 079 964

7

2021TC16RFCB007

(Interreg VI-A) Magyarország–Horvátország

HU HR

70 034 030

70 034 030

8

2021TC16RFCB008

(Interreg VI-A) Németország/Bajorország–Csehország

DE CZ

99 064 772

99 064 772

9

2021TC16RFCB009

(Interreg VI-A) Ausztria–Magyarország

AT HU

49 561 200

49 561 200

10

2021TC16RFCB010

(Interreg VI-A) Németország/Brandenburg–Lengyelország

DE PL

88 300 000

88 300 000

11

2021TC16RFCB011

(Interreg VI-A) Lengyelország–Szlovákia

PL SK

129 286 462

129 286 462

12

2021TC16RFCB012

(Interreg VI-A) Lengyelország–Dánia–Németország–Litvánia–Svédország (South Baltic)

PL DK DE LT SE

83 802 411

83 802 411

13

2021TC16RFCB013

(Interreg VI-A) Finnország–Észtország–Lettország–Svédország (Central Baltic)

FI EE LV SE

126 788 865

126 788 865

14

2021TC16RFCB014

(Interreg VI-A) Magyarország–Szlovákia

HU SK

129 000 000

129 000 000

15

2021TC16RFCB015

(Interreg VI-A) Svédország–Norvégia

SE

NO

47 200 000

47 200 000

16

2021TC16RFCB016

(Interreg VI-A) Németország/Szászország–Csehország

DE CZ

152 364 968

152 364 968

17

2021TC16RFCB017

(Interreg VI-A) Lengyelország–Németország/Szászország

PL DE

60 275 000

60 275 000

18

2021TC16RFCB018

(Interreg VI-A) Németország/Mecklenburg–Nyugat-Pomeránia/Brandenburg–Lengyelország

DE PL

124 580 000

124 580 000

19

2021TC16RFCB019

(Interreg VI-A) Görögország–Olaszország

EL IT

79 582 928

79 582 928

20

2021TC16RFCB020

(Interreg VI-A) Románia–Bulgária

RO BG

163 497 401

163 497 401

21

2021TC16RFCB021

(Interreg VI-A) Görögország–Bulgária

EL BG

67 162 945

67 162 945

22

2021TC16RFCB022

(Interreg VI-A) Németország–Hollandia

DE NL

240 775 132

240 775 132

23

2021TC16RFCB023

(Interreg VI-A) Németország–Ausztria–Svájc–Liechtenstein

(Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein)

DE AT

CH LI

47 569 062

47 569 062

24

2021TC16RFCB024

(Interreg VI-A) Csehország–Lengyelország

CZ PL

178 870 508

178 870 508

25

2021TC16RFCB025

(Interreg VI-A) Svédország–Dánia–Norvégia (Öresund-Kattegat-

Skagerrak)

SE DK

NO

141 300 000

141 300 000

26

2021TC16RFCB026

(Interreg VI-A) Lettország–Litvánia

LV LT

31 752 230

31 752 230

27

2021TC16RFCB027

(Interreg VI-A) Svédország–Finnország–Norvégia (AURORA)

SE FI

NO

93 809 500

93 809 500

28

2021TC16RFCB028

(Interreg VI-A) Szlovénia–Horvátország

SI HR

39 344 493

39 344 493

29

2021TC16RFCB029

(Interreg VI-A) Szlovákia–Csehország

SK CZ

85 323 597

85 323 597

30

2021TC16RFCB030

(Interreg VI-A) Litvánia–Lengyelország

LT PL

45 706 836

45 706 836

31

2021TC16RFCB031

(Interreg VI-A) Olaszország–Franciaország (Maritime)

IT FR

154 636 861

154 636 861

32

2021TC16RFCB032

(Interreg VI-A) Franciaország–Olaszország (ALCOTRA)

FR IT

182 330 487

182 330 487

33

2021TC16RFCB033

(Interreg VI-A) Olaszország–Svájc

IT

CH

82 346 673

82 346 673

34

2021TC16RFCB034

(Interreg VI-A) Olaszország–Szlovénia

IT SI

70 898 662

70 898 662

35

2021TC16RFCB035

(Interreg VI-A) Olaszország–Málta

IT MT

46 083 225

46 083 225

36

2021TC16RFCB036

(Interreg VI-A) Franciaország–Németország–Svájc (Rhin supérieur-Oberrhein)

FR DE

CH

125 117 615

125 117 615

37

2021TC16RFCB037

(Interreg VI-A) Franciaország–Svájc

FR

CH

69 766 796

69 766 796

38

2021TC16RFCB038

(Interreg VI-A) Olaszország–Horvátország

IT HR

172 986 266

172 986 266

39

2021TC16RFCB039

(Interreg VI-A) Belgium–Franciaország (Wallonie-Vlaanderen-France)

BE FR

286 882 570

286 882 570

40

2021TC16RFCB040

(Interreg VI-A) Franciaország–Belgium–Németország–Luxemburg (Grande Région/Großregion)

FR BE DE LU

181 942 401

181 942 401

41

2021TC16RFCB041

(Interreg VI-A) Belgium–Hollandia (Vlaanderen-Nederland)

BE NL

205 405 605

205 405 605

42

2021TC16RFCB042

(Interreg VI-A) Románia–Magyarország

RO HU

140 752 020

140 752 020

43

2021TC16RFCB043

(Interreg VI-A) Észtország–Lettország

EE LV

26 004 949

26 004 949

44

2021TC16RFCB044

(Interreg VI-A) Olaszország–Ausztria

IT AT

73 071 805

73 071 805

45

2021TC16RFCB045

(Interreg VI-A) Szlovénia–Magyarország

SI HU

14 109 017

14 109 017

46

2021TC16RFCB046

(Interreg VI-A) Szlovénia–Ausztria

SI AT

45 846 198

45 846 198

47

2021TC16RFCB047

(Interreg VI-A) Görögország–Ciprus

EL CY

45 991 214

45 991 214

48

2021TC16RFCB048

(Interreg VI-A) Németország–Dánia

DE DK

93 771 505

93 771 505

49

2014TC16RFPC001

PEACE PLUS Írország–Észak-Írország/Egyesült Királyság

IE

UK

234 474 919

234 474 919

50

2021TC16IPCB006

(Interreg VI-A) IPA Bulgária–Észak-Macedónia

BG

MK

12 916 849

13 562 691

26 479 540

51

2021TC16IPCB007

(Interreg VI-A) IPA Bulgária–Szerbia

BG

RS

15 804 360

16 594 578

32 398 938

52

2021TC16IPCB005

(Interreg VI-A) IPA Bulgária–Törökország

BG

TR

14 269 738

14 983 225

29 252 963

53

2021TC16IPCB003

(Interreg VI-A) IPA Horvátország–Szerbia

HR

RS

18 673 977

19 607 676

38 281 653

54

2021TC16IPCB004

(Interreg VI-A) IPA Horvátország–Bosznia-Hercegovina–Montenegró

HR

BA ME

57 407 658

60 278 041

117 685 699

55

2021TC16IPCB010

(Interreg VI-A) IPA Görögország–Albánia

EL

AL

13 000 000

13 650 000

26 650 000

56

2021TC16IPCB009

(Interreg VI-A) IPA Görögország–Észak-Macedónia

EL

MK

13 000 000

13 650 000

26 650 000

57

2021TC16IPCB001

(Interreg VI-A) IPA Magyarország–Szerbia

HU

RS

31 000 000

32 550 000

63 550 000

58

2021TC16IPCB008

(Interreg VI-A) IPA Olaszország–Albánia–Montenegró (South Adriatic)

IT

AL ME

32 695 846

34 330 638

67 026 484

59

2021TC16IPCB002

(Interreg VI-A) IPA Románia–Szerbia

RO

RS

36 374 062

38 192 765

74 566 827

60

2021TC16NXCB004

(Interreg VI-A) NEXT Észtország–Oroszország

EE

RU

10 906 623

11 124 755

22 031 378

61

2021TC16NXCB010

(Interreg VI-A) NEXT Magyarország–Szlovákia–Románia–Ukrajna

HU SK RO

UA

30 998 055

31 618 016

62 616 071

62

2021TC16NXCB013

(Interreg VI-A) NEXT Olaszország–Tunézia

IT

TN

16 010 314

16 330 520

32 340 834

63

2021TC16NXCB002

(Interreg VI-A) NEXT Karélia

FI

RU

14 003 500

14 283 570

28 287 070

64

2021TC16NXCB001

(Interreg VI-A) NEXT Kolarctic

FI SE

RU NO

17 501 359

17 851 386

35 352 745

65

2021TC16NXCB005

(Interreg VI-A) NEXT Lettország–Oroszország

LV

RU

7 000 000

7 140 000

14 140 000

66

2021TC16NXCB006

(Interreg VI-A) NEXT Litvánia–Oroszország

LT

RU

11 952 500

12 191 550

24 144 050

67

2021TC16NXCB009

(Interreg VI-A) NEXT Lengyelország–Belarusz–Ukrajna

PL

BY UA

87 900 000

89 658 000

177 558 000

68

2021TC16NXCB007

(Interreg VI-A) NEXT Lengyelország–Oroszország

PL

RU

43 240 000

44 104 800

87 344 800

69

2021TC16NXCB011

(Interreg VI-A) NEXT Románia–Moldovai Köztársaság

RO

MD

36 250 000

36 975 000

73 225 000

70

2021TC16NXCB012

(Interreg VI-A) NEXT Románia–Ukrajna

RO

UA

25 350 000

25 857 000

51 207 000

71

2021TC16NXCB003

(Interreg VI-A) NEXT Délkelet-Finnország–Oroszország

FI

RU

24 003 500

24 483 570

48 487 070

72

2021TC16NXCB008

(Interreg VI-A) NEXT Lettország–Belarusz

LV

BY

5 860 134

5 977 337

11 837 471

73

2021TC16NXCB014

(Interreg VI-A) NEXT Litvánia–Belarusz

LT

BY

16 000 000

16 320 000

32 320 000

Összesen:

6 115 505 509

257 399 614

353 915 504

6 726 820 627

---

II. MELLÉKLET

A transznacionális együttműködési programok jegyzéke az egyes határokon átnyúló együttműködési programokhoz az Európai Regionális Fejlesztési Alapból (ERFA), az Előcsatlakozási Támogatási Eszközből (IPA III) és a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszközből (NDICI) nyújtott teljes támogatás globális összegének feltüntetésével

| Szám | CCI | A program elnevezése | Tagállamok | Nem tagállamok | Globális ERFA-hozzájárulás | IPA III-hozzájárulás | NDICI-hozzájárulás | Összesen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2021TC16IPTN001 | (Interreg VI-B) IPA Adriai- és jón-tengeri terület | EL HR IT SI | AL BA ME RS SM | 65 848 129 | 70 840 386 | | 136 688 515 |
| 2 | 2021TC16RFTN001 | (Interreg VI-B) Alpesi térség | DE FR IT AT SI | CH LI | 107 051 188 | | | 107 051 188 |
| 3 | 2021TC16RFTN002 | (Interreg VI-B) Atlanti térség | ES FR PT | | 113 075 964 | | | 113 075 964 |
| 4 | 2021TC16FFTN003 | (Interreg VI-B) Balti-tengeri régió | DE DK EE LV LT PL FI SE | BY NO RU | 250 984 823 | | 8 800 000 | 259 784 823 |
| 5 | 2021TC16RFTN003 | (Interreg VI-B) Közép-Európa | CZ DE IT HR HU AT PL SI SK | | 224 623 802 | | | 224 623 802 |
| 6 | 2021TC16FFTN004 | (Interreg VI-B) Duna | AT BG CZ DE HR HU RO SI SK | BA ME RS MD UA | 165 424 228 | 30 000 000 | 17 679 725 | 213 103 953 |
| 7 | 2021TC16FFTN001 | (Interreg VI-B) Euromediterrán térség (EURO MED) | BG EL ES FR HR IT CY MT PT SI | ME MK AL BA | 216 559 226 | 18 340 000 | | 234 899 226 |
| 8 | 2021TC16FFTN005 | (Interreg VI-B) Északi periféria és Északi-sarkvidék | IE FI SE | FO GL IS NO | 43 716 415 | | | 43 716 415 |
| 9 | 2021TC16RFTN004 | (Interreg VI-B) Északi-tenger | BE DK DE FR NL SE | NO | 171 154 311 | | | 171 154 311 |
| 10 | 2021TC16RFTN005 | (Interreg VI-B) Északnyugat-Európa | BE DE FR IE NL LU | CH | 310 480 455 | | | 310 480 455 |
| 11 | 2021TC16RFTN006 | (Interreg VI-B) Délnyugat-Európa (SUDOE) | ES FR PT | AD | 106 260 516 | | | 106 260 516 |
| 12 | 2021TC16NXTN001 | (Interreg VI-B) NEXT Földközi-tenger medencéje (NEXT MED) | EL ES FR IT MT CY PT | TR DZ EG IL JO LB PS TN | 96 199 962 | 9 500 000 | 138 713 588 | 244 413 550 |
| 13 | 2021TC16NXTN003 | (Interreg VI-B) NEXT Közép-atlanti térség | ES PT | MA | 55 100 000 | | 55 100 000 | 110 200 000 |
| 14 | 2021TC16NXTN002 | (Interreg VI-B) NEXT Fekete-tenger medencéje | BG EL RO | TR UA AM GE MD RU | 14 552 489 | 9 500 000 | 36 934 183 | 60 986 672 |
| Összesen: | 1 941 031 508 | 138 180 386 | 257 227 496 | 2 336 439 390 |

Szám

CCI

A program elnevezése

Tagállamok

Nem tagállamok

Globális ERFA-hozzájárulás

IPA III-hozzájárulás

NDICI-hozzájárulás

Összesen

1

2021TC16IPTN001

(Interreg VI-B) IPA Adriai- és jón-tengeri terület

EL HR IT SI

AL BA ME RS SM

65 848 129

70 840 386

136 688 515

2

2021TC16RFTN001

(Interreg VI-B) Alpesi térség

DE FR IT AT SI

CH LI

107 051 188

107 051 188

3

2021TC16RFTN002

(Interreg VI-B) Atlanti térség

ES FR PT

113 075 964

113 075 964

4

2021TC16FFTN003

(Interreg VI-B) Balti-tengeri régió

DE DK EE LV LT PL FI SE

BY NO RU

250 984 823

8 800 000

259 784 823

5

2021TC16RFTN003

(Interreg VI-B) Közép-Európa

CZ DE IT HR HU AT PL SI SK

224 623 802

224 623 802

6

2021TC16FFTN004

(Interreg VI-B) Duna

AT BG CZ DE HR HU RO SI SK

BA ME RS MD UA

165 424 228

30 000 000

17 679 725

213 103 953

7

2021TC16FFTN001

(Interreg VI-B) Euromediterrán térség (EURO MED)

BG EL ES FR HR IT CY MT PT SI

ME MK AL BA

216 559 226

18 340 000

234 899 226

8

2021TC16FFTN005

(Interreg VI-B) Északi periféria és Északi-sarkvidék

IE FI SE

FO GL IS NO

43 716 415

43 716 415

9

2021TC16RFTN004

(Interreg VI-B) Északi-tenger

BE DK DE FR NL SE

NO

171 154 311

171 154 311

10

2021TC16RFTN005

(Interreg VI-B) Északnyugat-Európa

BE DE FR IE NL LU

CH

310 480 455

310 480 455

11

2021TC16RFTN006

(Interreg VI-B) Délnyugat-Európa (SUDOE)

ES FR PT

AD

106 260 516

106 260 516

12

2021TC16NXTN001

(Interreg VI-B) NEXT Földközi-tenger medencéje (NEXT MED)

EL ES FR IT MT CY PT

TR DZ EG IL JO LB PS TN

96 199 962

9 500 000

138 713 588

244 413 550

13

2021TC16NXTN003

(Interreg VI-B) NEXT Közép-atlanti térség

ES PT

MA

55 100 000

55 100 000

110 200 000

14

2021TC16NXTN002

(Interreg VI-B) NEXT Fekete-tenger medencéje

BG EL RO

TR UA AM GE MD RU

14 552 489

9 500 000

36 934 183

60 986 672

Összesen:

1 941 031 508

138 180 386

257 227 496

2 336 439 390

---

III. MELLÉKLET

Az interregionális együttműködési programok jegyzéke az egyes határokon átnyúló együttműködési programokhoz az Európai Regionális Fejlesztési Alapból (ERFA) és az Előcsatlakozási Támogatási Eszközből (IPA III) nyújtott teljes támogatás globális összegének feltüntetésével

| Szám | CCI | A program elnevezése | Tagállamok | Nem tagállamok | Globális ERFA-hozzájárulás | IPA III-hozzájárulás | Összesen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2021TC16RFIR001 | (Interreg VI-C) lnterreg Europe | Minden tagállam | NO CH | 379 482 670 | | 379 482 670 |
| 2 | 2021TC16FFIR001 | (Interreg VI-C) Urbact IV | Minden tagállam | NO CH AL BA ME MK RS | 79 769 799 | 5 000 000 | 84 769 799 |
| 3 | 2021TC16RFIR004 | (Interreg VI-C) ESPON 2030 együttműködési program | Minden tagállam | NO CH IS LI | 48 000 000 | | 48 000 000 |
| 4 | 2021TC16RFIR002 | (Interreg VI-C) Interact | Minden tagállam | NO CH | 45 000 000 | | 45 000 000 |
| Összesen: | 552 252 469 | 5 000 000 | 557 252 469 |

Szám

CCI

A program elnevezése

Tagállamok

Nem tagállamok

Globális ERFA-hozzájárulás

IPA III-hozzájárulás

Összesen

1

2021TC16RFIR001

(Interreg VI-C) lnterreg Europe

Minden tagállam

NO CH

379 482 670

379 482 670

2

2021TC16FFIR001

(Interreg VI-C) Urbact IV

Minden tagállam

NO CH AL BA ME MK RS

79 769 799

5 000 000

84 769 799

3

2021TC16RFIR004

(Interreg VI-C) ESPON 2030 együttműködési program

Minden tagállam

NO CH IS LI

48 000 000

48 000 000

4

2021TC16RFIR002

(Interreg VI-C) Interact

Minden tagállam

NO CH

45 000 000

45 000 000

Összesen:

552 252 469

5 000 000

557 252 469

---

IV. MELLÉKLET

A legkülső régiók együttműködésére vonatkozó programok jegyzéke az egyes határokon átnyúló együttműködési programokhoz az Európai Regionális Fejlesztési Alapból (ERFA) nyújtott teljes támogatás globális összegének feltüntetésével

| Szám | CCI | A program elnevezése | Tagállamok | Nem tagállamok | Globális ERFA-hozzájárulás |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2021TC16FFOR004 | (Interreg VI-D) Indiai-óceán | FR | Számos harmadik ország és tengerentúli ország vagy terület | 62 252 459 |
| 2 | 2021TC16FFOR003 | (Interreg VI-D) Karibi térség | FR | Számos harmadik ország és tengerentúli ország vagy terület | 67 895 832 |
| 3 | 2021TC16FFOR005 | (Interreg VI-D) Amazónia | FR | Számos harmadik ország és tengerentúli ország vagy terület | 18 899 049 |
| 4 | 2021TC16FFOR001 | (Interreg VI-D) Madeira–Azori-szigetek–Kanári-szigetek (MAC) | ES PT | Számos harmadik ország és tengerentúli ország vagy terület | 169 898 663 |
| 5 | 2021TC16FFOR002 | (Interreg VI-D) Mozambik-csatorna | FR | Számos harmadik ország és tengerentúli ország vagy terület | 10 228 777 |
| Összesen: | 329 174 780 |

Szám

CCI

A program elnevezése

Tagállamok

Nem tagállamok

Globális ERFA-hozzájárulás

1

2021TC16FFOR004

(Interreg VI-D) Indiai-óceán

FR

Számos harmadik ország és tengerentúli ország vagy terület

62 252 459

2

2021TC16FFOR003

(Interreg VI-D) Karibi térség

FR

Számos harmadik ország és tengerentúli ország vagy terület

67 895 832

3

2021TC16FFOR005

(Interreg VI-D) Amazónia

FR

Számos harmadik ország és tengerentúli ország vagy terület

18 899 049

4

2021TC16FFOR001

(Interreg VI-D) Madeira–Azori-szigetek–Kanári-szigetek (MAC)

ES PT

Számos harmadik ország és tengerentúli ország vagy terület

169 898 663

5

2021TC16FFOR002

(Interreg VI-D) Mozambik-csatorna

FR

Számos harmadik ország és tengerentúli ország vagy terület

10 228 777

Összesen:

329 174 780

---

V. MELLÉKLET

A tagállamok által javasolt, ágak közötti átcsoportosítások

| AZO-NOSÍTÓ | ORSZÁG | ÁG | TELJES JUTTATÁS | TAGÁLLAMI HOZZÁJÁRULÁS | ÁTCSOPORTO-SÍTÁS | % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | Belgium | | 374 383 720 | | | |
| BE | határokon átnyúló | 332 648 155 | 301 477 183 | –31 170 972 | –9,37  % |
| BE | transznacionális | 41 735 565 | 72 906 537 | 31 170 972 | |
| BG | Bulgária | | 135 521 264 | | | |
| BG | határokon átnyúló | 109 183 390 | 113 134 071 | 3 950 681 | |
| BG | transznacionális | 26 337 874 | 22 387 193 | –3 950 681 | –15,00  % |
| CZ | Csehország | | 310 867 301 | | | |
| CZ | határokon átnyúló | 271 822 272 | 277 679 027 | 5 856 755 | |
| CZ | transznacionális | 39 045 029 | 33 188 274 | –5 856 755 | –15,00  % |
| DK | Dánia | | 152 000 000 | | | |
| DK | határokon átnyúló | 130 840 407 | 115 300 000 | –15 540 407 | –11,88  % |
| DK | transznacionális | 21 159 593 | 36 700 000 | 15 540 407 | |
| DE | Németország | | 1 017 882 396 | | | |
| DE | határokon átnyúló | 714 007 944 | 699 742 467 | –14 265 477 | –2,00  % |
| DE | transznacionális | 303 874 452 | 318 139 929 | 14 265 477 | |
| EE | Észtország | | 58 059 611 | | | |
| EE | határokon átnyúló | 53 200 437 | 53 200 437 | 0 | 0,00  % |
| EE | transznacionális | 4 859 174 | 4 859 174 | 0 | |
| IE | Írország | | 293 402 230 | | | |
| IE | határokon átnyúló | 275 852 846 | 234 474 919 | –41 377 927 | –15,00  % |
| IE | transznacionális | 17 549 384 | 58 927 311 | 41 377 927 | |
| EL | Görögország | | 128 236 156 | | | |
| EL | határokon átnyúló | 88 385 657 | 94 363 232 | 5 977 575 | |
| EL | transznacionális | 39 850 499 | 33 872 924 | –5 977 575 | –15,00  % |
| ES | Spanyolország | | 694 796 132 | | | |
| ES | határokon átnyúló | 382 709 233 | 358 561 065 | –24 148 168 | –6,31  % |
| ES | transznacionális | 171 704 452 | 199 155 881 | 27 451 429 | |
| ES | legkülső régiók | 140 382 447 | 137 079 186 | –3 303 261 | –2,35  % |
| FR | Franciaország | | 1 107 421 089 | | | |
| FR | határokon átnyúló | 718 304 673 | 639 687 357 | –78 617 316 | –10,94  % |
| FR | transznacionális | 246 523 404 | 308 457 615 | 61 934 211 | |
| FR | legkülső régiók | 142 593 012 | 159 276 117 | 16 683 105 | |
| HR | Horvátország | | 186 871 939 | | | |
| HR | határokon átnyúló | 171 461 871 | 171 461 871 | 0 | 0,00  % |
| HR | transznacionális | 15 410 068 | 15 410 068 | 0 | |
| IT | Olaszország | | 947 705 559 | | | |
| IT | határokon átnyúló | 723 649 055 | 682 037 150 | –41 611 905 | –5,75  % |
| IT | transznacionális | 224 056 504 | 265 668 409 | 41 611 905 | |
| CY | Ciprus | | 37 259 150 | | | |
| CY | határokon átnyúló | 34 107 311 | 28 991 214 | –5 116 097 | –15,00  % |
| CY | transznacionális | 3 151 839 | 8 267 936 | 5 116 097 | |
| LV | Lettország | | 49 764 070 | | | |
| LV | határokon átnyúló | 42 523 827 | 43 609 864 | 1 086 037 | |
| LV | transznacionális | 7 240 243 | 6 154 206 | –1 086 037 | –15,00  % |
| LT | Litvánia | | 83 055 466 | | | |
| LT | határokon átnyúló | 72 459 911 | 72 459 911 | 0 | 0,00  % |
| LT | transznacionális | 10 595 555 | 10 595 555 | 0 | |
| LU | Luxemburg | | 29 026 447 | | | |
| LU | határokon átnyúló | 26 870 192 | 23 026 447 | –3 843 745 | –14,30  % |
| LU | transznacionális | 2 156 255 | 6 000 000 | 3 843 745 | |
| HU | Magyarország | | 258 768 190 | | | |
| HU | határokon átnyúló | 222 498 055 | 222 498 055 | 0 | 0,00  % |
| HU | transznacionális | 36 270 135 | 36 270 135 | 0 | |
| MT | Málta | | 23 116 871 | | | |
| MT | határokon átnyúló | 21 429 922 | 20 416 871 | –1 013 051 | –4,73  % |
| MT | transznacionális | 1 686 949 | 2 700 000 | 1 013 051 | |
| NL | Hollandia | | 378 695 652 | | | |
| NL | határokon átnyúló | 315 751 099 | 274 554 348 | –41 196 751 | –13,05  % |
| NL | transznacionális | 62 944 553 | 104 141 304 | 41 196 751 | |
| AT | Ausztria | | 219 711 720 | | | |
| AT | határokon átnyúló | 187 482 629 | 186 882 629 | – 600 000 | –0,32  % |
| AT | transznacionális | 32 229 091 | 32 829 091 | 600 000 | |
| PL | Lengyelország | | 567 530 160 | | | |
| PL | határokon átnyúló | 425 499 779 | 446 804 336 | 21 304 557 | |
| PL | transznacionális | 142 030 381 | 120 725 824 | –21 304 557 | –15,00  % |
| PT | Portugália | | 138 751 654 | | | |
| PT | határokon átnyúló | 67 766 585 | 73 491 424 | 5 724 839 | |
| PT | transznacionális | 38 165 592 | 32 440 753 | –5 724 839 | –15,00  % |
| PT | legkülső régiók | 32 819 477 | 32 819 477 | 0 | |
| RO | Románia | | 372 637 625 | | | |
| RO | határokon átnyúló | 299 820 777 | 310 743 304 | 10 922 527 | |
| RO | transznacionális | 72 816 848 | 61 894 321 | –10 922 527 | –15,00  % |
| SI | Szlovénia | | 75 065 477 | | | |
| SI | határokon átnyúló | 67 436 070 | 67 436 070 | 0 | 0,00  % |
| SI | transznacionális | 7 629 407 | 7 629 407 | 0 | |
| SK | Szlovákia | | 223 354 237 | | | |
| SK | határokon átnyúló | 203 286 462 | 203 286 462 | 0 | 0,00  % |
| SK | transznacionális | 20 067 775 | 20 067 775 | 0 | |
| FI | Finnország | | 162 721 339 | | | |
| FI | határokon átnyúló | 142 416 484 | 122 514 000 | –19 902 484 | –13,97  % |
| FI | transznacionális | 20 304 855 | 40 207 339 | 19 902 484 | |
| SE | Svédország | | 356 338 406 | | | |
| SE | határokon átnyúló | 319 655 650 | 274 903 859 | –44 751 791 | –14,00  % |
| SE | transznacionális | 36 682 756 | 81 434 547 | 44 751 791 | |

AZO-NOSÍTÓ

ORSZÁG

ÁG

TELJES JUTTATÁS

TAGÁLLAMI HOZZÁJÁRULÁS

ÁTCSOPORTO-SÍTÁS

%

BE

Belgium

374 383 720

BE

határokon átnyúló

332 648 155

301 477 183

–31 170 972

–9,37  %

BE

transznacionális

41 735 565

72 906 537

31 170 972

BG

Bulgária

135 521 264

BG

határokon átnyúló

109 183 390

113 134 071

3 950 681

BG

transznacionális

26 337 874

22 387 193

–3 950 681

–15,00  %

CZ

Csehország

310 867 301

CZ

határokon átnyúló

271 822 272

277 679 027

5 856 755

CZ

transznacionális

39 045 029

33 188 274

–5 856 755

–15,00  %

DK

Dánia

152 000 000

DK

határokon átnyúló

130 840 407

115 300 000

–15 540 407

–11,88  %

DK

transznacionális

21 159 593

36 700 000

15 540 407

DE

Németország

1 017 882 396

DE

határokon átnyúló

714 007 944

699 742 467

–14 265 477

–2,00  %

DE

transznacionális

303 874 452

318 139 929

14 265 477

EE

Észtország

58 059 611

EE

határokon átnyúló

53 200 437

53 200 437

0

0,00  %

EE

transznacionális

4 859 174

4 859 174

0

IE

Írország

293 402 230

IE

határokon átnyúló

275 852 846

234 474 919

–41 377 927

–15,00  %

IE

transznacionális

17 549 384

58 927 311

41 377 927

EL

Görögország

128 236 156

EL

határokon átnyúló

88 385 657

94 363 232

5 977 575

EL

transznacionális

39 850 499

33 872 924

–5 977 575

–15,00  %

ES

Spanyolország

694 796 132

ES

határokon átnyúló

382 709 233

358 561 065

–24 148 168

–6,31  %

ES

transznacionális

171 704 452

199 155 881

27 451 429

ES

legkülső régiók

140 382 447

137 079 186

–3 303 261

–2,35  %

FR

Franciaország

1 107 421 089

FR

határokon átnyúló

718 304 673

639 687 357

–78 617 316

–10,94  %

FR

transznacionális

246 523 404

308 457 615

61 934 211

FR

legkülső régiók

142 593 012

159 276 117

16 683 105

HR

Horvátország

186 871 939

HR

határokon átnyúló

171 461 871

171 461 871

0

0,00  %

HR

transznacionális

15 410 068

15 410 068

0

IT

Olaszország

947 705 559

IT

határokon átnyúló

723 649 055

682 037 150

–41 611 905

–5,75  %

IT

transznacionális

224 056 504

265 668 409

41 611 905

CY

Ciprus

37 259 150

CY

határokon átnyúló

34 107 311

28 991 214

–5 116 097

–15,00  %

CY

transznacionális

3 151 839

8 267 936

5 116 097

LV

Lettország

49 764 070

LV

határokon átnyúló

42 523 827

43 609 864

1 086 037

LV

transznacionális

7 240 243

6 154 206

–1 086 037

–15,00  %

LT

Litvánia

83 055 466

LT

határokon átnyúló

72 459 911

72 459 911

0

0,00  %

LT

transznacionális

10 595 555

10 595 555

0

LU

Luxemburg

29 026 447

LU

határokon átnyúló

26 870 192

23 026 447

–3 843 745

–14,30  %

LU

transznacionális

2 156 255

6 000 000

3 843 745

HU

Magyarország

258 768 190

HU

határokon átnyúló

222 498 055

222 498 055

0

0,00  %

HU

transznacionális

36 270 135

36 270 135

0

MT

Málta

23 116 871

MT

határokon átnyúló

21 429 922

20 416 871

–1 013 051

–4,73  %

MT

transznacionális

1 686 949

2 700 000

1 013 051

NL

Hollandia

378 695 652

NL

határokon átnyúló

315 751 099

274 554 348

–41 196 751

–13,05  %

NL

transznacionális

62 944 553

104 141 304

41 196 751

AT

Ausztria

219 711 720

AT

határokon átnyúló

187 482 629

186 882 629

– 600 000

–0,32  %

AT

transznacionális

32 229 091

32 829 091

600 000

PL

Lengyelország

567 530 160

PL

határokon átnyúló

425 499 779

446 804 336

21 304 557

PL

transznacionális

142 030 381

120 725 824

–21 304 557

–15,00  %

PT

Portugália

138 751 654

PT

határokon átnyúló

67 766 585

73 491 424

5 724 839

PT

transznacionális

38 165 592

32 440 753

–5 724 839

–15,00  %

PT

legkülső régiók

32 819 477

32 819 477

0

RO

Románia

372 637 625

RO

határokon átnyúló

299 820 777

310 743 304

10 922 527

RO

transznacionális

72 816 848

61 894 321

–10 922 527

–15,00  %

SI

Szlovénia

75 065 477

SI

határokon átnyúló

67 436 070

67 436 070

0

0,00  %

SI

transznacionális

7 629 407

7 629 407

0

SK

Szlovákia

223 354 237

SK

határokon átnyúló

203 286 462

203 286 462

0

0,00  %

SK

transznacionális

20 067 775

20 067 775

0

FI

Finnország

162 721 339

FI

határokon átnyúló

142 416 484

122 514 000

–19 902 484

–13,97  %

FI

transznacionális

20 304 855

40 207 339

19 902 484

SE

Svédország

356 338 406

SE

határokon átnyúló

319 655 650

274 903 859

–44 751 791

–14,00  %

SE

transznacionális

36 682 756

81 434 547

44 751 791

---

| 2022.1.19. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 12/164 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.1.19.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 12/164

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2022/75 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2022. január 17.)

az európai területi együttműködési célkitűzés keretében az Európai Regionális Fejlesztési Alapból és az Unió külső finanszírozási eszközeiből támogatásban részesítendő Interreg programterületek ágak és Interreg programok szerint bontott jegyzékének megállapításáról

(az értesítés a C(2022) 109. számú dokumentummal történt)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alap és külső finanszírozási eszközök által támogatott európai területi együttműködési célkitűzésre (Interreg) vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2021. június 24-i (EU) 2021/1059 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 8. cikke (1) bekezdésére,

az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alap Pluszra, a Kohéziós Alapra, az Igazságos Átmenet Alapra és az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alapra vonatkozó közös rendelkezések, valamint az előbbiekre és a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapra, a Belső Biztonsági Alapra és a határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó pénzügyi szabályok megállapításáról szóló, 2021. június 24-i (EU) 2021/1060 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 115. cikkének (1) bekezdése által létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | Az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) támogatja az európai területi együttműködési célkitűzést az 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3) létrehozott statisztikai célú területi egységek nómenklatúrája 3. szintjének (a továbbiakban: NUTS 3 szintű régiók) megfelelő egyes régiókban a határokon átnyúló együttműködés tekintetében, valamint az említett nómenklatúra 2. szintjének (a továbbiakban: NUTS 2 szintű régiók) megfelelő valamennyi régióban a transznacionális együttműködés tekintetében. Ezért ezeket a régiókat jegyzékbe kell foglalni. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) támogatja az európai területi együttműködési célkitűzést az 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (3) létrehozott statisztikai célú területi egységek nómenklatúrája 3. szintjének (a továbbiakban: NUTS 3 szintű régiók) megfelelő egyes régiókban a határokon átnyúló együttműködés tekintetében, valamint az említett nómenklatúra 2. szintjének (a továbbiakban: NUTS 2 szintű régiók) megfelelő valamennyi régióban a transznacionális együttműködés tekintetében. Ezért ezeket a régiókat jegyzékbe kell foglalni.

| (2) | Az (EU) 2021/1059 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének második albekezdése értelmében a külső határokon átnyúló Interreg programokat „Interreg A IPA III CBC programként” (IPA III-CBC) vagy „Interreg A NEXT programként” (NDICI-CBC) kell felsorolni. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2021/1059 rendelet 8. cikke (1) bekezdésének második albekezdése értelmében a külső határokon átnyúló Interreg programokat „Interreg A IPA III CBC programként” (IPA III-CBC) vagy „Interreg A NEXT programként” (NDICI-CBC) kell felsorolni.

| (3) | Az (EU) 2021/1059 rendelet 8. cikkének (3) bekezdése értelmében a harmadik országok vagy partnerországok vagy az Unión kívüli területek azon régióit, amelyek nem részesülnek támogatásban az ERFA-ból vagy az Unió valamely külső finanszírozási eszközéből, vagy amelyek külső címzett bevétel formájában hozzájárulnak az Unió költségvetéséhez, szintén meg kell említeni az Interreg program területeinek jegyzékében. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2021/1059 rendelet 8. cikkének (3) bekezdése értelmében a harmadik országok vagy partnerországok vagy az Unión kívüli területek azon régióit, amelyek nem részesülnek támogatásban az ERFA-ból vagy az Unió valamely külső finanszírozási eszközéből, vagy amelyek külső címzett bevétel formájában hozzájárulnak az Unió költségvetéséhez, szintén meg kell említeni az Interreg program területeinek jegyzékében.

| (4) | Az (EU) 2021/1059 rendelet 5. cikke értelmében a transznacionális együttműködés esetében az ERFA által támogatandó régióknak NUTS 2 szintű uniós régióinak – vagy NUTS szerinti besorolás hiányában ezzel egyenértékű területeknek – kell lenniük. Ezek közé tartozhatnak a nagyobb transznacionális területeket lefedő legkülső régiók is, figyelembe véve adott esetben a makroregionális stratégiákat vagy a tengeri medencékre vonatkozó stratégiákat. A transznacionális együttműködés kiterjedhet Izland, Norvégia, Svájc és az Egyesült Királyság, valamint Andorra, a Feröer-szigetek, Liechtenstein, Monaco, San Marino, a tengerentúli országok és területek (TOT-ok), illetőleg az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA III) vagy a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz (NDICI – Globális Európa) keretébe tartozó partnerországok NUTS 2 szintű régiónak – vagy NUTS szerinti besorolás hiányában ezzel egyenértékű területnek – minősítendő régióira. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2021/1059 rendelet 5. cikke értelmében a transznacionális együttműködés esetében az ERFA által támogatandó régióknak NUTS 2 szintű uniós régióinak – vagy NUTS szerinti besorolás hiányában ezzel egyenértékű területeknek – kell lenniük. Ezek közé tartozhatnak a nagyobb transznacionális területeket lefedő legkülső régiók is, figyelembe véve adott esetben a makroregionális stratégiákat vagy a tengeri medencékre vonatkozó stratégiákat. A transznacionális együttműködés kiterjedhet Izland, Norvégia, Svájc és az Egyesült Királyság, valamint Andorra, a Feröer-szigetek, Liechtenstein, Monaco, San Marino, a tengerentúli országok és területek (TOT-ok), illetőleg az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA III) vagy a Szomszédsági, Fejlesztési és Nemzetközi Együttműködési Eszköz (NDICI – Globális Európa) keretébe tartozó partnerországok NUTS 2 szintű régiónak – vagy NUTS szerinti besorolás hiányában ezzel egyenértékű területnek – minősítendő régióira.

| (5) | Az (EU) 2021/1059 rendelet 6. cikke értelmében az interregionális együttműködés tekintetében az Unió teljes területe támogatható az ERFA-ból, beleértve a legkülső régiókat is. Az interregionális együttműködési programok kiterjedhetnek a harmadik országok, az IPA III vagy az NDICI keretébe tartozó partnerországok, továbbá más területek egészre vagy részére, valamint a TOT-okra, függetlenül attól, hogy azokat az Unió külső finanszírozási eszközeiből részesülnek-e támogatásban. Ezért az interregionális együttműködésre vonatkozóan nem szükséges meghatározni a programterületet. |
| --- | --- |

(5)

Az (EU) 2021/1059 rendelet 6. cikke értelmében az interregionális együttműködés tekintetében az Unió teljes területe támogatható az ERFA-ból, beleértve a legkülső régiókat is. Az interregionális együttműködési programok kiterjedhetnek a harmadik országok, az IPA III vagy az NDICI keretébe tartozó partnerországok, továbbá más területek egészre vagy részére, valamint a TOT-okra, függetlenül attól, hogy azokat az Unió külső finanszírozási eszközeiből részesülnek-e támogatásban. Ezért az interregionális együttműködésre vonatkozóan nem szükséges meghatározni a programterületet.

| (6) | Az (EU) 2021/1059 rendelet 7. cikke értelmében a legkülső régiók együttműködése tekintetében az ERFA-ból az EUMSZ 349. cikke első bekezdésében felsorolt valamennyi régió támogatható. A legkülső régiókra vonatkozó Interreg programok kiterjedhetnek az NDICI által támogatott partnerországokra vagy azok egyes részeire, vagy a tengeren túli országok és területek program (TOTP) által támogatott TOT-okra, vagy ezek mindegyikére. |
| --- | --- |

(6)

Az (EU) 2021/1059 rendelet 7. cikke értelmében a legkülső régiók együttműködése tekintetében az ERFA-ból az EUMSZ 349. cikke első bekezdésében felsorolt valamennyi régió támogatható. A legkülső régiókra vonatkozó Interreg programok kiterjedhetnek az NDICI által támogatott partnerországokra vagy azok egyes részeire, vagy a tengeren túli országok és területek program (TOTP) által támogatott TOT-okra, vagy ezek mindegyikére.

| (7) | Az (EU) 2021/1059 rendelet 8. cikkének (2) bekezdése értelmében a határokon átnyúló együttműködésben érintett régiók jegyzékének tartalmaznia kell az Unió azon NUTS 3 szintű régióit is, amelyeket figyelembe kell venni a valamennyi belső határon zajló határon átnyúló együttműködésre nyújtott ERFA-támogatások, valamint az Unió külső finanszírozási eszközei által érintett külső határokon zajló határon átnyúló együttműködésre nyújtott ERFA-támogatások kiosztásánál. A határokon átnyúló együttműködési programok programterületeinek NUTS 3 szintű régióit a legutóbb az (EU) 2019/1755 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel (4) módosított 1059/2003/EK rendelet alapján kell felsorolni. Az (EU) 2021/1059 rendelet 8. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában az ERFA-támogatások kiosztása szempontjából figyelembe vett NUTS 3 szintű régiók azonban az (EU) 2016/2066 bizottsági rendelettel (5) módosított 1059/2003/EK rendeleten alapulnak. |
| --- | --- |

(7)

Az (EU) 2021/1059 rendelet 8. cikkének (2) bekezdése értelmében a határokon átnyúló együttműködésben érintett régiók jegyzékének tartalmaznia kell az Unió azon NUTS 3 szintű régióit is, amelyeket figyelembe kell venni a valamennyi belső határon zajló határon átnyúló együttműködésre nyújtott ERFA-támogatások, valamint az Unió külső finanszírozási eszközei által érintett külső határokon zajló határon átnyúló együttműködésre nyújtott ERFA-támogatások kiosztásánál. A határokon átnyúló együttműködési programok programterületeinek NUTS 3 szintű régióit a legutóbb az (EU) 2019/1755 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel (4) módosított 1059/2003/EK rendelet alapján kell felsorolni. Az (EU) 2021/1059 rendelet 8. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában az ERFA-támogatások kiosztása szempontjából figyelembe vett NUTS 3 szintű régiók azonban az (EU) 2016/2066 bizottsági rendelettel (5) módosított 1059/2003/EK rendeleten alapulnak.

| (8) | Ezért el kell készíteni a támogatásban részesítendő Interreg programterületek listáját, ágak és Interreg programok szerinti bontásban, |
| --- | --- |

(8)

Ezért el kell készíteni a támogatásban részesítendő Interreg programterületek listáját, ágak és Interreg programok szerinti bontásban,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az I. melléklet tartalmazza az európai területi együttműködési célkitűzésnek a határokon átnyúló együttműködésre vonatkozó ága keretében az ERFA-ból finanszírozásban részesülő programterületek jegyzékét, beleértve az IPA III és az NDICI által is támogatott határokon átnyúló együttműködést, valamint a harmadik országok, a partnerországok vagy az Unión kívüli területek azon régióit, amelyek nem részesülnek támogatásban az ERFA-ból vagy az Unió valamely külső finanszírozási eszközéből, vagy amelyek külső címzett bevétel formájában hozzájárulnak az uniós költségvetéshez.

2. cikk

A II. melléklet tartalmazza az európai területi együttműködési célkitűzésnek a transznacionális együttműködésre vonatkozó ága keretében az ERFA-ból és az Unió külső finanszírozási eszközeiből finanszírozásban részesülő programterületek jegyzékét, beleértve a harmadik országok, a partnerországok vagy az Unión kívüli területek azon régióit, amelyek nem részesülnek támogatásban az ERFA-ból vagy az Unió valamely külső finanszírozási eszközéből, vagy amelyek külső címzett bevétel formájában hozzájárulnak az uniós költségvetéshez.

3. cikk

A III. melléklet tartalmazza az európai területi együttműködési célkitűzésnek a legkülső régiókra vonatkozó ága keretében az ERFA-ból finanszírozásban részesülő programterületek jegyzékét, beleértve az NDICI által támogatott partnerországokat vagy azok egyes részeit, vagy a tengeren túli országok és területek program által támogatott tengerentúli országokat és területeket, vagy ezek mindegyikére.

4. cikk

A IV. melléklet tartalmazza az Unió azon NUTS 3 szintű régióinak jegyzékét, amelyeket figyelembe vettek a valamennyi belső határon zajló határon átnyúló együttműködésre nyújtott ERFA-támogatások, valamint az Unió külső finanszírozási eszközei által érintett külső határokon zajló határon átnyúló együttműködésre nyújtott ERFA-támogatások kiosztásánál.

5. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2022. január 17-én.

a Bizottság részéről

Elisa FERREIRA

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 231., 2021.6.30., 94. o.

1

(2)  
  HL L 231., 2021.6.30., 159. o.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1059/2003/EK rendelete (2003. május 26.) a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról (HL L 154., 2003.6.21., 1. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2019/1755 felhatalmazáson alapuló rendelete (2019. augusztus 8.) a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról szóló 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet mellékleteinek módosításáról (HL L 270., 2019.10.24., 1. o.).

4

(5)  A Bizottság (EU) 2016/2066 rendelete (2016. november 21.) a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról szóló 1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet mellékleteinek módosításáról (HL L 322., 2016.11.29., 1. o.).

5

---

I. MELLÉKLET

Az A. ág keretében támogatásban részesítendő Interreg programterületek jegyzéke

| Belső határokon átnyúló Interreg programok |
| --- |
| CCI | | NUTS 3 szintű régiók (a legutóbb az (EU) 2019/1755 bizottsági rendelettel módosított 1059/2003/EK rendeletnek megfelelően) |
| 2021TC16RFCB001 | BE–DE–NL | (Interreg VI-A) Maas-Rijn/Meuse-Rhin/Maas-Rhein (NL-BE-DE) |
| | | BE223 Arr. Tongeren |
| | | BE224 Arr. Hasselt |
| | | BE225 Arr. Maaseik |
| | | BE332 Arr. Liège |
| | | BE335 Arr. Verviers – communes francophones |
| | | BE336 Bezirk Verviers-Deutschsprachige Gemeinschaft |
| | | DEA26 Düren |
| | | DEA28 Euskirchen |
| | | DEA29 Heinsberg |
| | | DEA2D Städteregion Aachen |
| | | DEB23 Eifelkreis Bitburg-Prüm |
| | | DEB24 Vulkaneifel |
| | | NL422 Midden-Limburg |
| | | NL423 Zuid-Limburg |
| 2021TC16RFCB002 | AT CZ | (Interreg VI-A) Ausztria–Csehország |
| | | AT121 Mostviertel-Eisenwurzen |
| | | AT123 Sankt Pölten |
| | | AT124 Waldviertel |
| | | AT125 Weinviertel |
| | | AT126 Wiener Umland/Nordteil |
| | | AT130 Wien |
| | | AT311 Innviertel |
| | | AT312 Linz-Wels |
| | | AT313 Mühlviertel |
| | | AT314 Steyr-Kirchdorf |
| | | CZ031 Jihočeský kraj |
| | | CZ063 Kraj Vysočina |
| | | CZ064 Jihomoravský kraj |
| 2021TC16RFCB003 | AT SK | (Interreg VI-A) Szlovákia–Ausztria |
| | | SK010 Bratislavský kraj |
| | | SK021 Trnavský kraj |
| | | AT112 Nordburgenland |
| | | AT122 Niederösterreich-Süd |
| | | AT123 Sankt Pölten |
| | | AT124 Waldviertel |
| | | AT125 Weinviertel |
| | | AT126 Wiener Umland/Nordteil |
| | | AT127 Wiener Umland/Südteil |
| | | AT130 Wien |
| 2021TC16RFCB004 | AT DE | (Interreg VI-A) Ausztria–Németország/Bajorország |
| | | AT311 Innviertel |
| | | AT312 Linz-Wels |
| | | AT313 Mühlviertel |
| | | AT315 Traunviertel |
| | | AT321 Lungau |
| | | AT322 Pinzgau-Pongau |
| | | AT323 Salzburg und Umgebung |
| | | AT331 Außerfern |
| | | AT332 Innsbruck |
| | | AT333 Osttirol |
| | | AT334 Tiroler Oberland |
| | | AT335 Tiroler Unterland |
| | | AT341 Bludenz-Bregenzer Wald |
| | | AT342 Rheintal-Bodenseegebiet |
| | | DE213 Rosenheim, Kreisfreie Stadt |
| | | DE214 Altötting |
| | | DE215 Berchtesgadener Land |
| | | DE216 Bad Tölz-Wolfratshausen |
| | | DE21D Garmisch-Partenkirchen |
| | | DE21F Miesbach |
| | | DE21G Mühldorf a. Inn |
| | | DE21K Rosenheim, Landkreis |
| | | DE21M Traunstein |
| | | DE21N Weilheim-Schongau |
| | | DE221 Landshut, Kreisfreie Stadt |
| | | DE222 Passau, Kreisfreie Stadt |
| | | DE224 Deggendorf |
| | | DE225 Freyung-Grafenau |
| | | DE227 Landshut, Landkreis |
| | | DE228 Passau, Landkreis |
| | | DE229 Regen |
| | | DE22A Rottal-Inn |
| | | DE22C Dingolfing-Landau |
| | | DE272 Kaufbeuren, Kreisfreie Stadt |
| | | DE273 Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt |
| | | DE274 Memmingen, Kreisfreie Stadt |
| | | DE27A Lindau (Bodensee) |
| | | DE27B Ostallgäu |
| | | DE27C Unterallgäu |
| | | DE27E Oberallgäu |
| 2021TC16RFCB005 | ES PT | (Interreg VI-A) Spanyolország–Portugália (POCTEP) |
| | | ES111 A Coruña |
| | | ES112 Lugo |
| | | ES113 Ourense |
| | | ES114 Pontevedra |
| | | ES148 Valladolid |
| | | ES411 Ávila |
| | | ES413 León |
| | | ES415 Salamanca |
| | | ES419 Zamora |
| | | ES431 Badajoz |
| | | ES432 Cáceres |
| | | ES612 Cádiz |
| | | ES613 Córdoba |
| | | ES615 Huelva |
| | | ES618 Sevilla |
| | | PT111 Alto Minho |
| | | PT112 Cávado |
| | | PT119 Ave |
| | | PT11A Area Metropolitana do Porto |
| | | PT11B Alto Tâmega |
| | | PT11C Tamega e Sousa |
| | | PT11D Douro |
| | | PT11E Terras de Trás-os-Montes |
| | | PT150 Algarve |
| | | PT16B Oeste |
| | | PT16D Região de Aveiro |
| | | PT16E Região de Coimbra |
| | | PT16F Região de Leiria |
| | | PT16G Viseu Dão Lafões |
| | | PT16H Beira Baixa |
| | | PT 16I Médio Tejo |
| | | PT16J Beiras e Serra da Estrela |
| | | PT181 Alentejo litoral |
| | | PT184 Baixo Alentejo |
| | | PT186 Alto Alentejo |
| | | PT187 Alentejo Central |
| | | |
| 2021TC16RFCB006 | ES FR AD | (Interreg VI-A) Spanyolország–Franciaország–Andorra (POCTEFA) |
| | | ES211 Araba/Alava Álava |
| | | ES212 GuipùzcoaGipuzkoa |
| | | ES213 Vizcaya/Bizkaia |
| | | ES220 Navarra |
| | | ES230 La Rioja |
| | | ES241 Huesca |
| | | ES243 Zaragoza |
| | | ES511 Barcelona |
| | | ES512 Girona |
| | | ES513 Lleida |
| | | FRI15 Pyrénées-Atlantiques |
| | | FRJ21 Ariège |
| | | FRJ23 Haute -Garonne |
| | | FRJ15 Pyrénées -Orientales |
| | | FRJ26 Hautes-Pyrénées |
| | | AD Andorra (harmadik ország) |
| 2021TC16RFCB007 | HU HR | (Interreg VI-A) Magyarország–Horvátország |
| | | HR021 Bjelovarsko-bilogorska županija |
| | | HR022 Virovitičko-podravska županija |
| | | HR023 Požeško-slavonska županija |
| | | HR025 Osječko-baranjska županija |
| | | HR026 Vukovarsko-srijemska županija |
| | | HR061 Međimurska županija |
| | | HR062 Varaždinska županija |
| | | HR063 Koprivničko-križevačka županija |
| | | HU223 Zala |
| | | HU231 Baranya |
| | | HU232 Somogy |
| 2021TC16RFCB008 | DE CZ | (Interreg VI-A) Németország/Bajorország–Csehország |
| | | CZ031 Jihoceský kraj |
| | | CZ032 Plzeňský kraj |
| | | CZ041 Karlovarský kraj |
| | | DE222 Passau, Kreisfreie Stadt |
| | | DE223 Straubing, Kreisfreie Stadt |
| | | DE224 Deggendorf |
| | | DE225 Freyung-Grafenau |
| | | DE228 Passau, Landkreis |
| | | DE229 Regen |
| | | DE22B Straubing-Bogen |
| | | DE231 Amberg, Kreisfreie Stadt |
| | | DE232 Regensburg, Kreisfreie Stadt |
| | | DE233 Weiden i. d. Opf, Kreisfreie Stadt |
| | | DE234 Amberg-Sulzbach |
| | | DE235 Cham |
| | | DE237 Neustadt a. d. Waldnaab |
| | | DE238 Regensburg, Landkreis |
| | | DE239 Schwandorf |
| | | DE23A Tirschenreuth |
| | | DE242 Bayreuth, Kreisfreie Stadt |
| | | DE244 Hof, Kreisfreie Stadt |
| | | DE246 Bayreuth, Landkreis |
| | | DE249 Hof, Landkreis |
| | | DE24A Kronach |
| | | DE24B Kulmbach |
| | | DE24D Wunsiedel i. Fichtelgebirge |
| 2021TC16RFCB009 | AT HU | (Interreg VI-A) Ausztria–Magyarország |
| | | AT111 Mittelburgenland |
| | | AT112 Nordburgenland |
| | | AT113 Südburgenland |
| | | AT122 Niederösterreich-Süd |
| | | AT127 Wiener Umland/Südteil |
| | | AT130 Wien |
| | | AT221 Graz |
| | | AT224 Oststeiermark |
| | | HU221 Győr-Moson-Sopron |
| | | HU222 Vas |
| | | HU223 Zala |
| 2021TC16RFCB010 | DE PL | (Interreg VI-A) Németország/Brandenburg–Lengyelország |
| | | DE402 Cottbus, Kreisfreie Stadt |
| | | DE403 Frankfurt (Oder), Kreisfreie Stadt |
| | | DE409 Märkisch-Oderland |
| | | DE40C Oder-Spree |
| | | DE40G Spree-Neiße |
| | | PL431 Gorzowski |
| | | PL432 Zielonogórski |
| 2021TC16RFCB011 | PL SK | (Interreg VI-A) Lengyelország–Szlovákia |
| | | PL214 Krakowski |
| | | PL218 Nowosądecki |
| | | PL219 Nowotarski |
| | | PL21A Oświęcimski |
| | | PL225 Bielski |
| | | PL22C Tyski |
| | | PL821 Krośnieński |
| | | PL822 Przemyski |
| | | PL823 Rzeszowski |
| | | SK031 Žilinský kraj |
| | | SK041 Prešovský kraj |
| | | SK042 Košický kraj |
| 2021TC16RFCB012 | DE DK LT PL SE | (Interreg VI-A) Lengyelország–Dánia–Németország–Litvánia–Svédország (South Baltic) |
| | | DE80N Vorpommern-Greifswald |
| | | DE803 Rostock, Kreisfreie Stadt |
| | | DE80M Nordwestmecklenburg |
| | | DE80L Vorpommern-Rügen |
| | | DE80K Landkreis Rostock |
| | | DK014 Bornholm |
| | | DK021 Østsjælland |
| | | DK022 Vest- og Sydsjælland |
| | | LT023 Klaipėdos apskritis |
| | | LT027 Tauragės apskritis |
| | | LT028 Telšių apskritis |
| | | PL424 Miasto Szczecin |
| | | PL426 Koszaliński |
| | | PL427 Szczecinecko-pyrzycki |
| | | PL428 Szczeciński |
| | | PL636 Słupski |
| | | PL637 Chojnicki |
| | | PL638 Starogardzki |
| | | PL633 Trójmiejski |
| | | PL634 Gdański |
| | | PL621 Elbląski |
| | | SE212 Kronobergs län |
| | | SE213 Kalmar län |
| | | SE221 Blekinge län |
| | | SE224 Skåne län |
| 2021TC16RFCB013 | EE FI LV SE | (Interreg VI-A) Finnország–Észtország–Lettország–Svédország (Central Baltic) |
| | | EE001 Põhja-Eesti |
| | | EE004 Lääne-Eesti |
| | | EE008 Lõuna-Eesti |
| | | EE009 Kesk-Eesti |
| | | EE00A Kirde-Eesti |
| | | FI1B1 Helsinki-Uusimaa |
| | | FI1C1 Varsinais-Suomi |
| | | FI1C2 Kanta-Häme |
| | | FI1C3 Päijät-Häme |
| | | FI1C4 Kymenlaakso |
| | | FI1C5 Etelä-Karjala |
| | | FI196 Satakunta |
| | | FI197 Pirkanmaa |
| | | FI200 Åland |
| | | LV003 Kurzeme |
| | | LV006 Rīga |
| | | LV007 Pierīga |
| | | LV008 Vidzeme |
| | | LV009 Zemgale |
| | | SE110 Stockholms län |
| | | SE121 Uppsala län |
| | | SE122 Södermanlands län |
| | | SE123 Östergötlands län |
| | | SE124 Örebro län |
| | | SE125 Västmanlands län |
| | | SE214 Gotlands län |
| | | SE313 Gävleborgs län |
| 2021TC16RFCB014 | HU SK | (Interreg VI-A) Magyarország–Szlovákia |
| | | HU110 Budapest |
| | | HU120 Pest |
| | | HU212 Komárom-Esztergom |
| | | HU221 Győr-Moson-Sopron |
| | | HU311 Borsod-Abaúj-Zemplén |
| | | HU312 Heves |
| | | HU313 Nógrád |
| | | HU323 Szabolcs-Szatmár-Bereg |
| | | SK010 Bratislavský kraj |
| | | SK021 Trnavský kraj |
| | | SK023 Nitriansky kraj |
| | | SK032 Banskobystrický kraj |
| | | SK042 Košický kraj |
| 2021TC16RFCB015 | SE NO | (Interreg VI-A) Svédország–Norvégia |
| | | SE311 Värmlands län |
| | | SE312 Dalarnas län |
| | | SE232 Västra Götalands län |
| | | SE321 Västernorrlands län |
| | | SE322 Jämtlands län |
| | | NO020 Innlandet |
| | | NO060 Trøndelag |
| | | NO082 Viken |
| 2021TC16RFCB016 | CZ DE | (Interreg VI-A) Németország/Szászország–Csehország |
| | | CZ041 Karlovarský kraj |
| | | CZ042 Ústecký kraj |
| | | CZ051 Liberecký kraj |
| | | DED21 Dresden, Kreisfreie Stadt |
| | | DED2C Bautzen |
| | | DED2D Görlitz |
| | | DED2F Sächsische Schweiz-Osterzgebirge |
| | | DED41 Chemnitz, Kreisfreie Stadt |
| | | DED42 Erzgebirgskreis |
| | | DED43 Mittelsachsen |
| | | DED44 Vogtlandkreis |
| | | DED45 Zwickau |
| 2021TC16RFCB017 | DE PL | (Interreg VI-A) Lengyelország–Németország/Szászország |
| | | DED2C Bautzen |
| | | DED2D Görlitz |
| | | PL432 Zielonogórski |
| | | PL515 Jeleniogórski |
| 2021TC16RFCB018 | DE PL | (Interreg VI-A) Németország/Mecklenburg–Nyugat-Pomeránia/Brandenburg–Lengyelország |
| | | DE405 Barnim |
| | | DE409 Märkisch-Oderland |
| | | DE40I Uckermark |
| | | DE80J Mecklenburgische Seenplatte |
| | | DE80L Vorpommern-Rügen |
| | | DE80N Vorpommern-Greifswald |
| | | PL424 Miasto Szczecin |
| | | PL426 Koszalinski |
| | | PL427 Szczecinecko-pyrzycki |
| | | PL428 Szczeciński |
| 2021TC16RFCB019 | EL IT | (Interreg VI-A) Görögország–Olaszország |
| | | EL541 Άρτα, Πρέβεζα (Arta/Arta, Preveza) |
| | | EL542 Θεσπρωτία (Thesprotia) |
| | | EL543 Ιωάννινα (Ioannina) |
| | | EL621 Ζάκυνθος (Zakynthos) |
| | | EL622 Κέρκυρα (Kerkyra) |
| | | EL623 Ιθάκη, Κεφαλονιά (Ithaki Kefallinia, Kefallοnia) |
| | | EL624 Λευκάδα (Lefkada) |
| | | EL631 Αιτωλοακαρνανία (Aitoloakarnania) |
| | | EL632 Αχαΐα (Achaia) |
| | | EL633 Ηλεία (Ileia) |
| | | ITF43 Taranto |
| | | ITF44 Brindisi |
| | | ITF45 Lecce |
| | | ITF46 Foggia |
| | | ITF47 Bari |
| | | ITF48 Barletta-Andria-Trani |
| | | ITF52 Matera |
| | | ITF61 Cosenza |
| | | ITF62 Crotone |
| | | ITF63 Catanzaro |
| | | ITF65 Reggio di Calabria |
| 2021TC16RFCB020 | BG RO | (Interreg VI-A) Románia–Bulgária |
| | | BG311 Видин (Vidin) |
| | | BG312 Монтана (Montana) |
| | | BG313 Враца (Vratsa) |
| | | BG314 Плевен (Pleven) |
| | | BG321 Велико Търново (Veliko Tarnovo) |
| | | BG323 Русе (Ruse) |
| | | BG325 Силистра (Silistra) |
| | | BG332 Добрич (Dobrich) |
| | | RO223 Constanţa |
| | | RO312 Călăraşi |
| | | RO314 Giurgiu |
| | | RO317 Teleorman |
| | | RO411 Dolj |
| | | RO413 Mehedinţi |
| | | RO414 Olt |
| 2021TC16RFCB021 | BG EL | (Interreg VI-A) Görögország–Bulgária |
| | | BG413 Благоевград (Blagoevgrad) |
| | | BG422 Хасково (Haskovo) |
| | | BG424 Смолян (Smolyan) |
| | | BG425 Кърджали (Kardzhali) |
| | | EL511 Έβρος (Evros) |
| | | EL512 Ξάνθη (Xanthi) |
| | | EL513 Ροδόπη (Rodopi) |
| | | EL514 Δράμα (Drama) |
| | | EL515 Καβάλα (Kavala) |
| | | EL522 Θεσσαλονίκη (Thessaloniki) |
| | | EL526 Σέρρες (Serres) |
| 2021TC16RFCB022 | DE NL | (Interreg VI-A) Németország–Hollandia |
| | | DE941 Delmenhorst, Kreisfreie Stadt |
| | | DE942 Emden, Kreisfreie Stadt |
| | | DE943 Oldenburg, Kreisfreie Stadt |
| | | DE944 Osnabrück, Kreisfreie Stadt |
| | | DE945 Wilhelmshaven, Kreisfreie Stadt |
| | | DE946 Ammerland |
| | | DE947 Aurich |
| | | DE948 Cloppenburg |
| | | DE949 Emsland |
| | | DE94A Friesland (DE) |
| | | DE94B Grafschaft Bentheim |
| | | DE94C Leer |
| | | DE94D Oldenburg, Landkreis |
| | | DE94E Osnabrück, Landkreis |
| | | DE94F Vechta |
| | | DE94G Wesermarsch |
| | | DE94H Wittmund |
| | | DEA11 Düsseldorf, Kreisfreie Stadt |
| | | DEA12 Duisburg, Kreisfreie Stadt |
| | | DEA14 Krefeld, Kreisfreie Stadt |
| | | DEA15 Mönchengladbach, Kreisfreie Stadt |
| | | DEA1B Kleve |
| | | DEA1D Rhein-Kreis Neuss |
| | | DEA1E Viersen |
| | | DEA1F Wesel |
| | | DEA33 Münster, Kreisfreie Stadt |
| | | DEA34 Borken |
| | | DEA35 Coesfeld |
| | | DEA37 Steinfurt |
| | | DEA38 Warendorf |
| | | NL111 Oost-Groningen |
| | | NL112 Delfzijl en omgeving |
| | | NL113 Overig Groningen |
| | | NL124 Noord-Friesland |
| | | NL125 Zuidwest-Friesland |
| | | NL126 Zuidoost-Friesland |
| | | NL131 Noord-Drenthe |
| | | NL132 Zuidoost-Drenthe |
| | | NL133 Zuidwest-Drenthe |
| | | NL211 Noord-Overijssel |
| | | NL212 Zuidwest-Overijssel |
| | | NL213 Twente |
| | | NL221 Veluwe |
| | | NL224 Zuidwest-Gelderland |
| | | NL225 Achterhoek |
| | | NL226 Arnhem/Nijmegen |
| | | NL230 Flevoland |
| | | NL413 Noordoost-Noord-Brabant |
| | | NL414 Zuidoost-Noord-Brabant |
| | | NL421 Noord-Limburg |
| | | NL422 Midden-Limburg |
| 2021TC16RFCB023 | AT DE CH LI | (Interreg VI-A) Németország–Ausztria–Svájc–Liechtenstein (Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein) |
| | | AT341 Bludenz-Bregenzer Wald |
| | | AT342 Rheintal-Bodenseegebiet |
| | | DE136 Schwarzwald-Baar-Kreis |
| | | DE137 Tuttlingen |
| | | DE138 Konstanz |
| | | DE139 Lörrach |
| | | DE13A Waldshut |
| | | DE147 Bodenseekreis |
| | | DE148 Ravensburg |
| | | DE149 Sigmaringen |
| | | DE272 Kaufbeuren, Kreisfreie Stadt |
| | | DE273 Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt |
| | | DE274 Memmingen, Kreisfreie Stadt |
| | | DE27A Lindau (Bodensee) |
| | | DE27B Landkreis Ostallgäu |
| | | DE27C Unterallgäu |
| | | DE27E Oberallgäu |
| | | CH033 Aargau |
| | | CH040 Zürich |
| | | CH051 Glarus |
| | | CH052 Schaffhausen |
| | | CH053 Appenzell Ausserrhoden |
| | | CH054 Appenzell Innerrhoden |
| | | CH055 St. Gallen |
| | | CH056 Graubünden |
| | | CH057 Thurgau |
| | | LI000 Liechtenstein |
| 2021TC16RFCB024 | CZ PL | (Interreg VI-A) Csehország–Lengyelország |
| | | CZ051 Liberecký kraj |
| | | CZ052 Královéhradecký kraj |
| | | CZ053 Pardubický kraj |
| | | CZ071 Olomoucký kraj |
| | | CZ080 Moravskoslezský kraj |
| | | PL22C Tyski |
| | | PL225 Bielski |
| | | PL227 Rybnicki |
| | | PL515 Jeleniogórski |
| | | PL517 Wałbrzyski |
| | | PL518 Wrocławski |
| | | PL523 Nyski |
| | | PL524 Opolski |
| 2021TC16RFCB025 | SE NO DK | (Interreg VI-A) Svédország–Dánia–Norvégia (Öresund-Kattegat-Skagerrak) |
| | | SE224 Skåne län |
| | | SE231 Hallands län |
| | | SE232 Västra Götalandsregionen |
| | | NO081 Oslo |
| | | NO082 Viken |
| | | NO091 Vestfold og Telemark |
| | | NO092 Agder |
| | | DK011 Byen København |
| | | DK012 Københavns omegn |
| | | DK013 Nordsjælland |
| | | DK014 Bornholm |
| | | DK021 Østsjælland |
| | | DK022 Vest- og Sydsjælland |
| | | DK041 Vestjylland |
| | | DK042 Østjylland |
| | | DK050 Nordjylland |
| 2021TC16RFCB026 | LT LV | (Interreg VI-A) Lettország–Litvánia |
| | | LT023 Klaipėdos apskritis |
| | | LT025 Panevėžio apskritis |
| | | LT026 Šiaulių apskritis |
| | | LT028 Telšių apskritis |
| | | LT029 Utenos apskritis |
| | | LV003 Kurzeme |
| | | LV005 Latgale |
| | | LV009 Zemgale |
| 2021TC16RFCB027 | FI SE NO | (Interreg VI-A) Svédország–Finnország–Norvégia (AURORA) |
| | | FI1D5 Keski-Pohjanmaa |
| | | FI1D9 Pohjois-Pohjanmaa |
| | | FI1D7 Lappi |
| | | FI194 Etelä-Pohjanmaa |
| | | FI195 Pohjanmaa |
| | | SE312 Dalarnas län |
| | | SE321 Västernorrlands län |
| | | SE322 Jämtlands län |
| | | SE331 Västerbottens län |
| | | SE332 Norrbottens län |
| | | NO020 Innlandet |
| | | NO060 Trøndelag |
| | | NO071 Nordland |
| | | NO074 Troms og Finnmark |
| 2021TC16RFCB028 | SI HR | (Interreg VI-A) Szlovénia–Horvátország |
| | | HR027 Karlovačka županija |
| | | HR031 Primorsko-goranska županija |
| | | HR036 Istarska županija |
| | | HR050 Grad Zagreb |
| | | HR061 Međimurska županija |
| | | HR062 Varaždinska županija |
| | | HR064 Krapinsko-zagorska županija |
| | | HR065 Zagrebačka županija |
| | | SI031 Pomurska |
| | | SI032 Podravska |
| | | SI034 Savinjska |
| | | SI035 Zasavska |
| | | SI036 Posakvska (korábbi nevén: Spodnjeposavska) |
| | | SI037 Jugovzhodna Slovenija |
| | | SI038 Primorsko-notranjska (korábbi nevén: Notranjsko-kraška) |
| | | SI041 Osrednjeslovenska |
| | | SI044 Obalno-kraška |
| 2021TC16RFCB029 | SK CZ | (Interreg VI-A) Szlovákia–Csehország |
| | | CZ064 Jihomoravsky kraj |
| | | CZ072 Zlinsky kraj |
| | | CZ080 Moravskoslezský kraj |
| | | SK021 Trnavský kraj |
| | | SK022 Trenčiansky kraj |
| | | SK031 Žilinský kraj |
| 2021TC16RFCB030 | LT PL | (Interreg VI-A) Litvánia–Lengyelország |
| | | LT011 Vilniaus apskritis |
| | | LT021 Alytaus apskritis |
| | | LT022 Kauno apskritis |
| | | LT024 Marijampolės apskritis |
| | | LT027 Tauragės apskritis |
| | | PL623 Ełcki |
| | | PL841 Białostocki |
| | | PL843 Suwalski |
| 2021TC16RFCB031 | IT FR | (Interreg VI-A) Olaszország–Franciaország (Maritime) |
| | | ITC31 Imperia |
| | | ITC32 Savona |
| | | ITC33 Genova |
| | | ITC34 La Spezia |
| | | ITG2D Sassari |
| | | ITG2E Nuoro |
| | | ITG2F Cagliari |
| | | ITG2G Oristano |
| | | ITG2H Sud Sardegna |
| | | ITI11 Massa-Carrara |
| | | ITI12 Lucca |
| | | ITI16 Livorno |
| | | ITI17 Pisa |
| | | ITI1A Grosseto |
| | | FRL03 Alpes-Maritimes |
| | | FRL05 Var |
| | | FRM02 Haute-Corse |
| | | FRM01 Corse-du-Sud |
| 2021TC16RFCB032 | FR IT | (Interreg VI-A) Franciaország–Olaszország (ALCOTRA) |
| | | FRK27 Savoie |
| | | FRK28 Haute-Savoie |
| | | FRL01 Alpes -de -Haute -Provence |
| | | FRL02 Hautes -Alpes |
| | | FRL03 Alpes -Maritimes |
| | | ITC11 Torino |
| | | ITC16 Cuneo |
| | | ITC20 Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste |
| | | ITC31 Imperia |
| 2021TC16RFCB033 | IT CH | (Interreg VI-A) Olaszország–Svájc |
| | | ITC12 Vercelli |
| | | ITC13 Biella |
| | | ITC14 Verbano-Cusio-Ossola |
| | | ITC15 Novara |
| | | ITC20 Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste |
| | | ITC41 Varese |
| | | ITC42 Como |
| | | ITC43 Lecco |
| | | ITC44 Sondrio |
| | | ITH10 Bolzano-Bozen |
| | | CH012 Valais |
| | | CH056 Graubünden |
| | | CH070 Ticino |
| 2021TC16RFCB034 | IT SI | (Interreg VI-A) Olaszország–Szlovénia |
| | | SI038 Notranjsko-kraška/Primorsko Notranska-notranjska |
| | | SI042 Gorenjska |
| | | SI043 GoriskaGoriška |
| | | SI044 Obalno-kraška |
| | | SI041 Osrednjeslovenska |
| | | ITH35 Venezia |
| | | ITH41 Pordenone |
| | | ITH42 Udine |
| | | ITH43 Gorizia |
| | | ITH44 Trieste |
| 2021TC16RFCB035 | IT MT | (Interreg VI-A) Olaszország–Málta |
| | | ITG11 Trapani |
| | | ITG12 Palermo |
| | | ITG13 Messina |
| | | ITG14 Agrigento |
| | | ITG15 Caltanissetta |
| | | ITG16 Enna |
| | | ITG17 Catania |
| | | ITG18 Ragusa |
| | | ITG19 Siracusa |
| | | MT001 Malta |
| | | MT002 Gozo& and Comino/Ghawdex u Kemmuna |
| 2021TC16RFCB036 | DE FR CH | (Interreg VI-A) Franciaország–Németország–Svájc (Rhin supérieur-Oberrhein) |
| | | DEB37 Pirmasens, Kreisfreie Stadt |
| | | DEB3K Südwestpfalz |
| | | DE121 Baden-Baden, Stadtkreis |
| | | DE122 Karlsruhe, Stadtkreis |
| | | DE123 Karlsruhe, Landkreis |
| | | DE124 Rastatt |
| | | DE131 Freiburg im Breisgau, Stadtkreis |
| | | DE132 Breisgau-Hochschwarzwald |
| | | DE133 Emmendingen |
| | | DE134 Ortenaukreis |
| | | DE139 Lörrach |
| | | DE13A Waldshut |
| | | DEB33 Landau in der Pfalz, Kreisfreie Stadt |
| | | DEB3E Germersheim |
| | | DEB3H Südliche Weinstrasse |
| | | FRF11 Bas -Rhin |
| | | FRF12 Haut -Rhin |
| | | CH023 Solothurn |
| | | CH025 Jura |
| | | CH031 Basel-Stadt |
| | | CH032 Basel-Landschaft |
| | | CH033 Aargau |
| 2021TC16RFCB037 | FR CH | (Interreg VI-A) Franciaország–Svájc |
| | | FRC21 Doubs |
| | | FRC22 Jura |
| | | FRC24 Territoire de Belfort |
| | | FRK21 Ain |
| | | FRK28 Haute-Savoie |
| | | CH011 Vaud |
| | | CH012 Valais |
| | | CH013 Genève |
| | | CH021 Bern |
| | | CH022 Fribourg |
| | | CH024 Neuchâtel |
| | | CH025 Jura |
| 2021TC16RFCB038 | IT HR | (Interreg VI-A) Olaszország–Horvátország |
| | | HR027 Karlovačka županija |
| | | HR031 Primorsko-goranska županija |
| | | HR032 Ličko-senjska županija |
| | | HR033 Zadarska županija |
| | | HR034 Šibensko-kninska županija |
| | | HR035 Splitsko-dalmatinska županija |
| | | HR036 Istarska županija |
| | | HR037 Dubrovačko-neretvanska županija |
| | | ITF12 Teramo |
| | | ITF13 Pescara |
| | | ITF14 Chieti |
| | | ITF22 Campobasso |
| | | ITF44 Brindisi |
| | | ITF45 Lecce |
| | | ITF46 Foggia |
| | | ITF47 Bari |
| | | ITF48 Barletta-Andria-Trani |
| | | ITH35 Venezia |
| | | ITH36 Padova |
| | | ITH37 Rovigo |
| | | ITH41 Pordenone |
| | | ITH42 Udine |
| | | ITH43 Gorizia |
| | | ITH44 Trieste |
| | | ITH56 Ferrara |
| | | ITH57 Ravenna |
| | | ITH58 Forlì-Cesena |
| | | ITH59 Rimini |
| | | ITI31 Pesaro e Urbino |
| | | ITI32 Ancona |
| | | ITI33 Macerata |
| | | ITI34 Ascoli Piceno |
| | | ITI35 Fermo |
| | | |
| 2021TC16RFCB039 | BE FR | (Interreg VI-A) Belgium–Franciaország (Wallonie-Vlaanderen-France) |
| | | BE234 Arr. Gent |
| | | BE235 Arr. Oudenaarde |
| | | BE251 Arr. Brugge |
| | | BE252 Arr. Diksmuide |
| | | BE253 Arr. Ieper |
| | | BE254 Arr. Kortrijk |
| | | BE255 Arr. Oostende |
| | | BE256 Arr. Roeselare |
| | | BE257 Arr. Tielt |
| | | BE258 Arr. Veurne |
| | | BE32A Arr. Ath |
| | | BE32B Arr. Charleroi |
| | | BE323 Arr. Mons |
| | | BE328 Arr. Mouscron |
| | | BE329 Arr. La Louvière |
| | | BE32C Arr. Soignies |
| | | BE32D Arr. Thuin |
| | | BE328 Arr. Tournai |
| | | BE341 Arr. Arlon |
| | | BE342 Arr. Bastogne |
| | | BE343 Arr. Marche-en-Famenne |
| | | BE344 Arr. Neufchâteau |
| | | BE345 Arr. Virton |
| | | BE351 Arr. Dinant |
| | | BE352 Arr. Namur |
| | | BE353 Arr. Philippeville |
| | | FRE11 Nord |
| | | FRE12 Pas-de-Calais |
| | | FRE21 Aisne |
| | | FRE22 Oise |
| | | FRE23 Somme |
| | | FRF21 Ardennes |
| | | FRF23 Marne |
| 2021TC16RFCB040 | BE DE FR LU | (Interreg VI-A) Franciaország–Belgium–Németország–Luxemburg (Grande Région/Großregion) |
| | | BE331 Arr. Huy |
| | | BE332 Arr. Liège |
| | | BE334 Arr. Waremme |
| | | BE335 Arr. Verviers – communes francophones |
| | | BE336 Bezirk Verviers – Deutschsprachige Gemeinschaft |
| | | BE341 Arr. Arlon |
| | | BE342 Arr. Bastogne |
| | | BE343 Arr. Marche-en-Famenne |
| | | BE344 Arr. Neufchâteau |
| | | BE345 Arr. Virton |
| | | DEB21 Trier, Kreisfreie Stadt |
| | | DEB23 Eifelkreis Bitburg-Prüm |
| | | DEB25 Trier-Saarburg |
| | | DEB37 Pirmasens, Kreisfreie Stadt |
| | | DEB3A Zweibrücken, Kreisfreie Stadt |
| | | DEB3K Südwestpfalz |
| | | DEC01 Regionalverband Saarbrücken |
| | | DEC02 Merzig-Wadern |
| | | DEC04 Saarlouis |
| | | DEC05 Saarpfalz-Kreis |
| | | DEB15 Birkenfeld |
| | | DEB22 Bernkastel-Wittlich |
| | | DEB24 Vulkaneifel |
| | | DEB32 Kaiserslautern, Kreisfreie Stadt |
| | | DEB33 Landau in der Pfalz, Kreisfreie Stadt |
| | | DEB3E Germersheim |
| | | DEB3F Kaiserslautern, Landkreis |
| | | DEB3G Kusel |
| | | DEB3H Südliche Weinstraße |
| | | DEC03 Neunkirchen |
| | | DEC06 St. Wendel |
| | | FRF31 Meurthe-et-Moselle |
| | | FRF32 Meuse |
| | | FRF33 Moselle |
| | | LU000 Luxembourg |
| 2021TC16RFCB041 | BE NL | (Interreg VI-A) Belgium–Hollandia (Vlaanderen-Nederland) |
| | | BE211 Arr. Antwerpen |
| | | BE212 Arr. Mechelen |
| | | BE213 Arr. Turnhout |
| | | BE224 Arr. Hasselt |
| | | BE225 Arr. Maaseik |
| | | BE223 Arr. Tongeren |
| | | BE231 Arr. Aalst |
| | | BE232 Arr. Dendermonde |
| | | BE233 Arr. Eeklo |
| | | BE234 Arr. Gent |
| | | BE235 Arr. Oudenaarde |
| | | BE236 Arr. Sint-Niklaas |
| | | BE242 Arr. Leuven |
| | | BE251 Arr. Brugge |
| | | BE252 Arr. Diksmuide |
| | | BE254 Arr. Kortrijk |
| | | BE255 Arr. Oostende |
| | | BE256 Arr. Roeselare |
| | | BE257 Arr. Tielt |
| | | NL341 Zeeuwsch-Vlaanderen |
| | | NL342 Overig Zeeland |
| | | NL411 West-Noord-Brabant |
| | | NL412 Midden-Noord-Brabant |
| | | NL413 Noordoost-Noord-Brabant |
| | | NL414 Zuidoost-Noord-Brabant |
| | | NL421 Noord-Limburg |
| | | NL422 Midden-Limburg |
| | | NL423 Zuid-Limburg |
| 2021TC16RFCB042 | RO HU | (Interreg VI-A) Románia–Magyarország |
| | | HU321 Hajdú-Bihar |
| | | HU323 Szabolcs-Szatmár-Bereg |
| | | HU332 Békés |
| | | HU333 Csongrád |
| | | RO111 Bihor |
| | | RO115 Satu Mare |
| | | RO421 Arad |
| | | RO424 Timiş |
| 2021TC16RFCB043 | EE LV | (Interreg VI-A) Észtország–Lettország |
| | | EE004 Lääne-Eesti |
| | | EE008 Lõuna-Eesti |
| | | LV003 Kurzeme |
| | | LV006 Rīga |
| | | LV007 Pierīga |
| | | LV008 Vidzeme |
| 2021TC16RFCB044 | IT AT | (Interreg VI-A) Olaszország–Ausztria |
| | | AT211 Klagenfurt-Villach |
| | | AT212 Oberkärnten |
| | | AT213: Unterkärnten |
| | | AT321: Lungau |
| | | AT322 Pinzgau-Pongau |
| | | AT323: Salzburg und Umgebung |
| | | AT331: Außerfern |
| | | AT332 Innsbruck |
| | | AT333 Osttirol |
| | | AT334 Tiroler Oberland |
| | | AT335 Tiroler Unterland |
| | | ITH10 Bolzano-Bozen |
| | | ITH32: Vicenza |
| | | ITH33 Belluno |
| | | ITH34: Treviso |
| | | ITH41 Pordenone |
| | | ITH42 Udine |
| | | ITH43: Gorizia |
| | | ITH44: Trieste |
| 2021TC16RFCB045 | SI HU | (Interreg VI-A) Szlovénia–Magyarország |
| | | HU222 Vas |
| | | HU223 Zala |
| | | SI031 Pomurska |
| | | SI032 Podravska |
| 2021TC16RFCB046 | SI AT | (Interreg VI-A) Szlovénia–Ausztria |
| | | AT113 Südburgenland |
| | | AT211 Klagenfurt-Villach |
| | | AT212 Oberkärnten |
| | | AT213 Unterkärnten |
| | | AT221 Graz |
| | | AT223 Östliche Obersteiermark |
| | | AT224 Oststeiermark |
| | | AT225 West- und Südsteiermark |
| | | SI031 Pomurska |
| | | SI032 Podravska |
| | | SI033 Koroška |
| | | SI034 Savinjska |
| | | SI035 Zasavska |
| | | SI041 Osrednjeslovenska |
| | | SI042 Gorenjska |
| | | SI043 Goriška |
| 2021TC16RFCB047 | EL CY | (Interreg VI-A) Görögország–Ciprus |
| | | CY000 Κύπρος (Cyprus) |
| | | EL411 Λέσβος, Λήμνος (Lesvos, Limnos) |
| | | EL412 Ικαρία, Σάμος (Ikaria, Samos) |
| | | EL413 Χίος (Chios) |
| | | EL421 Κάλυμνος, Κάρπαθος, Κάσος, Κως, Ρόδος (Kalymnos, Karpathos, Kasos, Kos, Rodos) |
| | | EL422 Άνδρος, Θήρα, Κέα, Μηλος, Μύκονος, Νάξος, Πάρος, Σύρος, Σύρος, Τήνος(Andros, Thira, Kea, Milos, Mykonos, Naxos, Paros, Syros, Tinos) |
| | | EL431 Ηράκλειο (Irakleio) |
| | | EL432 Λασίθι (Lasithi) |
| | | EL433 RethimniΡέθυμνο (Rethimnο) |
| | | EL434 Χανιά (Chania) |
| 2021TC16RFCB048 | DE DK | (Interreg VI-A) Németország–Dánia |
| | | DEF01 Flensburg, Kreisfreie Stadt |
| | | DEF02 Kiel, Kreisfreie Stadt |
| | | DEF03 Lübeck, Kreisfreie Stadt |
| | | DEF04 Neumünster, Kreisfreie Stadt |
| | | DEF07 Nordfriesland |
| | | DEF08 Ostholstein |
| | | DEF0A Plön |
| | | DEF0B Rendsburg-Eckernförde |
| | | DEF0C Schleswig-Flensburg |
| | | DK021 Østsjælland |
| | | DK022 Vest- og Sydsjælland |
| | | DK031 Fyn |
| | | DK032 Sydjylland |
| | | |
| 2014TC16RFPC001 | IE UK | (Interreg VI-A) PEACE PLUS Írország–Észak-Írország/Egyesült Királyság |
| | | IE041 Border |
| | | IE062 Mid-East |
| | | UKN06 Belfast |
| | | UKN07 Armagh City, Banbridge and Craigavon |
| | | UKN08 Newry, Mourne and Down |
| | | UKN09 Ards and North Down |
| | | UKN0A Derry City and Strabane |
| | | UKN0B Mid Ulster |
| | | UKN0C Causeway Coast and Glens |
| | | UKN0D Antrim and Newtownabbey |
| | | UKN0E Lisburn and Castlereagh |
| | | UKN0F Mid and East Antrim |
| | | UKN0G Fermanagh and Omagh |

Belső határokon átnyúló Interreg programok

CCI

NUTS 3 szintű régiók (a legutóbb az (EU) 2019/1755 bizottsági rendelettel módosított 1059/2003/EK rendeletnek megfelelően)

2021TC16RFCB001

BE–DE–NL

(Interreg VI-A) Maas-Rijn/Meuse-Rhin/Maas-Rhein (NL-BE-DE)

BE223 Arr. Tongeren

BE224 Arr. Hasselt

BE225 Arr. Maaseik

BE332 Arr. Liège

BE335 Arr. Verviers – communes francophones

BE336 Bezirk Verviers-Deutschsprachige Gemeinschaft

DEA26 Düren

DEA28 Euskirchen

DEA29 Heinsberg

DEA2D Städteregion Aachen

DEB23 Eifelkreis Bitburg-Prüm

DEB24 Vulkaneifel

NL422 Midden-Limburg

NL423 Zuid-Limburg

2021TC16RFCB002

AT CZ

(Interreg VI-A) Ausztria–Csehország

AT121 Mostviertel-Eisenwurzen

AT123 Sankt Pölten

AT124 Waldviertel

AT125 Weinviertel

AT126 Wiener Umland/Nordteil

AT130 Wien

AT311 Innviertel

AT312 Linz-Wels

AT313 Mühlviertel

AT314 Steyr-Kirchdorf

CZ031 Jihočeský kraj

CZ063 Kraj Vysočina

CZ064 Jihomoravský kraj

2021TC16RFCB003

AT SK

(Interreg VI-A) Szlovákia–Ausztria

SK010 Bratislavský kraj

SK021 Trnavský kraj

AT112 Nordburgenland

AT122 Niederösterreich-Süd

AT123 Sankt Pölten

AT124 Waldviertel

AT125 Weinviertel

AT126 Wiener Umland/Nordteil

AT127 Wiener Umland/Südteil

AT130 Wien

2021TC16RFCB004

AT DE

(Interreg VI-A) Ausztria–Németország/Bajorország

AT311 Innviertel

AT312 Linz-Wels

AT313 Mühlviertel

AT315 Traunviertel

AT321 Lungau

AT322 Pinzgau-Pongau

AT323 Salzburg und Umgebung

AT331 Außerfern

AT332 Innsbruck

AT333 Osttirol

AT334 Tiroler Oberland

AT335 Tiroler Unterland

AT341 Bludenz-Bregenzer Wald

AT342 Rheintal-Bodenseegebiet

DE213 Rosenheim, Kreisfreie Stadt

DE214 Altötting

DE215 Berchtesgadener Land

DE216 Bad Tölz-Wolfratshausen

DE21D Garmisch-Partenkirchen

DE21F Miesbach

DE21G Mühldorf a. Inn

DE21K Rosenheim, Landkreis

DE21M Traunstein

DE21N Weilheim-Schongau

DE221 Landshut, Kreisfreie Stadt

DE222 Passau, Kreisfreie Stadt

DE224 Deggendorf

DE225 Freyung-Grafenau

DE227 Landshut, Landkreis

DE228 Passau, Landkreis

DE229 Regen

DE22A Rottal-Inn

DE22C Dingolfing-Landau

DE272 Kaufbeuren, Kreisfreie Stadt

DE273 Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt

DE274 Memmingen, Kreisfreie Stadt

DE27A Lindau (Bodensee)

DE27B Ostallgäu

DE27C Unterallgäu

DE27E Oberallgäu

2021TC16RFCB005

ES PT

(Interreg VI-A) Spanyolország–Portugália (POCTEP)

ES111 A Coruña

ES112 Lugo

ES113 Ourense

ES114 Pontevedra

ES148 Valladolid

ES411 Ávila

ES413 León

ES415 Salamanca

ES419 Zamora

ES431 Badajoz

ES432 Cáceres

ES612 Cádiz

ES613 Córdoba

ES615 Huelva

ES618 Sevilla

PT111 Alto Minho

PT112 Cávado

PT119 Ave

PT11A Area Metropolitana do Porto

PT11B Alto Tâmega

PT11C Tamega e Sousa

PT11D Douro

PT11E Terras de Trás-os-Montes

PT150 Algarve

PT16B Oeste

PT16D Região de Aveiro

PT16E Região de Coimbra

PT16F Região de Leiria

PT16G Viseu Dão Lafões

PT16H Beira Baixa

PT 16I Médio Tejo

PT16J Beiras e Serra da Estrela

PT181 Alentejo litoral

PT184 Baixo Alentejo

PT186 Alto Alentejo

PT187 Alentejo Central

2021TC16RFCB006

ES FR AD

(Interreg VI-A) Spanyolország–Franciaország–Andorra (POCTEFA)

ES211 Araba/Alava Álava

ES212 GuipùzcoaGipuzkoa

ES213 Vizcaya/Bizkaia

ES220 Navarra

ES230 La Rioja

ES241 Huesca

ES243 Zaragoza

ES511 Barcelona

ES512 Girona

ES513 Lleida

FRI15 Pyrénées-Atlantiques

FRJ21 Ariège

FRJ23 Haute -Garonne

FRJ15 Pyrénées -Orientales

FRJ26 Hautes-Pyrénées

AD Andorra (harmadik ország)

2021TC16RFCB007

HU HR

(Interreg VI-A) Magyarország–Horvátország

HR021 Bjelovarsko-bilogorska županija

HR022 Virovitičko-podravska županija

HR023 Požeško-slavonska županija

HR025 Osječko-baranjska županija

HR026 Vukovarsko-srijemska županija

HR061 Međimurska županija

HR062 Varaždinska županija

HR063 Koprivničko-križevačka županija

HU223 Zala

HU231 Baranya

HU232 Somogy

2021TC16RFCB008

DE CZ

(Interreg VI-A) Németország/Bajorország–Csehország

CZ031 Jihoceský kraj

CZ032 Plzeňský kraj

CZ041 Karlovarský kraj

DE222 Passau, Kreisfreie Stadt

DE223 Straubing, Kreisfreie Stadt

DE224 Deggendorf

DE225 Freyung-Grafenau

DE228 Passau, Landkreis

DE229 Regen

DE22B Straubing-Bogen

DE231 Amberg, Kreisfreie Stadt

DE232 Regensburg, Kreisfreie Stadt

DE233 Weiden i. d. Opf, Kreisfreie Stadt

DE234 Amberg-Sulzbach

DE235 Cham

DE237 Neustadt a. d. Waldnaab

DE238 Regensburg, Landkreis

DE239 Schwandorf

DE23A Tirschenreuth

DE242 Bayreuth, Kreisfreie Stadt

DE244 Hof, Kreisfreie Stadt

DE246 Bayreuth, Landkreis

DE249 Hof, Landkreis

DE24A Kronach

DE24B Kulmbach

DE24D Wunsiedel i. Fichtelgebirge

2021TC16RFCB009

AT HU

(Interreg VI-A) Ausztria–Magyarország

AT111 Mittelburgenland

AT112 Nordburgenland

AT113 Südburgenland

AT122 Niederösterreich-Süd

AT127 Wiener Umland/Südteil

AT130 Wien

AT221 Graz

AT224 Oststeiermark

HU221 Győr-Moson-Sopron

HU222 Vas

HU223 Zala

2021TC16RFCB010

DE PL

(Interreg VI-A) Németország/Brandenburg–Lengyelország

DE402 Cottbus, Kreisfreie Stadt

DE403 Frankfurt (Oder), Kreisfreie Stadt

DE409 Märkisch-Oderland

DE40C Oder-Spree

DE40G Spree-Neiße

PL431 Gorzowski

PL432 Zielonogórski

2021TC16RFCB011

PL SK

(Interreg VI-A) Lengyelország–Szlovákia

PL214 Krakowski

PL218 Nowosądecki

PL219 Nowotarski

PL21A Oświęcimski

PL225 Bielski

PL22C Tyski

PL821 Krośnieński

PL822 Przemyski

PL823 Rzeszowski

SK031 Žilinský kraj

SK041 Prešovský kraj

SK042 Košický kraj

2021TC16RFCB012

DE DK LT PL SE

(Interreg VI-A) Lengyelország–Dánia–Németország–Litvánia–Svédország (South Baltic)

DE80N Vorpommern-Greifswald

DE803 Rostock, Kreisfreie Stadt

DE80M Nordwestmecklenburg

DE80L Vorpommern-Rügen

DE80K Landkreis Rostock

DK014 Bornholm

DK021 Østsjælland

DK022 Vest- og Sydsjælland

LT023 Klaipėdos apskritis

LT027 Tauragės apskritis

LT028 Telšių apskritis

PL424 Miasto Szczecin

PL426 Koszaliński

PL427 Szczecinecko-pyrzycki

PL428 Szczeciński

PL636 Słupski

PL637 Chojnicki

PL638 Starogardzki

PL633 Trójmiejski

PL634 Gdański

PL621 Elbląski

SE212 Kronobergs län

SE213 Kalmar län

SE221 Blekinge län

SE224 Skåne län

2021TC16RFCB013

EE FI LV SE

(Interreg VI-A) Finnország–Észtország–Lettország–Svédország (Central Baltic)

EE001 Põhja-Eesti

EE004 Lääne-Eesti

EE008 Lõuna-Eesti

EE009 Kesk-Eesti

EE00A Kirde-Eesti

FI1B1 Helsinki-Uusimaa

FI1C1 Varsinais-Suomi

FI1C2 Kanta-Häme

FI1C3 Päijät-Häme

FI1C4 Kymenlaakso

FI1C5 Etelä-Karjala

FI196 Satakunta

FI197 Pirkanmaa

FI200 Åland

LV003 Kurzeme

LV006 Rīga

LV007 Pierīga

LV008 Vidzeme

LV009 Zemgale

SE110 Stockholms län

SE121 Uppsala län

SE122 Södermanlands län

SE123 Östergötlands län

SE124 Örebro län

SE125 Västmanlands län

SE214 Gotlands län

SE313 Gävleborgs län

2021TC16RFCB014

HU SK

(Interreg VI-A) Magyarország–Szlovákia

HU110 Budapest

HU120 Pest

HU212 Komárom-Esztergom

HU221 Győr-Moson-Sopron

HU311 Borsod-Abaúj-Zemplén

HU312 Heves

HU313 Nógrád

HU323 Szabolcs-Szatmár-Bereg

SK010 Bratislavský kraj

SK021 Trnavský kraj

SK023 Nitriansky kraj

SK032 Banskobystrický kraj

SK042 Košický kraj

2021TC16RFCB015

SE NO

(Interreg VI-A) Svédország–Norvégia

SE311 Värmlands län

SE312 Dalarnas län

SE232 Västra Götalands län

SE321 Västernorrlands län

SE322 Jämtlands län

NO020 Innlandet

NO060 Trøndelag

NO082 Viken

2021TC16RFCB016

CZ DE

(Interreg VI-A) Németország/Szászország–Csehország

CZ041 Karlovarský kraj

CZ042 Ústecký kraj

CZ051 Liberecký kraj

DED21 Dresden, Kreisfreie Stadt

DED2C Bautzen

DED2D Görlitz

DED2F Sächsische Schweiz-Osterzgebirge

DED41 Chemnitz, Kreisfreie Stadt

DED42 Erzgebirgskreis

DED43 Mittelsachsen

DED44 Vogtlandkreis

DED45 Zwickau

2021TC16RFCB017

DE PL

(Interreg VI-A) Lengyelország–Németország/Szászország

DED2C Bautzen

DED2D Görlitz

PL432 Zielonogórski

PL515 Jeleniogórski

2021TC16RFCB018

DE PL

(Interreg VI-A) Németország/Mecklenburg–Nyugat-Pomeránia/Brandenburg–Lengyelország

DE405 Barnim

DE409 Märkisch-Oderland

DE40I Uckermark

DE80J Mecklenburgische Seenplatte

DE80L Vorpommern-Rügen

DE80N Vorpommern-Greifswald

PL424 Miasto Szczecin

PL426 Koszalinski

PL427 Szczecinecko-pyrzycki

PL428 Szczeciński

2021TC16RFCB019

EL IT

(Interreg VI-A) Görögország–Olaszország

EL541 Άρτα, Πρέβεζα (Arta/Arta, Preveza)

EL542 Θεσπρωτία (Thesprotia)

EL543 Ιωάννινα (Ioannina)

EL621 Ζάκυνθος (Zakynthos)

EL622 Κέρκυρα (Kerkyra)

EL623 Ιθάκη, Κεφαλονιά (Ithaki Kefallinia, Kefallοnia)

EL624 Λευκάδα (Lefkada)

EL631 Αιτωλοακαρνανία (Aitoloakarnania)

EL632 Αχαΐα (Achaia)

EL633 Ηλεία (Ileia)

ITF43 Taranto

ITF44 Brindisi

ITF45 Lecce

ITF46 Foggia

ITF47 Bari

ITF48 Barletta-Andria-Trani

ITF52 Matera

ITF61 Cosenza

ITF62 Crotone

ITF63 Catanzaro

ITF65 Reggio di Calabria

2021TC16RFCB020

BG RO

(Interreg VI-A) Románia–Bulgária

BG311 Видин (Vidin)

BG312 Монтана (Montana)

BG313 Враца (Vratsa)

BG314 Плевен (Pleven)

BG321 Велико Търново (Veliko Tarnovo)

BG323 Русе (Ruse)

BG325 Силистра (Silistra)

BG332 Добрич (Dobrich)

RO223 Constanţa

RO312 Călăraşi

RO314 Giurgiu

RO317 Teleorman

RO411 Dolj

RO413 Mehedinţi

RO414 Olt

2021TC16RFCB021

BG EL

(Interreg VI-A) Görögország–Bulgária

BG413 Благоевград (Blagoevgrad)

BG422 Хасково (Haskovo)

BG424 Смолян (Smolyan)

BG425 Кърджали (Kardzhali)

EL511 Έβρος (Evros)

EL512 Ξάνθη (Xanthi)

EL513 Ροδόπη (Rodopi)

EL514 Δράμα (Drama)

EL515 Καβάλα (Kavala)

EL522 Θεσσαλονίκη (Thessaloniki)

EL526 Σέρρες (Serres)

2021TC16RFCB022

DE NL

(Interreg VI-A) Németország–Hollandia

DE941 Delmenhorst, Kreisfreie Stadt

DE942 Emden, Kreisfreie Stadt

DE943 Oldenburg, Kreisfreie Stadt

DE944 Osnabrück, Kreisfreie Stadt

DE945 Wilhelmshaven, Kreisfreie Stadt

DE946 Ammerland

DE947 Aurich

DE948 Cloppenburg

DE949 Emsland

DE94A Friesland (DE)

DE94B Grafschaft Bentheim

DE94C Leer

DE94D Oldenburg, Landkreis

DE94E Osnabrück, Landkreis

DE94F Vechta

DE94G Wesermarsch

DE94H Wittmund

DEA11 Düsseldorf, Kreisfreie Stadt

DEA12 Duisburg, Kreisfreie Stadt

DEA14 Krefeld, Kreisfreie Stadt

DEA15 Mönchengladbach, Kreisfreie Stadt

DEA1B Kleve

DEA1D Rhein-Kreis Neuss

DEA1E Viersen

DEA1F Wesel

DEA33 Münster, Kreisfreie Stadt

DEA34 Borken

DEA35 Coesfeld

DEA37 Steinfurt

DEA38 Warendorf

NL111 Oost-Groningen

NL112 Delfzijl en omgeving

NL113 Overig Groningen

NL124 Noord-Friesland

NL125 Zuidwest-Friesland

NL126 Zuidoost-Friesland

NL131 Noord-Drenthe

NL132 Zuidoost-Drenthe

NL133 Zuidwest-Drenthe

NL211 Noord-Overijssel

NL212 Zuidwest-Overijssel

NL213 Twente

NL221 Veluwe

NL224 Zuidwest-Gelderland

NL225 Achterhoek

NL226 Arnhem/Nijmegen

NL230 Flevoland

NL413 Noordoost-Noord-Brabant

NL414 Zuidoost-Noord-Brabant

NL421 Noord-Limburg

NL422 Midden-Limburg

2021TC16RFCB023

AT DE CH LI

(Interreg VI-A) Németország–Ausztria–Svájc–Liechtenstein (Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein)

AT341 Bludenz-Bregenzer Wald

AT342 Rheintal-Bodenseegebiet

DE136 Schwarzwald-Baar-Kreis

DE137 Tuttlingen

DE138 Konstanz

DE139 Lörrach

DE13A Waldshut

DE147 Bodenseekreis

DE148 Ravensburg

DE149 Sigmaringen

DE272 Kaufbeuren, Kreisfreie Stadt

DE273 Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt

DE274 Memmingen, Kreisfreie Stadt

DE27A Lindau (Bodensee)

DE27B Landkreis Ostallgäu

DE27C Unterallgäu

DE27E Oberallgäu

CH033 Aargau

CH040 Zürich

CH051 Glarus

CH052 Schaffhausen

CH053 Appenzell Ausserrhoden

CH054 Appenzell Innerrhoden

CH055 St. Gallen

CH056 Graubünden

CH057 Thurgau

LI000 Liechtenstein

2021TC16RFCB024

CZ PL

(Interreg VI-A) Csehország–Lengyelország

CZ051 Liberecký kraj

CZ052 Královéhradecký kraj

CZ053 Pardubický kraj

CZ071 Olomoucký kraj

CZ080 Moravskoslezský kraj

PL22C Tyski

PL225 Bielski

PL227 Rybnicki

PL515 Jeleniogórski

PL517 Wałbrzyski

PL518 Wrocławski

PL523 Nyski

PL524 Opolski

2021TC16RFCB025

SE NO DK

(Interreg VI-A) Svédország–Dánia–Norvégia (Öresund-Kattegat-Skagerrak)

SE224 Skåne län

SE231 Hallands län

SE232 Västra Götalandsregionen

NO081 Oslo

NO082 Viken

NO091 Vestfold og Telemark

NO092 Agder

DK011 Byen København

DK012 Københavns omegn

DK013 Nordsjælland

DK014 Bornholm

DK021 Østsjælland

DK022 Vest- og Sydsjælland

DK041 Vestjylland

DK042 Østjylland

DK050 Nordjylland

2021TC16RFCB026

LT LV

(Interreg VI-A) Lettország–Litvánia

LT023 Klaipėdos apskritis

LT025 Panevėžio apskritis

LT026 Šiaulių apskritis

LT028 Telšių apskritis

LT029 Utenos apskritis

LV003 Kurzeme

LV005 Latgale

LV009 Zemgale

2021TC16RFCB027

FI SE NO

(Interreg VI-A) Svédország–Finnország–Norvégia (AURORA)

FI1D5 Keski-Pohjanmaa

FI1D9 Pohjois-Pohjanmaa

FI1D7 Lappi

FI194 Etelä-Pohjanmaa

FI195 Pohjanmaa

SE312 Dalarnas län

SE321 Västernorrlands län

SE322 Jämtlands län

SE331 Västerbottens län

SE332 Norrbottens län

NO020 Innlandet

NO060 Trøndelag

NO071 Nordland

NO074 Troms og Finnmark

2021TC16RFCB028

SI HR

(Interreg VI-A) Szlovénia–Horvátország

HR027 Karlovačka županija

HR031 Primorsko-goranska županija

HR036 Istarska županija

HR050 Grad Zagreb

HR061 Međimurska županija

HR062 Varaždinska županija

HR064 Krapinsko-zagorska županija

HR065 Zagrebačka županija

SI031 Pomurska

SI032 Podravska

SI034 Savinjska

SI035 Zasavska

SI036 Posakvska (korábbi nevén: Spodnjeposavska)

SI037 Jugovzhodna Slovenija

SI038 Primorsko-notranjska (korábbi nevén: Notranjsko-kraška)

SI041 Osrednjeslovenska

SI044 Obalno-kraška

2021TC16RFCB029

SK CZ

(Interreg VI-A) Szlovákia–Csehország

CZ064 Jihomoravsky kraj

CZ072 Zlinsky kraj

CZ080 Moravskoslezský kraj

SK021 Trnavský kraj

SK022 Trenčiansky kraj

SK031 Žilinský kraj

2021TC16RFCB030

LT PL

(Interreg VI-A) Litvánia–Lengyelország

LT011 Vilniaus apskritis

LT021 Alytaus apskritis

LT022 Kauno apskritis

LT024 Marijampolės apskritis

LT027 Tauragės apskritis

PL623 Ełcki

PL841 Białostocki

PL843 Suwalski

2021TC16RFCB031

IT FR

(Interreg VI-A) Olaszország–Franciaország (Maritime)

ITC31 Imperia

ITC32 Savona

ITC33 Genova

ITC34 La Spezia

ITG2D Sassari

ITG2E Nuoro

ITG2F Cagliari

ITG2G Oristano

ITG2H Sud Sardegna

ITI11 Massa-Carrara

ITI12 Lucca

ITI16 Livorno

ITI17 Pisa

ITI1A Grosseto

FRL03 Alpes-Maritimes

FRL05 Var

FRM02 Haute-Corse

FRM01 Corse-du-Sud

2021TC16RFCB032

FR IT

(Interreg VI-A) Franciaország–Olaszország (ALCOTRA)

FRK27 Savoie

FRK28 Haute-Savoie

FRL01 Alpes -de -Haute -Provence

FRL02 Hautes -Alpes

FRL03 Alpes -Maritimes

ITC11 Torino

ITC16 Cuneo

ITC20 Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste

ITC31 Imperia

2021TC16RFCB033

IT CH

(Interreg VI-A) Olaszország–Svájc

ITC12 Vercelli

ITC13 Biella

ITC14 Verbano-Cusio-Ossola

ITC15 Novara

ITC20 Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste

ITC41 Varese

ITC42 Como

ITC43 Lecco

ITC44 Sondrio

ITH10 Bolzano-Bozen

CH012 Valais

CH056 Graubünden

CH070 Ticino

2021TC16RFCB034

IT SI

(Interreg VI-A) Olaszország–Szlovénia

SI038 Notranjsko-kraška/Primorsko Notranska-notranjska

SI042 Gorenjska

SI043 GoriskaGoriška

SI044 Obalno-kraška

SI041 Osrednjeslovenska

ITH35 Venezia

ITH41 Pordenone

ITH42 Udine

ITH43 Gorizia

ITH44 Trieste

2021TC16RFCB035

IT MT

(Interreg VI-A) Olaszország–Málta

ITG11 Trapani

ITG12 Palermo

ITG13 Messina

ITG14 Agrigento

ITG15 Caltanissetta

ITG16 Enna

ITG17 Catania

ITG18 Ragusa

ITG19 Siracusa

MT001 Malta

MT002 Gozo& and Comino/Ghawdex u Kemmuna

2021TC16RFCB036

DE FR CH

(Interreg VI-A) Franciaország–Németország–Svájc (Rhin supérieur-Oberrhein)

DEB37 Pirmasens, Kreisfreie Stadt

DEB3K Südwestpfalz

DE121 Baden-Baden, Stadtkreis

DE122 Karlsruhe, Stadtkreis

DE123 Karlsruhe, Landkreis

DE124 Rastatt

DE131 Freiburg im Breisgau, Stadtkreis

DE132 Breisgau-Hochschwarzwald

DE133 Emmendingen

DE134 Ortenaukreis

DE139 Lörrach

DE13A Waldshut

DEB33 Landau in der Pfalz, Kreisfreie Stadt

DEB3E Germersheim

DEB3H Südliche Weinstrasse

FRF11 Bas -Rhin

FRF12 Haut -Rhin

CH023 Solothurn

CH025 Jura

CH031 Basel-Stadt

CH032 Basel-Landschaft

CH033 Aargau

2021TC16RFCB037

FR CH

(Interreg VI-A) Franciaország–Svájc

FRC21 Doubs

FRC22 Jura

FRC24 Territoire de Belfort

FRK21 Ain

FRK28 Haute-Savoie

CH011 Vaud

CH012 Valais

CH013 Genève

CH021 Bern

CH022 Fribourg

CH024 Neuchâtel

CH025 Jura

2021TC16RFCB038

IT HR

(Interreg VI-A) Olaszország–Horvátország

HR027 Karlovačka županija

HR031 Primorsko-goranska županija

HR032 Ličko-senjska županija

HR033 Zadarska županija

HR034 Šibensko-kninska županija

HR035 Splitsko-dalmatinska županija

HR036 Istarska županija

HR037 Dubrovačko-neretvanska županija

ITF12 Teramo

ITF13 Pescara

ITF14 Chieti

ITF22 Campobasso

ITF44 Brindisi

ITF45 Lecce

ITF46 Foggia

ITF47 Bari

ITF48 Barletta-Andria-Trani

ITH35 Venezia

ITH36 Padova

ITH37 Rovigo

ITH41 Pordenone

ITH42 Udine

ITH43 Gorizia

ITH44 Trieste

ITH56 Ferrara

ITH57 Ravenna

ITH58 Forlì-Cesena

ITH59 Rimini

ITI31 Pesaro e Urbino

ITI32 Ancona

ITI33 Macerata

ITI34 Ascoli Piceno

ITI35 Fermo

2021TC16RFCB039

BE FR

(Interreg VI-A) Belgium–Franciaország (Wallonie-Vlaanderen-France)

BE234 Arr. Gent

BE235 Arr. Oudenaarde

BE251 Arr. Brugge

BE252 Arr. Diksmuide

BE253 Arr. Ieper

BE254 Arr. Kortrijk

BE255 Arr. Oostende

BE256 Arr. Roeselare

BE257 Arr. Tielt

BE258 Arr. Veurne

BE32A Arr. Ath

BE32B Arr. Charleroi

BE323 Arr. Mons

BE328 Arr. Mouscron

BE329 Arr. La Louvière

BE32C Arr. Soignies

BE32D Arr. Thuin

BE328 Arr. Tournai

BE341 Arr. Arlon

BE342 Arr. Bastogne

BE343 Arr. Marche-en-Famenne

BE344 Arr. Neufchâteau

BE345 Arr. Virton

BE351 Arr. Dinant

BE352 Arr. Namur

BE353 Arr. Philippeville

FRE11 Nord

FRE12 Pas-de-Calais

FRE21 Aisne

FRE22 Oise

FRE23 Somme

FRF21 Ardennes

FRF23 Marne

2021TC16RFCB040

BE DE FR LU

(Interreg VI-A) Franciaország–Belgium–Németország–Luxemburg (Grande Région/Großregion)

BE331 Arr. Huy

BE332 Arr. Liège

BE334 Arr. Waremme

BE335 Arr. Verviers – communes francophones

BE336 Bezirk Verviers – Deutschsprachige Gemeinschaft

BE341 Arr. Arlon

BE342 Arr. Bastogne

BE343 Arr. Marche-en-Famenne

BE344 Arr. Neufchâteau

BE345 Arr. Virton

DEB21 Trier, Kreisfreie Stadt

DEB23 Eifelkreis Bitburg-Prüm

DEB25 Trier-Saarburg

DEB37 Pirmasens, Kreisfreie Stadt

DEB3A Zweibrücken, Kreisfreie Stadt

DEB3K Südwestpfalz

DEC01 Regionalverband Saarbrücken

DEC02 Merzig-Wadern

DEC04 Saarlouis

DEC05 Saarpfalz-Kreis

DEB15 Birkenfeld

DEB22 Bernkastel-Wittlich

DEB24 Vulkaneifel

DEB32 Kaiserslautern, Kreisfreie Stadt

DEB33 Landau in der Pfalz, Kreisfreie Stadt

DEB3E Germersheim

DEB3F Kaiserslautern, Landkreis

DEB3G Kusel

DEB3H Südliche Weinstraße

DEC03 Neunkirchen

DEC06 St. Wendel

FRF31 Meurthe-et-Moselle

FRF32 Meuse

FRF33 Moselle

LU000 Luxembourg

2021TC16RFCB041

BE NL

(Interreg VI-A) Belgium–Hollandia (Vlaanderen-Nederland)

BE211 Arr. Antwerpen

BE212 Arr. Mechelen

BE213 Arr. Turnhout

BE224 Arr. Hasselt

BE225 Arr. Maaseik

BE223 Arr. Tongeren

BE231 Arr. Aalst

BE232 Arr. Dendermonde

BE233 Arr. Eeklo

BE234 Arr. Gent

BE235 Arr. Oudenaarde

BE236 Arr. Sint-Niklaas

BE242 Arr. Leuven

BE251 Arr. Brugge

BE252 Arr. Diksmuide

BE254 Arr. Kortrijk

BE255 Arr. Oostende

BE256 Arr. Roeselare

BE257 Arr. Tielt

NL341 Zeeuwsch-Vlaanderen

NL342 Overig Zeeland

NL411 West-Noord-Brabant

NL412 Midden-Noord-Brabant

NL413 Noordoost-Noord-Brabant

NL414 Zuidoost-Noord-Brabant

NL421 Noord-Limburg

NL422 Midden-Limburg

NL423 Zuid-Limburg

2021TC16RFCB042

RO HU

(Interreg VI-A) Románia–Magyarország

HU321 Hajdú-Bihar

HU323 Szabolcs-Szatmár-Bereg

HU332 Békés

HU333 Csongrád

RO111 Bihor

RO115 Satu Mare

RO421 Arad

RO424 Timiş

2021TC16RFCB043

EE LV

(Interreg VI-A) Észtország–Lettország

EE004 Lääne-Eesti

EE008 Lõuna-Eesti

LV003 Kurzeme

LV006 Rīga

LV007 Pierīga

LV008 Vidzeme

2021TC16RFCB044

IT AT

(Interreg VI-A) Olaszország–Ausztria

AT211 Klagenfurt-Villach

AT212 Oberkärnten

AT213: Unterkärnten

AT321: Lungau

AT322 Pinzgau-Pongau

AT323: Salzburg und Umgebung

AT331: Außerfern

AT332 Innsbruck

AT333 Osttirol

AT334 Tiroler Oberland

AT335 Tiroler Unterland

ITH10 Bolzano-Bozen

ITH32: Vicenza

ITH33 Belluno

ITH34: Treviso

ITH41 Pordenone

ITH42 Udine

ITH43: Gorizia

ITH44: Trieste

2021TC16RFCB045

SI HU

(Interreg VI-A) Szlovénia–Magyarország

HU222 Vas

HU223 Zala

SI031 Pomurska

SI032 Podravska

2021TC16RFCB046

SI AT

(Interreg VI-A) Szlovénia–Ausztria

AT113 Südburgenland

AT211 Klagenfurt-Villach

AT212 Oberkärnten

AT213 Unterkärnten

AT221 Graz

AT223 Östliche Obersteiermark

AT224 Oststeiermark

AT225 West- und Südsteiermark

SI031 Pomurska

SI032 Podravska

SI033 Koroška

SI034 Savinjska

SI035 Zasavska

SI041 Osrednjeslovenska

SI042 Gorenjska

SI043 Goriška

2021TC16RFCB047

EL CY

(Interreg VI-A) Görögország–Ciprus

CY000 Κύπρος (Cyprus)

EL411 Λέσβος, Λήμνος (Lesvos, Limnos)

EL412 Ικαρία, Σάμος (Ikaria, Samos)

EL413 Χίος (Chios)

EL421 Κάλυμνος, Κάρπαθος, Κάσος, Κως, Ρόδος (Kalymnos, Karpathos, Kasos, Kos, Rodos)

EL422 Άνδρος, Θήρα, Κέα, Μηλος, Μύκονος, Νάξος, Πάρος, Σύρος, Σύρος, Τήνος(Andros, Thira, Kea, Milos, Mykonos, Naxos, Paros, Syros, Tinos)

EL431 Ηράκλειο (Irakleio)

EL432 Λασίθι (Lasithi)

EL433 RethimniΡέθυμνο (Rethimnο)

EL434 Χανιά (Chania)

2021TC16RFCB048

DE DK

(Interreg VI-A) Németország–Dánia

DEF01 Flensburg, Kreisfreie Stadt

DEF02 Kiel, Kreisfreie Stadt

DEF03 Lübeck, Kreisfreie Stadt

DEF04 Neumünster, Kreisfreie Stadt

DEF07 Nordfriesland

DEF08 Ostholstein

DEF0A Plön

DEF0B Rendsburg-Eckernförde

DEF0C Schleswig-Flensburg

DK021 Østsjælland

DK022 Vest- og Sydsjælland

DK031 Fyn

DK032 Sydjylland

2014TC16RFPC001

IE UK

(Interreg VI-A) PEACE PLUS Írország–Észak-Írország/Egyesült Királyság

IE041 Border

IE062 Mid-East

UKN06 Belfast

UKN07 Armagh City, Banbridge and Craigavon

UKN08 Newry, Mourne and Down

UKN09 Ards and North Down

UKN0A Derry City and Strabane

UKN0B Mid Ulster

UKN0C Causeway Coast and Glens

UKN0D Antrim and Newtownabbey

UKN0E Lisburn and Castlereagh

UKN0F Mid and East Antrim

UKN0G Fermanagh and Omagh

| Interreg A IPA III határokon átnyúló együttműködési programok (IPA III CBC) |
| --- |
| CCI | | NUTS 3 szintű régiók (a legutóbb az (EU) 2019/1755 bizottsági rendelettel módosított 1059/2003/EK rendeletnek megfelelően) |
| 2021TC16IPCB001 | HU RS | (Interreg VI-A) IPA Magyarország–Szerbia |
| | HU331 | Bács-Kiskun |
| | HU333 | Csongrád |
| | RS121 | Nyugat-bácskai körzet |
| | RS122 | Dél-bánsági körzet |
| | RS123 | Dél-bácskai körzet |
| | RS124 | Észak-bánsági körzet |
| | RS125 | Észak-bácskai körzet |
| | RS126 | Közép-bánsági körzet |
| | RS127 | Szerémségi körzet |
| | | |
| 2021TC16IPCB002 | RO RS | (Interreg VI-A) IPA Románia–Szerbia |
| | RO413 | Mehedinți |
| | RO422 | Krassó-Szörény (Caraș-Severin) |
| | RO424 | Temes (Timiș) |
| | | Dél-bánsági körzet |
| | RS124 | Észak-bánsági körzet |
| | RS126 | Közép-bánsági körzet |
| | RS221 | Bor körzet |
| | RS222 | Braničevo körzet |
| | RS227 | Podunavlje körzet |
| | | |
| 2021TC16IPCB003 | HR RS | (Interreg VI-A) IPA Horvátország–Szerbia |
| | HR023 | Požeško-slavonska županija |
| | HR024 | Brodsko-posavska županija |
| | HR025 | Osječko-baranjska županija |
| | HR026 | Vukovarsko-srijemska županija |
| | RS121 | Nyugat-bácskai körzet |
| | RS123 | Dél-bácskai körzet |
| | RS125 | Észak-bácskai körzet |
| | RS127 | Szerémségi körzet |
| | RS213 | Mačva körzet |
| | | |
| 2021TC16IPCB004 | HR BA ME | (Interreg VI-A) IPA Horvátország–Bosznia-Hercegovina–Montenegró |
| | HR021 | Bjelovarsko-bilogorska županija |
| | HR023 | Požeško-slavonska županija |
| | HR024 | Brodsko-posavska županija |
| | HR026 | Vukovarsko-srijemska županija |
| | HR027 | Karlovačka županija |
| | HR028 | Sisačko-moslavačka županija |
| | HR032 | Ličko-senjska županija |
| | HR033 | Zadarska županija |
| | HR034 | Šibensko-kninska županija |
| | HR035 | Splitsko-dalmatinska županija |
| | HR037 | Dubrovačko-neretvanska županija |
| | HR065 | Zagrebačka županija |
| | ME | Montenegró |
| | BA | Brčkói körzet |
| | BA | Boszniai Szerb Köztársaság |
| | BA | Una Sana kanton |
| | BA | Posavina kanton |
| | BA | Tuzla kanton |
| | BA | Zenica-Doboj kanton |
| | BA | Közép-Bosznia kanton |
| | BA | Nyugat-Hercegovina kanton |
| | BA | Hercegovina-Neretva kanton |
| | BA | 10. kanton |
| | | |
| 2021TC16IPCB005 | BG TR | (Interreg VI-A) IPA Bulgária–Törökország |
| | BG341 | Бургас/Burgas |
| | BG343 | Ямбол/Yambol |
| | BG422 | Хасково/Haskovo |
| | TR212 | Edirne |
| | TR213 | Kırklareli |
| | | |
| 2021TC16IPCB006 | BG MK | (Interreg VI-A) IPA Bulgária–Észak-Macedónia |
| | BG413 | Благоевград/Blagoevgrad |
| | BG415 | Кюстендил/Kyustendil |
| | MK002 | Keleti körzet |
| | MK004 | Délkeleti körzet |
| | MK007 | Északkeleti körzet |
| | | |
| 2021TC16IPCB007 | BG RS | (Interreg VI-A) IPA Bulgária–Szerbia |
| | BG311 | Видин/Vidin |
| | BG312 | Монтана/Montana |
| | BG313 | Враца/Vratsa |
| | BG412 | София/Sofia |
| | BG414 | Перник/Pernik |
| | BG415 | Кюстендил/Kyustendil |
| | RS221 | Bor körzet |
| | RS223 | Zaječar körzet |
| | RS224 | Jablanica körzet |
| | RS225 | Nišava körzet |
| | RS226 | Pirot körzet |
| | RS228 | Pčinja körzet |
| | RS229 | Toplica körzet |
| | | |
| 2021TC16IPCB008 | IT AL ME | (Interreg VI-A) IPA Olaszország–Albánia–Montenegró (South Adriatic) |
| | ITF21 | Isernia |
| | ITF22 | Campobasso |
| | ITF43 | Taranto |
| | ITF44 | Brindisi |
| | ITF45 | Lecce |
| | ITF46 | Foggia |
| | ITF47 | Bari |
| | ITF48 | Barletta-Andria-Trani |
| | ME | Montenegró |
| | AL | Albánia |
| | | |
| 2021TC16IPCB009 | EL MK | (Interreg VI-A) IPA Görögország–Észak-Macedónia |
| | EL522 | Θεσσαλονίκη/Thessaloniki |
| | EL523 | Κιλκίς/Kilkis |
| | EL524 | Πέλλα/Pella |
| | EL526 | Σέρρες/Serres |
| | EL531 | Γρεβενά, Κοζάνη/Grevena, Kozani |
| | EL533 | Φλώρινα/Florina |
| | MK001 | Vardar |
| | MK003 | Southwest |
| | MK004 | Southeast |
| | MK005 | Pelagonia |
| | | |
| 2021TC16IPCB010 | EL AL | (Interreg VI-A) IPA Görögország–Albánia |
| | EL531 | Γρεβενά, Κοζάνη/Grevena, Kozani |
| | EL532 | Καστοριά/Kastoria |
| | EL533 | Φλώρινα/Florina |
| | EL541 | Άρτα, Πρέβεζα/Arta, Preveza |
| | EL542 | Θεσπρωτία/Thesprotia |
| | EL543 | Ιωάννινα/Ioannina |
| | EL621 | Ζάκυνθος/Zakynthos |
| | EL622 | Κέρκυρα/Kerkyra |
| | EL623 | Ιθάκη, Κεφαλληνία/Ithaki, Kefallinia |
| | EL624 | Λευκάδα/Lefkada |
| | AL031 | Berat |
| | AL032 | Fier |
| | AL033 | Gjirokastër |
| | AL034 | Korçë |
| | AL035 | Vlorë |

Interreg A IPA III határokon átnyúló együttműködési programok (IPA III CBC)

CCI

NUTS 3 szintű régiók (a legutóbb az (EU) 2019/1755 bizottsági rendelettel módosított 1059/2003/EK rendeletnek megfelelően)

2021TC16IPCB001

HU RS

(Interreg VI-A) IPA Magyarország–Szerbia

HU331

Bács-Kiskun

HU333

Csongrád

RS121

Nyugat-bácskai körzet

RS122

Dél-bánsági körzet

RS123

Dél-bácskai körzet

RS124

Észak-bánsági körzet

RS125

Észak-bácskai körzet

RS126

Közép-bánsági körzet

RS127

Szerémségi körzet

2021TC16IPCB002

RO RS

(Interreg VI-A) IPA Románia–Szerbia

RO413

Mehedinți

RO422

Krassó-Szörény (Caraș-Severin)

RO424

Temes (Timiș)

Dél-bánsági körzet

RS124

Észak-bánsági körzet

RS126

Közép-bánsági körzet

RS221

Bor körzet

RS222

Braničevo körzet

RS227

Podunavlje körzet

2021TC16IPCB003

HR RS

(Interreg VI-A) IPA Horvátország–Szerbia

HR023

Požeško-slavonska županija

HR024

Brodsko-posavska županija

HR025

Osječko-baranjska županija

HR026

Vukovarsko-srijemska županija

RS121

Nyugat-bácskai körzet

RS123

Dél-bácskai körzet

RS125

Észak-bácskai körzet

RS127

Szerémségi körzet

RS213

Mačva körzet

2021TC16IPCB004

HR BA ME

(Interreg VI-A) IPA Horvátország–Bosznia-Hercegovina–Montenegró

HR021

Bjelovarsko-bilogorska županija

HR023

Požeško-slavonska županija

HR024

Brodsko-posavska županija

HR026

Vukovarsko-srijemska županija

HR027

Karlovačka županija

HR028

Sisačko-moslavačka županija

HR032

Ličko-senjska županija

HR033

Zadarska županija

HR034

Šibensko-kninska županija

HR035

Splitsko-dalmatinska županija

HR037

Dubrovačko-neretvanska županija

HR065

Zagrebačka županija

ME

Montenegró

BA

Brčkói körzet

BA

Boszniai Szerb Köztársaság

BA

Una Sana kanton

BA

Posavina kanton

BA

Tuzla kanton

BA

Zenica-Doboj kanton

BA

Közép-Bosznia kanton

BA

Nyugat-Hercegovina kanton

BA

Hercegovina-Neretva kanton

BA

10. kanton

2021TC16IPCB005

BG TR

(Interreg VI-A) IPA Bulgária–Törökország

BG341

Бургас/Burgas

BG343

Ямбол/Yambol

BG422

Хасково/Haskovo

TR212

Edirne

TR213

Kırklareli

2021TC16IPCB006

BG MK

(Interreg VI-A) IPA Bulgária–Észak-Macedónia

BG413

Благоевград/Blagoevgrad

BG415

Кюстендил/Kyustendil

MK002

Keleti körzet

MK004

Délkeleti körzet

MK007

Északkeleti körzet

2021TC16IPCB007

BG RS

(Interreg VI-A) IPA Bulgária–Szerbia

BG311

Видин/Vidin

BG312

Монтана/Montana

BG313

Враца/Vratsa

BG412

София/Sofia

BG414

Перник/Pernik

BG415

Кюстендил/Kyustendil

RS221

Bor körzet

RS223

Zaječar körzet

RS224

Jablanica körzet

RS225

Nišava körzet

RS226

Pirot körzet

RS228

Pčinja körzet

RS229

Toplica körzet

2021TC16IPCB008

IT AL ME

(Interreg VI-A) IPA Olaszország–Albánia–Montenegró (South Adriatic)

ITF21

Isernia

ITF22

Campobasso

ITF43

Taranto

ITF44

Brindisi

ITF45

Lecce

ITF46

Foggia

ITF47

Bari

ITF48

Barletta-Andria-Trani

ME

Montenegró

AL

Albánia

2021TC16IPCB009

EL MK

(Interreg VI-A) IPA Görögország–Észak-Macedónia

EL522

Θεσσαλονίκη/Thessaloniki

EL523

Κιλκίς/Kilkis

EL524

Πέλλα/Pella

EL526

Σέρρες/Serres

EL531

Γρεβενά, Κοζάνη/Grevena, Kozani

EL533

Φλώρινα/Florina

MK001

Vardar

MK003

Southwest

MK004

Southeast

MK005

Pelagonia

2021TC16IPCB010

EL AL

(Interreg VI-A) IPA Görögország–Albánia

EL531

Γρεβενά, Κοζάνη/Grevena, Kozani

EL532

Καστοριά/Kastoria

EL533

Φλώρινα/Florina

EL541

Άρτα, Πρέβεζα/Arta, Preveza

EL542

Θεσπρωτία/Thesprotia

EL543

Ιωάννινα/Ioannina

EL621

Ζάκυνθος/Zakynthos

EL622

Κέρκυρα/Kerkyra

EL623

Ιθάκη, Κεφαλληνία/Ithaki, Kefallinia

EL624

Λευκάδα/Lefkada

AL031

Berat

AL032

Fier

AL033

Gjirokastër

AL034

Korçë

AL035

Vlorë

| Interreg A NEXT programok (NDICI-CBC) |
| --- |
| CCI | | NUTS 3 szintű régiók (a legutóbb az (EU) 2019/1755 bizottsági rendelettel módosított 1059/2003/EK rendeletnek megfelelően) |
| 2021TC16NXCB001 | FI NO RU SE | (Interreg VI-A) NEXT Kolarctic |
| | FI1D7 | Lappi |
| | NO071 | Nordland |
| | NO074 | Troms og Finnmark |
| | RU | Arkhangelskaya oblast |
| | RU | Murmanskaya oblast |
| | RU | Nenetskiy Avtonomniy okrug |
| | SE332 | Norrbottens län |
| | | |
| 2021TC16NXCB002 | FI RU | (Interreg VI-A) NEXT Karelia |
| | FI1D3 | Pohjois-Karjala |
| | FI1D8 | Kainuu |
| | FI1D9 | Pohjois-Pohjanmaa |
| | RU | Respublika Kareliya |
| | | |
| 2021TC16NXCB003 | FI RU | (Interreg VI-A) NEXT Délkelet-Finnország–Oroszország |
| | FI1C4 | Kymenlaakso |
| | FI1C5 | Etelä-Karjala |
| | FI1D1 | Etelä-Savo |
| | RU | Sankt-Peterburg |
| | RU | Leningradskaya oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB004 | EE RU | (Interreg VI-A) NEXT Észtország–Oroszország |
| | EE001 | Põhja-Eesti |
| | EE008 | Lõuna-Eesti |
| | EE009 | Kesk-Eesti |
| | EE00A | Kirde-Eesti |
| | RU | Sankt-Peterburg |
| | RU | Pskovskaya oblast |
| | RU | Leningradskaya oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB005 | LV RU | (Interreg VI-A) NEXT Lettország–Oroszország |
| | LV005 | Latgale |
| | LV008 | Vidzeme |
| | LV006 | Rīga |
| | LV007 | Pierīga |
| | LV009 | Zemgale |
| | RU | Pskovskaya oblast |
| | RU | Leningradskaya oblast |
| | RU | Sankt-Peterburg |
| | | |
| 2021TC16NXCB006 | LT RU | (Interreg VI-A) NEXT Livánia–Oroszország |
| | LT021 | Alytaus apskritis |
| | LT022 | Kauno apskritis |
| | LT026 | Šiaulių apskritis |
| | LT028 | Telšių apskritis |
| | LT023 | Klaipėdos apskritis |
| | LT024 | Marijampolės apskritis |
| | LT027 | Tauragės apskritis |
| | RU | Kaliningradskaya oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB007 | PL RU | (Interreg VI-A) NEXT Lengyelország–Oroszország |
| | PL841 | Białostocki |
| | PL636 | Słupski |
| | PL843 | Suwalski |
| | PL621 | Elbląski |
| | PL622 | Olsztyński |
| | PL623 | Ełcki |
| | PL633 | Trójmiejski |
| | PL634 | Gdański |
| | PL637 | Chojnicki |
| | PL638 | Starogardzki |
| | RU | Kaliningradskaya oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB008 | LV BY | (Interreg VI-A) NEXT Lettország–Belarusz |
| | LV005 | Latgale |
| | LV009 | Zemgale |
| | BY | Vitebsk oblast |
| | BY | Minskaya oblast |
| | BY | Mogilevskaya oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB009 | PL BU UA | (Interreg VI-A) NEXT Lengyelország–Belarusz–Ukrajna
   (1) |
| | PL811 | Bialski |
| | PL812 | Chełmsko-zamojski |
| | PL814 | Lubelski |
| | PL815 | Puławski |
| | PL821 | Krośnieński |
| | PL822 | Przemyski |
| | PL823 | Rzeszowski |
| | PL824 | Tarnobrzeski |
| | PL841 | Białostocki |
| | PL842 | Łomżyński |
| | PL843 | Suwalski |
| | PL924 | Ostrołęcki |
| | PL925 | Siedlecki |
| | BY | Gomelskaya oblast |
| | BY | Minskaya oblast |
| | BY | Brestskaya oblast |
| | BY | Grodnenskaya oblast |
| | UA | Ivano-Frankivsk oblast |
| | UA | Rivne oblast |
| | UA | Ternopil oblast |
| | UA | Lviv oblast |
| | UA | Volyn oblast |
| | UA | Zakarpatska oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB010 | HU SK RO UA | (Interreg VI-A) NEXT Magyarország–Szlovákia–Románia–Ukrajna
   (1) |
| | HU311 | Borsod-Abaúj-Zemplén |
| | HU323 | Szabolcs-Szatmár-Bereg |
| | RO215 | Suceava |
| | RO114 | Maramureş |
| | RO115 | Satu Mare |
| | SK041 | Prešovský kraj |
| | SK042 | Košický kraj |
| | UA | Chernivtsi oblast |
| | UA | Ivano-Frankivsk oblast |
| | UA | Zakarpattiaa oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB011 | RO MD | (Interreg VI-A) NEXT Románia–Moldovai Köztársaság |
| | RO212 | Botoşani |
| | RO213 | Iaşi |
| | RO216 | Vaslui |
| | RO224 | Galaţi |
| | MD | Moldovai Köztársaság |
| | | |
| 2021TC16NXCB012 | RO UA | (Interreg VI-A) NEXT Románia–Ukrajna
   (1) |
| | RO114 | Maramureş |
| | RO115 | Satu Mare |
| | RO212 | Botoşani |
| | RO215 | Suceava |
| | RO225 | Tulcea |
| | UA | Chernivtsi oblast |
| | UA | Ivano-Frankivsk oblast |
| | UA | Zakarpattia oblast |
| | UA | Odessa oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB013 | IT TN | (Interreg VI-A) NEXT Olaszország–Tunézia |
| | ITG12 | Palermo |
| | ITG16 | Enna |
| | ITG17 | Catania |
| | ITG11 | Trapani |
| | ITG14 | Agrigento |
| | ITG15 | Caltanissetta |
| | ITG18 | Ragusa |
| | ITG19 | Siracusa |
| | ITG13 | Messina |
| | TN | Beja |
| | TN | Zaghouan |
| | TN | Kairouan |
| | TN | Sidi Bouz |
| | TN | Gabes |
| | TN | Manouba |
| | TN | Bizerte |
| | TN | Ariana |
| | TN | Tunis |
| | TN | Ben Arous |
| | TN | Nabeul |
| | TN | Sousse |
| | TN | Monastir |
| | TN | Mahdia |
| | TN | Sfax |
| | TN | Medenine |
| | | |
| 2021TC16NXCB014 | LT BY | (Interreg VI-A) NEXT Litvánia–Belarusz |
| | LT021 | Alytaus apskritis |
| | LT029 | Utenos apskritis |
| | LT011 | Vilniaus apskritis |
| | LT022 | Kauno apskritis |
| | LT025 | Panevėžio apskritis |
| | BY | Grodnenskaya oblast |
| | BY | Minskaya oblast |
| | BY | Mogilevskaya oblast |
| | BY | Vitebsk oblast |

Interreg A NEXT programok (NDICI-CBC)

CCI

NUTS 3 szintű régiók (a legutóbb az (EU) 2019/1755 bizottsági rendelettel módosított 1059/2003/EK rendeletnek megfelelően)

2021TC16NXCB001

FI NO RU SE

(Interreg VI-A) NEXT Kolarctic

FI1D7

Lappi

NO071

Nordland

NO074

Troms og Finnmark

RU

Arkhangelskaya oblast

RU

Murmanskaya oblast

RU

Nenetskiy Avtonomniy okrug

SE332

Norrbottens län

2021TC16NXCB002

FI RU

(Interreg VI-A) NEXT Karelia

FI1D3

Pohjois-Karjala

FI1D8

Kainuu

FI1D9

Pohjois-Pohjanmaa

RU

Respublika Kareliya

2021TC16NXCB003

FI RU

(Interreg VI-A) NEXT Délkelet-Finnország–Oroszország

FI1C4

Kymenlaakso

FI1C5

Etelä-Karjala

FI1D1

Etelä-Savo

RU

Sankt-Peterburg

RU

Leningradskaya oblast

2021TC16NXCB004

EE RU

(Interreg VI-A) NEXT Észtország–Oroszország

EE001

Põhja-Eesti

EE008

Lõuna-Eesti

EE009

Kesk-Eesti

EE00A

Kirde-Eesti

RU

Sankt-Peterburg

RU

Pskovskaya oblast

RU

Leningradskaya oblast

2021TC16NXCB005

LV RU

(Interreg VI-A) NEXT Lettország–Oroszország

LV005

Latgale

LV008

Vidzeme

LV006

Rīga

LV007

Pierīga

LV009

Zemgale

RU

Pskovskaya oblast

RU

Leningradskaya oblast

RU

Sankt-Peterburg

2021TC16NXCB006

LT RU

(Interreg VI-A) NEXT Livánia–Oroszország

LT021

Alytaus apskritis

LT022

Kauno apskritis

LT026

Šiaulių apskritis

LT028

Telšių apskritis

LT023

Klaipėdos apskritis

LT024

Marijampolės apskritis

LT027

Tauragės apskritis

RU

Kaliningradskaya oblast

2021TC16NXCB007

PL RU

(Interreg VI-A) NEXT Lengyelország–Oroszország

PL841

Białostocki

PL636

Słupski

PL843

Suwalski

PL621

Elbląski

PL622

Olsztyński

PL623

Ełcki

PL633

Trójmiejski

PL634

Gdański

PL637

Chojnicki

PL638

Starogardzki

RU

Kaliningradskaya oblast

2021TC16NXCB008

LV BY

(Interreg VI-A) NEXT Lettország–Belarusz

LV005

Latgale

LV009

Zemgale

BY

Vitebsk oblast

BY

Minskaya oblast

BY

Mogilevskaya oblast

2021TC16NXCB009

PL BU UA

(Interreg VI-A) NEXT Lengyelország–Belarusz–Ukrajna
   (1)

PL811

Bialski

PL812

Chełmsko-zamojski

PL814

Lubelski

PL815

Puławski

PL821

Krośnieński

PL822

Przemyski

PL823

Rzeszowski

PL824

Tarnobrzeski

PL841

Białostocki

PL842

Łomżyński

PL843

Suwalski

PL924

Ostrołęcki

PL925

Siedlecki

BY

Gomelskaya oblast

BY

Minskaya oblast

BY

Brestskaya oblast

BY

Grodnenskaya oblast

UA

Ivano-Frankivsk oblast

UA

Rivne oblast

UA

Ternopil oblast

UA

Lviv oblast

UA

Volyn oblast

UA

Zakarpatska oblast

2021TC16NXCB010

HU SK RO UA

(Interreg VI-A) NEXT Magyarország–Szlovákia–Románia–Ukrajna
   (1)

HU311

Borsod-Abaúj-Zemplén

HU323

Szabolcs-Szatmár-Bereg

RO215

Suceava

RO114

Maramureş

RO115

Satu Mare

SK041

Prešovský kraj

SK042

Košický kraj

UA

Chernivtsi oblast

UA

Ivano-Frankivsk oblast

UA

Zakarpattiaa oblast

2021TC16NXCB011

RO MD

(Interreg VI-A) NEXT Románia–Moldovai Köztársaság

RO212

Botoşani

RO213

Iaşi

RO216

Vaslui

RO224

Galaţi

MD

Moldovai Köztársaság

2021TC16NXCB012

RO UA

(Interreg VI-A) NEXT Románia–Ukrajna
   (1)

RO114

Maramureş

RO115

Satu Mare

RO212

Botoşani

RO215

Suceava

RO225

Tulcea

UA

Chernivtsi oblast

UA

Ivano-Frankivsk oblast

UA

Zakarpattia oblast

UA

Odessa oblast

2021TC16NXCB013

IT TN

(Interreg VI-A) NEXT Olaszország–Tunézia

ITG12

Palermo

ITG16

Enna

ITG17

Catania

ITG11

Trapani

ITG14

Agrigento

ITG15

Caltanissetta

ITG18

Ragusa

ITG19

Siracusa

ITG13

Messina

TN

Beja

TN

Zaghouan

TN

Kairouan

TN

Sidi Bouz

TN

Gabes

TN

Manouba

TN

Bizerte

TN

Ariana

TN

Tunis

TN

Ben Arous

TN

Nabeul

TN

Sousse

TN

Monastir

TN

Mahdia

TN

Sfax

TN

Medenine

2021TC16NXCB014

LT BY

(Interreg VI-A) NEXT Litvánia–Belarusz

LT021

Alytaus apskritis

LT029

Utenos apskritis

LT011

Vilniaus apskritis

LT022

Kauno apskritis

LT025

Panevėžio apskritis

BY

Grodnenskaya oblast

BY

Minskaya oblast

BY

Mogilevskaya oblast

BY

Vitebsk oblast

---

(1)  UA: Az Oroszország által jogellenesen annektált régiókban folytatott együttműködésre vonatkozó általános uniós korlátozások az Interreg NEXT programra is alkalmazandók.

---

II. MELLÉKLET

A B. ág keretében támogatásban részesítendő Interreg programterületek jegyzéke

| CCI | | Nevek |
| --- | --- | --- |
| 2021TC16IPTN001 | IT EL HR SI AL BA ME MK RS SM | (Interreg VI-B) IPA Adriai- és jón-tengeri terület |
| | EL30 | Αττική/Attiki |
| | EL41 | Βόρειο Αιγαίο/Voreio Aigaio |
| | EL42 | Νότιο Αιγαίο/Notio Aigaio |
| | EL43 | Κρήτη/Kriti |
| | EL51 | Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki |
| | EL52 | Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia |
| | EL53 | Δυτική Μακεδονία/Dytiki Makedonia |
| | EL54 | Ήπειρος/Ipeiros |
| | EL61 | Θεσσαλία/Thessalia |
| | EL62 | Ιόνια Νησιά/Ionia Nisia |
| | EL63 | Δυτική Ελλάδα/Dytiki Elláda |
| | EL64 | Στερεά Ελλάδα/Sterea Elláda |
| | EL65 | Πελοπόννησος/Peloponnisos |
| | HR02 | Panonska Hrvatska |
| | HR03 | Jadranska Hrvatska |
| | HR05 | Grad Zagreb |
| | HR06 | Sjeverna Hrvatska |
| | ITC4 | Lombardia |
| | ITF1 | Abruzzo |
| | ITF2 | Molise |
| | ITF4 | Puglia |
| | ITF5 | Basilicata |
| | ITF6 | Calabria |
| | ITG1 | Sicilia |
| | ITH1 | Provincia Autonoma di Bolzano/Bozen |
| | ITH2 | Provincia Autonoma di Trento |
| | ITH3 | Veneto |
| | ITH4 | Friuli-Venezia Giulia |
| | ITH5 | Emilia-Romagna |
| | ITI2 | Umbria |
| | ITI3 | Marche |
| | SI03 | Vzhodna Slovenija |
| | SI04 | Zahodna Slovenija |
| | AL | Albánia |
| | BA | Bosznia-Hercegovina |
| | ME | Montenegró |
| | RS | Szerbia |
| | MK | Észak-Macedónia |
| | SM | San Marino |
| | | |
| 2021TC16RFTN001 | AT DE FR IT SI CH LI | (Interreg VI-B) Alpesi térség |
| | DE11 | Stuttgart |
| | DE12 | Karlsruhe |
| | DE13 | Freiburg |
| | DE14 | Tübingen |
| | DE21 | Oberbayern |
| | DE22 | Niederbayern |
| | DE23 | Oberpfalz |
| | DE24 | Oberfranken |
| | DE25 | Mittelfranken |
| | DE26 | Unterfranken |
| | DE27 | Schwaben |
| | FRC2 | Franche-Comté |
| | FRF1 | Alsace |
| | FRK2 | Rhône-Alpes |
| | FRL0 | Provence-Alpes-Côte d’Azur |
| | ITC1 | Piemonte |
| | ITC2 | Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste |
| | ITC3 | Liguria |
| | ITC4 | Lombardia |
| | ITH1 | Provincia Autonoma di Bolzano/Bozen |
| | ITH2 | Provincia Autonoma di Trento |
| | ITH3 | Veneto |
| | ITH4 | Friuli-Venezia Giulia |
| | AT11 | Burgenland |
| | AT12 | Niederösterreich |
| | AT13 | Wien |
| | AT21 | Kärnten |
| | AT22 | Steiermark |
| | AT31 | Oberösterreich |
| | AT32 | Salzburg |
| | AT33 | Tirol |
| | AT34 | Vorarlberg |
| | SI03 | Vzhodna Slovenija |
| | SI04 | Zahodna Slovenija |
| | CH | Schweiz/Suisse/Svizzera |
| | LI | Liechtenstein |
| | | |
| 2021TC16RFTN002 | PT ES FR IE | (Interreg VI-B) Atlanti térség |
| | ES11 | Galicia |
| | ES12 | Principado de Asturias |
| | ES13 | Cantabria |
| | ES21 | País Vasco |
| | ES22 | Comunidad Foral de Navarra |
| | ES23 | La Rioja |
| | ES61 | Andalucía |
| | ES70 | Canarias |
| | FRD1 | Basse-Normandie |
| | FRD2 | Haute-Normandie |
| | FRG0 | Pays de la Loire |
| | FRH0 | Bretagne |
| | FRI1 | Aquitaine |
| | FRI2 | Limousin |
| | FRI3 | Poitou-Charentes |
| | IE04 | Northern and Western |
| | IE05 | Southern |
| | IE06 | Eastern and Midland |
| | PT11 | Norte |
| | PT15 | Algarve |
| | PT16 | Centro (PT) |
| | PT17 | Área Metropolitana de Lisboa |
| | PT18 | Alentejo |
| | PT20 | Região Autónoma dos Açores |
| | PT30 | Região Autónoma da Madeira |
| | | |
| 2021TC16FFTN003 | DE DK EE LV LT PL FI SE BY NO RU | (Interreg VI-B) Balti-tengeri régió |
| | DK01 | Hovedstaden |
| | DK02 | Sjælland |
| | DK03 | Syddanmark |
| | DK04 | Midtjylland |
| | DK05 | Nordjylland |
| | DE30 | Berlin |
| | DE40 | Brandenburg |
| | DE50 | Bremen |
| | DE60 | Hamburg |
| | DE80 | Mecklenburg-Vorpommern |
| | DE93 | Lüneburg |
| | DEF0 | Schleswig-Holstein |
| | EE00 | Eesti |
| | LV00 | Latvija |
| | LT01 | Sostinės regionas |
| | LT02 | Vidurio ir vakarų Lietuvos regionas |
| | PL21 | Małopolskie |
| | PL22 | Śląskie |
| | PL41 | Wielkopolskie |
| | PL42 | Zachodniopomorskie |
| | PL43 | Lubuskie |
| | PL51 | Dolnośląskie |
| | PL52 | Opolskie |
| | PL61 | Kujawsko-pomorskie |
| | PL62 | Warmińsko-mazurskie |
| | PL63 | Pomorskie |
| | PL71 | Łódzkie |
| | PL72 | Świętokrzyskie |
| | PL81 | Lubelskie |
| | PL82 | Podkarpackie |
| | PL84 | Podlaskie |
| | PL91 | Warszawski stołeczny |
| | PL92 | Mazowiecki regionalny |
| | FI19 | Länsi-Suomi |
| | FI1B | Helsinki-Uusimaa |
| | FI1C | Etelä-Suomi |
| | FI1D | Pohjois- ja Itä-Suomi |
| | FI20 | Åland |
| | SE11 | Stockholm |
| | | |
| | SE12 | Östra Mellansverige |
| | SE21 | Småland med öarna |
| | SE22 | Sydsverige |
| | SE23 | Västsverige |
| | SE31 | Norra Mellansverige |
| | SE32 | Mellersta Norrland |
| | SE33 | Övre Norrland |
| | BY | Belarus |
| | NO02 | Innlandet |
| | NO06 | Trøndelag |
| | NO08 | Oslo og Viken |
| | NO09 | Agder og Sør-Østlandet |
| | NO0A | Vestlandet |
| | RU | Arkhangelskaya oblast |
| | RU | Kaliningradskaya oblast |
| | RU | Karelya Republik |
| | RU | Komi Republik |
| | RU | Leningradskaya oblast |
| | RU | Murmanskaya oblast |
| | RU | Nenetskiy Avtonomniy okrug |
| | RU | Novgorodskaya oblast |
| | RU | Pskovskaya oblast |
| | RU | Sankt-Peterburg |
| | RU | Vologda oblast |
| | | |
| 2021TC16RFTN003 | AT CZ DE IT HR HU PL SI SK | (Interreg VI-B) Közép-Európa |
| | CZ01 | Praha |
| | CZ02 | Střední Čechy |
| | CZ03 | Jihozápad |
| | CZ04 | Severozápad |
| | CZ05 | Severovýchod |
| | CZ06 | Jihovýchod |
| | CZ07 | Střední Morava |
| | CZ08 | Moravskoslezsko |
| | DE11 | Stuttgart |
| | DE12 | Karlsruhe |
| | DE13 | Freiburg |
| | DE14 | Tübingen |
| | DE21 | Oberbayern |
| | DE22 | Niederbayern |
| | DE23 | Oberpfalz |
| | DE24 | Oberfranken |
| | DE25 | Mittelfranken |
| | DE26 | Unterfranken |
| | DE27 | Schwaben |
| | DE30 | Berlin |
| | DE40 | Brandenburg |
| | DE80 | Mecklenburg-Vorpommern |
| | DE91 | Braunschweig |
| | DED2 | Dresden |
| | DED4 | Chemnitz |
| | DED5 | Leipzig |
| | DEE0 | Sachsen-Anhalt |
| | DEG0 | Thüringen |
| | ITC1 | Piemonte |
| | ITC2 | Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste |
| | ITC3 | Liguria |
| | ITC4 | Lombardia |
| | ITH1 | Provincia Autonoma di Bolzano/Bozen |
| | ITH2 | Provincia Autonoma di Trento |
| | ITH3 | Veneto |
| | ITH4 | Friuli-Venezia Giulia |
| | ITH5 | Emilia-Romagna |
| | HR02 | Panonska Hrvatska |
| | HR03 | Jadranska Hrvatska |
| | HR05 | Grad Zagreb |
| | HR06 | Sjeverna Hrvatska |
| | HU11 | Budapest |
| | HU12 | Pest |
| | HU21 | Közép-Dunántúl |
| | HU22 | Nyugat-Dunántúl |
| | HU23 | Dél-Dunántúl |
| | HU31 | Észak-Magyarország |
| | HU32 | Észak-Alföld |
| | HU33 | Dél-Alföld |
| | AT11 | Burgenland |
| | AT12 | Niederösterreich |
| | AT13 | Wien |
| | AT21 | Kärnten |
| | AT22 | Steiermark |
| | AT31 | Oberösterreich |
| | AT32 | Salzburg |
| | AT33 | Tirol |
| | AT34 | Vorarlberg |
| | PL21 | Małopolskie |
| | PL22 | Śląskie |
| | PL41 | Wielkopolskie |
| | PL42 | Zachodniopomorskie |
| | PL43 | Lubuskie |
| | PL51 | Dolnośląskie |
| | PL52 | Opolskie |
| | PL61 | Kujawsko-pomorskie |
| | PL62 | Warmińsko-mazurskie |
| | PL63 | Pomorskie |
| | PL71 | Łódzkie |
| | PL72 | Świętokrzyskie |
| | PL81 | Lubelskie |
| | PL82 | Podkarpackie |
| | PL84 | Podlaskie |
| | PL91 | Warszawski stołeczny |
| | PL92 | Mazowiecki regionalny |
| | SI03 | Vzhodna Slovenija |
| | SI04 | Zahodna Slovenija |
| | SK01 | Bratislavský kraj |
| | SK02 | Západné Slovensko |
| | SK03 | Stredné Slovensko |
| | SK04 | Východné Slovensko |
| | | |
| 2021TC16FFTN004 | HU AT BG CZ DE HR RO SI SK BA ME RS MD UA | (Interreg VI-B) Duna
   (1) |
| | AT11 | Burgenland |
| | AT12 | Niederösterreich |
| | AT13 | Wien |
| | AT21 | Kärnten |
| | AT22 | Steiermark |
| | AT31 | Oberösterreich |
| | AT32 | Salzburg |
| | AT33 | Tirol |
| | AT34 | Vorarlberg |
| | BG31 | Северозападен/Severozapaden |
| | BG32 | Северен централен/Severen tsentralen |
| | BG33 | Североизточен/Severoiztochen |
| | BG34 | Югоизточен/Yugoiztochen |
| | BG41 | Югозападен/Yugozapaden |
| | BG42 | Южен централен/Yuzhen tsentralen |
| | CZ01 | Praha |
| | CZ02 | Střední Čechy |
| | CZ03 | Jihozápad |
| | CZ04 | Severozápad |
| | CZ05 | Severovýchod |
| | CZ06 | Jihovýchod |
| | CZ07 | Střední Morava |
| | CZ08 | Moravskoslezsko |
| | DE11 | Stuttgart |
| | DE12 | Karlsruhe |
| | DE13 | Freiburg |
| | DE14 | Tübingen |
| | DE21 | Oberbayern |
| | DE22 | Niederbayern |
| | DE23 | Oberpfalz |
| | DE24 | Oberfranken |
| | DE25 | Mittelfranken |
| | DE26 | Unterfranken |
| | DE27 | Schwaben |
| | HR02 | Panonska Hrvatska |
| | HR03 | Jadranska Hrvatska |
| | HR05 | Grad Zagreb |
| | HR06 | Sjeverna Hrvatska |
| | HU11 | Budapest |
| | HU12 | Pest |
| | HU21 | Közép-Dunántúl |
| | HU22 | Nyugat-Dunántúl |
| | HU23 | Dél-Dunántúl |
| | HU31 | Észak-Magyarország |
| | HU32 | Észak-Alföld |
| | HU33 | Dél-Alföld |
| | RO11 | Nord-Vest |
| | RO12 | Centru |
| | RO21 | Nord-Est |
| | RO22 | Sud-Est |
| | RO31 | Sud-Muntenia |
| | RO32 | Bucureşti-Ilfov |
| | RO41 | Sud-Vest Oltenia |
| | RO42 | Vest |
| | SI03 | Vzhodna Slovenija |
| | SI04 | Zahodna Slovenija |
| | SK01 | Bratislavský kraj |
| | SK02 | Západné Slovensko |
| | SK03 | Stredné Slovensko |
| | SK04 | Východné Slovensko |
| | BA | Bosznia-Hercegovina |
| | ME | Montenegró |
| | RS1 | Szerbia – Észak |
| | RS11 | Belgrád város |
| | RS12 | Vajdaság Autonóm Tartomány |
| | RS21 | Region Šumadije i Zapadne Srbije |
| | RS22 | Region Južne i Istočne Srbije |
| | MD | Moldova |
| | UA | Chernivtsi oblast |
| | UA | Ivano-Frankivsk oblast |
| | UA | Zakarpattia oblast |
| | UA | Odessa oblast |
| | | |
| 2021TC16FFTN001 | FR BG EL ES HR IT CY MT PT SI AL BA ME MK | (Interreg VI-B) EUROMEDITERRÁN TÉRSÉG (EURO MED) |
| | BG31 | Северозападен/Severozapaden |
| | BG32 | Северен централен/Severen tsentralen |
| | BG33 | Североизточен/Severoiztochen |
| | BG34 | Югоизточен/Yugoiztochen |
| | BG41 | Югозападен/Yugozapaden |
| | BG42 | Южен централен/Yuzhen tsentralen |
| | EL30 | Αττική/Attiki |
| | EL41 | Βόρειο Αιγαίο/Voreio Aigaio |
| | EL42 | Νότιο Αιγαίο/Notio Aigaio |
| | EL43 | Κρήτη/Kriti |
| | EL51 | Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki |
| | EL52 | Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia |
| | EL53 | Δυτική Μακεδονία/Dytiki Makedonia |
| | EL54 | Ήπειρος/Ipeiros |
| | EL61 | Θεσσαλία/Thessalia |
| | EL62 | Ιόνια Νησιά/Ionia Nisia |
| | EL63 | Δυτική Ελλάδα/Dytiki Elláda |
| | EL64 | Στερεά Ελλάδα/Sterea Elláda |
| | EL65 | Πελοπόννησος/Peloponnisos |
| | ES24 | Aragón |
| | ES30 | Comunidad de Madrid |
| | ES42 | Castilla-La Mancha |
| | ES43 | Extremadura |
| | ES51 | Cataluña |
| | ES52 | Comunitat Valenciana |
| | ES53 | Illes Balears |
| | ES61 | Andalucía |
| | ES62 | Región de Murcia |
| | ES63 | Ciudad de Ceuta |
| | ES64 | Ciudad de Melilla |
| | FRJ1 | Languedoc-Roussillon |
| | FRJ2 | Midi-Pyrénées |
| | FRK2 | Rhône-Alpes |
| | FRL0 | Provence-Alpes-Côte d’Azur |
| | FRM0 | Corse |
| | HR02 | Panonska Hrvatska |
| | HR03 | Jadranska Hrvatska |
| | HR05 | Grad Zagreb |
| | HR06 | Sjeverna Hrvatska |
| | ITC1 | Piemonte |
| | ITC2 | Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste |
| | ITC3 | Liguria |
| | ITC4 | Lombardia |
| | ITF1 | Abruzzo |
| | ITF2 | Molise |
| | ITF3 | Campania |
| | ITF4 | Puglia |
| | ITF5 | Basilicata |
| | ITF6 | Calabria |
| | ITG1 | Sicilia |
| | ITG2 | Sardegna |
| | ITH3 | Veneto |
| | ITH4 | Friuli-Venezia Giulia |
| | ITH5 | Emilia-Romagna |
| | ITI1 | Toscana |
| | ITI2 | Umbria |
| | ITI3 | Marche |
| | ITI4 | Lazio |
| | CY | Κύπρος/Kýpros |
| | MT | Malta |
| | PT15 | Algarve |
| | PT17 | Área Metropolitana de Lisboa |
| | PT18 | Alentejo |
| | SI03 | Vzhodna Slovenija |
| | SI04 | Zahodna Slovenija |
| | ME | Montenegró |
| | MK | Észak-Macedónia |
| | AL | Albánia |
| | BA | Bosznia-Hercegovina |
| | | |
| 2021TC16FFTN005 | SE IE FI FO GL IS NO | (Interreg VI-B) Északi periféria és Északi-sarkvidék |
| | IE04 | Northern and Western |
| | IE05 | Southern |
| | FI19 | Länsi-Suomi |
| | FI1D | Pohjois- ja Itä-Suomi |
| | SE32 | Mellersta Norrland |
| | SE33 | Övre Norrland |
| | FO | Faroe |
| | GL | Grönland (TOT) |
| | IS | Ísland |
| | NO06 | Trøndelag |
| | NO07 | Nord-Norge |
| | NO0B | Svalbard og Jan Mayen |
| | | |
| 2021TC16RFTN004 | DK BE DE FR NL SE NO | (Interreg VI-B) Északi-tenger |
| | BE21 | Prov. Antwerpen |
| | BE22 | Prov. Limburg (BE) |
| | BE23 | Prov. Oost-Vlaanderen |
| | BE24 | Prov. Vlaams-Brabant |
| | BE25 | Prov. West-Vlaanderen |
| | DK01 | Hovedstaden |
| | DK02 | Sjælland |
| | DK03 | Syddanmark |
| | DK04 | Midtjylland |
| | DK05 | Nordjylland |
| | DE50 | Bremen |
| | DE60 | Hamburg |
| | DE91 | Braunschweig |
| | DE92 | Hannover |
| | DE93 | Lüneburg |
| | DE94 | Weser-Ems |
| | DEF0 | Schleswig-Holstein |
| | FRD1 | Basse-Normandie |
| | FRD2 | Haute-Normandie |
| | FRE1 | Nord-Pas de Calais |
| | FRE2 | Picardie |
| | FRH0 | Bretagne |
| | NL11 | Groningen |
| | NL12 | Friesland (NL) |
| | NL13 | Drenthe |
| | NL21 | Overijssel |
| | NL22 | Gelderland |
| | NL23 | Flevoland |
| | NL31 | Utrecht |
| | NL32 | Noord-Holland |
| | NL33 | Zuid-Holland |
| | NL34 | Zeeland |
| | NL41 | Noord-Brabant |
| | NL42 | Limburg (NL) |
| | SE21 | Småland med öarna |
| | SE22 | Sydsverige |
| | SE23 | Västsverige |
| | SE31 | Norra Mellansverige |
| | NO02 | Innlandet |
| | NO06 | Trøndelag |
| | NO08 | Oslo og Viken |
| | NO09 | Agder og Sør-Østlandet |
| | NO0A | Vestlandet |
| | | |
| 2021TC16RFTN005 | FR BE DE IE NL LU CH | (Interreg VI-B) Északnyugat-Európa |
| | BE10 | Région de Bruxelles-Capitale/Brussels Hoofdstedelijk Gewest |
| | BE21 | Prov. Antwerpen |
| | BE22 | Prov. Limburg (BE) |
| | BE23 | Prov. Oost-Vlaanderen |
| | BE24 | Prov. Vlaams-Brabant |
| | BE25 | Prov. West-Vlaanderen |
| | BE31 | Prov. Brabant Wallon |
| | BE32 | Prov. Hainaut |
| | BE33 | Prov. Liège |
| | BE34 | Prov. Luxembourg (BE) |
| | BE35 | Prov. Namur |
| | DE11 | Stuttgart |
| | DE12 | Karlsruhe |
| | DE13 | Freiburg |
| | DE14 | Tübingen |
| | DE24 | Oberfranken |
| | DE25 | Mittelfranken |
| | DE26 | Unterfranken |
| | DE27 | Schwaben |
| | DE50 | Bremen |
| | DE71 | Darmstadt |
| | DE72 | Gießen |
| | DE73 | Kassel |
| | DE92 | Hannover |
| | DE94 | Weser-Ems |
| | DEA1 | Düsseldorf |
| | DEA2 | Köln |
| | DEA3 | Münster |
| | DEA4 | Detmold |
| | DEA5 | Arnsberg |
| | DEB1 | Koblenz |
| | DEB2 | Trier |
| | DEB3 | Rheinhessen-Pfalz |
| | DEC0 | Saarland |
| | FR10 | Ile-de-France |
| | FRB0 | Centre – Val de Loire |
| | FRC1 | Bourgogne |
| | FRC2 | Franche-Comté |
| | FRD1 | Basse-Normandie |
| | FRD2 | Haute-Normandie |
| | FRE1 | Nord-Pas de Calais |
| | FRE2 | Picardie |
| | FRF1 | Alsace |
| | FRF2 | Champagne-Ardenne |
| | FRF3 | Lorraine |
| | FRG0 | Pays de la Loire |
| | FRH0 | Bretagne |
| | IE04 | Northern and Western |
| | IE05 | Southern |
| | IE06 | Eastern and Midland |
| | LU | Luxembourg |
| | NL11 | Groningen |
| | NL12 | Friesland (NL) |
| | NL13 | Drenthe |
| | NL21 | Overijssel |
| | NL22 | Gelderland |
| | NL23 | Flevoland |
| | NL31 | Utrecht |
| | NL32 | Noord-Holland |
| | NL33 | Zuid-Holland |
| | NL34 | Zeeland |
| | NL41 | Noord-Brabant |
| | NL42 | Limburg (NL) |
| | CH | Schweiz/Suisse/Svizzera |
| | | |
| 2021TC16RFTN006 | ES FR PT AD | (Interreg VI-B) Délnyugat-Európa (SUDOE) |
| | ES11 | Galicia |
| | ES12 | Principado de Asturias |
| | ES13 | Cantabria |
| | ES21 | País Vasco |
| | ES22 | Comunidad Foral de Navarra |
| | ES23 | La Rioja |
| | ES24 | Aragón |
| | ES30 | Comunidad de Madrid |
| | ES41 | Castilla y León |
| | ES42 | Castilla-La Mancha |
| | ES43 | Extremadura |
| | ES51 | Cataluña |
| | ES52 | Comunitat Valenciana |
| | ES53 | Illes Balears |
| | ES61 | Andalucía |
| | ES62 | Región de Murcia |
| | ES63 | Ciudad de Ceuta |
| | ES64 | Ciudad de Melilla |
| | FRI3 | Poitou-Charentes |
| | FRI1 | Aquitaine |
| | FRJ2 | Midi-Pyrénées |
| | FRI2 | Limousin |
| | FRK1 | Auvergne |
| | FRJ1 | Languedoc-Roussillon |
| | PT11 | Norte |
| | PT15 | Algarve |
| | PT16 | Centro (PT) |
| | PT17 | Área Metropolitana de Lisboa |
| | PT18 | Alentejo |
| | AD | Andorra |
| | | |
| 2021TC16NXTN001 | IT EL ES FR CY MT PT TR DZ EG IL JO LB PS TN | (Interreg VI-B) NEXT Földközi-tenger medencéje (NEXT MED) |
| | EL30 | Αττική/Attiki |
| | EL41 | Βόρειο Αιγαίο/Voreio Aigaio |
| | EL42 | Νότιο Αιγαίο/Notio Aigaio |
| | EL43 | Κρήτη/Kriti |
| | EL51 | Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki |
| | EL52 | Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia |
| | EL53 | Δυτική Μακεδονία/Dytiki Makedonia |
| | EL54 | Ήπειρος/Ipeiros |
| | EL61 | Θεσσαλία/Thessalia |
| | EL62 | Ιόνια Νησιά/Ionia Nisia |
| | EL63 | Δυτική Ελλάδα/Dytiki Elláda |
| | EL64 | Στερεά Ελλάδα/Sterea Elláda |
| | EL65 | Πελοπόννησος/Peloponnisos |
| | ES51 | Cataluña |
| | ES52 | Comunitat Valenciana |
| | ES53 | Illes Balears |
| | ES61 | Andalucía |
| | ES62 | Región de Murcia |
| | ES63 | Ciudad de Ceuta |
| | ES64 | Ciudad de Melilla |
| | FRJ1 | Languedoc-Roussillon |
| | FRJ2 | Midi-Pyrénées |
| | FRL0 | Provence-Alpes-Côte d’Azur |
| | FRM0 | Corse |
| | ITC3 | Liguria |
| | ITF3 | Campania |
| | ITF4 | Puglia |
| | ITF5 | Basilicata |
| | ITF6 | Calabria |
| | ITG1 | Sicilia |
| | ITG2 | Sardegna |
| | ITI1 | Toscana |
| | ITI4 | Lazio |
| | CY | Κύπρος/Cyprus |
| | MT | Malta |
| | PT15 | Algarve |
| | TR21 | Tekirdağ, Edirne, Kırklareli |
| | TR22 | Balıkesir, Çanakkale |
| | TR31 | İzmir |
| | TR32 | Aydın, Denizli, Muğla |
| | TR33 | Manisa, Afyonkarahisar, Kütahya, Uşak |
| | TR61 | Antalya, Isparta, Burdur |
| | TR62 | Adana, Mersin |
| | TR63 | Hatay, Kahramanmaraş, Osmaniye |
| | DZ | Tlemcen |
| | DZ | Ain-Temouchent |
| | DZ | Oran |
| | DZ | Mostaganem |
| | DZ | Chlef |
| | DZ | Tipaza |
| | DZ | Boumerdes |
| | DZ | Tizi Ouzou |
| | DZ | Bejaia |
| | DZ | Jijel |
| | DZ | Skikda |
| | DZ | Annaba |
| | DZ | El-Tarf |
| | DZ | Alger |
| | EG | Matruh |
| | EG | Al Iskandariyah (alex.) |
| | EG | Al Buhayrah (behera) |
| | EG | Kafr-el-sheikh |
| | EG | Ash Sharqiyah (sharkia) |
| | EG | Al Daqahliyah (dakahlia) |
| | EG | Dumyat (damietta) |
| | EG | As Ismailiyah (ismailia) |
| | EG | Bur Said (port Said) |
| | EG | Governorate of Cairo |
| | IL | Izrael (2) |
| | JO | Jordánia |
| | LB | Libanon |
| | PS | Palesztina (3) |
| | TN | Zaghouan |
| | TN | Kairouan |
| | TN | Sidi Bouz |
| | TN | Manouba |
| | TN | Siliana |
| | TN | Le Kef |
| | TN | Gafsa |
| | TN | Kebili |
| | TN | Tataouine |
| | TN | Jendouba |
| | TN | Beja |
| | TN | Bizerte |
| | TN | Ariana |
| | TN | Tunis |
| | TN | Ben Arous |
| | TN | Nabeul |
| | TN | Sousse |
| | TN | Monastir |
| | TN | Mahdia |
| | TN | Sfax |
| | TN | Gabes |
| | TN | Medenine |
| | | |
| 2021TC16NXTN003 | ES PT MA | (Interreg VI-B) NEXT Közép-atlanti térség
   (4) |
| | ES61 | Andalucía |
| | ES70 | Canarias |
| | PT15 | Algarve |
| | PT18 | Alentejo |
| | PT30 | Região Autónoma da Madeira |
| | MA | Marokkó |
| | | |
| 2021TC16NXTN002 | BG EL RO TR AM GE MD UA RU | (Interreg VI-B) NEXT Fekete-tenger medencéje
   (5) |
| | BG33 | Североизточен/Severoiztochen |
| | BG34 | Югоизточен/Yugoiztochen |
| | EL51 | Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki |
| | EL52 | Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia |
| | RO22 | Sud-Est |
| | TR10 | İstanbul |
| | TR21 | Tekirdağ, Edirne, Kırklareli |
| | TR42 | Kocaeli, Sakarya, Düzce, Bolu, Yalova |
| | TR81 | Zonguldak, Karabük, Bartın |
| | TR82 | Kastamonu, Çankırı, Sinop |
| | TR83 | Samsun, Tokat, Çorum, Amasya |
| | TR90 | Trabzon, Ordu, Giresun, Rize, Artvin, Gümüşhane |
| | AM | Örményország |
| | GE | Grúzia |
| | MD | Moldovai Köztársaság |
| | UA | Donetsk oblast (6) (Bakhmut körzet, Kramatork körzet, Volnovakha körzet, Mariupol körzet, Pokrovszki körzet) |
| | UA | Kherson oblast |
| | UA | Mykolayiv oblast |
| | UA | Odessa oblast |
| | UA | Zaporizhzhia oblast |
| | RU | Adygea Republic |
| | RU | Krasnodar Krai |
| | RU | Rostov oblast |

CCI

Nevek

2021TC16IPTN001

IT EL HR SI AL BA ME MK RS SM

(Interreg VI-B) IPA Adriai- és jón-tengeri terület

EL30

Αττική/Attiki

EL41

Βόρειο Αιγαίο/Voreio Aigaio

EL42

Νότιο Αιγαίο/Notio Aigaio

EL43

Κρήτη/Kriti

EL51

Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki

EL52

Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia

EL53

Δυτική Μακεδονία/Dytiki Makedonia

EL54

Ήπειρος/Ipeiros

EL61

Θεσσαλία/Thessalia

EL62

Ιόνια Νησιά/Ionia Nisia

EL63

Δυτική Ελλάδα/Dytiki Elláda

EL64

Στερεά Ελλάδα/Sterea Elláda

EL65

Πελοπόννησος/Peloponnisos

HR02

Panonska Hrvatska

HR03

Jadranska Hrvatska

HR05

Grad Zagreb

HR06

Sjeverna Hrvatska

ITC4

Lombardia

ITF1

Abruzzo

ITF2

Molise

ITF4

Puglia

ITF5

Basilicata

ITF6

Calabria

ITG1

Sicilia

ITH1

Provincia Autonoma di Bolzano/Bozen

ITH2

Provincia Autonoma di Trento

ITH3

Veneto

ITH4

Friuli-Venezia Giulia

ITH5

Emilia-Romagna

ITI2

Umbria

ITI3

Marche

SI03

Vzhodna Slovenija

SI04

Zahodna Slovenija

AL

Albánia

BA

Bosznia-Hercegovina

ME

Montenegró

RS

Szerbia

MK

Észak-Macedónia

SM

San Marino

2021TC16RFTN001

AT DE FR IT SI CH LI

(Interreg VI-B) Alpesi térség

DE11

Stuttgart

DE12

Karlsruhe

DE13

Freiburg

DE14

Tübingen

DE21

Oberbayern

DE22

Niederbayern

DE23

Oberpfalz

DE24

Oberfranken

DE25

Mittelfranken

DE26

Unterfranken

DE27

Schwaben

FRC2

Franche-Comté

FRF1

Alsace

FRK2

Rhône-Alpes

FRL0

Provence-Alpes-Côte d’Azur

ITC1

Piemonte

ITC2

Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste

ITC3

Liguria

ITC4

Lombardia

ITH1

Provincia Autonoma di Bolzano/Bozen

ITH2

Provincia Autonoma di Trento

ITH3

Veneto

ITH4

Friuli-Venezia Giulia

AT11

Burgenland

AT12

Niederösterreich

AT13

Wien

AT21

Kärnten

AT22

Steiermark

AT31

Oberösterreich

AT32

Salzburg

AT33

Tirol

AT34

Vorarlberg

SI03

Vzhodna Slovenija

SI04

Zahodna Slovenija

CH

Schweiz/Suisse/Svizzera

LI

Liechtenstein

2021TC16RFTN002

PT ES FR IE

(Interreg VI-B) Atlanti térség

ES11

Galicia

ES12

Principado de Asturias

ES13

Cantabria

ES21

País Vasco

ES22

Comunidad Foral de Navarra

ES23

La Rioja

ES61

Andalucía

ES70

Canarias

FRD1

Basse-Normandie

FRD2

Haute-Normandie

FRG0

Pays de la Loire

FRH0

Bretagne

FRI1

Aquitaine

FRI2

Limousin

FRI3

Poitou-Charentes

IE04

Northern and Western

IE05

Southern

IE06

Eastern and Midland

PT11

Norte

PT15

Algarve

PT16

Centro (PT)

PT17

Área Metropolitana de Lisboa

PT18

Alentejo

PT20

Região Autónoma dos Açores

PT30

Região Autónoma da Madeira

2021TC16FFTN003

DE DK EE LV LT PL FI SE BY NO RU

(Interreg VI-B) Balti-tengeri régió

DK01

Hovedstaden

DK02

Sjælland

DK03

Syddanmark

DK04

Midtjylland

DK05

Nordjylland

DE30

Berlin

DE40

Brandenburg

DE50

Bremen

DE60

Hamburg

DE80

Mecklenburg-Vorpommern

DE93

Lüneburg

DEF0

Schleswig-Holstein

EE00

Eesti

LV00

Latvija

LT01

Sostinės regionas

LT02

Vidurio ir vakarų Lietuvos regionas

PL21

Małopolskie

PL22

Śląskie

PL41

Wielkopolskie

PL42

Zachodniopomorskie

PL43

Lubuskie

PL51

Dolnośląskie

PL52

Opolskie

PL61

Kujawsko-pomorskie

PL62

Warmińsko-mazurskie

PL63

Pomorskie

PL71

Łódzkie

PL72

Świętokrzyskie

PL81

Lubelskie

PL82

Podkarpackie

PL84

Podlaskie

PL91

Warszawski stołeczny

PL92

Mazowiecki regionalny

FI19

Länsi-Suomi

FI1B

Helsinki-Uusimaa

FI1C

Etelä-Suomi

FI1D

Pohjois- ja Itä-Suomi

FI20

Åland

SE11

Stockholm

SE12

Östra Mellansverige

SE21

Småland med öarna

SE22

Sydsverige

SE23

Västsverige

SE31

Norra Mellansverige

SE32

Mellersta Norrland

SE33

Övre Norrland

BY

Belarus

NO02

Innlandet

NO06

Trøndelag

NO08

Oslo og Viken

NO09

Agder og Sør-Østlandet

NO0A

Vestlandet

RU

Arkhangelskaya oblast

RU

Kaliningradskaya oblast

RU

Karelya Republik

RU

Komi Republik

RU

Leningradskaya oblast

RU

Murmanskaya oblast

RU

Nenetskiy Avtonomniy okrug

RU

Novgorodskaya oblast

RU

Pskovskaya oblast

RU

Sankt-Peterburg

RU

Vologda oblast

2021TC16RFTN003

AT CZ DE IT HR HU PL SI SK

(Interreg VI-B) Közép-Európa

CZ01

Praha

CZ02

Střední Čechy

CZ03

Jihozápad

CZ04

Severozápad

CZ05

Severovýchod

CZ06

Jihovýchod

CZ07

Střední Morava

CZ08

Moravskoslezsko

DE11

Stuttgart

DE12

Karlsruhe

DE13

Freiburg

DE14

Tübingen

DE21

Oberbayern

DE22

Niederbayern

DE23

Oberpfalz

DE24

Oberfranken

DE25

Mittelfranken

DE26

Unterfranken

DE27

Schwaben

DE30

Berlin

DE40

Brandenburg

DE80

Mecklenburg-Vorpommern

DE91

Braunschweig

DED2

Dresden

DED4

Chemnitz

DED5

Leipzig

DEE0

Sachsen-Anhalt

DEG0

Thüringen

ITC1

Piemonte

ITC2

Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste

ITC3

Liguria

ITC4

Lombardia

ITH1

Provincia Autonoma di Bolzano/Bozen

ITH2

Provincia Autonoma di Trento

ITH3

Veneto

ITH4

Friuli-Venezia Giulia

ITH5

Emilia-Romagna

HR02

Panonska Hrvatska

HR03

Jadranska Hrvatska

HR05

Grad Zagreb

HR06

Sjeverna Hrvatska

HU11

Budapest

HU12

Pest

HU21

Közép-Dunántúl

HU22

Nyugat-Dunántúl

HU23

Dél-Dunántúl

HU31

Észak-Magyarország

HU32

Észak-Alföld

HU33

Dél-Alföld

AT11

Burgenland

AT12

Niederösterreich

AT13

Wien

AT21

Kärnten

AT22

Steiermark

AT31

Oberösterreich

AT32

Salzburg

AT33

Tirol

AT34

Vorarlberg

PL21

Małopolskie

PL22

Śląskie

PL41

Wielkopolskie

PL42

Zachodniopomorskie

PL43

Lubuskie

PL51

Dolnośląskie

PL52

Opolskie

PL61

Kujawsko-pomorskie

PL62

Warmińsko-mazurskie

PL63

Pomorskie

PL71

Łódzkie

PL72

Świętokrzyskie

PL81

Lubelskie

PL82

Podkarpackie

PL84

Podlaskie

PL91

Warszawski stołeczny

PL92

Mazowiecki regionalny

SI03

Vzhodna Slovenija

SI04

Zahodna Slovenija

SK01

Bratislavský kraj

SK02

Západné Slovensko

SK03

Stredné Slovensko

SK04

Východné Slovensko

2021TC16FFTN004

HU AT BG CZ DE HR RO SI SK BA ME RS MD UA

(Interreg VI-B) Duna
   (1)

AT11

Burgenland

AT12

Niederösterreich

AT13

Wien

AT21

Kärnten

AT22

Steiermark

AT31

Oberösterreich

AT32

Salzburg

AT33

Tirol

AT34

Vorarlberg

BG31

Северозападен/Severozapaden

BG32

Северен централен/Severen tsentralen

BG33

Североизточен/Severoiztochen

BG34

Югоизточен/Yugoiztochen

BG41

Югозападен/Yugozapaden

BG42

Южен централен/Yuzhen tsentralen

CZ01

Praha

CZ02

Střední Čechy

CZ03

Jihozápad

CZ04

Severozápad

CZ05

Severovýchod

CZ06

Jihovýchod

CZ07

Střední Morava

CZ08

Moravskoslezsko

DE11

Stuttgart

DE12

Karlsruhe

DE13

Freiburg

DE14

Tübingen

DE21

Oberbayern

DE22

Niederbayern

DE23

Oberpfalz

DE24

Oberfranken

DE25

Mittelfranken

DE26

Unterfranken

DE27

Schwaben

HR02

Panonska Hrvatska

HR03

Jadranska Hrvatska

HR05

Grad Zagreb

HR06

Sjeverna Hrvatska

HU11

Budapest

HU12

Pest

HU21

Közép-Dunántúl

HU22

Nyugat-Dunántúl

HU23

Dél-Dunántúl

HU31

Észak-Magyarország

HU32

Észak-Alföld

HU33

Dél-Alföld

RO11

Nord-Vest

RO12

Centru

RO21

Nord-Est

RO22

Sud-Est

RO31

Sud-Muntenia

RO32

Bucureşti-Ilfov

RO41

Sud-Vest Oltenia

RO42

Vest

SI03

Vzhodna Slovenija

SI04

Zahodna Slovenija

SK01

Bratislavský kraj

SK02

Západné Slovensko

SK03

Stredné Slovensko

SK04

Východné Slovensko

BA

Bosznia-Hercegovina

ME

Montenegró

RS1

Szerbia – Észak

RS11

Belgrád város

RS12

Vajdaság Autonóm Tartomány

RS21

Region Šumadije i Zapadne Srbije

RS22

Region Južne i Istočne Srbije

MD

Moldova

UA

Chernivtsi oblast

UA

Ivano-Frankivsk oblast

UA

Zakarpattia oblast

UA

Odessa oblast

2021TC16FFTN001

FR BG EL ES HR IT CY MT PT SI AL BA ME MK

(Interreg VI-B) EUROMEDITERRÁN TÉRSÉG (EURO MED)

BG31

Северозападен/Severozapaden

BG32

Северен централен/Severen tsentralen

BG33

Североизточен/Severoiztochen

BG34

Югоизточен/Yugoiztochen

BG41

Югозападен/Yugozapaden

BG42

Южен централен/Yuzhen tsentralen

EL30

Αττική/Attiki

EL41

Βόρειο Αιγαίο/Voreio Aigaio

EL42

Νότιο Αιγαίο/Notio Aigaio

EL43

Κρήτη/Kriti

EL51

Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki

EL52

Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia

EL53

Δυτική Μακεδονία/Dytiki Makedonia

EL54

Ήπειρος/Ipeiros

EL61

Θεσσαλία/Thessalia

EL62

Ιόνια Νησιά/Ionia Nisia

EL63

Δυτική Ελλάδα/Dytiki Elláda

EL64

Στερεά Ελλάδα/Sterea Elláda

EL65

Πελοπόννησος/Peloponnisos

ES24

Aragón

ES30

Comunidad de Madrid

ES42

Castilla-La Mancha

ES43

Extremadura

ES51

Cataluña

ES52

Comunitat Valenciana

ES53

Illes Balears

ES61

Andalucía

ES62

Región de Murcia

ES63

Ciudad de Ceuta

ES64

Ciudad de Melilla

FRJ1

Languedoc-Roussillon

FRJ2

Midi-Pyrénées

FRK2

Rhône-Alpes

FRL0

Provence-Alpes-Côte d’Azur

FRM0

Corse

HR02

Panonska Hrvatska

HR03

Jadranska Hrvatska

HR05

Grad Zagreb

HR06

Sjeverna Hrvatska

ITC1

Piemonte

ITC2

Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste

ITC3

Liguria

ITC4

Lombardia

ITF1

Abruzzo

ITF2

Molise

ITF3

Campania

ITF4

Puglia

ITF5

Basilicata

ITF6

Calabria

ITG1

Sicilia

ITG2

Sardegna

ITH3

Veneto

ITH4

Friuli-Venezia Giulia

ITH5

Emilia-Romagna

ITI1

Toscana

ITI2

Umbria

ITI3

Marche

ITI4

Lazio

CY

Κύπρος/Kýpros

MT

Malta

PT15

Algarve

PT17

Área Metropolitana de Lisboa

PT18

Alentejo

SI03

Vzhodna Slovenija

SI04

Zahodna Slovenija

ME

Montenegró

MK

Észak-Macedónia

AL

Albánia

BA

Bosznia-Hercegovina

2021TC16FFTN005

SE IE FI FO GL IS NO

(Interreg VI-B) Északi periféria és Északi-sarkvidék

IE04

Northern and Western

IE05

Southern

FI19

Länsi-Suomi

FI1D

Pohjois- ja Itä-Suomi

SE32

Mellersta Norrland

SE33

Övre Norrland

FO

Faroe

GL

Grönland (TOT)

IS

Ísland

NO06

Trøndelag

NO07

Nord-Norge

NO0B

Svalbard og Jan Mayen

2021TC16RFTN004

DK BE DE FR NL SE NO

(Interreg VI-B) Északi-tenger

BE21

Prov. Antwerpen

BE22

Prov. Limburg (BE)

BE23

Prov. Oost-Vlaanderen

BE24

Prov. Vlaams-Brabant

BE25

Prov. West-Vlaanderen

DK01

Hovedstaden

DK02

Sjælland

DK03

Syddanmark

DK04

Midtjylland

DK05

Nordjylland

DE50

Bremen

DE60

Hamburg

DE91

Braunschweig

DE92

Hannover

DE93

Lüneburg

DE94

Weser-Ems

DEF0

Schleswig-Holstein

FRD1

Basse-Normandie

FRD2

Haute-Normandie

FRE1

Nord-Pas de Calais

FRE2

Picardie

FRH0

Bretagne

NL11

Groningen

NL12

Friesland (NL)

NL13

Drenthe

NL21

Overijssel

NL22

Gelderland

NL23

Flevoland

NL31

Utrecht

NL32

Noord-Holland

NL33

Zuid-Holland

NL34

Zeeland

NL41

Noord-Brabant

NL42

Limburg (NL)

SE21

Småland med öarna

SE22

Sydsverige

SE23

Västsverige

SE31

Norra Mellansverige

NO02

Innlandet

NO06

Trøndelag

NO08

Oslo og Viken

NO09

Agder og Sør-Østlandet

NO0A

Vestlandet

2021TC16RFTN005

FR BE DE IE NL LU CH

(Interreg VI-B) Északnyugat-Európa

BE10

Région de Bruxelles-Capitale/Brussels Hoofdstedelijk Gewest

BE21

Prov. Antwerpen

BE22

Prov. Limburg (BE)

BE23

Prov. Oost-Vlaanderen

BE24

Prov. Vlaams-Brabant

BE25

Prov. West-Vlaanderen

BE31

Prov. Brabant Wallon

BE32

Prov. Hainaut

BE33

Prov. Liège

BE34

Prov. Luxembourg (BE)

BE35

Prov. Namur

DE11

Stuttgart

DE12

Karlsruhe

DE13

Freiburg

DE14

Tübingen

DE24

Oberfranken

DE25

Mittelfranken

DE26

Unterfranken

DE27

Schwaben

DE50

Bremen

DE71

Darmstadt

DE72

Gießen

DE73

Kassel

DE92

Hannover

DE94

Weser-Ems

DEA1

Düsseldorf

DEA2

Köln

DEA3

Münster

DEA4

Detmold

DEA5

Arnsberg

DEB1

Koblenz

DEB2

Trier

DEB3

Rheinhessen-Pfalz

DEC0

Saarland

FR10

Ile-de-France

FRB0

Centre – Val de Loire

FRC1

Bourgogne

FRC2

Franche-Comté

FRD1

Basse-Normandie

FRD2

Haute-Normandie

FRE1

Nord-Pas de Calais

FRE2

Picardie

FRF1

Alsace

FRF2

Champagne-Ardenne

FRF3

Lorraine

FRG0

Pays de la Loire

FRH0

Bretagne

IE04

Northern and Western

IE05

Southern

IE06

Eastern and Midland

LU

Luxembourg

NL11

Groningen

NL12

Friesland (NL)

NL13

Drenthe

NL21

Overijssel

NL22

Gelderland

NL23

Flevoland

NL31

Utrecht

NL32

Noord-Holland

NL33

Zuid-Holland

NL34

Zeeland

NL41

Noord-Brabant

NL42

Limburg (NL)

CH

Schweiz/Suisse/Svizzera

2021TC16RFTN006

ES FR PT AD

(Interreg VI-B) Délnyugat-Európa (SUDOE)

ES11

Galicia

ES12

Principado de Asturias

ES13

Cantabria

ES21

País Vasco

ES22

Comunidad Foral de Navarra

ES23

La Rioja

ES24

Aragón

ES30

Comunidad de Madrid

ES41

Castilla y León

ES42

Castilla-La Mancha

ES43

Extremadura

ES51

Cataluña

ES52

Comunitat Valenciana

ES53

Illes Balears

ES61

Andalucía

ES62

Región de Murcia

ES63

Ciudad de Ceuta

ES64

Ciudad de Melilla

FRI3

Poitou-Charentes

FRI1

Aquitaine

FRJ2

Midi-Pyrénées

FRI2

Limousin

FRK1

Auvergne

FRJ1

Languedoc-Roussillon

PT11

Norte

PT15

Algarve

PT16

Centro (PT)

PT17

Área Metropolitana de Lisboa

PT18

Alentejo

AD

Andorra

2021TC16NXTN001

IT EL ES FR CY MT PT TR DZ EG IL JO LB PS TN

(Interreg VI-B) NEXT Földközi-tenger medencéje (NEXT MED)

EL30

Αττική/Attiki

EL41

Βόρειο Αιγαίο/Voreio Aigaio

EL42

Νότιο Αιγαίο/Notio Aigaio

EL43

Κρήτη/Kriti

EL51

Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki

EL52

Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia

EL53

Δυτική Μακεδονία/Dytiki Makedonia

EL54

Ήπειρος/Ipeiros

EL61

Θεσσαλία/Thessalia

EL62

Ιόνια Νησιά/Ionia Nisia

EL63

Δυτική Ελλάδα/Dytiki Elláda

EL64

Στερεά Ελλάδα/Sterea Elláda

EL65

Πελοπόννησος/Peloponnisos

ES51

Cataluña

ES52

Comunitat Valenciana

ES53

Illes Balears

ES61

Andalucía

ES62

Región de Murcia

ES63

Ciudad de Ceuta

ES64

Ciudad de Melilla

FRJ1

Languedoc-Roussillon

FRJ2

Midi-Pyrénées

FRL0

Provence-Alpes-Côte d’Azur

FRM0

Corse

ITC3

Liguria

ITF3

Campania

ITF4

Puglia

ITF5

Basilicata

ITF6

Calabria

ITG1

Sicilia

ITG2

Sardegna

ITI1

Toscana

ITI4

Lazio

CY

Κύπρος/Cyprus

MT

Malta

PT15

Algarve

TR21

Tekirdağ, Edirne, Kırklareli

TR22

Balıkesir, Çanakkale

TR31

İzmir

TR32

Aydın, Denizli, Muğla

TR33

Manisa, Afyonkarahisar, Kütahya, Uşak

TR61

Antalya, Isparta, Burdur

TR62

Adana, Mersin

TR63

Hatay, Kahramanmaraş, Osmaniye

DZ

Tlemcen

DZ

Ain-Temouchent

DZ

Oran

DZ

Mostaganem

DZ

Chlef

DZ

Tipaza

DZ

Boumerdes

DZ

Tizi Ouzou

DZ

Bejaia

DZ

Jijel

DZ

Skikda

DZ

Annaba

DZ

El-Tarf

DZ

Alger

EG

Matruh

EG

Al Iskandariyah (alex.)

EG

Al Buhayrah (behera)

EG

Kafr-el-sheikh

EG

Ash Sharqiyah (sharkia)

EG

Al Daqahliyah (dakahlia)

EG

Dumyat (damietta)

EG

As Ismailiyah (ismailia)

EG

Bur Said (port Said)

EG

Governorate of Cairo

IL

Izrael (2)

JO

Jordánia

LB

Libanon

PS

Palesztina (3)

TN

Zaghouan

TN

Kairouan

TN

Sidi Bouz

TN

Manouba

TN

Siliana

TN

Le Kef

TN

Gafsa

TN

Kebili

TN

Tataouine

TN

Jendouba

TN

Beja

TN

Bizerte

TN

Ariana

TN

Tunis

TN

Ben Arous

TN

Nabeul

TN

Sousse

TN

Monastir

TN

Mahdia

TN

Sfax

TN

Gabes

TN

Medenine

2021TC16NXTN003

ES PT MA

(Interreg VI-B) NEXT Közép-atlanti térség
   (4)

ES61

Andalucía

ES70

Canarias

PT15

Algarve

PT18

Alentejo

PT30

Região Autónoma da Madeira

MA

Marokkó

2021TC16NXTN002

BG EL RO TR AM GE MD UA RU

(Interreg VI-B) NEXT Fekete-tenger medencéje
   (5)

BG33

Североизточен/Severoiztochen

BG34

Югоизточен/Yugoiztochen

EL51

Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki

EL52

Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia

RO22

Sud-Est

TR10

İstanbul

TR21

Tekirdağ, Edirne, Kırklareli

TR42

Kocaeli, Sakarya, Düzce, Bolu, Yalova

TR81

Zonguldak, Karabük, Bartın

TR82

Kastamonu, Çankırı, Sinop

TR83

Samsun, Tokat, Çorum, Amasya

TR90

Trabzon, Ordu, Giresun, Rize, Artvin, Gümüşhane

AM

Örményország

GE

Grúzia

MD

Moldovai Köztársaság

UA

Donetsk oblast (6) (Bakhmut körzet, Kramatork körzet, Volnovakha körzet, Mariupol körzet, Pokrovszki körzet)

UA

Kherson oblast

UA

Mykolayiv oblast

UA

Odessa oblast

UA

Zaporizhzhia oblast

RU

Adygea Republic

RU

Krasnodar Krai

RU

Rostov oblast

---

(1)  UA: Az Oroszország által jogellenesen annektált régiókban folytatott együttműködésre vonatkozó általános uniós korlátozások az Interreg programra is alkalmazandók.

(2)  Az EU politikájának megfelelően a határokon átnyúló együttműködési program az Izrael által 1967 júniusa óta elfoglalt területekre nem terjed ki. Ezért az EU által finanszírozott vissza nem térítendő támogatások, pénzdíjak és pénzügyi eszközök vonatkozásában az izraeli szervezetek és azoknak az Izrael által 1967 júniusa óta elfoglalt területeken folytatott tevékenységének 2014. évtől kezdődő támogathatóságáról szóló iránymutatással (HL C 205., 2013.7.19., 9. o.) összhangban csak az 1967 előtti izraeli határokon belül székhellyel rendelkező izraeli szervezetek minősülnek uniós finanszírozásra jogosultnak. Ezenkívül az EU által finanszírozott izraeli szervezetek tevékenységei nem végezhetők az Izrael által 1967 júniusa óta elfoglalt területeken.

(3)  Ez a megnevezés nem értelmezhető a palesztin állam elismeréseként és nem érinti az egyes tagállamok e kérdésre vonatkozó álláspontját.

(4)  Az EU-n kívüli földrajzi lefedettség meghatározása még folyamatban van.

(5)  UA: Az Oroszország által jogellenesen annektált régiókban folytatott együttműködésre vonatkozó általános uniós korlátozások az Interreg NEXT programra is alkalmazandók.

(6)  Csak az ukrán kormány teljes ellenőrzése alatt álló régiók jogosultak támogatásra a Donetsk oblast területen.

---

III. MELLÉKLET

A D. ág keretében támogatásban részesítendő Interreg programterületek jegyzéke

| 2021TC16FFOR001 | ES PT Számos harmadik ország és tengerentúli ország vagy terület | (Interreg VI-D) Madeira–Azori-szigetek–Kanári-szigetek (MAC) |
| --- | --- | --- |
| | ES70 | Canarias |
| | PT20 | Região Autónoma dos Açores |
| | PT30 | Regiăo Autónoma da Madeira |
| | CV | Zöld-foki Köztársaság |
| | CI | Elefántcsontpart |
| | GM | Gambia |
| | GH | Ghána |
| | MR | Mauritánia |
| | SN | Szenegál |
| | ST | São Tomé és Príncipe |
| | | |
| 2021TC16FFOR002 | FR Számos harmadik ország és tengerentúli ország vagy terület | (Interreg VI-D) Mozambik-csatorna |
| | FRY5 | Mayotte |
| | FRY4 | La Réunion |
| | KM | Comore-szigeteki Unió |
| | MG | Madagaszkár |
| | MZ | Mozambik |
| | SC | Seychelle-szigetek |
| | TZ | Tanzánia |
| | | |
| 2021TC16FFOR003 | FR Számos harmadik ország és tengerentúli ország vagy terület | (Interreg VI-D) Karibi térség |
| | FRY1 | Guadeloupe |
| | FRY1 | Saint-Martin |
| | FRY2 | Martinique |
| | FRY3 | Guyana |
| | AG | Antigua és Barbuda |
| | AW | Aruba (TOT) |
| | BS | Bahama-szigetek |
| | BB | Barbados |
| | BL | Saint-Barthélemy (TOT) |
| | BZ | Belize |
| | BQ | Bonaire (TOT) |
| | BQ | Sint Eustatius (TOT) |
| | BQ | Saba (TOT) |
| | BR | Brazília (csak Amapa, Para, Amazonas és Roraima államok) |
| | CO | Kolumbia |
| | CR | Costa Rica |
| | CU | Kuba |
| | CW | Curaçao (TOT) |
| | DM | Dominika |
| | DO | Dominikai Köztársaság |
| | SV | Salvador |
| | GD | Grenada |
| | GT | Guatemala |
| | GY | Guyana |
| | HT | Haiti |
| | HN | Honduras |
| | JM | Jamaica |
| | MX | Mexikó |
| | NI | Nicaragua |
| | PA | Panama |
| | PR | Puerto Rico |
| | KN | Saint Kitts és Nevis |
| | LC | Saint Lucia |
| | VC | Saint Vincent és Grenadine-szigetek |
| | SX | Sint Maarten (TOT) |
| | SR | Suriname |
| | TT | Trinidad és Tobago |
| | VE | Venezuela |
| | | |
| 2021TC16FFOR004 | FR Számos harmadik ország és tengerentúli ország vagy terület | (Interreg VI-D) Indiai-óceán |
| | FRY4 | La Réunion |
| | FRY5 | Mayotte |
| | TF | Francia Déli és Antarktiszi Területek (TOT) |
| | AU | Ausztrália |
| | KM | Comore-szigetek |
| | IN | India |
| | KE | Kenya |
| | MG | Madagaszkár |
| | MV | Maldív-szigetek |
| | MU | Mauritius |
| | MZ | Mozambik |
| | SC | Seychelle-szigetek |
| | ZA | Dél-Afrika |
| | LK | Srí Lanka |
| | TZ | Tanzánia |
| | | |
| 2021TC16FFOR005 | FR Számos harmadik ország és tengerentúli ország vagy terület | (Interreg VI-D) Amazónia |
| | FRY3 | Guyana |
| | BR | Brazília (csak Amapa, Para és Amazonas állam) |
| | SR | Suriname |
| | GY | Guyana |

2021TC16FFOR001

ES PT Számos harmadik ország és tengerentúli ország vagy terület

(Interreg VI-D) Madeira–Azori-szigetek–Kanári-szigetek (MAC)

ES70

Canarias

PT20

Região Autónoma dos Açores

PT30

Regiăo Autónoma da Madeira

CV

Zöld-foki Köztársaság

CI

Elefántcsontpart

GM

Gambia

GH

Ghána

MR

Mauritánia

SN

Szenegál

ST

São Tomé és Príncipe

2021TC16FFOR002

FR Számos harmadik ország és tengerentúli ország vagy terület

(Interreg VI-D) Mozambik-csatorna

FRY5

Mayotte

FRY4

La Réunion

KM

Comore-szigeteki Unió

MG

Madagaszkár

MZ

Mozambik

SC

Seychelle-szigetek

TZ

Tanzánia

2021TC16FFOR003

FR Számos harmadik ország és tengerentúli ország vagy terület

(Interreg VI-D) Karibi térség

FRY1

Guadeloupe

FRY1

Saint-Martin

FRY2

Martinique

FRY3

Guyana

AG

Antigua és Barbuda

AW

Aruba (TOT)

BS

Bahama-szigetek

BB

Barbados

BL

Saint-Barthélemy (TOT)

BZ

Belize

BQ

Bonaire (TOT)

BQ

Sint Eustatius (TOT)

BQ

Saba (TOT)

BR

Brazília (csak Amapa, Para, Amazonas és Roraima államok)

CO

Kolumbia

CR

Costa Rica

CU

Kuba

CW

Curaçao (TOT)

DM

Dominika

DO

Dominikai Köztársaság

SV

Salvador

GD

Grenada

GT

Guatemala

GY

Guyana

HT

Haiti

HN

Honduras

JM

Jamaica

MX

Mexikó

NI

Nicaragua

PA

Panama

PR

Puerto Rico

KN

Saint Kitts és Nevis

LC

Saint Lucia

VC

Saint Vincent és Grenadine-szigetek

SX

Sint Maarten (TOT)

SR

Suriname

TT

Trinidad és Tobago

VE

Venezuela

2021TC16FFOR004

FR Számos harmadik ország és tengerentúli ország vagy terület

(Interreg VI-D) Indiai-óceán

FRY4

La Réunion

FRY5

Mayotte

TF

Francia Déli és Antarktiszi Területek (TOT)

AU

Ausztrália

KM

Comore-szigetek

IN

India

KE

Kenya

MG

Madagaszkár

MV

Maldív-szigetek

MU

Mauritius

MZ

Mozambik

SC

Seychelle-szigetek

ZA

Dél-Afrika

LK

Srí Lanka

TZ

Tanzánia

2021TC16FFOR005

FR Számos harmadik ország és tengerentúli ország vagy terület

(Interreg VI-D) Amazónia

FRY3

Guyana

BR

Brazília (csak Amapa, Para és Amazonas állam)

SR

Suriname

GY

Guyana

---

IV. MELLÉKLET

A valamennyi belső határon zajló határon átnyúló együttműködésre nyújtott ERFA-támogatások, valamint az Unió külső finanszírozási eszközei által érintett külső határokon zajló határon átnyúló együttműködésre nyújtott ERFA-támogatások kiosztásánál figyelembe vett NUTS 3 szintű uniós régiók

| BE211 | Arr. Antwerpen |
| --- | --- |
| BE213 | Arr. Turnhout |
| BE221 | Arr. Hasselt |
| BE222 | Arr. Maaseik |
| BE223 | Arr. Tongeren |
| BE232 | Arr. Dendermonde |
| BE233 | Arr. Eeklo |
| BE234 | Arr. Gent |
| BE236 | Arr. Sint-Niklaas |
| BE251 | Arr. Brugge |
| BE252 | Arr. Diksmuide |
| BE253 | Arr. Ieper |
| BE254 | Arr. Kortrijk |
| BE255 | Arr. Oostende |
| BE256 | Arr. Roeselare |
| BE257 | Arr. Tielt |
| BE258 | Arr. Veurne |
| BE321 | Arr. Ath |
| BE322 | Arr. Charleroi |
| BE323 | Arr. Mons |
| BE324 | Arr. Mouscron |
| BE325 | Arr. Soignies |
| BE326 | Arr. Thuin |
| BE327 | Arr. Tournai |
| BE332 | Arr. Liège |
| BE335 | Arr. Verviers – communes francophones |
| BE336 | Bezirk Verviers – Deutschsprachige Gemeinschaft |
| BE341 | Arr. Arlon |
| BE342 | Arr. Bastogne |
| BE344 | Arr. Neufchâteau |
| BE345 | Arr. Virton |
| BE351 | Arr. Dinant |
| BE353 | Arr. Philippeville |
| BG311 | Видин (Vidin) |
| BG312 | Монтана (Montana) |
| BG313 | Враца (Vratsa) |
| BG314 | Плевен (Pleven) |
| BG321 | Велико Търново (Veliko Tarnovo) |
| BG323 | Русе (Ruse) |
| BG325 | Силистра (Silistra) |
| BG332 | Добрич (Dobrich) |
| BG341 | Бургас (Burgas) |
| BG343 | Ямбол (Yambol) |
| BG412 | София (Sofia) |
| BG413 | Благоевград (Blagoevgrad) |
| BG414 | Перник (Pernik) |
| BG415 | Кюстендил (Kyustendil) |
| BG422 | Хасково (Haskovo) |
| BG424 | Смолян (Smolyan) |
| BG425 | Кърджали (Kardzhali) |
| CZ031 | Jihočeský kraj |
| CZ032 | Plzeňský kraj |
| CZ041 | Karlovarský kraj |
| CZ042 | Ústecký kraj |
| CZ051 | Liberecký kraj |
| CZ052 | Královéhradecký kraj |
| CZ053 | Pardubický kraj |
| CZ064 | Jihomoravský kraj |
| CZ071 | Olomoucký kraj |
| CZ072 | Zlínský kraj |
| CZ080 | Moravskoslezský kraj |
| DK011 | Byen København |
| DK012 | Københavns omegn |
| DK013 | Nordsjælland |
| DK014 | Bornholm |
| DK021 | Østsjælland |
| DK022 | Vest- og Sydsjælland |
| DK031 | Fyn |
| DK032 | Sydjylland |
| DK042 | Østjylland |
| DK050 | Nordjylland |
| DE121 | Baden-Baden, Stadtkreis |
| DE122 | Karlsruhe, Stadtkreis |
| DE124 | Rastatt |
| DE131 | Freiburg im Breisgau, Stadtkreis |
| DE132 | Breisgau-Hochschwarzwald |
| DE133 | Emmendingen |
| DE134 | Ortenaukreis |
| DE136 | Schwarzwald-Baar-Kreis |
| DE138 | Konstanz |
| DE139 | Lörrach |
| DE13A | Waldshut |
| DE147 | Bodenseekreis |
| DE213 | Rosenheim, Kreisfreie Stadt |
| DE214 | Altötting |
| DE215 | Berchtesgadener Land |
| DE216 | Bad Tölz-Wolfratshausen |
| DE21D | Garmisch-Partenkirchen |
| DE21F | Miesbach |
| DE21K | Rosenheim, Landkreis |
| DE21M | Traunstein |
| DE222 | Passau, Kreisfreie Stadt |
| DE225 | Freyung-Grafenau |
| DE228 | Passau, Landkreis |
| DE229 | Regen |
| DE22A | Rottal-Inn |
| DE233 | Weiden i. d. Opf, Kreisfreie Stadt |
| DE235 | Cham |
| DE237 | Neustadt a. d. Waldnaab |
| DE239 | Schwandorf |
| DE23A | Tirschenreuth |
| DE244 | Hof, Kreisfreie Stadt |
| DE249 | Hof, Landkreis |
| DE24D | Wunsiedel i. Fichtelgebirge |
| DE273 | Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt |
| DE27A | Lindau (Bodensee) |
| DE27B | Ostallgäu |
| DE27E | Oberallgäu |
| DE402 | Cottbus, Kreisfreie Stadt |
| DE403 | Frankfurt (Oder), Kreisfreie Stadt |
| DE405 | Barnim |
| DE409 | Märkisch-Oderland |
| DE40C | Oder-Spree |
| DE40G | Spree-Neiße |
| DE40I | Uckermark |
| DE803 | Rostock, Kreisfreie Stadt |
| DE80K | Landkreis Rostock |
| DE80L | Vorpommern-Rügen |
| DE80M | Nordwestmecklenburg |
| DE80N | Vorpommern-Greifswald |
| DE942 | Emden, Kreisfreie Stadt |
| DE949 | Emsland |
| DE94B | Grafschaft Bentheim |
| DE94C | Leer |
| DEA15 | Mönchengladbach, Kreisfreie Stadt |
| DEA1B | Kleve |
| DEA1E | Viersen |
| DEA26 | Düren |
| DEA28 | Euskirchen |
| DEA29 | Heinsberg |
| DEA2D | Städteregion Aachen |
| DEA34 | Borken |
| DEB21 | Trier, Kreisfreie Stadt |
| DEB23 | Eifelkreis Bitburg-Prüm |
| DEB25 | Trier-Saarburg |
| DEB33 | Landau in der Pfalz, Kreisfreie Stadt |
| DEB37 | Pirmasens, Kreisfreie Stadt |
| DEB3A | Zweibrücken, Kreisfreie Stadt |
| DEB3E | Germersheim |
| DEB3H | Südliche Weinstraße |
| DEB3K | Südwestpfalz |
| DEC01 | Regionalverband Saarbrücken |
| DEC02 | Merzig-Wadern |
| DEC03 | Neunkirchen |
| DEC04 | Saarlouis |
| DEC05 | Saarpfalz-Kreis |
| DED2C | Bautzen |
| DED2D | Görlitz |
| DED2F | Sächsische Schweiz-Osterzgebirge |
| DED42 | Erzgebirgskreis |
| DED43 | Mittelsachsen |
| DED44 | Vogtlandkreis |
| DEF01 | Flensburg, Kreisfreie Stadt |
| DEF02 | Kiel, Kreisfreie Stadt |
| DEF03 | Lübeck, Kreisfreie Stadt |
| DEF07 | Nordfriesland |
| DEF08 | Ostholstein |
| DEF0A | Plön |
| DEF0B | Rendsburg-Eckernförde |
| DEF0C | Schleswig-Flensburg |
| EE001 | Põhja-Eesti |
| EE004 | Lääne-Eesti |
| EE006 | Kesk-Eesti |
| EE007 | Kirde-Eesti |
| EE008 | Lõuna-Eesti |
| IE041 | Border |
| IE052 | South-East |
| IE053 | South-West |
| IE061 | Dublin |
| IE062 | Mid-East |
| EL411 | Λέσβος, Λήμνος (Lesvos, Limnos) |
| EL412 | Ικαρία, Σάμος (Ikaria, Samos) |
| EL413 | Χίος (Chios) |
| EL421 | Κάλυμνος, Κάρπαθος, Κως, Ρόδος (Kalymnos, Karpathos, Kos, Rodos) |
| EL422 | Άνδρος, Θήρα, Κέα, Μήλος, Μύκονος, Νάξος, Πάρος, Σύρος, Τήνος (Andros, Thira, Kea, Milos, Mykonos, Naxos, Paros, Syros, Tinos) |
| EL511 | Έβρος (Evros) |
| EL512 | Ξάνθη (Xanthi) |
| EL513 | Ροδόπη (Rodopi) |
| EL514 | Δράμα (Drama) |
| EL515 | Θάσος, Καβάλα (Thasos, Kavala) |
| EL523 | Κιλκίς (Kilkis) |
| EL524 | Πέλλα (Pella) |
| EL526 | Σέρρες (Serres) |
| EL532 | Καστοριά (Kastoria) |
| EL533 | Φλώρινα (Florina) |
| EL541 | Άρτα, Πρέβεζα (Arta, Preveza) |
| EL542 | Θεσπρωτία (Thesprotia) |
| EL543 | Ιωάννινα (Ioannina) |
| EL613 | Μαγνησία, Σποράδες (Magnisia, Sporades) |
| EL622 | Κέρκυρα (Kerkyra) |
| EL642 | Εύβοια (Evvoia) |
| ES113 | Ourense |
| ES114 | Pontevedra |
| ES212 | Gipuzkoa |
| ES220 | Navarra |
| ES241 | Huesca |
| ES415 | Salamanca |
| ES419 | Zamora |
| ES431 | Badajoz |
| ES432 | Cáceres |
| ES512 | Girona |
| ES513 | Lleida |
| ES611 | Almería |
| ES612 | Cádiz |
| ES614 | Granada |
| ES615 | Huelva |
| ES617 | Málaga |
| ES630 | Ceuta |
| ES640 | Melilla |
| FRC21 | Doubs |
| FRC22 | Jura |
| FRC24 | Territoire de Belfort |
| FRD11 | Calvados |
| FRD12 | Manche |
| FRD21 | Eure |
| FRD22 | Seine-Maritime |
| FRE11 | Nord |
| FRE12 | Pas-de-Calais |
| FRE21 | Aisne |
| FRE23 | Somme |
| FRF11 | Bas-Rhin |
| FRF12 | Haut-Rhin |
| FRF21 | Ardennes |
| FRF31 | Meurthe-et-Moselle |
| FRF32 | Meuse |
| FRF33 | Moselle |
| FRI15 | Pyrénées-Atlantiques |
| FRJ15 | Pyrénées-Orientales |
| FRJ21 | Ariège |
| FRJ23 | Haute-Garonne |
| FRJ26 | Hautes-Pyrénées |
| FRK21 | Ain |
| FRK27 | Savoie |
| FRK28 | Haute-Savoie |
| FRL01 | Alpes-de-Haute-Provence |
| FRL02 | Hautes-Alpes |
| FRL03 | Alpes-Maritimes |
| FRM01 | Corse-du-Sud |
| FRM02 | Haute-Corse |
| HR031 | Primorsko-goranska županija |
| HR032 | Ličko-senjska županija |
| HR033 | Zadarska županija |
| HR034 | Šibensko-kninska županija |
| HR035 | Splitsko-dalmatinska županija |
| HR036 | Istarska županija |
| HR037 | Dubrovačko-neretvanska županija |
| HR041 | Grad Zagreb |
| HR042 | Zagrebačka županija |
| HR043 | Krapinsko-zagorska županija |
| HR044 | Varaždinska županija |
| HR045 | Koprivničko-križevačka županija |
| HR046 | Međimurska županija |
| HR048 | Virovitičko-podravska županija |
| HR049 | Požeško-slavonska županija |
| HR04A | Brodsko-posavska županija |
| HR04B | Osječko-baranjska županija |
| HR04C | Vukovarsko-srijemska županija |
| HR04D | Karlovačka županija |
| HR04E | Sisačko-moslavačka županija |
| ITC11 | Torino |
| ITC12 | Vercelli |
| ITC14 | Verbano-Cusio-Ossola |
| ITC16 | Cuneo |
| ITC20 | Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste |
| ITC31 | Imperia |
| ITC32 | Savona |
| ITC33 | Genova |
| ITC34 | La Spezia |
| ITC41 | Varese |
| ITC42 | Como |
| ITC44 | Sondrio |
| ITF44 | Brindisi |
| ITF45 | Lecce |
| ITF46 | Foggia |
| ITF47 | Bari |
| ITG11 | Trapani |
| ITG14 | Agrigento |
| ITG15 | Caltanissetta |
| ITG18 | Ragusa |
| ITG19 | Siracusa |
| ITG25 | Sassari |
| ITG26 | Nuoro |
| ITG29 | Olbia-Tempio |
| ITG2A | Ogliastra |
| ITH10 | Bolzano-Bozen |
| ITH33 | Belluno |
| ITH42 | Udine |
| ITH43 | Gorizia |
| ITH44 | Trieste |
| ITH56 | Ferrara |
| ITH57 | Ravenna |
| ITH58 | Forlì-Cesena |
| ITH59 | Rimini |
| ITI11 | Massa-Carrara |
| ITI12 | Lucca |
| ITI16 | Livorno |
| ITI17 | Pisa |
| ITI1A | Grosseto |
| ITI31 | Pesaro e Urbino |
| ITI32 | Ancona |
| ITI33 | Macerata |
| ITI35 | Fermo |
| ITI41 | Viterbo |
| CY000 | Κύπρος (Kýpros) |
| LV003 | Kurzeme |
| LV005 | Latgale |
| LV007 | Pierīga |
| LV008 | Vidzeme |
| LV009 | Zemgale |
| LT011 | Vilniaus apskritis |
| LT021 | Alytaus apskritis |
| LT023 | Klaipėdos apskritis |
| LT024 | Marijampolės apskritis |
| LT025 | Panevėžio apskritis |
| LT026 | Šiaulių apskritis |
| LT027 | Tauragės apskritis |
| LT028 | Telšių apskritis |
| LT029 | Utenos apskritis |
| LU000 | Luxembourg |
| HU120 | Pest |
| HU212 | Komárom-Esztergom |
| HU221 | Győr-Moson-Sopron |
| HU222 | Vas |
| HU223 | Zala |
| HU231 | Baranya |
| HU232 | Somogy |
| HU311 | Borsod-Abaúj-Zemplén |
| HU313 | Nógrád |
| HU321 | Hajdú-Bihar |
| HU323 | Szabolcs-Szatmár-Bereg |
| HU331 | Bács-Kiskun |
| HU332 | Békés |
| HU333 | Csongrád |
| MT001 | Malta |
| MT002 | Gozo and Comino/Għawdex u Kemmuna |
| NL111 | Oost-Groningen |
| NL112 | Delfzijl en omgeving |
| NL132 | Zuidoost-Drenthe |
| NL133 | Zuidwest-Drenthe |
| NL211 | Noord-Overijssel |
| NL213 | Twente |
| NL225 | Achterhoek |
| NL226 | Arnhem/Nijmegen |
| NL33C | Groot-Rijnmond |
| NL341 | Zeeuwsch-Vlaanderen |
| NL342 | Overig Zeeland |
| NL411 | West-Noord-Brabant |
| NL412 | Midden-Noord-Brabant |
| NL414 | Zuidoost-Noord-Brabant |
| NL421 | Noord-Limburg |
| NL422 | Midden-Limburg |
| NL423 | Zuid-Limburg |
| AT111 | Mittelburgenland |
| AT112 | Nordburgenland |
| AT113 | Südburgenland |
| AT124 | Waldviertel |
| AT125 | Weinviertel |
| AT126 | Wiener Umland/Nordteil |
| AT127 | Wiener Umland/Südteil |
| AT211 | Klagenfurt-Villach |
| AT212 | Oberkärnten |
| AT213 | Unterkärnten |
| AT224 | Oststeiermark |
| AT225 | West- und Südsteiermark |
| AT311 | Innviertel |
| AT313 | Mühlviertel |
| AT322 | Pinzgau-Pongau |
| AT323 | Salzburg und Umgebung |
| AT331 | Außerfern |
| AT332 | Innsbruck |
| AT333 | Osttirol |
| AT334 | Tiroler Oberland |
| AT335 | Tiroler Unterland |
| AT341 | Bludenz-Bregenzer Wald |
| AT342 | Rheintal-Bodenseegebiet |
| PL218 | Nowosądecki |
| PL219 | Nowotarski |
| PL225 | Bielski |
| PL227 | Rybnicki |
| PL424 | Miasto Szczecin |
| PL426 | Koszaliński |
| PL427 | Szczecinecko-pyrzycki |
| PL428 | Szczeciński |
| PL431 | Gorzowski |
| PL432 | Zielonogórski |
| PL515 | Jeleniogórski |
| PL517 | Wałbrzyski |
| PL523 | Nyski |
| PL621 | Elbląski |
| PL622 | Olsztyński |
| PL623 | Ełcki |
| PL634 | Gdański |
| PL636 | Słupski |
| PL811 | Bialski |
| PL812 | Chełmsko-zamojski |
| PL821 | Krośnieński |
| PL822 | Przemyski |
| PL841 | Białostocki |
| PL842 | Łomżyński |
| PL843 | Suwalski |
| PT111 | Alto Minho |
| PT112 | Cávado |
| PT11B | Alto Tâmega |
| PT11D | Douro |
| PT11E | Terras de Trás-os-Montes |
| PT150 | Algarve |
| PT16H | Beira Baixa |
| PT16J | Beiras e Serra da Estrela |
| PT184 | Baixo Alentejo |
| PT186 | Alto Alentejo |
| PT187 | Alentejo Central |
| RO111 | Bihor |
| RO114 | Maramureş |
| RO115 | Satu Mare |
| RO212 | Botoşani |
| RO213 | Iaşi |
| RO215 | Suceava |
| RO216 | Vaslui |
| RO223 | Constanţa |
| RO224 | Galaţi |
| RO225 | Tulcea |
| RO312 | Călăraşi |
| RO314 | Giurgiu |
| RO317 | Teleorman |
| RO411 | Dolj |
| RO413 | Mehedinţi |
| RO414 | Olt |
| RO421 | Arad |
| RO422 | Caraş-Severin |
| RO424 | Timiş |
| SI031 | Pomurska |
| SI032 | Podravska |
| SI033 | Koroška |
| SI034 | Savinjska |
| SI036 | Posavska |
| SI037 | Jugovzhodna Slovenija |
| SI038 | Primorsko-notranjska |
| SI042 | Gorenjska |
| SI043 | Goriška |
| SI044 | Obalno-kraška |
| SK010 | Bratislavský kraj |
| SK021 | Trnavský kraj |
| SK022 | Trenčiansky kraj |
| SK023 | Nitriansky kraj |
| SK031 | Žilinský kraj |
| SK032 | Banskobystrický kraj |
| SK041 | Prešovský kraj |
| SK042 | Košický kraj |
| FI195 | Pohjanmaa |
| FI1B1 | Helsinki-Uusimaa |
| FI1C1 | Varsinais-Suomi |
| FI1C4 | Kymenlaakso |
| FI1C5 | Etelä-Karjala |
| FI1D3 | Pohjois-Karjala |
| FI1D5 | Keski-Pohjanmaa |
| FI1D7 | Lappi |
| FI1D8 | Kainuu |
| FI1D9 | Pohjois-Pohjanmaa |
| FI200 | Åland |
| SE110 | Stockholms län |
| SE121 | Uppsala län |
| SE213 | Kalmar län |
| SE214 | Gotlands län |
| SE221 | Blekinge län |
| SE224 | Skåne län |
| SE231 | Hallands län |
| SE232 | Västra Götalands län |
| SE311 | Värmlands län |
| SE312 | Dalarnas län |
| SE313 | Gävleborgs län |
| SE321 | Västernorrlands län |
| SE322 | Jämtlands län |
| SE331 | Västerbottens län |
| SE332 | Norrbottens län |

BE211

Arr. Antwerpen

BE213

Arr. Turnhout

BE221

Arr. Hasselt

BE222

Arr. Maaseik

BE223

Arr. Tongeren

BE232

Arr. Dendermonde

BE233

Arr. Eeklo

BE234

Arr. Gent

BE236

Arr. Sint-Niklaas

BE251

Arr. Brugge

BE252

Arr. Diksmuide

BE253

Arr. Ieper

BE254

Arr. Kortrijk

BE255

Arr. Oostende

BE256

Arr. Roeselare

BE257

Arr. Tielt

BE258

Arr. Veurne

BE321

Arr. Ath

BE322

Arr. Charleroi

BE323

Arr. Mons

BE324

Arr. Mouscron

BE325

Arr. Soignies

BE326

Arr. Thuin

BE327

Arr. Tournai

BE332

Arr. Liège

BE335

Arr. Verviers – communes francophones

BE336

Bezirk Verviers – Deutschsprachige Gemeinschaft

BE341

Arr. Arlon

BE342

Arr. Bastogne

BE344

Arr. Neufchâteau

BE345

Arr. Virton

BE351

Arr. Dinant

BE353

Arr. Philippeville

BG311

Видин (Vidin)

BG312

Монтана (Montana)

BG313

Враца (Vratsa)

BG314

Плевен (Pleven)

BG321

Велико Търново (Veliko Tarnovo)

BG323

Русе (Ruse)

BG325

Силистра (Silistra)

BG332

Добрич (Dobrich)

BG341

Бургас (Burgas)

BG343

Ямбол (Yambol)

BG412

София (Sofia)

BG413

Благоевград (Blagoevgrad)

BG414

Перник (Pernik)

BG415

Кюстендил (Kyustendil)

BG422

Хасково (Haskovo)

BG424

Смолян (Smolyan)

BG425

Кърджали (Kardzhali)

CZ031

Jihočeský kraj

CZ032

Plzeňský kraj

CZ041

Karlovarský kraj

CZ042

Ústecký kraj

CZ051

Liberecký kraj

CZ052

Královéhradecký kraj

CZ053

Pardubický kraj

CZ064

Jihomoravský kraj

CZ071

Olomoucký kraj

CZ072

Zlínský kraj

CZ080

Moravskoslezský kraj

DK011

Byen København

DK012

Københavns omegn

DK013

Nordsjælland

DK014

Bornholm

DK021

Østsjælland

DK022

Vest- og Sydsjælland

DK031

Fyn

DK032

Sydjylland

DK042

Østjylland

DK050

Nordjylland

DE121

Baden-Baden, Stadtkreis

DE122

Karlsruhe, Stadtkreis

DE124

Rastatt

DE131

Freiburg im Breisgau, Stadtkreis

DE132

Breisgau-Hochschwarzwald

DE133

Emmendingen

DE134

Ortenaukreis

DE136

Schwarzwald-Baar-Kreis

DE138

Konstanz

DE139

Lörrach

DE13A

Waldshut

DE147

Bodenseekreis

DE213

Rosenheim, Kreisfreie Stadt

DE214

Altötting

DE215

Berchtesgadener Land

DE216

Bad Tölz-Wolfratshausen

DE21D

Garmisch-Partenkirchen

DE21F

Miesbach

DE21K

Rosenheim, Landkreis

DE21M

Traunstein

DE222

Passau, Kreisfreie Stadt

DE225

Freyung-Grafenau

DE228

Passau, Landkreis

DE229

Regen

DE22A

Rottal-Inn

DE233

Weiden i. d. Opf, Kreisfreie Stadt

DE235

Cham

DE237

Neustadt a. d. Waldnaab

DE239

Schwandorf

DE23A

Tirschenreuth

DE244

Hof, Kreisfreie Stadt

DE249

Hof, Landkreis

DE24D

Wunsiedel i. Fichtelgebirge

DE273

Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt

DE27A

Lindau (Bodensee)

DE27B

Ostallgäu

DE27E

Oberallgäu

DE402

Cottbus, Kreisfreie Stadt

DE403

Frankfurt (Oder), Kreisfreie Stadt

DE405

Barnim

DE409

Märkisch-Oderland

DE40C

Oder-Spree

DE40G

Spree-Neiße

DE40I

Uckermark

DE803

Rostock, Kreisfreie Stadt

DE80K

Landkreis Rostock

DE80L

Vorpommern-Rügen

DE80M

Nordwestmecklenburg

DE80N

Vorpommern-Greifswald

DE942

Emden, Kreisfreie Stadt

DE949

Emsland

DE94B

Grafschaft Bentheim

DE94C

Leer

DEA15

Mönchengladbach, Kreisfreie Stadt

DEA1B

Kleve

DEA1E

Viersen

DEA26

Düren

DEA28

Euskirchen

DEA29

Heinsberg

DEA2D

Städteregion Aachen

DEA34

Borken

DEB21

Trier, Kreisfreie Stadt

DEB23

Eifelkreis Bitburg-Prüm

DEB25

Trier-Saarburg

DEB33

Landau in der Pfalz, Kreisfreie Stadt

DEB37

Pirmasens, Kreisfreie Stadt

DEB3A

Zweibrücken, Kreisfreie Stadt

DEB3E

Germersheim

DEB3H

Südliche Weinstraße

DEB3K

Südwestpfalz

DEC01

Regionalverband Saarbrücken

DEC02

Merzig-Wadern

DEC03

Neunkirchen

DEC04

Saarlouis

DEC05

Saarpfalz-Kreis

DED2C

Bautzen

DED2D

Görlitz

DED2F

Sächsische Schweiz-Osterzgebirge

DED42

Erzgebirgskreis

DED43

Mittelsachsen

DED44

Vogtlandkreis

DEF01

Flensburg, Kreisfreie Stadt

DEF02

Kiel, Kreisfreie Stadt

DEF03

Lübeck, Kreisfreie Stadt

DEF07

Nordfriesland

DEF08

Ostholstein

DEF0A

Plön

DEF0B

Rendsburg-Eckernförde

DEF0C

Schleswig-Flensburg

EE001

Põhja-Eesti

EE004

Lääne-Eesti

EE006

Kesk-Eesti

EE007

Kirde-Eesti

EE008

Lõuna-Eesti

IE041

Border

IE052

South-East

IE053

South-West

IE061

Dublin

IE062

Mid-East

EL411

Λέσβος, Λήμνος (Lesvos, Limnos)

EL412

Ικαρία, Σάμος (Ikaria, Samos)

EL413

Χίος (Chios)

EL421

Κάλυμνος, Κάρπαθος, Κως, Ρόδος (Kalymnos, Karpathos, Kos, Rodos)

EL422

Άνδρος, Θήρα, Κέα, Μήλος, Μύκονος, Νάξος, Πάρος, Σύρος, Τήνος (Andros, Thira, Kea, Milos, Mykonos, Naxos, Paros, Syros, Tinos)

EL511

Έβρος (Evros)

EL512

Ξάνθη (Xanthi)

EL513

Ροδόπη (Rodopi)

EL514

Δράμα (Drama)

EL515

Θάσος, Καβάλα (Thasos, Kavala)

EL523

Κιλκίς (Kilkis)

EL524

Πέλλα (Pella)

EL526

Σέρρες (Serres)

EL532

Καστοριά (Kastoria)

EL533

Φλώρινα (Florina)

EL541

Άρτα, Πρέβεζα (Arta, Preveza)

EL542

Θεσπρωτία (Thesprotia)

EL543

Ιωάννινα (Ioannina)

EL613

Μαγνησία, Σποράδες (Magnisia, Sporades)

EL622

Κέρκυρα (Kerkyra)

EL642

Εύβοια (Evvoia)

ES113

Ourense

ES114

Pontevedra

ES212

Gipuzkoa

ES220

Navarra

ES241

Huesca

ES415

Salamanca

ES419

Zamora

ES431

Badajoz

ES432

Cáceres

ES512

Girona

ES513

Lleida

ES611

Almería

ES612

Cádiz

ES614

Granada

ES615

Huelva

ES617

Málaga

ES630

Ceuta

ES640

Melilla

FRC21

Doubs

FRC22

Jura

FRC24

Territoire de Belfort

FRD11

Calvados

FRD12

Manche

FRD21

Eure

FRD22

Seine-Maritime

FRE11

Nord

FRE12

Pas-de-Calais

FRE21

Aisne

FRE23

Somme

FRF11

Bas-Rhin

FRF12

Haut-Rhin

FRF21

Ardennes

FRF31

Meurthe-et-Moselle

FRF32

Meuse

FRF33

Moselle

FRI15

Pyrénées-Atlantiques

FRJ15

Pyrénées-Orientales

FRJ21

Ariège

FRJ23

Haute-Garonne

FRJ26

Hautes-Pyrénées

FRK21

Ain

FRK27

Savoie

FRK28

Haute-Savoie

FRL01

Alpes-de-Haute-Provence

FRL02

Hautes-Alpes

FRL03

Alpes-Maritimes

FRM01

Corse-du-Sud

FRM02

Haute-Corse

HR031

Primorsko-goranska županija

HR032

Ličko-senjska županija

HR033

Zadarska županija

HR034

Šibensko-kninska županija

HR035

Splitsko-dalmatinska županija

HR036

Istarska županija

HR037

Dubrovačko-neretvanska županija

HR041

Grad Zagreb

HR042

Zagrebačka županija

HR043

Krapinsko-zagorska županija

HR044

Varaždinska županija

HR045

Koprivničko-križevačka županija

HR046

Međimurska županija

HR048

Virovitičko-podravska županija

HR049

Požeško-slavonska županija

HR04A

Brodsko-posavska županija

HR04B

Osječko-baranjska županija

HR04C

Vukovarsko-srijemska županija

HR04D

Karlovačka županija

HR04E

Sisačko-moslavačka županija

ITC11

Torino

ITC12

Vercelli

ITC14

Verbano-Cusio-Ossola

ITC16

Cuneo

ITC20

Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste

ITC31

Imperia

ITC32

Savona

ITC33

Genova

ITC34

La Spezia

ITC41

Varese

ITC42

Como

ITC44

Sondrio

ITF44

Brindisi

ITF45

Lecce

ITF46

Foggia

ITF47

Bari

ITG11

Trapani

ITG14

Agrigento

ITG15

Caltanissetta

ITG18

Ragusa

ITG19

Siracusa

ITG25

Sassari

ITG26

Nuoro

ITG29

Olbia-Tempio

ITG2A

Ogliastra

ITH10

Bolzano-Bozen

ITH33

Belluno

ITH42

Udine

ITH43

Gorizia

ITH44

Trieste

ITH56

Ferrara

ITH57

Ravenna

ITH58

Forlì-Cesena

ITH59

Rimini

ITI11

Massa-Carrara

ITI12

Lucca

ITI16

Livorno

ITI17

Pisa

ITI1A

Grosseto

ITI31

Pesaro e Urbino

ITI32

Ancona

ITI33

Macerata

ITI35

Fermo

ITI41

Viterbo

CY000

Κύπρος (Kýpros)

LV003

Kurzeme

LV005

Latgale

LV007

Pierīga

LV008

Vidzeme

LV009

Zemgale

LT011

Vilniaus apskritis

LT021

Alytaus apskritis

LT023

Klaipėdos apskritis

LT024

Marijampolės apskritis

LT025

Panevėžio apskritis

LT026

Šiaulių apskritis

LT027

Tauragės apskritis

LT028

Telšių apskritis

LT029

Utenos apskritis

LU000

Luxembourg

HU120

Pest

HU212

Komárom-Esztergom

HU221

Győr-Moson-Sopron

HU222

Vas

HU223

Zala

HU231

Baranya

HU232

Somogy

HU311

Borsod-Abaúj-Zemplén

HU313

Nógrád

HU321

Hajdú-Bihar

HU323

Szabolcs-Szatmár-Bereg

HU331

Bács-Kiskun

HU332

Békés

HU333

Csongrád

MT001

Malta

MT002

Gozo and Comino/Għawdex u Kemmuna

NL111

Oost-Groningen

NL112

Delfzijl en omgeving

NL132

Zuidoost-Drenthe

NL133

Zuidwest-Drenthe

NL211

Noord-Overijssel

NL213

Twente

NL225

Achterhoek

NL226

Arnhem/Nijmegen

NL33C

Groot-Rijnmond

NL341

Zeeuwsch-Vlaanderen

NL342

Overig Zeeland

NL411

West-Noord-Brabant

NL412

Midden-Noord-Brabant

NL414

Zuidoost-Noord-Brabant

NL421

Noord-Limburg

NL422

Midden-Limburg

NL423

Zuid-Limburg

AT111

Mittelburgenland

AT112

Nordburgenland

AT113

Südburgenland

AT124

Waldviertel

AT125

Weinviertel

AT126

Wiener Umland/Nordteil

AT127

Wiener Umland/Südteil

AT211

Klagenfurt-Villach

AT212

Oberkärnten

AT213

Unterkärnten

AT224

Oststeiermark

AT225

West- und Südsteiermark

AT311

Innviertel

AT313

Mühlviertel

AT322

Pinzgau-Pongau

AT323

Salzburg und Umgebung

AT331

Außerfern

AT332

Innsbruck

AT333

Osttirol

AT334

Tiroler Oberland

AT335

Tiroler Unterland

AT341

Bludenz-Bregenzer Wald

AT342

Rheintal-Bodenseegebiet

PL218

Nowosądecki

PL219

Nowotarski

PL225

Bielski

PL227

Rybnicki

PL424

Miasto Szczecin

PL426

Koszaliński

PL427

Szczecinecko-pyrzycki

PL428

Szczeciński

PL431

Gorzowski

PL432

Zielonogórski

PL515

Jeleniogórski

PL517

Wałbrzyski

PL523

Nyski

PL621

Elbląski

PL622

Olsztyński

PL623

Ełcki

PL634

Gdański

PL636

Słupski

PL811

Bialski

PL812

Chełmsko-zamojski

PL821

Krośnieński

PL822

Przemyski

PL841

Białostocki

PL842

Łomżyński

PL843

Suwalski

PT111

Alto Minho

PT112

Cávado

PT11B

Alto Tâmega

PT11D

Douro

PT11E

Terras de Trás-os-Montes

PT150

Algarve

PT16H

Beira Baixa

PT16J

Beiras e Serra da Estrela

PT184

Baixo Alentejo

PT186

Alto Alentejo

PT187

Alentejo Central

RO111

Bihor

RO114

Maramureş

RO115

Satu Mare

RO212

Botoşani

RO213

Iaşi

RO215

Suceava

RO216

Vaslui

RO223

Constanţa

RO224

Galaţi

RO225

Tulcea

RO312

Călăraşi

RO314

Giurgiu

RO317

Teleorman

RO411

Dolj

RO413

Mehedinţi

RO414

Olt

RO421

Arad

RO422

Caraş-Severin

RO424

Timiş

SI031

Pomurska

SI032

Podravska

SI033

Koroška

SI034

Savinjska

SI036

Posavska

SI037

Jugovzhodna Slovenija

SI038

Primorsko-notranjska

SI042

Gorenjska

SI043

Goriška

SI044

Obalno-kraška

SK010

Bratislavský kraj

SK021

Trnavský kraj

SK022

Trenčiansky kraj

SK023

Nitriansky kraj

SK031

Žilinský kraj

SK032

Banskobystrický kraj

SK041

Prešovský kraj

SK042

Košický kraj

FI195

Pohjanmaa

FI1B1

Helsinki-Uusimaa

FI1C1

Varsinais-Suomi

FI1C4

Kymenlaakso

FI1C5

Etelä-Karjala

FI1D3

Pohjois-Karjala

FI1D5

Keski-Pohjanmaa

FI1D7

Lappi

FI1D8

Kainuu

FI1D9

Pohjois-Pohjanmaa

FI200

Åland

SE110

Stockholms län

SE121

Uppsala län

SE213

Kalmar län

SE214

Gotlands län

SE221

Blekinge län

SE224

Skåne län

SE231

Hallands län

SE232

Västra Götalands län

SE311

Värmlands län

SE312

Dalarnas län

SE313

Gävleborgs län

SE321

Västernorrlands län

SE322

Jämtlands län

SE331

Västerbottens län

SE332

Norrbottens län

---