# Az Európai Unió L 458/2021

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 458 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 64. évfolyam2021. december 22. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 458

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

64. évfolyam2021. december 22.

---

| Tartalom | | I   Jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács(EU) 2021/2282 rendelete (2021. december 15.) az egészségügyi technológiaértékelésről és a 2011/24/EU irányelv módosításáról (
  1
  ) | 1 |

Tartalom

I   Jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács(EU) 2021/2282 rendelete (2021. december 15.) az egészségügyi technológiaértékelésről és a 2011/24/EU irányelv módosításáról (
  1
  )

1

1

| | | II   Nem jogalkotási aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács (EU) 2021/2283 rendelete (2021. december 20.) egyes mezőgazdasági és ipari termékekre vonatkozó uniós autonóm vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről, valamint az 1388/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről | 33 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/2284 végrehajtási rendelete (2021. december 10.) az (EU) 2019/2033 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a befektetési vállalkozások felügyeleti adatszolgáltatása és közzétételei tekintetében történő alkalmazására vonatkozó végrehajtás-technikai standardok megállapításáról (
  1
  ) | 48 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/2285 végrehajtási rendelete (2021. december 14.) az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendeletnek a károsítók jegyzéke, a növények, növényi termékek és egyéb anyagok Unióba történő behozatalára és Unión belüli szállítására vonatkozó tilalmak és követelmények tekintetében történő módosításáról, valamint a 98/109/EK és a 2002/757/EK határozat és az (EU) 2020/885 és az (EU) 2020/1292 végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről | 173 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/2286 végrehajtási rendelete (2021. december 16.) az integrált mezőgazdasági statisztikákról szóló (EU) 2018/1091 európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében a 2023-as referenciaévre vonatkozóan a változók listája és leírása tekintetében szolgáltatandó adatokról, valamint az 1200/2009/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (
  1
  ) | 284 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/2287 végrehajtási rendelete (2021. december 17.) a Kínai Népköztársaságból származó, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről és a Kínai Népköztársaságból származó továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló (EU) 2021/2170 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról | 344 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/2288 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. december 21.) az (EU) 2021/953 európai parlamenti és tanácsi rendelet mellékletének az uniós digitális Covid-igazolvány formátumában kiállított, az alapoltási sorozat befejezését feltüntető oltási igazolványok elfogadási időszaka tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 459 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/2289 végrehajtási rendelete (2021. december 21.) az (EU) 2021/2115 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a KAP stratégiai tervek tartalmi ismertetése és a biztonságos adatcsererendszer tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról | 463 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/2290 végrehajtási rendelete (2021. december 21.) a közös agrárpolitika keretében a tagállamok által elkészítendő stratégiai tervhez (KAP stratégiai terv) nyújtott, az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) által finanszírozott támogatásra vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint az 1305/2013/EU és az 1307/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2021/2115 európai parlamenti és tanácsi rendelet I. mellékletében előírt közös kimeneti mutatók és eredménymutatók számítási módszereire vonatkozó szabályok meghatározásáról | 486 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/2291 végrehajtási rendelete (2021. december 21.) az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet V. és XIV. mellékletének a baromfit, baromfi-szaporítóanyagokat, valamint baromfi és szárnyas vadak friss húsát tartalmazó szállítmányok Unióba történő beléptetésére engedéllyel rendelkező harmadik országok jegyzékében az Egyesült Királyságra vonatkozóan szereplő bejegyzések tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 494 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (EU) 2021/2292 határozata (2021. április 30.) a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló egyezmény végrehajtó szervének 41. ülésszakára tekintettel az Unió tagállami összetételében bekövetkezett változásokat tükröző aktualizált értékek számítási módszertanára vonatkozó végrehajtó szervi határozatra irányuló javaslatnak az Európai Unió nevében történő benyújtásáról és az említett ülésen az Unió nevében képviselendő álláspontról | 512 |
| | * | A Tanács (EU) 2021/2293 határozata (2021. december 20.) az Egyesült Királysággal kötött kereskedelmi és együttműködési megállapodással létrehozott partnerségi tanácsban az utasokra vonatkozó utasnyilvántartási adatállomány adatainak az utasok Egyesült Királyságból való távozását követő törlését előíró kötelezettségtől való eltérés meghosszabbításával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspontról | 514 |
| | * | A Tanács (EU) 2021/2294 határozata (2021. december 20.) a Régiók Bizottsága a Holland Királyság által javasolt egy tagjának és egy póttagjának kinevezéséről | 517 |
| | * | A tagállamok kormányai képviselőinek (EU) 2021/2295 határozata (2021. december 21.) a Törvényszék bíráinak kinevezéséről | 519 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/2296 végrehajtási határozata (2021. december 21.) a Tunéziai Köztársaság által kiállított Covid19-igazolványoknak az (EU) 2021/953 európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban kiállított igazolványokkal való egyenértékűségének az Unión belüli szabad mozgáshoz való jog előmozdítása céljából történő megállapításáról (
  1
  ) | 521 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/2297 végrehajtási határozata (2021. december 21.) a Montenegró által kiállított Covid19-igazolványoknak az (EU) 2021/953 európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban kiállított igazolványokkal való egyenértékűségének az Unión belüli szabad mozgáshoz való jog előmozdítása céljából történő megállapításáról (
  1
  ) | 524 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/2298 végrehajtási határozata (2021. december 21.) az Uruguayi Keleti Köztársaság által kiállított Covid19-igazolványoknak az (EU) 2021/953 európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban kiállított igazolványokkal való egyenértékűségének az Unión belüli szabad mozgáshoz való jog előmozdítása céljából történő megállapításáról (
  1
  ) | 527 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/2299 végrehajtási határozata (2021. december 21.) a Thaiföld által kiállított Covid19-igazolványoknak az (EU) 2021/953 európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban kiállított igazolványokkal való egyenértékűségének az Unión belüli szabad mozgáshoz való jog előmozdítása céljából történő megállapításáról (
  1
  ) | 530 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/2300 végrehajtási határozata (2021. december 21.) a Tajvan által kiállított Covid19-igazolványoknak az (EU) 2021/953 európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban kiállított igazolványokkal való egyenértékűségének az Unión belüli szabad mozgáshoz való jog előmozdítása céljából történő megállapításáról (
  1
  ) | 533 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/2301 végrehajtási határozata (2021. december 21.) az (EU) 2021/953 európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott uniós digitális Covid-igazolvány bizalmi keretrendszere technikai előírásainak és végrehajtása szabályainak meghatározásáról szóló (EU) 2021/1073 végrehajtási határozat módosításáról (
  1
  ) | 536 |

II   Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

*

A Tanács (EU) 2021/2283 rendelete (2021. december 20.) egyes mezőgazdasági és ipari termékekre vonatkozó uniós autonóm vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről, valamint az 1388/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről

33

*

A Bizottság (EU) 2021/2284 végrehajtási rendelete (2021. december 10.) az (EU) 2019/2033 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a befektetési vállalkozások felügyeleti adatszolgáltatása és közzétételei tekintetében történő alkalmazására vonatkozó végrehajtás-technikai standardok megállapításáról (
  1
  )

1

48

*

A Bizottság (EU) 2021/2285 végrehajtási rendelete (2021. december 14.) az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendeletnek a károsítók jegyzéke, a növények, növényi termékek és egyéb anyagok Unióba történő behozatalára és Unión belüli szállítására vonatkozó tilalmak és követelmények tekintetében történő módosításáról, valamint a 98/109/EK és a 2002/757/EK határozat és az (EU) 2020/885 és az (EU) 2020/1292 végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről

173

*

A Bizottság (EU) 2021/2286 végrehajtási rendelete (2021. december 16.) az integrált mezőgazdasági statisztikákról szóló (EU) 2018/1091 európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében a 2023-as referenciaévre vonatkozóan a változók listája és leírása tekintetében szolgáltatandó adatokról, valamint az 1200/2009/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (
  1
  )

1

284

*

A Bizottság (EU) 2021/2287 végrehajtási rendelete (2021. december 17.) a Kínai Népköztársaságból származó, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről és a Kínai Népköztársaságból származó továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló (EU) 2021/2170 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról

344

*

A Bizottság (EU) 2021/2288 felhatalmazáson alapuló rendelete (2021. december 21.) az (EU) 2021/953 európai parlamenti és tanácsi rendelet mellékletének az uniós digitális Covid-igazolvány formátumában kiállított, az alapoltási sorozat befejezését feltüntető oltási igazolványok elfogadási időszaka tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

459

*

A Bizottság (EU) 2021/2289 végrehajtási rendelete (2021. december 21.) az (EU) 2021/2115 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a KAP stratégiai tervek tartalmi ismertetése és a biztonságos adatcsererendszer tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról

463

*

A Bizottság (EU) 2021/2290 végrehajtási rendelete (2021. december 21.) a közös agrárpolitika keretében a tagállamok által elkészítendő stratégiai tervhez (KAP stratégiai terv) nyújtott, az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) által finanszírozott támogatásra vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint az 1305/2013/EU és az 1307/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2021/2115 európai parlamenti és tanácsi rendelet I. mellékletében előírt közös kimeneti mutatók és eredménymutatók számítási módszereire vonatkozó szabályok meghatározásáról

486

*

A Bizottság (EU) 2021/2291 végrehajtási rendelete (2021. december 21.) az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet V. és XIV. mellékletének a baromfit, baromfi-szaporítóanyagokat, valamint baromfi és szárnyas vadak friss húsát tartalmazó szállítmányok Unióba történő beléptetésére engedéllyel rendelkező harmadik országok jegyzékében az Egyesült Királyságra vonatkozóan szereplő bejegyzések tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

494

HATÁROZATOK

*

A Tanács (EU) 2021/2292 határozata (2021. április 30.) a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló egyezmény végrehajtó szervének 41. ülésszakára tekintettel az Unió tagállami összetételében bekövetkezett változásokat tükröző aktualizált értékek számítási módszertanára vonatkozó végrehajtó szervi határozatra irányuló javaslatnak az Európai Unió nevében történő benyújtásáról és az említett ülésen az Unió nevében képviselendő álláspontról

512

*

A Tanács (EU) 2021/2293 határozata (2021. december 20.) az Egyesült Királysággal kötött kereskedelmi és együttműködési megállapodással létrehozott partnerségi tanácsban az utasokra vonatkozó utasnyilvántartási adatállomány adatainak az utasok Egyesült Királyságból való távozását követő törlését előíró kötelezettségtől való eltérés meghosszabbításával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspontról

514

*

A Tanács (EU) 2021/2294 határozata (2021. december 20.) a Régiók Bizottsága a Holland Királyság által javasolt egy tagjának és egy póttagjának kinevezéséről

517

*

A tagállamok kormányai képviselőinek (EU) 2021/2295 határozata (2021. december 21.) a Törvényszék bíráinak kinevezéséről

519

*

A Bizottság (EU) 2021/2296 végrehajtási határozata (2021. december 21.) a Tunéziai Köztársaság által kiállított Covid19-igazolványoknak az (EU) 2021/953 európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban kiállított igazolványokkal való egyenértékűségének az Unión belüli szabad mozgáshoz való jog előmozdítása céljából történő megállapításáról (
  1
  )

1

521

*

A Bizottság (EU) 2021/2297 végrehajtási határozata (2021. december 21.) a Montenegró által kiállított Covid19-igazolványoknak az (EU) 2021/953 európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban kiállított igazolványokkal való egyenértékűségének az Unión belüli szabad mozgáshoz való jog előmozdítása céljából történő megállapításáról (
  1
  )

1

524

*

A Bizottság (EU) 2021/2298 végrehajtási határozata (2021. december 21.) az Uruguayi Keleti Köztársaság által kiállított Covid19-igazolványoknak az (EU) 2021/953 európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban kiállított igazolványokkal való egyenértékűségének az Unión belüli szabad mozgáshoz való jog előmozdítása céljából történő megállapításáról (
  1
  )

1

527

*

A Bizottság (EU) 2021/2299 végrehajtási határozata (2021. december 21.) a Thaiföld által kiállított Covid19-igazolványoknak az (EU) 2021/953 európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban kiállított igazolványokkal való egyenértékűségének az Unión belüli szabad mozgáshoz való jog előmozdítása céljából történő megállapításáról (
  1
  )

1

530

*

A Bizottság (EU) 2021/2300 végrehajtási határozata (2021. december 21.) a Tajvan által kiállított Covid19-igazolványoknak az (EU) 2021/953 európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban kiállított igazolványokkal való egyenértékűségének az Unión belüli szabad mozgáshoz való jog előmozdítása céljából történő megállapításáról (
  1
  )

1

533

*

A Bizottság (EU) 2021/2301 végrehajtási határozata (2021. december 21.) az (EU) 2021/953 európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott uniós digitális Covid-igazolvány bizalmi keretrendszere technikai előírásainak és végrehajtása szabályainak meghatározásáról szóló (EU) 2021/1073 végrehajtási határozat módosításáról (
  1
  )

1

536

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a vasúti rendszer Európai Unión belüli kölcsönös átjárhatóságáról szóló, 2016. május 11-i (EU) 2016/797 európai parlamenti és tanácsi irányelvhez ( HL L 138., 2016.5.26. ) | 539 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a vasúti rendszer Európai Unión belüli kölcsönös átjárhatóságáról szóló, 2016. május 11-i (EU) 2016/797 európai parlamenti és tanácsi irányelvhez ( HL L 138., 2016.5.26. )

( HL L 138., 2016.5.26. )

539

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2021.12.22. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 458/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.12.22.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 458/1

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS(EU) 2021/2282 RENDELETE

(2021. december 15.)

az egészségügyi technológiaértékelésről és a 2011/24/EU irányelv módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 114. és 168. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményeire (1),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | Az egészségügyi technológiák fejlesztése az Unión belüli gazdasági növekedés és innováció egyik fő hajtóereje, valamint kiemelten fontos az egészségügyi szakpolitikák által biztosítani szükséges magas szintű egészségvédelem eléréséhez, amely mindenki javát szolgálja. Az egészségügyi technológiák a gazdaság innovatív ágazatát alkotják és az egészségügyi kiadások átfogó piacának olyan részét képezik, amely az Unió bruttó hazai termékének 10 %-át teszi ki. Az egészségügyi technológiák közé tartoznak a gyógyszerek, az orvostechnikai eszközök, az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök, a gyógyászati eljárások, valamint a betegségek megelőzését, diagnosztizálását vagy kezelését szolgáló intézkedések. |
| --- | --- |

(1)

Az egészségügyi technológiák fejlesztése az Unión belüli gazdasági növekedés és innováció egyik fő hajtóereje, valamint kiemelten fontos az egészségügyi szakpolitikák által biztosítani szükséges magas szintű egészségvédelem eléréséhez, amely mindenki javát szolgálja. Az egészségügyi technológiák a gazdaság innovatív ágazatát alkotják és az egészségügyi kiadások átfogó piacának olyan részét képezik, amely az Unió bruttó hazai termékének 10 %-át teszi ki. Az egészségügyi technológiák közé tartoznak a gyógyszerek, az orvostechnikai eszközök, az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök, a gyógyászati eljárások, valamint a betegségek megelőzését, diagnosztizálását vagy kezelését szolgáló intézkedések.

| (2) | Az egészségügyi technológiaértékelés tudományos tényeken alapuló eljárás, amely lehetővé teszi az illetékes hatóságok számára az új vagy meglévő egészségügyi technológiák relatív hatékonyságának meghatározását. Az egészségügyi technológiaértékelés kifejezetten arra a hozzáadott értékre összpontosít, amelyet az adott egészségügyi technológia az egyéb új vagy meglévő egészségügyi technológiákkal összehasonlítva nyújt. |
| --- | --- |

(2)

Az egészségügyi technológiaértékelés tudományos tényeken alapuló eljárás, amely lehetővé teszi az illetékes hatóságok számára az új vagy meglévő egészségügyi technológiák relatív hatékonyságának meghatározását. Az egészségügyi technológiaértékelés kifejezetten arra a hozzáadott értékre összpontosít, amelyet az adott egészségügyi technológia az egyéb új vagy meglévő egészségügyi technológiákkal összehasonlítva nyújt.

| (3) | Az egészségügyi technológiaértékelés az olyan innováció előmozdításához képes hozzájárulni, amely a lehető legjobb eredményeket biztosítja a betegek és az egész társadalom számára, továbbá fontos eszköze az egészségügyi technológiák megfelelő bevezetésének és alkalmazásának. |
| --- | --- |

(3)

Az egészségügyi technológiaértékelés az olyan innováció előmozdításához képes hozzájárulni, amely a lehető legjobb eredményeket biztosítja a betegek és az egész társadalom számára, továbbá fontos eszköze az egészségügyi technológiák megfelelő bevezetésének és alkalmazásának.

| (4) | Az egészségügyi technológiaértékelés – az egészségügyi rendszertől függően – az egészségügyi technológiák klinikai és nem klinikai szempontjaira egyaránt kiterjed. Az egészségügyi technológiaértékeléssel kapcsolatos, az Unió által társfinanszírozott együttes fellépések (EUnetHTA együttes fellépések) kilenc olyan területet azonosítottak, amelyek alapján az egészségügyi technológiák értékelése történik. Ebből a kilenc területből négy klinikai, öt pedig nem klinikai terület. Az értékelés négy klinikai területe az egészségügyi problémák és a jelenlegi egészségügyi technológiák azonosítása, az értékelés tárgyát képező egészségügyi technológia technikai jellemzőinek vizsgálata, továbbá az egészségügyi technológia relatív biztonságossága és relatív klinikai hatékonysága. Az értékelés öt nem klinikai területét a technológia költség- és gazdasági értékelése, valamint etikai, szervezési, társadalmi és jogi szempontjai képezik. |
| --- | --- |

(4)

Az egészségügyi technológiaértékelés – az egészségügyi rendszertől függően – az egészségügyi technológiák klinikai és nem klinikai szempontjaira egyaránt kiterjed. Az egészségügyi technológiaértékeléssel kapcsolatos, az Unió által társfinanszírozott együttes fellépések (EUnetHTA együttes fellépések) kilenc olyan területet azonosítottak, amelyek alapján az egészségügyi technológiák értékelése történik. Ebből a kilenc területből négy klinikai, öt pedig nem klinikai terület. Az értékelés négy klinikai területe az egészségügyi problémák és a jelenlegi egészségügyi technológiák azonosítása, az értékelés tárgyát képező egészségügyi technológia technikai jellemzőinek vizsgálata, továbbá az egészségügyi technológia relatív biztonságossága és relatív klinikai hatékonysága. Az értékelés öt nem klinikai területét a technológia költség- és gazdasági értékelése, valamint etikai, szervezési, társadalmi és jogi szempontjai képezik.

| (5) | Az egészségügyi technológiaértékelés javíthatja a klinikai döntéshozatalhoz felhasznált tudományos bizonyítékok minőségét és a betegek egészségügyi technológiákhoz való hozzáférését, beleértve azt az esetet is, amikor valamely egészségügyi technológia meghaladottá válik. Az egészségügyi technológiaértékelés eredményei lehetővé teszik, hogy az egészségügy területén megalapozott döntések szülessenek a költségvetési erőforrások elosztását illetően, például az egészségügyi technológiák árképzésével vagy társadalombiztosítási támogatásával kapcsolatban. Az egészségügyi technológiaértékelés így segítséget nyújthat a tagállamok számára abban, hogy fenntartható egészségügyi rendszereket hozzanak létre és tartsanak fenn, illetve hogy ösztönözzék a betegek számára jobb eredményeket biztosító innovációt. |
| --- | --- |

(5)

Az egészségügyi technológiaértékelés javíthatja a klinikai döntéshozatalhoz felhasznált tudományos bizonyítékok minőségét és a betegek egészségügyi technológiákhoz való hozzáférését, beleértve azt az esetet is, amikor valamely egészségügyi technológia meghaladottá válik. Az egészségügyi technológiaértékelés eredményei lehetővé teszik, hogy az egészségügy területén megalapozott döntések szülessenek a költségvetési erőforrások elosztását illetően, például az egészségügyi technológiák árképzésével vagy társadalombiztosítási támogatásával kapcsolatban. Az egészségügyi technológiaértékelés így segítséget nyújthat a tagállamok számára abban, hogy fenntartható egészségügyi rendszereket hozzanak létre és tartsanak fenn, illetve hogy ösztönözzék a betegek számára jobb eredményeket biztosító innovációt.

| (6) | A több tagállam által végzett párhuzamos értékelések, valamint az értékelési eljárásokra és módszertanokra vonatkozó nemzeti jogok, szabályozások és közigazgatási rendelkezések közötti eltérések azt eredményezhetik, hogy az egészségügyi technológiák fejlesztőinek több eltérő adatkérésnek kell megfelelniük. Emellett az egészségügyi rendszerek tagállami sajátosságaiból következően ismétlődő és eltérő eredményekhez is vezethetnek. |
| --- | --- |

(6)

A több tagállam által végzett párhuzamos értékelések, valamint az értékelési eljárásokra és módszertanokra vonatkozó nemzeti jogok, szabályozások és közigazgatási rendelkezések közötti eltérések azt eredményezhetik, hogy az egészségügyi technológiák fejlesztőinek több eltérő adatkérésnek kell megfelelniük. Emellett az egészségügyi rendszerek tagállami sajátosságaiból következően ismétlődő és eltérő eredményekhez is vezethetnek.

| (7) | Az EUnetHTA együttes fellépések keretében a tagállamok ugyan végeztek néhány közös értékelést, ezeket az önkéntes együttműködés és az eredmények hatékonyságának elégtelensége jellemezte, mivel működőképes együttműködési modell hiányában projektalapú együttműködésre támaszkodtak. Az EUnetHTA együttes fellépésekből, többek között az ezek keretében végzett közös klinikai értékelésekből származó eredmények tagállami szintű felhasználásának mértéke alacsony maradt, ami azt jelenti, hogy a különböző tagállamok egészségügyi technológiaértékelésért felelős hatóságai és szervezetei által ugyanarra az egészségügyi technológiára vonatkozóan azonos vagy hasonló időszakban végzett párhuzamos értékelések problémájára nem született megfelelő megoldás. Másrészről e rendelet végrehajtása során figyelembe kell venni az EUnetHTA együttes fellépések főbb – különösen tudományos – eredményeit, például a módszertani és az iránymutató dokumentumokat, valamint az információk tárolására és cseréjére szolgáló információtechnológiai (IT) eszközöket. |
| --- | --- |

(7)

Az EUnetHTA együttes fellépések keretében a tagállamok ugyan végeztek néhány közös értékelést, ezeket az önkéntes együttműködés és az eredmények hatékonyságának elégtelensége jellemezte, mivel működőképes együttműködési modell hiányában projektalapú együttműködésre támaszkodtak. Az EUnetHTA együttes fellépésekből, többek között az ezek keretében végzett közös klinikai értékelésekből származó eredmények tagállami szintű felhasználásának mértéke alacsony maradt, ami azt jelenti, hogy a különböző tagállamok egészségügyi technológiaértékelésért felelős hatóságai és szervezetei által ugyanarra az egészségügyi technológiára vonatkozóan azonos vagy hasonló időszakban végzett párhuzamos értékelések problémájára nem született megfelelő megoldás. Másrészről e rendelet végrehajtása során figyelembe kell venni az EUnetHTA együttes fellépések főbb – különösen tudományos – eredményeit, például a módszertani és az iránymutató dokumentumokat, valamint az információk tárolására és cseréjére szolgáló információtechnológiai (IT) eszközöket.

| (8) | A Tanács a betegek érdekeit szolgáló innovációról szóló, 2014. december 1-jei következtetéseiben (3) elismerte, hogy az egészségügyi technológiaértékelés olyan, alapvető fontosságú egészségpolitikai eszköz, amely segít abban, hogy bizonyítékokon alapuló, fenntartható, méltányos és a betegek érdekeit szolgáló döntések szülessenek az egészségügyi ellátás és egészségügyi technológiák vonatkozásában. Az említett következtetésekben a Tanács felkérte továbbá a Bizottságot, hogy fenntartható módon folytassa az együttműködés támogatását, továbbá felszólította a tagállamokat, hogy fokozzák az egészségügyi technológiaértékeléshez kapcsolódó közös munkát, és tárják fel az illetékes szervek közötti információmegosztásra irányuló együttműködési lehetőségeket. Ezenkívül a Tanács a betegek számára elérhető, személyre szabott orvoslásról szóló, 2015. december 7-i következtetéseiben (4) felkérte a tagállamokat és a Bizottságot, hogy erősítsék meg az egészségügyi technológiaértékelésnek a személyre szabott orvoslásra vonatkozó módszereit, míg a gyógyszerészeti rendszerek egyensúlyának az Európai Unióban és tagállamaiban való javításáról szóló, 2016. június 17-i következtetéseiben (5) a Tanács további bizonyítékokat szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy a tagállamok az egészségügyitechnológia-értékelés terén folytatott együttműködésben egyértelmű hozzáadott értéket látnak. A Bizottság Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatósága és a Gazdaságpolitikai Bizottság a 2016. októberi közös jelentésükben pedig ismét az egészségügyi technológiaértékeléshez kapcsolódó európai együttműködés fokozására szólítottak fel. Végezetül a Tanács a gyógyszerekhez és orvostechnikai eszközökhöz való, az EU erősebbé és reziliensebbé tételét szolgáló hozzáférésről szóló, 2021. június 15-i következtetéseiben (6) felkérte a tagállamokat és a Bizottságot, hogy vizsgálják meg egy olyan, a valós környezetben keletkezett adatok uniós gyűjtésére és bizonyítékok előállítására vonatkozó cselekvési terv létrehozásának lehetőségét, amely elő fogja mozdítani a folyamatban lévő nemzeti és határokon átnyúló kezdeményezések közötti együttműködést, és amely hozzájárulhat az egészségügyi technológiaértékeléssel foglalkozó testületek és a finanszírozók döntéseihez szükséges bizonyítékok terén mutatkozó különbözőségek csökkentéséhez. |
| --- | --- |

(8)

A Tanács a betegek érdekeit szolgáló innovációról szóló, 2014. december 1-jei következtetéseiben (3) elismerte, hogy az egészségügyi technológiaértékelés olyan, alapvető fontosságú egészségpolitikai eszköz, amely segít abban, hogy bizonyítékokon alapuló, fenntartható, méltányos és a betegek érdekeit szolgáló döntések szülessenek az egészségügyi ellátás és egészségügyi technológiák vonatkozásában. Az említett következtetésekben a Tanács felkérte továbbá a Bizottságot, hogy fenntartható módon folytassa az együttműködés támogatását, továbbá felszólította a tagállamokat, hogy fokozzák az egészségügyi technológiaértékeléshez kapcsolódó közös munkát, és tárják fel az illetékes szervek közötti információmegosztásra irányuló együttműködési lehetőségeket. Ezenkívül a Tanács a betegek számára elérhető, személyre szabott orvoslásról szóló, 2015. december 7-i következtetéseiben (4) felkérte a tagállamokat és a Bizottságot, hogy erősítsék meg az egészségügyi technológiaértékelésnek a személyre szabott orvoslásra vonatkozó módszereit, míg a gyógyszerészeti rendszerek egyensúlyának az Európai Unióban és tagállamaiban való javításáról szóló, 2016. június 17-i következtetéseiben (5) a Tanács további bizonyítékokat szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy a tagállamok az egészségügyitechnológia-értékelés terén folytatott együttműködésben egyértelmű hozzáadott értéket látnak. A Bizottság Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatósága és a Gazdaságpolitikai Bizottság a 2016. októberi közös jelentésükben pedig ismét az egészségügyi technológiaértékeléshez kapcsolódó európai együttműködés fokozására szólítottak fel. Végezetül a Tanács a gyógyszerekhez és orvostechnikai eszközökhöz való, az EU erősebbé és reziliensebbé tételét szolgáló hozzáférésről szóló, 2021. június 15-i következtetéseiben (6) felkérte a tagállamokat és a Bizottságot, hogy vizsgálják meg egy olyan, a valós környezetben keletkezett adatok uniós gyűjtésére és bizonyítékok előállítására vonatkozó cselekvési terv létrehozásának lehetőségét, amely elő fogja mozdítani a folyamatban lévő nemzeti és határokon átnyúló kezdeményezések közötti együttműködést, és amely hozzájárulhat az egészségügyi technológiaértékeléssel foglalkozó testületek és a finanszírozók döntéseihez szükséges bizonyítékok terén mutatkozó különbözőségek csökkentéséhez.

| (9) | Az Európai Parlament a gyógyszerekhez való hozzájutás javításának uniós lehetőségeiről szóló, 2017. március 2-i állásfoglalásában (7) felhívást intézett a Bizottsághoz, hogy a lehető legrövidebb időn belül tegyen javaslatot az egészségügyi technológiaértékelés európai rendszerére vonatkozó jogalkotásra, valamint harmonizálja az átlátható egészségügyi technológiaértékelési kritériumokat az egészségügyi technológiák hozzáadott terápiás értékének és relatív hatékonyságának a legjobb elérhető alternatívával összehasonlítva végzett értékelése céljából, figyelembe véve az innováció mértékét és a betegeknek biztosított előnyt. |
| --- | --- |

(9)

Az Európai Parlament a gyógyszerekhez való hozzájutás javításának uniós lehetőségeiről szóló, 2017. március 2-i állásfoglalásában (7) felhívást intézett a Bizottsághoz, hogy a lehető legrövidebb időn belül tegyen javaslatot az egészségügyi technológiaértékelés európai rendszerére vonatkozó jogalkotásra, valamint harmonizálja az átlátható egészségügyi technológiaértékelési kritériumokat az egészségügyi technológiák hozzáadott terápiás értékének és relatív hatékonyságának a legjobb elérhető alternatívával összehasonlítva végzett értékelése céljából, figyelembe véve az innováció mértékét és a betegeknek biztosított előnyt.

| (10) | Az egységes piac továbbfejlesztése: a polgárok és vállalkozások lehetőségeinek bővítéséről szóló 2015. október 28-i közleményében a Bizottság kinyilvánította azon szándékát, hogy az együttműködés fokozása érdekében egészségügyi technológiaértékelésre vonatkozó kezdeményezést kíván útjára indítani, amelynek célja, hogy megelőzze, hogy a termékeket a különböző tagállamok többször értékeljék, valamint hogy javítsa az egészségügyi technológiák egységes piacának működését. |
| --- | --- |

(10)

Az egységes piac továbbfejlesztése: a polgárok és vállalkozások lehetőségeinek bővítéséről szóló 2015. október 28-i közleményében a Bizottság kinyilvánította azon szándékát, hogy az együttműködés fokozása érdekében egészségügyi technológiaértékelésre vonatkozó kezdeményezést kíván útjára indítani, amelynek célja, hogy megelőzze, hogy a termékeket a különböző tagállamok többször értékeljék, valamint hogy javítsa az egészségügyi technológiák egységes piacának működését.

| (11) | E rendelet célja a betegek és a felhasználók egészségvédelme magas szintjének és egyúttal a belső piac zavartalan működésének biztosítása a gyógyszerek, az orvostechnikai eszközök és az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök vonatkozásában. E rendelet mindemellett létrehozza a tagállami együttműködés támogatási keretét, valamint megállapítja az egészségügyi technológiák klinikai értékeléséhez szükséges intézkedéseket. E rendelet párhuzamosan törekszik mindkét célkitűzés megvalósítására, amelyek elválaszthatatlanok egymástól, és egyik sincs a másiknak alárendelve. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 114. cikkét illetően e rendelet megállapítja a közös munkára és az uniós szintű keret létrehozására vonatkozó eljárásokat és szabályokat. Az EUMSZ 168. cikkét illetően e rendelet lehetővé teszi a tagállamok számára az együttműködést az egészségügyi technológiaértékelés bizonyos vonatkozásaiban, miközben szem előtt tartja az egészségvédelem magas szintjének biztosítását. |
| --- | --- |

(11)

E rendelet célja a betegek és a felhasználók egészségvédelme magas szintjének és egyúttal a belső piac zavartalan működésének biztosítása a gyógyszerek, az orvostechnikai eszközök és az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök vonatkozásában. E rendelet mindemellett létrehozza a tagállami együttműködés támogatási keretét, valamint megállapítja az egészségügyi technológiák klinikai értékeléséhez szükséges intézkedéseket. E rendelet párhuzamosan törekszik mindkét célkitűzés megvalósítására, amelyek elválaszthatatlanok egymástól, és egyik sincs a másiknak alárendelve. Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 114. cikkét illetően e rendelet megállapítja a közös munkára és az uniós szintű keret létrehozására vonatkozó eljárásokat és szabályokat. Az EUMSZ 168. cikkét illetően e rendelet lehetővé teszi a tagállamok számára az együttműködést az egészségügyi technológiaértékelés bizonyos vonatkozásaiban, miközben szem előtt tartja az egészségvédelem magas szintjének biztosítását.

| (12) | Közös munkát kell végezni a helyes igazgatási gyakorlat elve alapján, és annak a legmagasabb szintű minőség, átláthatóság és függetlenség elérésére kell törekednie. |
| --- | --- |

(12)

Közös munkát kell végezni a helyes igazgatási gyakorlat elve alapján, és annak a legmagasabb szintű minőség, átláthatóság és függetlenség elérésére kell törekednie.

| (13) | Az egészségügyi technológiák fejlesztői gyakran azzal a nehézséggel szembesülnek, hogy ugyanazon információkat, adatokat, elemzéseket és egyéb bizonyítékokat több különböző tagállamnak is be kell nyújtaniuk eltérő időpontokban. A dokumentumok többszöri benyújtása és a tagállamonként eltérő benyújtási határidők figyelembevétele jelentős adminisztratív terhet okozhat az egészségügyi technológiák fejlesztői – különösen a korlátozott erőforrásokkal rendelkező kisebb vállalkozások – számára, továbbá akadályozó és torzító tényezőt jelenthet a piacra jutás szempontjából, ami az üzleti kiszámíthatóság hiányához, magasabb költségekhez és hosszú távon az innovációra gyakorolt negatív hatásokhoz vezethet. Ezért e rendeletnek létre kell hoznia egy mechanizmust annak biztosítása céljából, hogy az egészségügyi technológiák fejlesztőinek csak egyszer, uniós szinten kelljen benyújtaniuk a közös klinikai értékeléshez szükséges információkat, adatokat, elemzéseket és egyéb bizonyítékokat. |
| --- | --- |

(13)

Az egészségügyi technológiák fejlesztői gyakran azzal a nehézséggel szembesülnek, hogy ugyanazon információkat, adatokat, elemzéseket és egyéb bizonyítékokat több különböző tagállamnak is be kell nyújtaniuk eltérő időpontokban. A dokumentumok többszöri benyújtása és a tagállamonként eltérő benyújtási határidők figyelembevétele jelentős adminisztratív terhet okozhat az egészségügyi technológiák fejlesztői – különösen a korlátozott erőforrásokkal rendelkező kisebb vállalkozások – számára, továbbá akadályozó és torzító tényezőt jelenthet a piacra jutás szempontjából, ami az üzleti kiszámíthatóság hiányához, magasabb költségekhez és hosszú távon az innovációra gyakorolt negatív hatásokhoz vezethet. Ezért e rendeletnek létre kell hoznia egy mechanizmust annak biztosítása céljából, hogy az egészségügyi technológiák fejlesztőinek csak egyszer, uniós szinten kelljen benyújtaniuk a közös klinikai értékeléshez szükséges információkat, adatokat, elemzéseket és egyéb bizonyítékokat.

| (14) | Az egészségügyi politikájuk meghatározása, valamint az egészségügyi szolgáltatások és az orvosi ellátás megszervezése és biztosítása az EUMSZ 168. cikkének (7) bekezdésével összhangban a tagállamok hatáskörébe tartozik. Az említett hatáskörök kiterjednek az egészségügyi szolgáltatások és az orvosi ellátás működtetésére és különösen a hozzájuk rendelt erőforrások elosztására. Az uniós fellépésnek ezért az egészségügyi technológiaértékelés azon aspektusaira kell korlátozódnia, amelyek az egészségügyi technológiák közös klinikai értékeléséhez kapcsolódnak, és az EUMSZ 168. cikkének (7) bekezdésében foglalt tagállami hatáskörök tiszteletben tartása érdekében biztosítani kell különösen azt, hogy a közös klinikai értékelések készítői ne fogalmazzanak meg értékítéleteket. E tekintetben az e rendeletben előírt közös klinikai értékelések az egészségügyi technológia azon relatív hatásai tudományos elemzésének tekinthetők, amelyeket az egészségügyi eredmények alapján, az értékelési hatókörnek megfelelően megválasztott paraméterekhez viszonyítva értékelnek. A tudományos elemzés továbbá magában foglalja majd a relatív hatások bizonyossági szintjének a rendelkezésre álló bizonyítékok erősségei és korlátai figyelembevételével történő mérlegelését is. Következésképpen a közös klinikai értékelések eredményei nem érinthetik a tagállamok azon mérlegelési jogkörét, hogy értékelést készítsenek az adott egészségügyi technológiák klinikai hozzáadott értékéről, és nem határozhatják meg előre a későbbiekben hozott, az egészségügyi technológiák árképzésére és társadalombiztosítási támogatásba vételére vonatkozó tagállami döntéseket, beleértve az ármegállapításra és a költségtérítésre vonatkozó döntések kritériumainak meghatározását, amelyek – külön-külön vagy együttesen – klinikai és nem klinikai megfontolásokat egyaránt figyelembe vehetnek, és amelyek szigorúan nemzeti hatáskörben maradnak. |
| --- | --- |

(14)

Az egészségügyi politikájuk meghatározása, valamint az egészségügyi szolgáltatások és az orvosi ellátás megszervezése és biztosítása az EUMSZ 168. cikkének (7) bekezdésével összhangban a tagállamok hatáskörébe tartozik. Az említett hatáskörök kiterjednek az egészségügyi szolgáltatások és az orvosi ellátás működtetésére és különösen a hozzájuk rendelt erőforrások elosztására. Az uniós fellépésnek ezért az egészségügyi technológiaértékelés azon aspektusaira kell korlátozódnia, amelyek az egészségügyi technológiák közös klinikai értékeléséhez kapcsolódnak, és az EUMSZ 168. cikkének (7) bekezdésében foglalt tagállami hatáskörök tiszteletben tartása érdekében biztosítani kell különösen azt, hogy a közös klinikai értékelések készítői ne fogalmazzanak meg értékítéleteket. E tekintetben az e rendeletben előírt közös klinikai értékelések az egészségügyi technológia azon relatív hatásai tudományos elemzésének tekinthetők, amelyeket az egészségügyi eredmények alapján, az értékelési hatókörnek megfelelően megválasztott paraméterekhez viszonyítva értékelnek. A tudományos elemzés továbbá magában foglalja majd a relatív hatások bizonyossági szintjének a rendelkezésre álló bizonyítékok erősségei és korlátai figyelembevételével történő mérlegelését is. Következésképpen a közös klinikai értékelések eredményei nem érinthetik a tagállamok azon mérlegelési jogkörét, hogy értékelést készítsenek az adott egészségügyi technológiák klinikai hozzáadott értékéről, és nem határozhatják meg előre a későbbiekben hozott, az egészségügyi technológiák árképzésére és társadalombiztosítási támogatásba vételére vonatkozó tagállami döntéseket, beleértve az ármegállapításra és a költségtérítésre vonatkozó döntések kritériumainak meghatározását, amelyek – külön-külön vagy együttesen – klinikai és nem klinikai megfontolásokat egyaránt figyelembe vehetnek, és amelyek szigorúan nemzeti hatáskörben maradnak.

| (15) | Lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy az általános nemzeti egészségügyitechnológiaértékelési eljárásaikhoz szükséges kiegészítő klinikai értékeléseket végezzenek azon egészségügyi technológiák vonatkozásában, amelyekhez közös klinikai értékelésről szóló jelentés áll rendelkezésre. Lehetővé kell tenni különösen azt, hogy a tagállamok kiegészítő klinikai elemzéseket végezzenek többek között olyan betegcsoportok, összehasonlítás alapjául szolgáló technológiák és egészségügyi eredmények vonatkozásában, amelyek nem szerepelnek a közös klinikai értékelésről szóló jelentésben, valamint más módszertan használatával, amennyiben az adott módszertan az érintett tagállam általános nemzeti egészségügyi technológiaértékelési eljárásához szükséges. Lehetővé kell továbbá tenni, hogy amennyiben a kiegészítő klinikai elemzésekhez további információkra, adatokra, elemzésekre vagy egyéb bizonyítékokra van szükség, a tagállamok bekérhessék a szükséges információkat, adatokat, elemzéseket vagy egyéb bizonyítékokat az egészségügyi technológiák fejlesztőitől. E rendelet semmilyen módon nem korlátozhatja a tagállamok ahhoz fűződő jogát, hogy a közös klinikai értékelésről szóló jelentés elkészítése előtt vagy alatt továbbá közzététele után nem klinikai értékeléseket végezzenek ugyanazon egészségügyi technológiákra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(15)

Lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy az általános nemzeti egészségügyitechnológiaértékelési eljárásaikhoz szükséges kiegészítő klinikai értékeléseket végezzenek azon egészségügyi technológiák vonatkozásában, amelyekhez közös klinikai értékelésről szóló jelentés áll rendelkezésre. Lehetővé kell tenni különösen azt, hogy a tagállamok kiegészítő klinikai elemzéseket végezzenek többek között olyan betegcsoportok, összehasonlítás alapjául szolgáló technológiák és egészségügyi eredmények vonatkozásában, amelyek nem szerepelnek a közös klinikai értékelésről szóló jelentésben, valamint más módszertan használatával, amennyiben az adott módszertan az érintett tagállam általános nemzeti egészségügyi technológiaértékelési eljárásához szükséges. Lehetővé kell továbbá tenni, hogy amennyiben a kiegészítő klinikai elemzésekhez további információkra, adatokra, elemzésekre vagy egyéb bizonyítékokra van szükség, a tagállamok bekérhessék a szükséges információkat, adatokat, elemzéseket vagy egyéb bizonyítékokat az egészségügyi technológiák fejlesztőitől. E rendelet semmilyen módon nem korlátozhatja a tagállamok ahhoz fűződő jogát, hogy a közös klinikai értékelésről szóló jelentés elkészítése előtt vagy alatt továbbá közzététele után nem klinikai értékeléseket végezzenek ugyanazon egészségügyi technológiákra vonatkozóan.

| (16) | A közös klinikai értékelések lehető legjobb minőségének és széles körű elfogadásának, valamint az egészségügyi technológiaértékelésért felelős nemzeti hatóságoknál és szervezeteknél rendelkezésre álló szakértelem és erőforrások összevonásának lehetővé tétele érdekében célszerű fokozatos megközelítést alkalmazni, azaz először kis számban végezni közös értékelést, és csak később írni elő, hogy közös klinikai értékeléseket kell elvégezni olyan egyéb gyógyszerek esetében, amelyek a 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) szerinti központosított forgalombahozatali engedélyezési eljárás tárgyát képezik, továbbá amelyek esetében ennek révén új terápiás javallat engedélyezésére kerül sor. |
| --- | --- |

(16)

A közös klinikai értékelések lehető legjobb minőségének és széles körű elfogadásának, valamint az egészségügyi technológiaértékelésért felelős nemzeti hatóságoknál és szervezeteknél rendelkezésre álló szakértelem és erőforrások összevonásának lehetővé tétele érdekében célszerű fokozatos megközelítést alkalmazni, azaz először kis számban végezni közös értékelést, és csak később írni elő, hogy közös klinikai értékeléseket kell elvégezni olyan egyéb gyógyszerek esetében, amelyek a 726/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (8) szerinti központosított forgalombahozatali engedélyezési eljárás tárgyát képezik, továbbá amelyek esetében ennek révén új terápiás javallat engedélyezésére kerül sor.

| (17) | Közös klinikai értékeléseket kell végezni továbbá az (EU) 2017/745 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (9) meghatározott bizonyos olyan orvostechnikai eszközök esetében, amelyek a legmagasabb kockázati osztályokba tartoznak, és amelyekre vonatkozóan az említett rendelet 106. cikkének (1) bekezdésében hivatkozott megfelelő szakértői bizottságok véleményt nyilvánítottak, vagy amelyekkel kapcsolatban ezek a bizottságok állást foglaltak, valamint az (EU) 2017/746 európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) értelmében D. osztályba sorolt in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök esetében is. |
| --- | --- |

(17)

Közös klinikai értékeléseket kell végezni továbbá az (EU) 2017/745 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (9) meghatározott bizonyos olyan orvostechnikai eszközök esetében, amelyek a legmagasabb kockázati osztályokba tartoznak, és amelyekre vonatkozóan az említett rendelet 106. cikkének (1) bekezdésében hivatkozott megfelelő szakértői bizottságok véleményt nyilvánítottak, vagy amelyekkel kapcsolatban ezek a bizottságok állást foglaltak, valamint az (EU) 2017/746 európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) értelmében D. osztályba sorolt in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök esetében is.

| (18) | Figyelembe véve egyes orvostechnikai eszközök és in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök összetettségét és az értékelésükhöz szükséges szakértelmet, lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy – amennyiben úgy találják, hogy az hozzáadott értéket képvisel – önkéntes együttműködést folytassanak az egészségügyi technológiaértékelés terén az (EU) 2017/745 rendelet 51. cikke értelmében IIb. vagy III. osztályba sorolt azon orvostechnikai eszközök és az (EU) 2017/746 rendelet 47. cikkének értelmében D. osztályba sorolt azon in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök esetében, amelyek szoftverek, és így nem tartoznak az e rendelet szerinti közös klinikai értékelések hatálya alá. |
| --- | --- |

(18)

Figyelembe véve egyes orvostechnikai eszközök és in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök összetettségét és az értékelésükhöz szükséges szakértelmet, lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy – amennyiben úgy találják, hogy az hozzáadott értéket képvisel – önkéntes együttműködést folytassanak az egészségügyi technológiaértékelés terén az (EU) 2017/745 rendelet 51. cikke értelmében IIb. vagy III. osztályba sorolt azon orvostechnikai eszközök és az (EU) 2017/746 rendelet 47. cikkének értelmében D. osztályba sorolt azon in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök esetében, amelyek szoftverek, és így nem tartoznak az e rendelet szerinti közös klinikai értékelések hatálya alá.

| (19) | Az egészségügyi technológiákkal kapcsolatban végzett közös klinikai értékelések pontosságának, helytállóságának és magas színvonalának garantálása érdekében, valamint biztosítandó, hogy azok mindenkor rendelkezésre álló legjobb tudományos bizonyítékokon alapuljanak, helyénvaló az említett értékelések aktualizálására vonatkozó feltételek meghatározása, különösen abban az esetben, ha a kezdeti értékelés után elérhetővé váló kiegészítő adatok az értékelés pontosságának és minőségének javulását eredményezhetik. |
| --- | --- |

(19)

Az egészségügyi technológiákkal kapcsolatban végzett közös klinikai értékelések pontosságának, helytállóságának és magas színvonalának garantálása érdekében, valamint biztosítandó, hogy azok mindenkor rendelkezésre álló legjobb tudományos bizonyítékokon alapuljanak, helyénvaló az említett értékelések aktualizálására vonatkozó feltételek meghatározása, különösen abban az esetben, ha a kezdeti értékelés után elérhetővé váló kiegészítő adatok az értékelés pontosságának és minőségének javulását eredményezhetik.

| (20) | Az e rendelet hatálya alá tartozó közös klinikai értékelések és egyéb közös munkák elvégzésének felügyeletére egy, a tagállamok képviselőiből, különösen az egészségügyi technológiaértékelésért felelős tagállami hatóságok és szervezetek képviselőiből álló, egészségügyi technológiaértékeléssel foglalkozó tagállami koordinációs csoportot (a továbbiakban: koordinációs csoport) kell felállítani. A közös klinikai értékelések és közös tudományos konzultációk tagállamok általi irányításának biztosítása érdekében a tagállamoknak kell kijelölniük a koordinációs csoport tagjait. Az említett tagokat úgy kell kijelölni, hogy a koordinációs csoport kompetenciájának magas szintje biztosítható legyen. A koordinációs csoport tagjainak olyan, egészségügyi technológiáért felelős hatóságokat és szervezeteket kell kijelölniük az alcsoportokba, amelyek megfelelő technikai szakértelmet biztosítanak a közös klinikai értékelések elvégzéséhez és a közös tudományos konzultációk lefolytatásához, figyelembe véve, hogy a gyógyszerekre, az orvostechnikai eszközökre és az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökre vonatkozó egészségügyi technológiaértékelésekhez egyaránt szakértelmet kell biztosítani. |
| --- | --- |

(20)

Az e rendelet hatálya alá tartozó közös klinikai értékelések és egyéb közös munkák elvégzésének felügyeletére egy, a tagállamok képviselőiből, különösen az egészségügyi technológiaértékelésért felelős tagállami hatóságok és szervezetek képviselőiből álló, egészségügyi technológiaértékeléssel foglalkozó tagállami koordinációs csoportot (a továbbiakban: koordinációs csoport) kell felállítani. A közös klinikai értékelések és közös tudományos konzultációk tagállamok általi irányításának biztosítása érdekében a tagállamoknak kell kijelölniük a koordinációs csoport tagjait. Az említett tagokat úgy kell kijelölni, hogy a koordinációs csoport kompetenciájának magas szintje biztosítható legyen. A koordinációs csoport tagjainak olyan, egészségügyi technológiáért felelős hatóságokat és szervezeteket kell kijelölniük az alcsoportokba, amelyek megfelelő technikai szakértelmet biztosítanak a közös klinikai értékelések elvégzéséhez és a közös tudományos konzultációk lefolytatásához, figyelembe véve, hogy a gyógyszerekre, az orvostechnikai eszközökre és az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökre vonatkozó egészségügyi technológiaértékelésekhez egyaránt szakértelmet kell biztosítani.

| (21) | Az együttműködés tudományos jellegét tükrözendő, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a koordinációs csoport által hozott döntések megfeleljenek a legmagasabb tudományos színvonalú és pártatlan közös munka garantálására irányuló célkitűzéseknek, a koordinációs csoportnak minden tőle telhetőt meg kell tennie a konszenzus eléréséhez. Amennyiben nem sikerül konszenzust elérni, a koordinációs csoporton belüli gördülékeny döntéshozatali mechanizmus biztosítása érdekében a technikai és tudományos jellegű döntéseket egyszerű többséggel kell meghozni, ahol minden egyes tagállam egy szavazattal rendelkezik, függetlenül attól, hogy egy adott tagállam hány tagot delegált a koordinációs csoportba. Ettől eltérően az éves munkaprogram, az éves jelentés és az alcsoportok munkájára vonatkozó stratégiai iránymutatás elfogadásáról szóló határozatokat eltérő jellegük miatt minősített többséggel kell meghozni. |
| --- | --- |

(21)

Az együttműködés tudományos jellegét tükrözendő, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a koordinációs csoport által hozott döntések megfeleljenek a legmagasabb tudományos színvonalú és pártatlan közös munka garantálására irányuló célkitűzéseknek, a koordinációs csoportnak minden tőle telhetőt meg kell tennie a konszenzus eléréséhez. Amennyiben nem sikerül konszenzust elérni, a koordinációs csoporton belüli gördülékeny döntéshozatali mechanizmus biztosítása érdekében a technikai és tudományos jellegű döntéseket egyszerű többséggel kell meghozni, ahol minden egyes tagállam egy szavazattal rendelkezik, függetlenül attól, hogy egy adott tagállam hány tagot delegált a koordinációs csoportba. Ettől eltérően az éves munkaprogram, az éves jelentés és az alcsoportok munkájára vonatkozó stratégiai iránymutatás elfogadásáról szóló határozatokat eltérő jellegük miatt minősített többséggel kell meghozni.

| (22) | A Bizottság nem vehet részt a közös klinikai értékelésekről szóló szavazásokon, valamint nem fűzhet észrevételeket a közös klinikai értékelésről szóló jelentések tartalmához. |
| --- | --- |

(22)

A Bizottság nem vehet részt a közös klinikai értékelésekről szóló szavazásokon, valamint nem fűzhet észrevételeket a közös klinikai értékelésről szóló jelentések tartalmához.

| (23) | A koordinációs csoportnak biztosítania kell, hogy a közös tudományos munka, továbbá a közös klinikai értékelésről szóló jelentések és a közös tudományos konzultáció záródokumentumának elkészítésekor alkalmazott eljárások és módszerek a lehető legmagasabb színvonalat garantálják, továbbá azt, hogy e dokumentumok időben elkészüljenek és tükrözzék az orvostudománynak az elkészítésükkor aktuális állását. |
| --- | --- |

(23)

A koordinációs csoportnak biztosítania kell, hogy a közös tudományos munka, továbbá a közös klinikai értékelésről szóló jelentések és a közös tudományos konzultáció záródokumentumának elkészítésekor alkalmazott eljárások és módszerek a lehető legmagasabb színvonalat garantálják, továbbá azt, hogy e dokumentumok időben elkészüljenek és tükrözzék az orvostudománynak az elkészítésükkor aktuális állását.

| (24) | A közös klinikai értékelés és a közös tudományos konzultáció lebonyolítására vonatkozó módszereket oly módon kell módosítani, hogy azok figyelembe vegyék az olyan új egészségügyi technológiák sajátosságait, amelyek esetében előfordulhat, hogy egyes adatok nem állnak azonnal rendelkezésre. Ez a helyzet állhat fenn többek között a ritka betegség kezelésére használt gyógyszerek, az oltóanyagok és a fejlett terápiás gyógyszerkészítmények esetében. |
| --- | --- |

(24)

A közös klinikai értékelés és a közös tudományos konzultáció lebonyolítására vonatkozó módszereket oly módon kell módosítani, hogy azok figyelembe vegyék az olyan új egészségügyi technológiák sajátosságait, amelyek esetében előfordulhat, hogy egyes adatok nem állnak azonnal rendelkezésre. Ez a helyzet állhat fenn többek között a ritka betegség kezelésére használt gyógyszerek, az oltóanyagok és a fejlett terápiás gyógyszerkészítmények esetében.

| (25) | A közös klinikai értékelések értékelési hatókörének inkluzívnak kell lennie, és tükröznie kell az egészségügyi technológiák fejlesztői által benyújtandó adatokra és elemzésekre vonatkozó valamennyi tagállami igényt. |
| --- | --- |

(25)

A közös klinikai értékelések értékelési hatókörének inkluzívnak kell lennie, és tükröznie kell az egészségügyi technológiák fejlesztői által benyújtandó adatokra és elemzésekre vonatkozó valamennyi tagállami igényt.

| (26) | Amennyiben a közös klinikai értékeléseket tagállami szinten később közigazgatási döntések előkészítéséhez használják, azok a többlépcsős eljárás különböző előkészítő lépéseinek egyikét képezik. A nemzeti egészségügyi technológiaértékelési eljárások, az egészségügyi technológiák értékéről tagállami szinten levont következtetések és az egészségügyi technológiaértékelések alapján hozott döntések továbbra is kizárólag a tagállamok hatáskörébe tartoznak. Lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy meghatározhassák, hogy a közös klinikai értékelésről szóló jelentéseket egészségügyi technológiaértékelési eljárásuk mely szakaszában, mely hatóság vagy szervezet vizsgálja meg. |
| --- | --- |

(26)

Amennyiben a közös klinikai értékeléseket tagállami szinten később közigazgatási döntések előkészítéséhez használják, azok a többlépcsős eljárás különböző előkészítő lépéseinek egyikét képezik. A nemzeti egészségügyi technológiaértékelési eljárások, az egészségügyi technológiák értékéről tagállami szinten levont következtetések és az egészségügyi technológiaértékelések alapján hozott döntések továbbra is kizárólag a tagállamok hatáskörébe tartoznak. Lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy meghatározhassák, hogy a közös klinikai értékelésről szóló jelentéseket egészségügyi technológiaértékelési eljárásuk mely szakaszában, mely hatóság vagy szervezet vizsgálja meg.

| (27) | A koordinációs csoportnak minden tőle telhetőt meg kell tennie annak érdekében, hogy konszenzussal jóváhagyja a közös klinikai értékelésről szóló jelentéseket. Amennyiben konszenzus nem érhető el, a közös klinikai értékelésről szóló jelentéseknek tartalmazniuk kell a tudományos különvéleményeket arra való tekintettel, hogy biztosítható legyen a jelentések megadott határidőn belüli véglegesítése. A közös klinikai értékelések rendszere integritásának és a konszenzusra törekvésnek a biztosítása érdekében csak azokat a tudományos különvéleményeket kell a jelentésben szerepeltetni, amelyek tudományos alapon teljes mértékben indokoltak, ezért ezt kivételes intézkedésnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(27)

A koordinációs csoportnak minden tőle telhetőt meg kell tennie annak érdekében, hogy konszenzussal jóváhagyja a közös klinikai értékelésről szóló jelentéseket. Amennyiben konszenzus nem érhető el, a közös klinikai értékelésről szóló jelentéseknek tartalmazniuk kell a tudományos különvéleményeket arra való tekintettel, hogy biztosítható legyen a jelentések megadott határidőn belüli véglegesítése. A közös klinikai értékelések rendszere integritásának és a konszenzusra törekvésnek a biztosítása érdekében csak azokat a tudományos különvéleményeket kell a jelentésben szerepeltetni, amelyek tudományos alapon teljes mértékben indokoltak, ezért ezt kivételes intézkedésnek kell tekinteni.

| (28) | Továbbra is a tagállamoknak kell felelősséget vállalniuk mindazokért a következtetésekért, amit nemzeti szinten egy adott egészségügyi technológiai klinikai hozzáadott értékéről levonnak, mivel az ilyen következtetések az adott tagállam egészségügyi körülményeitől és a közös klinikai értékelésről szóló jelentésben foglalt egyes elemzések relevanciájától függnek (például a közös klinikai értékelésről szóló jelentésbe több, az összehasonlítás alapjául szolgáló technológia is belefoglalható, amelyeknek csak egy része releváns egy adott tagállam szempontjából). A közös klinikai értékelésről szóló jelentésnek tartalmaznia kell az elemzett egészségügyi eredmények tekintetében megfigyelt relatív hatások leírását, beleértve a számszerű eredményeket és a konfidencia-intervallumokat, valamint a tudományos bizonytalanságnak és a bizonyítékok erősségeinek és korlátainak az elemzését (például belső és külső érvényesség). A közös klinikai értékelésről szóló jelentésnek tényszerűnek kell lennie, és nem tartalmazhat sem értékítéletet, sem egészségügyi eredmények rangsorolását, sem az értékelt egészségügyi technológia általános hasznára vagy klinikai hozzáadott előnyeire vonatkozó következtetéseket, valamint nem tartalmazhat állásfoglalást sem arra a célcsoportra vonatkozóan, amelyben az egészségügyi technológiát alkalmazni kell, sem pedig arra nézve, hogy az egészségügyi technológia milyen helyet foglaljon el a terápiás, diagnosztikai vagy megelőzési stratégiában. |
| --- | --- |

(28)

Továbbra is a tagállamoknak kell felelősséget vállalniuk mindazokért a következtetésekért, amit nemzeti szinten egy adott egészségügyi technológiai klinikai hozzáadott értékéről levonnak, mivel az ilyen következtetések az adott tagállam egészségügyi körülményeitől és a közös klinikai értékelésről szóló jelentésben foglalt egyes elemzések relevanciájától függnek (például a közös klinikai értékelésről szóló jelentésbe több, az összehasonlítás alapjául szolgáló technológia is belefoglalható, amelyeknek csak egy része releváns egy adott tagállam szempontjából). A közös klinikai értékelésről szóló jelentésnek tartalmaznia kell az elemzett egészségügyi eredmények tekintetében megfigyelt relatív hatások leírását, beleértve a számszerű eredményeket és a konfidencia-intervallumokat, valamint a tudományos bizonytalanságnak és a bizonyítékok erősségeinek és korlátainak az elemzését (például belső és külső érvényesség). A közös klinikai értékelésről szóló jelentésnek tényszerűnek kell lennie, és nem tartalmazhat sem értékítéletet, sem egészségügyi eredmények rangsorolását, sem az értékelt egészségügyi technológia általános hasznára vagy klinikai hozzáadott előnyeire vonatkozó következtetéseket, valamint nem tartalmazhat állásfoglalást sem arra a célcsoportra vonatkozóan, amelyben az egészségügyi technológiát alkalmazni kell, sem pedig arra nézve, hogy az egészségügyi technológia milyen helyet foglaljon el a terápiás, diagnosztikai vagy megelőzési stratégiában.

| (29) | A folyamat átláthatósága és nyilvánossága alapvető fontosságú. Kereskedelmi okokból bizalmas adatok kezelése esetén a titoktartás körét egyértelműen meg kell határozni és indokolni kell, a bizalmas adatok körét pedig megfelelően körül kell határolni és azokat akként kell kezelni. |
| --- | --- |

(29)

A folyamat átláthatósága és nyilvánossága alapvető fontosságú. Kereskedelmi okokból bizalmas adatok kezelése esetén a titoktartás körét egyértelműen meg kell határozni és indokolni kell, a bizalmas adatok körét pedig megfelelően körül kell határolni és azokat akként kell kezelni.

| (30) | Amennyiben a tagállamok uniós szinten már értékelt egészségügyi technológiákra irányulóan végeznek tagállami vagy regionális szintű egészségügyi technológiaértékelést, figyelembe kell venniük az uniós szintű közös klinikai értékelésről szóló jelentést. E tekintetben – figyelembe véve különösen azt, hogy az egészségügyi technológiaértékelésre vonatkozó nemzeti döntéshozatal ütemezése tagállamonként eltérő lehet – a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy olyan információkat, adatokat, elemzéseket és egyéb bizonyítékokat is figyelembe vegyenek, amelyek nem képezték az uniós szintű közös klinikai értékelés részét. A koordinációs csoport rendelkezésére kell bocsátani az olyan egészségügyi technológiák nemzeti vagy regionális szintű egészségügyi technológiaértékelését, amelyek uniós szintű értékelésére már sor került. |
| --- | --- |

(30)

Amennyiben a tagállamok uniós szinten már értékelt egészségügyi technológiákra irányulóan végeznek tagállami vagy regionális szintű egészségügyi technológiaértékelést, figyelembe kell venniük az uniós szintű közös klinikai értékelésről szóló jelentést. E tekintetben – figyelembe véve különösen azt, hogy az egészségügyi technológiaértékelésre vonatkozó nemzeti döntéshozatal ütemezése tagállamonként eltérő lehet – a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy olyan információkat, adatokat, elemzéseket és egyéb bizonyítékokat is figyelembe vegyenek, amelyek nem képezték az uniós szintű közös klinikai értékelés részét. A koordinációs csoport rendelkezésére kell bocsátani az olyan egészségügyi technológiák nemzeti vagy regionális szintű egészségügyi technológiaértékelését, amelyek uniós szintű értékelésére már sor került.

| (31) | E rendelet összefüggésében a „megfelelő figyelembevétel” kifejezés a közös klinikai értékelésről szóló jelentés vonatkozásában azt jelenti, hogy a jelentésnek szerepelnie kell az egészségügyi technológiaértékelésben tagállami vagy regionális szinten részt vevő szervek vagy szervezetek dokumentációjában, valamint hogy a jelentést figyelembe kell venni minden tagállami szintű egészségügyi technológiaértékelés során. Amennyiben rendelkezésre áll a közös klinikai értékelésről szóló jelentés, annak szerepelnie kell a nemzeti egészségügyi technológiaértékelési eljárást alátámasztó dokumentációban. A közös klinikai értékelésről szóló jelentés tartalma azonban tudományos jellegű és nem lehet kötelező erejű az említett szervek, szervezetek vagy a tagállamok számára. Amennyiben a nemzeti egészségügyi technológiaértékelés véglegesítésének időpontjában nem áll rendelkezésre közös klinikai értékelésről szóló jelentés, ez nem késleltetheti a későbbi tagállami szintű eljárásokat. A közös klinikai értékelésről szóló jelentésnek külső hatása a kérelmezőkre és – a tagállamokon kívül – egyéb felekre nézve nem lehet. |
| --- | --- |

(31)

E rendelet összefüggésében a „megfelelő figyelembevétel” kifejezés a közös klinikai értékelésről szóló jelentés vonatkozásában azt jelenti, hogy a jelentésnek szerepelnie kell az egészségügyi technológiaértékelésben tagállami vagy regionális szinten részt vevő szervek vagy szervezetek dokumentációjában, valamint hogy a jelentést figyelembe kell venni minden tagállami szintű egészségügyi technológiaértékelés során. Amennyiben rendelkezésre áll a közös klinikai értékelésről szóló jelentés, annak szerepelnie kell a nemzeti egészségügyi technológiaértékelési eljárást alátámasztó dokumentációban. A közös klinikai értékelésről szóló jelentés tartalma azonban tudományos jellegű és nem lehet kötelező erejű az említett szervek, szervezetek vagy a tagállamok számára. Amennyiben a nemzeti egészségügyi technológiaértékelés véglegesítésének időpontjában nem áll rendelkezésre közös klinikai értékelésről szóló jelentés, ez nem késleltetheti a későbbi tagállami szintű eljárásokat. A közös klinikai értékelésről szóló jelentésnek külső hatása a kérelmezőkre és – a tagállamokon kívül – egyéb felekre nézve nem lehet.

| (32) | A tagállamok azon kötelezettsége, hogy nemzeti szinten ne követeljenek meg az egészségügyi technológiák fejlesztői által uniós szinten már benyújtott információkat, adatokat, elemzéseket vagy egyéb bizonyítékokat – amennyiben az egészségügyi technológiák fejlesztői megfelelnek az e rendeletben meghatározott információszolgáltatási követelményeknek –, csökkenti az egészségügyi technológiák fejlesztőire háruló azon adminisztratív és pénzügyi terheket, amelyek abból adódnának, hogy tagállami szinten az információk, adatok, elemzések vagy egyéb bizonyítékok benyújtása tekintetében a fejlesztőknek többféle, eltérő követelménynek kell eleget tenniük. Az említett kötelezettség azonban nem zárhatja ki annak lehetőségét, hogy a tagállamok az egészségügyi technológiák fejlesztőitől pontosítást kérjenek a benyújtott információk, adatok, elemzések vagy egyéb bizonyítékok tekintetében. |
| --- | --- |

(32)

A tagállamok azon kötelezettsége, hogy nemzeti szinten ne követeljenek meg az egészségügyi technológiák fejlesztői által uniós szinten már benyújtott információkat, adatokat, elemzéseket vagy egyéb bizonyítékokat – amennyiben az egészségügyi technológiák fejlesztői megfelelnek az e rendeletben meghatározott információszolgáltatási követelményeknek –, csökkenti az egészségügyi technológiák fejlesztőire háruló azon adminisztratív és pénzügyi terheket, amelyek abból adódnának, hogy tagállami szinten az információk, adatok, elemzések vagy egyéb bizonyítékok benyújtása tekintetében a fejlesztőknek többféle, eltérő követelménynek kell eleget tenniük. Az említett kötelezettség azonban nem zárhatja ki annak lehetőségét, hogy a tagállamok az egészségügyi technológiák fejlesztőitől pontosítást kérjenek a benyújtott információk, adatok, elemzések vagy egyéb bizonyítékok tekintetében.

| (33) | A tagállamok azon kötelezettsége, hogy nemzeti szinten ne követeljék meg ugyanazokat az információkat, adatokat, elemzéseket vagy egyéb bizonyítékokat, amelyeket az egészségügyi technológiák fejlesztői uniós szinten már benyújtottak, nem terjedhet ki az információknak, adatoknak, elemzéseknek vagy egyéb bizonyítékoknak a tagállami szintű korai hozzáférési programok hatálya alá tartozó bekérésére. Az ilyen tagállami szintű korai hozzáférési programok célja, hogy a központosított forgalombahozatali engedélyezés előtt a gyógyszerekhez hozzáférést biztosítsanak a betegek számára olyan helyzetekben, amikor nagy arányban kielégítetlen egészségügyi szükségletek merülnek fel. |
| --- | --- |

(33)

A tagállamok azon kötelezettsége, hogy nemzeti szinten ne követeljék meg ugyanazokat az információkat, adatokat, elemzéseket vagy egyéb bizonyítékokat, amelyeket az egészségügyi technológiák fejlesztői uniós szinten már benyújtottak, nem terjedhet ki az információknak, adatoknak, elemzéseknek vagy egyéb bizonyítékoknak a tagállami szintű korai hozzáférési programok hatálya alá tartozó bekérésére. Az ilyen tagállami szintű korai hozzáférési programok célja, hogy a központosított forgalombahozatali engedélyezés előtt a gyógyszerekhez hozzáférést biztosítsanak a betegek számára olyan helyzetekben, amikor nagy arányban kielégítetlen egészségügyi szükségletek merülnek fel.

| (34) | Helyénvaló, hogy az egészségügyi technológiák fejlesztői nemzeti szinten ne nyújtsanak be olyan információkat, adatokat, elemzéseket vagy egyéb bizonyítékokat, amelyeket uniós szinten már benyújtottak. Ez biztosítja azt, hogy a tagállamok csak olyan információkat, adatokat, elemzéseket és egyéb bizonyítékokat kérhessenek tagállami szinten az egészségügyi technológiák fejlesztőitől, amelyek uniós szinten még nem állnak rendelkezésre. |
| --- | --- |

(34)

Helyénvaló, hogy az egészségügyi technológiák fejlesztői nemzeti szinten ne nyújtsanak be olyan információkat, adatokat, elemzéseket vagy egyéb bizonyítékokat, amelyeket uniós szinten már benyújtottak. Ez biztosítja azt, hogy a tagállamok csak olyan információkat, adatokat, elemzéseket és egyéb bizonyítékokat kérhessenek tagállami szinten az egészségügyi technológiák fejlesztőitől, amelyek uniós szinten még nem állnak rendelkezésre.

| (35) | A gyógyszerek esetében a közös klinikai értékelés során előnyben kell részesíteni az olyan randomizált, vak, kontrollcsoportos, közvetlenül összehasonlító klinikai vizsgálatokat, amelyek módszertana megfelel a bizonyítékon alapuló orvoslásra vonatkozó nemzetközi előírásoknak. Az említett megközelítés azonban önmagában nem zárhatja ki az obszervációs – többek között a valós körülmények között szerzett adatokon alapuló – vizsgálatokat, amennyiben az ilyen vizsgálatok hozzáférhetők. |
| --- | --- |

(35)

A gyógyszerek esetében a közös klinikai értékelés során előnyben kell részesíteni az olyan randomizált, vak, kontrollcsoportos, közvetlenül összehasonlító klinikai vizsgálatokat, amelyek módszertana megfelel a bizonyítékon alapuló orvoslásra vonatkozó nemzetközi előírásoknak. Az említett megközelítés azonban önmagában nem zárhatja ki az obszervációs – többek között a valós körülmények között szerzett adatokon alapuló – vizsgálatokat, amennyiben az ilyen vizsgálatok hozzáférhetők.

| (36) | A gyógyszerekkel kapcsolatban végzett közös klinikai értékelések idejét lehetőség szerint a 726/2004/EK rendelet szerinti centralizált forgalombahozatali engedélyezési eljárás ütemezéséhez viszonyítva kell meghatározni. Ennek az összehangoltságnak kell biztosítania azt, hogy a közös klinikai értékelések hatékonyan megkönnyítsék az innovatív technológiák piacra jutását, valamint hozzájáruljanak, hogy azok időben a betegek rendelkezésére álljanak. Az egészségügyi technológiák fejlesztőinek ezért a kért információk, adatok, elemzések és egyéb bizonyítékok benyújtásakor be kell tartaniuk az e rendelet alapján megállapított határidőket. |
| --- | --- |

(36)

A gyógyszerekkel kapcsolatban végzett közös klinikai értékelések idejét lehetőség szerint a 726/2004/EK rendelet szerinti centralizált forgalombahozatali engedélyezési eljárás ütemezéséhez viszonyítva kell meghatározni. Ennek az összehangoltságnak kell biztosítania azt, hogy a közös klinikai értékelések hatékonyan megkönnyítsék az innovatív technológiák piacra jutását, valamint hozzájáruljanak, hogy azok időben a betegek rendelkezésére álljanak. Az egészségügyi technológiák fejlesztőinek ezért a kért információk, adatok, elemzések és egyéb bizonyítékok benyújtásakor be kell tartaniuk az e rendelet alapján megállapított határidőket.

| (37) | Az orvostechnikai eszközökkel és az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökkel kapcsolatban végzett közös klinikai értékelések ütemezésének meghatározásakor figyelembe kell venni az említett eszközökre jellemző, fokozottan decentralizált piacra jutási utat, valamint a közös klinikai értékelés elvégzéséhez szükséges megfelelő bizonyítékok rendelkezésre állását. Mivel a szükséges bizonyítékok esetleg csak az orvostechnikai eszköz vagy az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszköz forgalomba hozatalát követően válnak elérhetővé, valamint az említett eszközöknek a közös klinikai értékelés tárgyává történő, megfelelő időben való kiválasztásának lehetővé tétele érdekében az ilyen eszközök esetében lehetőséget kell biztosítani arra, hogy értékelésükre csak forgalomba hozataluk után kerüljön sor. |
| --- | --- |

(37)

Az orvostechnikai eszközökkel és az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökkel kapcsolatban végzett közös klinikai értékelések ütemezésének meghatározásakor figyelembe kell venni az említett eszközökre jellemző, fokozottan decentralizált piacra jutási utat, valamint a közös klinikai értékelés elvégzéséhez szükséges megfelelő bizonyítékok rendelkezésre állását. Mivel a szükséges bizonyítékok esetleg csak az orvostechnikai eszköz vagy az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszköz forgalomba hozatalát követően válnak elérhetővé, valamint az említett eszközöknek a közös klinikai értékelés tárgyává történő, megfelelő időben való kiválasztásának lehetővé tétele érdekében az ilyen eszközök esetében lehetőséget kell biztosítani arra, hogy értékelésükre csak forgalomba hozataluk után kerüljön sor.

| (38) | Az e rendelet értelmében végzett közös munka – különösen a közös klinikai értékelések – során minden esetben magas színvonalú és időszerű eredmények elérésére kell törekedni, valamint nagyobb fokú együttműködést kell előirányozni a tagállamok között az orvostechnikai eszközök vagy az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök egészségügyi technológiaértékelése terén, anélkül, hogy e munka késleltetné vagy gátolná az orvostechnikai eszközök vagy az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök CE-jelölésének megszerzését, vagy késleltetné a piacra jutásukat. E munkának el kell különülnie és függetlenül kell folynia azon szabályozási értékelésektől, amelyek elvégzésére az (EU) 2017/745 és az (EU) 2017/746 rendelet alapján kerül sor, és nem befolyásolhatja az említett rendeletek alapján történő döntéshozatalt. |
| --- | --- |

(38)

Az e rendelet értelmében végzett közös munka – különösen a közös klinikai értékelések – során minden esetben magas színvonalú és időszerű eredmények elérésére kell törekedni, valamint nagyobb fokú együttműködést kell előirányozni a tagállamok között az orvostechnikai eszközök vagy az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök egészségügyi technológiaértékelése terén, anélkül, hogy e munka késleltetné vagy gátolná az orvostechnikai eszközök vagy az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök CE-jelölésének megszerzését, vagy késleltetné a piacra jutásukat. E munkának el kell különülnie és függetlenül kell folynia azon szabályozási értékelésektől, amelyek elvégzésére az (EU) 2017/745 és az (EU) 2017/746 rendelet alapján kerül sor, és nem befolyásolhatja az említett rendeletek alapján történő döntéshozatalt.

| (39) | A közös klinikai értékelések előkészítési folyamatának megkönnyítése céljából lehetővé kell tenni az egészségügyi technológiák fejlesztői számára, hogy adott esetben közös tudományos konzultációkat folytassanak a koordinációs csoporttal annak érdekében, hogy iránymutatást kapjanak a klinikai vizsgálatokból valószínűsíthetően bekérni tervezett információkról, adatokról, elemzésekről és egyéb bizonyítékokról. A klinikai vizsgálatok magukban foglalják a gyógyszerek klinikai vizsgálatát, az orvostechnikai eszközök klinikai értékeléséhez szükséges klinikai vizsgálatokat és az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök teljesítőképesség-értékeléséhez szükséges teljesítőképesség-vizsgálatokat. Tekintettel a konzultáció előzetes jellegére, az ennek során nyújtott iránymutatások nem lehetnek jogilag kötelező erejűek sem az egészségügyi technológiák fejlesztőire, sem az egészségügyi technológiaértékelésért felelős hatóságokra és szervezetekre nézve. Az ilyen iránymutatásoknak azonban tükrözniük kell az orvostudománynak a közös tudományos konzultáció ideje alatti aktuális állását, szem előtt tartva különösen a betegek érdekeit. |
| --- | --- |

(39)

A közös klinikai értékelések előkészítési folyamatának megkönnyítése céljából lehetővé kell tenni az egészségügyi technológiák fejlesztői számára, hogy adott esetben közös tudományos konzultációkat folytassanak a koordinációs csoporttal annak érdekében, hogy iránymutatást kapjanak a klinikai vizsgálatokból valószínűsíthetően bekérni tervezett információkról, adatokról, elemzésekről és egyéb bizonyítékokról. A klinikai vizsgálatok magukban foglalják a gyógyszerek klinikai vizsgálatát, az orvostechnikai eszközök klinikai értékeléséhez szükséges klinikai vizsgálatokat és az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök teljesítőképesség-értékeléséhez szükséges teljesítőképesség-vizsgálatokat. Tekintettel a konzultáció előzetes jellegére, az ennek során nyújtott iránymutatások nem lehetnek jogilag kötelező erejűek sem az egészségügyi technológiák fejlesztőire, sem az egészségügyi technológiaértékelésért felelős hatóságokra és szervezetekre nézve. Az ilyen iránymutatásoknak azonban tükrözniük kell az orvostudománynak a közös tudományos konzultáció ideje alatti aktuális állását, szem előtt tartva különösen a betegek érdekeit.

| (40) | Amennyiben a közös tudományos konzultációkra a gyógyszerekre vonatkozó, a 726/2004/EK rendeletben előírt tudományos tanácsadás előkészítésével, vagy az (EU) 2017/745 rendeletben az orvostechnikai eszközökre vonatkozóan előírt konzultációval párhuzamosan kerül sor, ezeket a párhuzamos eljárásokat – köztük az alcsoportok és az Európai Gyógyszerügynökség vagy az orvostechnikai eszközökkel foglalkozó szakértői testületek közötti információcserét is – úgy kell lefolytatni, hogy a bizonyítékok előállítása megfeleljen az egyes keretrendszerek feltételeinek, miközben a vonatkozó feladatköreik elkülönítését fenntartják. |
| --- | --- |

(40)

Amennyiben a közös tudományos konzultációkra a gyógyszerekre vonatkozó, a 726/2004/EK rendeletben előírt tudományos tanácsadás előkészítésével, vagy az (EU) 2017/745 rendeletben az orvostechnikai eszközökre vonatkozóan előírt konzultációval párhuzamosan kerül sor, ezeket a párhuzamos eljárásokat – köztük az alcsoportok és az Európai Gyógyszerügynökség vagy az orvostechnikai eszközökkel foglalkozó szakértői testületek közötti információcserét is – úgy kell lefolytatni, hogy a bizonyítékok előállítása megfeleljen az egyes keretrendszerek feltételeinek, miközben a vonatkozó feladatköreik elkülönítését fenntartják.

| (41) | A közös klinikai értékelések és a közös tudományos konzultációk bizalmas információk megosztását teszik szükségessé az egészségügyi technológiák fejlesztői, valamint az egészségügyi technológiaértékelésért felelős hatóságok és szervezetek között. Az ilyen információk védelmének biztosítása érdekében a közös klinikai értékelések és közös klinikai konzultációk keretében a koordinációs csoportnak átadott információk csak titoktartási megállapodás aláírását követően adhatók át harmadik félnek. Emellett a közös tudományos konzultációk eredményeire vonatkozó bármilyen információt csak anonimizált formában, a kereskedelmi szempontból érzékeny információk törlését követően lehet közzétenni. |
| --- | --- |

(41)

A közös klinikai értékelések és a közös tudományos konzultációk bizalmas információk megosztását teszik szükségessé az egészségügyi technológiák fejlesztői, valamint az egészségügyi technológiaértékelésért felelős hatóságok és szervezetek között. Az ilyen információk védelmének biztosítása érdekében a közös klinikai értékelések és közös klinikai konzultációk keretében a koordinációs csoportnak átadott információk csak titoktartási megállapodás aláírását követően adhatók át harmadik félnek. Emellett a közös tudományos konzultációk eredményeire vonatkozó bármilyen információt csak anonimizált formában, a kereskedelmi szempontból érzékeny információk törlését követően lehet közzétenni.

| (42) | A rendelkezésre álló erőforrások hatékony felhasználásának biztosítása érdekében helyénvaló előírni a kilátások feltérképezésének feladatát, amely lehetővé teszi azoknak a kialakulóban lévő egészségügyi technológiáknak a korai azonosítását, amelyek valószínűsíthetően jelentős hatást fognak kifejteni a betegekre, a közegészségre és az egészségügyi rendszerekre, és amely információval segíti a kutatást. A kilátások feltérképezése révén támogatni lehetne a koordinációs csoport munkájának tervezését – különösen a közös klinikai értékelések és a közös tudományos konzultációk vonatkozásában –, valamint a hosszú távú tervezéshez szükséges információkhoz lehetne jutni mind uniós, mind tagállami szinten. |
| --- | --- |

(42)

A rendelkezésre álló erőforrások hatékony felhasználásának biztosítása érdekében helyénvaló előírni a kilátások feltérképezésének feladatát, amely lehetővé teszi azoknak a kialakulóban lévő egészségügyi technológiáknak a korai azonosítását, amelyek valószínűsíthetően jelentős hatást fognak kifejteni a betegekre, a közegészségre és az egészségügyi rendszerekre, és amely információval segíti a kutatást. A kilátások feltérképezése révén támogatni lehetne a koordinációs csoport munkájának tervezését – különösen a közös klinikai értékelések és a közös tudományos konzultációk vonatkozásában –, valamint a hosszú távú tervezéshez szükséges információkhoz lehetne jutni mind uniós, mind tagállami szinten.

| (43) | Az Uniónak továbbra is támogatnia kell a tagállamok között az egészségügyi technológiaértékeléssel kapcsolatosan folytatott önkéntes alapú együttműködést, többek között a oltási programok kidolgozása és végrehajtása, valamint a tagállami egészségügyi technológiaértékelési rendszerek kapacitásépítése terén. Az ilyen önkéntes együttműködésnek emellett meg kell könnyítenie a szinergiák kialakítását a digitális egységes piaci stratégia azon kezdeményezéseivel, amelyek az egészségügy releváns digitális és adatvezérelt területeit érintik, és amelyek célja az egészségügyi technológiaértékelés szempontjából lényeges, valós körülmények között szerzett kiegészítő bizonyítékok biztosítása. Az egészségügyi technológiaértékeléssel kapcsolatosan folytatott önkéntes alapú együttműködés magában foglalhatja például a kezeléseket kiegészítő diagnosztikai vizsgálatokat, a sebészeti eljárásokat, a megelőző, szűrő- és egészségfejlesztő programokat, az információs és kommunikációs technológiai eszközöket vagy az integrált ellátási eljárásokat. A különböző egészségügyi technológiák értékelésének eltérő, a technológiák egyedi jellemzőitől függő követelményei vannak, ezért az egészségügyi technológiaértékelés terén következetes és az említett különböző egészségügyi technológiákat támogató, koherens megközelítés alkalmazása szükséges. |
| --- | --- |

(43)

Az Uniónak továbbra is támogatnia kell a tagállamok között az egészségügyi technológiaértékeléssel kapcsolatosan folytatott önkéntes alapú együttműködést, többek között a oltási programok kidolgozása és végrehajtása, valamint a tagállami egészségügyi technológiaértékelési rendszerek kapacitásépítése terén. Az ilyen önkéntes együttműködésnek emellett meg kell könnyítenie a szinergiák kialakítását a digitális egységes piaci stratégia azon kezdeményezéseivel, amelyek az egészségügy releváns digitális és adatvezérelt területeit érintik, és amelyek célja az egészségügyi technológiaértékelés szempontjából lényeges, valós körülmények között szerzett kiegészítő bizonyítékok biztosítása. Az egészségügyi technológiaértékeléssel kapcsolatosan folytatott önkéntes alapú együttműködés magában foglalhatja például a kezeléseket kiegészítő diagnosztikai vizsgálatokat, a sebészeti eljárásokat, a megelőző, szűrő- és egészségfejlesztő programokat, az információs és kommunikációs technológiai eszközöket vagy az integrált ellátási eljárásokat. A különböző egészségügyi technológiák értékelésének eltérő, a technológiák egyedi jellemzőitől függő követelményei vannak, ezért az egészségügyi technológiaértékelés terén következetes és az említett különböző egészségügyi technológiákat támogató, koherens megközelítés alkalmazása szükséges.

| (44) | A közös munka inkluzív jellegének és átláthatóságának biztosítása érdekében a koordinációs csoportnak az egészségügyi technológiaértékelés terén folytatott uniós szintű együttműködésbe az érdekelt szervezetek széles körét be kell vonnia, és konzultációt kell folytatnia velük, ideértve a betegképviseleti szervezeteket, az egészségügyi szakmai szervezeteket, a klinikai és a tudományos társaságokat, az egészségügyi technológiafejlesztői szövetségeket, a fogyasztói szervezeteket és az egészségügy területén működő egyéb érintett nem kormányzati szervezeteket. Az érdekelt szervezetek és a koordinációs csoport közötti párbeszéd megkönnyítése érdekében létre kell hozni az érdekelt felek hálózatát. |
| --- | --- |

(44)

A közös munka inkluzív jellegének és átláthatóságának biztosítása érdekében a koordinációs csoportnak az egészségügyi technológiaértékelés terén folytatott uniós szintű együttműködésbe az érdekelt szervezetek széles körét be kell vonnia, és konzultációt kell folytatnia velük, ideértve a betegképviseleti szervezeteket, az egészségügyi szakmai szervezeteket, a klinikai és a tudományos társaságokat, az egészségügyi technológiafejlesztői szövetségeket, a fogyasztói szervezeteket és az egészségügy területén működő egyéb érintett nem kormányzati szervezeteket. Az érdekelt szervezetek és a koordinációs csoport közötti párbeszéd megkönnyítése érdekében létre kell hozni az érdekelt felek hálózatát.

| (45) | Annak biztosítása érdekében, hogy a közös munka a lehető legmagasabb tudományos színvonalon és a legkorszerűbb módon történjen, releváns és mélyreható szakértelemmel rendelkező külső szakértőknek is hozzá kell járulniuk a közös klinikai értékelésekhez és a közös tudományos konzultációkhoz. Ilyen szakértők lehetnek az érintett terápiás terület klinikai szakértői, az adott betegségben szenvedő betegek és más, például az érintett egészségügyi technológia típusához vagy a klinikai vizsgálatok tervezésével kapcsolatos kérdésekhez értő releváns szakemberek. Az említett szakértők felkutatásához és az egyes terápiás területekhez kapcsolódó ismeretek megszerzéséhez az európai referenciahálózatok is felhasználhatók forrásként. A betegeket, valamint a klinikai szakértőket és egyéb releváns szakértőket szakterületük alapján kell kiválasztani, és e személyeknek személyes minőségükben kell eljárniuk, nem pedig egy bizonyos szervezet, intézmény vagy tagállam képviseletében. A közös klinikai értékelések és a közös tudományos konzultációk tudományos integritásának megőrzése érdekében szabályokat kell kidolgozni az érintett betegek, valamint klinikai szakértők és egyéb szakértők függetlenségének és pártatlanságának biztosítása, valamint az összeférhetetlenség elkerülése céljából. |
| --- | --- |

(45)

Annak biztosítása érdekében, hogy a közös munka a lehető legmagasabb tudományos színvonalon és a legkorszerűbb módon történjen, releváns és mélyreható szakértelemmel rendelkező külső szakértőknek is hozzá kell járulniuk a közös klinikai értékelésekhez és a közös tudományos konzultációkhoz. Ilyen szakértők lehetnek az érintett terápiás terület klinikai szakértői, az adott betegségben szenvedő betegek és más, például az érintett egészségügyi technológia típusához vagy a klinikai vizsgálatok tervezésével kapcsolatos kérdésekhez értő releváns szakemberek. Az említett szakértők felkutatásához és az egyes terápiás területekhez kapcsolódó ismeretek megszerzéséhez az európai referenciahálózatok is felhasználhatók forrásként. A betegeket, valamint a klinikai szakértőket és egyéb releváns szakértőket szakterületük alapján kell kiválasztani, és e személyeknek személyes minőségükben kell eljárniuk, nem pedig egy bizonyos szervezet, intézmény vagy tagállam képviseletében. A közös klinikai értékelések és a közös tudományos konzultációk tudományos integritásának megőrzése érdekében szabályokat kell kidolgozni az érintett betegek, valamint klinikai szakértők és egyéb szakértők függetlenségének és pártatlanságának biztosítása, valamint az összeférhetetlenség elkerülése céljából.

| (46) | Az egészségügyi technológiaértékelés terén folytatott együttműködés az egészségügyi technológia teljes életciklusa során fontos szerepet játszik, a fejlesztés korai szakaszában a kilátások feltérképezése és a közös tudományos konzultáció révén, majd az egészségügyi technológia piacra kerülését követően a közös klinikai értékelés és annak naprakésszé tétele útján. |
| --- | --- |

(46)

Az egészségügyi technológiaértékelés terén folytatott együttműködés az egészségügyi technológia teljes életciklusa során fontos szerepet játszik, a fejlesztés korai szakaszában a kilátások feltérképezése és a közös tudományos konzultáció révén, majd az egészségügyi technológia piacra kerülését követően a közös klinikai értékelés és annak naprakésszé tétele útján.

| (47) | Az e rendeletben előírt közös munka egységes és tagállam-orientált megközelítésének biztosítása érdekében a koordinációs csoportnak ki kell dolgoznia a közös klinikai értékelésekre, a közös klinikai értékelések aktualizálására és a közös tudományos konzultációkra irányuló részletes eljárási lépéseket és azok időzítését. Szükség esetén, és az EUnetHTA együttes fellépések keretében elvégzett munka eredményeinek figyelembevételével, a koordinációs csoportnak külön szabályokat kell kidolgoznia a gyógyszerekre, az orvostechnikai eszközökre és az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(47)

Az e rendeletben előírt közös munka egységes és tagállam-orientált megközelítésének biztosítása érdekében a koordinációs csoportnak ki kell dolgoznia a közös klinikai értékelésekre, a közös klinikai értékelések aktualizálására és a közös tudományos konzultációkra irányuló részletes eljárási lépéseket és azok időzítését. Szükség esetén, és az EUnetHTA együttes fellépések keretében elvégzett munka eredményeinek figyelembevételével, a koordinációs csoportnak külön szabályokat kell kidolgoznia a gyógyszerekre, az orvostechnikai eszközökre és az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökre vonatkozóan.

| (48) | A koordinációs csoportnak módszertani iránymutatást kell kidolgoznia az e rendeletben előírt közös munkához a bizonyítékokon alapuló orvoslásra vonatkozó nemzetközi normáknak megfelelően. Az értékelési folyamatnak releváns, naprakész és magas színvonalú klinikai bizonyítékokon kell alapulnia. A koordinációs csoportnak továbbá iránymutatást kell kidolgoznia a közös klinikai értékelések és a közös tudományos konzultációk értékelőinek és társértékelőinek kinevezésére vonatkozóan, többek között az e rendeletben meghatározott közös munka végrehajtásához szükséges tudományos szakértelmet illetően. |
| --- | --- |

(48)

A koordinációs csoportnak módszertani iránymutatást kell kidolgoznia az e rendeletben előírt közös munkához a bizonyítékokon alapuló orvoslásra vonatkozó nemzetközi normáknak megfelelően. Az értékelési folyamatnak releváns, naprakész és magas színvonalú klinikai bizonyítékokon kell alapulnia. A koordinációs csoportnak továbbá iránymutatást kell kidolgoznia a közös klinikai értékelések és a közös tudományos konzultációk értékelőinek és társértékelőinek kinevezésére vonatkozóan, többek között az e rendeletben meghatározott közös munka végrehajtásához szükséges tudományos szakértelmet illetően.

| (49) | Az e rendeletben előírt közös munka egységes megközelítésének biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni, a következőkre vonatkozóan: az arról való döntés, hogy – bizonyos feltételek teljesülése esetén – az egyéb gyógyszereket az e rendeletben meghatározott időpontnál korábban kell közös klinikai értékeléseknek alávetni; egyes orvostechnikai eszközök és in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök közös klinikai értékeléseknek való alávetés céljára történő kiválasztása, továbbá a közös klinikai értékelések és a közös tudományos konzultációk egyes aspektusaira vonatkozó részletes eljárási szabályok kidolgozása, valamint a közös klinikai értékelések egyes aspektusaira vonatkozó általános szabályok kidolgozása; továbbá a benyújtandó dokumentáció és jelentések formátumának és mintáinak meghatározása. Szükség esetén a gyógyszerekre, az orvostechnikai eszközökre és az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökre vonatkozóan külön szabályokat kell kidolgozni. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (11) megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(49)

Az e rendeletben előírt közös munka egységes megközelítésének biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni, a következőkre vonatkozóan: az arról való döntés, hogy – bizonyos feltételek teljesülése esetén – az egyéb gyógyszereket az e rendeletben meghatározott időpontnál korábban kell közös klinikai értékeléseknek alávetni; egyes orvostechnikai eszközök és in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök közös klinikai értékeléseknek való alávetés céljára történő kiválasztása, továbbá a közös klinikai értékelések és a közös tudományos konzultációk egyes aspektusaira vonatkozó részletes eljárási szabályok kidolgozása, valamint a közös klinikai értékelések egyes aspektusaira vonatkozó általános szabályok kidolgozása; továbbá a benyújtandó dokumentáció és jelentések formátumának és mintáinak meghatározása. Szükség esetén a gyógyszerekre, az orvostechnikai eszközökre és az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökre vonatkozóan külön szabályokat kell kidolgozni. Ezeket a végrehajtási hatásköröket a 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (11) megfelelően kell gyakorolni.

| (50) | Az e rendeletben említett végrehajtási jogi aktusok előkészítésekor különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között a koordinációs csoporttal és szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban (12) megállapított elvekkel összhangban kerüljön sor. |
| --- | --- |

(50)

Az e rendeletben említett végrehajtási jogi aktusok előkészítésekor különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között a koordinációs csoporttal és szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban (12) megállapított elvekkel összhangban kerüljön sor.

| (51) | Annak biztosítása érdekében, hogy az e rendeletben előírt közös munkához elegendő erőforrás álljon rendelkezésre, az Uniónak törekednie kell a közös munka és az önkéntes együttműködés, valamint az említett tevékenységek támogatására szolgáló keret stabil és állandó finanszírozásának biztosítására. A finanszírozásnak ki kell terjednie különösen a közös klinikai értékelésről és a közös tudományos konzultációról szóló jelentések elkészítésére is. A tagállamoknak arra is lehetőséget kell biztosítani, hogy nemzeti szakértőket rendeljenek ki a Bizottsághoz, támogatva ezzel a koordinációs csoport titkárságának munkáját. |
| --- | --- |

(51)

Annak biztosítása érdekében, hogy az e rendeletben előírt közös munkához elegendő erőforrás álljon rendelkezésre, az Uniónak törekednie kell a közös munka és az önkéntes együttműködés, valamint az említett tevékenységek támogatására szolgáló keret stabil és állandó finanszírozásának biztosítására. A finanszírozásnak ki kell terjednie különösen a közös klinikai értékelésről és a közös tudományos konzultációról szóló jelentések elkészítésére is. A tagállamoknak arra is lehetőséget kell biztosítani, hogy nemzeti szakértőket rendeljenek ki a Bizottsághoz, támogatva ezzel a koordinációs csoport titkárságának munkáját.

| (52) | Az egészségügyi technológiaértékeléssel kapcsolatos közös munka és a tagállamok közötti információcsere megkönnyítése érdekében elő kell írni egy olyan informatikai platform létrehozását, amely tartalmazza a megfelelő adatbázisokat és biztonságos kommunikációs csatornákat biztosít. A Bizottságnak az EUnetHTA együttes fellépés keretében az információk és bizonyítékok cseréje céljából kifejlesztett adatbázisokra és funkcionalitásokra kell építenie, és törekednie kell az informatikai platform és az egészségügyi technológiaértékelés szempontjából releváns egyéb adatinfrastruktúrák – például a valós körülmények között szerzett adatokhoz kapcsolódó nyilvántartások és adatbázisok – közötti kapcsolat biztosítására. Ezen informatikai platform fejlesztése során fel kell tárni a jövőbeli európai egészségügyi adattér kínálta lehetőségeket is. |
| --- | --- |

(52)

Az egészségügyi technológiaértékeléssel kapcsolatos közös munka és a tagállamok közötti információcsere megkönnyítése érdekében elő kell írni egy olyan informatikai platform létrehozását, amely tartalmazza a megfelelő adatbázisokat és biztonságos kommunikációs csatornákat biztosít. A Bizottságnak az EUnetHTA együttes fellépés keretében az információk és bizonyítékok cseréje céljából kifejlesztett adatbázisokra és funkcionalitásokra kell építenie, és törekednie kell az informatikai platform és az egészségügyi technológiaértékelés szempontjából releváns egyéb adatinfrastruktúrák – például a valós körülmények között szerzett adatokhoz kapcsolódó nyilvántartások és adatbázisok – közötti kapcsolat biztosítására. Ezen informatikai platform fejlesztése során fel kell tárni a jövőbeli európai egészségügyi adattér kínálta lehetőségeket is.

| (53) | Az uniós szintű közös klinikai értékelések zavartalan létrehozásának és működésének biztosítása, valamint minőségük fenntartása érdekében helyénvaló kezdetben kis számú közös klinikai értékelést végezni. Az e rendelet alkalmazásának kezdőnapjától számított három év elteltével a közös klinikai értékelések számát fokozatosan növelni kell. |
| --- | --- |

(53)

Az uniós szintű közös klinikai értékelések zavartalan létrehozásának és működésének biztosítása, valamint minőségük fenntartása érdekében helyénvaló kezdetben kis számú közös klinikai értékelést végezni. Az e rendelet alkalmazásának kezdőnapjától számított három év elteltével a közös klinikai értékelések számát fokozatosan növelni kell.

| (54) | Annak biztosítása érdekében, hogy a támogatási keret továbbra is a lehető legeredményesebb és legköltséghatékonyabb legyen, a Bizottságnak legkésőbb három évvel e rendelet alkalmazásának kezdőnapját követően jelentést kell tennie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet alkalmazásáról. A jelentésnek arra a hozzáadott értékre kell összpontosítania, amelyet a közös munka a tagállamok számára teremt. A jelentésben többek között meg kell vizsgálni, hogy szükség van-e díjfizetési mechanizmus bevezetésére, amely biztosítaná a koordinációs csoport függetlenségét, és amelyen keresztül az egészségügyi technológiák fejlesztői is hozzájárulnának a közös tudományos konzultációk finanszírozásához. Emellett a jelentésben át kell tekinteni, hogy a közös klinikai értékeléshez szükséges információk, adatok, elemzések és egyéb bizonyítékok iránti kérelmek párhuzamosságának megszüntetése enyhítette-e a tagállamokra és az egészségügyi technológiák fejlesztőire háruló adminisztratív terheket, megkönnyítette-e az új és innovatív termékek piacra jutását, és csökkentette-e a költségeket. A jelentés alapján értékelni lehetne a betegek innovatív egészségügyi technológiákhoz való hozzáférése, az egészségügyi rendszerek fenntarthatósága és a tagállami szintű egészségügyi technológiaértékelési kapacitás terén elért eredményeket. |
| --- | --- |

(54)

Annak biztosítása érdekében, hogy a támogatási keret továbbra is a lehető legeredményesebb és legköltséghatékonyabb legyen, a Bizottságnak legkésőbb három évvel e rendelet alkalmazásának kezdőnapját követően jelentést kell tennie az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet alkalmazásáról. A jelentésnek arra a hozzáadott értékre kell összpontosítania, amelyet a közös munka a tagállamok számára teremt. A jelentésben többek között meg kell vizsgálni, hogy szükség van-e díjfizetési mechanizmus bevezetésére, amely biztosítaná a koordinációs csoport függetlenségét, és amelyen keresztül az egészségügyi technológiák fejlesztői is hozzájárulnának a közös tudományos konzultációk finanszírozásához. Emellett a jelentésben át kell tekinteni, hogy a közös klinikai értékeléshez szükséges információk, adatok, elemzések és egyéb bizonyítékok iránti kérelmek párhuzamosságának megszüntetése enyhítette-e a tagállamokra és az egészségügyi technológiák fejlesztőire háruló adminisztratív terheket, megkönnyítette-e az új és innovatív termékek piacra jutását, és csökkentette-e a költségeket. A jelentés alapján értékelni lehetne a betegek innovatív egészségügyi technológiákhoz való hozzáférése, az egészségügyi rendszerek fenntarthatósága és a tagállami szintű egészségügyi technológiaértékelési kapacitás terén elért eredményeket.

| (55) | Legkésőbb két évvel az e rendelet hatálya alá tartozó gyógyszerek értékelésének megkezdését követően, a tagállamoknak jelentést kell tenniük a Bizottságnak e rendelet alkalmazásáról, azon belül pedig annak megítéléséről, hogy a közös klinikai értékelések milyen hozzáadott értéket képviselnek nemzeti egészségügyitechnológiaértékelési eljárásaik és a koordinációs csoport munkaterhe szempontjából. |
| --- | --- |

(55)

Legkésőbb két évvel az e rendelet hatálya alá tartozó gyógyszerek értékelésének megkezdését követően, a tagállamoknak jelentést kell tenniük a Bizottságnak e rendelet alkalmazásáról, azon belül pedig annak megítéléséről, hogy a közös klinikai értékelések milyen hozzáadott értéket képviselnek nemzeti egészségügyitechnológiaértékelési eljárásaik és a koordinációs csoport munkaterhe szempontjából.

| (56) | Az egészségügyi technológiák fejlesztői által benyújtandó információk jegyzékének kiigazítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az I. és a II. melléklet módosítása céljából. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban megállapított elvekkel összhangban kerüljön sor. Így különösen a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein. |
| --- | --- |

(56)

Az egészségügyi technológiák fejlesztői által benyújtandó információk jegyzékének kiigazítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az EUMSZ 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az I. és a II. melléklet módosítása céljából. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is, és hogy e konzultációkra a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban megállapított elvekkel összhangban kerüljön sor. Így különösen a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésében való egyenlő részvétel biztosítása érdekében az Európai Parlament és a Tanács a tagállamok szakértőivel egyidejűleg kap kézhez minden dokumentumot, és szakértőik rendszeresen részt vehetnek a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével foglalkozó szakértői csoportjainak ülésein.

| (57) | Az Európai Parlament és a Tanács 2011/24/EU irányelve (13) értelmében az Unió támogatja és elősegíti a tagállamok közötti együttműködést és a tudományos információk cseréjét a tagállamok által kijelölt, az egészségügyi technológiák értékeléséért felelős nemzeti hatóságokat vagy szerveket összekötő önkéntes hálózat keretében. Mivel ezeket a kérdéseket ez a rendelet szabályozza, szükség van a 2011/24/EU irányelv megfelelő módosítására. |
| --- | --- |

(57)

Az Európai Parlament és a Tanács 2011/24/EU irányelve (13) értelmében az Unió támogatja és elősegíti a tagállamok közötti együttműködést és a tudományos információk cseréjét a tagállamok által kijelölt, az egészségügyi technológiák értékeléséért felelős nemzeti hatóságokat vagy szerveket összekötő önkéntes hálózat keretében. Mivel ezeket a kérdéseket ez a rendelet szabályozza, szükség van a 2011/24/EU irányelv megfelelő módosítására.

| (58) | mivel e rendelet célját, nevezetesen az e rendelet hatálya alá tartozó egészségügyi technológiák uniós szintű közös klinikai értékelésére vonatkozó keret létrehozását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés terjedelme és hatásai miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés (TEU) 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket, |
| --- | --- |

(58)

mivel e rendelet célját, nevezetesen az e rendelet hatálya alá tartozó egészségügyi technológiák uniós szintű közös klinikai értékelésére vonatkozó keret létrehozását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, az Unió szintjén azonban az intézkedés terjedelme és hatásai miatt e cél jobban megvalósítható, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés (TEU) 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez a rendelet nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Tárgy

(1)   Ez a rendelet:

| a) | létrehozza a tagállamok közötti, egészségügyi technológiákkal kapcsolatos uniós szintű együttműködés támogatási keretét és eljárásait; |
| --- | --- |

a)

létrehozza a tagállamok közötti, egészségügyi technológiákkal kapcsolatos uniós szintű együttműködés támogatási keretét és eljárásait;

| b) | létrehoz egy olyan mechanizmust, amelynek értelmében az egészségügyi technológiák fejlesztőinek csak egyszer, uniós szinten kell benyújtaniuk az egészségügyi technológiák közös klinikai értékeléséhez szükséges információkat, adatokat, elemzéseket és egyéb bizonyítékokat; |
| --- | --- |

b)

létrehoz egy olyan mechanizmust, amelynek értelmében az egészségügyi technológiák fejlesztőinek csak egyszer, uniós szinten kell benyújtaniuk az egészségügyi technológiák közös klinikai értékeléséhez szükséges információkat, adatokat, elemzéseket és egyéb bizonyítékokat;

| c) | közös szabályokat és módszereket állapít meg az egészségügyi technológiák közös klinikai értékelésére vonatkozóan. |
| --- | --- |

c)

közös szabályokat és módszereket állapít meg az egészségügyi technológiák közös klinikai értékelésére vonatkozóan.

(2)   Ez a rendelet nem érinti a tagállamok arra vonatkozó hatáskörét, hogy megállapításokat tegyenek az egészségügyi technológiák relatív hatékonyságáról, vagy hogy döntéseket hozzanak az egyes egészségügyi technológiáknak a saját nemzeti egészségügyi rendszerük keretében történő használatáról. Nem érinti a tagállamok kizárólagos nemzeti hatáskörét, ideértve a nemzeti árképzési és társadalombiztosítási támogatásba vételi döntésekre vonatkozó hatáskört is, és nem érint semmilyen más olyan hatáskört sem, amely az egészségügyi szolgáltatásoknak vagy az orvosi ellátásnak a tagállamok általi megszervezésére és nyújtására, vagy az e szolgáltatásokhoz és ellátáshoz rendelt erőforrások elosztására vonatkozik.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

| 1. | „gyógyszer”: a 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 1. cikkének 2. pontjában (14) meghatározott gyógyszer; |
| --- | --- |

1.

„gyógyszer”: a 2001/83/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 1. cikkének 2. pontjában (14) meghatározott gyógyszer;

14

| 2. | „orvostechnikai eszköz”: az (EU) 2017/745 rendelet 2. cikkének 1. pontjában meghatározott orvostechnikai eszköz; |
| --- | --- |

2.

„orvostechnikai eszköz”: az (EU) 2017/745 rendelet 2. cikkének 1. pontjában meghatározott orvostechnikai eszköz;

| 3. | „in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszköz”: az (EU) 2017/746 rendelet 2. cikkének 2. pontjában meghatározott in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszköz; |
| --- | --- |

3.

„in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszköz”: az (EU) 2017/746 rendelet 2. cikkének 2. pontjában meghatározott in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszköz;

in vitro

in vitro

| 4. | „egészségügyi technológia”: a 2011/24/EU irányelv 3. cikkének 1. pontjában meghatározott egészségügyi technológia; |
| --- | --- |

4.

„egészségügyi technológia”: a 2011/24/EU irányelv 3. cikkének 1. pontjában meghatározott egészségügyi technológia;

| 5. | „egészségügyi technológiaértékelés”: olyan multidiszciplináris folyamat, amely szisztematikus, átlátható, pártatlan és megbízható módon összefoglalja a valamely egészségügyi technológia alkalmazásával kapcsolatos orvosi, betegekre vonatkozó, valamint társadalmi, gazdasági és etikai szempontokat; |
| --- | --- |

5.

„egészségügyi technológiaértékelés”: olyan multidiszciplináris folyamat, amely szisztematikus, átlátható, pártatlan és megbízható módon összefoglalja a valamely egészségügyi technológia alkalmazásával kapcsolatos orvosi, betegekre vonatkozó, valamint társadalmi, gazdasági és etikai szempontokat;

| 6. | „közös klinikai értékelés”: az adott egészségügyi technológiára vonatkozóan rendelkezésre álló klinikai bizonyítékok összehasonlító elemzésének tudományos összesítése és leírása, amely elemzést egy vagy több másik egészségügyi technológiával vagy meglévő eljárással való összehasonlítást alkalmazva, egy, az e rendeletnek megfelelően jóváhagyott értékelési hatókörrel összhangban kell elvégezni az egészségügyi technológia-értékelés következőklinikai területeinek tudományos szempontjai alapján: az adott egészségügyi technológiával kezelendő egészségügyi problémának, valamint az ezen egészségügyi probléma kezelésére szolgáló, jelenleg használatos egyéb egészségügyi technológiáknak a leírása; az egészségügyi technológia leírása és műszaki jellemzői; valamint az egészségügyi technológia relatív klinikai hatékonysága és relatív biztonságossága; |
| --- | --- |

6.

„közös klinikai értékelés”: az adott egészségügyi technológiára vonatkozóan rendelkezésre álló klinikai bizonyítékok összehasonlító elemzésének tudományos összesítése és leírása, amely elemzést egy vagy több másik egészségügyi technológiával vagy meglévő eljárással való összehasonlítást alkalmazva, egy, az e rendeletnek megfelelően jóváhagyott értékelési hatókörrel összhangban kell elvégezni az egészségügyi technológia-értékelés következőklinikai területeinek tudományos szempontjai alapján: az adott egészségügyi technológiával kezelendő egészségügyi problémának, valamint az ezen egészségügyi probléma kezelésére szolgáló, jelenleg használatos egyéb egészségügyi technológiáknak a leírása; az egészségügyi technológia leírása és műszaki jellemzői; valamint az egészségügyi technológia relatív klinikai hatékonysága és relatív biztonságossága;

| 7. | „nem klinikai értékelés”: az egészségügyi technológiaértékelés azon része, amely az egészségügyi technológiaértékelés következő, nem klinikai területein alapul: az egészségügyi technológia költsége és gazdasági értékelése, valamint a használatával kapcsolatos etikai, szervezési, társadalmi és jogi szempontok; |
| --- | --- |

7.

„nem klinikai értékelés”: az egészségügyi technológiaértékelés azon része, amely az egészségügyi technológiaértékelés következő, nem klinikai területein alapul: az egészségügyi technológia költsége és gazdasági értékelése, valamint a használatával kapcsolatos etikai, szervezési, társadalmi és jogi szempontok;

| 8. | „együttműködésen alapuló értékelés”: egy orvostechnikai eszköz vagy in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszköz uniós szinten végzett klinikai értékelése, amelyben több érdekelt egészségügyi technológiaértékelésért felelős hatóság és szerv vesz részt önkéntes alapon; |
| --- | --- |

8.

„együttműködésen alapuló értékelés”: egy orvostechnikai eszköz vagy in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszköz uniós szinten végzett klinikai értékelése, amelyben több érdekelt egészségügyi technológiaértékelésért felelős hatóság és szerv vesz részt önkéntes alapon;

in vitro

| 9. | „értékelési hatókör”: a közös klinikai értékelésnek a betegek célcsoportjára, a beavatkozásra, az összehasonlítás alapjául szolgáló technológiákra és az egészségügyi eredményekre vonatkozó, a tagállamok által közösen kért paramétereinek összessége. |
| --- | --- |

9.

„értékelési hatókör”: a közös klinikai értékelésnek a betegek célcsoportjára, a beavatkozásra, az összehasonlítás alapjául szolgáló technológiákra és az egészségügyi eredményekre vonatkozó, a tagállamok által közösen kért paramétereinek összessége.

3. cikk

Az egészségügyi technológiaértékeléssel foglalkozó tagállami koordinációs csoport

(1)   E rendelettel létrejön az egészségügyi technológiaértékeléssel foglalkozó tagállami koordinációs csoport (a továbbiakban: koordinációs csoport).

(2)   Az egyes tagállamok kijelölik a koordinációs csoportban őket képviselő tagokat, és ezekről és minden későbbi változásról tájékoztatják a Bizottságot. A koordinációs csoport tagjainak eseti vagy állandó alapon ki kell nevezniük a koordinációs csoportban tevékenykedő képviselőiket, és tájékoztatniuk kell a Bizottságot a kinevezésről, valamint az utólagos változásokról.

(3)   A koordinációs csoport tagjainak a koordinációs csoport alcsoportjainak tagjai közé ki kell jelölniük nemzeti vagy regionális hatóságaikat, illetve szervezeteiket. A koordinációs csoport tagjai egynél több tagot is kijelölhetnek egy alcsoportba – ideértve akár a koordinációs csoport tagját is –, figyelemmel ugyanakkor arra a szabályra, hogy minden tagállam egy szavazattal rendelkezik. Az alcsoport tagjainak eseti vagy állandó alapon ki kell nevezniük az alcsoportban tevékenykedő képviselőiket – akik esetében kívánatos, hogy megfelelő szakértelemmel rendelkezzenek az egészségügyi technológiaértékelés terén –, és tájékoztatniuk kell a Bizottságot a kinevezésről, valamint az utólagos változásokról. Amennyiben speciális ismeretekre van szükség, az alcsoport tagjai több képviselőt is kijelölhetnek.

(4)   A koordinációs csoportnak főszabály szerint konszenzussal kell eljárnia. Amennyiben nem sikerül konszenzusra jutni, a határozat elfogadásához a tagállamok egyszerű többségét képviselő tagok támogatása szükséges. Minden egyes tagállam egy szavazattal rendelkezik. A szavazások eredményét rögzíteni kell a koordinációs csoport üléseinek jegyzőkönyvében. Szavazás esetén a tagok kérhetik, hogy különvéleményeket rögzítsenek azon ülés jegyzőkönyvében, amelyen a szavazásra sor került.

(5)   E cikk (4) bekezdésétől eltérve, amennyiben nem sikerül konszenzust elérni, a koordinációs csoportnak az EUSZ 16. cikkének (4) bekezdésével és az EUMSZ 238. cikke (3) bekezdésének a) pontjával összhangban minősített többséggel kell elfogadnia éves munkaprogramját, éves jelentését és az e cikk (7) bekezdésének b) és c) pontjában említett stratégiai iránymutatást.

(6)   A koordinációs csoport ülésein a koordinációs csoport tagjai közül az eljárási szabályzatban megállapított, határozott időre megválasztott, más-más tagállamból származó két tagnak kell elnökként és társelnökként eljárnia. Az elnöknek és a társelnöknek pártatlannak és függetlennek kell lennie. A koordinációs csoport titkárságaként a Bizottság jár el, amely a 28. cikkel összhangban támogatja a csoport munkáját.

(7)   A koordinációs csoport:

| a) | elfogadja és szükség esetén frissíti az eljárási szabályzatát; |
| --- | --- |

a)

elfogadja és szükség esetén frissíti az eljárási szabályzatát;

| b) | a 6. cikknek megfelelően elfogadja éves munkaprogramját és éves jelentését; |
| --- | --- |

b)

a 6. cikknek megfelelően elfogadja éves munkaprogramját és éves jelentését;

| c) | stratégiai iránymutatást nyújt alcsoportjainak munkájához; |
| --- | --- |

c)

stratégiai iránymutatást nyújt alcsoportjainak munkájához;

| d) | a bizonyítékokon alapuló orvoslás nemzetközi normáinak megfelelően módszertani iránymutatást fogad el a közös munkára vonatkozóan; |
| --- | --- |

d)

a bizonyítékokon alapuló orvoslás nemzetközi normáinak megfelelően módszertani iránymutatást fogad el a közös munkára vonatkozóan;

| e) | elfogadja a közös klinikai értékelésekre és azoknak aktualizálására vonatkozó részletes eljárási lépéseket és azok időbeli ütemezését; |
| --- | --- |

e)

elfogadja a közös klinikai értékelésekre és azoknak aktualizálására vonatkozó részletes eljárási lépéseket és azok időbeli ütemezését;

| f) | elfogadja a közös tudományos konzultációk részletes eljárási lépéseit és azok időbeli ütemezését, többek között az egészségügyi technológiák fejlesztői által benyújtott kérelmeket illetően; |
| --- | --- |

f)

elfogadja a közös tudományos konzultációk részletes eljárási lépéseit és azok időbeli ütemezését, többek között az egészségügyi technológiák fejlesztői által benyújtott kérelmeket illetően;

| g) | iránymutatást fogad el a közös klinikai értékelések és a közös tudományos konzultációk értékelőinek és társértékelőinek kinevezésére vonatkozóan, többek között a szükséges tudományos szakértelmet illetően; |
| --- | --- |

g)

iránymutatást fogad el a közös klinikai értékelések és a közös tudományos konzultációk értékelőinek és társértékelőinek kinevezésére vonatkozóan, többek között a szükséges tudományos szakértelmet illetően;

| h) | koordinálja és jóváhagyja az alcsoportjai munkáját; |
| --- | --- |

h)

koordinálja és jóváhagyja az alcsoportjai munkáját;

| i) | a munkájához szükséges további bizonyítékok előállításának megkönnyítése érdekében biztosítja az együttműködést a 726/2004/EK, az (EU) 2017/745 és az (EU) 2017/746 rendelet alapján létrehozott érintett uniós szintű szervezetekkel; |
| --- | --- |

i)

a munkájához szükséges további bizonyítékok előállításának megkönnyítése érdekében biztosítja az együttműködést a 726/2004/EK, az (EU) 2017/745 és az (EU) 2017/746 rendelet alapján létrehozott érintett uniós szintű szervezetekkel;

| j) | biztosítja az érdekelt szervezetek és szakértők megfelelő szerepvállalását a munkájában; |
| --- | --- |

j)

biztosítja az érdekelt szervezetek és szakértők megfelelő szerepvállalását a munkájában;

| k) | alcsoportokat hoz létre különösen a következő területekre:






  i. | közös klinikai értékelések; |
| --- | --- | --- |

k)

alcsoportokat hoz létre különösen a következő területekre:

i.

közös klinikai értékelések;

| ii. | közös tudományos konzultációk; |
| --- | --- |

ii.

közös tudományos konzultációk;

| iii. | a fejlesztés alatt álló egészségügyi technológiák azonosítása; |
| --- | --- |

iii.

a fejlesztés alatt álló egészségügyi technológiák azonosítása;

| iv. | módszertani és eljárási iránymutatások kidolgozása. |
| --- | --- |

iv.

módszertani és eljárási iránymutatások kidolgozása.

(8)   A koordinációs csoport és annak alcsoportjai különböző összetételekben ülésezhetnek, különösen az egészségügyi technológiák alábbi kategóriái szerint: gyógyszerek, orvostechnikai eszközök, in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök, valamint egyéb egészségügyi technológiák.

4. cikk

Minőségbiztosítás

(1)   A koordinációs csoport biztosítja, hogy a 7-23. cikk szerint elvégzett közös munka a lehető legmagasabb színvonalú legyen, megfeleljen a bizonyítékokon alapuló orvoslásra vonatkozó nemzetközi normáknak, és azt kellő időben elvégezzék. E célból a koordinációs csoport rendszeresen felülvizsgálandó eljárásokat határoz meg. Az ilyen eljárások kidolgozásakor a koordinációs csoport figyelembe veszi a közös munka alapjául szolgáló egészségügyi technológia sajátosságait, beleértve a ritka betegség kezelésére használt gyógyszereket, az oltóanyagokat és a fejlett terápiás gyógyszerkészítményeket.

(2)   A koordinációs csoport meghatározza és rendszeresen felülvizsgálja a 3. cikk (7) bekezdése d), e), f) és g) pontjának hatálya alá tartozó szabványos működési eljárásokat.

(3)   A koordinációs csoport rendszeresen felülvizsgálja és szükség esetén aktualizálja a 3. cikk (7) bekezdése d), e), f) és g) pontjának hatálya alá tartozó módszertani és eljárási iránymutatásokat.

(4)   Adott esetben és az EUnetHTA együttes fellépések által már kidolgozott módszertant figyelembe véve, a gyógyszerekre, az orvostechnikai eszközökre és az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökre vonatkozóan egyedi módszertani és eljárási iránymutatásokat kell kidolgozni.

5. cikk

Átláthatóság és összeférhetetlenség

(1)   A koordinációs csoportnak a tevékenységét független, pártatlan és átlátható módon kell végeznie.

(2)   A koordinációs csoportba és annak alcsoportjaiba kinevezett képviselők és a betegek, valamint a közös munkában részt vevő klinikai szakértők és egyéb releváns szakértők nem rendelkezhetnek olyan pénzügyi vagy egyéb érdekeltséggel az egészségügyi technológiafejlesztési iparágban, amely befolyásolhatja függetlenségüket vagy pártatlanságukat.

(3)   A koordinációs csoportba és annak alcsoportjaiba kinevezett képviselőknek nyilatkozatot kell tenniük pénzügyi és egyéb érdekeltségeikről, és azt évente, valamint szükség esetén frissíteniük kell. Nyilvánosságra kell hozniuk minden olyan egyéb tudomásukra jutott tényt, amelyről jóhiszeműen és észszerűen feltételezhető, hogy összeférhetetlenségnek minősül vagy összeférhetetlenséget eredményezhet.

(4)   A koordinációs csoport és annak alcsoportjai ülésein részt vevő képviselőknek minden ülés előtt nyilatkozniuk kell minden olyan érdekeltségükről, amely befolyásolhatja függetlenségüket vagy pártatlanságukat az ülés napirendi pontjai tekintetében. Amennyiben a Bizottság úgy határoz, hogy a bejelentett érdekeltség összeférhetetlenségnek minősül, a képviselő az adott napirendi pontra vonatkozóan nem vehet részt semmilyen megbeszélésen vagy döntéshozatalban, és nem szerezhet arról információt. Az ilyen képviselői nyilatkozatokat és a Bizottság határozatát rögzíteni kell az ülés összefoglaló jegyzőkönyvében.

(5)   A betegeknek, a klinikai szakértőknek és az egyéb releváns szakértőknek nyilatkozniuk kell minden olyan pénzügyi vagy egyéb érdekeltségről, amely kapcsolódik ahhoz a közös munkához, amelyben részt vesznek. Az ilyen nyilatkozatokat és az azok eredményeként hozott intézkedéseket rögzíteni kell az ülés összefoglaló jegyzőkönyvében és a szóban forgó közös munka záródokumentumaiban.

(6)   A koordinációs csoportba és annak alcsoportjaiba kinevezett képviselőkre, valamint az alcsoportok munkájában részt vevő betegekre, klinikai szakértőkre és egyéb releváns szakértőkre – megbízatásuk lejártát követően is – szakmai titoktartási kötelezettség vonatkozik.

(7)   A Bizottság a 25. cikk (1) bekezdésének a) pontjával összhangban megállapítja az e cikk végrehajtására vonatkozó szabályokat, ezen belül különösen az e cikk (3), (4) és (5) bekezdésében említett összeférhetetlenség értékelésére, valamint az összeférhetetlenség vagy potenciális összeférhetetlenség felmerülése esetén hozandó intézkedésekre vonatkozó szabályokat.

6. cikk

Éves munkaprogram és éves jelentés

(1)   A koordinációs csoport minden évben legkésőbb november 30-ig elfogadja az éves munkaprogramot, amelyet szükség esetén később módosít.

(2)   Az éves munkaprogram meghatározza az elfogadását követő naptári évben elvégzendő közös munkát a következőkre kiterjedően:

| a) | a közös klinikai értékelések tervezett száma és típusa, valamint a 14. cikk szerint aktualizálandó közös klinikai értékelések tervezett száma; |
| --- | --- |

a)

a közös klinikai értékelések tervezett száma és típusa, valamint a 14. cikk szerint aktualizálandó közös klinikai értékelések tervezett száma;

| b) | a közös tudományos konzultációk tervezett száma; |
| --- | --- |

b)

a közös tudományos konzultációk tervezett száma;

| c) | az önkéntes együttműködés területén tervezett értékelések száma, figyelembe véve a betegekre, a közegészségügyre vagy az egészségügyi rendszerekre gyakorolt hatásukat. |
| --- | --- |

c)

az önkéntes együttműködés területén tervezett értékelések száma, figyelembe véve a betegekre, a közegészségügyre vagy az egészségügyi rendszerekre gyakorolt hatásukat.

(3)   Az éves munkaprogram elkészítésekor, valamint módosításakor a koordinációs csoport:

| a) | figyelembe veszi a kialakulóban lévő egészségügyi technológiákra vonatkozó, a 22. cikkben említett jelentéseket; |
| --- | --- |

a)

figyelembe veszi a kialakulóban lévő egészségügyi technológiákra vonatkozó, a 22. cikkben említett jelentéseket;

| b) | figyelembe veszi az Európai Gyógyszerügynökségtől származó azon információkat, amelyeket a 7. cikkben említett gyógyszerekre vonatkozóan benyújtott, valamint a közeljövőben benyújtandó, forgalombahozatali engedély iránti kérelmek állására vonatkozóan a Bizottság a 28. cikknek megfelelően rendelkezésre bocsátott; amint új engedélyezési adatok válnak hozzáférhetővé, a Bizottság megosztja ezeket az információkat a koordinációs csoporttal, hogy az éves munkaprogramot módosítani lehessen; |
| --- | --- |

b)

figyelembe veszi az Európai Gyógyszerügynökségtől származó azon információkat, amelyeket a 7. cikkben említett gyógyszerekre vonatkozóan benyújtott, valamint a közeljövőben benyújtandó, forgalombahozatali engedély iránti kérelmek állására vonatkozóan a Bizottság a 28. cikknek megfelelően rendelkezésre bocsátott; amint új engedélyezési adatok válnak hozzáférhetővé, a Bizottság megosztja ezeket az információkat a koordinációs csoporttal, hogy az éves munkaprogramot módosítani lehessen;

| c) | figyelembe veszi az – (EU) 2017/745 rendelet 103. cikkével létrehozott – orvostechnikai eszközökkel foglalkozó koordinációs csoport (a továbbiakban: az orvostechnikai eszközökkel foglalkozó koordinációs csoport) vagy más források által szolgáltatott információkat, valamint a Bizottság által az e rendelet 28. cikkének megfelelően az (EU) 2017/745 rendelet 106. cikkének (1) bekezdésében említett illetékes szakértői bizottságok (a továbbiakban: a szakértői bizottságok) munkájáról szolgáltatott információkat; |
| --- | --- |

c)

figyelembe veszi az – (EU) 2017/745 rendelet 103. cikkével létrehozott – orvostechnikai eszközökkel foglalkozó koordinációs csoport (a továbbiakban: az orvostechnikai eszközökkel foglalkozó koordinációs csoport) vagy más források által szolgáltatott információkat, valamint a Bizottság által az e rendelet 28. cikkének megfelelően az (EU) 2017/745 rendelet 106. cikkének (1) bekezdésében említett illetékes szakértői bizottságok (a továbbiakban: a szakértői bizottságok) munkájáról szolgáltatott információkat;

| d) | konzultál az érdekelt feleknek a 29. cikkben említett hálózatával, és figyelembe veszi észrevételeit; |
| --- | --- |

d)

konzultál az érdekelt feleknek a 29. cikkben említett hálózatával, és figyelembe veszi észrevételeit;

| e) | figyelembe veszi a koordinációs csoport számára a közös munkához rendelkezésre álló erőforrásokat; |
| --- | --- |

e)

figyelembe veszi a koordinációs csoport számára a közös munkához rendelkezésre álló erőforrásokat;

| f) | konzultál a Bizottsággal az éves munkaprogram tervezetéről, és figyelembe veszi annak véleményét. |
| --- | --- |

f)

konzultál a Bizottsággal az éves munkaprogram tervezetéről, és figyelembe veszi annak véleményét.

(4)   A koordinációs csoport minden évben legkésőbb február 28-ig elfogadja éves jelentését.

(5)   Az éves jelentésnek információkat kell tartalmaznia az elfogadását megelőző naptári évben elvégzett közös munkára vonatkozóan.

II. FEJEZET

AZ EGÉSZSÉGÜGYI TECHNOLÓGIAÉRTÉKELÉSSEL KAPCSOLATOS UNIÓS SZINTŰ KÖZÖS MUNKA

1. SZAKASZ

Közös klinikai értékelések

7. cikk

Közös klinikai értékelések tárgyát képező egészségügyi technológiák

(1)   A következő egészségügyi technológiáknak közös klinikai értékelés tárgyát kell képezniük:

| a) | a 726/2004/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében és 3. cikkének (2) bekezdése a) pontjában említett olyan gyógyszerek, amelyek vonatkozásában a forgalombahozatali engedély iránti kérelmet az említett rendelettel összhangban az e cikk (2) bekezdésében meghatározott, vonatkozó dátumokat követően nyújtották be, és amelyek esetében a kérelem megfelel a 2001/83/EK irányelv 8. cikke (3) bekezdésének; |
| --- | --- |

a)

a 726/2004/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében és 3. cikkének (2) bekezdése a) pontjában említett olyan gyógyszerek, amelyek vonatkozásában a forgalombahozatali engedély iránti kérelmet az említett rendelettel összhangban az e cikk (2) bekezdésében meghatározott, vonatkozó dátumokat követően nyújtották be, és amelyek esetében a kérelem megfelel a 2001/83/EK irányelv 8. cikke (3) bekezdésének;

| b) | az Unión belül engedélyezett olyan gyógyszerek, amelyek vonatkozásában közös klinikai értékelésről szóló jelentést tettek közzé, azokban az esetekben, amikor az engedélyt a 2001/83/EK irányelv 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján egy meglévő forgalombahozatali engedély olyan módosítására adták ki, amely új terápiás javallatnak felel meg; |
| --- | --- |

b)

az Unión belül engedélyezett olyan gyógyszerek, amelyek vonatkozásában közös klinikai értékelésről szóló jelentést tettek közzé, azokban az esetekben, amikor az engedélyt a 2001/83/EK irányelv 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése alapján egy meglévő forgalombahozatali engedély olyan módosítására adták ki, amely új terápiás javallatnak felel meg;

| c) | az (EU) 2017/745 rendelet 51. cikke értelmében IIb. vagy III. osztályba sorolt olyan orvostechnikai eszközök, amelyekkel kapcsolatban a megfelelő szakértői bizottságok tudományos szakvéleményt fogalmaztak meg az említett rendelet 54. cikke szerinti klinikai értékelés esetén alkalmazandó konzultációs eljárás keretében, feltéve, hogy e cikk (4) bekezdésének megfelelően kiválasztásra kerültek; |
| --- | --- |

c)

az (EU) 2017/745 rendelet 51. cikke értelmében IIb. vagy III. osztályba sorolt olyan orvostechnikai eszközök, amelyekkel kapcsolatban a megfelelő szakértői bizottságok tudományos szakvéleményt fogalmaztak meg az említett rendelet 54. cikke szerinti klinikai értékelés esetén alkalmazandó konzultációs eljárás keretében, feltéve, hogy e cikk (4) bekezdésének megfelelően kiválasztásra kerültek;

| d) | az (EU) 2017/746 rendelet 47. cikkének értelmében D. osztályba sorolt olyan in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök, amelyekkel kapcsolatban a megfelelő szakértői bizottságok állást foglaltak a szóban forgó rendelet 48. cikkének (6) bekezdése szerinti eljárás keretében, feltéve, hogy e cikk (4) bekezdésnek megfelelően kiválasztásra kerültek. |
| --- | --- |

d)

az (EU) 2017/746 rendelet 47. cikkének értelmében D. osztályba sorolt olyan in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök, amelyekkel kapcsolatban a megfelelő szakértői bizottságok állást foglaltak a szóban forgó rendelet 48. cikkének (6) bekezdése szerinti eljárás keretében, feltéve, hogy e cikk (4) bekezdésnek megfelelően kiválasztásra kerültek.

(2)   Az (1) bekezdés a) pontjában említett dátumok a következők:

| a) | 2025. január 12. azon gyógyszerek esetében, amelyekre vonatkozóan az Európai Gyógyszerügynökséghez benyújtott engedélyezés iránti kérelemben a kérelmező kijelenti, hogy olyan új hatóanyagot tartalmaznak, amelynek terápiás javallata a rák kezelése, valamint azon gyógyszerek esetében, amelyek az 1394/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (15) értelmében fejlett terápiás gyógyszerkészítményként szabályozott gyógyszerek; |
| --- | --- |

a)

2025. január 12. azon gyógyszerek esetében, amelyekre vonatkozóan az Európai Gyógyszerügynökséghez benyújtott engedélyezés iránti kérelemben a kérelmező kijelenti, hogy olyan új hatóanyagot tartalmaznak, amelynek terápiás javallata a rák kezelése, valamint azon gyógyszerek esetében, amelyek az 1394/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (15) értelmében fejlett terápiás gyógyszerkészítményként szabályozott gyógyszerek;

| b) | 2028. január 13. azon gyógyszerek esetében, amelyek a 141/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (16) értelmében ritka betegségek gyógyszereinek minősített gyógyszerek; |
| --- | --- |

b)

2028. január 13. azon gyógyszerek esetében, amelyek a 141/2000/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (16) értelmében ritka betegségek gyógyszereinek minősített gyógyszerek;

| c) | 2030. január 13. az e bekezdés a) és b) pontjában említett gyógyszerek kivételével az (1) bekezdésben említett gyógyszerek vonatkozásában. |
| --- | --- |

c)

2030. január 13. az e bekezdés a) és b) pontjában említett gyógyszerek kivételével az (1) bekezdésben említett gyógyszerek vonatkozásában.

(3)   E cikk (2) bekezdésétől eltérve a Bizottság a koordinációs csoport ajánlására, végrehajtási jogi aktus útján döntést hoz arról, hogy a hivatkozott bekezdésben említett gyógyszereket az említett bekezdés a)–d) pontjában meghatározottaknál korábbi időpontban kell közös klinikai értékelésnek alávetni, amennyiben a gyógyszer – különösen a 22. cikk alapján – alkalmas kielégítetlen egészségügyi szükségletek vagy közegészségügyi válsághelyzetek kezelésére, vagy jelentős hatást gyakorol az egészségügyi rendszerekre.

(4)   A Bizottság 2025. január 12-t követően, a koordinációs csoporttól kért ajánlást követően, végrehajtási jogi aktus útján legalább kétévente döntést hoz az (1) bekezdés c) és d) pontjában említett orvostechnikai eszközök és in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök közös klinikai értékelésre történő kiválasztásáról, az alábbi kritériumok közül egy vagy több alapján:

| a) | kielégítetlen egészségügyi szükségletek; |
| --- | --- |

a)

kielégítetlen egészségügyi szükségletek;

| b) | az adott területen az első kezelés (first-in-class); |
| --- | --- |

b)

az adott területen az első kezelés (first-in-class);

| c) | a betegekre, a közegészségre vagy az egészségügyi rendszerekre gyakorolt potenciális hatás; |
| --- | --- |

c)

a betegekre, a közegészségre vagy az egészségügyi rendszerekre gyakorolt potenciális hatás;

| d) | a mesterséges intelligenciát, gépi tanulási technológiákat vagy algoritmusokat alkalmazó szoftverek beépítése; |
| --- | --- |

d)

a mesterséges intelligenciát, gépi tanulási technológiákat vagy algoritmusokat alkalmazó szoftverek beépítése;

| e) | jelentős határokon átnyúló dimenzió; |
| --- | --- |

e)

jelentős határokon átnyúló dimenzió;

| f) | az egész Unióra kiterjedő jelentős hozzáadott érték. |
| --- | --- |

f)

az egész Unióra kiterjedő jelentős hozzáadott érték.

(5)   Az e cikk (3) és a (4) bekezdésében említett végrehajtási jogi aktusokat a 33. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

8. cikk

A közös klinikai értékelések megindítása

(1)   A koordinációs csoportnak az éves munkaprogramja alapján kell egészségügyi technológiákra vonatkozó közös klinikai értékeléseket végeznie.

(2)   A koordinációs csoportnak az egészségügyi technológiák közös klinikai értékelését egy olyan, a közös klinikai értékelésekkel foglalkozó alcsoport kijelölésével kell megindítania, amely a koordinációs csoport nevében felügyeli a közös klinikai értékelés elvégzését.

(3)   A közös klinikai értékelést a koordinációs csoport által az e cikkben, a 3. cikk (7) bekezdésének e) pontjában és a 4., 9., 10., 11. és 12. cikkben meghatározott követelményekkel, valamint a 15., 25. és 26. cikk alapján megállapítandó követelményekkel összhangban meghatározott eljárásnak megfelelően kell elvégezni.

(4)   A kijelölt alcsoportnak ki kell neveznie tagjai sorából a közös klinikai értékelés lefolytatását végző, más-más tagállamból származó értékelőt és társértékelőt. A kinevezéskor figyelembe kell venni az értékeléshez szükséges tudományos szakértelmet. Amennyiben az egészségügyi technológia közös tudományos konzultáció tárgyát képezte a 16–21. cikknek megfelelően, az értékelő és a társértékelő személye nem egyezhet meg a közös tudományos konzultáció záródokumentumának elkészítése céljából a 18. cikk (3) bekezdése alapján kinevezett értékelő és társértékelő személyével.

(5)   A (4) bekezdéstől függetlenül, amennyiben rendkívüli körülmények miatt a szükséges speciális szakértelem egyéb módon nem áll rendelkezésre, a közös tudományos konzultációban részt vevő értékelő vagy társértékelő, vagy mindkettő, kinevezhető a közös klinikai értékelés elvégzésére. Az ilyen kinevezést, amely a koordinációs csoport jóváhagyásától függ, meg kell indokolni és dokumentálni kell a közös klinikai értékelésről szóló jelentésben.

(6)   A kijelölt alcsoportnak meg kell indítania a hatókör meghatározására irányuló folyamatot, melynek során meghatározza az értékelés hatóköre szempontjából releváns paramétereket. Az értékelés hatókörének inkluzívnak kell lennie, és tükröznie kell a tagállamok igényeit a paraméterek, valamint az egészségügyi technológia fejlesztője által benyújtandó információk, adatok, elemzések és egyéb bizonyítékok tekintetében. Az értékelés hatókörének tartalmaznia kell különösen az értékelés szempontjából releváns valamennyi paramétert a következők tekintetében:

| a) | betegek célcsoportja; |
| --- | --- |

a)

betegek célcsoportja;

| b) | beavatkozás vagy beavatkozások; |
| --- | --- |

b)

beavatkozás vagy beavatkozások;

| c) | az összehasonlítás alapjául szolgáló technológia vagy technológiák; |
| --- | --- |

c)

az összehasonlítás alapjául szolgáló technológia vagy technológiák;

| d) | egészségügyi eredmények. |
| --- | --- |

d)

egészségügyi eredmények.

A hatókör meghatározására irányuló folyamat során figyelembe kell venni az egészségügyi technológiafejlesztő által nyújtott információkat, valamint a betegektől és a klinikai szakértőktől, továbbá az egyéb releváns szakértőktől származó információkat is.

(7)   A koordinációs csoportnak tájékoztatnia kell a Bizottságot a közös klinikai értékelés hatóköréről.

9. cikk

A közös klinikai értékelésről szóló jelentések és az egészségügyi technológiafejlesztő által összeállítandó dosszié

(1)   A közös klinikai értékelés alapján el kell készíteni a közös klinikai értékelésről szóló jelentést, amelyet egy összefoglaló jelentésnek kell kísérnie. Az említett jelentések nem tartalmazhatnak értékítéletet, valamint következtetéseket az értékelt egészségügyi technológia átfogó klinikai hozzáadott értékével kapcsolatban, és az alábbi szempontokra vonatkozó tudományos elemzés ismertetésére kell szorítkozniuk:

| a) | az egészségügyi technológia relatív hatása, amelyet az egészségügyi eredmények alapján, a 8. cikk (6) bekezdése szerint meghatározott értékelési hatókörnek megfelelően megválasztott paraméterekhez viszonyítva értékelnek; |
| --- | --- |

a)

az egészségügyi technológia relatív hatása, amelyet az egészségügyi eredmények alapján, a 8. cikk (6) bekezdése szerint meghatározott értékelési hatókörnek megfelelően megválasztott paraméterekhez viszonyítva értékelnek;

| b) | a relatív hatások bizonyossági szintje, figyelembe véve a rendelkezésre álló bizonyítékok erősségeit és korlátait. |
| --- | --- |

b)

a relatív hatások bizonyossági szintje, figyelembe véve a rendelkezésre álló bizonyítékok erősségeit és korlátait.

(2)   Az (1) bekezdésben említett jelentések alapját az egészségügyi technológiafejlesztő által benyújtott dossziénak kell képeznie, amelynek hiánytalan és naprakész információkat, adatokat, elemzéseket és egyéb bizonyítékokat kell tartalmaznia a hatókör meghatározására irányuló folyamat során azonosított paraméterek értékelése céljából.

(3)   A dossziét a következő követelményeknek megfelelően kell összeállítani:

| a) | a benyújtott bizonyítékoknak hiánytalannak kell lenniük azon rendelkezésre álló tanulmányok és adatok vonatkozásában, amelyek befolyásolhatják az értékelést; |
| --- | --- |

a)

a benyújtott bizonyítékoknak hiánytalannak kell lenniük azon rendelkezésre álló tanulmányok és adatok vonatkozásában, amelyek befolyásolhatják az értékelést;

| b) | az adatokat megfelelő módszerekkel elemezték annak érdekében, hogy az értékelés keretében megvizsgálandó valamennyi kérdés megválaszolásra kerüljön; |
| --- | --- |

b)

az adatokat megfelelő módszerekkel elemezték annak érdekében, hogy az értékelés keretében megvizsgálandó valamennyi kérdés megválaszolásra kerüljön;

| c) | az adatokat jól strukturáltan és átláthatóan kell bemutatni, hogy azokat megfelelően lehessen értékelni a rendelkezésre álló korlátozott határidőkön belül; |
| --- | --- |

c)

az adatokat jól strukturáltan és átláthatóan kell bemutatni, hogy azokat megfelelően lehessen értékelni a rendelkezésre álló korlátozott határidőkön belül;

| d) | a dossziénak tartalmaznia kell a benyújtott információk alapjául szolgáló dokumentációt is, hogy az értékelő és a társértékelő ellenőrizhesse az említett információk pontosságát. |
| --- | --- |

d)

a dossziénak tartalmaznia kell a benyújtott információk alapjául szolgáló dokumentációt is, hogy az értékelő és a társértékelő ellenőrizhesse az említett információk pontosságát.

(4)   A gyógyszerek esetében a dossziénak tartalmaznia kell az I. mellékletben meghatározott információkat. Az orvostechnikai eszközök és az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök esetében a dossziénak tartalmaznia kell a II. mellékletben meghatározott információkat.

(5)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 32. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az I. melléklet azon információk körének tekintetében történő módosítása vonatkozásában, amely információkat a dossziénak a gyógyszerek esetében tartalmaznia kell, valamint a II. melléklet azon információk körének tekintetében történő módosítása vonatkozásában, amely információkat a dossziénak az orvostechnikai eszközök és az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök esetében tartalmaznia kell.

10. cikk

Az egészségügyi technológiafejlesztők kötelezettségei és a meg nem felelés következményei

(1)   A Bizottság tájékoztatja az egészségügyi technológiafejlesztőt az értékelés hatóköréről és felhívja a dosszié benyújtására (első felhívás). Az említett felhívásnak tartalmaznia kell a benyújtási határidőt, valamint a 26. cikk (1) bekezdésének a) alpontja szerinti dossziésablont, és hivatkoznia kell a 9. cikk (2), (3) és (4) bekezdése szerinti, a dossziéra vonatkozóan előírt követelményekre. A gyógyszerek esetében a benyújtási határidőnek legalább 45 nappal meg kell előznie az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek bizottságának a 726/2004/EK rendelet 5. cikkének (2) bekezdésében említett véleménye tervezett időpontját.

(2)   Az egészségügyi technológiafejlesztőnek az (1) bekezdés szerint tett benyújtási felhívásnak megfelelően be kell nyújtania a dossziét a Bizottságnak.

(3)   Az egészségügyi technológiafejlesztők nemzeti szinten nem nyújthatnak be olyan információkat, adatokat, elemzéseket vagy egyéb bizonyítékokat, amelyeket uniós szinten már benyújtottak. Ez a követelmény nem érinti a kiegészítő információk iránti kérelmeket az olyan gyógyszerek esetében, amelyek azon tagállami szintű korai hozzáférési programok hatálya alá tartoznak, amelyek célja, hogy a jelentős kielégítetlen egészségügyi szükségletekkel rendelkező betegek számára már a központosított forgalombahozatali engedélyezést megelőzően biztosítsák a gyógyszerekhez való hozzáférést.

(4)   Amennyiben a Bizottság megerősíti a dosszié e cikk (1) bekezdése szerinti, időben történő benyújtását, valamint azt, hogy a dosszié megfelel a 9. cikk (2), (3) és (4) bekezdésében meghatározott követelményeknek, a Bizottság a 30. cikkben említett informatikai platformon keresztül kellő időben a koordinációs csoport tagjainak rendelkezésére bocsátja a dossziét, és erről tájékoztatja az egészségügyi technológiafejlesztőt.

(5)   Amennyiben a Bizottság megállapítja, hogy a dosszié nem felel meg a 9. cikk (2), (3) és (4) bekezdésében meghatározott követelményeknek, felhívja az egészségügyi technológiafejlesztőt a hiányzó információk, adatok, elemzések és egyéb bizonyítékok benyújtására (második felhívás). Ebben az esetben egészségügyi technológiafejlesztő a 15. cikk szerint kijelölt határidőn belül benyújtja a kért információkat, adatokat, elemzéseket és egyéb bizonyítékokat.

(6)   Amennyiben, az e cikk (5) bekezdésében említett második felhívást követően, a Bizottság megállapítja, hogy az egészségügyi technológiafejlesztő nem nyújtotta be határidőn belül a dossziét, vagy a dosszié nem felel meg a 9. cikk (2), (3) és (4) bekezdésében meghatározott követelményeknek, a koordinációs csoportnak meg kell szakítania a közös klinikai értékelést. Az értékelés megszakítása esetén a Bizottság a 30. cikkben említett informatikai platformon nyilatkozatot tesz közzé az értékelés megszakításának okairól, amelyekről tájékoztatja az egészségügyi technológiafejlesztőt. A közös klinikai értékelés megszakítása esetén a 13. cikk (1) bekezdésének d) pontja nem alkalmazandó.

(7)   Ha a közös klinikai értékelés megszakításra került, és a koordinációs csoport ezt követően a 13. cikk (1) bekezdésének e) pontja szerint olyan információk, adatok, elemzések és egyéb bizonyítékok birtokába jut, amelyek az e cikk (1) bekezdésében említett benyújtási felhívás részét képezték, a koordinációs csoport az e szakaszban meghatározott eljárásnak megfelelően – legkésőbb hat hónappal az e cikk (1) bekezdésében említett benyújtási határidő lejártát követően – újból megindíthatja a közös klinikai értékelést, amennyiben a Bizottság megerősítette, hogy a 9. cikk (2), (3) és (4) bekezdésében meghatározott követelmények teljesültek.

(8)   Amennyiben a közös klinikai értékelést újból elindították, a Bizottság – a (7) bekezdés sérelme nélkül – felhívhatja az egészségügyi technológiafejlesztőt arra, hogy nyújtsa be a korábban benyújtott információk, adatok, elemzések és egyéb bizonyítékok aktualizált változatát.

11. cikk

A közös klinikai értékelésekre vonatkozó értékelési folyamat

(1)   Az értékelőnek – a társértékelő segítségével – az egészségügyi technológiafejlesztő által benyújtott dosszié és a 8. cikk (6) bekezdése szerint meghatározott értékelési hatókör alapján el kell készítenie a közös klinikai értékelés és összefoglaló jelentés tervezetét. A jelentéstervezeteket a koordinációs csoportnak a 3. cikk (7) bekezdésének e) pontja alapján meghatározott határidőkkel összhangban kell jóváhagynia. Az említett határidők lejárta:

| a) | a gyógyszerek esetében legkésőbb a forgalombahozatali engedély megadására vonatkozó bizottsági határozat elfogadásától számított 30. nap; |
| --- | --- |

a)

a gyógyszerek esetében legkésőbb a forgalombahozatali engedély megadására vonatkozó bizottsági határozat elfogadásától számított 30. nap;

| b) | az orvostechnikai eszközök és az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök esetében a 3. cikk (7) bekezdésének e) pontja és a 15. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerint elfogadott, a közös klinikai értékelésekre vonatkozó eljárásokkal összhangban kerül megállapításra. |
| --- | --- |

b)

az orvostechnikai eszközök és az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök esetében a 3. cikk (7) bekezdésének e) pontja és a 15. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerint elfogadott, a közös klinikai értékelésekre vonatkozó eljárásokkal összhangban kerül megállapításra.

(2)   Amennyiben az értékelő – a társértékelő segítségével – a jelentéstervezetek elkészítésének bármely pontján úgy ítéli meg, hogy az értékelés elvégzéséhez további konkrétumokra vagy pontosításokra vagy további információkra, adatokra, elemzésekre vagy egyéb bizonyítékokra van szükség, a Bizottság felhívja az egészségügyi technológiafejlesztőt az ilyen információk, adatok, elemzések vagy egyéb bizonyítékok benyújtására. Az értékelő és a társértékelő szükség esetén adatbázisokra és más klinikai információforrásokra, például betegnyilvántartásokra is támaszkodhatnak. Ha az értékelési folyamat során új klinikai bizonyítékok válnak elérhetővé, az érintett egészségügyi technológiafejlesztő saját kezdeményezésére tájékoztatja erről a koordinációs csoportot.

(3)   A kijelölt alcsoport tagjainak be kell nyújtaniuk a jelentéstervezetekkel kapcsolatos észrevételeiket.

(4)   Az alcsoportnak biztosítania kell, hogy a betegeket, valamint a klinikai szakértőket és egyéb releváns szakértőket bevonják az értékelési folyamatba, lehetőséget adva nekik arra, hogy észrevételeket tegyenek a jelentéstervezetekkel kapcsolatban. Az ilyen észrevételeket a 15. cikk (1) bekezdésének c) pontja és a 25. cikk (1) bekezdésének b) pontja alapján meghatározott keretek között és határidőn belül, valamint a koordinációs csoport által elfogadott eljárásnak megfelelően kell megtenni, és a 30. cikkben említett informatikai platformon keresztül kellő időben a koordinációs csoport rendelkezésére kell bocsátani.

(5)   A jelentéstervezeteket át kell adni az egészségügyi technológiafejlesztőnek. Az egészségügyi technológiafejlesztőnek a 15. cikknek megfelelően megállapított határidőn belül jeleznie kell minden tisztán technikai vagy ténybeli pontatlanságot. Az egészségügyi technológiafejlesztőnek szintén jeleznie kell, hogy véleménye szerint vannak-e bizalmas információk, és meg kell indokolnia ezen információk kereskedelmi szempontból érzékeny jellegét. Az egészségügyi technológiafejlesztő nem tehet észrevételt az értékeléstervezet eredményeivel kapcsolatban.

(6)   Az e cikkel összhangban benyújtott észrevételek kézhezvételét és vizsgálatát követően az értékelőnek – a társértékelő segítségével – el kell készítenie a módosított jelentéstervezeteket, és a 30. cikkben említett informatikai platformon keresztül be kell nyújtania azokat a koordinációs csoportnak.

12. cikk

A közös klinikai értékelés véglegesítése

(1)   A közös klinikai értékelés és összefoglaló módosított jelentéstervezetei kézhezvételét követően a koordinációs csoportnak meg kell vizsgálnia az említett jelentéseket.

(2)   A koordinációs csoportnak arra kell törekednie, hogy a módosított jelentéstervezeteket a 3. cikk (7) bekezdésének e) pontja alapján meghatározott határidőkön belül, a 15. cikk (1) bekezdésének c) pontjával összhangban, konszenzussal jóváhagyja. A 3. cikk (4) bekezdésétől eltérve, amennyiben nem sikerül konszenzust elérni, a tudományos különvéleményeket és ezen belül az e vélemények alapjául szolgáló tudományos adatokat is bele kell foglalni a jelentésekbe, és a jelentéseket jóváhagyottnak kell tekinteni.

(3)   A koordinációs csoportnak a 28. cikk d) pontja szerinti eljárási felülvizsgálat céljából be kell nyújtania a Bizottságnak a jóváhagyott jelentéseket. Amennyiben a Bizottság a jóváhagyott jelentések kézhezvételétől számított 10 munkanapon belül arra a következtetésre jut, hogy az említett jelentések nem felelnek meg az e rendelet szerint megállapított eljárási szabályoknak vagy azok eltérnek a koordinációs csoport által e rendelet szerint elfogadott követelményektől, tájékoztatja a koordinációs csoportot e következtetésének indokairól, és felszólítja a koordinációs csoportot a jelentések felülvizsgálatára. A koordinációs csoportnak felül kell vizsgálnia a jelentéseket eljárási szempontból, meg kell hoznia a szükséges korrekciós intézkedéseket, és az e cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárásnak megfelelően újból jóvá kell hagynia a jelentéseket.

(4)   A Bizottság az informatikai platformnak a 30. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett, nyilvánosan hozzáférhető honlapján kellő időben közzéteszi a koordinációs csoport által jóváhagyott vagy újból jóváhagyott, eljárási szempontból megfelelő jelentéseket, és a közzétételről tájékoztatja az egészségügyi technológiafejlesztőt.

(5)   Amennyiben a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy az újból jóváhagyott jelentések továbbra sem felelnek meg az e cikk (3) bekezdésében említett eljárási szabályoknak, az informatikai platformnak a 30. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett biztonságos intranet felületén kellő időben elérhetővé teszi az említett jelentéseket és azok eljárási felülvizsgálatát a tagállamok számára, és erről tájékoztatja az egészségügyi technológiafejlesztőt. A koordinációs csoport az említett jelentésekről készült összefoglaló jelentéseket belefoglalja a 6. cikk (4) bekezdése szerint elfogadott és a 30. cikk (3) bekezdésének g) pontjában meghatározott, az informatikai platformon közzétett éves jelentésébe.

13. cikk

A tagállamok jogai és kötelezettségei

(1)   Az olyan egészségügyi technológia nemzeti egészségügyi technológiaértékelésének elvégzésekor, amelyre vonatkozóan közös klinikai értékelésről szóló jelentéseket tettek közzé, vagy amelyekre vonatkozóan megindították a közös klinikai értékelést, a tagállamok:

| a) | a tagállami szinten elvégzett egészségügyi technológiaértékelés során megfelelően figyelembe veszik a közös klinikai értékelésről szóló, közzétett jelentéseket és a 30. cikkben említett informatikai platformon rendelkezésre álló minden egyéb, az említett közös klinikai értékelésre vonatkozó információt, ideértve a közös klinikai értékelés megszakítására vonatkozó, a 10. cikk (6) bekezdése szerinti nyilatkozatot is; ez nem érinti a tagállamok arra vonatkozó hatáskörét, hogy levonják saját következtetéseiket egy adott egészségügyi technológia átfogó klinikai hozzáadott értékéről a saját egészségügyi rendszerük összefüggésében, és mérlegelik az említett jelentések e tekintetben releváns részeit; |
| --- | --- |

a)

a tagállami szinten elvégzett egészségügyi technológiaértékelés során megfelelően figyelembe veszik a közös klinikai értékelésről szóló, közzétett jelentéseket és a 30. cikkben említett informatikai platformon rendelkezésre álló minden egyéb, az említett közös klinikai értékelésre vonatkozó információt, ideértve a közös klinikai értékelés megszakítására vonatkozó, a 10. cikk (6) bekezdése szerinti nyilatkozatot is; ez nem érinti a tagállamok arra vonatkozó hatáskörét, hogy levonják saját következtetéseiket egy adott egészségügyi technológia átfogó klinikai hozzáadott értékéről a saját egészségügyi rendszerük összefüggésében, és mérlegelik az említett jelentések e tekintetben releváns részeit;

| b) | csatolják az egészségügyi technológiafejlesztő által a 10. cikk (2) bekezdésével összhangban benyújtott dossziét a tagállami szintű egészségügyi technológiaértékelés dokumentációjához; |
| --- | --- |

b)

csatolják az egészségügyi technológiafejlesztő által a 10. cikk (2) bekezdésével összhangban benyújtott dossziét a tagállami szintű egészségügyi technológiaértékelés dokumentációjához;

| c) | csatolják a közös klinikai értékelésről szóló, közzétett jelentéseket a tagállami szintű egészségügyi technológiaértékelésről szóló jelentéshez; |
| --- | --- |

c)

csatolják a közös klinikai értékelésről szóló, közzétett jelentéseket a tagállami szintű egészségügyi technológiaértékelésről szóló jelentéshez;

| d) | nem kérik be nemzeti szinten azokat az információkat, adatokat, elemzéseket vagy egyéb bizonyítékokat, amelyeket az egészségügyi technológiafejlesztő a 10. cikk (1) vagy (5) bekezdésével összhangban uniós szinten már benyújtott; |
| --- | --- |

d)

nem kérik be nemzeti szinten azokat az információkat, adatokat, elemzéseket vagy egyéb bizonyítékokat, amelyeket az egészségügyi technológiafejlesztő a 10. cikk (1) vagy (5) bekezdésével összhangban uniós szinten már benyújtott;

| e) | a 30. cikkben említett informatikai platformon keresztül haladéktalanul továbbítanak a koordinációs csoport számára minden olyan információt, adatot, elemzést és egyéb bizonyítékot, amelyet az egészségügyi technológiafejlesztőtől tagállami szinten megkapnak, és amely a 10. cikk (1) bekezdése szerinti benyújtási felhívás részét képezi. |
| --- | --- |

e)

a 30. cikkben említett informatikai platformon keresztül haladéktalanul továbbítanak a koordinációs csoport számára minden olyan információt, adatot, elemzést és egyéb bizonyítékot, amelyet az egészségügyi technológiafejlesztőtől tagállami szinten megkapnak, és amely a 10. cikk (1) bekezdése szerinti benyújtási felhívás részét képezi.

(2)   A tagállamok a közös klinikai értékelésnek alávetett egészségügyi technológiákkal kapcsolatban végzett nemzeti egészségügyi technológiaértékelésekről az azok lezárultának napjától számított 30 napon belül, a 30. cikkben említett informatikai platformon keresztül tájékoztatják a koordinációs csoportot. A tagállamok különösen tájékoztatást adnak arról, hogy a nemzeti egészségügyi technológiaértékelések elvégzésekor miként vették figyelembe a közös klinikai értékelésről szóló jelentéseket. A Bizottság a tagállamoktól kapott információk alapján összegzi a közös klinikai értékelésről szóló jelentéseknek a tagállami szintű egészségügyi technológiaértékelések során való felhasználását, és erről az áttekintésről – a tagállamok közötti információcsere megkönnyítése érdekében – minden év végén jelentést tesz közzé a 30. cikkben említett informatikai platformon.

14. cikk

A közös klinikai értékelések aktualizálása

(1)   A koordinációs csoportnak aktualizálnia kell a közös klinikai értékeléseket, amennyiben a közös klinikai értékelésről szóló eredeti jelentés előírja az aktualizálás szükségességét, amennyiben újabb bizonyítékok állnak rendelkezésre a további értékeléshez.

(2)   A koordinációs csoport egy vagy több tagjának kérésére aktualizálhatja a közös klinikai értékeléseket, amennyiben új klinikai bizonyítékok állnak rendelkezésre. Az éves munkaprogram elkészítésekor a koordinációs csoport felülvizsgálhatja, valamint dönthet arról, hogy szükséges-e a közös klinikai értékelés aktualizálása.

(3)   Az aktualizálást az e rendelet értelmében a közös klinikai értékelésekre vonatkozóan meghatározott követelményekkel, valamint a 15. cikk (1) bekezdése alapján meghatározott eljárási szabályokkal összhangban kell elvégezni.

(4)   Az (1) és (2) bekezdés sérelme nélkül, a tagállamok nemzeti szinten aktualizálhatják azon egészségügyi technológiák értékelését, amelyek közös klinikai értékelés tárgyát képezték. A koordinációs csoport tagjainak az értékelések aktualizálásának megkezdése előtt erről tájékoztatniuk kell a koordinációs csoportot. Amennyiben egynél több tagállam esetében van szükség aktualizálásra, az érintett tagállamok kérhetik a koordinációs csoportot, hogy a (2) bekezdésnek megfelelően közös aktualizálást végezzen.

(5)   Amint elkészültek, a nemzeti szinten aktualizált értékeléseket a 30. cikkben említett informatikai platformon keresztül meg kell osztani a koordinációs csoport tagjaival.

15. cikk

A közös klinikai értékelésekre vonatkozó részletes eljárási szabályok elfogadása

(1)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja az alábbiakra vonatkozó részletes eljárási szabályokat:

| a) | a gyógyszerekre vonatkozó közös klinikai értékelések elkészítésével és aktualizálásával kapcsolatos, különösen az Európai Gyógyszerügynökséggel folytatott információcsere révén megvalósuló együttműködés; |
| --- | --- |

a)

a gyógyszerekre vonatkozó közös klinikai értékelések elkészítésével és aktualizálásával kapcsolatos, különösen az Európai Gyógyszerügynökséggel folytatott információcsere révén megvalósuló együttműködés;

| b) | az orvostechnikai eszközökre és az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökre vonatkozó klinikai értékelések elkészítésével és aktualizálásával kapcsolatos, különösen a bejelentett szervezetekkel és a szakértői bizottságokkal folytatott információcsere révén megvalósuló együttműködés; |
| --- | --- |

b)

az orvostechnikai eszközökre és az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökre vonatkozó klinikai értékelések elkészítésével és aktualizálásával kapcsolatos, különösen a bejelentett szervezetekkel és a szakértői bizottságokkal folytatott információcsere révén megvalósuló együttműködés;

| c) | a koordinációs csoport, annak alcsoportjai és az egészségügyi technológiafejlesztők, a betegek, valamint a klinikai szakértők és egyéb releváns szakértők közötti, illetve a velük való együttműködés a közös klinikai értékelések és azok aktualizálása során, a határidőket is beleértve. |
| --- | --- |

c)

a koordinációs csoport, annak alcsoportjai és az egészségügyi technológiafejlesztők, a betegek, valamint a klinikai szakértők és egyéb releváns szakértők közötti, illetve a velük való együttműködés a közös klinikai értékelések és azok aktualizálása során, a határidőket is beleértve.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett végrehajtási jogi aktusokat a 33. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

2. SZAKASZ

Közös tudományos konzultációk

16. cikk

A közös tudományos konzultációkra vonatkozó alapelvek

(1)   A koordinációs csoportnak közös tudományos konzultációkat kell folytatnia annak érdekében, hogy az egy adott egészségügyi technológiára vonatkozó fejlesztési terveiket illetően információkat cseréljen az egészségügyi technológiafejlesztőkkel. Az említett konzultációknak elő kell segíteniük olyan bizonyítékok előállítását, amelyek eleget tesznek az adott egészségügyi technológia későbbi közös klinikai értékelése keretében várhatóan bekérendő bizonyítékokra vonatkozó előírásoknak. A közös tudományos konzultációt az egészségügyi technológiafejlesztővel tartott ülés keretében kell lefolytatni, és a konzultáció alapján el kell készíteni a kapott tudományos ajánlást felvázoló záródokumentumot. A közös tudományos konzultációknak ki kell terjedniük különösen a klinikai kutatások, valamint a klinikai vizsgálatok megtervezésének összes releváns szempontjára, beleértve az összehasonlítás alapjául szolgáló technológiákat, a beavatkozásokat, az egészségügyi eredményeket és a betegek célcsoportjait. A gyógyszereknek nem minősülő egészségügyi technológiákkal kapcsolatos közös tudományos konzultációk során figyelembe kell venni az említett egészségügyi technológiák sajátosságait.

(2)   Lehetővé kell tenni az e cikk (1) bekezdése szerinti közös tudományos konzultációk lefolytatását azon egészségügyi technológiák esetében, amelyek a 7. cikk (1) bekezdésével összhangban valószínűleg közös klinikai értékelés tárgyát képezik majd, valamint amelyek esetében a klinikai kutatások és a klinikai vizsgálatok még a tervezési szakaszban vannak.

(3)   A közös tudományos konzultáció záródokumentuma nem alkalmas sem a tagállamok, sem pedig a koordinációs csoport vagy az egészségügyi technológiafejlesztő vonatkozásában joghatás kiváltására. A közös tudományos konzultációk nem érinthetik az ugyanazon egészségügyi technológiára vonatkozóan végzendő esetleges közös klinikai értékelést.

(4)   Amennyiben egy tagállam a közös tudományos konzultáció kiegészítéseként vagy a nemzeti egészségügyi technológiaértékelési rendszerrel összefüggő konkrét kérdések kezelése céljából nemzeti tudományos konzultációt folytat egy közös tudományos konzultáció tárgyát képező egészségügyi technológiáról, a koordinációs csoport érintett tagja tájékoztatja erről a koordinációs csoportot a 30. cikkben említett informatikai platformon keresztül.

(5)   A gyógyszerekről szóló közös tudományos konzultációra az Európai Gyógyszerügynökség által a 726/2004/EK rendelet 57. cikke (1) bekezdésének n) pontja szerint biztosított tudományos tanácsadással párhuzamosan is sor kerülhet. Az ilyen párhuzamos konzultációk magukban foglalják az információcserét és az időbeli egyeztetést, míg a koordinációs csoport és az Európai Gyógyszerügynökség vonatkozó hatáskörei továbbra is elkülönülnek egymástól. Az orvostechnikai eszközökről folytatott közös tudományos konzultációkra a szakértői bizottságokkal az (EU) 2017/745 rendelet 61. cikkének (2) bekezdése szerint folytatott konzultációval párhuzamosan is sor kerülhet.

17. cikk

A közös tudományos konzultáció iránti kérelem

(1)   A 16. cikk (2) bekezdésében említett egészségügyi technológiák esetében az egészségügyi technológiafejlesztők kérelmezhetik, hogy közös tudományos konzultációra kerüljön sor.

(2)   A gyógyszerek esetében az egészségügyi technológiafejlesztők kérelmezhetik, hogy a közös tudományos konzultációra az Európai Gyógyszerügynökség által biztosított tudományos tanácsadással párhuzamosan kerüljön sor. Ebben az esetben az egészségügyi technológiafejlesztőnek a közös tudományos konzultációra irányuló kérelem benyújtásakor kell benyújtania a tudományos tanácsadás iránti kérelmet az Európai Gyógyszerügynökséghez. Az orvostechnikai eszközök egészségügyi technológiafejlesztői kérelmezhetik, hogy a közös tudományos konzultációra szakértői bizottsággal folytatott konzultációval párhuzamosan kerüljön sor. Ebben az esetben az egészségügyi technológiafejlesztő – adott esetben – a közös tudományos konzultációra irányuló kérelem benyújtásakor kérelmezheti a szakértői bizottsággal folytatandó konzultációt.

(3)   A koordinációs csoportnak a 30. cikkben említett informatikai platformon közzé kell tennie a kérelmezési időszakokkal kapcsolatos határidőket, és az egyes kérelmezési időszakokra vonatkozóan közölnie kell a tervezett közös tudományos konzultációk számát. Amennyiben az egyes kérelmezési időszakok végén az elfogadható kérelmek száma meghaladja a közös tudományos konzultációk tervezett számát, a koordinációs csoportnak ki kell választania azokat az egészségügyi technológiákat, amelyek esetében közös tudományos konzultációt kell folytatni; ennek során biztosítani kell, hogy a hasonló előirányzott javallatokkal rendelkező egészségügyi technológiákra vonatkozó kérelmek azonos elbírálásban részesüljenek. A gyógyszerekre és az orvostechnikai eszközökre irányuló, elfogadható kérelmek közötti választáshoz a következő kritériumokat kell figyelembe venni:

| a) | kielégítetlen egészségügyi szükségletek; |
| --- | --- |

a)

kielégítetlen egészségügyi szükségletek;

| b) | az adott területen az első kezelés (first-in-class); |
| --- | --- |

b)

az adott területen az első kezelés (first-in-class);

| c) | a betegekre, a népegészségügyre vagy az egészségügyi rendszerekre gyakorolt potenciális hatás; |
| --- | --- |

c)

a betegekre, a népegészségügyre vagy az egészségügyi rendszerekre gyakorolt potenciális hatás;

| d) | jelentős határokon átnyúló dimenzió; |
| --- | --- |

d)

jelentős határokon átnyúló dimenzió;

| e) | az egész Unióra kiterjedő jelentős hozzáadott érték; vagy |
| --- | --- |

e)

az egész Unióra kiterjedő jelentős hozzáadott érték; vagy

| f) | az Unió klinikai kutatási prioritásai. |
| --- | --- |

f)

az Unió klinikai kutatási prioritásai.

(4)   A koordinációs csoportnak az egyes kérelmezési időszakok lejáratától számított 15 munkanapon belül tájékoztatnia kell a kérelmező egészségügyi technológiafejlesztőt arról, hogy sort fog-e keríteni a közös tudományos konzultációra. Ha a koordinációs csoport elutasítja a kérelmet, erről tájékoztatja az egészségügyi technológiafejlesztőt, és a (3) bekezdésben meghatározott kritériumok alapján kifejti döntésének indokait.

18. cikk

A közös tudományos konzultációk záródokumentumának elkészítése

(1)   A koordinációs csoportnak a közös tudományos konzultációra irányuló kérelemnek a 17. cikkel összhangban történő elfogadását követően egy, a közös tudományos konzultációval foglalkozó alcsoport kijelölésével kell megindítania a közös tudományos konzultációt. A közös tudományos konzultációt a 3. cikk (7) bekezdésének f) pontja, valamint a 20. és a 21. cikk alapján meghatározott követelményekkel és eljárásokkal összhangban kell lefolytatni.

(2)   Az egészségügyi technológiafejlesztőnek a 21. cikk b) pontja szerint meghatározott követelményekkel összhangban, a 3. cikk (7) bekezdésének f) pontja szerint megállapított határidőkön belül be kell nyújtania a közös tudományos konzultációhoz szükséges információkat tartalmazó naprakész dokumentációt.

(3)   A kijelölt alcsoportnak ki kell neveznie tagjai sorából a közös tudományos konzultáció lefolytatását végző, más-más tagállamból származó értékelőt és társértékelőt. A kinevezéskor figyelembe kell venni a konzultációhoz szükséges tudományos szakértelmet.

(4)   Az értékelőnek – a társértékelő segítségével – az e cikkben meghatározott követelményeknek, valamint a 3. cikk (7) bekezdésének d) és f) pontja és a 20. cikk alapján kidolgozott, iránymutatásokat tartalmazó dokumentumoknak és eljárási szabályoknak megfelelően el kell készítenie a közös tudományos konzultáció záródokumentumának tervezetét. A gyógyszerek esetében – a bizonyítékokon alapuló orvoslásra vonatkozó nemzetközi előírásokkal összhangban – randomizált, vak, kontrollcsoportos közvetlenül összehasonlító klinikai vizsgálatokat kell javasolni, amennyiben ez a célszerű.

(5)   A kijelölt alcsoport tagjai számára lehetőséget kell biztosítani arra, hogy észrevételeket tegyenek a közös tudományos konzultáció záródokumentuma tervezetének elkészítése során. A kijelölt alcsoport tagjai adott esetben kiegészítő ajánlásokat is tehetnek kifejezetten a tagállamuk vonatkozásában.

(6)   A kijelölt alcsoportnak biztosítania kell, hogy a betegek, valamint a klinikai szakértők és egyéb releváns szakértők lehetőséget kapjanak arra, hogy a közös tudományos konzultáció záródokumentuma tervezetének elkészítése során észrevételeket tegyenek.

(7)   A kijelölt alcsoportnak személyes vagy virtuális ülést kell szerveznie az egészségügyi technológiafejlesztővel, a betegekkel, valamint a klinikai szakértőkkel és egyéb releváns szakértőkkel folytatott eszmecsere céljából.

(8)   Amennyiben a közös tudományos konzultációra az Európai Gyógyszerügynökség tudományos szakvéleményének előkészítésével vagy egy szakértői bizottsággal folytatott konzultációval párhuzamosan kerül sor, az Európai Gyógyszerügynökség, valamint az adott szakértői bizottság képviselőit is fel kell kérni az ülésen való részvételre, adott esetben elősegítve ezzel a koordinációt.

(9)   Az e cikkel összhangban benyújtott észrevételek és információk kézhezvételét és vizsgálatát követően az értékelőnek – a társértékelő segítségével – véglegesítenie kell a közös tudományos konzultáció záródokumentumának tervezetét.

(10)   Az értékelőnek – a társértékelő segítségével – figyelembe kell vennie a közös tudományos konzultáció záródokumentumának elkészítése során kapott észrevételeket, és be kell nyújtania a koordinációs csoport számára a záródokumentum végleges tervezetét, beleértve az egyes tagállamokra vonatkozó specifikus ajánlásokat is.

19. cikk

A közös tudományos konzultációk záródokumentumának jóváhagyása

(1)   A közös tudományos konzultáció záródokumentumának véglegesített tervezetét a koordinációs csoportnak a 3. cikk (7) bekezdésének f) pontja szerint meghatározott határidőn belül jóvá kell hagynia.

(2)   A Bizottság legkésőbb a véglegesítést követő 10. munkanapon eljuttatja a közös tudományos konzultáció záródokumentumát a kérelmező egészségügyi technológiafejlesztő számára.

(3)   A koordinációs csoportnak a közös tudományos konzultációkra vonatkozóan anonimizált, összesített, nyilvánosságra hozható összefoglaló információkat kell belefoglalnia az éves jelentésébe, az előkészítésük alatt kapott észrevételeket is ideértve, és ezeket az információkat a 30. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett informatikai platform nyilvánosan hozzáférhető honlapján is közzé kell tennie.

20. cikk

A közös tudományos konzultációkra vonatkozó részletes eljárási szabályok elfogadása

(1)   A koordinációs csoporttal folytatott konzultációt követően a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja az alábbiakra vonatkozó részletes eljárási szabályokat:

| a) | a kérelmek egészségügyi technológiafejlesztők általi benyújtása; |
| --- | --- |

a)

a kérelmek egészségügyi technológiafejlesztők általi benyújtása;

| b) | az érdekelt szervezetek, valamint a betegek, a klinikai szakértők és egyéb releváns szakértők kiválasztása és a közös tudományos konzultáció keretében velük folytatott konzultáció; |
| --- | --- |

b)

az érdekelt szervezetek, valamint a betegek, a klinikai szakértők és egyéb releváns szakértők kiválasztása és a közös tudományos konzultáció keretében velük folytatott konzultáció;

| c) | a különösen az Európai Gyógyszerügynökséggel a gyógyszerekkel kapcsolatos közös tudományos konzultációkról folytatott információcsere révén megvalósuló együttműködés, amennyiben az egészségügyi technológia fejlesztője kéri, hogy a konzultációra az Európai Gyógyszerügynökség által biztosított tudományos tanácsadással párhuzamosan kerüljön sor; |
| --- | --- |

c)

a különösen az Európai Gyógyszerügynökséggel a gyógyszerekkel kapcsolatos közös tudományos konzultációkról folytatott információcsere révén megvalósuló együttműködés, amennyiben az egészségügyi technológia fejlesztője kéri, hogy a konzultációra az Európai Gyógyszerügynökség által biztosított tudományos tanácsadással párhuzamosan kerüljön sor;

| d) | a különösen a szakértői bizottságokkal az orvostechnikai eszközökkel kapcsolatos közös tudományos konzultációkról folytatott információcsere révén megvalósuló együttműködés, amennyiben az egészségügyi technológiafejlesztő kéri, hogy a konzultációra az említett szakértői testülettel folytatott konzultációval párhuzamosan kerüljön sor. |
| --- | --- |

d)

a különösen a szakértői bizottságokkal az orvostechnikai eszközökkel kapcsolatos közös tudományos konzultációkról folytatott információcsere révén megvalósuló együttműködés, amennyiben az egészségügyi technológiafejlesztő kéri, hogy a konzultációra az említett szakértői testülettel folytatott konzultációval párhuzamosan kerüljön sor.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett végrehajtási jogi aktusokat a 33. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

21. cikk

A közös tudományos konzultációhoz benyújtandó dokumentáció és jelentések formátuma és sablonjai

A koordinációs csoportnak a 20. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett eljárási szabályokkal összhangban meg kell határoznia az alábbiak formátumát és sablonjait:

| a) | az egészségügyi technológiafejlesztők által közös tudományos konzultáció iránt benyújtott kérelmek; |
| --- | --- |

a)

az egészségügyi technológiafejlesztők által közös tudományos konzultáció iránt benyújtott kérelmek;

| b) | a közös tudományos konzultációkhoz az egészségügyi technológiafejlesztők által benyújtandó, a szükséges információkat, adatokat, elemzéseket és egyéb bizonyítékokat tartalmazó dosszié; |
| --- | --- |

b)

a közös tudományos konzultációkhoz az egészségügyi technológiafejlesztők által benyújtandó, a szükséges információkat, adatokat, elemzéseket és egyéb bizonyítékokat tartalmazó dosszié;

| c) | a közös tudományos konzultáció záródokumentuma. |
| --- | --- |

c)

a közös tudományos konzultáció záródokumentuma.

3. SZAKASZ

Kialakulóban lévő egészségügyi technológiák

22. cikk

A kialakulóban lévő egészségügyi technológiák azonosítása

(1)   A koordinációs csoportnak biztosítania kell, hogy jelentések készüljenek azokról a kialakulóban lévő egészségügyi technológiákról, amelyek várhatóan jelentős hatást fognak kifejteni a betegekre, a közegészségre vagy az egészségügyi rendszerekre. Az említett jelentésekben ki kell térni különösen az egyes kialakulóban lévő egészségügyi technológiák várható klinikai hatásaira, továbbá a nemzeti egészségügyi rendszerekre gyakorolt potenciális szervezeti és pénzügyi következményeikre.

(2)   Az (1) bekezdésben említett jelentéseknek a kialakulóban lévő egészségügyi technológiákra vonatkozó meglévő tudományos jelentéseken vagy kezdeményezéseken, valamint releváns, többek között a következő forrásokból származó információkon kell alapulniuk:

| a) | klinikai kutatások nyilvántartásai és tudományos jelentések; |
| --- | --- |

a)

klinikai kutatások nyilvántartásai és tudományos jelentések;

| b) | a 7. cikk (1) bekezdésében említett gyógyszerek forgalombahozatali engedélye iránti kérelmek jövőbeli benyújtása tekintetében az Európai Gyógyszerügynökség; |
| --- | --- |

b)

a 7. cikk (1) bekezdésében említett gyógyszerek forgalombahozatali engedélye iránti kérelmek jövőbeli benyújtása tekintetében az Európai Gyógyszerügynökség;

| c) | az orvostechnikai eszközökkel foglalkozó koordinációs csoport; |
| --- | --- |

c)

az orvostechnikai eszközökkel foglalkozó koordinációs csoport;

| d) | az egészségügyi technológiafejlesztők, az általuk fejlesztett technológiák tekintetében; |
| --- | --- |

d)

az egészségügyi technológiafejlesztők, az általuk fejlesztett technológiák tekintetében;

| e) | az érdekelt felek 29. cikkben említett hálózatának tagjai. |
| --- | --- |

e)

az érdekelt felek 29. cikkben említett hálózatának tagjai.

(3)   A koordinációs csoport adott esetben az érdekelt felek 29. cikk szerinti hálózatában tagsággal nem rendelkező érdekelt szervezetekkel és egyéb releváns szakértőkkel is konzultálhat.

4. SZAKASZ

Önkéntes együttmúködés az egészségügyi technológiaértékelés területén

23. cikk

Önkéntes együttműködés

(1)   A Bizottság támogatja a tagállamok közötti együttműködést és a tudományos információk cseréjét az alábbiak vonatkozásában:

| a) | az egészségügyi technológiák nem klinikai értékelései; |
| --- | --- |

a)

az egészségügyi technológiák nem klinikai értékelései;

| b) | orvostechnikai eszközök és in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök együttműködésen alapuló értékelése; |
| --- | --- |

b)

orvostechnikai eszközök és in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök együttműködésen alapuló értékelése;

| c) | a gyógyszereknek, orvostechnikai eszközöknek és in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközöknek nem minősülő egészségügyi technológiák egészségügyi technológiaértékelései; |
| --- | --- |

c)

a gyógyszereknek, orvostechnikai eszközöknek és in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközöknek nem minősülő egészségügyi technológiák egészségügyi technológiaértékelései;

| d) | az egészségügyi technológiaértékelések támogatásához szükséges kiegészítő bizonyítékok biztosítása, különösen az engedélyezés előtti alkalmazásra szolgáló egészségügyi technológiákkal és az elavult egészségügyi technológiákkal összefüggésben; |
| --- | --- |

d)

az egészségügyi technológiaértékelések támogatásához szükséges kiegészítő bizonyítékok biztosítása, különösen az engedélyezés előtti alkalmazásra szolgáló egészségügyi technológiákkal és az elavult egészségügyi technológiákkal összefüggésben;

| e) | a 7. cikkben említett olyan egészségügyi technológiák klinikai értékelése, amelyek közös klinikai értékelése még nem kezdődött meg, továbbá az említett cikkben nem említett egészségügyi technológiák klinikai értékelése, különös tekintettel azon egészségügyi technológiákra, amelyekkel kapcsolatban a 22. cikkben említett, a kialakulóban lévő egészségügyi technológiákról szóló jelentés megállapította, hogy várhatóan jelentős hatást gyakorolnak majd a betegekre, a közegészségre vagy az egészségügyi rendszerekre. |
| --- | --- |

e)

a 7. cikkben említett olyan egészségügyi technológiák klinikai értékelése, amelyek közös klinikai értékelése még nem kezdődött meg, továbbá az említett cikkben nem említett egészségügyi technológiák klinikai értékelése, különös tekintettel azon egészségügyi technológiákra, amelyekkel kapcsolatban a 22. cikkben említett, a kialakulóban lévő egészségügyi technológiákról szóló jelentés megállapította, hogy várhatóan jelentős hatást gyakorolnak majd a betegekre, a közegészségre vagy az egészségügyi rendszerekre.

(2)   A koordinációs csoportnak meg kell könnyítenie az (1) bekezdésben említett együttműködést.

(3)   Az e cikk (1) bekezdésének b) és c) pontjaiban említett együttműködés a 3. cikk (7) bekezdésével és a 15. és 25. cikkel összhangban meghatározott eljárási szabályoknak megfelelően, valamint a 26. cikkel összhangban meghatározott formátumok és sablonok használatával folytatható.

(4)   A koordinációs csoport éves munkaprogramjainak tartalmazniuk kell az e cikk (1) bekezdésében említett együttműködést, az együttműködés eredményeinek pedig szerepelniük kell a csoport éves jelentéseiben, valamint a 30. cikkben említett informatikai platformon is közzé kell tenni őket.

(5)   A tagállamok a koordinációs csoportba általuk kijelölt tag révén, a 30. cikkben említett informatikai platformon keresztül megoszthatják a koordinációs csoporttal a 7. cikkben nem említett egészségügyi technológiákra vonatkozó nemzeti értékelő jelentéseket, különös tekintettel azon egészségügyi technológiákra, amelyekkel kapcsolatban a 22. cikkben említett, a kialakulóban lévő egészségügyi technológiákról szóló jelentés megállapította, hogy várhatóan jelentős hatást gyakorolnak majd a betegekre, a közegészségre vagy az egészségügyi rendszerekre.

(6)   A tagállamok a nemzeti értékelések céljára alkalmazhatják a 3. cikk (7) bekezdésének d) pontja alapján kidolgozott módszertani iránymutatást.

III. FEJEZET

A KÖZÖS KLINIKAI ÉRTÉKELÉSEKRE VONATKOZÓ ÁLTALÁNOS SZABÁLYOK

24. cikk

A nemzeti klinikai értékelésről szóló jelentések

Amennyiben egy tagállam a 7. cikk (1) bekezdésében említett egészségügyi technológiára vonatkozó egészségügyi technológia-értékelést végez vagy ilyen értékelést aktualizál, a szóban forgó tagállam a koordinációs csoportba általa kijelölt tag révén az adott egészségügyi technológiára vonatkozó nemzeti értékelő jelentést az annak elkészültét követő 30 napon belül, a 30. cikkben említett informatikai platformon keresztül benyújtja a koordinációs csoportnak.

25. cikk

Általános eljárási szabályok

(1)   A Bizottság az összes érdekelt féllel folytatott konzultációt követően végrehajtási jogi aktusok útján fogadja el az általános eljárási szabályokat a következőkre vonatkozóan:

| a) | annak biztosítása, hogy a koordinációs csoport tagjai és alcsoportjai, továbbá a betegek, a klinikai szakértők és egyéb releváns szakértők független és átlátható módon, összeférhetetlenségtől mentesen vegyenek részt a közös klinikai értékelésekben; |
| --- | --- |

a)

annak biztosítása, hogy a koordinációs csoport tagjai és alcsoportjai, továbbá a betegek, a klinikai szakértők és egyéb releváns szakértők független és átlátható módon, összeférhetetlenségtől mentesen vegyenek részt a közös klinikai értékelésekben;

| b) | az érdekelt szervezetek, valamint a betegek, a klinikai szakértők és egyéb releváns szakértők kiválasztása és a velük folytatott konzultáció az uniós szintű közös klinikai értékelésekben. |
| --- | --- |

b)

az érdekelt szervezetek, valamint a betegek, a klinikai szakértők és egyéb releváns szakértők kiválasztása és a velük folytatott konzultáció az uniós szintű közös klinikai értékelésekben.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett végrehajtási jogi aktusokat a 33. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

26. cikk

A benyújtandó dokumentáció és jelentések formátuma és sablonjai

(1)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján fogadja el a következők formátumát és sablonjait:

| a) | a közös klinikai értékelésekhez az egészségügyi technológiafejlesztők által benyújtandó, a szükséges információkat, adatokat, elemzéseket és egyéb bizonyítékokat tartalmazó dosszié; |
| --- | --- |

a)

a közös klinikai értékelésekhez az egészségügyi technológiafejlesztők által benyújtandó, a szükséges információkat, adatokat, elemzéseket és egyéb bizonyítékokat tartalmazó dosszié;

| b) | a közös klinikai értékelésről szóló jelentések; |
| --- | --- |

b)

a közös klinikai értékelésről szóló jelentések;

| c) | a közös klinikai értékelésről szóló összefoglaló jelentések. |
| --- | --- |

c)

a közös klinikai értékelésről szóló összefoglaló jelentések.

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett végrehajtási jogi aktusokat a 33. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében kell elfogadni.

IV. FEJEZET

TÁMOGATÁSI KERET

27. cikk

Uniós finanszírozás

(1)   Az Unió biztosítja a koordinációs csoport és alcsoportjai munkájának, valamint az e munkát támogató, és a Bizottsággal, az Európai Gyógyszerügynökséggel, az orvostechnikai eszközökkel foglalkozó koordinációs csoporttal, szakértői testületekkel és az érdekelt feleknek a 29. cikkben említett hálózatával folytatott együttműködést feltételező tevékenységek finanszírozását. Az e rendelet szerinti tevékenységekhez nyújtott uniós pénzügyi támogatás végrehajtása az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendeletének (17) megfelelően történik.

(2)   Az (1) bekezdésben említett finanszírozásnak – a közös klinikai értékelésekre és közös tudományos konzultációkra, ezen belül a módszertani útmutatók kidolgozására és a kialakulóban lévő egészségügyi technológiák azonosítására irányuló munka támogatása érdekében – ki kell terjednie a koordinációs csoportba és alcsoportjaiba a tagállamok által kijelölt tagok részvételének finanszírozására. Az értékelők és a társértékelők a Bizottság belső szabályainak megfelelően külön juttatásra jogosultak a közös klinikai értékelésekben és a közös tudományos konzultációkban végzett munkájukért.

28. cikk

A Bizottság által a koordinációs csoportnak nyújtott támogatás

A Bizottság támogatja a koordinációs csoport munkáját és ellátja a csoport titkárságának feladatait. Ennek keretében a Bizottság mindenekelőtt:

| a) | saját épületeiben helyet biztosít a koordinációs csoport és alcsoportjai üléseinek; |
| --- | --- |

a)

saját épületeiben helyet biztosít a koordinációs csoport és alcsoportjai üléseinek;

| b) | az 5. cikkben és a 25. cikk (1) bekezdésének a) pontjával összhangban elfogadott általános eljárási szabályokban megállapított követelményekkel összhangban határoz az összeférhetetlenség tárgyában; |
| --- | --- |

b)

az 5. cikkben és a 25. cikk (1) bekezdésének a) pontjával összhangban elfogadott általános eljárási szabályokban megállapított követelményekkel összhangban határoz az összeférhetetlenség tárgyában;

| c) | a 10. cikkel összhangban bekéri az egészségügyi technológiafejlesztők által összeállított dossziét; |
| --- | --- |

c)

a 10. cikkel összhangban bekéri az egészségügyi technológiafejlesztők által összeállított dossziét;

| d) | felügyeli a közös klinikai értékelések eljárásait és tájékoztatja a koordinációs csoportot ezen eljárások esetleges megsértéséről; |
| --- | --- |

d)

felügyeli a közös klinikai értékelések eljárásait és tájékoztatja a koordinációs csoportot ezen eljárások esetleges megsértéséről;

| e) | adminisztratív, technikai és informatikai támogatást nyújt; |
| --- | --- |

e)

adminisztratív, technikai és informatikai támogatást nyújt;

| f) | létrehozza és karbantartja a 30. cikk szerinti informatikai platformot; |
| --- | --- |

f)

létrehozza és karbantartja a 30. cikk szerinti informatikai platformot;

| g) | a 30. cikkel összhangban az informatikai platformon közzéteszi az információkat és a dokumentumokat, ideértve a koordinációs csoport éves munkaprogramjait, éves jelentéseit, az ülések összefoglaló jegyzőkönyveit, valamint a közös klinikai értékelésről szóló jelentéseket és összefoglaló jelentéseket; |
| --- | --- |

g)

a 30. cikkel összhangban az informatikai platformon közzéteszi az információkat és a dokumentumokat, ideértve a koordinációs csoport éves munkaprogramjait, éves jelentéseit, az ülések összefoglaló jegyzőkönyveit, valamint a közös klinikai értékelésről szóló jelentéseket és összefoglaló jelentéseket;

| h) | elősegíti az Európai Gyógyszerügynökséggel a különösen a gyógyszereket érintő, e rendeletben említett közös munkáról folytatott információcsere révén megvalósuló együttműködést, ideértve a bizalmas információk megosztását is; |
| --- | --- |

h)

elősegíti az Európai Gyógyszerügynökséggel a különösen a gyógyszereket érintő, e rendeletben említett közös munkáról folytatott információcsere révén megvalósuló együttműködést, ideértve a bizalmas információk megosztását is;

| i) | elősegíti a szakértői testületekkel és az orvostechnikai eszközökkel foglalkozó koordinációs csoporttal a különösen az orvostechnikai eszközöket és in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközöket érintő, e rendeletben említett közös munkáról folytatott információcsere révén megvalósuló együttműködést, ideértve a bizalmas információk megosztását is. |
| --- | --- |

i)

elősegíti a szakértői testületekkel és az orvostechnikai eszközökkel foglalkozó koordinációs csoporttal a különösen az orvostechnikai eszközöket és in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközöket érintő, e rendeletben említett közös munkáról folytatott információcsere révén megvalósuló együttműködést, ideértve a bizalmas információk megosztását is.

in vitro

29. cikk

Az érdekelt felek hálózata

(1)   A Bizottság létrehozza az érdekelt felek hálózatát. Az érdekelt felek hálózatának kérésre támogatást kell nyújtania a koordinációs csoport munkájához.

(2)   Az érdekelt felek hálózatát nyilvános pályázati felhívás útján kell létrehozni, amelynek címzettjei a pályázatra jogosult érdekelt szervezetek, így különösen a betegek érdekvédelmi szervezetei, a fogyasztói szervezetek, az egészségügyben tevékenykedő nem kormányzati szervezetek, az egészségügyi technológiafejlesztők, valamint az egészségügyi szakemberek. A részvételi feltételeket a nyilvános pályázati felhívásban kell meghatározni, és azoknak magukban kell foglalniuk a következőket:

| a) | egészségügyi technológiaértékelés fejlesztésében való részvétel vagy tervezett részvétel igazolása; |
| --- | --- |

a)

egészségügyi technológiaértékelés fejlesztésében való részvétel vagy tervezett részvétel igazolása;

| b) | az érdekelt felek hálózatának munkája szempontjából releváns szakértelem; |
| --- | --- |

b)

az érdekelt felek hálózatának munkája szempontjából releváns szakértelem;

| c) | több tagállamra kiterjedő földrajzi lefedettség; |
| --- | --- |

c)

több tagállamra kiterjedő földrajzi lefedettség;

| d) | kommunikációs és információterjesztési képességek. |
| --- | --- |

d)

kommunikációs és információterjesztési képességek.

(3)   Az érdekelt felek hálózatában részt venni kívánó szervezeteknek nyilatkozniuk kell tagságukról és finanszírozási forrásaikról. Az érdekelt felek hálózatának tevékenységeiben részt vevő érdekelt szervezetek képviselőinek nyilatkozniuk kell az egészségügyi technológiafejlesztési ágazatban fennálló minden olyan pénzügyi vagy egyéb érdekeltségükről, amely befolyásolhatja függetlenségüket vagy pártatlanságukat.

(4)   Az érdekelt felek hálózatában részt vevő érdekelt szervezetek listáját, az említett szervezeteknek a tagságukra és a finanszírozási forrásaikra vonatkozó nyilatkozatait, valamint az érdekelt szervezetek képviselőinek érdekeltségi nyilatkozatait a 30. cikkben említett informatikai platformon nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni.

(5)   A koordinációs csoportnak évente legalább egyszer találkozót kell tartania az érdekelt felek hálózatával a következők érdekében:

| a) | az érdekelt felek tájékoztatása a koordinációs csoportban zajló közös munkáról, a főbb eredményeit is ideértve; |
| --- | --- |

a)

az érdekelt felek tájékoztatása a koordinációs csoportban zajló közös munkáról, a főbb eredményeit is ideértve;

| b) | az információcsere lehetővé tétele. |
| --- | --- |

b)

az információcsere lehetővé tétele.

(6)   A koordinációs csoport meghívhatja az érdekelt felek hálózatának tagjait, hogy ülésein megfigyelőként részt vegyenek.

30. cikk

Informatikai platform

(1)   A Bizottság informatikai platformot hoz létre és tart fenn, amely az alábbiakat tartalmazza:

| a) | nyilvánosan hozzáférhető weboldal; |
| --- | --- |

a)

nyilvánosan hozzáférhető weboldal;

| b) | biztonságos intranet a koordinációs csoport tagjai és alcsoportjai közötti információcsere céljára; |
| --- | --- |

b)

biztonságos intranet a koordinációs csoport tagjai és alcsoportjai közötti információcsere céljára;

| c) | egy biztonságos rendszer az egyrészről a koordinációs csoport és alcsoportjai, másrészről az e rendeletben említett közös munkában részt vevő egészségügyi technológiafejlesztők és -szakértők, valamint az Európai Gyógyszerügynökség és az orvostechnikai eszközökkel foglalkozó koordinációs csoport között folytatott információcsere céljára; |
| --- | --- |

c)

egy biztonságos rendszer az egyrészről a koordinációs csoport és alcsoportjai, másrészről az e rendeletben említett közös munkában részt vevő egészségügyi technológiafejlesztők és -szakértők, valamint az Európai Gyógyszerügynökség és az orvostechnikai eszközökkel foglalkozó koordinációs csoport között folytatott információcsere céljára;

| d) | egy biztonságos rendszer az érdekelt felek hálózatának tagjai közötti információcsere céljára. |
| --- | --- |

d)

egy biztonságos rendszer az érdekelt felek hálózatának tagjai közötti információcsere céljára.

(2)   A Bizottság megfelelő hozzáférési szinteket biztosít az informatikai platformon elérhető információkhoz a tagállamok, az érdekelt felek hálózatának tagjai és a nagyközönség számára.

(3)   A nyilvánosan hozzáférhető weboldalnak különösen a következőket kell tartalmaznia:

| a) | a közös munka befejezését követően a koordinációs csoport tagjainak és kinevezett képviselőiknek naprakész jegyzéke képesítéseik és szakterületeik megnevezésével együtt, valamint összeférhetetlenségi nyilatkozataik; |
| --- | --- |

a)

a közös munka befejezését követően a koordinációs csoport tagjainak és kinevezett képviselőiknek naprakész jegyzéke képesítéseik és szakterületeik megnevezésével együtt, valamint összeférhetetlenségi nyilatkozataik;

| b) | a közös munka befejezését követően az alcsoportok tagjainak és kinevezett képviselőiknek naprakész jegyzéke képesítéseik és szakterületeik megnevezésével együtt, valamint összeférhetetlenségi nyilatkozataik; |
| --- | --- |

b)

a közös munka befejezését követően az alcsoportok tagjainak és kinevezett képviselőiknek naprakész jegyzéke képesítéseik és szakterületeik megnevezésével együtt, valamint összeférhetetlenségi nyilatkozataik;

| c) | a koordinációs csoport eljárási szabályzata; |
| --- | --- |

c)

a koordinációs csoport eljárási szabályzata;

| d) | a 9. cikk (1) bekezdése, a 10. cikk (2) és (5) bekezdése, valamint a 11. cikk (1) bekezdése szerinti teljes dokumentáció a közös klinikai értékelésről szóló jelentés közzétételének időpontjában, a 10. cikk (7) bekezdése szerinti teljes dokumentáció a közös klinikai értékelés megszakítása esetén, valamint a 15., a 25. és a 26. cikk szerinti teljes dokumentáció; |
| --- | --- |

d)

a 9. cikk (1) bekezdése, a 10. cikk (2) és (5) bekezdése, valamint a 11. cikk (1) bekezdése szerinti teljes dokumentáció a közös klinikai értékelésről szóló jelentés közzétételének időpontjában, a 10. cikk (7) bekezdése szerinti teljes dokumentáció a közös klinikai értékelés megszakítása esetén, valamint a 15., a 25. és a 26. cikk szerinti teljes dokumentáció;

| e) | a koordinációs csoport üléseinek napirendjei és összefoglaló jegyzőkönyvei, beleértve az elfogadott határozatokat és a szavazások eredményét is; |
| --- | --- |

e)

a koordinációs csoport üléseinek napirendjei és összefoglaló jegyzőkönyvei, beleértve az elfogadott határozatokat és a szavazások eredményét is;

| f) | az érdekelt felek részvételére vonatkozó kritériumok; |
| --- | --- |

f)

az érdekelt felek részvételére vonatkozó kritériumok;

| g) | éves munkaprogramok és éves jelentések; |
| --- | --- |

g)

éves munkaprogramok és éves jelentések;

| h) | a tervezett, folyamatban lévő és befejezett közös klinikai értékelésekre vonatkozó információk, beleértve a 14. cikk szerint elvégzett aktualizálásokat is; |
| --- | --- |

h)

a tervezett, folyamatban lévő és befejezett közös klinikai értékelésekre vonatkozó információk, beleértve a 14. cikk szerint elvégzett aktualizálásokat is;

| i) | a közös klinikai értékelésekről szóló, a 12. cikkel összhangban eljárási szempontból megfelelőnek ítélt jelentések, az elkészítésük során beérkezett összes észrevétellel együtt; |
| --- | --- |

i)

a közös klinikai értékelésekről szóló, a 12. cikkel összhangban eljárási szempontból megfelelőnek ítélt jelentések, az elkészítésük során beérkezett összes észrevétellel együtt;

| j) | a tagállamoknak a 13. cikk (2) bekezdésében említett nemzeti klinikai értékelésről szóló jelentéseire vonatkozó információk, ideértve a tagállamok által arra vonatkozóan szolgáltatott információkat is, hogy nemzeti szinten miként vették figyelembe a közös klinikai értékelésről szóló jelentéseket, továbbá a 24. cikkben említett nemzeti klinikai értékelésről szóló jelentésekre vonatkozó információk; |
| --- | --- |

j)

a tagállamoknak a 13. cikk (2) bekezdésében említett nemzeti klinikai értékelésről szóló jelentéseire vonatkozó információk, ideértve a tagállamok által arra vonatkozóan szolgáltatott információkat is, hogy nemzeti szinten miként vették figyelembe a közös klinikai értékelésről szóló jelentéseket, továbbá a 24. cikkben említett nemzeti klinikai értékelésről szóló jelentésekre vonatkozó információk;

| k) | anonimizált, összesített, nyilvánosságra hozható összefoglaló információk a közös tudományos konzultációkról; |
| --- | --- |

k)

anonimizált, összesített, nyilvánosságra hozható összefoglaló információk a közös tudományos konzultációkról;

| l) | a kialakulóban lévő egészségügyi technológiák azonosítását célzó tanulmányok; |
| --- | --- |

l)

a kialakulóban lévő egészségügyi technológiák azonosítását célzó tanulmányok;

| m) | anonimizált, összesített, nyilvánosságra hozható összefoglaló információk a 22. cikkben említett, a kialakulóban lévő egészségügyi technológiákról szóló jelentésekből; |
| --- | --- |

m)

anonimizált, összesített, nyilvánosságra hozható összefoglaló információk a 22. cikkben említett, a kialakulóban lévő egészségügyi technológiákról szóló jelentésekből;

| n) | a tagállamok között a 23. cikknek megfelelően folytatott önkéntes együttműködés eredményei; |
| --- | --- |

n)

a tagállamok között a 23. cikknek megfelelően folytatott önkéntes együttműködés eredményei;

| o) | a közös klinikai értékelés megszakítása esetén a 10. cikk (6) bekezdése szerinti nyilatkozat, beleértve azon információk, adatok, elemzések vagy egyéb bizonyítékok jegyzékét, amelyeket az egészségügyi technológia fejlesztője nem nyújtott be; |
| --- | --- |

o)

a közös klinikai értékelés megszakítása esetén a 10. cikk (6) bekezdése szerinti nyilatkozat, beleértve azon információk, adatok, elemzések vagy egyéb bizonyítékok jegyzékét, amelyeket az egészségügyi technológia fejlesztője nem nyújtott be;

| p) | a Bizottság által a 12. cikk (3) bekezdésével összhangban elvégzett eljárási felülvizsgálat; |
| --- | --- |

p)

a Bizottság által a 12. cikk (3) bekezdésével összhangban elvégzett eljárási felülvizsgálat;

| q) | a minőségbiztosításra vonatkozó szabványos működési eljárások és iránymutatások a 4. cikk (2) és (3) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

q)

a minőségbiztosításra vonatkozó szabványos működési eljárások és iránymutatások a 4. cikk (2) és (3) bekezdésének megfelelően;

| r) | az érdekelt felek hálózatában részt vevő érdekelt szervezetek listája, az említett szervezeteknek a tagságukra és a finanszírozási forrásaikra vonatkozó nyilatkozatai, valamint képviselőik érdekeltségi nyilatkozatai, a 29. cikk (4) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

r)

az érdekelt felek hálózatában részt vevő érdekelt szervezetek listája, az említett szervezeteknek a tagságukra és a finanszírozási forrásaikra vonatkozó nyilatkozatai, valamint képviselőik érdekeltségi nyilatkozatai, a 29. cikk (4) bekezdésével összhangban.

31. cikk

Értékelés és jelentéstétel

(1)   A Bizottság legkésőbb 2028. január 13-ig jelentést készít az Európai Parlament és a Tanács számára a rendelet alkalmazásáról. A jelentésben az alábbiak felülvizsgálatára összpontosít:

| a) | a II. fejezet alapján végzett közös munka hozzáadott értéke a tagállamok számára, különös tekintettel arra a kérdésre, hogy a 7. cikk értelmében közös klinikai értékelés tárgyát képező egészségügyi technológiák és az említett közös klinikai értékelések minősége megfelel-e a tagállamok szükségleteinek; |
| --- | --- |

a)

a II. fejezet alapján végzett közös munka hozzáadott értéke a tagállamok számára, különös tekintettel arra a kérdésre, hogy a 7. cikk értelmében közös klinikai értékelés tárgyát képező egészségügyi technológiák és az említett közös klinikai értékelések minősége megfelel-e a tagállamok szükségleteinek;

| b) | a közös klinikai értékeléshez szükséges információk, adatok, elemzések és egyéb bizonyítékok iránti, többszöri kérelmek elkerülése és ezáltal a tagállamokra és az egészségügyi technológiák fejlesztőire háruló adminisztratív terhek csökkentése; |
| --- | --- |

b)

a közös klinikai értékeléshez szükséges információk, adatok, elemzések és egyéb bizonyítékok iránti, többszöri kérelmek elkerülése és ezáltal a tagállamokra és az egészségügyi technológiák fejlesztőire háruló adminisztratív terhek csökkentése;

| c) | az e fejezetben meghatározott támogatási keret működése, különös tekintettel arra, hogy szükség van-e egy olyan díjfizetési mechanizmus bevezetésére, melynek keretében az egészségügyi technológiák fejlesztői is hozzájárulnának a közös tudományos konzultációk finanszírozásához. |
| --- | --- |

c)

az e fejezetben meghatározott támogatási keret működése, különös tekintettel arra, hogy szükség van-e egy olyan díjfizetési mechanizmus bevezetésére, melynek keretében az egészségügyi technológiák fejlesztői is hozzájárulnának a közös tudományos konzultációk finanszírozásához.

(2)   Legkésőbb 2027. január 13-ig a tagállamok jelentést tesznek a Bizottságnak e rendelet alkalmazásáról és különösen a II. fejezet szerinti közös munkának a nemzeti egészségügyitechnológiaértékelési eljárásaik során történő mérlegeléséről – a 13. cikk (2) bekezdésének megfelelően ideértve azt is, hogy az egészségügyi technológia nemzeti szintű értékelései során miként vették figyelembe a közös klinikai értékelésről szóló jelentéseket –, valamint a koordinációs csoport munkaterhéről. A tagállamok arról is jelentést tesznek, hogy a 23. cikk (6) bekezdésében foglaltak szerint a nemzeti értékelésekhez figyelembe vették-e a 3. cikk (7) bekezdése alapján kidolgozott módszertani iránymutatást.

(3)   A jelentése elkészítése során a Bizottság konzultál a koordinációs csoporttal, és felhasználja a következő forrásokat:

| a) | a tagállamok által a (2) bekezdésnek megfelelően szolgáltatott információk; |
| --- | --- |

a)

a tagállamok által a (2) bekezdésnek megfelelően szolgáltatott információk;

| b) | a kialakulóban lévő egészségügyi technológiákról szóló, a 22. cikknek megfelelően készült jelentések; |
| --- | --- |

b)

a kialakulóban lévő egészségügyi technológiákról szóló, a 22. cikknek megfelelően készült jelentések;

| c) | a tagállamok által a 13. cikk (2) bekezdésének és a 14. cikk (4) bekezdésének megfelelően szolgáltatott információk. |
| --- | --- |

c)

a tagállamok által a 13. cikk (2) bekezdésének és a 14. cikk (4) bekezdésének megfelelően szolgáltatott információk.

(4)   A Bizottság a jelentés alapján adott esetben jogalkotási javaslatot nyújt be e rendelet aktualizálása érdekében.

V. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

32. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás feltételeit e cikk határozza meg.

(2)   A Bizottságnak a 9. cikk (5) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása határozatlan időre szól 2022. január 11-től kezdődő hatállyal.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 9. cikk (5) bekezdésében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadása előtt a Bizottság a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásban megállapított elveknek megfelelően konzultál az egyes tagállamok által kijelölt szakértőkkel.

(5)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(6)   A 9. cikk (5) bekezdésének értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt ellene kifogást, illetve ha az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időtartam két hónappal meghosszabbodik.

33. cikk

Bizottsági eljárás

(1)   A Bizottság munkáját egy bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak minősül.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

(3)   Ha a bizottság nem nyilvánít véleményt, a Bizottság nem fogadhatja el a végrehajtási jogi aktus tervezetét, és a 182/2011/EU rendelet 5. cikke (4) bekezdésének harmadik albekezdése alkalmazandó.

34. cikk

A végrehajtási jogi aktusok előkészítése

(1)   A Bizottság legkésőbb e rendelet alkalmazásának kezdőnapjáig elfogadja a 15., a 20., a 25. és a 26. cikkben említett végrehajtási jogi aktusokat.

(2)   Az említett végrehajtási jogi aktusoknak az előkészítésekor a Bizottság figyelembe veszi a gyógyszerek, az orvostechnikai eszközök és az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök ágazatainak sajátosságait.

35. cikk

A 2011/24/EU irányelv módosítása

(1)   A 2011/24/EU irányelv 15. cikkét el kell hagyni.

(2)   A törölt cikkre történő hivatkozásokat erre a rendeletre történő hivatkozásként kell értelmezni.

36. cikk

Hatálybalépés és az alkalmazás kezdőnapja

(1)   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

(2)   Ezt a rendeletet 2025. január 12-től kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Strasbourgban, 2021. december 15.

az Európai Parlament részéről

az elnök

D. M. SASSOLI

a Tanács részéről

az elnök

A. LOGAR

---

(1)  
  HL C 283., 2018.8.10., 28. o. és HL C 286., 2021.7.16., 95. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2019. február 14-i álláspontja (HL C 449., 2020.12.23., 638. o.) és a Tanács 2021. november 9-i álláspontja első olvasatban (HL C 493., 2021.12.8., 1. o.). Az Európai Parlament 2021. december 14-i álláspontja (a Hivatalos lapban még nem tették közzé).

2

(3)  
  HL C 438., 2014.12.6., 12. o.

3

(4)  
  HL C 421., 2015.12.17., 2. o.

4

(5)  
  HL C 269., 2016.7.23., 31. o.

5

(6)  
  HL C 269I., 2021.7.7., 3. o.

6

(7)  
  HL C 263., 2018.7.25., 4. o.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 726/2004/EK rendelete (2004. március 31.) az emberi, illetve állatgyógyászati felhasználásra szánt gyógyszerek engedélyezésére és felügyeletére vonatkozó uniós eljárások meghatározásáról és az Európai Gyógyszerügynökség létrehozásáról (HL L 136., 2004.4.30., 1. o.).

8

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/745 rendelete (2017. április 5.) az orvostechnikai eszközökről, a 2001/83/EK irányelv, a 178/2002/EK rendelet és az 1223/2009/EK rendelet módosításáról, valamint a 90/385/EGK és a 93/42/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 117., 2017.5.5., 1. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/746 rendelete (2017. április 5.) az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökről, valamint a 98/79/EK irányelv és a 2010/227/EU bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 117., 2017.5.5., 176. o.).

10

in vitro

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 182/2011/EU rendelete (2011. február 16.) a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról (HL L 55., 2011.2.28., 13. o.).

11

(12)  
  HL L 123., 2016.5.12., 1. o.

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011/24/EU irányelve (2011. március 9.) a határon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok érvényesítéséről (HL L 88., 2011.4.4., 45. o.).

13

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001/83/EK irányelve (2001. november 6.) az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről (HL L 311., 2001.11.28., 67. o.).

14

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács 1394/2007/EK rendelete (2007. november 13.) a fejlett terápiás gyógyszerkészítményekről, valamint a 2001/83/EK irányelv és a 726/2004/EK rendelet módosításáról (HL L 324., 2007.12.10., 121. o.).

15

(16)  Az Európai Parlament és a Tanács 141/2000/EK rendelete (1999. december 16.) a ritka betegségek gyógyszereiről (HL L 18., 2000.1.22., 1. o.).

16

(17)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

17

---

I. MELLÉKLET

A gyógyszerek esetében benyújtandó dossziéra vonatkozó előírások

Az e rendelet 9. cikkének (2) bekezdésében említett dossziénak a gyógyszerek esetében a következő információkat kell tartalmaznia:

| a) | az Európai Gyógyszerügynökséghez benyújtott dokumentációban szereplő, a klinikai biztonságosságra és hatásosságra vonatkozó adatok; |
| --- | --- |

a)

az Európai Gyógyszerügynökséghez benyújtott dokumentációban szereplő, a klinikai biztonságosságra és hatásosságra vonatkozó adatok;

| b) | azon gyógyszerrel végzett vizsgálatok vizsgálati jelentései, vizsgálati tervei és elemzési tervei, továbbá az azokból származó minden naprakész közzétett és nem közzétett információ, adat, elemzés és egyéb bizonyíték, amelyek megbízója az egészségügyi technológia fejlesztője, valamint minden elérhető információ a gyógyszerrel végzett olyan, folyamatban lévő vagy megszakított vizsgálatokra vonatkozóan, amelyek megbízója az egészségügyi technológia fejlesztője vagy amelyekben pénzügyileg érintett, ezenfelül a harmadik felek által végzett vizsgálatokra vonatkozó megfelelő, a 8. cikk (6) bekezdésében meghatározott, az értékelési hatókör szempontjából releváns információk – amennyiben elérhetők –, ideértve a klinikai vizsgálati jelentéseket és vizsgálati terveket, amennyiben hozzáférhetőek az egészségügyi technológia fejlesztője számára; |
| --- | --- |

b)

azon gyógyszerrel végzett vizsgálatok vizsgálati jelentései, vizsgálati tervei és elemzési tervei, továbbá az azokból származó minden naprakész közzétett és nem közzétett információ, adat, elemzés és egyéb bizonyíték, amelyek megbízója az egészségügyi technológia fejlesztője, valamint minden elérhető információ a gyógyszerrel végzett olyan, folyamatban lévő vagy megszakított vizsgálatokra vonatkozóan, amelyek megbízója az egészségügyi technológia fejlesztője vagy amelyekben pénzügyileg érintett, ezenfelül a harmadik felek által végzett vizsgálatokra vonatkozó megfelelő, a 8. cikk (6) bekezdésében meghatározott, az értékelési hatókör szempontjából releváns információk – amennyiben elérhetők –, ideértve a klinikai vizsgálati jelentéseket és vizsgálati terveket, amennyiben hozzáférhetőek az egészségügyi technológia fejlesztője számára;

| c) | a közös klinikai értékelés tárgyát képező egészségügyi technológiára vonatkozó egészségügyi technológiaértékelésről szóló jelentés; |
| --- | --- |

c)

a közös klinikai értékelés tárgyát képező egészségügyi technológiára vonatkozó egészségügyi technológiaértékelésről szóló jelentés;

| d) | nyilvántartásokon alapuló vizsgálatokkal kapcsolatos információk; |
| --- | --- |

d)

nyilvántartásokon alapuló vizsgálatokkal kapcsolatos információk;

| e) | amennyiben az egészségügyi technológia közös tudományos konzultáció tárgyát képezte, az egészségügyi technológia fejlesztőjének az ajánlott bizonyítékoktól való bármely eltérést megalapozó indokai; |
| --- | --- |

e)

amennyiben az egészségügyi technológia közös tudományos konzultáció tárgyát képezte, az egészségügyi technológia fejlesztőjének az ajánlott bizonyítékoktól való bármely eltérést megalapozó indokai;

| f) | a kezelendő állapot jellemzői, beleértve a betegek célcsoportját is; |
| --- | --- |

f)

a kezelendő állapot jellemzői, beleértve a betegek célcsoportját is;

| g) | az értékelés tárgyát képező gyógyszer jellemzői; |
| --- | --- |

g)

az értékelés tárgyát képező gyógyszer jellemzői;

| h) | a dossziéban meghatározott kutatási kérdés, amely a benyújtandó dossziéban kerül kifejtésre és megfelel a 8. cikk (6) bekezdése szerint meghatározott értékelési hatókörnek; |
| --- | --- |

h)

a dossziéban meghatározott kutatási kérdés, amely a benyújtandó dossziéban kerül kifejtésre és megfelel a 8. cikk (6) bekezdése szerint meghatározott értékelési hatókörnek;

| i) | az egészségügyi technológia fejlesztője által a dosszié tartalmának kidolgozása során használt módszerek leírása; |
| --- | --- |

i)

az egészségügyi technológia fejlesztője által a dosszié tartalmának kidolgozása során használt módszerek leírása;

| j) | az információ-lekérdezés eredményei; |
| --- | --- |

j)

az információ-lekérdezés eredményei;

| k) | a dossziéban szereplő kutatások jellemzői; |
| --- | --- |

k)

a dossziéban szereplő kutatások jellemzői;

| l) | az értékelés tárgyát képező beavatkozás és az összehasonlítás alapjául szolgáló technológia hatékonyságára és biztonságosságára vonatkozó eredmények; |
| --- | --- |

l)

az értékelés tárgyát képező beavatkozás és az összehasonlítás alapjául szolgáló technológia hatékonyságára és biztonságosságára vonatkozó eredmények;

| m) | az f)–l) pont szerinti információ alapjául szolgáló releváns dokumentáció. |
| --- | --- |

m)

az f)–l) pont szerinti információ alapjául szolgáló releváns dokumentáció.

---

II. MELLÉKLET

Az orvostechnikai eszközök és az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök esetében benyújtandó dossziéra vonatkozó előírások

1.

| a) | a klinikai értékelés ellenőrzéséről szóló jelentés; |
| --- | --- |

a)

a klinikai értékelés ellenőrzéséről szóló jelentés;

| b) | a gyártó által az (EU) 2017/745 rendelet II. melléklete 6.1. szakasza c) és d) pontjának megfelelően a bejelentett szervezetnek benyújtott klinikai értékelési dokumentáció; |
| --- | --- |

b)

a gyártó által az (EU) 2017/745 rendelet II. melléklete 6.1. szakasza c) és d) pontjának megfelelően a bejelentett szervezetnek benyújtott klinikai értékelési dokumentáció;

| c) | a klinikai értékelés esetén alkalmazandó konzultációs eljárás keretében a releváns szakértői testületek által kiadott tudományos szakvélemény; |
| --- | --- |

c)

a klinikai értékelés esetén alkalmazandó konzultációs eljárás keretében a releváns szakértői testületek által kiadott tudományos szakvélemény;

| d) | azon orvostechnikai eszközzel végzett klinikai vizsgálatok vizsgálati jelentései, vizsgálati tervei és elemzési tervei, továbbá az azokból származó minden naprakész közzétett és nem közzétett információ, adat, elemzés és egyéb bizonyíték, melyek megbízója az egészségügyi technológia fejlesztője, valamint minden elérhető információ az orvostechnikai eszközzel végzett olyan folyamatban lévő vagy megszakított klinikai vizsgálatokra vonatkozóan, amelyek megbízója az egészségügyi technológia fejlesztője, illetve amelyekben pénzügyileg érintett, ezenfelül a harmadik felek által végzett klinikai vizsgálatokra vonatkozó megfelelő, a 8. cikk (6) bekezdésében meghatározott értékelési hatókör szempontjából releváns információk – amennyiben elérhetők –, ideértve a klinikai vizsgálati jelentéseket és vizsgálati terveket, amennyiben hozzáférhetőek az egészségügyi technológia fejlesztője számára; |
| --- | --- |

d)

azon orvostechnikai eszközzel végzett klinikai vizsgálatok vizsgálati jelentései, vizsgálati tervei és elemzési tervei, továbbá az azokból származó minden naprakész közzétett és nem közzétett információ, adat, elemzés és egyéb bizonyíték, melyek megbízója az egészségügyi technológia fejlesztője, valamint minden elérhető információ az orvostechnikai eszközzel végzett olyan folyamatban lévő vagy megszakított klinikai vizsgálatokra vonatkozóan, amelyek megbízója az egészségügyi technológia fejlesztője, illetve amelyekben pénzügyileg érintett, ezenfelül a harmadik felek által végzett klinikai vizsgálatokra vonatkozó megfelelő, a 8. cikk (6) bekezdésében meghatározott értékelési hatókör szempontjából releváns információk – amennyiben elérhetők –, ideértve a klinikai vizsgálati jelentéseket és vizsgálati terveket, amennyiben hozzáférhetőek az egészségügyi technológia fejlesztője számára;

| e) | adott esetben a közös klinikai értékelés tárgyát képező egészségügyi technológiára vonatkozó egészségügyi technológiaértékelésről szóló jelentések; |
| --- | --- |

e)

adott esetben a közös klinikai értékelés tárgyát képező egészségügyi technológiára vonatkozó egészségügyi technológiaértékelésről szóló jelentések;

| f) | az orvostechnikai eszközre vonatkozó, nyilvántartásokból származó adatok és a nyilvántartásokon alapuló vizsgálatokkal kapcsolatos információk; |
| --- | --- |

f)

az orvostechnikai eszközre vonatkozó, nyilvántartásokból származó adatok és a nyilvántartásokon alapuló vizsgálatokkal kapcsolatos információk;

| g) | amennyiben az egészségügyi technológia közös tudományos konzultáció tárgyát képezte, az egészségügyi technológia fejlesztőjének az ajánlott bizonyítékoktól való bármely eltérést megalapozó indokai; |
| --- | --- |

g)

amennyiben az egészségügyi technológia közös tudományos konzultáció tárgyát képezte, az egészségügyi technológia fejlesztőjének az ajánlott bizonyítékoktól való bármely eltérést megalapozó indokai;

| h) | a kezelendő állapot jellemzői, beleértve a betegek célcsoportját is; |
| --- | --- |

h)

a kezelendő állapot jellemzői, beleértve a betegek célcsoportját is;

| i) | az értékelés tárgyát képező orvostechnikai eszköz jellemzői, beleértve annak használati útmutatóját is; |
| --- | --- |

i)

az értékelés tárgyát képező orvostechnikai eszköz jellemzői, beleértve annak használati útmutatóját is;

| j) | a dossziéban meghatározott kutatási kérdés, amely a benyújtandó dossziéban kerül kifejtésre és megfelel a 8. cikk (6) bekezdése szerint meghatározott értékelési hatókörnek; |
| --- | --- |

j)

a dossziéban meghatározott kutatási kérdés, amely a benyújtandó dossziéban kerül kifejtésre és megfelel a 8. cikk (6) bekezdése szerint meghatározott értékelési hatókörnek;

| k) | az egészségügyi technológia fejlesztője által a dosszié tartalmának kidolgozása során használt módszerek leírása; |
| --- | --- |

k)

az egészségügyi technológia fejlesztője által a dosszié tartalmának kidolgozása során használt módszerek leírása;

| l) | az információ-lekérdezés eredményei; |
| --- | --- |

l)

az információ-lekérdezés eredményei;

| m) | a dokumentációban szereplő kutatások jellemzői. |
| --- | --- |

m)

a dokumentációban szereplő kutatások jellemzői.

2.

| a) | a gyártó teljesítőképesség-értékelési jelentése; |
| --- | --- |

a)

a gyártó teljesítőképesség-értékelési jelentése;

| b) | a gyártónak az (EU) 2017/746 rendelet II. mellékletének 6.2. szakaszában említett teljesítőképesség-értékelési dokumentációja; |
| --- | --- |

b)

a gyártónak az (EU) 2017/746 rendelet II. mellékletének 6.2. szakaszában említett teljesítőképesség-értékelési dokumentációja;

| c) | a teljesítőképesség-értékelés esetén alkalmazandó konzultációs eljárás keretében a releváns szakértői testületek által kiadott tudományos szakvélemény; |
| --- | --- |

c)

a teljesítőképesség-értékelés esetén alkalmazandó konzultációs eljárás keretében a releváns szakértői testületek által kiadott tudományos szakvélemény;

| d) | az uniós referencialaboratórium jelentése. |
| --- | --- |

d)

az uniós referencialaboratórium jelentése.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2021.12.22. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 458/33 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.12.22.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 458/33

---

A TANÁCS (EU) 2021/2283 RENDELETE

(2021. december 20.)

egyes mezőgazdasági és ipari termékekre vonatkozó uniós autonóm vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről, valamint az 1388/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 31. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Egyes mezőgazdasági és ipari termékek Unión belüli előállítása nem képes kielégíteni az Unión belüli felhasználó ágazatok által támasztott keresletet. Emiatt e termékek Unión belüli kínálata a harmadik országokból származó behozataltól függ. Az érintett termékek esetében a legkedvezőbb feltételek mellett haladéktalanul ki kell elégíteni a legsürgetőbb uniós igényeket. Ezért – megfelelő kontingensmennyiségi korlátok keretei között – kedvezményes vámtételű autonóm vámkontingenseket (a továbbiakban: a kontingensek) kell nyitni, figyelemmel ugyanakkor arra az elvárásra is, hogy e termékek piacán ne következzék be zavar, és az intézkedések ne akadályozzák az uniós termelés kialakulását vagy fejlődését. |
| --- | --- |

(1)

Egyes mezőgazdasági és ipari termékek Unión belüli előállítása nem képes kielégíteni az Unión belüli felhasználó ágazatok által támasztott keresletet. Emiatt e termékek Unión belüli kínálata a harmadik országokból származó behozataltól függ. Az érintett termékek esetében a legkedvezőbb feltételek mellett haladéktalanul ki kell elégíteni a legsürgetőbb uniós igényeket. Ezért – megfelelő kontingensmennyiségi korlátok keretei között – kedvezményes vámtételű autonóm vámkontingenseket (a továbbiakban: a kontingensek) kell nyitni, figyelemmel ugyanakkor arra az elvárásra is, hogy e termékek piacán ne következzék be zavar, és az intézkedések ne akadályozzák az uniós termelés kialakulását vagy fejlődését.

| (2) | A kontingensekhez minden Unión belüli importőr számára egyenlő mértékű és folyamatos hozzáférést szükséges biztosítani, és az érintett termékek valamennyi tagállamba történő valamennyi behozatala esetében az adott kontingens kimerüléséig mindvégig biztosítani kell a kontingensekhez tartozó vámtételek alkalmazását. |
| --- | --- |

(2)

A kontingensekhez minden Unión belüli importőr számára egyenlő mértékű és folyamatos hozzáférést szükséges biztosítani, és az érintett termékek valamennyi tagállamba történő valamennyi behozatala esetében az adott kontingens kimerüléséig mindvégig biztosítani kell a kontingensekhez tartozó vámtételek alkalmazását.

| (3) | Az (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendeletben (1) megállapított kontingens-kezelési rendszer egyenlő mértékű és folyamatos hozzáférést biztosít a kontingensekhez, gondoskodik a kontingesekhez kapcsolódó vámtételek folyamatos alkalmazásáról, és a szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó vám-árunyilatkozatok elfogadásának időrendi sorrendjét veszi alapul. Ezért úgy indokolt rendelkezni, hogy az e rendelettel megnyitott kontingenseket a Bizottság és a tagállamok e rendszer szerint kezeljék. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendeletben (1) megállapított kontingens-kezelési rendszer egyenlő mértékű és folyamatos hozzáférést biztosít a kontingensekhez, gondoskodik a kontingesekhez kapcsolódó vámtételek folyamatos alkalmazásáról, és a szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó vám-árunyilatkozatok elfogadásának időrendi sorrendjét veszi alapul. Ezért úgy indokolt rendelkezni, hogy az e rendelettel megnyitott kontingenseket a Bizottság és a tagállamok e rendszer szerint kezeljék.

| (4) | A legtöbb kontingensmennyiség kiegészítő tömegmértékegységben van kifejezve. Néhány olyan termék esetében, amelyekre vonatkozóan ez a rendelet vámkontingenst nyit meg, a kontingensmennyiség más kiegészítő mértékegységben van megadva. Azokban az esetekben, amikor ezekre a termékekre vonatkozóan a 2658/87/EGK tanácsi rendelet (2) I. mellékletében meghatározott Kombinált Nómenklatúra (a továbbiakban: a Kombinált Nómenklatúra) nem ad meg kiegészítő mértékegységet, bizonytalan helyzet alakulhat ki az alkalmazott mértékegységgel kapcsolatban. Az egyértelműség és a jobb kontingens-kezelés érdekében ezért indokolt a kontingensek igénybevételének feltételéül szabni, hogy a behozni kívánt termékek pontos mennyiségét a szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó vám-árunyilatkozatba az e rendeletben az adott termékre meghatározott kiegészítő mértékegységek alkalmazásával vezessék be. |
| --- | --- |

(4)

A legtöbb kontingensmennyiség kiegészítő tömegmértékegységben van kifejezve. Néhány olyan termék esetében, amelyekre vonatkozóan ez a rendelet vámkontingenst nyit meg, a kontingensmennyiség más kiegészítő mértékegységben van megadva. Azokban az esetekben, amikor ezekre a termékekre vonatkozóan a 2658/87/EGK tanácsi rendelet (2) I. mellékletében meghatározott Kombinált Nómenklatúra (a továbbiakban: a Kombinált Nómenklatúra) nem ad meg kiegészítő mértékegységet, bizonytalan helyzet alakulhat ki az alkalmazott mértékegységgel kapcsolatban. Az egyértelműség és a jobb kontingens-kezelés érdekében ezért indokolt a kontingensek igénybevételének feltételéül szabni, hogy a behozni kívánt termékek pontos mennyiségét a szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó vám-árunyilatkozatba az e rendeletben az adott termékre meghatározott kiegészítő mértékegységek alkalmazásával vezessék be.

| (5) | Egyértelművé kell tenni, hogy a kontingensek hatálya alá tartozó termékeket tartalmazó, különböző összetevőkből álló keverékeket, készítményeket vagy termékeket ki kell zárni e rendelet hatálya alól, mivel kizárólag az e rendeletben leírt termékek tartoznak a kontingensek hatálya alá. |
| --- | --- |

(5)

Egyértelművé kell tenni, hogy a kontingensek hatálya alá tartozó termékeket tartalmazó, különböző összetevőkből álló keverékeket, készítményeket vagy termékeket ki kell zárni e rendelet hatálya alól, mivel kizárólag az e rendeletben leírt termékek tartoznak a kontingensek hatálya alá.

| (6) | Az 1388/2013/EU tanácsi rendelet (3) számos alkalommal módosult. Emellett, mivel a Kombinált Nómenklatúra kódolását az (EU) 2021/1832 bizottsági végrehajtási rendelet (4) aktualizálta, az 1388/2013/EU tanácsi rendelet mellékletében felsorolt KN-kódokat számos ponton módosítani kell. Ezért az egyértelműség és az átláthatóság érdekében a rendeletet teljes egészében fel kell váltani. |
| --- | --- |

(6)

Az 1388/2013/EU tanácsi rendelet (3) számos alkalommal módosult. Emellett, mivel a Kombinált Nómenklatúra kódolását az (EU) 2021/1832 bizottsági végrehajtási rendelet (4) aktualizálta, az 1388/2013/EU tanácsi rendelet mellékletében felsorolt KN-kódokat számos ponton módosítani kell. Ezért az egyértelműség és az átláthatóság érdekében a rendeletet teljes egészében fel kell váltani.

| (7) | Az arányosság elvével összhangban a tagállamok és a harmadik országok közötti kereskedelem előmozdítására irányuló alapcélok teljesítéséhez szabályokat szükséges és indokolt lefektetni annak érdekében, hogy az uniós gazdasági szereplők különböző kereskedelmi érdekeinek kiegyensúlyozása anélkül történhessen, hogy változnának az Uniónak a Kereskedelmi Világszervezet keretében tett kötelezettségvállalásai. E rendelet az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkének (4) bekezdésével összhangban nem lépi túl a kitűzött cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(7)

Az arányosság elvével összhangban a tagállamok és a harmadik országok közötti kereskedelem előmozdítására irányuló alapcélok teljesítéséhez szabályokat szükséges és indokolt lefektetni annak érdekében, hogy az uniós gazdasági szereplők különböző kereskedelmi érdekeinek kiegyensúlyozása anélkül történhessen, hogy változnának az Uniónak a Kereskedelmi Világszervezet keretében tett kötelezettségvállalásai. E rendelet az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkének (4) bekezdésével összhangban nem lépi túl a kitűzött cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (8) | A vámkontingensrendszer fennakadások nélküli alkalmazása, valamint az autonóm vámtételek felfüggesztéséről és az autonóm kontingensekről szóló, 2011. december 13-i bizottsági közleményben meghatározott iránymutatásnak való megfelelés érdekében az e rendeletben felsorolt termékekre vonatkozó kontingenseket 2022. január 1-jétől kell alkalmazni. E rendeletnek ezért mielőbb hatályba kell lépnie, |
| --- | --- |

(8)

A vámkontingensrendszer fennakadások nélküli alkalmazása, valamint az autonóm vámtételek felfüggesztéséről és az autonóm kontingensekről szóló, 2011. december 13-i bizottsági közleményben meghatározott iránymutatásnak való megfelelés érdekében az e rendeletben felsorolt termékekre vonatkozó kontingenseket 2022. január 1-jétől kell alkalmazni. E rendeletnek ezért mielőbb hatályba kell lépnie,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A mellékletben felsorolt mezőgazdasági és ipari termékek tekintetében autonóm uniós vámkontingenseket (a továbbiakban: a kontingensek) kell megnyitni,

(2)   Az e cikk (1) bekezdésében említett kontingenseken belül a 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 56. cikke (2) bekezdésének c) pontjában említett, a Közös Vámtarifa szerinti vámtételeket az e rendelet mellékletében megjelölt kontingensidőszakokra és kontingensmennyiségekre fel kell függeszteni, és helyettük a mellékletben megjelölt kontingens vámtételarányokat kell alkalmazni.

(3)   Az (1) és (2) bekezdés nem alkalmazandó a mellékletben felsorolt termékeket tartalmazó, különböző összetevőkből álló keverékekre, készítményekre vagy termékekre.

2. cikk

Az e rendelet 1. cikkében említett kontingenseket a Bizottság az (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet 49–54. cikkével összhangban kezeli.

3. cikk

Amennyiben olyan termékekre vonatkozóan nyújtanak be szabad forgalomba bocsátásra vonatkozó vám-árunyilatkozatot, amelyek tekintetében a mellékletben kiegészítő mértékegységet adtak meg, a behozott termékek pontos mennyiségét a mellékletben meghatározott kiegészítő mértékegység alkalmazásával kell feltüntetni az árunyilatkozatban.

4. cikk

Az 1388/2013/EU rendelet hatályát veszti.

5. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Rendelkezéseit 2022. január 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. december 20-án.

a Tanács részéről

az elnök

A. VIZJAK

---

(1)  A Bizottság (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelete (2015. november 24.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 343., 2015.12.29., 558. o.).

1

(2)  A Tanács 2658/87/EGK rendelete (1987. július 23.) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról (HL L 256., 1987.9.7., 1. o.).

2

(3)  A Tanács 1388/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Uniónak az egyes mezőgazdasági és ipari termékekre vonatkozó autonóm vámkontingensei megnyitásáról és kezeléséről, valamint a 7/2010/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 354., 2013.12.28., 319. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2021/1832 végrehajtási rendelete (2021. október 12.) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról (HL L 385., 2021.10.29., 1. o.).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 952/2013/EU rendelete (2013. október 9.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról (HL L 269., 2013.10.10., 1. o.).

5

---

MELLÉKLET

| Rendelési szám | KN-kód | TARIC | Árumegnevezés | Kontingensidőszak | Kontingens mennyiség | A kontingens vámtételaránya |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.2637 | ex 0710 40 00
  ex 2005 80 00 | 20
  30 | Kukoricacső (Zea mays var. saccharata) vágva is, legalább 10 mm, de legfeljebb 20 mm átmérővel, az élelmiszeripar termékeinek gyártásához, az egyszerű újracsomagoláson kívül további feldolgozásra (1)
   (2)
   (3) | 1.1.-31.12. | 550 tonna | 0 %  (3) |
| 09.2849 | ex 0710 80 69 | 10 | Auricularia polytricha fajtájú gomba, (nyersen vagy gőzöléssel vagy forrázással főzve is), fagyasztva, készételek előállításához (1)
   (2) | 1.1.-31.12. | 700 tonna | 0 % |
| 09.2664 | ex 2008 60 39 | 30 | Cseresznye, alkohol hozzáadásával, legfeljebb 9 tömegszázalék cukortartalommal, legfeljebb 19,9 mm-es átmerővel, maggal, csokoládéipari termékek gyártásához (1) | 1.1.-31.12. | 1 000 tonna | 10 % |
| 09.2740 | ex 2309 90 31 | 87 | Szójababfehérje-koncentrátum, amely:






  — | 60 (± 10) tömegszázalék nyersfehérjét, |

Rendelési szám

KN-kód

TARIC

Árumegnevezés

Kontingensidőszak

Kontingens mennyiség

A kontingens vámtételaránya

09.2637

ex 0710 40 00

ex 2005 80 00

20

30

Kukoricacső (Zea mays var. saccharata) vágva is, legalább 10 mm, de legfeljebb 20 mm átmérővel, az élelmiszeripar termékeinek gyártásához, az egyszerű újracsomagoláson kívül további feldolgozásra (1)
   (2)
   (3)

1.1.-31.12.

550 tonna

0 %  (3)

09.2849

ex 0710 80 69

10

Auricularia polytricha fajtájú gomba, (nyersen vagy gőzöléssel vagy forrázással főzve is), fagyasztva, készételek előállításához (1)
   (2)

1.1.-31.12.

700 tonna

0 %

09.2664

ex 2008 60 39

30

Cseresznye, alkohol hozzáadásával, legfeljebb 9 tömegszázalék cukortartalommal, legfeljebb 19,9 mm-es átmerővel, maggal, csokoládéipari termékek gyártásához (1)

1.1.-31.12.

1 000 tonna

10 %

09.2740

ex 2309 90 31

87

Szójababfehérje-koncentrátum, amely:

—

60 (± 10) tömegszázalék nyersfehérjét,

| — | 5 (± 3) tömegszázalék nyersrostot, |
| --- | --- |

—

5 (± 3) tömegszázalék nyersrostot,

| — | 5 (± 3) tömegszázalék nyershamut, és |
| --- | --- |

—

5 (± 3) tömegszázalék nyershamut, és

| — | legalább 3 tömegszázalék, de legfeljebb 6,9 tömegszázalék keményítőt tartalmaz, |
| --- | --- |

—

legalább 3 tömegszázalék, de legfeljebb 6,9 tömegszázalék keményítőt tartalmaz,

állatok etetésére szolgáló termékek gyártásához (1)

1.1.-31.12.

30 000 tonna

0 %

09.2913

ex 2401 10 35

ex 2401 10 70

ex 2401 10 95

ex 2401 10 95

ex 2401 10 95

ex 2401 20 35

ex 2401 20 70

ex 2401 20 95

ex 2401 20 95

ex 2401 20 95

91

10

11

21

91

91

10

11

21

91

Természetes feldolgozatlan dohány, szabályos formára vágva is, legalább 450 EUR/100 kg nettó súly vámértékkel, a 2402 10 00 alszám alá tartozó áruk gyártásánál belső szivarburokként vagy szivarburkolóként történő felhasználásra (1)

1.1.-31.12.

6 000 tonna

0 %

09.2586

ex 2710 19 81

ex 2710 19 99

20

40

Alapolaj hidrogénezett, erősen izoparaffinos szénhidrogénekből, katalitikusan hidroizomerizált és viaszmentesített, amely:

| — | legalább 90 tömegszázalék telített szénhidrogént, és |
| --- | --- |

—

legalább 90 tömegszázalék telített szénhidrogént, és

| — | legfeljebb 0,03 tömegszázalék ként tartalmaz, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 0,03 tömegszázalék ként tartalmaz,

valamint

| — | legalább 80, de kevesebb, mint 120 viszkozitási indexű és |
| --- | --- |

—

legalább 80, de kevesebb, mint 120 viszkozitási indexű és

| — | 100 °C-on legalább 5,0 cSt, de legfeljebb 13,0 cSt kinematikus viszkozitású |
| --- | --- |

—

100 °C-on legalább 5,0 cSt, de legfeljebb 13,0 cSt kinematikus viszkozitású

1.1.-30.6.

75 000 tonna

0 %

09.2828

2712 20 90

Paraffinviasz 0,75 tömegszázaléknál kevesebb olajtartalommal

1.1.-31.12.

100 000 tonna

0 %

09.2600

ex 2712 90 39

10

Paraffinviasz (CAS RN 64742-61-6)

1.1.-31.12.

100 000 tonna

0 %

09.2578

ex 2811 19 80

50

Szulfamidsav (CAS RN 5329-14-6), legalább 95 tömegszázalék tisztaságú, legfeljebb 5 % csomósodásgátló szerként szilícium-dioxiddal (CAS RN 112926-00-8) is

1.1.-31.12.

27 000 tonna

0 %

09.2928

ex 2811 22 00

40

Szilika töltőanyag, granulátum formájában, legalább 97 tömegszázalék szilícium-dioxid tartalommal

1.1.-31.12.

1 700 tonna

0 %

09.2806

ex 2825 90 40

30

Volfrám-trioxid, beleértve a kék volfrám-oxidot is (CAS RN 1314-35-8 vagy CAS RN 39318-18-8)

1.1.-31.12.

12 000 tonna

0 %

09.2872

ex 2833 29 80

40

Cézium-szulfát (CAS RN 10294-54-9) szilárd formában vagy olyan vizes oldatként, amely legalább 48 tömegszázalék, de legfeljebb 52 tömegszázalék cézium-szulfátot tartalmaz

1.1.-31.12.

400 tonna

0 %

09.2567

ex 2903 22 00

10

Triklóretilén (CAS RN 79-01-6), legalább 99 tömegszázalék tisztaságú

1.1.-31.12.

11 885 000  kg

0 %

09.2837

ex 2903 79 30

20

Brómklór-metán (CAS RN 74-97-5)

1.1.-31.12.

600 tonna

0 %

09.2933

ex 2903 99 80

30

1,3-Diklór-benzol (CAS RN 541-73-1)

1.1.-31.12.

2 600 tonna

0 %

09.2700

ex 2905 12 00

10

Propán-1-ol (propil-alkohol) (CAS RN 71-23-8)

1.1.-31.12.

15 000 tonna

0 %

09.2830

ex 2906 19 00

40

Ciklopropil-metanol (CAS RN 2516-33-8)

1.1.-31.12.

20 tonna

0 %

09.2851

ex 2907 12 00

10

O-krezol (CAS RN 95-48-7), legalább 98,5 tömegszázalék tisztaságú

1.1.-31.12.

20 000 tonna

0 %

09.2704

ex 2909 49 80

20

2,2,2’,2’-Tetrakisz(hidroxi-metil)-3,3’-oxidipropán-1-ol (CAS RN 126-58-9)

1.1.-31.12.

500 tonna

0 %

09.2565

ex 2914 19 90

70

Kalcium-acetilacetonát (CAS RN 19372-44-2), legalább 95 tömegszázalék tisztaságú

1.1.-31.12.

400 tonna

0 %

09.2852

ex 2914 29 00

60

Ciklopropil-metil-keton (CAS RN 765-43-5)

1.1.-31.12.

300 tonna

0 %

09.2638

ex 2915 21 00

10

Ecetsav (CAS RN 64-19-7), legalább 99 tömegszázalék tisztaságú

1.1.-31.12.

1 000 000 tonna

0 %

09.2679

2915 32 00

Vinil-acetát (CAS RN 108-05-4)

1.1.-31.12.

400 000 tonna

0 %

09.2728

ex 2915 90 70

85

Etil-trifluor-acetát (CAS RN 383-63-1)

1.1.-31.12.

400 tonna

0 %

09.2665

ex 2916 19 95

30

Kálium-(E,E)-hexa-2,4-dienoát (CAS RN 24634-61-5)

1.1.-31.12.

8 250 tonna

0 %

09.2684

ex 2916 39 90

28

2,5-Dimetil-fenil-acetil-klorid (CAS RN 55312-97-5)

1.1.-31.12.

700 tonna

0 %

09.2599

ex 2917 11 00

40

Dietil-oxalát (CAS RN 95-92-1)

1.1.-31.12.

500 tonna

0 %

09.2769

ex 2917 13 90

10

Dimetil-szebacát (CAS RN 106-79-6)

1.1.-31.12.

1 000 tonna

0 %

09.2634

ex 2917 19 80

40

Dodekándionsav (CAS RN 693-23-2), több mint 98,5 tömegszázalék tisztaságú

1.1.-31.12.

8 000 tonna

0 %

09.2808

ex 2918 22 00

10

O-acetil-szalicilsav (CAS RN 50-78-2)

1.1.-31.12.

120 tonna

0 %

09.2646

ex 2918 29 00

75

Oktadecil-3-(3,5-di-terc-butil-4-hidroxifenil)propionát (CAS RN 2082-79-3):

| — | több mint 99 tömegszázalékos, 500 μm lyukméretű szitán átférő frakcióval, és |
| --- | --- |

—

több mint 99 tömegszázalékos, 500 μm lyukméretű szitán átférő frakcióval, és

| — | legalább 49 °C-os, de legfeljebb 54 °C-os olvadásponttal, |
| --- | --- |

—

legalább 49 °C-os, de legfeljebb 54 °C-os olvadásponttal,

porkeverék alapú (por vagy préselt granulátum) PVC-feldolgozási stabilizátor-egyes csomagok gyártásához (1)

1.1.-31.12.

380 tonna

0 %

09.2647

ex 2918 29 00

80

Pentaeritrit-tetrakisz(3-(3,5-di-terc-butil-4-hidroxifenil)-propionát) (CAS RN 6683-19-8):

| — | több mint 75 tömegszázalékos, 250 μm lyukméretű szitán átférő frakcióval és több mint 99 tömegszázalékos, 500 μm lyukméretű szitán átférő frakcióval, és |
| --- | --- |

—

több mint 75 tömegszázalékos, 250 μm lyukméretű szitán átférő frakcióval és több mint 99 tömegszázalékos, 500 μm lyukméretű szitán átférő frakcióval, és

| — | legalább 110 °C-os, de legfeljebb 125 °C-os olvadásponttal, |
| --- | --- |

—

legalább 110 °C-os, de legfeljebb 125 °C-os olvadásponttal,

porkeverék alapú (por vagy préselt granulátum), PVC-feldolgozási stabilizátor-egyes csomagok gyártásához (1)

1.1.-31.12.

140 tonna

0 %

09.2975

ex 2918 30 00

10

Benzofenon-3,3’,4,4’-tetra-karboxil-dianhidrid (CAS RN 2421-28-5)

1.1.-31.12.

1 000 tonna

0 %

09.2688

ex 2920 29 00

70

Trisz(2,4-di-terc-butil-fenil)foszfit (CAS RN 31570-04-4)

1.1.-31.12.

6 000 tonna

0 %

09.2598

ex 2921 19 99

75

Oktadecilamin (CAS RN 124-30-1)

1.1.-31.12.

400 tonna

0 %

09.2649

ex 2921 29 00

60

Bisz(2-dimetil-aminoetil)(metil)amin (CAS RN 3030-47-5)

1.1.-31.12.

1 700 tonna

0 %

09.2682

ex 2921 41 00

10

Anilin (CAS RN 62-53-3), legalább 99 tömegszázalék tisztaságú

1.1.-31.12.

150 000 tonna

0 %

09.2617

ex 2921 42 00

89

4-Fluor-N-(1-metiletil)benzolamin (CAS RN 70441-63-3)

1.1.-31.12.

500 tonna

0 %

09.2602

ex 2921 51 19

10

o-feniléndiamin (CAS RN 95-54-5)

1.1.-31.12.

1 800 tonna

0 %

09.2563

ex 2922 41 00

20

L-Lizin-hidroklorid (CAS RN 657-27-2) vagy L-lizin vizes oldata (CAS RN 56-87-1), legalább 50 tömegszázalék L-lizin tartalmú

1.1.-30.6.

122 500 tonna

0 %

09.2592

ex 2922 50 00

25

L-Treonin (CAS RN 72-19-5)

1.1.-31.12.

166 000 tonna

0 %

09.2575

ex 2923 90 00

87

(3-Klór-2-hidroxi-propil)trimetil-ammónium-klorid (CAS RN 3327-22-8) vizes oldat formájában, amely legalább 65 tömegszázalék, de legfeljebb 71 tömegszázalék (3-klór-2-hidroxi-propil)trimetil-ammónium-kloridot tartalmaz

1.1.-31.12.

19 000 tonna

0 %

09.2854

ex 2924 19 00

85

3-Jód-2-yn-1-il-butil-karbamát (CAS RN 55406-53-6)

1.1.-31.12.

400 tonna

0 %

09.2874

ex 2924 29 70

87

Paracetamol (INN) (CAS RN 103-90-2)

1.1.-31.12.

20 000 tonna

0 %

09.2742

ex 2926 10 00

10

Akrilnitril (CAS RN 107-13-1) az 55. árucsoportba és a 6815 vtsz. alá tartozó áruk gyártásához (1)

1.1.-31.12.

60 000 tonna

0 %

09.2583

ex 2926 10 00

20

Akrilnitril (CAS RN 107-13-1) a 2921 , a 2924 , a 3906 és a 4002 vtsz. alá tartozó áruk gyártásához (1)

1.1.-31.12.

40 000 tonna

0 %

09.2856

ex 2926 90 70

84

2-Nitro-4-(trifluor-metil)benzonitril (CAS RN 778-94-9)

1.1.-31.12.

900 tonna

0 %

09.2708

ex 2928 00 90

15

Monometil-hidrazin (CAS RN 60-34-4) 40 tömegszázalék (± 5 tömegszázalék) monometil-hidrazint tartalmazó vizes oldat formájában

1.1.-31.12.

900 tonna

0 %

09.2581

ex 2929 10 00

25

1,5-Naftilén-diizocianát (CAS RN 3173-72-6), legalább 90 tömegszázalék tisztaságú

1.1.-31.12.

300 tonna

0 %

09.2685

ex 2929 90 00

30

Nitro-guanidin (CAS RN 556-88-7)

1.1.-31.12.

6 500 tonna

0 %

09.2597

ex 2930 90 98

94

Bisz-[3-(trietoxiszilil)propil]diszulfid (CAS RN 56706-10-6)

1.1.-31.12.

6 000 tonna

0 %

09.2596

ex 2930 90 98

96

2-Klór-4-(metil-szulfonil)-3-((2,2,2-trifluoretoxi)metil)-benzoesav (CAS RN 120100-77-8)

1.1.-31.12.

300 tonna

0 %

09.2580

ex 2931 90 00

75

Hexadeciltrimetoxiszilán (CAS RN 16415-12-6), legalább 95 tömegszázalék tisztaságú, polietilén gyártásához (1)

1.1.-31.12.

165 tonna

0 %

09.2842

2932 12 00

2-Furaldehid (furfuraldehid)

1.1.-31.12.

10 000 tonna

0 %

09.2696

ex 2932 20 90

25

Dekán-5-olid (CAS RN 705-86-2)

1.1.-31.12.

6 000  kg

0 %

09.2697

ex 2932 20 90

30

Dodekán-5-olid (CAS RN 713-95-1)

1.1.-31.12.

6 000  kg

0 %

09.2812

ex 2932 20 90

77

Hexán-6-olid (CAS RN 502-44-3)

1.1.-31.12.

4 000 tonna

0 %

09.2858

2932 93 00

Piperonal (CAS RN 120-57-0)

1.1.-31.12.

220 tonna

0 %

09.2673

ex 2933 39 99

43

2,2,6,6-tetrametil-piperidin-4-ol (CAS RN 2403-88-5)

1.1.-31.12.

1 000 tonna

0 %

09.2880

ex 2933 59 95

39

Ibrutinib (INN) (CAS RN 936563-96-1)

1.1.-31.12.

5 tonna

0 %

09.2860

ex 2933 69 80

30

1,3,5-Trisz[3-(dimetilamino)propil]hexahidro-1,3,5-triazin (CAS RN 15875-13-5)

1.1.-31.12.

600 tonna

0 %

09.2566

ex 2933 99 80

05

1,4,7,10-Tetraazaciklododekán (CAS RN 294-90-6), legalább 96 tömegszázalék tisztaságú

1.1.-31.12.

60 tonna

0 %

09.2658

ex 2933 99 80

73

5-(Acetoacetilamino)benzimidazolon (CAS RN 26576-46-5)

1.1.-31.12.

400 tonna

0 %

09.2593

ex 2934 99 90

67

5-Klór-tiofén-2-karboxilsav (CAS RN 24065-33-6)

1.1.-31.12.

45 000  kg

0 %

09.2675

ex 2935 90 90

79

4-[[(2-Metoxibenzoil)amino]szulfonil]benzoil klorid (CAS RN 816431-72-8)

1.1.-31.12.

1 000 tonna

0 %

09.2710

ex 2935 90 90

91

2,4,4-Trimetil-pentán-2-aminium (3R,5S,6E)-7-{2-[(etil-szulfonil) amino] (4-(4-fluor-fenil)-6-(propán-2-il)pirimidin-5-il}-3,5-dihidroxi-hept-6-enoát (CAS RN 917805-85-7)

1.1.-31.12.

5 000  kg

0 %

09.2945

ex 2940 00 00

20

D-xilóz (CAS RN 58-86-6)

1.1.-31.12.

400 tonna

0 %

09.2686

ex 3204 11 00

75

C.I. Disperse Yellow 54 színezék (CAS RN 7576-65-0) és azon alapuló készítmények legalább 99 tömegszázalék C.I. Disperse Yellow 54 színezéktartalommal

1.1.-31.12.

250 tonna

0 %

09.2676

ex 3204 17 00

14

C.I. Pigment Red 48:2 (CAS RN 7023-61-2) színezéken alapuló készítmények legalább 60, de kevesebb, mint 85 tömegszázalék ilyen színezéktartalommal

1.1.-31.12.

50 tonna

0 %

09.2698

ex 3204 17 00

30

C.I. Pigment Red 4 színezék (CAS RN 2814-77-9) és azon alapuló készítmények legalább 60 tömegszázalék C.I. Pigment Red 4 színezéktartalommal

1.1.-31.12.

150 tonna

0 %

09.2659

ex 3802 90 00

19

Nátrium-karbonáttal flux-kalcinált kovaföld

1.1.-31.12.

35 000 tonna

0 %

09.2908

ex 3804 00 00

10

Nátrium-lignoszulfonát (CAS RN 8061-51-6)

1.1.-31.12.

40 000 tonna

0 %

09.2889

3805 10 90

Szulfátterpentin

1.1.-31.12.

25 000 tonna

0 %

09.2935

ex 3806 10 00

10

Friss oleogyantákból nyert fenyőgyanta és gyantasavak

1.1.-31.12.

280 000 tonna

0 %

09.2832

ex 3808 92 90

40

Készítmény, legalább 38, de legfeljebb 50 tömegszázalék pirition-cink-tartalommal (INN) (CAS RN 13463-41-7), vizes diszperzióban

1.1.-31.12.

500 tonna

0 %

09.2876

ex 3811 29 00

55

Adalékanyagok, amelyek difenil-aminnak és elágazó láncú nonéneknek a következőkkel képzett reakciótermékeiből állnak:

| — | több mint 28 tömegszázalék, de legfeljebb 55 tömegszázalék 4-monononil-difenilamin, és |
| --- | --- |

—

több mint 28 tömegszázalék, de legfeljebb 55 tömegszázalék 4-monononil-difenilamin, és

| — | több mint 45 tömegszázalék, de legfeljebb 65 tömegszázalék 4,4’-dinonil-difenilamin, |
| --- | --- |

—

több mint 45 tömegszázalék, de legfeljebb 65 tömegszázalék 4,4’-dinonil-difenilamin,

| — | összesen legfeljebb 5 tömegszázalék 2, 4-dinonil-difenilamin és 2, 4’-dinonil-difenilamin, |
| --- | --- |

—

összesen legfeljebb 5 tömegszázalék 2, 4-dinonil-difenilamin és 2, 4’-dinonil-difenilamin,

kenőolajok gyártásához (1)

1.1.-31.12.

900 tonna

0 %

09.2814

ex 3815 90 90

76

Titán-dioxidból és volfrám-trioxidból álló katalizátor

1.1.-31.12.

3 000 tonna

0 %

09.2644

ex 3824 99 92

77

Készítmény:

| — | legalább 55, de legfeljebb 78 tömegszázalék dimetil-glutarát-tartalommal (CAS RN 1119-40-0), |
| --- | --- |

—

legalább 55, de legfeljebb 78 tömegszázalék dimetil-glutarát-tartalommal (CAS RN 1119-40-0),

| — | legalább 10, de legfeljebb 30 tömegszázalék dimetil-adipát-tartalommal (CAS RN 627-93-0) és |
| --- | --- |

—

legalább 10, de legfeljebb 30 tömegszázalék dimetil-adipát-tartalommal (CAS RN 627-93-0) és

| — | legfeljebb 35 tömegszázalék dimetil-szukcinát-tartalommal (CAS RN 106-65-0) |
| --- | --- |

—

legfeljebb 35 tömegszázalék dimetil-szukcinát-tartalommal (CAS RN 106-65-0)

1.1.-31.12.

10 000 tonna

0 %

09.2681

ex 3824 99 92

85

Bisz[3-(trietoxiszilil)propil]szulfidok keveréke (CAS RN 211519-85-6)

1.1.-31.12.

9 000 tonna

0 %

09.2650

ex 3824 99 92

87

Acetofenon (CAS RN 98-86-2), legalább 60 tömegszázalék, de legfeljebb 90 tömegszázalék tisztaságú

1.1.-31.12.

2 000 tonna

0 %

09.2888

ex 3824 99 92

89

Alkildimetil tercier aminok keveréke, amely tömegszázalékban kifejezve a következőket tartalmazza:

| — | legalább 60 %, de legfeljebb 80 % dodecil-dimetilamin (CAS RN 112-18-5) és |
| --- | --- |

—

legalább 60 %, de legfeljebb 80 % dodecil-dimetilamin (CAS RN 112-18-5) és

| — | legalább 20 %, de legfeljebb 30 % dimetil(tetradecil)amin (CAS RN 112-75-4) |
| --- | --- |

—

legalább 20 %, de legfeljebb 30 % dimetil(tetradecil)amin (CAS RN 112-75-4)

1.1.-30.6.

10 000 tonna

0 %

09.2829

ex 3824 99 93

43

Fenyőgyanta fából történő kivonásakor keletkező maradvány szilárd kivonata, amely alifás oldószerekben nem oldódik, és a következő jellemzőkkel rendelkezik:

| — | legfeljebb 30 tömegszázalék gyantasav-tartalom, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 30 tömegszázalék gyantasav-tartalom,

| — | legfeljebb 110-es savszám és |
| --- | --- |

—

legfeljebb 110-es savszám és

| — | legalább 100 °C-os olvadáspont |
| --- | --- |

—

legalább 100 °C-os olvadáspont

1.1.-31.12.

1 600 tonna

0 %

09.2907

ex 3824 99 93

67

Fitoszterinek keveréke, porított formában, amely:

| — | legalább 75 tömegszázalékban szterineket, |
| --- | --- |

—

legalább 75 tömegszázalékban szterineket,

| — | legfeljebb 25 tömegszázalékban sztanolokat |
| --- | --- |

—

legfeljebb 25 tömegszázalékban sztanolokat

tartalmaz, sztanolok/szterinek vagy sztanol-/szterinészterek gyártásához (1)

1.1.-31.12.

2 500 tonna

0 %

09.2568

ex 3824 99 96

91

Keverék pellet formában, amely:

| — | legalább 49 tömegszázalék, de legfeljebb 50 tömegszázalék bisz[3-(trietoxiszilil)propil] poliszulfidot (CAS RN 211519-85-6), és |
| --- | --- |

—

legalább 49 tömegszázalék, de legfeljebb 50 tömegszázalék bisz[3-(trietoxiszilil)propil] poliszulfidot (CAS RN 211519-85-6), és

| — | legalább 50 tömegszázalék, de legfeljebb 51 tömegszázalék kormot (CAS RN 1333-86-4) tartalmaz, |
| --- | --- |

—

legalább 50 tömegszázalék, de legfeljebb 51 tömegszázalék kormot (CAS RN 1333-86-4) tartalmaz,

amelyből legalább 75 tömegszázalék átjut a 0,60 mm nyílású szitán, de legfeljebb 10 % átjut a 0,25 mm nyílású szitán (az ASTM D1511 módszer szerint meghatározva)

1.1.-31.12.

1 500 tonna

0 %

09.2820

ex 3827 90 00

10

Keverékek, amelyek:

| — | legalább 60 tömegszázalék, de legfeljebb 90 tömegszázalék 2-klór-propént (CAS RN 557-98-2), |
| --- | --- |

—

legalább 60 tömegszázalék, de legfeljebb 90 tömegszázalék 2-klór-propént (CAS RN 557-98-2),

| — | legalább 8 tömegszázalék, de legfeljebb 14 tömegszázalék (Z)-1-klór-propént (CAS RN 16136-84-8), |
| --- | --- |

—

legalább 8 tömegszázalék, de legfeljebb 14 tömegszázalék (Z)-1-klór-propént (CAS RN 16136-84-8),

| — | legalább 5 tömegszázalék, de legfeljebb 23 tömegszázalék 2-klór-propánt (CAS RN 75-29-6), |
| --- | --- |

—

legalább 5 tömegszázalék, de legfeljebb 23 tömegszázalék 2-klór-propánt (CAS RN 75-29-6),

| — | legfeljebb 6 tömegszázalék 3-klór-propánt (CAS RN 107-05-1), és |
| --- | --- |

—

legfeljebb 6 tömegszázalék 3-klór-propánt (CAS RN 107-05-1), és

| — | legfeljebb 1 tömegszázalék etil-kloridot (CAS RN 75-00-3) tartalmaznak |
| --- | --- |

—

legfeljebb 1 tömegszázalék etil-kloridot (CAS RN 75-00-3) tartalmaznak

1.1.-31.12.

6 000 tonna

0 %

09.2671

ex 3905 99 90

81

Poli(vinil-butirál) (CAS RN 63148-65-2):

| — | legalább 17,5 tömegszázalék, de legfeljebb 20 tömegszázalék hidroxilcsoportokkal, és |
| --- | --- |

—

legalább 17,5 tömegszázalék, de legfeljebb 20 tömegszázalék hidroxilcsoportokkal, és

| — | 0,6 mm-nél nagyobb átlagos részecskemérettel (D50) |
| --- | --- |

—

0,6 mm-nél nagyobb átlagos részecskemérettel (D50)

1.1.-31.12.

12 500 tonna

0 %

09.2846

ex 3907 40 00

25

Polimerelegy polikarbonátból és poli(metil-metakrilátból) legalább 98,5 tömegszázalék polikarbonát-tartalommal, labdacsok (pellet) vagy granulátum formájában, legalább 88,5 % fényáteresztéssel, egy 4,0 mm vastagságú vizsgálati mintán, λ = 400 nm hullámhossznál végzett mérés alapján (az ISO 13468-2 szabvány szerint)

1.1.-31.12.

2 000 tonna

0 %

09.2585

ex 3907 99 80

70

Poli(etilén-tereftalát) és ciklohexán-dimetanol kopolimere, több mint 10 tömegszázalék ciklohexán-dimetanollal

1.1.-31.12.

60 000 tonna

2 %

09.2723

ex 3911 90 19

10

Poli(oxi-1,4-fenilénszulfonil-1,4-fenilénoxi-4,4’-difenilén)

1.1.-31.12.

5 000 tonna

0 %

09.2816

ex 3912 11 00

20

Cellulóz-acetát pelyhek

1.1.-31.12.

75 000 tonna

0 %

09.2573

ex 3913 10 00

20

Nátrium-alginát tengeri barnamoszatból kivonva:

| — | legfeljebb 15 tömegszázalék szárítási veszteséggel (4 óra 105 °C-on), |
| --- | --- |

—

legfeljebb 15 tömegszázalék szárítási veszteséggel (4 óra 105 °C-on),

| — | száraz tömegre számítva legfeljebb 2 tömegszázalék vízben nem oldódó frakcióval |
| --- | --- |

—

száraz tömegre számítva legfeljebb 2 tömegszázalék vízben nem oldódó frakcióval

1.1.-31.12.

2 000 tonna

0 %

09.2641

ex 3913 90 00

87

Nátrium-hialuronát, nem steril:

| — | legfeljebb 900 000 átlagos molekulatömeggel (Mw), |
| --- | --- |

—

legfeljebb 900 000 átlagos molekulatömeggel (Mw),

| — | legfeljebb 0,008 Endotoxin egység (EU)/mg endotoxinszinttel, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 0,008 Endotoxin egység (EU)/mg endotoxinszinttel,

| — | legfeljebb 1 tömegszázalék etanol-tartalommal, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 1 tömegszázalék etanol-tartalommal,

| — | legfeljebb 0,5 tömegszázalék izopropanol-tartalommal |
| --- | --- |

—

legfeljebb 0,5 tömegszázalék izopropanol-tartalommal

1.1.-31.12.

300  kg

0 %

09.2661

ex 3920 51 00

50

Poli(metil-metakrilát) lemezek, amelyek megfelelnek az alábbi szabványoknak:

| — | EN 4364 (MIL-P-5425E) és DTD5592A, vagy |
| --- | --- |

—

EN 4364 (MIL-P-5425E) és DTD5592A, vagy

| — | EN 4365 (MIL-P-8184) és DTD5592A |
| --- | --- |

—

EN 4365 (MIL-P-8184) és DTD5592A

1.1.-31.12.

100 tonna

0 %

09.2645

ex 3921 14 00

20

Porózus tömb regenerált cellulózból, magnézium-kloridot és kvaterner ammónium-vegyületeket tartalmazó vízzel impregnálva, 100 cm (± 10 cm) x 100 cm (± 10 cm) x 40 cm (± 5 cm) méretben

1.1.-31.12.

1 700 tonna

0 %

09.2572

ex 5205 26 00

ex 5205 27 00

10

10

Nyers fehér egyágú pamutfonal:

| — | fésült rostból, |
| --- | --- |

—

fésült rostból,

| — | legalább 36,5 mm átlagos szálhosszúsággal, |
| --- | --- |

—

legalább 36,5 mm átlagos szálhosszúsággal,

| — | pneumatikus tömörítést alkalmazó kompakt gyűrűs fonási eljárással előállítva, |
| --- | --- |

—

pneumatikus tömörítést alkalmazó kompakt gyűrűs fonási eljárással előállítva,

| — | legalább 26,5 cN/tex szakítószilárdsággal (az ISO 2062:2009 szabvány szerint, 5 000  mm/perc sebességnél) |
| --- | --- |

—

legalább 26,5 cN/tex szakítószilárdsággal (az ISO 2062:2009 szabvány szerint, 5 000  mm/perc sebességnél)

1.1.-31.12.

50 000 tonna

0 %

09.2576

ex 5208 12 16

20

Vászonkötésű, fehérítetlen szövet:

| — | szélessége legfeljebb 145 cm, |
| --- | --- |

—

szélessége legfeljebb 145 cm,

| — | tömege legalább 120 g/m2, de legfeljebb 130 g/m2, |
| --- | --- |

—

tömege legalább 120 g/m2, de legfeljebb 130 g/m2,

| — | cm-enként legalább 30, de legfeljebb 45 vetülékfonallal, |
| --- | --- |

—

cm-enként legalább 30, de legfeljebb 45 vetülékfonallal,

| — | mindkét oldalán behúzott szegéllyel. |
| --- | --- |

—

mindkét oldalán behúzott szegéllyel.

Belülről a 15 mm (± 2 mm) széles behúzott szegély legalább 6 mm, de legfeljebb 9 mm széles vászonkötésű szalagból és legalább 6 mm, de legfeljebb 9 mm széles panama kötésű szalagból áll

1.1.-31.12.

1 500 000  m2

0 %

09.2577

ex 5208 12 96

20

Vászonkötésű, fehérítetlen szövet:

| — | szélessége legfeljebb 145 cm, |
| --- | --- |

—

szélessége legfeljebb 145 cm,

| — | tömege legalább 130 g/m2, de legfeljebb 145 g/m2, |
| --- | --- |

—

tömege legalább 130 g/m2, de legfeljebb 145 g/m2,

| — | cm-enként legalább 30, de legfeljebb 45 vetülékfonallal, |
| --- | --- |

—

cm-enként legalább 30, de legfeljebb 45 vetülékfonallal,

| — | mindkét oldalán behúzott szegéllyel. |
| --- | --- |

—

mindkét oldalán behúzott szegéllyel.

Belülről a 15 mm (± 2 mm) széles behúzott szegély legalább 6 mm, de legfeljebb 9 mm széles vászonkötésű szalagból és legalább 6 mm, de legfeljebb 9 mm széles panama kötésű szalagból áll

1.1.-31.12.

2 300 000  m2

0 %

09.2848

ex 5505 10 10

10

Szintetikus szálak hulladékai (beleértve a kóchulladékot [fésűskóc], a fonalhulladékot és a foszlatott anyagot is) nejlonból vagy más poliamidokból (PA6 és PA66)

1.1.-31.12.

10 000 tonna

0 %

09.2721

ex 5906 99 90

20

Szőtt és laminált gumizott textilszövet az alábbi jellemzőkkel:

| — | három rétegű, |
| --- | --- |

—

három rétegű,

| — | az egyik külső réteg összetevője akril szövet, |
| --- | --- |

—

az egyik külső réteg összetevője akril szövet,

| — | a másik külső réteg összetevője poliészter szövet, |
| --- | --- |

—

a másik külső réteg összetevője poliészter szövet,

| — | a középső réteg összetevője klór-butil gumi, |
| --- | --- |

—

a középső réteg összetevője klór-butil gumi,

| — | a középső réteg súlya legalább 452 g/m2, de legfeljebb 569 g/m2, |
| --- | --- |

—

a középső réteg súlya legalább 452 g/m2, de legfeljebb 569 g/m2,

| — | a textilszövet teljes súlya legalább 952 g/m2, de legfeljebb 1 159  g/m2 és |
| --- | --- |

—

a textilszövet teljes súlya legalább 952 g/m2, de legfeljebb 1 159  g/m2 és

| — | a textilszövet teljes vastagsága legalább 0,8 mm, de legfeljebb 4 mm, |
| --- | --- |

—

a textilszövet teljes vastagsága legalább 0,8 mm, de legfeljebb 4 mm,

felhasználása: gépjárművek nyitható tetejének előállításhoz (1)

1.1.-31.12.

375 000  m2

0 %

09.2866

ex 7019 12 00

ex 7019 12 00

06

26

Nagy szilárdságú üvegszálköteg (előfonat):

| — | 9 μm (± 0,5 μm) átmérőjű folytonos végtelen üvegszálakból, |
| --- | --- |

—

9 μm (± 0,5 μm) átmérőjű folytonos végtelen üvegszálakból,

| — | finomsági száma legalább 200 tex, de legfeljebb 680 tex, |
| --- | --- |

—

finomsági száma legalább 200 tex, de legfeljebb 680 tex,

| — | nem tartalmaz kalcium-oxidot, és |
| --- | --- |

—

nem tartalmaz kalcium-oxidot, és

| — | szakítószilárdsága több mint 3 550 Mpa az ASTM D2343-09 előírása szerint, |
| --- | --- |

—

szakítószilárdsága több mint 3 550 Mpa az ASTM D2343-09 előírása szerint,

repüléstechnikai termékek gyártásához (1)

1.1.-31.12.

1 000 tonna

0 %

09.2628

ex 7019 66 00

10

Üveg hálószövet műanyaggal bevont üvegrostból, 120 g/m2(± 10 g/m2) súllyal, rögzített kerettel ellátott, görgethető rovarhálókban történő felhasználásra

1.1.-31.12.

3 000 000  m2

0 %

09.2799

ex 7202 49 90

10

Ferrokróm, legalább 1,5, de legfeljebb 4 tömegszázalék szén- és legfeljebb 70 tömegszázalék krómtartalommal

1.1.-31.12.

50 000 tonna

0 %

09.2652

ex 7409 11 00

ex 7410 11 00

30

40

Finomított rézfólia és -szalag, elektrolitikus úton előállított, legalább 0,015  mm vastagságú

1.1.-31.12.

1 020 tonna

0 %

09.2734

ex 7409 19 00

20

Lapok vagy lemezek:

| — | egy réteg, legalább 0,32 mm (± 0,1 mm), de legfeljebb 1,0 mm (± 0,1 mm) vastag szilícium-nitrid kerámiából, |
| --- | --- |

—

egy réteg, legalább 0,32 mm (± 0,1 mm), de legfeljebb 1,0 mm (± 0,1 mm) vastag szilícium-nitrid kerámiából,

| — | mindkét oldalon 0,8 mm (± 0,1 mm) vastag, finomított rézből készült fóliával beborítva, és |
| --- | --- |

—

mindkét oldalon 0,8 mm (± 0,1 mm) vastag, finomított rézből készült fóliával beborítva, és

| — | egyik oldalon részben ezüstbevonattal |
| --- | --- |

—

egyik oldalon részben ezüstbevonattal

1.1.-31.12.

7 000 000 darab

0 %

09.2662

ex 7410 21 00

55

Lemezek:

| — | amelyek legalább egy réteg, epoxigyantával impregnált üvegszál szövetből állnak, |
| --- | --- |

—

amelyek legalább egy réteg, epoxigyantával impregnált üvegszál szövetből állnak,

| — | amelyek egyik vagy mindkét oldalukon legfeljebb 0,15 mm vastagságú rézfóliával bevontak, |
| --- | --- |

—

amelyek egyik vagy mindkét oldalukon legfeljebb 0,15 mm vastagságú rézfóliával bevontak,

| — | amelyeknek az IPC-TM-650 2.5.5.2. szerint mérve 1 MHz-nél dielektromos állandójuk (DK) 5,4-nél kisebb, |
| --- | --- |

—

amelyeknek az IPC-TM-650 2.5.5.2. szerint mérve 1 MHz-nél dielektromos állandójuk (DK) 5,4-nél kisebb,

| — | amelyeknek az IPC-TM-650 2.5.5.2. szerint mérve 1 MHz-nél veszteségi tényezőjük 0,035 -nél kisebb, |
| --- | --- |

—

amelyeknek az IPC-TM-650 2.5.5.2. szerint mérve 1 MHz-nél veszteségi tényezőjük 0,035 -nél kisebb,

| — | amelyek kúszóáram-szilárdsági indexe (CTI) legalább 600 |
| --- | --- |

—

amelyek kúszóáram-szilárdsági indexe (CTI) legalább 600

1.1.-31.12.

80 000  m2

0 %

09.2835

ex 7604 29 10

30

Alumíniumötvözet rúd legalább 300,1  mm, de legfeljebb 533,4  mm átmérővel

1.1.-31.12.

1 000 tonna

0 %

09.2736

ex 7607 11 90

ex 7607 11 90

ex 7607 11 90

ex 7607 11 90

75

77

78

79

Alumínium-magnézium ötvözet szalag vagy fólia:

| — | az 5182-H19 vagy az 5052-H19 szabványnak megfelelő ötvözetből, |
| --- | --- |

—

az 5182-H19 vagy az 5052-H19 szabványnak megfelelő ötvözetből,

| — | legalább 1 250  mm, de legfeljebb 1 350  mm külső átmérőjű tekercsekben, |
| --- | --- |

—

legalább 1 250  mm, de legfeljebb 1 350  mm külső átmérőjű tekercsekben,

| — | 0,15 mm, 0,16 mm, 0,18 mm vagy 0,20 mm vastagsággal (tűréshatár: – 0,006  mm), |
| --- | --- |

—

0,15 mm, 0,16 mm, 0,18 mm vagy 0,20 mm vastagsággal (tűréshatár: – 0,006  mm),

| — | 12,5 mm, 15,0 mm, 16,0 mm, 25,0 mm, 35,0 mm, 50,0 mm vagy 356 mm szélességgel (tűréshatár: ± 0,3 mm), |
| --- | --- |

—

12,5 mm, 15,0 mm, 16,0 mm, 25,0 mm, 35,0 mm, 50,0 mm vagy 356 mm szélességgel (tűréshatár: ± 0,3 mm),

| — | legfeljebb 0,4 mm/750 mm görbületi toleranciával, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 0,4 mm/750 mm görbületi toleranciával,

| — | ± 4 I-egység mértékű simasággal, |
| --- | --- |

—

± 4 I-egység mértékű simasággal,

| — | (5182-H19) 365 MPa-t vagy (5052-H19) 320 MPa-t meghaladó szakítószilárdsággal és |
| --- | --- |

—

(5182-H19) 365 MPa-t vagy (5052-H19) 320 MPa-t meghaladó szakítószilárdsággal és

| — | (5182-H19) 3 %-ot vagy (5052-H19) 2,5 %-ot meghaladó A50 nyújthatósággal, |
| --- | --- |

—

(5182-H19) 3 %-ot vagy (5052-H19) 2,5 %-ot meghaladó A50 nyújthatósággal,

reluxa lamella gyártásához (1)

1.1.-31.12.

600 tonna

0 %

09.2722

8104 11 00

Megmunkálatlan magnézium, legalább 99,8 tömegszázalék magnézium-tartalommal

1.1.-31.12.

120 000 tonna

0 %

09.2840

ex 8104 30 00

20

Magnézium por:

| — | legalább 98, de legfeljebb 99,5 tömegszázalék tisztaságú, és |
| --- | --- |

—

legalább 98, de legfeljebb 99,5 tömegszázalék tisztaságú, és

| — | legalább 0,2 mm, de legfeljebb 0,8 mm részecskemérettel |
| --- | --- |

—

legalább 0,2 mm, de legfeljebb 0,8 mm részecskemérettel

1.1.-31.12.

2 000 tonna

0 %

09.2629

ex 8302 49 00

91

Alumínium teleszkópos fogantyú bőröndök gyártásához (1)

1.1.-31.12.

1 500 000 darab

0 %

09.2720

ex 8413 91 00

50

Szivattyúfej kéthengeres nagynyomású szivattyúhoz, kovácsolt acélból:

| — | legalább 10 mm, de legfeljebb 36,8 mm átmérőjű maratott csavarmenetes szerelvényekkel, és |
| --- | --- |

—

legalább 10 mm, de legfeljebb 36,8 mm átmérőjű maratott csavarmenetes szerelvényekkel, és

| — | legalább 3,5 mm, de legfeljebb 10 mm átmérőjű fúrt üzemanyag-csatornákkal, |
| --- | --- |

—

legalább 3,5 mm, de legfeljebb 10 mm átmérőjű fúrt üzemanyag-csatornákkal,

dízelbefecskendező rendszerekben használatos

1.1.-31.12.

65 000 darab

0 %

09.2569

ex 8414 90 00

80

Turbófeltöltő kerékház öntött alumíniumötvözetből vagy öntöttvasból:

| — | legfeljebb 400 °C hőállósággal, |
| --- | --- |

—

legfeljebb 400 °C hőállósággal,

| — | legalább 30 mm, de legfeljebb 300 mm-es átmérőjű nyílással a kompresszorkerék beillesztéséhez, |
| --- | --- |

—

legalább 30 mm, de legfeljebb 300 mm-es átmérőjű nyílással a kompresszorkerék beillesztéséhez,

gépjárműipari felhasználásra (1)

1.1.-31.12.

4 000 000 darab

0 %

09.2570

ex 8482 91 90

10

Logaritmikus profilú görgők, legalább 25 mm, de legfeljebb 70 mm átmérőjűek, vagy 30 mm, de legfeljebb 100 mm átmérőjű golyók:

| — | 100Cr6 acélból vagy 100CrMnSi6-4 acélból (ISO 3290), |
| --- | --- |

—

100Cr6 acélból vagy 100CrMnSi6-4 acélból (ISO 3290),

| — | legfeljebb 0,5 mm eltéréssel az FBH-módszerrel meghatározva |
| --- | --- |

—

legfeljebb 0,5 mm eltéréssel az FBH-módszerrel meghatározva

szélturbina-ipari felhasználásra (1)

1.1.-31.12.

600 000 darab

0 %

09.2738

ex 8482 99 00

30

Sárgaréz kosarak az alábbi jellemzőkkel:

| — | folyamatosan vagy centrifugálisan öntöttek, |
| --- | --- |

—

folyamatosan vagy centrifugálisan öntöttek,

| — | esztergáltak, |
| --- | --- |

—

esztergáltak,

| — | legalább 35 tömegszázalék, de legfeljebb 38 tömegszázalék cinktartalommal, |
| --- | --- |

—

legalább 35 tömegszázalék, de legfeljebb 38 tömegszázalék cinktartalommal,

| — | legalább 0,75 tömegszázalék, de legfeljebb 1,25 tömegszázalék ólomtartalommal, |
| --- | --- |

—

legalább 0,75 tömegszázalék, de legfeljebb 1,25 tömegszázalék ólomtartalommal,

| — | legalább 1,0 tömegszázalék, de legfeljebb 1,4 tömegszázalék alumíniumtartalommal, valamint |
| --- | --- |

—

legalább 1,0 tömegszázalék, de legfeljebb 1,4 tömegszázalék alumíniumtartalommal, valamint

| — | legalább 415 Pa szakítószilárdsággal, |
| --- | --- |

—

legalább 415 Pa szakítószilárdsággal,

golyóscsapágyak gyártásához használatos

1.1.-31.12.

50 000 darab

0 %

09.2763

ex 8501 40 20

ex 8501 40 80

40

30

Elektromos egyfázisú, váltóáramú (AC) kommutátoros motor legalább 250 W kimenő teljesítménnyel, legalább 700 W, de legfeljebb 2 700 W bemeneti teljesítménnyel, több mint 120 mm (± 0,2 mm), de legfeljebb 135 mm (± 0,2 mm) külső átmérővel, több mint 30 000 rpm, de legfeljebb 50 000 rpm névleges percenkénti fordulatszámmal, levegőbeszívó ventilátorral felszerelve, porszívók gyártásához (1)

1.1.-31.12.

2 000 000 darab

0 %

09.2672

ex 8529 90 92

ex 9405 42 31

75

70

Nyomtatott áramköri kártya fénykibocsátó diódákkal (LED):

| — | prizmákkal/lencsékkel felszerelve is, és |
| --- | --- |

—

prizmákkal/lencsékkel felszerelve is, és

| — | csatlakozókkal is |
| --- | --- |

—

csatlakozókkal is

a 8528 vtsz. alá tartozó áruk háttérvilágító egységének gyártásához  (1)

1.1.-31.12.

115 000 000 darab

0 %

09.2574

ex 8537 10 91

73

Többfunkciós eszköz (műszerfal)

| — | érintésérzékeny felületekkel rendelkező, ívelt (750 mm sugarú) TFT LCD kijelzővel, |
| --- | --- |

—

érintésérzékeny felületekkel rendelkező, ívelt (750 mm sugarú) TFT LCD kijelzővel,

| — | mikroprocesszorokkal és memóriacsipekkel, |
| --- | --- |

—

mikroprocesszorokkal és memóriacsipekkel,

| — | akusztikai modullal és hangszóróval, |
| --- | --- |

—

akusztikai modullal és hangszóróval,

| — | CAN-, 3x LIN busz-, LVDS- és Ethernet-bementekkel, |
| --- | --- |

—

CAN-, 3x LIN busz-, LVDS- és Ethernet-bementekkel,

| — | különböző funkciók (pl. alváz, világítás) működtetésére, valamint |
| --- | --- |

—

különböző funkciók (pl. alváz, világítás) működtetésére, valamint

| — | a jármű- és navigációs adatok helyzetfüggő megjelenítéséhez (pl. sebesség, kilométer-számláló, a meghajtást biztosító akkumulátor töltöttségi szintje), |
| --- | --- |

—

a jármű- és navigációs adatok helyzetfüggő megjelenítéséhez (pl. sebesség, kilométer-számláló, a meghajtást biztosító akkumulátor töltöttségi szintje),

a 8703 80 HR-alszám alá tartozó, kizárólag villanymotorral meghajtott személygépkocsik gyártásához (1)

1.1.-31.12.

66 900 darab

0 %

09.2003

ex 8543 70 90

63

Feszültségvezérelt frekvenciagenerátor, nyomtatott áramkörre rögzített aktív és passzív elemekből, legfeljebb 30 mm x 30 mm méretű házban

1.1.-31.12.

1 400 000 darab

0 %

09.2910

ex 8708 99 97

75

Alumíniumötvözetből készült tartókonzol rögzítőlyukakkal, rögzítő anyákkal is, a sebességváltónak a karosszériával való közvetetett összekapcsolására, a 87. árucsoportba tartozó áruk gyártásához (1)

1.1.-31.12.

200 000 darab

0 %

09.2694

ex 8714 10 90

30

Tengelybilincsek, házak, villahidak és rögzítőelemek alumíniumötvözetből, motorkerékpárokhoz használatos

1.1.-31.12.

1 000 000 darab

0 %

09.2668

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

21

31

75

Kerékpárváz szénszálakból és műgyantából előállítva, kerékpárok (beleértve az elektromos kerékpárokat is) gyártásához (1)

1.1.-31.12.

600 000 darab

0 %

09.2564

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

25

35

77

Váz alumíniumból vagy alumíniumból, szénszálakból és műgyantából előállítva, kerékpárok gyártásához (beleértve az elektromos kerékpárokat) (1)

1.1.-31.12.

9 600 000 darab

0 %

09.2579

ex 9029 20 31

ex 9029 90 00

40

40

Csoportosított műszerfal:

| — | léptetőmotorokkal, |
| --- | --- |

—

léptetőmotorokkal,

| — | analóg mutatókkal és számlapokkal, |
| --- | --- |

—

analóg mutatókkal és számlapokkal,

| — | mikroprocesszoros vezérlőkártyával is |
| --- | --- |

—

mikroprocesszoros vezérlőkártyával is

| — | LED jelzőkkel vagy LCD kijelzővel is, |
| --- | --- |

—

LED jelzőkkel vagy LCD kijelzővel is,

| — | amelyek legalább a következőket mutatják: |
| --- | --- |

—

amelyek legalább a következőket mutatják:

| — | a sebesség, |
| --- | --- |

—

a sebesség,

| — | a motor fordulatszáma, |
| --- | --- |

—

a motor fordulatszáma,

| — | a motor hőmérséklete, |
| --- | --- |

—

a motor hőmérséklete,

| — | az üzemanyagszint, |
| --- | --- |

—

az üzemanyagszint,

| — | CAN-BUS és/vagy K-LINE protokollok útján zajló kommunikációval, |
| --- | --- |

—

CAN-BUS és/vagy K-LINE protokollok útján zajló kommunikációval,

a 87. árucsoportba tartozó áruk gyártásához (1)

1.1.-31.12.

160 000 darab

0 %

---

(1)  A vámok felfüggesztése a meghatározott célú felhasználás vámfelügyeletétől függ a 952/2013/EU rendelet 254. cikkének megfelelően.

(2)  A vámtételek felfüggesztése nem alkalmazandó azonban, ha a feldolgozást kiskereskedelmi vagy vendéglátó-ipari vállalkozás végzi.

(3)  Kizárólag az értékvám kerül felfüggesztésre. A mértékvám továbbra is alkalmazandó.

---

| 2021.12.22. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 458/48 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.12.22.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 458/48

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/2284 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2021. december 10.)

az (EU) 2019/2033 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a befektetési vállalkozások felügyeleti adatszolgáltatása és közzétételei tekintetében történő alkalmazására vonatkozó végrehajtás-technikai standardok megállapításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről, valamint az 1093/2010/EU, az 575/2013/EU, a 600/2014/EU és a 806/2014/EU rendelet módosításáról szóló, 2019. november 27-i (EU) 2019/2033 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 49. cikke (2) bekezdésére és 54. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A befektetési vállalkozásokra vonatkozóan az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikkében előírt adatszolgáltatási követelményeket a befektetési vállalkozások üzleti tevékenységéhez kell igazítani, és azoknak arányosnak kell lenniük a különböző befektetési vállalkozások méretével és összetettségével. A követelményeknek figyelembe kell venniük különösen azt, hogy bizonyos befektetési vállalkozások az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikkében meghatározott feltételek szerint kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozásnak tekintendők. |
| --- | --- |

(1)

A befektetési vállalkozásokra vonatkozóan az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikkében előírt adatszolgáltatási követelményeket a befektetési vállalkozások üzleti tevékenységéhez kell igazítani, és azoknak arányosnak kell lenniük a különböző befektetési vállalkozások méretével és összetettségével. A követelményeknek figyelembe kell venniük különösen azt, hogy bizonyos befektetési vállalkozások az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikkében meghatározott feltételek szerint kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozásnak tekintendők.

| (2) | Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikkének (1) bekezdése szerint a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozásoknak információkat kell szolgáltatniuk szavatolótőkéjük szintjéről és összetételéről, a szavatolótőke-követelményeikről, a szavatolótőke-követelmények kiszámításának alapjáról, valamint tevékenységük mértékéről az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételek szempontjából. A kis méretű és össze nem kapcsolt vállalkozásoknak ezért nem kell ugyanolyan részletességű információkat szolgáltatniuk, mint az (EU) 2019/2033 rendelet hatálya alá tartozó egyéb befektetési vállalkozásoknak. A K-faktor számítására vonatkozó adatszolgáltatási táblák ezért nem alkalmazandók a kis méretű és össze nem kapcsolt vállalkozásokra. Emellett az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerint a kis méretű és össze nem kapcsolt vállalkozások mentesülnek a koncentrációs kockázatra vonatkozó adatszolgáltatás alól, az illetékes hatóságok pedig mentesíthetik a kis méretű és össze nem kapcsolt vállalkozásokat a likviditási követelményekről szóló adatszolgáltatási kötelezettség alól. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikkének (1) bekezdése szerint a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozásoknak információkat kell szolgáltatniuk szavatolótőkéjük szintjéről és összetételéről, a szavatolótőke-követelményeikről, a szavatolótőke-követelmények kiszámításának alapjáról, valamint tevékenységük mértékéről az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételek szempontjából. A kis méretű és össze nem kapcsolt vállalkozásoknak ezért nem kell ugyanolyan részletességű információkat szolgáltatniuk, mint az (EU) 2019/2033 rendelet hatálya alá tartozó egyéb befektetési vállalkozásoknak. A K-faktor számítására vonatkozó adatszolgáltatási táblák ezért nem alkalmazandók a kis méretű és össze nem kapcsolt vállalkozásokra. Emellett az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (2) bekezdésének harmadik albekezdése szerint a kis méretű és össze nem kapcsolt vállalkozások mentesülnek a koncentrációs kockázatra vonatkozó adatszolgáltatás alól, az illetékes hatóságok pedig mentesíthetik a kis méretű és össze nem kapcsolt vállalkozásokat a likviditási követelményekről szóló adatszolgáltatási kötelezettség alól.

| (3) | Az (EU) 2019/2033 rendelet hatálya alá tartozó valamennyi befektetési vállalkozásnak jelentést kell tennie tevékenységi profiljáról és méretéről annak érdekében, hogy az illetékes hatóságok értékelni tudják, hogy a befektetési vállalkozás teljesíti-e a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozásként való besorolásnak az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikkében meghatározott feltételeit. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2019/2033 rendelet hatálya alá tartozó valamennyi befektetési vállalkozásnak jelentést kell tennie tevékenységi profiljáról és méretéről annak érdekében, hogy az illetékes hatóságok értékelni tudják, hogy a befektetési vállalkozás teljesíti-e a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozásként való besorolásnak az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikkében meghatározott feltételeit.

| (4) | A befektetők és a szélesebb piac számára biztosítandó átláthatóság érdekében az (EU) 2019/2033 rendelet 46. cikke előírja a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozásoktól eltérő befektetési vállalkozások számára, hogy hozzák nyilvánosságra az említett rendelet hatodik részében meghatározott információkat. A kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozásokra nem vonatkoznak ezek a nyilvánosságra hozatali követelmények, kivéve, ha kiegészítő alapvető tőkeinstrumentumokat bocsátanak ki, mely esetben az átláthatóságot az ezen instrumentumokba befektetők érdekében biztosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

A befektetők és a szélesebb piac számára biztosítandó átláthatóság érdekében az (EU) 2019/2033 rendelet 46. cikke előírja a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozásoktól eltérő befektetési vállalkozások számára, hogy hozzák nyilvánosságra az említett rendelet hatodik részében meghatározott információkat. A kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozásokra nem vonatkoznak ezek a nyilvánosságra hozatali követelmények, kivéve, ha kiegészítő alapvető tőkeinstrumentumokat bocsátanak ki, mely esetben az átláthatóságot az ezen instrumentumokba befektetők érdekében biztosítani kell.

| (5) | E rendeletnek olyan sablonokat és táblákat kell meghatároznia a befektetési vállalkozások számára, amelyek lehetővé teszik számukra, hogy kellően átfogó és összehasonlítható információkat nyújtsanak szavatolótőkéjük összetételéről és minőségéről. Konkrétabban, be kell vezetni a szavatolótőke összetételére vonatkozó mennyiségi közzétételi táblát, valamint a szabályozói szavatolótőke és az auditált pénzügyi kimutatások egyeztetésére szolgáló rugalmas táblát. Ugyanezen okból meg kell határozni egy olyan táblát is, amely a befektetési vállalkozás által kibocsátott szavatolótőke-instrumentumok legfontosabb jellemzőire vonatkozó információkat tartalmazza. |
| --- | --- |

(5)

E rendeletnek olyan sablonokat és táblákat kell meghatároznia a befektetési vállalkozások számára, amelyek lehetővé teszik számukra, hogy kellően átfogó és összehasonlítható információkat nyújtsanak szavatolótőkéjük összetételéről és minőségéről. Konkrétabban, be kell vezetni a szavatolótőke összetételére vonatkozó mennyiségi közzétételi táblát, valamint a szabályozói szavatolótőke és az auditált pénzügyi kimutatások egyeztetésére szolgáló rugalmas táblát. Ugyanezen okból meg kell határozni egy olyan táblát is, amely a befektetési vállalkozás által kibocsátott szavatolótőke-instrumentumok legfontosabb jellemzőire vonatkozó információkat tartalmazza.

| (6) | Az adatszolgáltatási és a nyilvánosságra hozatali követelmények végrehajtásának megkönnyítése érdekében fokozni kell az adatszolgáltatási és a nyilvánosságra hozatali táblák közötti összhangot. A szavatolótőke összetételére vonatkozó információk nyilvánosságra hozatalára szolgáló táblát ezért részleteiben össze kell hangolni a szavatolótőke szintjére és összetételére vonatkozó adatszolgáltatási táblával. Ugyanezen okból a szavatolótőke és az auditált pénzügyi kimutatások teljeskörű egyeztetésére vonatkozó közzétételi táblának rugalmasnak kell lennie, mivel a tábla bontásának a befektetési vállalkozás auditált pénzügyi kimutatásaiban szereplő mérleg bontásán kell alapulnia. Emellett a szabályozói szavatolótőke fő jellemzőire vonatkozó információk nyilvánosságra hozatalára szolgáló táblának rögzítettnek kell lennie, és összetettségének a szavatolótőke-instrumentumok összetettségétől kell függenie. |
| --- | --- |

(6)

Az adatszolgáltatási és a nyilvánosságra hozatali követelmények végrehajtásának megkönnyítése érdekében fokozni kell az adatszolgáltatási és a nyilvánosságra hozatali táblák közötti összhangot. A szavatolótőke összetételére vonatkozó információk nyilvánosságra hozatalára szolgáló táblát ezért részleteiben össze kell hangolni a szavatolótőke szintjére és összetételére vonatkozó adatszolgáltatási táblával. Ugyanezen okból a szavatolótőke és az auditált pénzügyi kimutatások teljeskörű egyeztetésére vonatkozó közzétételi táblának rugalmasnak kell lennie, mivel a tábla bontásának a befektetési vállalkozás auditált pénzügyi kimutatásaiban szereplő mérleg bontásán kell alapulnia. Emellett a szabályozói szavatolótőke fő jellemzőire vonatkozó információk nyilvánosságra hozatalára szolgáló táblának rögzítettnek kell lennie, és összetettségének a szavatolótőke-instrumentumok összetettségétől kell függenie.

| (7) | Annak biztosítása érdekében, hogy a befektetési vállalkozások megfelelési költségei ne növekedjenek észszerűtlen mértékben, és hogy az adatok minősége stabil maradjon, az adatszolgáltatási és a nyilvánosságra hozatali kötelezettségeket tartalmukban a lehető legnagyobb mértékben össze kell hangolni egymással. Helyénvaló ezért egyetlen rendeletben meghatározni az adatszolgáltatásra és a nyilvánosságra hozatalra egyaránt alkalmazandó standardokat. |
| --- | --- |

(7)

Annak biztosítása érdekében, hogy a befektetési vállalkozások megfelelési költségei ne növekedjenek észszerűtlen mértékben, és hogy az adatok minősége stabil maradjon, az adatszolgáltatási és a nyilvánosságra hozatali kötelezettségeket tartalmukban a lehető legnagyobb mértékben össze kell hangolni egymással. Helyénvaló ezért egyetlen rendeletben meghatározni az adatszolgáltatásra és a nyilvánosságra hozatalra egyaránt alkalmazandó standardokat.

| (8) | Ez a rendelet az Európai Bankhatóság által a Bizottsághoz az Európai Értékpapírpiaci Hatósággal folytatott konzultációt követően benyújtott végrehajtás-technikai standardtervezeteken alapul. |
| --- | --- |

(8)

Ez a rendelet az Európai Bankhatóság által a Bizottsághoz az Európai Értékpapírpiaci Hatósággal folytatott konzultációt követően benyújtott végrehajtás-technikai standardtervezeteken alapul.

| (9) | Az EBH nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező végrehajtás-technikai standardtervezetekről, elemezte az esetlegesen kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 37. cikkével összhangban létrehozott banki érdekképviseleti csoport tanácsát (2), |
| --- | --- |

(9)

Az EBH nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező végrehajtás-technikai standardtervezetekről, elemezte az esetlegesen kapcsolódó költségeket és hasznot, továbbá kikérte az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 37. cikkével összhangban létrehozott banki érdekképviseleti csoport tanácsát (2),

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. FEJEZET

FELÜGYELETI ADATSZOLGÁLTATÁS

1. cikk

Adatszolgáltatási vonatkozási időpontok

(1)   Az (EU) 2019/2033 európai parlamenti és tanácsi rendelet 54. cikkének (1) bekezdésében említett információkat a következő adatszolgáltatási vonatkozási időpontokban fennálló helyzet alapján kell jelenteni:

| a) | negyedéves adatszolgáltatás: március 31., június 30., szeptember 30. és december 31.; |
| --- | --- |

a)

negyedéves adatszolgáltatás: március 31., június 30., szeptember 30. és december 31.;

| b) | éves adatszolgáltatás: december 31. |
| --- | --- |

b)

éves adatszolgáltatás: december 31.

(2)   Az (1) bekezdésben említett adatszolgáltatási vonatkozási időpontok kiigazíthatók, amennyiben a nemzeti jog lehetővé teszi a befektetési vállalkozások számára, hogy pénzügyi adataikat a naptári évtől eltérő számviteli évük vége alapján jelentsék; így a negyedéves adatszolgáltatás az adott számviteli év szerint háromhavonta, az éves adatszolgáltatás pedig a számviteli év végén teljesíthető.

2. cikk

Adatszolgáltatás-beküldési határidők

(1)   Az (EU) 2019/2033 európai parlamenti és tanácsi rendelet 54. cikkének (1) bekezdésében említett információkat a következő beküldési határidőig (az adott napi üzletzárásig) kell benyújtani:

| a) | negyedéves adatszolgáltatás: május 12., augusztus 11., november 11. és február 11.; |
| --- | --- |

a)

negyedéves adatszolgáltatás: május 12., augusztus 11., november 11. és február 11.;

| b) | éves adatszolgáltatás: február 11. |
| --- | --- |

b)

éves adatszolgáltatás: február 11.

(2)   Ha a beküldési határidő hivatalos munkaszüneti napra esik abban a tagállamban, ahol az az illetékes hatóság található, amelynek részére az adatszolgáltatás teljesítendő, illetve ha az adott időpont szombatra vagy vasárnapra esik, az adatszolgáltatás-beküldési határidő a következő munkanap.

(3)   Ha a befektetési vállalkozások az adatszolgáltatást az 1. cikk (2) bekezdésében foglaltak szerint a számviteli évük vége szerint módosított adatszolgáltatási vonatkozási időpontok alapján teljesítik, a beküldési határidők úgy módosíthatók, hogy a kiigazított adatszolgáltatási vonatkozási időponttól számított beküldési időszak hossza változatlan maradjon.

(4)   A befektetési vállalkozások nem auditált számadatokat is benyújthatnak. Amennyiben az auditált adatok eltérnek a benyújtott nem auditált adatoktól, a módosított, auditált adatokat indokolatlan késedelem nélkül be kell nyújtani. E cikk alkalmazásában a „nem auditált adatok” olyan adatok, amelyekről külső könyvvizsgáló nem alkotott könyvvizsgálói véleményt, míg az auditált adatok olyan adatok, amelyeket külső könyvvizsgáló auditált és amelyekről könyvvizsgálói véleményt alkotott.

(5)   A benyújtott adatszolgáltatások helyesbítéseit indokolatlan késedelem nélkül kell benyújtani az illetékes hatóságok részére.

3. cikk

Az adatszolgáltatási követelmények alkalmazása egyedi alapon

Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikkében foglalt adatszolgáltatási követelmények egyéni alapon történő teljesítése érdekében a befektetési vállalkozások az e rendelet 5., 6. és 7. cikkében meghatározott információkat az ott meghatározott gyakorisággal jelentik.

4. cikk

Az adatszolgáltatási követelmények alkalmazása összevont alapon

Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikkében foglalt adatszolgáltatási követelmények összevont alapon történő teljesítése érdekében a befektetési vállalkozások az e végrehajtási rendelet 5. és 6. cikkében meghatározott információkat az ott meghatározott gyakorisággal jelentik.

5. cikk

A kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozásoktól eltérő befektetési vállalkozások adatszolgáltatásának formátuma és gyakorisága

(1)   A kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozásoktól eltérő befektetési vállalkozások az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikkének (1) és (2) bekezdésében előírt információkat az e rendelet I. mellékletében meghatározott táblák használatával és az e rendelet II. mellékletében foglalt útmutatónak megfelelően negyedéves gyakorisággal jelentik.

(2)   Azok a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozásoktól eltérő befektetési vállalkozások, amelyek az RtM K-faktor követelményt az (EU) 2019/2033 rendelet 21. cikkének (1) bekezdésével összhangban a K-NPR alapján határozzák meg, az (EU) 2021/451 bizottsági végrehajtási rendelet (3) I. mellékletének C 18.00–C 24.00 táblájában meghatározott információkat az említett végrehajtási rendelet II. mellékletének 2. részében foglalt útmutatónak megfelelően negyedéves gyakorisággal jelentik.

(3)   Amennyiben a kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozásoktól eltérő befektetési vállalkozások élnek az (EU) 2019/2033 rendelet 25. cikkének (4) bekezdésében meghatározott eltéréssel, az (EU) 2021/451 végrehajtási rendelet I. mellékletének C 34.02 táblájában meghatározott információkat az említett végrehajtási rendelet II. mellékletének 2. részében foglalt útmutatónak megfelelően negyedéves gyakorisággal jelentik.

(4)   Az (EU) 2019/2033 rendelet 25. cikke (5) bekezdésének második albekezdésében meghatározott eltéréssel élő, kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozásoktól eltérő befektetési vállalkozásoknak az (EU) 2021/451 végrehajtási rendelet I. mellékletének C 25.00 táblájában meghatározott információkat az említett végrehajtási rendelet II. mellékletének 2. részében foglalt útmutatónak megfelelően negyedéves gyakorisággal jelentik.

6. cikk

A kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozások adatszolgáltatásának formátuma és gyakorisága

(1)   A kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozások az e rendelet III. mellékletében szereplő táblákban meghatározott információkat az e rendelet IV. mellékletében foglalt útmutatónak megfelelően, éves gyakorisággal jelentik. Az (EU) 2019/2033 rendelet 43. cikke (1) bekezdésének második albekezdésében említett mentességben részesülő befektetési vállalkozások mentesülnek az e rendelet III. mellékletének IF 09.01 táblájában meghatározott információk benyújtásának kötelezettsége alól.

7. cikk

Az (EU) 2019/2033 rendelet 8. cikkét alkalmazó szervezetek adatszolgáltatásának formátuma és gyakorisága

E rendelet 4. cikkétől eltérve az (EU) 2019/2033 rendelet 8. cikkének (3) bekezdésében említett, az említett cikket alkalmazó szervezetek az e rendelet VIII. mellékletében szereplő táblákban meghatározott információkat az e rendelet IX. mellékletében meghatározott útmutatónak megfelelően, negyedéves gyakorisággal jelentik.

8. cikk

Az adatok pontossága és a benyújtáshoz kapcsolódó információk

(1)   Az intézmények az e rendeletben említett információkat az illetékes hatóságok által meghatározott adatcsere-formátumban és megjelenítési formában nyújtják be, betartva az adatpont V. mellékletben meghatározott adatmodellben szereplő fogalommeghatározását, az ugyanott meghatározott validálási szabályokat és a következőket:

| a) | a nem előírt vagy nem alkalmazandó információkat nem kell benyújtani; |
| --- | --- |

a)

a nem előírt vagy nem alkalmazandó információkat nem kell benyújtani;

| b) | a numerikus értékeket tényként kell benyújtani a következő konvenciók szerint:






  i. | a „monetáris” típusú adatokat minimum ezres nagyságrendű pontossággal kell jelenteni; |
| --- | --- | --- |

b)

a numerikus értékeket tényként kell benyújtani a következő konvenciók szerint:

i.

a „monetáris” típusú adatokat minimum ezres nagyságrendű pontossággal kell jelenteni;

| ii. | a „százalék” típusú adatokat egységnyi értékben kifejezve, legalább négy tizedesjegy pontossággal kell jelenteni; |
| --- | --- |

ii.

a „százalék” típusú adatokat egységnyi értékben kifejezve, legalább négy tizedesjegy pontossággal kell jelenteni;

| iii. | az „egész szám” típusú adatokat tizedesjegyek alkalmazása nélkül, egész számnak megfelelő pontossággal kell jelenteni. |
| --- | --- |

iii.

az „egész szám” típusú adatokat tizedesjegyek alkalmazása nélkül, egész számnak megfelelő pontossággal kell jelenteni.

(2)   A befektetési vállalkozásokat jogalany-azonosítójuk (LEI) azonosítja. A befektetési vállalkozásoktól eltérő partnereket és jogalanyokat jogalany-azonosítójuk alapján kell azonosítani, amennyiben az rendelkezésre áll.

(3)   A befektetési vállalkozások által e rendelet alapján benyújtott információkhoz a következő információkat kell csatolni:

| a) | adatszolgáltatási vonatkozási időpont és vonatkozási időszak; |
| --- | --- |

a)

adatszolgáltatási vonatkozási időpont és vonatkozási időszak;

| b) | adatszolgáltatás pénzneme; |
| --- | --- |

b)

adatszolgáltatás pénzneme;

| c) | számviteli standard; |
| --- | --- |

c)

számviteli standard;

| d) | az adatszolgáltató intézmény jogalany-azonosítója (LEI); |
| --- | --- |

d)

az adatszolgáltató intézmény jogalany-azonosítója (LEI);

| e) | a konszolidáció alkalmazási köre. |
| --- | --- |

e)

a konszolidáció alkalmazási köre.

II. FEJEZET

NYILVÁNOSSÁGRA HOZATAL

9. cikk

A nyilvánosságra hozatalra vonatkozó elvek

(1)   Az e rendelettel összhangban nyilvánosságra hozandó információkra a következő elvek vonatkoznak:

| a) | a közzétételeket ugyanolyan szintű belső ellenőrzésnek kell alávetni, mint a befektetési vállalkozás pénzügyi beszámolójában szereplő vezetői beszámolót; |
| --- | --- |

a)

a közzétételeket ugyanolyan szintű belső ellenőrzésnek kell alávetni, mint a befektetési vállalkozás pénzügyi beszámolójában szereplő vezetői beszámolót;

| b) | a közzétételeknek egyértelműnek kell lenniük, azokat az információ felhasználói számára érthető formában és hozzáférhető médiumon keresztül kell megjeleníteni. A fontos üzeneteket ki kell emelni, és könnyen megtalálható helyen kell szerepeltetni. Az összetett kérdéseket egyszerű nyelven kell elmagyarázni. Az összefüggő információkat együttesen kell bemutatni; |
| --- | --- |

b)

a közzétételeknek egyértelműnek kell lenniük, azokat az információ felhasználói számára érthető formában és hozzáférhető médiumon keresztül kell megjeleníteni. A fontos üzeneteket ki kell emelni, és könnyen megtalálható helyen kell szerepeltetni. Az összetett kérdéseket egyszerű nyelven kell elmagyarázni. Az összefüggő információkat együttesen kell bemutatni;

| c) | a közzétételeknek érdeminek és időben következetesnek kell lenniük, hogy az információ felhasználói össze tudják hasonlítani az információkat az egyes nyilvánosságra hozatali időszakok között; |
| --- | --- |

c)

a közzétételeknek érdeminek és időben következetesnek kell lenniük, hogy az információ felhasználói össze tudják hasonlítani az információkat az egyes nyilvánosságra hozatali időszakok között;

| d) | a mennyiségi közzétételeket minőségi szöveges és olyan egyéb kiegészítő információknak kell kísérniük, amelyekre a felhasználóknak szüksége lehet a mennyiségi közzétételek megértéséhez, és utalni kell mindenekelőtt azokra a jelentős változásokra, amelyek az adott közzétételben az előzőekben nyilvánosságra hozott információkhoz képest következtek be. |
| --- | --- |

d)

a mennyiségi közzétételeket minőségi szöveges és olyan egyéb kiegészítő információknak kell kísérniük, amelyekre a felhasználóknak szüksége lehet a mennyiségi közzétételek megértéséhez, és utalni kell mindenekelőtt azokra a jelentős változásokra, amelyek az adott közzétételben az előzőekben nyilvánosságra hozott információkhoz képest következtek be.

10. cikk

A szavatolótőke befektetési vállalkozások általi nyilvánosságra hozatala

A befektetési vállalkozások az (EU) 2019/2033 rendelet 49. cikkének (1) bekezdésében előírt, szavatolótőkére vonatkozó adatokat az e rendelet VI. mellékletében szereplő táblák használatával és az e rendelet VII. mellékletében foglalt vonatkozó útmutatónak megfelelően hozzák nyilvánosságra.

11. cikk

A nyilvánosságra hozatalra vonatkozó általános rendelkezések

(1)   Az e rendelet 10. cikkében említett információk közzétételekor a befektetési vállalkozás biztosítja, hogy a numerikus értékeket tényként nyújtsa be a következők szerint:

| a) | a mennyiségi monetáris adatokat legalább ezer egységnyi pontossággal kell nyilvánosságra hozni; |
| --- | --- |

a)

a mennyiségi monetáris adatokat legalább ezer egységnyi pontossággal kell nyilvánosságra hozni;

| b) | a „százalék” típusú mennyiségi adatokat egységnyi értékben kifejezve, legalább négy tizedesjegy pontossággal kell nyilvánosságra hozni. |
| --- | --- |

b)

a „százalék” típusú mennyiségi adatokat egységnyi értékben kifejezve, legalább négy tizedesjegy pontossággal kell nyilvánosságra hozni.

(2)   Az e rendelet 10. cikkében említett információk közzétételekor a befektetési vállalkozás biztosítja, hogy az adatokat a következő információk kísérjék:

| a) | közzétételi vonatkozási időpont és vonatkozási időszak; |
| --- | --- |

a)

közzétételi vonatkozási időpont és vonatkozási időszak;

| b) | közzététel pénzneme; |
| --- | --- |

b)

közzététel pénzneme;

| c) | közzétevő intézmény neve és adott esetben jogalany-azonosítója (LEI); |
| --- | --- |

c)

közzétevő intézmény neve és adott esetben jogalany-azonosítója (LEI);

| d) | adott esetben az alkalmazott számviteli standard; |
| --- | --- |

d)

adott esetben az alkalmazott számviteli standard;

| e) | adott esetben a konszolidáció hatóköre. |
| --- | --- |

e)

adott esetben a konszolidáció hatóköre.

III. FEJEZET

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

12. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. december 10-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 314., 2019.12.5., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1093/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 12. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2021/451 végrehajtási rendelete (2020. december 17.) az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az intézmények felügyeleti adatszolgáltatása tekintetében történő alkalmazására vonatkozó végrehajtás-technikai standardok megállapításáról és a 680/2014/EU végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 97., 2021.3.19., 1. o.).

3

---

I. MELLEKLET

KIS MÉRETŰ ÉS ÖSSZE NEM KAPCSOLT BEFEKTETÉSI VÁLLALKOZÁSOK ADATSZOLGÁLTATÁSA

| BEFEKTETÉSI VÁLLALKOZÁSOK TÁBLÁI |
| --- |
| Tábla száma | Tábla kódja | Tábla/táblacsoport megnevezése | Rövid név |
| | | SZAVATOLÓTŐKE: szint, összetétel, követelmények és számítás | |
| 1 | I 01.00 | Szavatolótőke | I1 |
| 2,1 | I 02.01 | Szavatolótőke-követelmény | I2.1 |
| 2,2 | I 02.02 | Tőkemegfelelési mutatók | I2.2 |
| 3 | I 03.00 | Az állandó általános költségekre vonatkozó követelmények kiszámítása | I3 |
| 4 | I 04.00 | Teljes K-faktor-követelmény kiszámítása | I4 |
| | | KIS MÉRETŰ ÉS ÖSSZE NEM KAPCSOLT BEFEKTETÉSI VÁLLALKOZÁSOK | |
| 5 | I 05.00 | Tevékenységi szint – Értékhatár-felülvizsgálat | I5 |
| | | K-FAKTOR-KÖVETELMÉNYEK – KIEGÉSZÍTŐ ADATOK | |
| 6,1 | I 06.01 | Kezelt eszközök (AUM) – kiegészítő adatok | I 6.1. |
| 6,2 | I 06.02 | A kezelt összes eszköz havi átlagértéke | I 6.2. |
| 6,3 | I 06.03 | Tartott ügyfélpénz (CMH) – kiegészítő adatok | I 6.3. |
| 6,4 | I 06.04 | A tartott ügyfélpénz (CMH) napi átlagos összértéke | I 6.4. |
| 6,5 | I 06.05 | Őrzött és kezelt eszközök (ASA) – kiegészítő adatok | I 6.5. |
| 6,6 | I 06.06 | Az őrzött és kezelt eszközök (ASA) napi átlagos összértéke | I 6.6. |
| 6,7 | I 06.07 | Kezelt ügyfélmegbízások (COH) – kiegészítő adatok | I 6.7. |
| 6,8 | I 06.08 | A kezelt ügyfélmegbízások (COH) napi átlagos összértéke | I 6.8. |
| 6,9 | I 06.09 | Nettó pozíciókockázatra vonatkozó K-faktor (K-NPR) – kiegészítő adatok | I 6.9. |
| 6,1 | I 06.10 | Befizetett klíringletét (CMG) – kiegészítő adatok | I 6.10. |
| 6,11 | I 06.11 | A kereskedési partnerek nemteljesítésének kockázata (TCD) – kiegészítő adatok | I 6.11. |
| 6,12 | I 06.12 | Napi kereskedési forgalom (DTF) – kiegészítő adatok | I 6.12. |
| 6,13 | I 06.13 | A napi kereskedési forgalom (DTF) átlagos összértéke | I6.13 |
| | | KONCENTRÁCIÓS KOCKÁZAT | |
| 7 | I 07.00 | K-CON – kiegészítő adatok | I 7. |
| 8,1 | I 08.01 | Koncentrációs kockázat szintje – Tartott ügyfélpénz | I 8.1. |
| 8,2 | I 08.02 | Koncentrációs kockázat szintje – Őrzött és kezelt eszközök | I 8.2. |
| 8,3 | I 08.03 | Koncentrációs kockázat szintje – Saját készpénzletét összesen | I 8.3. |
| 8,4 | I 08.04 | Koncentrációs kockázat szintje – Összes bevétel | I 8.4. |
| 8,5 | I 08.05 | Kereskedési könyvi kitettségek | I 8.5. |
| 8,6 | I 08.06 | Nem kereskedési könyvi és mérlegen kívüli tételek | I 8.6. |
| | | LIKVIDITÁSI KÖVETELMÉNYEK | |
| 9 | I 09.00 | Likviditási követelmények | I9 |

BEFEKTETÉSI VÁLLALKOZÁSOK TÁBLÁI

Tábla száma

Tábla kódja

Tábla/táblacsoport megnevezése

Rövid név

SZAVATOLÓTŐKE: szint, összetétel, követelmények és számítás

1

I 01.00

Szavatolótőke

I1

2,1

I 02.01

Szavatolótőke-követelmény

I2.1

2,2

I 02.02

Tőkemegfelelési mutatók

I2.2

3

I 03.00

Az állandó általános költségekre vonatkozó követelmények kiszámítása

I3

4

I 04.00

Teljes K-faktor-követelmény kiszámítása

I4

KIS MÉRETŰ ÉS ÖSSZE NEM KAPCSOLT BEFEKTETÉSI VÁLLALKOZÁSOK

5

I 05.00

Tevékenységi szint – Értékhatár-felülvizsgálat

I5

K-FAKTOR-KÖVETELMÉNYEK – KIEGÉSZÍTŐ ADATOK

6,1

I 06.01

Kezelt eszközök (AUM) – kiegészítő adatok

I 6.1.

6,2

I 06.02

A kezelt összes eszköz havi átlagértéke

I 6.2.

6,3

I 06.03

Tartott ügyfélpénz (CMH) – kiegészítő adatok

I 6.3.

6,4

I 06.04

A tartott ügyfélpénz (CMH) napi átlagos összértéke

I 6.4.

6,5

I 06.05

Őrzött és kezelt eszközök (ASA) – kiegészítő adatok

I 6.5.

6,6

I 06.06

Az őrzött és kezelt eszközök (ASA) napi átlagos összértéke

I 6.6.

6,7

I 06.07

Kezelt ügyfélmegbízások (COH) – kiegészítő adatok

I 6.7.

6,8

I 06.08

A kezelt ügyfélmegbízások (COH) napi átlagos összértéke

I 6.8.

6,9

I 06.09

Nettó pozíciókockázatra vonatkozó K-faktor (K-NPR) – kiegészítő adatok

I 6.9.

6,1

I 06.10

Befizetett klíringletét (CMG) – kiegészítő adatok

I 6.10.

6,11

I 06.11

A kereskedési partnerek nemteljesítésének kockázata (TCD) – kiegészítő adatok

I 6.11.

6,12

I 06.12

Napi kereskedési forgalom (DTF) – kiegészítő adatok

I 6.12.

6,13

I 06.13

A napi kereskedési forgalom (DTF) átlagos összértéke

I6.13

KONCENTRÁCIÓS KOCKÁZAT

7

I 07.00

K-CON – kiegészítő adatok

I 7.

8,1

I 08.01

Koncentrációs kockázat szintje – Tartott ügyfélpénz

I 8.1.

8,2

I 08.02

Koncentrációs kockázat szintje – Őrzött és kezelt eszközök

I 8.2.

8,3

I 08.03

Koncentrációs kockázat szintje – Saját készpénzletét összesen

I 8.3.

8,4

I 08.04

Koncentrációs kockázat szintje – Összes bevétel

I 8.4.

8,5

I 08.05

Kereskedési könyvi kitettségek

I 8.5.

8,6

I 08.06

Nem kereskedési könyvi és mérlegen kívüli tételek

I 8.6.

LIKVIDITÁSI KÖVETELMÉNYEK

9

I 09.00

Likviditási követelmények

I9

I 01.00 – A SZAVATOLÓTŐKE ÖSSZETÉTELE (I 1.)

| Sorok | Tétel | Összeg |
| --- | --- | --- |
| 0010 |
| 0010 | SZAVATOLÓTŐKE | |
| 0020 | ALAPVETŐ TŐKE (TIER 1 TŐKE) | |
| 0030 | ELSŐDLEGES ALAPVETŐ TŐKE (CET1) | |
| 0040 | Teljes egészében befizetett tőkeinstrumentumok | |
| 0050 | Ázsió | |
| 0060 | Eredménytartalék | |
| 0070 | Előző évek eredménytartaléka | |
| 0080 | Figyelembe vehető nyereség | |
| 0090 | Halmozott egyéb átfogó jövedelem | |
| 0100 | Egyéb tartalékok | |
| 0110 | Az elsődleges alapvető tőkében (CET1) megjelenített kisebbségi részesedés | |
| 0120 | Prudenciális szűrők miatt végrehajtott kiigazítások az elsődleges alapvető tőkében (CET1) | |
| 0130 | Egyéb pénzeszközök | |
| 0140 | (–) AZ ELSŐDLEGES ALAPVETŐ TŐKÉBŐL (CET1) VALÓ LEVONÁSOK ÖSSZESEN | |
| 0150 | (–) Saját elsődleges alapvető (CET1) tőkeinstrumentumok | |
| 0160 | (–) Közvetlen részesedések elsődleges alapvető (CET1) tőkeinstrumentumokban | |
| 0170 | (–) Közvetett részesedések elsődleges alapvető (CET1) tőkeinstrumentumokban | |
| 0180 | (–) Szintetikus részesedések elsődleges alapvető (CET1) tőkeinstrumentumokban | |
| 0190 | (–) Folyó üzleti év veszteségei | |
| 0200 | (–) Cégérték (goodwill) | |
| 0210 | (–) Egyéb immateriális javak | |
| 0220 | (–) Jövőbeli nyereségtől függően érvényesíthető, nem átmeneti különbözetből eredő halasztott adókövetelések a kapcsolódó adókötelezettségek levonása után | |
| 0230 | (–) A pénzügyi ágazaton kívüli befolyásoló részesedés, amely meghaladja a szavatolótőke 15 %-át | |
| 0240 | (–) A pénzügyi ágazatbeli szervezetektől eltérő vállalkozásokban lévő összes befolyásoló részesedés, amely meghaladja a szavatolótőke 60 %-át | |
| 0250 | (–) Pénzügyi ágazatbeli olyan szervezetek által kibocsátott elsődleges alapvető (CET1) tőkeinstrumentumok, amelyekben a befektetési vállalkozás nem rendelkezik jelentős részesedéssel | |
| 0260 | (–) Pénzügyi ágazatbeli olyan szervezetek által kibocsátott elsődleges alapvető (CET1) tőkeinstrumentumok, amelyekben a befektetési vállalkozás jelentős részesedéssel rendelkezik | |
| 0270 | (–) Meghatározott szolgáltatást nyújtó nyugdíjalapban lévő eszközök | |
| 0280 | (–) Egyéb levonások | |
| 0290 | Elsődleges alapvető tőke (CET1): egyéb tőkeelemek, levonások és kiigazítások | |
| 0300 | KIEGÉSZÍTŐ ALAPVETŐ TŐKE (AT1) | |
| 0310 | Teljes egészében befizetett, közvetlenül kibocsátott tőkeinstrumentumok | |
| 0320 | Ázsió | |
| 0330 | (–) A KIEGÉSZÍTŐ ALAPVETŐ TŐKÉBŐL (AT1) VALÓ LEVONÁSOK ÖSSZESEN | |
| 0340 | (–) Saját kiegészítő alapvető (AT1) tőkeinstrumentumok | |
| 0350 | (–) Közvetlen részesedések kiegészítő alapvető (AT1) tőkeinstrumentumokban | |
| 0360 | (–) Közvetett részesedések kiegészítő alapvető (AT1) tőkeinstrumentumokban | |
| 0370 | (–) Szintetikus részesedések kiegészítő alapvető (AT1) tőkeinstrumentumokban | |
| 0380 | (–) Pénzügyi ágazatbeli olyan szervezetek által kibocsátott kiegészítő alapvető (AT1) tőkeinstrumentumok, amelyekben a befektetési vállalkozás nem rendelkezik jelentős részesedéssel | |
| 0390 | (–) Pénzügyi ágazatbeli olyan szervezetek által kibocsátott kiegészítő alapvető (AT1) tőkeinstrumentumok, amelyekben a befektetési vállalkozás jelentős részesedéssel rendelkezik | |
| 0400 | (–) Egyéb levonások | |
| 0410 | Kiegészítő alapvető tőke (AT1): egyéb tőkeelemek, levonások és kiigazítások | |
| 0420 | JÁRULÉKOS TŐKE (TIER 2, T2 TŐKE) | |
| 0430 | Teljes egészében befizetett, közvetlenül kibocsátott tőkeinstrumentumok | |
| 0440 | Ázsió | |
| 0450 | (–) A JÁRULÉKOS TŐKÉBŐL (TIER 2, T2) VALÓ LEVONÁSOK ÖSSZESEN | |
| 0460 | (–) Saját T2 tőkeinstrumentumok | |
| 0470 | (–) Közvetlen részesedések járulékos (T2) tőkeinstrumentumokban | |
| 0480 | (–) Közvetett részesedések járulékos (T2) tőkeinstrumentumokban | |
| 0490 | (–) Szintetikus részesedések járulékos (T2) tőkeinstrumentumokban | |
| 0500 | (–) Pénzügyi ágazatbeli olyan szervezetek által kibocsátott T2 tőkeinstrumentumok, amelyekben a befektetési vállalkozás nem rendelkezik jelentős részesedéssel | |
| 0510 | (–) Pénzügyi ágazatbeli olyan szervezetek által kibocsátott T2 tőkeinstrumentumok, amelyekben a befektetési vállalkozás jelentős részesedéssel rendelkezik | |
| 0520 | Járulékos tőke (Tier 2, T2): egyéb tőkeelemek, levonások és kiigazítások | |

Sorok

Tétel

Összeg

0010

0010

SZAVATOLÓTŐKE

0020

ALAPVETŐ TŐKE (TIER 1 TŐKE)

0030

ELSŐDLEGES ALAPVETŐ TŐKE (CET1)

0040

Teljes egészében befizetett tőkeinstrumentumok

0050

Ázsió

0060

Eredménytartalék

0070

Előző évek eredménytartaléka

0080

Figyelembe vehető nyereség

0090

Halmozott egyéb átfogó jövedelem

0100

Egyéb tartalékok

0110

Az elsődleges alapvető tőkében (CET1) megjelenített kisebbségi részesedés

0120

Prudenciális szűrők miatt végrehajtott kiigazítások az elsődleges alapvető tőkében (CET1)

0130

Egyéb pénzeszközök

0140

(–) AZ ELSŐDLEGES ALAPVETŐ TŐKÉBŐL (CET1) VALÓ LEVONÁSOK ÖSSZESEN

0150

(–) Saját elsődleges alapvető (CET1) tőkeinstrumentumok

0160

(–) Közvetlen részesedések elsődleges alapvető (CET1) tőkeinstrumentumokban

0170

(–) Közvetett részesedések elsődleges alapvető (CET1) tőkeinstrumentumokban

0180

(–) Szintetikus részesedések elsődleges alapvető (CET1) tőkeinstrumentumokban

0190

(–) Folyó üzleti év veszteségei

0200

(–) Cégérték (goodwill)

0210

(–) Egyéb immateriális javak

0220

(–) Jövőbeli nyereségtől függően érvényesíthető, nem átmeneti különbözetből eredő halasztott adókövetelések a kapcsolódó adókötelezettségek levonása után

0230

(–) A pénzügyi ágazaton kívüli befolyásoló részesedés, amely meghaladja a szavatolótőke 15 %-át

0240

(–) A pénzügyi ágazatbeli szervezetektől eltérő vállalkozásokban lévő összes befolyásoló részesedés, amely meghaladja a szavatolótőke 60 %-át

0250

(–) Pénzügyi ágazatbeli olyan szervezetek által kibocsátott elsődleges alapvető (CET1) tőkeinstrumentumok, amelyekben a befektetési vállalkozás nem rendelkezik jelentős részesedéssel

0260

(–) Pénzügyi ágazatbeli olyan szervezetek által kibocsátott elsődleges alapvető (CET1) tőkeinstrumentumok, amelyekben a befektetési vállalkozás jelentős részesedéssel rendelkezik

0270

(–) Meghatározott szolgáltatást nyújtó nyugdíjalapban lévő eszközök

0280

(–) Egyéb levonások

0290

Elsődleges alapvető tőke (CET1): egyéb tőkeelemek, levonások és kiigazítások

0300

KIEGÉSZÍTŐ ALAPVETŐ TŐKE (AT1)

0310

Teljes egészében befizetett, közvetlenül kibocsátott tőkeinstrumentumok

0320

Ázsió

0330

(–) A KIEGÉSZÍTŐ ALAPVETŐ TŐKÉBŐL (AT1) VALÓ LEVONÁSOK ÖSSZESEN

0340

(–) Saját kiegészítő alapvető (AT1) tőkeinstrumentumok

0350

(–) Közvetlen részesedések kiegészítő alapvető (AT1) tőkeinstrumentumokban

0360

(–) Közvetett részesedések kiegészítő alapvető (AT1) tőkeinstrumentumokban

0370

(–) Szintetikus részesedések kiegészítő alapvető (AT1) tőkeinstrumentumokban

0380

(–) Pénzügyi ágazatbeli olyan szervezetek által kibocsátott kiegészítő alapvető (AT1) tőkeinstrumentumok, amelyekben a befektetési vállalkozás nem rendelkezik jelentős részesedéssel

0390

(–) Pénzügyi ágazatbeli olyan szervezetek által kibocsátott kiegészítő alapvető (AT1) tőkeinstrumentumok, amelyekben a befektetési vállalkozás jelentős részesedéssel rendelkezik

0400

(–) Egyéb levonások

0410

Kiegészítő alapvető tőke (AT1): egyéb tőkeelemek, levonások és kiigazítások

0420

JÁRULÉKOS TŐKE (TIER 2, T2 TŐKE)

0430

Teljes egészében befizetett, közvetlenül kibocsátott tőkeinstrumentumok

0440

Ázsió

0450

(–) A JÁRULÉKOS TŐKÉBŐL (TIER 2, T2) VALÓ LEVONÁSOK ÖSSZESEN

0460

(–) Saját T2 tőkeinstrumentumok

0470

(–) Közvetlen részesedések járulékos (T2) tőkeinstrumentumokban

0480

(–) Közvetett részesedések járulékos (T2) tőkeinstrumentumokban

0490

(–) Szintetikus részesedések járulékos (T2) tőkeinstrumentumokban

0500

(–) Pénzügyi ágazatbeli olyan szervezetek által kibocsátott T2 tőkeinstrumentumok, amelyekben a befektetési vállalkozás nem rendelkezik jelentős részesedéssel

0510

(–) Pénzügyi ágazatbeli olyan szervezetek által kibocsátott T2 tőkeinstrumentumok, amelyekben a befektetési vállalkozás jelentős részesedéssel rendelkezik

0520

Járulékos tőke (Tier 2, T2): egyéb tőkeelemek, levonások és kiigazítások

I 02.01 – Szavatolótőke-követelmények (I 2.1.)

| Sorok | Tétel | Összeg |
| --- | --- | --- |
| 0010 |
| 0010 | Szavatolótőke-követelmény | |
| 0020 | Állandó minimális tőkekövetelmény | |
| 0030 | Az állandó általános költségekre vonatkozó követelmény | |
| 0040 | Teljes K-faktor-követelmény | |
| | Átmeneti szavatolótőke-követelmény | |
| 0050 | Az 575/2013/EU rendelet szavatolótőke-követelményén alapuló átmeneti követelmény | |
| 0060 | Az állandó általános költségekre vonatkozó követelményen alapuló átmeneti követelmény | |
| 0070 | A korábban csak indulótőke-követelmény hatálya alá tartozó befektetési vállalkozásokra vonatkozó átmeneti követelmény | |
| 0080 | Engedélyezéskori indulótőke-követelményen alapuló átmeneti követelmény | |
| 0090 | Bizonyos szolgáltatások nyújtására engedéllyel nem rendelkező befektetési vállalkozásokra vonatkozó átmeneti követelmény | |
| 0100 | Legalább 250 000  EUR összegű átmeneti követelmény | |
| | Tájékoztató adatok | |
| 0110 | Kiegészítő szavatolótőke-követelmények | |
| 0120 | A kiegészítő szavatolótőkére vonatkozó iránymutatás | |
| 0130 | Teljes szavatolótőke-követelmény | |

Sorok

Tétel

Összeg

0010

0010

Szavatolótőke-követelmény

0020

Állandó minimális tőkekövetelmény

0030

Az állandó általános költségekre vonatkozó követelmény

0040

Teljes K-faktor-követelmény

Átmeneti szavatolótőke-követelmény

0050

Az 575/2013/EU rendelet szavatolótőke-követelményén alapuló átmeneti követelmény

0060

Az állandó általános költségekre vonatkozó követelményen alapuló átmeneti követelmény

0070

A korábban csak indulótőke-követelmény hatálya alá tartozó befektetési vállalkozásokra vonatkozó átmeneti követelmény

0080

Engedélyezéskori indulótőke-követelményen alapuló átmeneti követelmény

0090

Bizonyos szolgáltatások nyújtására engedéllyel nem rendelkező befektetési vállalkozásokra vonatkozó átmeneti követelmény

0100

Legalább 250 000  EUR összegű átmeneti követelmény

Tájékoztató adatok

0110

Kiegészítő szavatolótőke-követelmények

0120

A kiegészítő szavatolótőkére vonatkozó iránymutatás

0130

Teljes szavatolótőke-követelmény

I 02.02 – TŐKEMEGFELELÉSI MUTATÓK (I 2.2.)

| Sorok | Tétel | Összeg |
| --- | --- | --- |
| 0010 |
| 0010 | CET1 tőkemegfelelési mutató | |
| 0020 | A CET 1 tőke többlete (+)/hiánya (–) | |
| 0030 | T1 tőkemegfelelési mutató | |
| 0040 | A T1 tőke többlete (+)/hiánya (–) | |
| 0050 | Szavatolótőke-megfelelési mutató | |
| 0060 | A teljes tőke többlete (+)/hiánya (–) | |

Sorok

Tétel

Összeg

0010

0010

CET1 tőkemegfelelési mutató

0020

A CET 1 tőke többlete (+)/hiánya (–)

0030

T1 tőkemegfelelési mutató

0040

A T1 tőke többlete (+)/hiánya (–)

0050

Szavatolótőke-megfelelési mutató

0060

A teljes tőke többlete (+)/hiánya (–)

I 03.00 – ÁLLANDÓ ÁLTALÁNOS KÖLTSÉGEK KISZÁMÍTÁSA (I 3.)

| | | Összeg |
| --- | --- | --- |
| Sorok | Tétel | 0010 |
| 0010 | Az állandó általános költségekre vonatkozó követelmény | |
| 0020 | Az előző év éves állandó általános költségei a nyereségfelosztást követően | |
| 0030 | Az előző év összes ráfordítása a nyereségfelosztás után | |
| 0040 | Ebből: A befektetési vállalkozást terhelően harmadik feleknél felmerült állandó ráfordítások | |
| 0050 | (–) Levonások összesen | |
| 0060 | (–) Az alkalmazottaknak járó bónuszok és egyéb javadalmazás | |
| 0070 | (–) A munkavállalók, igazgatók és partnerek nyereségrészesedése | |
| 0080 | (–) Egyéb diszkrecionális nyereségkifizetések és változó javadalmazás | |
| 0090 | (–) Megosztott jutalék- és díjtartozások | |
| 0100 | (–) A központi szerződő feleknek fizetett, az ügyfeleknek felszámított díjak, ügynöki díjak és egyéb kiadások | |
| 0110 | (–) A függő ügynököknek fizetett díjak | |
| 0120 | (–) Ügyfeleknek az ügyfélpénzek után fizetett kamatok, amennyiben ez a vállalkozás mérlegelési jogkörébe tartozik | |
| 0130 | (–) Nem szokásos tevékenységekből eredő nem ismétlődő kiadások | |
| 0140 | (–) Adókiadások | |
| 0150 | (–) Pénzügyi eszközökkel való sajátszámlás kereskedésből származó veszteségek | |
| 0160 | (–) Szerződésen alapuló nyereség- és veszteségátruházási megállapodások | |
| 0170 | (–) Nyersanyagokra fordított kiadások | |
| 0180 | (–) Fizetések általános banki kockázatok fedezetére képzett tartalékalapba | |
| 0190 | (–) A szavatolótőkéből már levont tételekhez kapcsolódó ráfordítások | |
| 0200 | A folyó évre előre jelzett állandó általános költségek | |
| 0210 | Az állandó általános költségek változása (%) | |

Összeg

Sorok

Tétel

0010

0010

Az állandó általános költségekre vonatkozó követelmény

0020

Az előző év éves állandó általános költségei a nyereségfelosztást követően

0030

Az előző év összes ráfordítása a nyereségfelosztás után

0040

Ebből: A befektetési vállalkozást terhelően harmadik feleknél felmerült állandó ráfordítások

0050

(–) Levonások összesen

0060

(–) Az alkalmazottaknak járó bónuszok és egyéb javadalmazás

0070

(–) A munkavállalók, igazgatók és partnerek nyereségrészesedése

0080

(–) Egyéb diszkrecionális nyereségkifizetések és változó javadalmazás

0090

(–) Megosztott jutalék- és díjtartozások

0100

(–) A központi szerződő feleknek fizetett, az ügyfeleknek felszámított díjak, ügynöki díjak és egyéb kiadások

0110

(–) A függő ügynököknek fizetett díjak

0120

(–) Ügyfeleknek az ügyfélpénzek után fizetett kamatok, amennyiben ez a vállalkozás mérlegelési jogkörébe tartozik

0130

(–) Nem szokásos tevékenységekből eredő nem ismétlődő kiadások

0140

(–) Adókiadások

0150

(–) Pénzügyi eszközökkel való sajátszámlás kereskedésből származó veszteségek

0160

(–) Szerződésen alapuló nyereség- és veszteségátruházási megállapodások

0170

(–) Nyersanyagokra fordított kiadások

0180

(–) Fizetések általános banki kockázatok fedezetére képzett tartalékalapba

0190

(–) A szavatolótőkéből már levont tételekhez kapcsolódó ráfordítások

0200

A folyó évre előre jelzett állandó általános költségek

0210

Az állandó általános költségek változása (%)

I 04.00 – A TELJES K-FAKTOR-KÖVETELMÉNY KISZÁMÍTÁSA (I 4.)

| | | Faktorösszeg | K-faktor-követelmény |
| --- | --- | --- | --- |
| Sorok | Tétel | 0010 | 0020 |
| 0010 | TELJES K-FAKTOR-KÖVETELMÉNY | | |
| 0020 | Az ügyfelet érintő kockázat | | |
| 0030 | Kezelt eszközállomány | | |
| 0040 | Tartott ügyfélpénz – Elkülönített | | |
| 0050 | Tartott ügyfélpénz – Nem elkülönített | | |
| 0060 | Őrzött és kezelt eszközök | | |
| 0070 | Kezelt ügyfélmegbízások – Azonnali ügyletek | | |
| 0080 | Kezelt ügyfélmegbízások – Származtatott ügyletek | | |
| 0090 | A piacot érintő kockázat | | |
| 0100 | Nettó pozíciókockázatra vonatkozó K-faktor-követelmény | | |
| 0110 | Befizetett klíringletét | | |
| 0120 | A befektetési vállalkozást érintő kockázat | | |
| 0130 | A kereskedési partnerek nemteljesítésének kockázata | | |
| 0140 | Napi kereskedési forgalom – Azonnali ügyletek | | |
| 0150 | Napi kereskedési forgalom – Származtatott ügyletek | | |
| 0160 | K-koncentrációskockázati követelmény | | |

Faktorösszeg

K-faktor-követelmény

Sorok

Tétel

0010

0020

0010

TELJES K-FAKTOR-KÖVETELMÉNY

0020

Az ügyfelet érintő kockázat

0030

Kezelt eszközállomány

0040

Tartott ügyfélpénz – Elkülönített

0050

Tartott ügyfélpénz – Nem elkülönített

0060

Őrzött és kezelt eszközök

0070

Kezelt ügyfélmegbízások – Azonnali ügyletek

0080

Kezelt ügyfélmegbízások – Származtatott ügyletek

0090

A piacot érintő kockázat

0100

Nettó pozíciókockázatra vonatkozó K-faktor-követelmény

0110

Befizetett klíringletét

0120

A befektetési vállalkozást érintő kockázat

0130

A kereskedési partnerek nemteljesítésének kockázata

0140

Napi kereskedési forgalom – Azonnali ügyletek

0150

Napi kereskedési forgalom – Származtatott ügyletek

0160

K-koncentrációskockázati követelmény

I 05.00 – TEVÉKENYSÉGI SZINT – ÉRTÉKHATÁR-FELÜLVIZSGÁLAT (I 5.)

| | | Összeg |
| --- | --- | --- |
| Sorok | Tétel | 0010 |
| 0010 | (Kombinált) kezelt eszközállomány | |
| 0020 | (Kombinált) kezelt ügyfélmegbízások – Azonnali ügyletek | |
| 0030 | (Kombinált) kezelt ügyfélmegbízások – Származtatott ügyletek | |
| 0040 | Őrzött és kezelt eszközök | |
| 0050 | Tartott ügyfélpénz | |
| 0060 | Napi kereskedési forgalom – Azonnali ügyletek és származtatott ügyletek | |
| 0070 | Nettó pozíciókockázat | |
| 0080 | Befizetett klíringletét | |
| 0090 | A kereskedési partnerek nemteljesítésének kockázata | |
| 0100 | (Kombinált) mérlegfőösszeg a mérlegen kívüli tételekkel együtt | |
| 0110 | Kombinált éves bruttó összbevétel | |
| 0120 | Éves bruttó összbevétel | |
| 0130 | (–) Az éves bruttó bevétel csoporton belüli része | |
| 0140 | Ebből: megbízások átvételéből és továbbításából származó bevételek | |
| 0150 | Ebből: megbízások végrehajtásából származó bevételek | |
| 0160 | Ebből: saját számlás kereskedésből származó bevétel | |
| 0170 | Ebből: portfóliókezelésből származó bevétel | |
| 0180 | Ebből: befektetési tanácsadásból származó bevétel | |
| 0190 | Ebből: pénzügyi eszközök jegyzésére vonatkozó garanciavállalásból / biztos elkötelezettség alapján történő elhelyezéséből származó bevételek | |
| 0200 | Ebből: biztos elkötelezettség nélküli elhelyezésből származó bevétel | |
| 0210 | Ebből: MTF működtetéséből származó bevétel | |
| 0220 | Ebből: OTF működtetéséből származó bevétel | |
| 0230 | Ebből: pénzügyi eszközök letéti őrzéséből és kezeléséből származó bevételek | |
| 0240 | Ebből: befektetőknek nyújtott hitelekből vagy kölcsönökből származó bevételek | |
| 0250 | Ebből: vállalkozások számára a tőkestruktúrával, ipari stratégiával és kapcsolódó ügyekkel kapcsolatban nyújtott tanácsadásból, valamint vállalkozások egyesülésével és felvásárlásával kapcsolatos tanácsadásból és szolgáltatásokból származó bevétel | |
| 0260 | Ebből: devizaszolgáltatásokból származó bevétel | |
| 0270 | Ebből: befektetési kutatás és pénzügyi elemzés | |
| 0280 | Ebből: jegyzési garanciavállaláshoz kapcsolódó szolgáltatásokból származó bevétel | |
| 0290 | Ebből: származtatott ügyletek alapjául szolgáló eszközökkel kapcsolatos befektetési szolgáltatások és kiegészítő tevékenységek | |

Összeg

Sorok

Tétel

0010

0010

(Kombinált) kezelt eszközállomány

0020

(Kombinált) kezelt ügyfélmegbízások – Azonnali ügyletek

0030

(Kombinált) kezelt ügyfélmegbízások – Származtatott ügyletek

0040

Őrzött és kezelt eszközök

0050

Tartott ügyfélpénz

0060

Napi kereskedési forgalom – Azonnali ügyletek és származtatott ügyletek

0070

Nettó pozíciókockázat

0080

Befizetett klíringletét

0090

A kereskedési partnerek nemteljesítésének kockázata

0100

(Kombinált) mérlegfőösszeg a mérlegen kívüli tételekkel együtt

0110

Kombinált éves bruttó összbevétel

0120

Éves bruttó összbevétel

0130

(–) Az éves bruttó bevétel csoporton belüli része

0140

Ebből: megbízások átvételéből és továbbításából származó bevételek

0150

Ebből: megbízások végrehajtásából származó bevételek

0160

Ebből: saját számlás kereskedésből származó bevétel

0170

Ebből: portfóliókezelésből származó bevétel

0180

Ebből: befektetési tanácsadásból származó bevétel

0190

Ebből: pénzügyi eszközök jegyzésére vonatkozó garanciavállalásból / biztos elkötelezettség alapján történő elhelyezéséből származó bevételek

0200

Ebből: biztos elkötelezettség nélküli elhelyezésből származó bevétel

0210

Ebből: MTF működtetéséből származó bevétel

0220

Ebből: OTF működtetéséből származó bevétel

0230

Ebből: pénzügyi eszközök letéti őrzéséből és kezeléséből származó bevételek

0240

Ebből: befektetőknek nyújtott hitelekből vagy kölcsönökből származó bevételek

0250

Ebből: vállalkozások számára a tőkestruktúrával, ipari stratégiával és kapcsolódó ügyekkel kapcsolatban nyújtott tanácsadásból, valamint vállalkozások egyesülésével és felvásárlásával kapcsolatos tanácsadásból és szolgáltatásokból származó bevétel

0260

Ebből: devizaszolgáltatásokból származó bevétel

0270

Ebből: befektetési kutatás és pénzügyi elemzés

0280

Ebből: jegyzési garanciavállaláshoz kapcsolódó szolgáltatásokból származó bevétel

0290

Ebből: származtatott ügyletek alapjául szolgáló eszközökkel kapcsolatos befektetési szolgáltatások és kiegészítő tevékenységek

I 06.00   K-faktor-követelmények – kiegészítő adatok (I 6.)

I 06.01   Kezelt eszközök (AUM) – kiegészítő adatok

| | | Faktorösszeg |
| --- | --- | --- |
| | | t. hónap | t-1. hónap | t-2. hónap |
| | | 0010 | 0020 | 0030 |
| 0010 | Kezelt eszközök (AUM) (átlagösszegek) | | | |
| 0020 | Ebből: AUM – Diszkrecionális portfóliókezelés | | | |
| 0030 | Ebből: hivatalosan másik szervezetre bízott AUM | | | |
| 0040 | AUM – Folyamatos, nem diszkrecionális tanácsadás | | | |

Faktorösszeg

t. hónap

t-1. hónap

t-2. hónap

0010

0020

0030

0010

Kezelt eszközök (AUM) (átlagösszegek)

0020

Ebből: AUM – Diszkrecionális portfóliókezelés

0030

Ebből: hivatalosan másik szervezetre bízott AUM

0040

AUM – Folyamatos, nem diszkrecionális tanácsadás

I 06.02   A kezelt összes eszköz havi értékei

| | | Hónap végi értékek |
| --- | --- | --- |
| | | t-3. hónap | t-4. hónap | t-5. hónap | t-6. hónap | t-7. hónap | t-8. hónap | t-9. hónap | t-10. hónap | t-11. hónap | t-12. hónap | t-13. hónap | t-14. hónap | t-15. hónap | t-16. hónap |
| | | 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 | 0100 | 0110 | 0120 | 0130 | 0140 |
| 0010 | A kezelt összes eszköz havi értékei | | | | | | | | | | | | | | |
| 0020 | A kezelt eszközök havi értéke – diszkrecionális portfóliókezelés | | | | | | | | | | | | | | |
| 0030 | ebből: hivatalosan másik szervezetre bízott eszközök | | | | | | | | | | | | | | |
| 0040 | A kezelt eszközök havi értéke – Folyamatos lévő, nem diszkrecionális tanácsadás | | | | | | | | | | | | | | |

Hónap végi értékek

t-3. hónap

t-4. hónap

t-5. hónap

t-6. hónap

t-7. hónap

t-8. hónap

t-9. hónap

t-10. hónap

t-11. hónap

t-12. hónap

t-13. hónap

t-14. hónap

t-15. hónap

t-16. hónap

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0090

0100

0110

0120

0130

0140

0010

A kezelt összes eszköz havi értékei

0020

A kezelt eszközök havi értéke – diszkrecionális portfóliókezelés

0030

ebből: hivatalosan másik szervezetre bízott eszközök

0040

A kezelt eszközök havi értéke – Folyamatos lévő, nem diszkrecionális tanácsadás

I 06.03   Tartott ügyfélpénz (CMH) – kiegészítő adatok

| | | Faktorösszeg |
| --- | --- | --- |
| | | t. hónap | t-1. hónap | t-2. hónap |
| | | 0010 | 0020 | 0030 |
| 0010 | Tartott ügyfélpénz (CMH) – Elkülönített (átlagösszegek) | | | |
| 0020 | Tartott ügyfélpénz (CMH) – Nem elkülönített (átlagösszegek) | | | |

Faktorösszeg

t. hónap

t-1. hónap

t-2. hónap

0010

0020

0030

0010

Tartott ügyfélpénz (CMH) – Elkülönített (átlagösszegek)

0020

Tartott ügyfélpénz (CMH) – Nem elkülönített (átlagösszegek)

I 06.04   A tartott ügyfélpénz napi átlagos összértéke

| | | A tartott ügyfélpénz napi összértékének havi átlagai |
| --- | --- | --- |
| | | t-3. hónap | t-4. hónap | t-5. hónap | t-6. hónap | t-7. hónap | t-8. hónap | t-9. hónap | t-10. hónap |
| | | 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 |
| 0010 | Tartott ügyfélpénz napi összértéke – Elkülönített | | | | | | | | |
| 0020 | Tartott ügyfélpénz napi összértéke – Nem elkülönített | | | | | | | | |

A tartott ügyfélpénz napi összértékének havi átlagai

t-3. hónap

t-4. hónap

t-5. hónap

t-6. hónap

t-7. hónap

t-8. hónap

t-9. hónap

t-10. hónap

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0010

Tartott ügyfélpénz napi összértéke – Elkülönített

0020

Tartott ügyfélpénz napi összértéke – Nem elkülönített

I 06.05   Őrzött és kezelt eszközök (ASA) – kiegészítő adatok

| | | Faktorösszeg |
| --- | --- | --- |
| | | t. hónap | t-1. hónap | t-2. hónap |
| | | 0010 | 0020 | 0030 |
| 0010 | Őrzött és kezelt eszközök (ASA) összesen (átlagösszegek) | | | |
| 0020 | Ebből: pénzügyi eszközök valós értéke (2. szint) | | | |
| 0030 | Ebből: pénzügyi eszközök valós értéke (3. szint) | | | |
| 0040 | Ebből: hivatalosan másik pénzügyi szervezetre bízott eszközök | | | |
| 0050 | Ebből: másik pénzügyi szervezet eszközei, amelyeket hivatalosan a befektetési vállalkozásra bíztak | | | |

Faktorösszeg

t. hónap

t-1. hónap

t-2. hónap

0010

0020

0030

0010

Őrzött és kezelt eszközök (ASA) összesen (átlagösszegek)

0020

Ebből: pénzügyi eszközök valós értéke (2. szint)

0030

Ebből: pénzügyi eszközök valós értéke (3. szint)

0040

Ebből: hivatalosan másik pénzügyi szervezetre bízott eszközök

0050

Ebből: másik pénzügyi szervezet eszközei, amelyeket hivatalosan a befektetési vállalkozásra bíztak

I 06.06   Az őrzött és kezelt eszközök (ASA) napi átlagos összértéke

| | | Az őrzött és kezelt eszközök napi (ASA) összértékének havi átlagai |
| --- | --- | --- |
| | | t-3. hónap | t-4. hónap | t-5. hónap | t-6. hónap | t-7. hónap | t-8. hónap | t-9. hónap | t-10. hónap |
| | | 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 |
| 0010 | Őrzött és kezelt eszközök | | | | | | | | |
| 0020 | Ebből: pénzügyi eszközök valós értéke (2. szint) | | | | | | | | |
| 0030 | Ebből: pénzügyi eszközök valós értéke (3. szint) | | | | | | | | |
| 0040 | Ebből: hivatalosan másik pénzügyi szervezetre bízott eszközök | | | | | | | | |
| 0050 | Ebből: másik pénzügyi szervezet eszközei, amelyeket hivatalosan a befektetési vállalkozásra bíztak | | | | | | | | |

Az őrzött és kezelt eszközök napi (ASA) összértékének havi átlagai

t-3. hónap

t-4. hónap

t-5. hónap

t-6. hónap

t-7. hónap

t-8. hónap

t-9. hónap

t-10. hónap

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0010

Őrzött és kezelt eszközök

0020

Ebből: pénzügyi eszközök valós értéke (2. szint)

0030

Ebből: pénzügyi eszközök valós értéke (3. szint)

0040

Ebből: hivatalosan másik pénzügyi szervezetre bízott eszközök

0050

Ebből: másik pénzügyi szervezet eszközei, amelyeket hivatalosan a befektetési vállalkozásra bíztak

I 06.07   Kezelt ügyfélmegbízások (COH) – kiegészítő adatok

| | | Faktorösszeg |
| --- | --- | --- |
| | | t. hónap | t-1. hónap | t-2. hónap |
| | | 0010 | 0020 | 0030 |
| 0010 | COH – Azonnali ügyletek (átlagösszegek) | | | |
| 0020 | Ebből: ügyfélmegbízások végrehajtása | | | |
| 0030 | Ebből: ügyfélmegbízások átvétele és továbbítása | | | |
| 0040 | Kezelt ügyfélmegbízások (COH) – Származtatott ügyletek (átlagösszegek) | | | |
| 0050 | Ebből: ügyfélmegbízások végrehajtása | | | |
| 0060 | Ebből: ügyfélmegbízások átvétele és továbbítása | | | |

Faktorösszeg

t. hónap

t-1. hónap

t-2. hónap

0010

0020

0030

0010

COH – Azonnali ügyletek (átlagösszegek)

0020

Ebből: ügyfélmegbízások végrehajtása

0030

Ebből: ügyfélmegbízások átvétele és továbbítása

0040

Kezelt ügyfélmegbízások (COH) – Származtatott ügyletek (átlagösszegek)

0050

Ebből: ügyfélmegbízások végrehajtása

0060

Ebből: ügyfélmegbízások átvétele és továbbítása

I 06.08   A kezelt ügyfélmegbízások napi átlagos összértéke

| | | A kezelt ügyfélmegbízások napi összértékének havi átlagai |
| --- | --- | --- |
| | | t-3. hónap | t-4. hónap | t-5. hónap | t-6. hónap | t-7. hónap |
| | | 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 |
| 0010 | Kezelt ügyfélmegbízások napi összértéke – Azonnali ügyletek | | | | | |
| 0020 | Ebből: ügyfélmegbízások végrehajtása | | | | | |
| 0030 | Ebből: ügyfélmegbízások átvétele és továbbítása | | | | | |
| 0040 | Kezelt ügyfélmegbízások napi összértéke – Származtatott ügyletek | | | | | |
| 0050 | Ebből: ügyfélmegbízások végrehajtása | | | | | |
| 0060 | Ebből: ügyfélmegbízások átvétele és továbbítása | | | | | |

A kezelt ügyfélmegbízások napi összértékének havi átlagai

t-3. hónap

t-4. hónap

t-5. hónap

t-6. hónap

t-7. hónap

0010

0020

0030

0040

0050

0010

Kezelt ügyfélmegbízások napi összértéke – Azonnali ügyletek

0020

Ebből: ügyfélmegbízások végrehajtása

0030

Ebből: ügyfélmegbízások átvétele és továbbítása

0040

Kezelt ügyfélmegbízások napi összértéke – Származtatott ügyletek

0050

Ebből: ügyfélmegbízások végrehajtása

0060

Ebből: ügyfélmegbízások átvétele és továbbítása

I 06.09   Nettó pozíciókockázatra vonatkozó K-faktor (K-NPR) – kiegészítő adatok

| | | K-faktor-követelmény / összeg |
| --- | --- | --- |
| | 0010 |
| 0010 | Sztenderd módszer összesen | |
| 0020 | Pozíciókockázat | |
| 0030 | Tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentumok | |
| 0040 | Hitelviszonyt megtestesítő instrumentumok | |
| 0050 | Ebből: értékpapírosítások | |
| 0055 | Egyedi módszer a kollektív befektetési formák pozíciókockázatára | |
| 0060 | Devizaárfolyam-kockázat | |
| 0070 | Árukockázat | |
| 0080 | Belső modellen alapuló módszer | |

K-faktor-követelmény / összeg

0010

0010

Sztenderd módszer összesen

0020

Pozíciókockázat

0030

Tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentumok

0040

Hitelviszonyt megtestesítő instrumentumok

0050

Ebből: értékpapírosítások

0055

Egyedi módszer a kollektív befektetési formák pozíciókockázatára

0060

Devizaárfolyam-kockázat

0070

Árukockázat

0080

Belső modellen alapuló módszer

I 06.10   Befizetett klíringletét (CMG) – kiegészítő adatok

| Klíringtag | A klíringletét napi szintű összértékéhez előírt hozzájárulás |
| --- | --- |
| Név | Kód | A kód típusa | – a teljes letét legmagasabb összegének napján | – a teljes letét második legmagasabb összegének napján | – a teljes letét harmadik legmagasabb összegének napján |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 |
| | | | | | |

Klíringtag

A klíringletét napi szintű összértékéhez előírt hozzájárulás

Név

Kód

A kód típusa

– a teljes letét legmagasabb összegének napján

– a teljes letét második legmagasabb összegének napján

– a teljes letét harmadik legmagasabb összegének napján

0010

0020

0030

0040

0050

0060

I 06.11   A kereskedési partnerek nemteljesítésének kockázata (TCD) – kiegészítő adatok

| | | K-faktor-követelmény | Kitettségérték | Pótlási költség (RC) | Potenciális jövőbeli kitettség (PFE) | Biztosíték (C) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 |
| | A kitettségérték meghatározásának módszere szerinti bontás |
| 0010 | Az (EU) 2019/2033 rendelet alkalmazása: K-TCD | | | | | |
| 0020 | Alternatív módszerek: Az 575/2013/EU rendeletnek megfelelően meghatározott kitettségérték | | | | | |
| 0030 | A partnerkockázatra alkalmazandó sztenderd módszer (SA-CCR) | | | | | |
| 0040 | A partnerkockázatra alkalmazandó egyszerűsített sztenderd módszer | | | | | |
| 0050 | Az eredeti kitettség szerinti módszer | | | | | |
| 0060 | Alternatív módszerek: Az 575/2013/EU rendelet keretének teljes körű alkalmazása | | | | | |
| 0070 | Tájékoztató adat: hitelértékelési korrekciós (CVA) komponens | | | | | |
| 0080 | ebből: az 575/2013/EU rendelettel összhangban kiszámítva | | | | | |
| | Partnertípus szerinti bontás |
| 0090 | Központi kormányzatok, központi bankok és közszektorbeli intézmények | | | | | |
| 0100 | Hitelintézetek és befektetési vállalkozások | | | | | |
| 0110 | Egyéb partnerek | | | | | |

K-faktor-követelmény

Kitettségérték

Pótlási költség (RC)

Potenciális jövőbeli kitettség (PFE)

Biztosíték (C)

0010

0020

0030

0040

0050

A kitettségérték meghatározásának módszere szerinti bontás

0010

Az (EU) 2019/2033 rendelet alkalmazása: K-TCD

0020

Alternatív módszerek: Az 575/2013/EU rendeletnek megfelelően meghatározott kitettségérték

0030

A partnerkockázatra alkalmazandó sztenderd módszer (SA-CCR)

0040

A partnerkockázatra alkalmazandó egyszerűsített sztenderd módszer

0050

Az eredeti kitettség szerinti módszer

0060

Alternatív módszerek: Az 575/2013/EU rendelet keretének teljes körű alkalmazása

0070

Tájékoztató adat: hitelértékelési korrekciós (CVA) komponens

0080

ebből: az 575/2013/EU rendelettel összhangban kiszámítva

Partnertípus szerinti bontás

0090

Központi kormányzatok, központi bankok és közszektorbeli intézmények

0100

Hitelintézetek és befektetési vállalkozások

0110

Egyéb partnerek

I 06.12   Napi kereskedési forgalom (DTF) – kiegészítő adatok

| | | Faktorösszeg |
| --- | --- | --- |
| | | t. hónap | t-1. hónap | t-2. hónap |
| | | 0010 | 0020 | 0030 |
| 0010 | Napi kereskedési forgalom (DTF) összértéke – azonnali ügyletek (átlagösszegek) | | | |
| 0020 | Napi kereskedési forgalom (DTF) összértéke – származtatott ügyletek (átlagösszegek) | | | |

Faktorösszeg

t. hónap

t-1. hónap

t-2. hónap

0010

0020

0030

0010

Napi kereskedési forgalom (DTF) összértéke – azonnali ügyletek (átlagösszegek)

0020

Napi kereskedési forgalom (DTF) összértéke – származtatott ügyletek (átlagösszegek)

I 06.13   A napi kereskedési forgalom átlagos összértéke

| | | A napi kereskedési forgalom összértékének havi átlagai |
| --- | --- | --- |
| | | t-3. hónap | t-4. hónap | t-5. hónap | t-6. hónap | t-7. hónap | t-8. hónap | t-9. hónap | t-10. hónap |
| | | 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 |
| 0010 | Napi kereskedési forgalom – Azonnali ügyletek | | | | | | | | |
| 0020 | Napi kereskedési forgalom – Származtatott ügyletek | | | | | | | | |

A napi kereskedési forgalom összértékének havi átlagai

t-3. hónap

t-4. hónap

t-5. hónap

t-6. hónap

t-7. hónap

t-8. hónap

t-9. hónap

t-10. hónap

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0010

Napi kereskedési forgalom – Azonnali ügyletek

0020

Napi kereskedési forgalom – Származtatott ügyletek

I 07.00 – K-CON – kiegészítő adatok (I 7.)

| Partnerazonosító | Az (EU) 2019/2033 rendelet 37. cikkének (1) bekezdésében meghatározott értékhatárt meghaladó kereskedési könyvi kitettségek |
| --- | --- |
| Kód | A kód típusa | Név | Csoport/egyedi ügyfél | Partner típusa | Kitettségérték (EV) | Kitettségérték (a szavatolótőke %-ában) | A teljes kitettséghez kapcsolódó szavatolótőke-követelmény (OFR) | Kitettségérték-túllépés (EVE) | A túllépés időtartama (napokban) | A túllépésre vonatkozó K-CON szavatolótőke-követelmény (OFRE) |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 | 0100 | 0110 |
| | | | | | | | | | | |

Partnerazonosító

Az (EU) 2019/2033 rendelet 37. cikkének (1) bekezdésében meghatározott értékhatárt meghaladó kereskedési könyvi kitettségek

Kód

A kód típusa

Név

Csoport/egyedi ügyfél

Partner típusa

Kitettségérték (EV)

Kitettségérték (a szavatolótőke %-ában)

A teljes kitettséghez kapcsolódó szavatolótőke-követelmény (OFR)

Kitettségérték-túllépés (EVE)

A túllépés időtartama (napokban)

A túllépésre vonatkozó K-CON szavatolótőke-követelmény (OFRE)

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0090

0100

0110

I 08.00 – KONCENTRÁCIÓS KOCKÁZAT – Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (I 8.)

I 08.01   Koncentrációs kockázat szintje – Tartott ügyfélpénz

| Intézmények | Tartott ügyfélpénz összesen az adatszolgáltatás vonatkozási időpontjában | |
| --- | --- | --- |
| Kód | A kód típusa | Név | Csoport/egyedi ügyfél | Az ezen intézménynél kezelt ügyfélpénz százalékos aránya |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 |
| | | | | | |

Intézmények

Tartott ügyfélpénz összesen az adatszolgáltatás vonatkozási időpontjában

Kód

A kód típusa

Név

Csoport/egyedi ügyfél

Az ezen intézménynél kezelt ügyfélpénz százalékos aránya

0010

0020

0030

0040

0050

0060

I 08.02   Koncentrációs kockázat szintje – Őrzött és kezelt eszközök

| Intézmények | Őrzött és kezelt eszközök (ASA) összesen az adatszolgáltatás vonatkozási időpontjában | |
| --- | --- | --- |
| Kód | A kód típusa | Név | Csoport/egyedi ügyfél | Az ügyfelek ezen intézménynél letétbe helyezett értékpapírjainak százalékos aránya |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 |
| | | | | | |

Intézmények

Őrzött és kezelt eszközök (ASA) összesen az adatszolgáltatás vonatkozási időpontjában

Kód

A kód típusa

Név

Csoport/egyedi ügyfél

Az ügyfelek ezen intézménynél letétbe helyezett értékpapírjainak százalékos aránya

0010

0020

0030

0040

0050

0060

I 08.03   Koncentrációs kockázat szintje – Saját készpénzletét összesen

| Intézmény | A befektetési vállalkozás saját készpénzletéte – Az 5 legnagyobb kitettség |
| --- | --- |
| Kód | A kód típusa | Név | Csoport/egyedi ügyfél | A befektetési vállalkozás intézménynél elhelyezett készpénzletéteinek összege | A befektetési vállalkozás intézménynél tartott saját készpénzletéteinek százalékos aránya |
| |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 |
| | | | | | |

Intézmény

A befektetési vállalkozás saját készpénzletéte – Az 5 legnagyobb kitettség

Kód

A kód típusa

Név

Csoport/egyedi ügyfél

A befektetési vállalkozás intézménynél elhelyezett készpénzletéteinek összege

A befektetési vállalkozás intézménynél tartott saját készpénzletéteinek százalékos aránya

0010

0020

0030

0040

0050

0060

I 08.04   Koncentrációs kockázat szintje – Összes bevétel

| Ügyfél | Bevételek – Az 5 legnagyobb kitettség |
| --- | --- |
| Kód | A kód típusa | Név | Csoport/egyedi ügyfél | Az adott ügyféltől származó összes bevétel | Kamat- és osztalékbevétel | Díj-, jutalék- és egyéb bevételek |
| – A kereskedési könyvi pozíciókból származó összeg | – A nem kereskedési könyvi pozíciókból származó összeg | ebből: mérlegen kívüli tételekből származó összeg | Az adott ügyféltől származó kamat- és osztalékbevétel százalékos aránya | Összeg | Az adott ügyféltől származó díj-, jutalék és egyéb bevételek százalékos aránya |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 | 0100 | 0110 |
| | | | | | | | | | | |

Ügyfél

Bevételek – Az 5 legnagyobb kitettség

Kód

A kód típusa

Név

Csoport/egyedi ügyfél

Az adott ügyféltől származó összes bevétel

Kamat- és osztalékbevétel

Díj-, jutalék- és egyéb bevételek

– A kereskedési könyvi pozíciókból származó összeg

– A nem kereskedési könyvi pozíciókból származó összeg

ebből: mérlegen kívüli tételekből származó összeg

Az adott ügyféltől származó kamat- és osztalékbevétel százalékos aránya

Összeg

Az adott ügyféltől származó díj-, jutalék és egyéb bevételek százalékos aránya

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0090

0100

0110

I 08.05   Kereskedési könyvi kitettségek

| Partner | Az 5 legnagyobb kereskedési könyvi kitettség |
| --- | --- |
| Kód | A kód típusa | Név | Csoport/egyedi ügyfél | Az adott partnerrel szembeni kitettség százalékos aránya a befektetési vállalkozás szavatolótőkéjéhez viszonyítva (csak a kereskedési könyvi pozíciók tekintetében) |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 |
| | | | | |

Partner

Az 5 legnagyobb kereskedési könyvi kitettség

Kód

A kód típusa

Név

Csoport/egyedi ügyfél

Az adott partnerrel szembeni kitettség százalékos aránya a befektetési vállalkozás szavatolótőkéjéhez viszonyítva (csak a kereskedési könyvi pozíciók tekintetében)

0010

0020

0030

0040

0050

I 08.06   Nem kereskedési könyvi és mérlegen kívüli tételek

| Partner | Az 5 legnagyobb kitettség összességében (beleértve a nem kereskedési könyvi és mérlegen kívüli tételeket is) |
| --- | --- |
| Kód | A kód típusa | Név | Csoport/egyedi ügyfél | A kitettségek százalékos aránya a befektetési vállalkozás szavatolótőkéjéhez viszonyítva (figyelembe véve a mérlegen kívüli eszközöket és a nem kereskedési könyvi tételeket is) |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 |
| | | | | |

Partner

Az 5 legnagyobb kitettség összességében (beleértve a nem kereskedési könyvi és mérlegen kívüli tételeket is)

Kód

A kód típusa

Név

Csoport/egyedi ügyfél

A kitettségek százalékos aránya a befektetési vállalkozás szavatolótőkéjéhez viszonyítva (figyelembe véve a mérlegen kívüli eszközöket és a nem kereskedési könyvi tételeket is)

0010

0020

0030

0040

0050

I 09.00 – LIKVIDITÁSI KÖVETELMÉNYEK (I 9.)

| | | Összeg |
| --- | --- | --- |
| Sorok | Tétel | 0010 |
| 0010 | Likviditási követelmény | |
| 0020 | Az ügyfelek részére nyújtott garanciák | |
| 0030 | Likvid eszközök összesen | |
| 0040 | Meg nem terhelt rövid lejáratú betétek | |
| 0050 | 30 napon belül esedékes, figyelembe vehető követelések összesen | |
| 0060 | 1. szintű eszközök | |
| 0070 | Pénzérmék és bankjegyek | |
| 0080 | Lehívható központi banki tartalékok | |
| 0090 | Központi banki eszközök | |
| 0100 | Központi kormányzati eszközök | |
| 0110 | Regionális kormányzati/helyi hatósági eszközök | |
| 0120 | Közszektorbeli intézményi eszközök | |
| 0130 | Elismerhető, hazai vagy külföldi devizában fennálló központi kormányzati és központi banki eszközök | |
| 0140 | Hitelintézet (tagállam kormányzata által védett, kedvezményes hitelezésben részt vevő hitelintézet) által kibocsátott eszközök | |
| 0150 | Multilaterális fejlesztési bankok és nemzetközi szervezetek eszközei | |
| 0160 | Rendkívül magas minőségű fedezett kötvények | |
| 0170 | 2A. szintű eszközök | |
| 0180 | Regionális kormányzati/helyi hatósági vagy közszektorbeli intézményi eszközök (tagállam, 20 %-os kockázati súly) | |
| 0190 | Központi banki vagy központi/regionális kormányzati vagy helyi hatósági vagy közszektorbeli intézményi eszközök (harmadik ország, 20 %-os kockázati súly) | |
| 0200 | Magas minőségű fedezett kötvények (2. hitelminőségi besorolás) | |
| 0210 | Magas minőségű fedezett kötvények (harmadik ország, 1. hitelminőségi besorolás) | |
| 0220 | Vállalati adósságpapírok (1. hitelminőségi besorolás) | |
| 0230 | 2B. szintű eszközök | |
| 0240 | Eszközfedezetű értékpapírok | |
| 0250 | Vállalati adósságpapírok | |
| 0260 | Részvények (jelentős tőzsdeindex) | |
| 0270 | Folyósítási kötelezettséget tartalmazó, korlátozott felhasználású központi banki likviditási keretek | |
| 0280 | Magas minőségű fedezett kötvények (35 %-os kockázati súly) | |
| 0290 | Beszámítható KBF-részvények/befektetési jegyek | |
| 0300 | Egyéb figyelembe vehető pénzügyi eszközök összesen | |

Összeg

Sorok

Tétel

0010

0010

Likviditási követelmény

0020

Az ügyfelek részére nyújtott garanciák

0030

Likvid eszközök összesen

0040

Meg nem terhelt rövid lejáratú betétek

0050

30 napon belül esedékes, figyelembe vehető követelések összesen

0060

1. szintű eszközök

0070

Pénzérmék és bankjegyek

0080

Lehívható központi banki tartalékok

0090

Központi banki eszközök

0100

Központi kormányzati eszközök

0110

Regionális kormányzati/helyi hatósági eszközök

0120

Közszektorbeli intézményi eszközök

0130

Elismerhető, hazai vagy külföldi devizában fennálló központi kormányzati és központi banki eszközök

0140

Hitelintézet (tagállam kormányzata által védett, kedvezményes hitelezésben részt vevő hitelintézet) által kibocsátott eszközök

0150

Multilaterális fejlesztési bankok és nemzetközi szervezetek eszközei

0160

Rendkívül magas minőségű fedezett kötvények

0170

2A. szintű eszközök

0180

Regionális kormányzati/helyi hatósági vagy közszektorbeli intézményi eszközök (tagállam, 20 %-os kockázati súly)

0190

Központi banki vagy központi/regionális kormányzati vagy helyi hatósági vagy közszektorbeli intézményi eszközök (harmadik ország, 20 %-os kockázati súly)

0200

Magas minőségű fedezett kötvények (2. hitelminőségi besorolás)

0210

Magas minőségű fedezett kötvények (harmadik ország, 1. hitelminőségi besorolás)

0220

Vállalati adósságpapírok (1. hitelminőségi besorolás)

0230

2B. szintű eszközök

0240

Eszközfedezetű értékpapírok

0250

Vállalati adósságpapírok

0260

Részvények (jelentős tőzsdeindex)

0270

Folyósítási kötelezettséget tartalmazó, korlátozott felhasználású központi banki likviditási keretek

0280

Magas minőségű fedezett kötvények (35 %-os kockázati súly)

0290

Beszámítható KBF-részvények/befektetési jegyek

0300

Egyéb figyelembe vehető pénzügyi eszközök összesen

---

II. MELLÉKLET

KIS MÉRETŰ ÉS ÖSSZE NEM KAPCSOLT BEFEKTETÉSI VÁLLALKOZÁSOK ADATSZOLGÁLTATÁSA

Tartalomjegyzék

| I. | RÉSZ: ÁLTALÁNOS ÚTMUTATÓ | 68 |
| --- | --- | --- |

I.

| 1. | Szerkezet és szabályok | 68 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Szerkezet | 68 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Számozási szabályok | 68 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Előjelre vonatkozó szabályok | 68 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Prudenciális konszolidáció | 68 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| II. | RÉSZ: A TÁBLÁKHOZ KAPCSOLÓDÓ ÚTMUTATÓ | 69 |
| --- | --- | --- |

II.

| 1. | SZAVATOLÓTŐKE: SZINT, ÖSSZETÉTEL, KÖVETELMÉNYEK ÉS SZÁMÍTÁS | 69 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Általános megjegyzések | 69 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | I 01.00 – A SZAVATOLÓTŐKE ÖSSZETÉTELE (I 1.) | 69 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató | 69 |
| --- | --- | --- |

1.2.1.

| 1.3. | I 02.01 – SZAVATOLÓTŐKE-KÖVETELMÉNYEK (I 2.1.) | 76 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.3.1. | A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató | 76 |
| --- | --- | --- |

1.3.1.

| 1.4. | I 02.02 – TŐKEMEGFELELÉSI MUTATÓK (I 2.2.) | 78 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 1.4.1. | A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató | 78 |
| --- | --- | --- |

1.4.1.

| 1.5. | I 03.00 – ÁLLANDÓ ÁLTALÁNOS KÖLTSÉGEK KISZÁMÍTÁSA (I 3.) | 78 |
| --- | --- | --- |

1.5.

| 1.5.1. | A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató | 78 |
| --- | --- | --- |

1.5.1.

| 1.6. | I 04.00 – A TELJES K-FAKTOR-KÖVETELMÉNY KISZÁMÍTÁSA (I 4.) | 81 |
| --- | --- | --- |

1.6.

| 1.6.1. | A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató | 81 |
| --- | --- | --- |

1.6.1.

| 2. | KIS MÉRETŰ ÉS ÖSSZE NEM KAPCSOLT BEFEKTETÉSI VÁLLALKOZÁSOK | 83 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | I 05.00 – TEVÉKENYSÉGI SZINT – ÉRTÉKHATÁR-FELÜLVIZSGÁLAT (I 5.) | 83 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató. | 83 |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

| 3. | K-FAKTOR-KÖVETELMÉNYEK – KIEGÉSZÍTŐ ADATOK | 86 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.2. | I 06.01 – KEZELT ESZKÖZÖK – KIEGÉSZÍTŐ ADATOK (I 6.1.) | 86 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató | 23 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

| 3.3. | I 06.02 – A KEZELT ESZKÖZÖK HAVI ÉRTÉKEI (I 6.2.) | 86 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató | 87 |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

| 3.4. | I 06.03 – TARTOTT ÜGYFÉLPÉNZ– KIEGÉSZÍTŐ ADATOK (I 6.3.) | 87 |
| --- | --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató | 88 |
| --- | --- | --- |

3.4.1.

| 3.5. | I 06.04 – A TARTOTT ÜGYFÉLPÉNZ NAPI ÁTLAGOS ÖSSZÉRTÉKE (I 6.4.) | 89 |
| --- | --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató | 89 |
| --- | --- | --- |

3.5.1.

| 3.6. | I 06.05 – ŐRZÖTT ÉS KEZELT ESZKÖZÖK – KIEGÉSZÍTŐ ADATOK (I 6.5.) | 89 |
| --- | --- | --- |

3.6.

| 3.6.1. | A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató | 89 |
| --- | --- | --- |

3.6.1.

| 3.7. | I 06.06 – AZ ŐRZÖTT ÉS KEZELT ESZKÖZÖK NAPI ÁTLAGOS ÖSSZÉRTÉKE (I 6.6.) | 90 |
| --- | --- | --- |

3.7.

| 3.7.1. | A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató | 90 |
| --- | --- | --- |

3.7.1.

| 3.8. | I 06.07 – KEZELT ÜGYFÉLMEGBÍZÁSOK (COH) – KIEGÉSZÍTŐ ADATOK (I 6.7.) | 91 |
| --- | --- | --- |

3.8.

| 3.8.1. | A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató | 91 |
| --- | --- | --- |

3.8.1.

| 3.9. | I 06.08 – A KEZELT ÜGYFÉLMEGBÍZÁSOK NAPI ÁTLAGOS ÖSSZÉRTÉKE (I 6.8.) | 93 |
| --- | --- | --- |

3.9.

| 3.9.1. | A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató | 91 |
| --- | --- | --- |

3.9.1.

| 3.10 | . I 06.09 – NETTÓ POZÍCIÓKOCKÁZATRA VONATKOZÓ K-FAKTOR (K-NPR) – KIEGÉSZÍTŐ ADATOK (I 6.9.) | 93 |
| --- | --- | --- |

3.10

| 3.10.1. | A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató | 93 |
| --- | --- | --- |

3.10.1.

| 3.11. | I 06.10 – BEFIZETETT KLÍRINGLETÉT (CMG) – KIEGÉSZÍTŐ ADATOK (I. 6.10.) | 94 |
| --- | --- | --- |

3.11.

| 3.11.1. | A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató | 94 |
| --- | --- | --- |

3.11.1.

| 3.12. | I 06.11 – A KERESKEDÉSI PARTNEREK NEMTELJESÍTÉSÉNEK KOCKÁZATA (TCD) – KIEGÉSZÍTŐ ADATOK (I 6.11.) | 95 |
| --- | --- | --- |

3.12.

| 3.12.1. | A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató | 95 |
| --- | --- | --- |

3.12.1.

| 3.13. | I 06.12– NAPI KERESKEDÉS FORGALOM – KIEGÉSZÍTŐ ADATOK (I 6.12.) | 96 |
| --- | --- | --- |

3.13.

| 3.13.1. | A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató | 96 |
| --- | --- | --- |

3.13.1.

| 3.14. | I 06.13 – A NAPI KERESKEDÉSI FORGALOM ÁTLAGOS ÖSSZÉRTÉKE (I 6.13.) | 98 |
| --- | --- | --- |

3.14.

| 3.14.1. | A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató | 98 |
| --- | --- | --- |

3.14.1.

| 4. | KONCENTRÁCIÓS KOCKÁZATRA VONATKOZÓ ADATSZOLGÁLTATÁS | 98 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | Általános megjegyzések | 98 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | I 07.00 – K-CON – KIEGÉSZÍTŐ ADATOK (I 7.) | 99 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató | 99 |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

| 4.3. | I 08.01 – KONCENTRÁCIÓS KOCKÁZAT SZINTJE – TARTOTT ÜGYFÉLPÉNZ (I 8.1.) | 99 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | A tábla egyes oszlopaira vonatkozó útmutató | 99 |
| --- | --- | --- |

4.3.1.

| 4.4. | I 08.02 – KONCENTRÁCIÓS KOCKÁZAT SZINTJE – ŐRZÖTT ÉS KEZELT ESZKÖZÖK (I.8.2.) | 101 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | A tábla egyes oszlopaira vonatkozó útmutató | 101 |
| --- | --- | --- |

4.4.1.

| 4.5. | I 08.03 – KONCENTRÁCIÓS KOCKÁZAT SZINTJE – SAJÁT KÉSZPÉNZLETÉT ÖSSZESEN (I 8.3.) | 101 |
| --- | --- | --- |

4.5.

| 4.5.1. | A tábla egyes oszlopaira vonatkozó útmutató | 101 |
| --- | --- | --- |

4.5.1.

| 4.6. | I 08.04 – KONCENTRÁCIÓS KOCKÁZAT SZINTJE – ÖSSZES BEVÉTEL (I 8.4.) | 102 |
| --- | --- | --- |

4.6.

| 4.6.1. | A tábla egyes oszlopaira vonatkozó útmutató | 102 |
| --- | --- | --- |

4.6.1.

| 4.7. | I 08.05 – KERESKEDÉSI KÖNYVI KITETTSÉGEK (I 8.5.) | 103 |
| --- | --- | --- |

4.7.

| 4.7.1. | A tábla egyes oszlopaira vonatkozó útmutató | 103 |
| --- | --- | --- |

4.7.1.

| 4.8. | I 08.06 – NEM KERESKEDÉSI KÖNYVI ÉS MÉRLEGEN KÍVÜLI TÉTELEK (I 8.6.) | 104 |
| --- | --- | --- |

4.8.

| 4.8.1. | A tábla egyes oszlopaira vonatkozó útmutató | 104 |
| --- | --- | --- |

4.8.1.

| 5. | LIKVIDITÁSI KÖVETELMÉNYEK | 105 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | I 09.00 – LIKVIDITÁSI KÖVETELMÉNYEK (I 9.) | 105 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.1.1. | A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató | 106 |
| --- | --- | --- |

5.1.1.

I. RÉSZ:   ÁLTALÁNOS ÚTMUTATÓ

1.   Szerkezet és szabályok

1.1.   Szerkezet

| 1. | Összességében a keret a következő információcsoportokból áll:






  a) | Szavatolótőke; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Szavatolótőke;

| b) | A szavatolótőke-követelmények kiszámítása; |
| --- | --- |

b)

A szavatolótőke-követelmények kiszámítása;

| c) | Az állandó általános költségekre vonatkozó követelmények kiszámítása; |
| --- | --- |

c)

Az állandó általános költségekre vonatkozó követelmények kiszámítása;

| d) | A tevékenység szintje az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételek tekintetében; |
| --- | --- |

d)

A tevékenység szintje az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételek tekintetében;

| e) | K-faktor-követelmények kiszámítása; |
| --- | --- |

e)

K-faktor-követelmények kiszámítása;

| f) | Koncentrációs kockázati követelmények; |
| --- | --- |

f)

Koncentrációs kockázati követelmények;

| g) | Likviditási követelmények. |
| --- | --- |

g)

Likviditási követelmények.

| 2. | Minden táblánál szerepel jogszabályi hivatkozás. Az egyes táblacsoportok felhasználásával történő adatközlés általános szempontjaival kapcsolatos további részletes információkat, a tábla egyes részeire vonatkozó útmutatót, valamint a validálási szabályokat e rendelet jelen része tartalmazza. |
| --- | --- |

2.

1.2.   Számozási szabályok

| 3. | A táblák oszlopaira, soraira és celláira való hivatkozáskor a dokumentum a 4–7. pontban meghatározott jelölési szabályokat követi. Ezeket a számkódokat széles körben használják a validálási szabályokban. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Az útmutató a következő általános jelölést követi: {Tábla; Sor; Oszlop}. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Olyan táblán belüli validálás esetén, amelynél az adott táblából csak adatpontokat használunk, a jelölés nem hivatkozik a táblára: {Sor; Oszlop}. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Az olyan táblák esetében, amelyek csak egy oszlopot tartalmaznak, a jelölés csak a sorokra hivatkozik. {Tábla; Sor} |
| --- | --- |

6.

| 7. | Csillag jelöli, hogy a validálás a korábban meghatározott sorra vagy oszlopra megtörtént. |
| --- | --- |

7.

1.3.   Előjelre vonatkozó szabályok

| 8. | A szavatolótőkét vagy a szavatolótőke-követelményeket vagy a likviditási követelményeket növelő bármely összeget pozitív számként kell feltüntetni. Ugyanakkor a szavatolótőke teljes összegét vagy a tőkekövetelményeket csökkentő bármely összeget negatív számként kell feltüntetni. Ha egy tétel megjelölése előtt mínuszjel (–) található, akkor az adott tételről nem jelenthető pozitív érték. |
| --- | --- |

8.

1.4.   Prudenciális konszolidáció

| 9. | Mentesség hiányában az (EU) 2019/2033 rendelet és az (EU) 2019/2034 irányelv egyedi és összevont alapon alkalmazandó a befektetési vállalkozásokra, beleértve az (EU) 2019/2033 rendelet hetedik részében foglalt adatszolgáltatási követelményeket is. Az (EU) 2019/2033 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 11. pontja úgy határozza meg az összevont helyzetet, mintha az (EU) 2019/2033 rendelet követelményeit úgy alkalmaznák a befektetésivállalkozás-csoportra, mintha a csoport tagjai közösen egyetlen befektetési vállalkozást alkotnának. Az (EU) 2019/2033 rendelet 7. cikkének alkalmazását követően a befektetési vállalkozás-csoportoknak valamennyi táblában a – számviteli konszolidációs körrel nem feltétlenül megegyező – prudenciális konszolidációs körnek megfelelően kell eleget tenniük az adatszolgáltatási követelményeknek. |
| --- | --- |

9.

II. RÉSZ:   A TÁBLÁKHOZ KAPCSOLÓDÓ ÚTMUTATÓ

1.   SZAVATOLÓTŐKE: SZINT, ÖSSZETÉTEL, KÖVETELMÉNYEK ÉS SZÁMÍTÁS

1.1.   Általános megjegyzések

| 10. | A szavatolótőke áttekintéséről szóló szakasz információkat tartalmaz a befektetési vállalkozás szavatolótőkéjéről és szavatolótőke-követelményeiről. A szakasz két táblából áll:






  a) | Az I 01.00 tábla a befektetési vállalkozás szavatolótőkéjének összetételét tartalmazza: elsődleges alapvető tőke (CET1), kiegészítő alapvető tőke (AT1) és járulékos tőke (T2). |
| --- | --- | --- |

10.

a)

Az I 01.00 tábla a befektetési vállalkozás szavatolótőkéjének összetételét tartalmazza: elsődleges alapvető tőke (CET1), kiegészítő alapvető tőke (AT1) és járulékos tőke (T2).

| b) | Az I 02.01 és I 02.02 tábla tartalmazza a teljes szavatolótőke-követelményt, az állandó minimális tőkekövetelményt, az állandó általános költségekre vonatkozó követelményt és a K-faktorra vonatkozó teljes követelményt, az esetleges kiegészítő szavatolótőke-követelményt és iránymutatást, valamint az átmeneti szavatolótőke-követelményt és a tőkemegfelelési mutatókat. |
| --- | --- |

b)

Az I 02.01 és I 02.02 tábla tartalmazza a teljes szavatolótőke-követelményt, az állandó minimális tőkekövetelményt, az állandó általános költségekre vonatkozó követelményt és a K-faktorra vonatkozó teljes követelményt, az esetleges kiegészítő szavatolótőke-követelményt és iránymutatást, valamint az átmeneti szavatolótőke-követelményt és a tőkemegfelelési mutatókat.

| c) | Az I 03.00 tábla az állandó általános költségekre vonatkozó követelmény kiszámításával kapcsolatos információkat tartalmaz. |
| --- | --- |

c)

Az I 03.00 tábla az állandó általános költségekre vonatkozó követelmény kiszámításával kapcsolatos információkat tartalmaz.

| d) | Az I 04.00 tábla tartalmazza a K-faktorokra vonatkozó követelményeket és a faktorösszeget. |
| --- | --- |

d)

Az I 04.00 tábla tartalmazza a K-faktorokra vonatkozó követelményeket és a faktorösszeget.

| 11. | E táblák tételei bruttó módon, az átmeneti kiigazítások előtti értéken szerepelnek. Ez azt jelenti, hogy a számadatokat (kivéve, ha az átmeneti szavatolótőke-követelmény kifejezetten szerepel) a záró rendelkezéseknek megfelelően számítják ki (azaz úgy, mintha nem léteznének átmeneti rendelkezések). |
| --- | --- |

11.

1.2.   I 01.00 – A SZAVATOLÓTŐKE ÖSSZETÉTELE (I 1.)

1.2.1.   A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató

| Sor | Jogszabályi hivatkozások és útmutató |
| --- | --- |
| 0010 | SZAVATOLÓTŐKE

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikkének (1) bekezdése.
  Egy befektetési vállalkozás szavatolótőkéje az alapvető tőkéjének és a járulékos tőkéjének összegéből áll. |
| 0020 | ALAPVETŐ TŐKE (TIER 1 TŐKE)

  Az alapvető tőke az elsődleges alapvető tőke és a kiegészítő alapvető tőke összege. |
| 0030 | ELSŐDLEGES ALAPVETŐ TŐKE (CET1)

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikkének (1) bekezdése.
  Az 575/2013/EU rendelet 50. cikke. |
| 0040 | Teljes egészében befizetett tőkeinstrumentumok

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 26. cikke (1) bekezdésének a) pontja és 27–31. cikke.
  Magában foglalja a kölcsönös biztosítók, szövetkezeti társaságok és hasonló intézmények tőkeinstrumentumait (az 575/2013/EU rendelet 27. és 29. cikke).
  Nem tartalmazza az instrumentumokhoz kapcsolódó ázsiót.
  A szükséghelyzetekben állami hatóságok által lejegyzett tőkeinstrumentumokat akkor tartalmazza, ha az 575/2013/EU rendelet 31. cikkében foglalt minden feltétel teljesül. |
| 0050 | Ázsió

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 26. cikke (1) bekezdésének b) pontja.
  Az ázsió jelentése egyezik az alkalmazandó számviteli szabályozás szerinti jelentéssel.
  Az ebben az elemben feltüntetendő érték a befizetett tőkeinstrumentumokhoz kapcsolódó rész. |
| 0060 | Eredménytartalék

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 26. cikke (1) bekezdésének c) pontja.
  Az eredménytartalék az előző évi eredménytartalékot és a figyelembe vehető évközi vagy év végi nyereséget foglalja magában.
  A 0070 és 0080. sorok teljes összegét kell megadni. |
| 0070 | Előző évek eredménytartaléka

  Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 123. pontja és 26. cikke (1) bekezdésének c) pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 123. pontja szerint az eredménytartalék „az alkalmazandó számviteli szabályozás alapján az eredmény végső alkalmazásának következtében áthozott eredmény”. |
| 0080 | Figyelembe vehető nyereség

  Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 121. pontja és 26. cikkének (2) bekezdése.
  Az 575/2013/EU rendelet 26. cikkének (2) bekezdése bizonyos feltételek teljesülése esetén megengedi az évközi vagy év végi nyereségnek az eredménytartalékba történő beszámítását, ha azt az illetékes hatóságok előzetesen engedélyezik. |
| 0090 | Halmozott egyéb átfogó jövedelem

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 26. cikke (1) bekezdésének d) pontja. |
| 0100 | Egyéb tartalékok

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 117. pontja és 26. cikke (1) bekezdésének e) pontja.
  A feltüntetendő érték a kiszámítás időpontjában előre látható adóterhek levonásával kapott összeg. |
| 0110 | Az elsődleges alapvető tőkében (CET1) megjelenített kisebbségi részesedés

  Az 575/2013/EU rendelet 84. cikke (1) bekezdése, 85. cikkének (1) bekezdése és 87. cikkének (1) bekezdése.
  A leányvállalatok összes kisebbségi részesedésének a konszolidált CET1 tőkébe beszámított összege. |
| 0120 | Prudenciális szűrők miatt végrehajtott kiigazítások az elsődleges alapvető tőkében (CET1)

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 32–35. cikke |
| 0130 | Egyéb pénzeszközök

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikkének (4) bekezdése. |
| 0140 | (–) AZ ELSŐDLEGES ALAPVETŐ TŐKÉBŐL VALÓ LEVONÁSOK ÖSSZESEN

  A 0150. és a 0190–0280. sorok teljes összegét kell megadni. |
| 0150 | (–) Saját elsődleges alapvető (CET1) tőkeinstrumentumok

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) f) pontja és 42. cikke.
  Az adatot szolgáltató intézmény vagy csoport saját CET1 tőkéje az adatszolgáltatás vonatkozási időpontjában. Az 575/2013/EU rendelet 42. cikkében foglalt kivételek figyelembevételével.
  Ebben a sorban nem tüntethetők fel a „figyelembe nem vehető tőkeinstrumentumként” szerepeltetett részvények.
  A feltüntetendő érték magában foglalja a saját részvényekhez kapcsolódó ázsiót. |
| 0160 | (–) Közvetlen részesedések elsődleges alapvető (CET1) tőkeinstrumentumokban

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének f) pontja és 42. cikke.
  A befektetési vállalkozás birtokában lévő elsődleges alapvető tőkeinstrumentumok. |
| 0170 | (–) Közvetett részesedések elsődleges alapvető (CET1) tőkeinstrumentumokban

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének f) pontja és 42. cikke.
  A befektetési vállalkozás birtokában lévő elsődleges alapvető tőkeinstrumentumok. |
| 0180 | (–) Szintetikus részesedések elsődleges alapvető (CET1) tőkeinstrumentumokban

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 114. pontja, 36. cikke (1) bekezdésének f) pontja és 42. cikke. |
| 0190 | (–) Folyó üzleti év veszteségei

  Az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének a) pontja. |
| 0200 | (–) Cégérték (goodwill)

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 113. pontja, 36. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 37. cikke. |
| 0210 | (–) Egyéb immateriális javak

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 115. pontja, 36. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 37. cikkének a) pontja.
  Az egyéb immateriális javak értéke az alkalmazandó számviteli szabályozás szerint immateriális javaknak minősülő eszközök értéke, csökkentve ugyancsak az alkalmazandó számviteli szabályozás szerinti cégértékkel. |
| 0220 | (–) Jövőbeli nyereségtől függően érvényesíthető, nem átmeneti különbözetből eredő halasztott adókövetelések a kapcsolódó adókötelezettségek levonása után

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (2) bekezdésének a) pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének c) pontja. |
| 0230 | (–) A pénzügyi ágazaton kívüli befolyásoló részesedés, amely meghaladja a szavatolótőke 15 %-át

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 10. cikke (1) bekezdésének a) pontja. |
| 0240 | (–) A pénzügyi ágazatbeli szervezetektől eltérő vállalkozásokban lévő összes befolyásoló részesedés, amely meghaladja a szavatolótőke 60 %-át

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 10. cikke (1) bekezdésének b) pontja. |
| 0250 | (–) Pénzügyi ágazatbeli olyan szervezetek által kibocsátott elsődleges alapvető (CET1) tőkeinstrumentumok, amelyekben a befektetési vállalkozás nem rendelkezik jelentős részesedéssel

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (2) bekezdésének c) pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének h) pontja. |
| 0260 | (–) Pénzügyi ágazatbeli olyan szervezetek által kibocsátott elsődleges alapvető (CET1) tőkeinstrumentumok, amelyekben a befektetési vállalkozás jelentős részesedéssel rendelkezik

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (2) bekezdésének d) pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének i) pontja. |
| 0270 | (–) Meghatározott szolgáltatást nyújtó nyugdíjalapban lévő eszközök

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (2) bekezdésének b) pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének e) pontja. |
| 0280 | (–) Egyéb levonások

  Az 575/2013/EU rendelet 36. cikkének (1) bekezdése szerinti összes olyan egyéb levonás összege, amely nem szerepel a fenti 0150–0270. sorokban. |
| 0290 | Elsődleges alapvető tőke (CET1): egyéb tőkeelemek, levonások és kiigazítások

  Ez a sor a következő tételek összegét tartalmazza, amennyiben alkalmazandó:






  — | Szerzett jogok alapján figyelembe vett CET1 tőkeinstrumentumok miatti átmeneti kiigazítások (az 575/2013/EU rendelet 483. cikkének (1), (2) és (3) bekezdése, valamint 484–487. cikke). |

Sor

Jogszabályi hivatkozások és útmutató

0010

SZAVATOLÓTŐKE

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikkének (1) bekezdése.

Egy befektetési vállalkozás szavatolótőkéje az alapvető tőkéjének és a járulékos tőkéjének összegéből áll.

0020

ALAPVETŐ TŐKE (TIER 1 TŐKE)

Az alapvető tőke az elsődleges alapvető tőke és a kiegészítő alapvető tőke összege.

0030

ELSŐDLEGES ALAPVETŐ TŐKE (CET1)

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikkének (1) bekezdése.

Az 575/2013/EU rendelet 50. cikke.

0040

Teljes egészében befizetett tőkeinstrumentumok

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 26. cikke (1) bekezdésének a) pontja és 27–31. cikke.

Magában foglalja a kölcsönös biztosítók, szövetkezeti társaságok és hasonló intézmények tőkeinstrumentumait (az 575/2013/EU rendelet 27. és 29. cikke).

Nem tartalmazza az instrumentumokhoz kapcsolódó ázsiót.

A szükséghelyzetekben állami hatóságok által lejegyzett tőkeinstrumentumokat akkor tartalmazza, ha az 575/2013/EU rendelet 31. cikkében foglalt minden feltétel teljesül.

0050

Ázsió

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 26. cikke (1) bekezdésének b) pontja.

Az ázsió jelentése egyezik az alkalmazandó számviteli szabályozás szerinti jelentéssel.

Az ebben az elemben feltüntetendő érték a befizetett tőkeinstrumentumokhoz kapcsolódó rész.

0060

Eredménytartalék

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 26. cikke (1) bekezdésének c) pontja.

Az eredménytartalék az előző évi eredménytartalékot és a figyelembe vehető évközi vagy év végi nyereséget foglalja magában.

A 0070 és 0080. sorok teljes összegét kell megadni.

0070

Előző évek eredménytartaléka

Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 123. pontja és 26. cikke (1) bekezdésének c) pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 123. pontja szerint az eredménytartalék „az alkalmazandó számviteli szabályozás alapján az eredmény végső alkalmazásának következtében áthozott eredmény”.

0080

Figyelembe vehető nyereség

Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 121. pontja és 26. cikkének (2) bekezdése.

Az 575/2013/EU rendelet 26. cikkének (2) bekezdése bizonyos feltételek teljesülése esetén megengedi az évközi vagy év végi nyereségnek az eredménytartalékba történő beszámítását, ha azt az illetékes hatóságok előzetesen engedélyezik.

0090

Halmozott egyéb átfogó jövedelem

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 26. cikke (1) bekezdésének d) pontja.

0100

Egyéb tartalékok

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 117. pontja és 26. cikke (1) bekezdésének e) pontja.

A feltüntetendő érték a kiszámítás időpontjában előre látható adóterhek levonásával kapott összeg.

0110

Az elsődleges alapvető tőkében (CET1) megjelenített kisebbségi részesedés

Az 575/2013/EU rendelet 84. cikke (1) bekezdése, 85. cikkének (1) bekezdése és 87. cikkének (1) bekezdése.

A leányvállalatok összes kisebbségi részesedésének a konszolidált CET1 tőkébe beszámított összege.

0120

Prudenciális szűrők miatt végrehajtott kiigazítások az elsődleges alapvető tőkében (CET1)

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 32–35. cikke

0130

Egyéb pénzeszközök

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikkének (4) bekezdése.

0140

(–) AZ ELSŐDLEGES ALAPVETŐ TŐKÉBŐL VALÓ LEVONÁSOK ÖSSZESEN

A 0150. és a 0190–0280. sorok teljes összegét kell megadni.

0150

(–) Saját elsődleges alapvető (CET1) tőkeinstrumentumok

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) f) pontja és 42. cikke.

Az adatot szolgáltató intézmény vagy csoport saját CET1 tőkéje az adatszolgáltatás vonatkozási időpontjában. Az 575/2013/EU rendelet 42. cikkében foglalt kivételek figyelembevételével.

Ebben a sorban nem tüntethetők fel a „figyelembe nem vehető tőkeinstrumentumként” szerepeltetett részvények.

A feltüntetendő érték magában foglalja a saját részvényekhez kapcsolódó ázsiót.

0160

(–) Közvetlen részesedések elsődleges alapvető (CET1) tőkeinstrumentumokban

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének f) pontja és 42. cikke.

A befektetési vállalkozás birtokában lévő elsődleges alapvető tőkeinstrumentumok.

0170

(–) Közvetett részesedések elsődleges alapvető (CET1) tőkeinstrumentumokban

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének f) pontja és 42. cikke.

A befektetési vállalkozás birtokában lévő elsődleges alapvető tőkeinstrumentumok.

0180

(–) Szintetikus részesedések elsődleges alapvető (CET1) tőkeinstrumentumokban

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 114. pontja, 36. cikke (1) bekezdésének f) pontja és 42. cikke.

0190

(–) Folyó üzleti év veszteségei

Az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének a) pontja.

0200

(–) Cégérték (goodwill)

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 113. pontja, 36. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 37. cikke.

0210

(–) Egyéb immateriális javak

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 115. pontja, 36. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 37. cikkének a) pontja.

Az egyéb immateriális javak értéke az alkalmazandó számviteli szabályozás szerint immateriális javaknak minősülő eszközök értéke, csökkentve ugyancsak az alkalmazandó számviteli szabályozás szerinti cégértékkel.

0220

(–) Jövőbeli nyereségtől függően érvényesíthető, nem átmeneti különbözetből eredő halasztott adókövetelések a kapcsolódó adókötelezettségek levonása után

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (2) bekezdésének a) pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének c) pontja.

0230

(–) A pénzügyi ágazaton kívüli befolyásoló részesedés, amely meghaladja a szavatolótőke 15 %-át

Az (EU) 2019/2033 rendelet 10. cikke (1) bekezdésének a) pontja.

0240

(–) A pénzügyi ágazatbeli szervezetektől eltérő vállalkozásokban lévő összes befolyásoló részesedés, amely meghaladja a szavatolótőke 60 %-át

Az (EU) 2019/2033 rendelet 10. cikke (1) bekezdésének b) pontja.

0250

(–) Pénzügyi ágazatbeli olyan szervezetek által kibocsátott elsődleges alapvető (CET1) tőkeinstrumentumok, amelyekben a befektetési vállalkozás nem rendelkezik jelentős részesedéssel

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (2) bekezdésének c) pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének h) pontja.

0260

(–) Pénzügyi ágazatbeli olyan szervezetek által kibocsátott elsődleges alapvető (CET1) tőkeinstrumentumok, amelyekben a befektetési vállalkozás jelentős részesedéssel rendelkezik

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (2) bekezdésének d) pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének i) pontja.

0270

(–) Meghatározott szolgáltatást nyújtó nyugdíjalapban lévő eszközök

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (2) bekezdésének b) pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének e) pontja.

0280

(–) Egyéb levonások

Az 575/2013/EU rendelet 36. cikkének (1) bekezdése szerinti összes olyan egyéb levonás összege, amely nem szerepel a fenti 0150–0270. sorokban.

0290

Elsődleges alapvető tőke (CET1): egyéb tőkeelemek, levonások és kiigazítások

Ez a sor a következő tételek összegét tartalmazza, amennyiben alkalmazandó:

—

Szerzett jogok alapján figyelembe vett CET1 tőkeinstrumentumok miatti átmeneti kiigazítások (az 575/2013/EU rendelet 483. cikkének (1), (2) és (3) bekezdése, valamint 484–487. cikke).

| — | Kisebbségi részesedések és megfelelőik miatti átmeneti kiigazítások (az 575/2013/EU rendelet 479. és 480. cikke). |
| --- | --- |

—

Kisebbségi részesedések és megfelelőik miatti átmeneti kiigazítások (az 575/2013/EU rendelet 479. és 480. cikke).

| — | A CET1 tőke egyéb átmeneti kiigazításai (az 575/2013/EU rendelet 469–478. és 481. cikke): a CET1 tőkéből történő levonásokban az átmeneti rendelkezések miatt végrehajtott kiigazítások. |
| --- | --- |

—

A CET1 tőke egyéb átmeneti kiigazításai (az 575/2013/EU rendelet 469–478. és 481. cikke): a CET1 tőkéből történő levonásokban az átmeneti rendelkezések miatt végrehajtott kiigazítások.

| — | Egyéb CET1 tőkeelemek vagy levonások CET1 tőkeelemekből, amelyek nem sorolhatók a 0040–0280. sorok egyikébe sem. |
| --- | --- |

—

Egyéb CET1 tőkeelemek vagy levonások CET1 tőkeelemekből, amelyek nem sorolhatók a 0040–0280. sorok egyikébe sem.

Ez a sor nem használható az (EU) 2019/2033 rendelet vagy az 575/2013/EU rendelet hatálya alá nem tartozó tőkeelemeknek vagy levonásoknak a tőkemegfelelési mutatók kiszámítása során történő figyelembevételére.

0300

KIEGÉSZÍTŐ ALAPVETŐ TŐKE (AT1)

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikkének (1) bekezdése.

Az 575/2013/EU rendelet 61. cikke.

A 0310–0330. és a 0410. sorok teljes összegét kell megadni.

0310

Teljes egészében befizetett, közvetlenül kibocsátott tőkeinstrumentumok

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 51. cikkének a) pontja és 52., 53. és 54. cikke.

A feltüntetendő érték nem foglalhatja magában az instrumentumokhoz kapcsolódó ázsiót.

0320

Ázsió

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 26. cikke (51) bekezdésének b) pontja.

Az ázsió jelentése egyezik az alkalmazandó számviteli szabályozás szerinti jelentéssel.

Az ebben az elemben feltüntetendő érték a befizetett tőkeinstrumentumokhoz kapcsolódó rész.

0330

(–) A KIEGÉSZÍTŐ ALAPVETŐ TŐKÉBŐL VALÓ LEVONÁSOK ÖSSZESEN

Az 575/2013/EU rendelet 56. cikke.

A 0340. és a 0380–0400. sorok teljes összegét kell megadni.

0340

(–) Saját kiegészítő alapvető (AT1) tőkeinstrumentumok

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 52. cikke (1) bekezdésének b) pontja, 56. cikkének a) pontja és 57. cikke.

A befektetési vállalkozás saját AT1 tőkeinstrumentumai az adatszolgáltatás vonatkozási időpontjában. Az 575/2013/EU rendelet 57. cikkében foglalt kivételek figyelembevételével.

A feltüntetendő érték magában foglalja a saját részvényekhez kapcsolódó ázsiót.

0350

(–) Közvetlen részesedések a kiegészítő alapvető (AT1) tőkeinstrumentumokban

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (2) bekezdésének c) pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 56. cikkének a) pontja.

0360

(–) Közvetett részesedések kiegészítő alapvető (AT1) tőkeinstrumentumokban

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (2) bekezdésének c) pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 56. cikkének a) pontja.

0370

(–) Szintetikus részesedések kiegészítő alapvető (AT1) tőkeinstrumentumokban

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (2) bekezdésének c) pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 56. cikkének a) pontja.

0380

(–) Pénzügyi ágazatbeli olyan szervezetek által kibocsátott kiegészítő alapvető (AT1) tőkeinstrumentumok, amelyekben a befektetési vállalkozás nem rendelkezik jelentős részesedéssel

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (2) bekezdésének c) pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 56. cikkének c) pontja.

0390

(–) Pénzügyi ágazatbeli olyan szervezetek által kibocsátott kiegészítő alapvető (AT1) tőkeinstrumentumok, amelyekben a befektetési vállalkozás jelentős részesedéssel rendelkezik

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (2) bekezdésének c) pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 56. cikkének d) pontja.

0400

(–) Egyéb levonások

Az 575/2013/EU rendelet 56. cikke szerinti összes olyan egyéb levonás összege, amely nem szerepel a fenti 0340–0390. sorokban.

0410

Kiegészítő alapvető tőke (AT1): egyéb tőkeelemek, levonások és kiigazítások

Ez a sor a következő tételek összegét tartalmazza, amennyiben alkalmazandó:

| — | Szerzett jogok alapján figyelembe vett AT1 tőkeinstrumentumok miatti átmeneti kiigazítások (az 575/2013/EU rendelet 483. cikkének (4) és (5) bekezdése, 484–487. cikke, valamint 489. és 491. cikke). |
| --- | --- |

—

Szerzett jogok alapján figyelembe vett AT1 tőkeinstrumentumok miatti átmeneti kiigazítások (az 575/2013/EU rendelet 483. cikkének (4) és (5) bekezdése, 484–487. cikke, valamint 489. és 491. cikke).

| — | Leányvállalatok által kibocsátott, AT1 tőkében megjelenített instrumentumok (az 575/2013/EU rendelet 83., 85. és 86. cikke): Leányvállalatok alapvető tőkébe beszámítható, a konszolidált AT1 tőkében szereplő összes tőkeelemének összege, beleértve a különleges célú gazdasági egységek által kibocsátott tőkét is (az 575/2013/EU rendelet 83. cikke). |
| --- | --- |

—

Leányvállalatok által kibocsátott, AT1 tőkében megjelenített instrumentumok (az 575/2013/EU rendelet 83., 85. és 86. cikke): Leányvállalatok alapvető tőkébe beszámítható, a konszolidált AT1 tőkében szereplő összes tőkeelemének összege, beleértve a különleges célú gazdasági egységek által kibocsátott tőkét is (az 575/2013/EU rendelet 83. cikke).

| — | A leányvállalatok által kibocsátott instrumentumok AT1 tőkében kiegészítő tőkelemként való megjelenítése miatti átmeneti kiigazítások (az 575/2013/EU rendelet 480. cikke), az alapvető tőkébe beszámítható, a konszolidált AT1 tőkében szereplő tőkeelemeknek az átmeneti rendelkezések miatti kiigazításai. |
| --- | --- |

—

A leányvállalatok által kibocsátott instrumentumok AT1 tőkében kiegészítő tőkelemként való megjelenítése miatti átmeneti kiigazítások (az 575/2013/EU rendelet 480. cikke), az alapvető tőkébe beszámítható, a konszolidált AT1 tőkében szereplő tőkeelemeknek az átmeneti rendelkezések miatti kiigazításai.

| — | Az AT1 tőke egyéb átmeneti kiigazításai (az 575/2013/EU rendelet 472., 473a., 474., 475., 478. és 481. cikke): a levonásoknak az átmeneti rendelkezések miatti kiigazításai. |
| --- | --- |

—

Az AT1 tőke egyéb átmeneti kiigazításai (az 575/2013/EU rendelet 472., 473a., 474., 475., 478. és 481. cikke): a levonásoknak az átmeneti rendelkezések miatti kiigazításai.

| — | Az AT1 tőkeelemekből az AT1 tőkét meghaladó többletlevonások, amelyeket az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdése j) pontjának megfelelően az elsődleges alapvető tőkéből kell levonni: a kiegészítő alapvető tőke nem lehet negatív, de előfordulhat, hogy az AT1 tőkéből történő levonások meghaladják a rendelkezésre álló AT1 tőkeelemek összegét. Ilyen esetben ez a tétel a 0300. sorban feltüntetett összeg nullára növeléséhez szükséges összeget jelenti, és egyenlő az AT1 tőkeelemekből az AT1 tőkét meghaladó, más levonásokkal együtt a 0280. sorban feltüntetett többletlevonások fordított előjelű összegével. |
| --- | --- |

—

Az AT1 tőkeelemekből az AT1 tőkét meghaladó többletlevonások, amelyeket az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdése j) pontjának megfelelően az elsődleges alapvető tőkéből kell levonni: a kiegészítő alapvető tőke nem lehet negatív, de előfordulhat, hogy az AT1 tőkéből történő levonások meghaladják a rendelkezésre álló AT1 tőkeelemek összegét. Ilyen esetben ez a tétel a 0300. sorban feltüntetett összeg nullára növeléséhez szükséges összeget jelenti, és egyenlő az AT1 tőkeelemekből az AT1 tőkét meghaladó, más levonásokkal együtt a 0280. sorban feltüntetett többletlevonások fordított előjelű összegével.

| — | Egyéb AT1 tőkeelemek vagy levonások AT1 elemekből, amelyek nem sorolhatók a 0310–0400. sorok egyikébe sem. |
| --- | --- |

—

Egyéb AT1 tőkeelemek vagy levonások AT1 elemekből, amelyek nem sorolhatók a 0310–0400. sorok egyikébe sem.

Ez a sor nem használható az (EU) 2019/2033 rendelet vagy az 575/2013/EU rendelet hatálya alá nem tartozó tőkeelemeknek vagy levonásoknak a tőkemegfelelési mutatók kiszámítása során történő figyelembevételére.

0420

JÁRULÉKOS TŐKE (TIER 2, T2 TŐKE)

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikkének (1) bekezdése.

Az 575/2013/EU rendelet 71. cikke.

A 0430–0450. és az 0520. sorok teljes összegét kell megadni.

0430

Teljes egészében befizetett, közvetlenül kibocsátott tőkeinstrumentumok

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 62. cikkének a) pontja, valamint 63. és 65. cikke.

A feltüntetendő érték nem foglalhatja magában az instrumentumokhoz kapcsolódó ázsiót.

0440

Ázsió

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 62. cikkének b) pontja és 65. cikke.

Az ázsió jelentése egyezik az alkalmazandó számviteli szabályozás szerinti jelentéssel.

Az ebben az elemben feltüntetendő érték a befizetett tőkeinstrumentumokhoz kapcsolódó rész.

0450

(–) A JÁRULÉKOS TŐKÉBŐL (TIER 2, T2) VALÓ LEVONÁSOK ÖSSZESEN

Az 575/2013/EU rendelet 66. cikke.

0460

(–) Saját T2 tőkeinstrumentumok

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 63. cikke b) pontjának i. alpontja, 66. cikkének a) pontja és 67. cikke.

Az adatot szolgáltató intézmény vagy csoport saját T2 tőkeinstrumentumai az adatszolgáltatás vonatkozási időpontjában. Az 575/2013/EU rendelet 67. cikkében foglalt kivételek figyelembevételével.

Ebben a sorban nem tüntethetők fel a „figyelembe nem vehető tőkeinstrumentumként” szerepeltetett részvények.

A feltüntetendő érték magában foglalja a saját részvényekhez kapcsolódó ázsiót.

0470

(–) Közvetlen részesedések T2 tőkeinstrumentumokban

Az 575/2013/EU rendelet 63. cikkének b) pontja, 66. cikkének a) pontja és 67. cikke.

0480

(–) Közvetett részesedések T2 tőkeinstrumentumokban

Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 114. pontja, 63. cikkének b) pontja, 66. cikkének a) pontja és 67. cikke.

0490

(–) Szintetikus részesedések T2 tőkeinstrumentumokban

Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 126. pontja, 63. cikkének b) pontja, 66. cikkének a) pontja és 67. cikke.

0500

(–) Pénzügyi ágazatbeli olyan szervezetek által kibocsátott T2 tőkeinstrumentumok, amelyekben a befektetési vállalkozás nem rendelkezik jelentős részesedéssel

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (2) bekezdésének c) pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 66. cikkének c) pontja.

0510

(–) Pénzügyi ágazatbeli olyan szervezetek által kibocsátott T2 tőkeinstrumentumok, amelyekben a befektetési vállalkozás jelentős részesedéssel rendelkezik

Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 27. pontja, 66. cikkének d) pontja, valamint 68., 69. és 79. cikke.

A befektetési vállalkozásnak az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 27. pontjában meghatározott pénzügyi ágazatbeli olyan szervezetek által kibocsátott T2 tőkeinstrumentumokban lévő részesedést, amelyekben a befektetési vállalkozás jelentős részesedéssel rendelkezik, teljes összegben le kell vonni.

0520

Járulékos tőke (Tier 2, T2): egyéb tőkeelemek, levonások és kiigazítások

Ez a sor a következő tételek összegét tartalmazza, amennyiben alkalmazandó:

| — | Szerzett jogok alapján figyelembe vett T2 tőkeinstrumentumok miatti átmeneti kiigazítások (az 575/2013/EU rendelet 483. cikkének (6) és (7) bekezdése, 484., 486., 488., 490. és 491. cikke). |
| --- | --- |

—

Szerzett jogok alapján figyelembe vett T2 tőkeinstrumentumok miatti átmeneti kiigazítások (az 575/2013/EU rendelet 483. cikkének (6) és (7) bekezdése, 484., 486., 488., 490. és 491. cikke).

| — | Leányvállalatok által kibocsátott, T2 tőkében megjelenített instrumentumok (az 575/2013/EU rendelet 83., 87. és 88. cikke): leányvállalatok szavatolótőkébe beszámítható, a konszolidált T2 tőkében szereplő összes tőkeelemének összege, beleértve a különleges célú gazdasági egységek által kibocsátott, a szavatolótőkébe beszámítható T2 tőkét is (az 575/2013/EU rendelet 83. cikke). |
| --- | --- |

—

Leányvállalatok által kibocsátott, T2 tőkében megjelenített instrumentumok (az 575/2013/EU rendelet 83., 87. és 88. cikke): leányvállalatok szavatolótőkébe beszámítható, a konszolidált T2 tőkében szereplő összes tőkeelemének összege, beleértve a különleges célú gazdasági egységek által kibocsátott, a szavatolótőkébe beszámítható T2 tőkét is (az 575/2013/EU rendelet 83. cikke).

| — | A leányvállalatok által kibocsátott instrumentumok T2 tőkében való további megjelenítése miatti átmeneti kiigazítások (az 575/2013/EU rendelet 480. cikke). A szavatolótőkébe beszámítható tőkeelemeknek a konszolidált T2 tőke részét képező összegében az átmeneti rendelkezések miatt végrehajtott kiigazítások. |
| --- | --- |

—

A leányvállalatok által kibocsátott instrumentumok T2 tőkében való további megjelenítése miatti átmeneti kiigazítások (az 575/2013/EU rendelet 480. cikke). A szavatolótőkébe beszámítható tőkeelemeknek a konszolidált T2 tőke részét képező összegében az átmeneti rendelkezések miatt végrehajtott kiigazítások.

| — | A T2 tőke egyéb átmeneti kiigazításai (az 575/2013/EU rendelet 472., 473a., 476., 477., 478. és 481. cikke): a T2 tőkéből történő levonásokban az átmeneti rendelkezések miatt végrehajtott kiigazítások. |
| --- | --- |

—

A T2 tőke egyéb átmeneti kiigazításai (az 575/2013/EU rendelet 472., 473a., 476., 477., 478. és 481. cikke): a T2 tőkéből történő levonásokban az átmeneti rendelkezések miatt végrehajtott kiigazítások.

| — | A T2 tőkeelemekből a T2 tőkét meghaladó többletlevonások, amelyeket az 575/2013/EU rendelet 56. cikke e) pontjának megfelelően a kiegészítő alapvető tőkéből kell levonni: a T2 tőke nem lehet negatív, de előfordulhat, hogy a T2 tőkéből történő levonások meghaladják a rendelkezésre álló T2 tőkeelemek összegét. Ilyen esetekben ez a tétel a 0420. sorban feltüntetett összeg nullára növeléséhez szükséges összeget jelenti. |
| --- | --- |

—

A T2 tőkeelemekből a T2 tőkét meghaladó többletlevonások, amelyeket az 575/2013/EU rendelet 56. cikke e) pontjának megfelelően a kiegészítő alapvető tőkéből kell levonni: a T2 tőke nem lehet negatív, de előfordulhat, hogy a T2 tőkéből történő levonások meghaladják a rendelkezésre álló T2 tőkeelemek összegét. Ilyen esetekben ez a tétel a 0420. sorban feltüntetett összeg nullára növeléséhez szükséges összeget jelenti.

| — | Egyéb T2 tőkeelemek vagy levonások T2 elemekből, amelyek nem sorolhatók a 0430–0510. sorok egyikébe sem. |
| --- | --- |

—

Egyéb T2 tőkeelemek vagy levonások T2 elemekből, amelyek nem sorolhatók a 0430–0510. sorok egyikébe sem.

Ez a sor nem használható az (EU) 2019/2033 rendelet vagy az 575/2013/EU rendelet hatálya alá nem tartozó tőkeelemeknek vagy levonásoknak a tőkemegfelelési mutatók kiszámítása során történő figyelembevételére.

1.3.   I 02.01 – SZAVATOLÓTŐKE-KÖVETELMÉNYEK (I 2.1.)

1.3.1.   A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató

| Sor | Jogszabályi hivatkozások és útmutató |
| --- | --- |
| 0010 | Szavatolótőke-követelmény

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 11. cikkének (1) bekezdése.
  Az összeg az (EU) 2019/2033 rendelet 57. cikke (3), (4) vagy (6) bekezdésének alkalmazása nélküli összeg.
  Az ebben a sorban feltüntetendő érték a 0020., 0030. és 0040. sorban feltüntetett maximális összeg. |
| 0020 | Állandó minimális tőkekövetelmény

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 14. cikke
  Az összeg az (EU) 2019/2033 rendelet 57. cikke (3), (4) vagy (6) bekezdésének alkalmazása nélküli összeg. |
| 0030 | Az állandó általános költségekre vonatkozó követelmény

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 13. cikke
  Az összeg az (EU) 2019/2033 rendelet 57. cikke (3), (4) vagy (6) bekezdésének alkalmazása nélküli összeg. |
| 0040 | Teljes K-faktor-követelmény

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 15. cikke
  Az összeg az (EU) 2019/2033 rendelet 57. cikke (3), (4) vagy (6) bekezdésének alkalmazása nélküli összeg. |
| 0050–0100 | Átmeneti szavatolótőke-követelmény |
| 0050 | Az 575/2013/EU rendelet szavatolótőke-követelményén alapuló átmeneti követelmény

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 57. cikke (3) bekezdésének a) pontja. |
| 0060 | Az állandó általános költségekre vonatkozó követelményen alapuló átmeneti követelmény

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 57. cikke (3) bekezdésének b) pontja. |
| 0070 | A korábban csak indulótőke-követelmény hatálya alá tartozó befektetési vállalkozásokra vonatkozó átmeneti követelmény

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 57. cikke (4) bekezdésének a) pontja. |
| 0080 | Engedélyezéskori indulótőke-követelményen alapuló átmeneti követelmény

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 57. cikke (4) bekezdésének b) pontja. |
| 0090 | Bizonyos szolgáltatások nyújtására engedéllyel nem rendelkező befektetési vállalkozásokra vonatkozó átmeneti követelmény

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 57. cikke (4) bekezdésének c) pontja. |
| 0100 | Legalább 250 000  EUR összegű átmeneti követelmény

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 57. cikkének (6) bekezdése. |
| 0110–0130 | Tájékoztató adatok |
| 0110 | Kiegészítő szavatolótőke-követelmények

  Az (EU) 2019/2034 irányelv 40. cikke.
  A felügyeleti felülvizsgálati és értékelési eljárás (SREP) alapján szükséges kiegészítő szavatolótőke. |
| 0120 | A kiegészítő szavatolótőkére vonatkozó iránymutatás

  Az (EU) 2019/2034 irányelv 41. cikke.
  A kiegészítő szavatoló tőkére vonatkozó iránymutatásként előírt kiegészítő szavatolótőke. |
| 0130 | Teljes szavatolótőke-követelmény

  Egy befektetési vállalkozás teljes szavatolótőke-követelménye az adatszolgáltatás vonatkozási időpontjában alkalmazandó szavatolótőke-követelményének, a 0110. sorban feltüntetett kiegészítő szavatolótőke-követelményének és a 0120. sorban feltüntetett kiegészítő szavatolótőkére vonatkozó iránymutatásnak az összege. |

Sor

Jogszabályi hivatkozások és útmutató

0010

Szavatolótőke-követelmény

Az (EU) 2019/2033 rendelet 11. cikkének (1) bekezdése.

Az összeg az (EU) 2019/2033 rendelet 57. cikke (3), (4) vagy (6) bekezdésének alkalmazása nélküli összeg.

Az ebben a sorban feltüntetendő érték a 0020., 0030. és 0040. sorban feltüntetett maximális összeg.

0020

Állandó minimális tőkekövetelmény

Az (EU) 2019/2033 rendelet 14. cikke

Az összeg az (EU) 2019/2033 rendelet 57. cikke (3), (4) vagy (6) bekezdésének alkalmazása nélküli összeg.

0030

Az állandó általános költségekre vonatkozó követelmény

Az (EU) 2019/2033 rendelet 13. cikke

Az összeg az (EU) 2019/2033 rendelet 57. cikke (3), (4) vagy (6) bekezdésének alkalmazása nélküli összeg.

0040

Teljes K-faktor-követelmény

Az (EU) 2019/2033 rendelet 15. cikke

Az összeg az (EU) 2019/2033 rendelet 57. cikke (3), (4) vagy (6) bekezdésének alkalmazása nélküli összeg.

0050–0100

Átmeneti szavatolótőke-követelmény

0050

Az 575/2013/EU rendelet szavatolótőke-követelményén alapuló átmeneti követelmény

Az (EU) 2019/2033 rendelet 57. cikke (3) bekezdésének a) pontja.

0060

Az állandó általános költségekre vonatkozó követelményen alapuló átmeneti követelmény

Az (EU) 2019/2033 rendelet 57. cikke (3) bekezdésének b) pontja.

0070

A korábban csak indulótőke-követelmény hatálya alá tartozó befektetési vállalkozásokra vonatkozó átmeneti követelmény

Az (EU) 2019/2033 rendelet 57. cikke (4) bekezdésének a) pontja.

0080

Engedélyezéskori indulótőke-követelményen alapuló átmeneti követelmény

Az (EU) 2019/2033 rendelet 57. cikke (4) bekezdésének b) pontja.

0090

Bizonyos szolgáltatások nyújtására engedéllyel nem rendelkező befektetési vállalkozásokra vonatkozó átmeneti követelmény

Az (EU) 2019/2033 rendelet 57. cikke (4) bekezdésének c) pontja.

0100

Legalább 250 000  EUR összegű átmeneti követelmény

Az (EU) 2019/2033 rendelet 57. cikkének (6) bekezdése.

0110–0130

Tájékoztató adatok

0110

Kiegészítő szavatolótőke-követelmények

Az (EU) 2019/2034 irányelv 40. cikke.

A felügyeleti felülvizsgálati és értékelési eljárás (SREP) alapján szükséges kiegészítő szavatolótőke.

0120

A kiegészítő szavatolótőkére vonatkozó iránymutatás

Az (EU) 2019/2034 irányelv 41. cikke.

A kiegészítő szavatoló tőkére vonatkozó iránymutatásként előírt kiegészítő szavatolótőke.

0130

Teljes szavatolótőke-követelmény

Egy befektetési vállalkozás teljes szavatolótőke-követelménye az adatszolgáltatás vonatkozási időpontjában alkalmazandó szavatolótőke-követelményének, a 0110. sorban feltüntetett kiegészítő szavatolótőke-követelményének és a 0120. sorban feltüntetett kiegészítő szavatolótőkére vonatkozó iránymutatásnak az összege.

1.4.   I 02.02 – TŐKEMEGFELELÉSI MUTATÓK (I 2.2.)

1.4.1.   A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató

| Sor | Jogszabályi hivatkozások és útmutató |
| --- | --- |
| 0010 | CET1 tőkemegfelelési mutató

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének a) pontja és 11. cikkének (1) bekezdése.
  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikkének (4) bekezdése.
  Ezt a tételt százalékban kell megadni. |
| 0020 | A CET1 tőke többlete (+)/hiánya (–)

  Ez a tétel a CET1 tőkének az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében meghatározott követelményhez kapcsolódó többletét vagy hiányát mutatja.
  E tétel esetében nem kell figyelembe venni az (EU) 2019/2033 rendelet 57. cikkének (3) és (4) bekezdésében foglalt átmeneti rendelkezéseket. |
| 0030 | T1 tőkemegfelelési mutató

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 11. cikkének (1) bekezdése.
  Ezt a tételt százalékban kell megadni. |
| 0040 | A T1 tőke többlete (+)/hiánya (–)

  Ez a tétel a T1 tőkének az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében meghatározott követelményhez kapcsolódó többletét vagy hiányát mutatja.
  E tétel esetében nem kell figyelembe venni az (EU) 2019/2033 rendelet 57. cikkének (3) és (4) bekezdésében foglalt átmeneti rendelkezéseket. |
| 0050 | Szavatolótőke-megfelelési mutató

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének c) pontja és 11. cikkének (1) bekezdése.
  Ezt a tételt százalékban kell megadni. |
| 0060 | A teljes tőke többlete (+)/hiánya (–)

  Ez a tétel a szavatolótőkének az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében meghatározott követelményhez kapcsolódó többletét vagy hiányát mutatja.
  E tétel esetében nem kell figyelembe venni az (EU) 2019/2033 rendelet 57. cikkének (3) és (4) bekezdésében foglalt átmeneti rendelkezéseket. |

Sor

Jogszabályi hivatkozások és útmutató

0010

CET1 tőkemegfelelési mutató

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének a) pontja és 11. cikkének (1) bekezdése.

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikkének (4) bekezdése.

Ezt a tételt százalékban kell megadni.

0020

A CET1 tőke többlete (+)/hiánya (–)

Ez a tétel a CET1 tőkének az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében meghatározott követelményhez kapcsolódó többletét vagy hiányát mutatja.

E tétel esetében nem kell figyelembe venni az (EU) 2019/2033 rendelet 57. cikkének (3) és (4) bekezdésében foglalt átmeneti rendelkezéseket.

0030

T1 tőkemegfelelési mutató

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 11. cikkének (1) bekezdése.

Ezt a tételt százalékban kell megadni.

0040

A T1 tőke többlete (+)/hiánya (–)

Ez a tétel a T1 tőkének az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében meghatározott követelményhez kapcsolódó többletét vagy hiányát mutatja.

E tétel esetében nem kell figyelembe venni az (EU) 2019/2033 rendelet 57. cikkének (3) és (4) bekezdésében foglalt átmeneti rendelkezéseket.

0050

Szavatolótőke-megfelelési mutató

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének c) pontja és 11. cikkének (1) bekezdése.

Ezt a tételt százalékban kell megadni.

0060

A teljes tőke többlete (+)/hiánya (–)

Ez a tétel a szavatolótőkének az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében meghatározott követelményhez kapcsolódó többletét vagy hiányát mutatja.

E tétel esetében nem kell figyelembe venni az (EU) 2019/2033 rendelet 57. cikkének (3) és (4) bekezdésében foglalt átmeneti rendelkezéseket.

1.5.   I 03.00 – ÁLLANDÓ ÁLTALÁNOS KÖLTSÉGEK KISZÁMÍTÁSA (I 3.)

1.5.1.   A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató

| Sor | Jogszabályi hivatkozások és útmutató |
| --- | --- |
| 0010 | Az állandó általános költségekre vonatkozó követelmény

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 13. cikkének (1) bekezdése.
  A jelentett összegnek legalább az előző évi állandó általános költségek (0020. sor) 25 %-ának kell lennie.
  Lényeges változás esetén a jelentett összeg az illetékes hatóság által az (EU) 2019/2033 rendelet 13. cikkének (2) bekezdésével összhangban előírt állandó általános költségekre vonatkozó követelmény.
  Az (EU) 2019/2033 rendelet 13. cikkének (3) bekezdésében meghatározott esetekben a jelentendő összeg a folyó évre előre jelzett állandó általános költségek (0210. sor). |
| 0020 | Az előző év éves állandó általános költségei a nyereségfelosztást követően

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 13. cikkének (1) bekezdése.
  A befektetési vállalkozásnak az előző évi, a nyereségfelosztás utáni állandó általános költségeket kell jelentenie. |
| 0030 | Az előző év összes ráfordítása a nyereségfelosztás után

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 13. cikkének (1) bekezdése.
  A nyereségfelosztás utáni összeget kell megadni. |
| 0040 | Ebből: A befektetési vállalkozást terhelően harmadik feleknél felmerült állandó ráfordítások

  Amennyiben harmadik feleknél – ideértve a függő ügynököket is – a befektetési vállalkozást terhelően olyan állandó ráfordítások merültek fel, amelyek az (1) bekezdésben említett éves pénzügyi kimutatásban még nem szerepelnek az összes ráfordításban, ezeket az állandó ráfordításokat hozzá kell adni a befektetési vállalkozás összes ráfordításához. Amennyiben a harmadik fél ráfordításainak bontása rendelkezésre áll, a befektetési vállalkozásnak az összes ráfordítást mutató számadathoz az állandó ráfordításoknak csak a befektetési vállalkozásra eső részét kell hozzáadnia. Amennyiben ilyen bontás nem áll rendelkezésre, a befektetési vállalkozásnak az összes ráfordítást mutató számadathoz a harmadik fél ráfordításaiból csak a befektetési vállalkozás üzleti terve alapján a befektetési vállalkozásra eső részt kell hozzáadnia. |
| 0050 | (–) Levonások összesen
  Az (EU) 2019/2033 rendelet 13. cikkének (4) bekezdésében említett levonási tételeken kívül a következő tételeket is le kell vonni az összes ráfordításból, amennyiben azokat a vonatkozó számviteli szabályozásnak megfelelően az összes ráfordítás tartalmazza:






  a) | a központi szerződő feleknek, tőzsdéknek és más kereskedési helyszíneknek, valamint közvetítő brókereknek az ügyletek végrehajtása, nyilvántartásba vétele vagy elszámolása céljából fizetett díjak, ügynöki- és egyéb díjak, kizárólag akkor, ha azokat közvetlenül áthárítják és felszámítják az ügyfeleknek. Nem tartoznak ide a központi szerződő felekkel, tőzsdékkel és más kereskedési helyszínekkel szembeni tagság fenntartásához vagy veszteségmegosztási pénzügyi kötelezettségeinek egyéb teljesítéséhez szükséges díjak és egyéb kiadások; |

Sor

Jogszabályi hivatkozások és útmutató

0010

Az állandó általános költségekre vonatkozó követelmény

Az (EU) 2019/2033 rendelet 13. cikkének (1) bekezdése.

A jelentett összegnek legalább az előző évi állandó általános költségek (0020. sor) 25 %-ának kell lennie.

Lényeges változás esetén a jelentett összeg az illetékes hatóság által az (EU) 2019/2033 rendelet 13. cikkének (2) bekezdésével összhangban előírt állandó általános költségekre vonatkozó követelmény.

Az (EU) 2019/2033 rendelet 13. cikkének (3) bekezdésében meghatározott esetekben a jelentendő összeg a folyó évre előre jelzett állandó általános költségek (0210. sor).

0020

Az előző év éves állandó általános költségei a nyereségfelosztást követően

Az (EU) 2019/2033 rendelet 13. cikkének (1) bekezdése.

A befektetési vállalkozásnak az előző évi, a nyereségfelosztás utáni állandó általános költségeket kell jelentenie.

0030

Az előző év összes ráfordítása a nyereségfelosztás után

Az (EU) 2019/2033 rendelet 13. cikkének (1) bekezdése.

A nyereségfelosztás utáni összeget kell megadni.

0040

Ebből: A befektetési vállalkozást terhelően harmadik feleknél felmerült állandó ráfordítások

Amennyiben harmadik feleknél – ideértve a függő ügynököket is – a befektetési vállalkozást terhelően olyan állandó ráfordítások merültek fel, amelyek az (1) bekezdésben említett éves pénzügyi kimutatásban még nem szerepelnek az összes ráfordításban, ezeket az állandó ráfordításokat hozzá kell adni a befektetési vállalkozás összes ráfordításához. Amennyiben a harmadik fél ráfordításainak bontása rendelkezésre áll, a befektetési vállalkozásnak az összes ráfordítást mutató számadathoz az állandó ráfordításoknak csak a befektetési vállalkozásra eső részét kell hozzáadnia. Amennyiben ilyen bontás nem áll rendelkezésre, a befektetési vállalkozásnak az összes ráfordítást mutató számadathoz a harmadik fél ráfordításaiból csak a befektetési vállalkozás üzleti terve alapján a befektetési vállalkozásra eső részt kell hozzáadnia.

0050

(–) Levonások összesen

Az (EU) 2019/2033 rendelet 13. cikkének (4) bekezdésében említett levonási tételeken kívül a következő tételeket is le kell vonni az összes ráfordításból, amennyiben azokat a vonatkozó számviteli szabályozásnak megfelelően az összes ráfordítás tartalmazza:

a)

a központi szerződő feleknek, tőzsdéknek és más kereskedési helyszíneknek, valamint közvetítő brókereknek az ügyletek végrehajtása, nyilvántartásba vétele vagy elszámolása céljából fizetett díjak, ügynöki- és egyéb díjak, kizárólag akkor, ha azokat közvetlenül áthárítják és felszámítják az ügyfeleknek. Nem tartoznak ide a központi szerződő felekkel, tőzsdékkel és más kereskedési helyszínekkel szembeni tagság fenntartásához vagy veszteségmegosztási pénzügyi kötelezettségeinek egyéb teljesítéséhez szükséges díjak és egyéb kiadások;

| b) | az ügyfeleknek az ügyfélpénz után fizetett kamat, amennyiben ilyen kamat fizetésére semmilyen kötelezettség nem vonatkozik; |
| --- | --- |

b)

az ügyfeleknek az ügyfélpénz után fizetett kamat, amennyiben ilyen kamat fizetésére semmilyen kötelezettség nem vonatkozik;

| c) | adókiadások, amennyiben azok esedékessé válnak a befektetési vállalkozás éves nyereségével összefüggésben; |
| --- | --- |

c)

adókiadások, amennyiben azok esedékessé válnak a befektetési vállalkozás éves nyereségével összefüggésben;

| d) | pénzügyi eszközökkel való saját számlás kereskedésből származó veszteségek; |
| --- | --- |

d)

pénzügyi eszközökkel való saját számlás kereskedésből származó veszteségek;

| e) | szerződésen alapuló nyereség- és veszteségátruházási megállapodásokhoz kapcsolódó kifizetések, amelyek értelmében a befektetési vállalkozás az éves pénzügyi kimutatásainak elkészítését követően köteles átadni az éves eredményét az anyavállalatnak; |
| --- | --- |

e)

szerződésen alapuló nyereség- és veszteségátruházási megállapodásokhoz kapcsolódó kifizetések, amelyek értelmében a befektetési vállalkozás az éves pénzügyi kimutatásainak elkészítését követően köteles átadni az éves eredményét az anyavállalatnak;

| f) | az 575/2013/EU rendelet 26. cikke (1) bekezdésének f) pontjával összhangban az általános banki kockázatok fedezetére képzett tartalékba történő befizetések; |
| --- | --- |

f)

az 575/2013/EU rendelet 26. cikke (1) bekezdésének f) pontjával összhangban az általános banki kockázatok fedezetére képzett tartalékba történő befizetések;

| g) | az 575/2013/EU rendelet 36. cikkének (1) bekezdésével összhangban a szavatolótőkéből már levont tételekhez kapcsolódó ráfordítások. |
| --- | --- |

g)

az 575/2013/EU rendelet 36. cikkének (1) bekezdésével összhangban a szavatolótőkéből már levont tételekhez kapcsolódó ráfordítások.

0060

(–) Az alkalmazottaknak járó bónuszok és egyéb javadalmazás

Az (EU) 2019/2033 rendelet 13. cikke (4) bekezdésének a) pontja.

Az alkalmazottaknak járó bónuszok és egyéb javadalmazások a befektetési vállalkozás adott évi nettó nyereségétől függnek, amennyiben mindkét alábbi feltétel teljesül:

| h) | az alkalmazottaknak járó bónuszokat vagy a levonandó egyéb javadalmazásokat a kifizetés évét megelőző évben már kifizették az alkalmazottaknak, vagy az alkalmazotti bónuszok vagy egyéb javadalmazások kifizetése nem lesz hatással a vállalkozás tőkehelyzetére a kifizetés évében; |
| --- | --- |

h)

az alkalmazottaknak járó bónuszokat vagy a levonandó egyéb javadalmazásokat a kifizetés évét megelőző évben már kifizették az alkalmazottaknak, vagy az alkalmazotti bónuszok vagy egyéb javadalmazások kifizetése nem lesz hatással a vállalkozás tőkehelyzetére a kifizetés évében;

| i) | a folyó év és a következő évek tekintetében a befektetési vállalkozás nem köteles további bónuszokat vagy egyéb kifizetéseket javadalmazás formájában megítélni vagy kiosztani, kivéve, ha abban az évben nettó nyereséget ér el. |
| --- | --- |

i)

a folyó év és a következő évek tekintetében a befektetési vállalkozás nem köteles további bónuszokat vagy egyéb kifizetéseket javadalmazás formájában megítélni vagy kiosztani, kivéve, ha abban az évben nettó nyereséget ér el.

0070

(–) A munkavállalók, igazgatók és partnerek nyereségrészesedése

Az (EU) 2019/2033 rendelet 13. cikke (4) bekezdésének b) pontja.

A munkavállalók, az igazgatók és a partnerek nyereségből való részesedését a nettó nyereség alapján kell kiszámítani.

0080

(–) Egyéb diszkrecionális nyereségkifizetések és változó javadalmazás

Az (EU) 2019/2033 rendelet 13. cikke (4) bekezdésének c) pontja.

0090

(–) Megosztott jutalék- és díjtartozások

Az (EU) 2019/2033 rendelet 13. cikke (4) bekezdésének d) pontja.

0100

(–) A központi szerződő feleknek fizetett, az ügyfeleknek felszámított díjak, ügynöki díjak és egyéb kiadások

A központi szerződő feleknek, tőzsdéknek és más kereskedési helyszíneknek, valamint közvetítő brókereknek az ügyletek végrehajtása, nyilvántartásba vétele vagy elszámolása céljából fizetett díjak, ügynöki- és egyéb díjak, kizárólag akkor, ha azokat közvetlenül áthárítják és felszámítják az ügyfeleknek. Nem tartoznak ide a központi szerződő felekkel, tőzsdékkel és más kereskedési helyszínekkel szembeni tagság fenntartásához vagy veszteségmegosztási pénzügyi kötelezettségeinek egyéb teljesítéséhez szükséges díjak és egyéb kiadások.

0110

(–) A függő ügynököknek fizetett díjak

Az (EU) 2019/2033 rendelet 13. cikke (4) bekezdésének e) pontja.

0120

(–) Ügyfeleknek az ügyfélpénzek után fizetett kamatok, amennyiben ez a vállalkozás mérlegelési jogkörébe tartozik

Az ügyfeleknek az ügyfélpénz után fizetett kamat, amennyiben ilyen kamat fizetésére semmilyen kötelezettség nem vonatkozik.

0130

(–) Nem szokásos tevékenységekből eredő nem ismétlődő kiadások

Az (EU) 2019/2033 rendelet 13. cikke (4) bekezdésének f) pontja.

0140

(–) Adókiadások

Adókiadások, amennyiben azok esedékessé válnak a befektetési vállalkozás éves nyereségével összefüggésben.

0150

(–) Pénzügyi eszközökkel való saját számlás kereskedésből származó veszteségek

Pénzügyi eszközökkel való saját számlás kereskedésből származó veszteségek.

0160

(–) Szerződésen alapuló nyereség- és veszteségátruházási megállapodások

Szerződésen alapuló nyereség- és veszteségátruházási megállapodásokhoz kapcsolódó kifizetések, amelyek értelmében a befektetési vállalkozás az éves pénzügyi kimutatásainak elkészítését követően köteles átadni az éves eredményét az anyavállalatnak.

0170

(–) Nyersanyagokra fordított kiadások

Az árutőzsdei kereskedők és a kibocsátásiegység-kereskedők levonhatják a befektetési vállalkozásnak az alapul szolgáló áru származtatott termékeivel történő kereskedésével összefüggésben keletkezett, nyersanyagokra fordított kiadásait.

0180

(–) Fizetések általános banki kockázatok fedezetére képzett tartalékalapba

Az 575/2013/EU rendelet 26. cikke (1) bekezdésének f) pontjával összhangban az általános banki kockázatok fedezetére képzett tartalékba történő befizetések.

0190

(–) A szavatolótőkéből már levont tételekhez kapcsolódó ráfordítások

Az 575/2013/EU rendelet 36. cikkének (1) bekezdésével összhangban a szavatolótőkéből már levont tételekhez kapcsolódó ráfordítások.

0200

A folyó évre előre jelzett állandó általános költségek

A folyó évre előre jelzett, nyereségfelosztás utáni állandó általános költségek.

0210

Az állandó általános költségek változása (%)

Az összeget a következők abszolút értékeként kell megadni:

[(A folyó évre előre jelzett, állandó általános költségek) – (az előző évi, éves állandó általános költségek)]/(az előző évi, éves állandó általános költségek)

1.6.   I 04.00 – A TELJES K-FAKTOR-KÖVETELMÉNY KISZÁMÍTÁSA (I 4.)

1.6.1.   A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató

| Sor | Jogszabályi hivatkozások és útmutató |
| --- | --- |
| 0010 | TELJES K-FAKTOR-KÖVETELMÉNY

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 15. cikkének (1) bekezdése. |
| 0020 | Az ügyfelet érintő kockázat

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 16. cikke
  A feltüntetendő összeg a 0030–0080. sorok összege. |
| 0030 | Kezelt eszközállomány

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 15. cikkének (2) bekezdése és 17. cikke.
  A kezelt eszközök a diszkrecionális portfóliókezelést és a nem diszkrecionális tanácsadási megállapodásokat foglalják magukban. |
| 0040 | Tartott ügyfélpénz (CMH) – Elkülönített

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 15. cikkének (2) bekezdése és 18. cikke. |
| 0050 | Tartott ügyfélpénz (CMH) – Nem elkülönített

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 15. cikkének (2) bekezdése és 18. cikke. |
| 0060 | Őrzött és kezelt eszközök

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 15. cikkének (2) bekezdése és 19. cikke. |
| 0070 | Kezelt ügyfélmegbízások – Azonnali ügyletek

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 15. cikkének (2) bekezdése, 20. cikkének (1) bekezdése, és 20. cikke (2) bekezdésének a) pontja. |
| 0080 | Kezelt ügyfélmegbízások – Származtatott ügyletek

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 15. cikkének (2) bekezdése, 20. cikkének (1) bekezdése és 20. cikke (2) bekezdésének b) pontja. |
| 0090 | A piacot érintő kockázat

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 21. cikkének (1) bekezdése.
  A feltüntetendő összeg a 0100–0110. sorok összege. |
| 0100 | Nettó pozíciókockázatra vonatkozó K-faktor-követelmény

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 22. cikke |
| 0110 | Befizetett klíringletét

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 23. cikkének (2) bekezdése. |
| 0120 | A befektetési vállalkozást érintő kockázat

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 24. cikke
  A feltüntetendő összeg a 0130–0160. sorok összege. |
| 0130 | A kereskedési partnerek nemteljesítésének kockázata

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 24. és 26. cikke. |
| 0140 | Napi kereskedési forgalom – Azonnali ügyletek

  A K-faktor-követelmény kiszámítása céljából a befektetési vállalkozásoknak az (EU) 2019/2033 rendelet 15. cikkének (2) bekezdésében meghatározott együttható alkalmazásával kell adatot szolgáltatniuk.
  Piaci stresszhelyzet esetén az (EU) 2019/2033 rendelet 15. cikke (5) bekezdésének c) pontjával összhangban a befektetési vállalkozásoknak a szabályozástechnikai standard 1. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott kiigazított együtthatót kell alkalmazniuk a napi kereskedési forgalommal kapcsolatos K-faktor (K-DTF) együtthatók kiigazításának meghatározására.
  A napi kereskedési forgalom (DTF) faktort az (EU) 2019/2033 rendelet 33. cikke (2) bekezdése a) pontjának megfelelően kell kiszámítani. |
| 0150 | Napi kereskedési forgalom – Származtatott ügyletek

  A K-faktor-követelmény kiszámítása céljából a befektetési vállalkozásoknak az (EU) 2019/2033 rendelet 15. cikkének (2) bekezdésében meghatározott együttható alkalmazásával kell adatot szolgáltatniuk.
  Piaci stresszhelyzet esetén az (EU) 2019/2033 rendelet 15. cikke (5) bekezdésének c) pontjával összhangban a befektetési vállalkozásoknak a szabályozástechnikai standard 1. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott kiigazított együtthatót kell alkalmazniuk a napi kereskedési forgalommal kapcsolatos K-faktor (K-DTF) együtthatók kiigazításának meghatározására.
  A napi kereskedési forgalom (DTF) faktort az (EU) 2019/2033 rendelet 33. cikke (2) bekezdése b) pontjának megfelelően kell kiszámítani. |
| 0160 | K-koncentrációskockázati követelmény

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 37. cikkének (2) bekezdése, 24. és 39. cikke. |

Sor

Jogszabályi hivatkozások és útmutató

0010

TELJES K-FAKTOR-KÖVETELMÉNY

Az (EU) 2019/2033 rendelet 15. cikkének (1) bekezdése.

0020

Az ügyfelet érintő kockázat

Az (EU) 2019/2033 rendelet 16. cikke

A feltüntetendő összeg a 0030–0080. sorok összege.

0030

Kezelt eszközállomány

Az (EU) 2019/2033 rendelet 15. cikkének (2) bekezdése és 17. cikke.

A kezelt eszközök a diszkrecionális portfóliókezelést és a nem diszkrecionális tanácsadási megállapodásokat foglalják magukban.

0040

Tartott ügyfélpénz (CMH) – Elkülönített

Az (EU) 2019/2033 rendelet 15. cikkének (2) bekezdése és 18. cikke.

0050

Tartott ügyfélpénz (CMH) – Nem elkülönített

Az (EU) 2019/2033 rendelet 15. cikkének (2) bekezdése és 18. cikke.

0060

Őrzött és kezelt eszközök

Az (EU) 2019/2033 rendelet 15. cikkének (2) bekezdése és 19. cikke.

0070

Kezelt ügyfélmegbízások – Azonnali ügyletek

Az (EU) 2019/2033 rendelet 15. cikkének (2) bekezdése, 20. cikkének (1) bekezdése, és 20. cikke (2) bekezdésének a) pontja.

0080

Kezelt ügyfélmegbízások – Származtatott ügyletek

Az (EU) 2019/2033 rendelet 15. cikkének (2) bekezdése, 20. cikkének (1) bekezdése és 20. cikke (2) bekezdésének b) pontja.

0090

A piacot érintő kockázat

Az (EU) 2019/2033 rendelet 21. cikkének (1) bekezdése.

A feltüntetendő összeg a 0100–0110. sorok összege.

0100

Nettó pozíciókockázatra vonatkozó K-faktor-követelmény

Az (EU) 2019/2033 rendelet 22. cikke

0110

Befizetett klíringletét

Az (EU) 2019/2033 rendelet 23. cikkének (2) bekezdése.

0120

A befektetési vállalkozást érintő kockázat

Az (EU) 2019/2033 rendelet 24. cikke

A feltüntetendő összeg a 0130–0160. sorok összege.

0130

A kereskedési partnerek nemteljesítésének kockázata

Az (EU) 2019/2033 rendelet 24. és 26. cikke.

0140

Napi kereskedési forgalom – Azonnali ügyletek

A K-faktor-követelmény kiszámítása céljából a befektetési vállalkozásoknak az (EU) 2019/2033 rendelet 15. cikkének (2) bekezdésében meghatározott együttható alkalmazásával kell adatot szolgáltatniuk.

Piaci stresszhelyzet esetén az (EU) 2019/2033 rendelet 15. cikke (5) bekezdésének c) pontjával összhangban a befektetési vállalkozásoknak a szabályozástechnikai standard 1. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott kiigazított együtthatót kell alkalmazniuk a napi kereskedési forgalommal kapcsolatos K-faktor (K-DTF) együtthatók kiigazításának meghatározására.

A napi kereskedési forgalom (DTF) faktort az (EU) 2019/2033 rendelet 33. cikke (2) bekezdése a) pontjának megfelelően kell kiszámítani.

0150

Napi kereskedési forgalom – Származtatott ügyletek

A K-faktor-követelmény kiszámítása céljából a befektetési vállalkozásoknak az (EU) 2019/2033 rendelet 15. cikkének (2) bekezdésében meghatározott együttható alkalmazásával kell adatot szolgáltatniuk.

Piaci stresszhelyzet esetén az (EU) 2019/2033 rendelet 15. cikke (5) bekezdésének c) pontjával összhangban a befektetési vállalkozásoknak a szabályozástechnikai standard 1. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott kiigazított együtthatót kell alkalmazniuk a napi kereskedési forgalommal kapcsolatos K-faktor (K-DTF) együtthatók kiigazításának meghatározására.

A napi kereskedési forgalom (DTF) faktort az (EU) 2019/2033 rendelet 33. cikke (2) bekezdése b) pontjának megfelelően kell kiszámítani.

0160

K-koncentrációskockázati követelmény

Az (EU) 2019/2033 rendelet 37. cikkének (2) bekezdése, 24. és 39. cikke.

| Oszlopok | Jogszabályi hivatkozások és útmutató |
| --- | --- |
| 0010 | Faktorösszeg

  A befektetési vállalkozások az egyes faktoroknak a megfelelő együtthatóval történő felszorzás előtti összegeit kötelesek jelenteni. |
| 0020 | K-FAKTOR-KÖVETELMÉNY

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 16., 21. és 24. cikkének megfelelően kell kiszámítani. |

Oszlopok

Jogszabályi hivatkozások és útmutató

0010

Faktorösszeg

A befektetési vállalkozások az egyes faktoroknak a megfelelő együtthatóval történő felszorzás előtti összegeit kötelesek jelenteni.

0020

K-FAKTOR-KÖVETELMÉNY

Az (EU) 2019/2033 rendelet 16., 21. és 24. cikkének megfelelően kell kiszámítani.

2.   KIS MÉRETŰ ÉS ÖSSZE NEM KAPCSOLT BEFEKTETÉSI VÁLLALKOZÁSOK

2.1.   I 05.00 – TEVÉKENYSÉGI SZINT – ÉRTÉKHATÁR-FELÜLVIZSGÁLAT (I 5.)

2.1.1.   A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató.

| Sor | Jogszabályi hivatkozások és útmutató |
| --- | --- |
| 0010 | (Kombinált) kezelt eszközállomány

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikke (1) bekezdésének a) pontja.
  Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikkének (2) bekezdésével összhangban, amennyiben az adatszolgáltató befektetési vállalkozás egy csoport része, a jelentett értéket a csoport részét képező valamennyi befektetési vállalkozásra vonatkozóan kombinált alapon kell meghatározni.
  A befektetési vállalkozásoknak a kezelt diszkrecionális és nem diszkrecionális eszközöket kell megjeleníteniük.
  A jelentett összeg az az összeg, amelyet a K-faktoroknak a vonatkozó együtthatók alkalmazása előtti kiszámításához használnának. |
| 0020 | (Kombinált) kezelt ügyfélmegbízások – Azonnali ügyletek

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikke (1) bekezdése b) pontjának i. alpontja.
  Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikkének (2) bekezdésével összhangban, amennyiben az adatszolgáltató befektetési vállalkozás egy csoport része, a jelentett értéket a csoport részét képező valamennyi befektetési vállalkozásra vonatkozóan kombinált alapon kell meghatározni.
  A jelentett összeg az az összeg, amelyet a K-faktoroknak a vonatkozó együtthatók alkalmazása előtti kiszámításához használnának. |
| 0030 | (Kombinált) kezelt ügyfélmegbízások – Származtatott ügyletek

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikke (1) bekezdése b) pontjának ii. alpontja.
  Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikkének (2) bekezdésével összhangban, amennyiben az adatszolgáltató befektetési vállalkozás egy csoport része, a jelentett értéket a csoport részét képező valamennyi befektetési vállalkozásra vonatkozóan kombinált alapon kell meghatározni.
  A jelentett összeg az az összeg, amelyet a K-faktoroknak a vonatkozó együtthatók alkalmazása előtti kiszámításához használnának. |
| 0040 | Őrzött és kezelt eszközök

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikke (1) bekezdésének c) pontja.
  A jelentett összeg az az összeg, amelyet a K-faktoroknak a vonatkozó együtthatók alkalmazása előtti kiszámításához használnának. |
| 0050 | Tartott ügyfélpénz (CMH)

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikke (1) bekezdésének d) pontja.
  A jelentett összeg az az összeg, amelyet a K-faktoroknak a vonatkozó együtthatók alkalmazása előtti kiszámításához használnának. |
| 0060 | Napi kereskedési forgalom – Azonnali ügyletek és származtatott ügyletek

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikke (1) bekezdésének e) pontja.
  A jelentett összeg az az összeg, amelyet a K-faktoroknak a vonatkozó együtthatók alkalmazása előtti kiszámításához használnának. |
| 0070 | Nettó pozíciókockázat

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikke (1) bekezdésének f) pontja.
  A jelentett összeg az az összeg, amelyet a K-faktoroknak a vonatkozó együtthatók alkalmazása előtti kiszámításához használnának. |
| 0080 | Befizetett klíringletét

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikke (1) bekezdésének f) pontja.
  A jelentett összeg az az összeg, amelyet a K-faktoroknak a vonatkozó együtthatók alkalmazása előtti kiszámításához használnának. |
| 0090 | A kereskedési partnerek nemteljesítésének kockázata

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikke (1) bekezdésének g) pontja.
  A jelentett összeg az az összeg, amelyet a K-faktoroknak a vonatkozó együtthatók alkalmazása előtti kiszámításához használnának. |
| 0100 | (Kombinált) mérlegfőösszeg a mérlegen kívüli tételekkel együtt

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikke (1) bekezdésének h) pontja.
  Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikkének (2) bekezdésével összhangban, amennyiben az adatszolgáltató befektetési vállalkozás egy csoport része, a jelentett értéket a csoport részét képező valamennyi befektetési vállalkozásra vonatkozóan kombinált alapon kell meghatározni. |
| 0110 | Kombinált éves bruttó összbevétel

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikke (1) bekezdésének i) pontja.
  Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikkének (2) bekezdésével összhangban, amennyiben az adatszolgáltató befektetési vállalkozás egy csoport része, a jelentett értéket a csoport részét képező valamennyi befektetési vállalkozásra vonatkozóan kombinált alapon kell meghatározni. |
| 0120 | Éves bruttó összbevétel

  Az éves bruttó összbevétel értéke az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikkének (2) bekezdése szerint a csoporton belül termelt bruttó bevételek nélkül. |
| 0130 | (–) Az éves bruttó bevétel csoporton belüli része

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikkének (2) bekezdése szerint a befektetésivállalkozás-csoporton belül termelt bruttó bevétel értéke. |
| 0140 | Ebből: megbízások átvételéből és továbbításából származó bevételek

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.
  A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 2. pontja. |
| 0150 | Ebből: megbízások ügyfelek nevében történő végrehajtásából származó bevételek

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.
  A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 2. pontja. |
| 0160 | Ebből: saját számlás kereskedésből származó bevétel

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.
  A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 2. pontja. |
| 0170 | Ebből: portfóliókezelésből származó bevétel

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.
  A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 2. pontja. |
| 0180 | Ebből: befektetési tanácsadásból származó bevétel

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.
  A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 2. pontja. |
| 0190 | Ebből: pénzügyi eszközök jegyzésére vonatkozó garanciavállalásból/biztos elkötelezettség alapján történő elhelyezéséből származó bevétel

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.
  A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 2. pontja. |
| 0200 | Ebből: biztos elkötelezettség nélküli elhelyezésből származó bevétel

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.
  A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 2. pontja. |
| 0210 | Ebből: MTF működtetéséből származó bevétel

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.
  A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 2. pontja. |
| 0220 | Ebből: OTF működtetéséből származó bevétel

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.
  A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 2. pontja. |
| 0230 | Ebből: pénzügyi eszközök letéti őrzéséből és kezeléséből származó bevétel

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.
  A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 3. pontja. |
| 0240 | Ebből: befektetőknek nyújtott hitelekből vagy kölcsönökből származó bevétel

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.
  A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 3. pontja. |
| 0250 | Ebből: vállalkozások számára a tőkestruktúrával, ipari stratégiával és kapcsolódó ügyekkel kapcsolatban nyújtott tanácsadásból, valamint vállalkozások egyesülésével és felvásárlásával kapcsolatos tanácsadásból és szolgáltatásokból származó bevétel

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.
  A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 3. pontja. |
| 0260 | Ebből: devizaszolgáltatásokból származó bevétel

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.
  A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 3. pontja. |
| 0270 | Ebből: befektetési kutatás és pénzügyi elemzés

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.
  A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 3. pontja. |
| 0280 | Ebből: jegyzési garanciavállaláshoz kapcsolódó szolgáltatásokból származó bevétel

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.
  A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 3. pontja. |
| 0290 | Ebből: származtatott ügyletek alapjául szolgáló eszközökkel kapcsolatos befektetési szolgáltatások és kiegészítő tevékenységek

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.
  A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 3. pontja. |

Sor

Jogszabályi hivatkozások és útmutató

0010

(Kombinált) kezelt eszközállomány

Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikke (1) bekezdésének a) pontja.

Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikkének (2) bekezdésével összhangban, amennyiben az adatszolgáltató befektetési vállalkozás egy csoport része, a jelentett értéket a csoport részét képező valamennyi befektetési vállalkozásra vonatkozóan kombinált alapon kell meghatározni.

A befektetési vállalkozásoknak a kezelt diszkrecionális és nem diszkrecionális eszközöket kell megjeleníteniük.

A jelentett összeg az az összeg, amelyet a K-faktoroknak a vonatkozó együtthatók alkalmazása előtti kiszámításához használnának.

0020

(Kombinált) kezelt ügyfélmegbízások – Azonnali ügyletek

Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikke (1) bekezdése b) pontjának i. alpontja.

Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikkének (2) bekezdésével összhangban, amennyiben az adatszolgáltató befektetési vállalkozás egy csoport része, a jelentett értéket a csoport részét képező valamennyi befektetési vállalkozásra vonatkozóan kombinált alapon kell meghatározni.

A jelentett összeg az az összeg, amelyet a K-faktoroknak a vonatkozó együtthatók alkalmazása előtti kiszámításához használnának.

0030

(Kombinált) kezelt ügyfélmegbízások – Származtatott ügyletek

Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikke (1) bekezdése b) pontjának ii. alpontja.

Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikkének (2) bekezdésével összhangban, amennyiben az adatszolgáltató befektetési vállalkozás egy csoport része, a jelentett értéket a csoport részét képező valamennyi befektetési vállalkozásra vonatkozóan kombinált alapon kell meghatározni.

A jelentett összeg az az összeg, amelyet a K-faktoroknak a vonatkozó együtthatók alkalmazása előtti kiszámításához használnának.

0040

Őrzött és kezelt eszközök

Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikke (1) bekezdésének c) pontja.

A jelentett összeg az az összeg, amelyet a K-faktoroknak a vonatkozó együtthatók alkalmazása előtti kiszámításához használnának.

0050

Tartott ügyfélpénz (CMH)

Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikke (1) bekezdésének d) pontja.

A jelentett összeg az az összeg, amelyet a K-faktoroknak a vonatkozó együtthatók alkalmazása előtti kiszámításához használnának.

0060

Napi kereskedési forgalom – Azonnali ügyletek és származtatott ügyletek

Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikke (1) bekezdésének e) pontja.

A jelentett összeg az az összeg, amelyet a K-faktoroknak a vonatkozó együtthatók alkalmazása előtti kiszámításához használnának.

0070

Nettó pozíciókockázat

Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikke (1) bekezdésének f) pontja.

A jelentett összeg az az összeg, amelyet a K-faktoroknak a vonatkozó együtthatók alkalmazása előtti kiszámításához használnának.

0080

Befizetett klíringletét

Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikke (1) bekezdésének f) pontja.

A jelentett összeg az az összeg, amelyet a K-faktoroknak a vonatkozó együtthatók alkalmazása előtti kiszámításához használnának.

0090

A kereskedési partnerek nemteljesítésének kockázata

Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikke (1) bekezdésének g) pontja.

A jelentett összeg az az összeg, amelyet a K-faktoroknak a vonatkozó együtthatók alkalmazása előtti kiszámításához használnának.

0100

(Kombinált) mérlegfőösszeg a mérlegen kívüli tételekkel együtt

Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikke (1) bekezdésének h) pontja.

Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikkének (2) bekezdésével összhangban, amennyiben az adatszolgáltató befektetési vállalkozás egy csoport része, a jelentett értéket a csoport részét képező valamennyi befektetési vállalkozásra vonatkozóan kombinált alapon kell meghatározni.

0110

Kombinált éves bruttó összbevétel

Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikke (1) bekezdésének i) pontja.

Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikkének (2) bekezdésével összhangban, amennyiben az adatszolgáltató befektetési vállalkozás egy csoport része, a jelentett értéket a csoport részét képező valamennyi befektetési vállalkozásra vonatkozóan kombinált alapon kell meghatározni.

0120

Éves bruttó összbevétel

Az éves bruttó összbevétel értéke az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikkének (2) bekezdése szerint a csoporton belül termelt bruttó bevételek nélkül.

0130

(–) Az éves bruttó bevétel csoporton belüli része

Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikkének (2) bekezdése szerint a befektetésivállalkozás-csoporton belül termelt bruttó bevétel értéke.

0140

Ebből: megbízások átvételéből és továbbításából származó bevételek

Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.

A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 2. pontja.

0150

Ebből: megbízások ügyfelek nevében történő végrehajtásából származó bevételek

Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.

A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 2. pontja.

0160

Ebből: saját számlás kereskedésből származó bevétel

Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.

A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 2. pontja.

0170

Ebből: portfóliókezelésből származó bevétel

Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.

A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 2. pontja.

0180

Ebből: befektetési tanácsadásból származó bevétel

Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.

A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 2. pontja.

0190

Ebből: pénzügyi eszközök jegyzésére vonatkozó garanciavállalásból/biztos elkötelezettség alapján történő elhelyezéséből származó bevétel

Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.

A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 2. pontja.

0200

Ebből: biztos elkötelezettség nélküli elhelyezésből származó bevétel

Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.

A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 2. pontja.

0210

Ebből: MTF működtetéséből származó bevétel

Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.

A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 2. pontja.

0220

Ebből: OTF működtetéséből származó bevétel

Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.

A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 2. pontja.

0230

Ebből: pénzügyi eszközök letéti őrzéséből és kezeléséből származó bevétel

Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.

A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 3. pontja.

0240

Ebből: befektetőknek nyújtott hitelekből vagy kölcsönökből származó bevétel

Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.

A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 3. pontja.

0250

Ebből: vállalkozások számára a tőkestruktúrával, ipari stratégiával és kapcsolódó ügyekkel kapcsolatban nyújtott tanácsadásból, valamint vállalkozások egyesülésével és felvásárlásával kapcsolatos tanácsadásból és szolgáltatásokból származó bevétel

Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.

A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 3. pontja.

0260

Ebből: devizaszolgáltatásokból származó bevétel

Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.

A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 3. pontja.

0270

Ebből: befektetési kutatás és pénzügyi elemzés

Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.

A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 3. pontja.

0280

Ebből: jegyzési garanciavállaláshoz kapcsolódó szolgáltatásokból származó bevétel

Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.

A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 3. pontja.

0290

Ebből: származtatott ügyletek alapjául szolgáló eszközökkel kapcsolatos befektetési szolgáltatások és kiegészítő tevékenységek

Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.

A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 3. pontja.

3.   K-FAKTOR-KÖVETELMÉNYEK – KIEGÉSZÍTŐ ADATOK

3.1.   Általános megjegyzések

| 12. | Az I 06.00-ban az AUM, ASA, CMH, COH és DTF K-faktorok mindegyike két külön táblázatot tartalmaz. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Az első táblázat oszlopai a „faktorösszegre” vonatkozó információkat tartalmazzák az adatszolgáltatási negyedév minden egyes hónapjára vonatkozóan. A faktorösszeg az egyes K-faktorok kiszámításához az (EU) 2019/2033 rendelet 15. cikke (2) bekezdésének 1. táblázatában szereplő együttható alkalmazása előtt használt érték. |
| --- | --- |

13.

| 14. | A második táblázat a faktorösszeg kiszámításához szükséges részletes információkat tartalmazza.
  A kezelt eszközállomány (AUM) esetében ez a kezelt eszközök értékének felel meg a hónap utolsó napján, az (EU) 2019/2033 rendelet 17. cikkében meghatározottak szerint.
  A tartott ügyfélpénz (CMH), az őrzött és kezelt eszközök (ASA), a kezelt ügyfélmegbízások (COH) és a napi kereskedési forgalom (DTF) esetében a jelentett érték az adott mutató havi átlagos napi értékének felel meg. |
| --- | --- |

14.

A kezelt eszközállomány (AUM) esetében ez a kezelt eszközök értékének felel meg a hónap utolsó napján, az (EU) 2019/2033 rendelet 17. cikkében meghatározottak szerint.

A tartott ügyfélpénz (CMH), az őrzött és kezelt eszközök (ASA), a kezelt ügyfélmegbízások (COH) és a napi kereskedési forgalom (DTF) esetében a jelentett érték az adott mutató havi átlagos napi értékének felel meg.

3.2.   I 06.01 – KEZELT ESZKÖZÖK – KIEGÉSZÍTŐ ADATOK (I 6.1.)

3.2.1.   A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató

| Sor | Jogszabályi hivatkozások és útmutató |
| --- | --- |
| 0010 | Kezelt eszközök (AUM) (átlagösszegek)

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 27. pontja.
  A teljes AUM számtani átlagként megadott összege az (EU) 2019/2033 rendelet 17. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban. A feltüntetendő összeg a 0020–0040. sorok összege. |
| 0020 | Ebből: AUM – Diszkrecionális portfóliókezelés

  Azon eszközök teljes összege, amelyek vonatkozásában a befektetési vállalkozás portfóliókezelési szolgáltatást nyújt a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 8. pontjában meghatározottak szerint, és amelyet az (EU) 2019/2033 rendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban számítanak ki. |
| 0030 | Ebből: hivatalosan másik szervezetre bízott AUM

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 17. cikkének (2) bekezdése. |
| 0040 | AUM – Folyamatos, nem diszkrecionális tanácsadás

  Azon eszközök teljes összege, amelyek vonatkozásában a befektetési vállalkozás folyamatos és nem diszkrecionális jelleggel befektetési tanácsadási szolgáltatást nyújt a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 4. pontjában meghatározottak szerint. |

Sor

Jogszabályi hivatkozások és útmutató

0010

Kezelt eszközök (AUM) (átlagösszegek)

Az (EU) 2019/2033 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 27. pontja.

A teljes AUM számtani átlagként megadott összege az (EU) 2019/2033 rendelet 17. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban. A feltüntetendő összeg a 0020–0040. sorok összege.

0020

Ebből: AUM – Diszkrecionális portfóliókezelés

Azon eszközök teljes összege, amelyek vonatkozásában a befektetési vállalkozás portfóliókezelési szolgáltatást nyújt a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 8. pontjában meghatározottak szerint, és amelyet az (EU) 2019/2033 rendelet 17. cikkének (1) bekezdésével összhangban számítanak ki.

0030

Ebből: hivatalosan másik szervezetre bízott AUM

Az (EU) 2019/2033 rendelet 17. cikkének (2) bekezdése.

0040

AUM – Folyamatos, nem diszkrecionális tanácsadás

Azon eszközök teljes összege, amelyek vonatkozásában a befektetési vállalkozás folyamatos és nem diszkrecionális jelleggel befektetési tanácsadási szolgáltatást nyújt a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 4. pontjában meghatározottak szerint.

| Oszlopok | Jogszabályi hivatkozások és útmutató |
| --- | --- |
| 0010 | Faktorösszeg – t. hónap

  Az adatszolgáltatás tárgyát képező negyedév harmadik hónapjának végére vonatkozó (azaz a legfrissebb) AUM. |
| 0020 | Faktorösszeg – t-1. hónap

  Az adatszolgáltatás tárgyát képező negyedév második hónapjára vonatkozó AUM. |
| 0030 | Faktorösszeg – t-2. hónap

  Az adatszolgáltatás tárgyát képező negyedév első hónapjára vonatkozó AUM. |

Oszlopok

Jogszabályi hivatkozások és útmutató

0010

Faktorösszeg – t. hónap

Az adatszolgáltatás tárgyát képező negyedév harmadik hónapjának végére vonatkozó (azaz a legfrissebb) AUM.

0020

Faktorösszeg – t-1. hónap

Az adatszolgáltatás tárgyát képező negyedév második hónapjára vonatkozó AUM.

0030

Faktorösszeg – t-2. hónap

Az adatszolgáltatás tárgyát képező negyedév első hónapjára vonatkozó AUM.

3.3.   I 06.02 – A KEZELT ESZKÖZÖK HAVI ÉRTÉKEI (I 6.2.)

3.3.1.   A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató

| Sor | Jogszabályi hivatkozások és útmutató |
| --- | --- |
| 0010 | A kezelt összes eszköz havi értékei

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 27. pontja.
  A kezelt összes eszköz havi értékei az adott hónap utolsó munkanapján az (EU) 2019/2033 rendelet 17. cikkének (1) bekezdése szerint.
  Az ebben a sorban feltüntetendő összeg a 0020–0040. sorok összege. |
| 0020 | A kezelt eszközök havi értéke – diszkrecionális portfóliókezelés

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 17. cikke (1) bekezdésével összhangban a jelentett összeg azon eszközök havi értéke az adott hónap utolsó munkanapján, amelyek vonatkozásában a befektetési vállalkozás portfóliókezelési szolgáltatást nyújt a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 8. pontjában meghatározottak szerint. |
| 0030 | Ebből: hivatalosan másik szervezetre bízott eszközök

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 17. cikkének (2) bekezdése.
  Azon eszközök havi értéke az adott hónap utolsó munkanapján, amelyek kezelését hivatalosan másik szervezetre bízták. |
| 0040 | A kezelt eszközök havi értéke – Folyamatos, nem diszkrecionális tanácsadás

  Azon eszközök teljes összege az adott hónap utolsó munkanapján, amelyek vonatkozásában a befektetési vállalkozás folyamatos és nem diszkrecionális jelleggel befektetési tanácsadási szolgáltatást nyújt a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 4. pontjában meghatározottak szerint. |

Sor

Jogszabályi hivatkozások és útmutató

0010

A kezelt összes eszköz havi értékei

Az (EU) 2019/2033 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 27. pontja.

A kezelt összes eszköz havi értékei az adott hónap utolsó munkanapján az (EU) 2019/2033 rendelet 17. cikkének (1) bekezdése szerint.

Az ebben a sorban feltüntetendő összeg a 0020–0040. sorok összege.

0020

A kezelt eszközök havi értéke – diszkrecionális portfóliókezelés

Az (EU) 2019/2033 rendelet 17. cikke (1) bekezdésével összhangban a jelentett összeg azon eszközök havi értéke az adott hónap utolsó munkanapján, amelyek vonatkozásában a befektetési vállalkozás portfóliókezelési szolgáltatást nyújt a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 8. pontjában meghatározottak szerint.

0030

Ebből: hivatalosan másik szervezetre bízott eszközök

Az (EU) 2019/2033 rendelet 17. cikkének (2) bekezdése.

Azon eszközök havi értéke az adott hónap utolsó munkanapján, amelyek kezelését hivatalosan másik szervezetre bízták.

0040

A kezelt eszközök havi értéke – Folyamatos, nem diszkrecionális tanácsadás

Azon eszközök teljes összege az adott hónap utolsó munkanapján, amelyek vonatkozásában a befektetési vállalkozás folyamatos és nem diszkrecionális jelleggel befektetési tanácsadási szolgáltatást nyújt a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 4. pontjában meghatározottak szerint.

| Oszlopok | Jogszabályi hivatkozások és útmutató |
| --- | --- |
| 0010–0140 | Hónap végi értékek

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 17. cikkének (1) bekezdése szerint az adott hónap utolsó munkanapjára vonatkozó értékek. |

Oszlopok

Jogszabályi hivatkozások és útmutató

0010–0140

Hónap végi értékek

Az (EU) 2019/2033 rendelet 17. cikkének (1) bekezdése szerint az adott hónap utolsó munkanapjára vonatkozó értékek.

3.4.   I 06.03 – TARTOTT ÜGYFÉLPÉNZ– KIEGÉSZÍTŐ ADATOK (I 6.3.)

3.4.1.   A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató

| Sor | Jogszabályi hivatkozások és útmutató |
| --- | --- |
| 0010 | Tartott ügyfélpénz (CMH) – Elkülönített (átlagösszegek)

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 28. és 49. pontja, valamint az elkülönített számla meghatározásáról szóló szabályozástechnikai standard 1. cikke (az (EU) 2019/2033 rendelet 15. cikke (5) bekezdésének b) pontja).
  Az (EU) 2019/2033 rendelet 18. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban a feltüntetendő érték az elkülönített számlákon tartott CMH napi értékeinek számtani átlaga. |
| 0020 | Tartott ügyfélpénz (CMH) – Nem elkülönített (átlagösszegek)

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 28. és 49. pontja.
  Az (EU) 2019/2033 rendelet 18. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban a feltüntetendő érték a nem elkülönített számlákon tartott CMH napi értékeinek számtani átlaga. |

Sor

Jogszabályi hivatkozások és útmutató

0010

Tartott ügyfélpénz (CMH) – Elkülönített (átlagösszegek)

Az (EU) 2019/2033 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 28. és 49. pontja, valamint az elkülönített számla meghatározásáról szóló szabályozástechnikai standard 1. cikke (az (EU) 2019/2033 rendelet 15. cikke (5) bekezdésének b) pontja).

Az (EU) 2019/2033 rendelet 18. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban a feltüntetendő érték az elkülönített számlákon tartott CMH napi értékeinek számtani átlaga.

0020

Tartott ügyfélpénz (CMH) – Nem elkülönített (átlagösszegek)

Az (EU) 2019/2033 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 28. és 49. pontja.

Az (EU) 2019/2033 rendelet 18. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban a feltüntetendő érték a nem elkülönített számlákon tartott CMH napi értékeinek számtani átlaga.

| Oszlopok | Jogszabályi hivatkozások és útmutató |
| --- | --- |
| 0010 | Faktorösszeg – t. hónap

  Az adatszolgáltatás tárgyát képező negyedév harmadik hónapjának végére vonatkozó (azaz a legfrissebb) CHM.
  Az összeget az (EU) 2019/2033 rendelet 18. cikkének (1) bekezdésében meghatározott időszakon belüli napi összegek számtani átlagaként kell kiszámítani. |
| 0020 | Faktorösszeg – t-1. hónap

  Az adatszolgáltatás tárgyát képező negyedév második hónapjának végére vonatkozó CHM.
  Az összeget az (EU) 2019/2033 rendelet 18. cikkének (1) bekezdésében meghatározott időszakon belüli napi összegek számtani átlagaként kell kiszámítani. |
| 0030 | Faktorösszeg – t-2. hónap

  Az adatszolgáltatás tárgyát képező negyedév első hónapjának végére vonatkozó CHM.
  Az összeget az (EU) 2019/2033 rendelet 18. cikkének (1) bekezdésében meghatározott időszakon belüli napi összegek számtani átlagaként kell kiszámítani. |

Oszlopok

Jogszabályi hivatkozások és útmutató

0010

Faktorösszeg – t. hónap

Az adatszolgáltatás tárgyát képező negyedév harmadik hónapjának végére vonatkozó (azaz a legfrissebb) CHM.

Az összeget az (EU) 2019/2033 rendelet 18. cikkének (1) bekezdésében meghatározott időszakon belüli napi összegek számtani átlagaként kell kiszámítani.

0020

Faktorösszeg – t-1. hónap

Az adatszolgáltatás tárgyát képező negyedév második hónapjának végére vonatkozó CHM.

Az összeget az (EU) 2019/2033 rendelet 18. cikkének (1) bekezdésében meghatározott időszakon belüli napi összegek számtani átlagaként kell kiszámítani.

0030

Faktorösszeg – t-2. hónap

Az adatszolgáltatás tárgyát képező negyedév első hónapjának végére vonatkozó CHM.

Az összeget az (EU) 2019/2033 rendelet 18. cikkének (1) bekezdésében meghatározott időszakon belüli napi összegek számtani átlagaként kell kiszámítani.

3.5.   I 06.04 – A TARTOTT ÜGYFÉLPÉNZ NAPI ÁTLAGOS ÖSSZÉRTÉKE (I 6.4.)

3.5.1.   A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató

| Sor | Jogszabályi hivatkozások és útmutató |
| --- | --- |
| 0010 | Tartott ügyfélpénz (CMH) napi összértéke – Elkülönített

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 28. és 49. pontja, valamint az elkülönített számla meghatározásáról szóló szabályozástechnikai standard (az (EU) 2019/2033 rendelet 15. cikke (5) bekezdésének b) pontja).
  Az (EU) 2019/2033 rendelet 18. cikke (1) bekezdésével összhangban a feltüntetendő érték az elkülönített számlákon tartott ügyfélpénz napi összértékének havi átlaga. |
| 0020 | Tartott ügyfélpénz (CMH) napi összértéke – Nem elkülönített

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 28. és 49. pontja.
  Az (EU) 2019/2033 rendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban a feltüntetendő érték a nem elkülönített számlákon tartott ügyfélpénz napi összértékének havi átlaga. |

Sor

Jogszabályi hivatkozások és útmutató

0010

Tartott ügyfélpénz (CMH) napi összértéke – Elkülönített

Az (EU) 2019/2033 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 28. és 49. pontja, valamint az elkülönített számla meghatározásáról szóló szabályozástechnikai standard (az (EU) 2019/2033 rendelet 15. cikke (5) bekezdésének b) pontja).

Az (EU) 2019/2033 rendelet 18. cikke (1) bekezdésével összhangban a feltüntetendő érték az elkülönített számlákon tartott ügyfélpénz napi összértékének havi átlaga.

0020

Tartott ügyfélpénz (CMH) napi összértéke – Nem elkülönített

Az (EU) 2019/2033 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 28. és 49. pontja.

Az (EU) 2019/2033 rendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban a feltüntetendő érték a nem elkülönített számlákon tartott ügyfélpénz napi összértékének havi átlaga.

| Oszlopok | Jogszabályi hivatkozások és útmutató |
| --- | --- |
| 0010–0080 | A tartott ügyfélpénz (CMH) napi összértékének havi átlagai

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban a befektetési vállalkozások minden hónapban adatot szolgáltatnak a tartott ügyfélpénz munkanap végi napi összértékének havi átlagértékéről. |

Oszlopok

Jogszabályi hivatkozások és útmutató

0010–0080

A tartott ügyfélpénz (CMH) napi összértékének havi átlagai

Az (EU) 2019/2033 rendelet 18. cikkének (1) bekezdésével összhangban a befektetési vállalkozások minden hónapban adatot szolgáltatnak a tartott ügyfélpénz munkanap végi napi összértékének havi átlagértékéről.

3.6.   I 06.05 – ŐRZÖTT ÉS KEZELT ESZKÖZÖK – KIEGÉSZÍTŐ ADATOK (I 6.5.)

3.6.1.   A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató

| Sor | Jogszabályi hivatkozások és útmutató |
| --- | --- |
| 0010 | Őrzött és kezelt eszközök (ASA) összesen (átlagösszegek)

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 29. pontja.
  A K-faktorok mérésére szolgáló módszereket meghatározó szabályozástechnikai standard 5. cikkének (1) bekezdése (az (EU) 2019/2033 rendelet 15. cikke (5) bekezdésének a) pontja).
  Az (EU) 2019/2033 rendelet 19. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban az őrzött és kezelt eszközök napi összértékének mozgóátlagaként kifejezett teljes ASA, az előző kilenc hónap minden munkanapjának végén mérve, kizárva a legutóbbi három hónapot. |
| 0020 | Ebből: pénzügyi eszközök valós értéke (2. szint)

  A K-faktorok mérésére szolgáló módszereket meghatározó szabályozástechnikai standard 5. cikke (1) bekezdésének a) pontja (az (EU) 2019/2033 rendelet 15. cikke (5) bekezdésének a) pontja).
  Az IFRS 13.81 szerint értékelt 2. szintű pénzügyi instrumentumok. |
| 0030 | Ebből: pénzügyi eszközök valós értéke (3. szint)

  A K-faktorok mérésére szolgáló módszereket meghatározó szabályozástechnikai standard 5. cikke (1) bekezdésének a) pontja (az (EU) 2019/2033 rendelet 15. cikke (5) bekezdésének a) pontja).
  Nem megfigyelhető bemeneti adatokon alapuló értékelés a rendelkezésre álló legjobb információk felhasználásával, az IFRS 13.86 alapján. |
| 0040 | Ebből: hivatalosan másik pénzügyi szervezetre bízott eszközök

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 19. cikkének (2) bekezdése.
  Az (EU) 2019/2033 rendelet 19. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban azon eszközök értéke számtani átlagként kifejezve, amelyek őrzését és kezelését hivatalosan másik pénzügyi szervezetre bízták. |
| 0050 | Ebből: másik pénzügyi szervezet eszközei, amelyeket hivatalosan a befektetési vállalkozásra bíztak

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 19. cikkének (2) bekezdése.
  Az (EU) 2019/2033 rendelet 19. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban másik pénzügyi szervezet azon eszközeinek értéke számtani átlagként kifejezve, amelyek őrzését és kezelését hivatalosan a befektetési vállalkozásra bízták. |

Sor

Jogszabályi hivatkozások és útmutató

0010

Őrzött és kezelt eszközök (ASA) összesen (átlagösszegek)

Az (EU) 2019/2033 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 29. pontja.

A K-faktorok mérésére szolgáló módszereket meghatározó szabályozástechnikai standard 5. cikkének (1) bekezdése (az (EU) 2019/2033 rendelet 15. cikke (5) bekezdésének a) pontja).

Az (EU) 2019/2033 rendelet 19. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban az őrzött és kezelt eszközök napi összértékének mozgóátlagaként kifejezett teljes ASA, az előző kilenc hónap minden munkanapjának végén mérve, kizárva a legutóbbi három hónapot.

0020

Ebből: pénzügyi eszközök valós értéke (2. szint)

A K-faktorok mérésére szolgáló módszereket meghatározó szabályozástechnikai standard 5. cikke (1) bekezdésének a) pontja (az (EU) 2019/2033 rendelet 15. cikke (5) bekezdésének a) pontja).

Az IFRS 13.81 szerint értékelt 2. szintű pénzügyi instrumentumok.

0030

Ebből: pénzügyi eszközök valós értéke (3. szint)

A K-faktorok mérésére szolgáló módszereket meghatározó szabályozástechnikai standard 5. cikke (1) bekezdésének a) pontja (az (EU) 2019/2033 rendelet 15. cikke (5) bekezdésének a) pontja).

Nem megfigyelhető bemeneti adatokon alapuló értékelés a rendelkezésre álló legjobb információk felhasználásával, az IFRS 13.86 alapján.

0040

Ebből: hivatalosan másik pénzügyi szervezetre bízott eszközök

Az (EU) 2019/2033 rendelet 19. cikkének (2) bekezdése.

Az (EU) 2019/2033 rendelet 19. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban azon eszközök értéke számtani átlagként kifejezve, amelyek őrzését és kezelését hivatalosan másik pénzügyi szervezetre bízták.

0050

Ebből: másik pénzügyi szervezet eszközei, amelyeket hivatalosan a befektetési vállalkozásra bíztak

Az (EU) 2019/2033 rendelet 19. cikkének (2) bekezdése.

Az (EU) 2019/2033 rendelet 19. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban másik pénzügyi szervezet azon eszközeinek értéke számtani átlagként kifejezve, amelyek őrzését és kezelését hivatalosan a befektetési vállalkozásra bízták.

| Oszlopok | Jogszabályi hivatkozások és útmutató |
| --- | --- |
| 0010 | Faktorösszeg – t. hónap

  Az adatszolgáltatás tárgyát képező negyedév harmadik hónapjának végére vonatkozó (azaz a legfrissebb) ASA. |
| 0020 | Faktorösszeg – t-1. hónap

  Az adatszolgáltatás tárgyát képező negyedév második hónapjának végére vonatkozó ASA. |
| 0030 | Faktorösszeg – t-2. hónap

  Az adatszolgáltatás tárgyát képező negyedév első hónapjára vonatkozó ASA. |

Oszlopok

Jogszabályi hivatkozások és útmutató

0010

Faktorösszeg – t. hónap

Az adatszolgáltatás tárgyát képező negyedév harmadik hónapjának végére vonatkozó (azaz a legfrissebb) ASA.

0020

Faktorösszeg – t-1. hónap

Az adatszolgáltatás tárgyát képező negyedév második hónapjának végére vonatkozó ASA.

0030

Faktorösszeg – t-2. hónap

Az adatszolgáltatás tárgyát képező negyedév első hónapjára vonatkozó ASA.

3.7.   I 06.06 – AZ ŐRZÖTT ÉS KEZELT ESZKÖZÖK NAPI ÁTLAGOS ÖSSZÉRTÉKE (I 6.6.)

3.7.1.   A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató

| Sor | Jogszabályi hivatkozások és útmutató |
| --- | --- |
| 0010 | Őrzött és kezelt eszközök

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 29. pontja.
  A K-faktorok mérésére szolgáló módszereket meghatározó szabályozástechnikai standard 5. cikkének (1) bekezdése (az (EU) 2019/2033 rendelet 15. cikke (5) bekezdésének a) pontja).
  Az (EU) 2019/2033 rendelet 19. cikke (1) bekezdésével összhangban a feltüntetendő érték az őrzött és kezelt eszközök napi összértékének havi átlaga. |
| 0020 | Ebből: pénzügyi eszközök valós értéke (2. szint)

  A K-faktorok mérésére szolgáló módszereket meghatározó szabályozástechnikai standard 5. cikkének (2) bekezdése (az (EU) 2019/2033 rendelet 15. cikke (5) bekezdésének a) pontja).
  Az IFRS 13.81 szerint értékelt 2. szintű pénzügyi instrumentumok. |
| 0030 | Ebből: pénzügyi eszközök valós értéke (3. szint)

  A K-faktorok mérésére szolgáló módszereket meghatározó szabályozástechnikai standard 5. cikke (1) bekezdésének a) pontja (az (EU) 2019/2033 rendelet 15. cikke (5) bekezdésének a) pontja).
  Nem megfigyelhető bemeneti adatokon alapuló értékelés a rendelkezésre álló legjobb információk felhasználásával, az IFRS 13.86 alapján. |
| 0040 | Ebből: hivatalosan másik pénzügyi szervezetre bízott eszközök

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 19. cikkének (2) bekezdése.
  Az (EU) 2019/2033 rendelet 19. cikke (1) bekezdésével összhangban a feltüntetendő érték azon eszközök napi átlagos összértékének havi átlaga, amelyek őrzését és kezelését hivatalosan másik pénzügyi szervezetre bízták. |
| 0050 | Ebből: másik pénzügyi szervezet eszközei, amelyeket hivatalosan a befektetési vállalkozásra bíztak

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 19. cikkének (2) bekezdése.
  Az (EU) 2019/2033 rendelet 19. cikke (1) bekezdésével összhangban a feltüntetendő érték más pénzügyi szervezet azon eszközei napi átlagos összértékének havi átlaga, amelyek őrzését és kezelését hivatalosan a befektetési vállalkozásra bízták. |

Sor

Jogszabályi hivatkozások és útmutató

0010

Őrzött és kezelt eszközök

Az (EU) 2019/2033 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 29. pontja.

A K-faktorok mérésére szolgáló módszereket meghatározó szabályozástechnikai standard 5. cikkének (1) bekezdése (az (EU) 2019/2033 rendelet 15. cikke (5) bekezdésének a) pontja).

Az (EU) 2019/2033 rendelet 19. cikke (1) bekezdésével összhangban a feltüntetendő érték az őrzött és kezelt eszközök napi összértékének havi átlaga.

0020

Ebből: pénzügyi eszközök valós értéke (2. szint)

A K-faktorok mérésére szolgáló módszereket meghatározó szabályozástechnikai standard 5. cikkének (2) bekezdése (az (EU) 2019/2033 rendelet 15. cikke (5) bekezdésének a) pontja).

Az IFRS 13.81 szerint értékelt 2. szintű pénzügyi instrumentumok.

0030

Ebből: pénzügyi eszközök valós értéke (3. szint)

A K-faktorok mérésére szolgáló módszereket meghatározó szabályozástechnikai standard 5. cikke (1) bekezdésének a) pontja (az (EU) 2019/2033 rendelet 15. cikke (5) bekezdésének a) pontja).

Nem megfigyelhető bemeneti adatokon alapuló értékelés a rendelkezésre álló legjobb információk felhasználásával, az IFRS 13.86 alapján.

0040

Ebből: hivatalosan másik pénzügyi szervezetre bízott eszközök

Az (EU) 2019/2033 rendelet 19. cikkének (2) bekezdése.

Az (EU) 2019/2033 rendelet 19. cikke (1) bekezdésével összhangban a feltüntetendő érték azon eszközök napi átlagos összértékének havi átlaga, amelyek őrzését és kezelését hivatalosan másik pénzügyi szervezetre bízták.

0050

Ebből: másik pénzügyi szervezet eszközei, amelyeket hivatalosan a befektetési vállalkozásra bíztak

Az (EU) 2019/2033 rendelet 19. cikkének (2) bekezdése.

Az (EU) 2019/2033 rendelet 19. cikke (1) bekezdésével összhangban a feltüntetendő érték más pénzügyi szervezet azon eszközei napi átlagos összértékének havi átlaga, amelyek őrzését és kezelését hivatalosan a befektetési vállalkozásra bízták.

| Oszlopok | Jogszabályi hivatkozások és útmutató |
| --- | --- |
| 0010–0080 | Az őrzött és kezelt eszközök napi összértékének havi átlagai

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 19. cikkének (1) bekezdésével összhangban a befektetési vállalkozások minden hónapban adatot szolgáltatnak az őrzött és kezelt eszközök munkanap végi napi összértékének havi átlagértékéről. |

Oszlopok

Jogszabályi hivatkozások és útmutató

0010–0080

Az őrzött és kezelt eszközök napi összértékének havi átlagai

Az (EU) 2019/2033 rendelet 19. cikkének (1) bekezdésével összhangban a befektetési vállalkozások minden hónapban adatot szolgáltatnak az őrzött és kezelt eszközök munkanap végi napi összértékének havi átlagértékéről.

3.8.   I 06.07 – KEZELT ÜGYFÉLMEGBÍZÁSOK (COH) – KIEGÉSZÍTŐ ADATOK (I 6.7.)

3.8.1.   A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató

| Sor | Jogszabályi hivatkozások és útmutató |
| --- | --- |
| 0010 | COH – Azonnali ügyletek (átlagösszegek)

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 30. pontjában meghatározott azonnali ügyletek (COH) értéke az (EU) 2019/2033 rendelet 20. cikkének (1) bekezdése szerint mérve.
  A befektetési vállalkozásoknak az (EU) 2019/2033 rendelet 20. cikke (1) bekezdése első albekezdésének megfelelően a legutóbbi három hónap kizárásával az előző hat hónapra vonatkozóan az azonnali ügyletekhez kapcsolódóan kezelt ügyfélmegbízások számtani átlagát kell megadniuk, és azt az (EU) 2019/2033 rendelet 20. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerint kell mérni. |
| 0020 | Ebből: ügyfélmegbízások végrehajtása

  Azon azonnali ügyletekre vonatkozó COH, amelyekkel kapcsolatban a befektetési vállalkozás a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 5. pontjának megfelelően megbízásokat hajt végre az ügyfelek nevében.
  Az (EU) 2019/2033 rendelet 20. cikke (1) bekezdése első albekezdésének megfelelően a legutóbbi három hónap kizárásával az előző hat hónapra vonatkozóan a kezelt ügyfélmegbízások értékének számtani átlagát kell megadni. |
| 0030 | Ebből: ügyfélmegbízások átvétele és továbbítása

  Azon azonnali ügyletekre vonatkozó COH, amelyekkel kapcsolatban a befektetési vállalkozás ügyfélmegbízások átvételét és továbbítását végzi.
  Az (EU) 2019/2033 rendelet 20. cikke (1) bekezdése első albekezdésének megfelelően a legutóbbi három hónap kizárásával az előző hat hónapra vonatkozóan a kezelt ügyfélmegbízások értékének számtani átlagát kell megadni. |
| 0040 | Kezelt ügyfélmegbízások (COH) – Származtatott ügyletek (átlagösszegek)

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 30. pontja.
  A befektetési vállalkozásoknak az (EU) 2019/2033 rendelet 20. cikke (1) bekezdése első albekezdésének megfelelően a legutóbbi három hónap kizárásával az előző hat hónapra vonatkozóan a származtatott ügyletekhez kapcsolódóan kezelt ügyfélmegbízások számtani átlagát kell megadniuk, és azt az (EU) 2019/2033 rendelet 20. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerint kell mérni. |
| 0050 | Ebből: ügyfélmegbízások végrehajtása

  Azon származtatott ügyletekre vonatkozó COH, amelyekkel kapcsolatban a befektetési vállalkozás a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 5. pontjának megfelelően megbízásokat hajt végre az ügyfelek nevében.
  Az (EU) 2019/2033 rendelet 20. cikke (1) bekezdése első albekezdésének megfelelően a legutóbbi három hónap kizárásával az előző hat hónapra vonatkozóan a kezelt ügyfélmegbízások értékének számtani átlagát kell megadni. |
| 0060 | Ebből: ügyfélmegbízások átvétele és továbbítása

  Azon származtatott ügyletekre vonatkozó COH, amelyekkel kapcsolatban a befektetési vállalkozás ügyfélmegbízások átvételét és továbbítását végzi.
  Az (EU) 2019/2033 rendelet 20. cikke (1) bekezdése első albekezdésének megfelelően a legutóbbi három hónap kizárásával az előző hat hónapra vonatkozóan a kezelt ügyfélmegbízások értékének számtani átlagát kell megadni. |

Sor

Jogszabályi hivatkozások és útmutató

0010

COH – Azonnali ügyletek (átlagösszegek)

Az (EU) 2019/2033 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 30. pontjában meghatározott azonnali ügyletek (COH) értéke az (EU) 2019/2033 rendelet 20. cikkének (1) bekezdése szerint mérve.

A befektetési vállalkozásoknak az (EU) 2019/2033 rendelet 20. cikke (1) bekezdése első albekezdésének megfelelően a legutóbbi három hónap kizárásával az előző hat hónapra vonatkozóan az azonnali ügyletekhez kapcsolódóan kezelt ügyfélmegbízások számtani átlagát kell megadniuk, és azt az (EU) 2019/2033 rendelet 20. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerint kell mérni.

0020

Ebből: ügyfélmegbízások végrehajtása

Azon azonnali ügyletekre vonatkozó COH, amelyekkel kapcsolatban a befektetési vállalkozás a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 5. pontjának megfelelően megbízásokat hajt végre az ügyfelek nevében.

Az (EU) 2019/2033 rendelet 20. cikke (1) bekezdése első albekezdésének megfelelően a legutóbbi három hónap kizárásával az előző hat hónapra vonatkozóan a kezelt ügyfélmegbízások értékének számtani átlagát kell megadni.

0030

Ebből: ügyfélmegbízások átvétele és továbbítása

Azon azonnali ügyletekre vonatkozó COH, amelyekkel kapcsolatban a befektetési vállalkozás ügyfélmegbízások átvételét és továbbítását végzi.

Az (EU) 2019/2033 rendelet 20. cikke (1) bekezdése első albekezdésének megfelelően a legutóbbi három hónap kizárásával az előző hat hónapra vonatkozóan a kezelt ügyfélmegbízások értékének számtani átlagát kell megadni.

0040

Kezelt ügyfélmegbízások (COH) – Származtatott ügyletek (átlagösszegek)

Az (EU) 2019/2033 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 30. pontja.

A befektetési vállalkozásoknak az (EU) 2019/2033 rendelet 20. cikke (1) bekezdése első albekezdésének megfelelően a legutóbbi három hónap kizárásával az előző hat hónapra vonatkozóan a származtatott ügyletekhez kapcsolódóan kezelt ügyfélmegbízások számtani átlagát kell megadniuk, és azt az (EU) 2019/2033 rendelet 20. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerint kell mérni.

0050

Ebből: ügyfélmegbízások végrehajtása

Azon származtatott ügyletekre vonatkozó COH, amelyekkel kapcsolatban a befektetési vállalkozás a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 5. pontjának megfelelően megbízásokat hajt végre az ügyfelek nevében.

Az (EU) 2019/2033 rendelet 20. cikke (1) bekezdése első albekezdésének megfelelően a legutóbbi három hónap kizárásával az előző hat hónapra vonatkozóan a kezelt ügyfélmegbízások értékének számtani átlagát kell megadni.

0060

Ebből: ügyfélmegbízások átvétele és továbbítása

Azon származtatott ügyletekre vonatkozó COH, amelyekkel kapcsolatban a befektetési vállalkozás ügyfélmegbízások átvételét és továbbítását végzi.

Az (EU) 2019/2033 rendelet 20. cikke (1) bekezdése első albekezdésének megfelelően a legutóbbi három hónap kizárásával az előző hat hónapra vonatkozóan a kezelt ügyfélmegbízások értékének számtani átlagát kell megadni.

| Oszlopok | Jogszabályi hivatkozások és útmutató |
| --- | --- |
| 0010 | Faktorösszeg – t. hónap

  Az adatszolgáltatás tárgyát képező negyedév harmadik hónapjának végére vonatkozó (azaz a legfrissebb) COH értéke. |
| 0020 | Faktorösszeg – t-1. hónap

  Az adatszolgáltatás tárgyát képező negyedév második hónapjának végére vonatkozó COH értéke. |
| 0030 | Faktorösszeg – t-2. hónap

  Az adatszolgáltatás tárgyát képező negyedév első hónapjának végére vonatkozó COH értéke. |

Oszlopok

Jogszabályi hivatkozások és útmutató

0010

Faktorösszeg – t. hónap

Az adatszolgáltatás tárgyát képező negyedév harmadik hónapjának végére vonatkozó (azaz a legfrissebb) COH értéke.

0020

Faktorösszeg – t-1. hónap

Az adatszolgáltatás tárgyát képező negyedév második hónapjának végére vonatkozó COH értéke.

0030

Faktorösszeg – t-2. hónap

Az adatszolgáltatás tárgyát képező negyedév első hónapjának végére vonatkozó COH értéke.

3.9.   I 06.08 – A KEZELT ÜGYFÉLMEGBÍZÁSOK NAPI ÁTLAGOS ÖSSZÉRTÉKE (I 6.8.)

3.9.1.   A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató

| Sor | Jogszabályi hivatkozások és útmutató |
| --- | --- |
| 0010 | Kezelt ügyfélmegbízások napi összértéke – Azonnali ügyletek

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 30. pontja.
  Az (EU) 2019/2033 rendelet 20. cikkének (1) bekezdésével összhangban az azonnali ügyletekre vonatkozóan kezelt ügyfélmegbízások napi összértékének adott havi átlaga, amelyet az (EU) 2019/2033 rendelet 20. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerint kell mérni. |
| 0020 | Ebből: ügyfélmegbízások végrehajtása

  Azon azonnali ügyletekre vonatkozóan kezelt ügyfélmegbízások napi összértékének átlaga, amelyekkel kapcsolatban a befektetési vállalkozás a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 5. pontjának megfelelően megbízásokat hajt végre az ügyfelek nevében. |
| 0030 | Ebből: ügyfélmegbízások átvétele és továbbítása

  Azon azonnali ügyletekre vonatkozóan kezelt ügyfélmegbízások napi összértékének átlaga, amelyekkel kapcsolatban a befektetési vállalkozás ügyfélmegbízások átvételét és továbbítását végzi. |
| 0040 | Kezelt ügyfélmegbízások napi összértéke – Származtatott ügyletek

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 30. pontja.
  Az (EU) 2019/2033 rendelet 20. cikkének (1) bekezdésével összhangban a származtatott ügyletekre vonatkozóan kezelt ügyfélmegbízások napi összértékének adott havi átlaga, amelyet az (EU) 2019/2033 rendelet 20. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerint kell mérni. |
| 0050 | Ebből: ügyfélmegbízások végrehajtása

  Azon származtatott ügyletekre vonatkozóan kezelt ügyfélmegbízások napi összértékének átlaga, amelyekkel kapcsolatban a befektetési vállalkozás a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 5. pontjának megfelelően megbízásokat hajt végre az ügyfelek nevében. |
| 0060 | Ebből: ügyfélmegbízások átvétele és továbbítása

  Azon származtatott ügyletekre vonatkozóan kezelt ügyfélmegbízások napi összértékének átlaga, amelyekkel kapcsolatban a befektetési vállalkozás ügyfélmegbízások átvételét és továbbítását végzi. |

Sor

Jogszabályi hivatkozások és útmutató

0010

Kezelt ügyfélmegbízások napi összértéke – Azonnali ügyletek

Az (EU) 2019/2033 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 30. pontja.

Az (EU) 2019/2033 rendelet 20. cikkének (1) bekezdésével összhangban az azonnali ügyletekre vonatkozóan kezelt ügyfélmegbízások napi összértékének adott havi átlaga, amelyet az (EU) 2019/2033 rendelet 20. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerint kell mérni.

0020

Ebből: ügyfélmegbízások végrehajtása

Azon azonnali ügyletekre vonatkozóan kezelt ügyfélmegbízások napi összértékének átlaga, amelyekkel kapcsolatban a befektetési vállalkozás a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 5. pontjának megfelelően megbízásokat hajt végre az ügyfelek nevében.

0030

Ebből: ügyfélmegbízások átvétele és továbbítása

Azon azonnali ügyletekre vonatkozóan kezelt ügyfélmegbízások napi összértékének átlaga, amelyekkel kapcsolatban a befektetési vállalkozás ügyfélmegbízások átvételét és továbbítását végzi.

0040

Kezelt ügyfélmegbízások napi összértéke – Származtatott ügyletek

Az (EU) 2019/2033 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 30. pontja.

Az (EU) 2019/2033 rendelet 20. cikkének (1) bekezdésével összhangban a származtatott ügyletekre vonatkozóan kezelt ügyfélmegbízások napi összértékének adott havi átlaga, amelyet az (EU) 2019/2033 rendelet 20. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerint kell mérni.

0050

Ebből: ügyfélmegbízások végrehajtása

Azon származtatott ügyletekre vonatkozóan kezelt ügyfélmegbízások napi összértékének átlaga, amelyekkel kapcsolatban a befektetési vállalkozás a 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 5. pontjának megfelelően megbízásokat hajt végre az ügyfelek nevében.

0060

Ebből: ügyfélmegbízások átvétele és továbbítása

Azon származtatott ügyletekre vonatkozóan kezelt ügyfélmegbízások napi összértékének átlaga, amelyekkel kapcsolatban a befektetési vállalkozás ügyfélmegbízások átvételét és továbbítását végzi.

| Oszlopok | Jogszabályi hivatkozások és útmutató |
| --- | --- |
| 0010–0050 | A kezelt ügyfélmegbízások napi összértékének havi átlagai

  A befektetési vállalkozások az (EU) 2019/2033 rendelet 20. cikkének (1) bekezdésével összhangban havonta adatot szolgáltatnak a kezelt ügyfélmegbízások napi összértékének havi átlagáról. |

Oszlopok

Jogszabályi hivatkozások és útmutató

0010–0050

A kezelt ügyfélmegbízások napi összértékének havi átlagai

A befektetési vállalkozások az (EU) 2019/2033 rendelet 20. cikkének (1) bekezdésével összhangban havonta adatot szolgáltatnak a kezelt ügyfélmegbízások napi összértékének havi átlagáról.

3.10.   I 06.09 – NETTÓ POZÍCIÓKOCKÁZATRA VONATKOZÓ K-FAKTOR (K-NPR) – KIEGÉSZÍTŐ ADATOK (I 6.9.)

3.10.1.   A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató

| Sor | Jogszabályi hivatkozások és útmutató |
| --- | --- |
| 0010 | Sztenderd módszer összesen

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 22. cikkének a) pontja.
  Pozíciók, amelyek esetében a szavatolótőke-követelményt az 575/2013/EU rendelet harmadik része IV. címének 2., 3. vagy 4. fejezetével összhangban határozzák meg. |
| 0020 | Pozíciókockázat

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 22. cikkének a) pontja és 21. cikkének (3) bekezdése.
  Kereskedési könyvi pozíciók, amelyek esetében a pozíciókockázatra vonatkozó szavatolótőke-követelményt az 575/2013/EU rendelet harmadik része IV. címének 2. fejezetével összhangban határozzák meg. |
| 0030 | Tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentumok

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 22. cikkének a) pontja és 21. cikkének (3) bekezdése.
  Tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentumokban fennálló kereskedési könyvi pozíciók, amelyek esetében a szavatolótőke-követelményt az 575/2013/EU rendelet harmadik része IV. címe 2. fejezetének 3. szakaszával összhangban határozzák meg. |
| 0040 | Hitelviszonyt megtestesítő instrumentumok

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 22. cikkének a) pontja és 21. cikkének (3) bekezdése.
  Hitelviszonyt megtestesítő instrumentumokban fennálló kereskedési könyvi pozíciók, amelyek esetében a szavatolótőke-követelményt az 575/2013/EU rendelet harmadik része IV. címe 2. fejezetének 2. szakaszával összhangban határozzák meg. |
| 0050 | Ebből: értékpapírosítások

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 22. cikkének a) pontja és 21. cikkének (3) bekezdése.
  Az 575/2013/EU rendelet 337. cikkében említett értékpapírosítási eszközökben fennálló pozíciók és az 575/2013/EU rendelet 338. cikkében említett korrelációkereskedési portfólióban fennálló pozíciók. |
| 0055 | Egyedi módszer a kollektív befektetési formák pozíciókockázatára

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 22. cikkének a) pontja és 21. cikkének (3) bekezdése.
  A kollektív befektetési formákban lévő pozíciók teljes kockázati kitettségértéke, amennyiben a tőkekövetelményeket az 575/2013/EU rendelet 348. cikke (1) bekezdésének megfelelően számítják ki azonnal vagy az 575/2013/EU rendelet 350. cikke (3) bekezdésének c) pontjában meghatározott felső korlát következményeként. Az 575/2013/EU rendelet ezeket a pozíciókat nem rendeli kifejezetten sem kamatlábkockázathoz, sem részvénypiaci kockázathoz.
  Az 575/2013/EU rendelet 348. cikke (1) bekezdésének első mondata szerinti egyedi módszer alkalmazásakor a feltüntetendő érték a kérdéses KBF-kitettség nettó pozíciójának 32 %-a.
  Az 575/2013/EU rendelet 348. cikke (1) bekezdésének második mondata szerinti egyedi módszer alkalmazásakor a feltüntetendő érték a kérdéses KBF-kitettség nettó pozíciójának 32 %-a, valamint e nettó pozíció 40 %-a és az adott KBF-kitettséghez kapcsolódó devizaárfolyam-kockázatból eredő szavatolótőke-követelmény különbözete közül az alacsonyabb érték. |
| 0060 | Devizaárfolyam-kockázat

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 22. cikkének a) pontja és 21. cikkének (3) és (4) bekezdése.
  Devizaárfolyam-kockázatnak kitett pozíciók, amelyek esetében a szavatolótőke-követelményt az 575/2013/EU rendelet harmadik része IV. címének 3. fejezetével összhangban határozzák meg. |
| 0070 | Árukockázat

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 22. cikkének a) pontja és 21. cikkének (3) és (4) bekezdése.
  Árukockázatnak kitett pozíciók, amelyek esetében a szavatolótőke-követelményt az 575/2013/EU rendelet harmadik része IV. címének 4. fejezetével összhangban határozzák meg. |
| 0080 | Belső modellen alapuló módszer

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 21. cikkének (3) és (4) bekezdése és 57. cikkének (2) bekezdése.
  Devizaárfolyam-kockázatnak vagy árukockázatnak kitett kereskedési könyvi és nem kereskedési könyvi pozíciók, amelyek esetében a szavatolótőke-követelményt az 575/2013/EU rendelet harmadik része IV. címének 5. fejezetével összhangban határozzák meg. |

Sor

Jogszabályi hivatkozások és útmutató

0010

Sztenderd módszer összesen

Az (EU) 2019/2033 rendelet 22. cikkének a) pontja.

Pozíciók, amelyek esetében a szavatolótőke-követelményt az 575/2013/EU rendelet harmadik része IV. címének 2., 3. vagy 4. fejezetével összhangban határozzák meg.

0020

Pozíciókockázat

Az (EU) 2019/2033 rendelet 22. cikkének a) pontja és 21. cikkének (3) bekezdése.

Kereskedési könyvi pozíciók, amelyek esetében a pozíciókockázatra vonatkozó szavatolótőke-követelményt az 575/2013/EU rendelet harmadik része IV. címének 2. fejezetével összhangban határozzák meg.

0030

Tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentumok

Az (EU) 2019/2033 rendelet 22. cikkének a) pontja és 21. cikkének (3) bekezdése.

Tulajdoni részesedést megtestesítő instrumentumokban fennálló kereskedési könyvi pozíciók, amelyek esetében a szavatolótőke-követelményt az 575/2013/EU rendelet harmadik része IV. címe 2. fejezetének 3. szakaszával összhangban határozzák meg.

0040

Hitelviszonyt megtestesítő instrumentumok

Az (EU) 2019/2033 rendelet 22. cikkének a) pontja és 21. cikkének (3) bekezdése.

Hitelviszonyt megtestesítő instrumentumokban fennálló kereskedési könyvi pozíciók, amelyek esetében a szavatolótőke-követelményt az 575/2013/EU rendelet harmadik része IV. címe 2. fejezetének 2. szakaszával összhangban határozzák meg.

0050

Ebből: értékpapírosítások

Az (EU) 2019/2033 rendelet 22. cikkének a) pontja és 21. cikkének (3) bekezdése.

Az 575/2013/EU rendelet 337. cikkében említett értékpapírosítási eszközökben fennálló pozíciók és az 575/2013/EU rendelet 338. cikkében említett korrelációkereskedési portfólióban fennálló pozíciók.

0055

Egyedi módszer a kollektív befektetési formák pozíciókockázatára

Az (EU) 2019/2033 rendelet 22. cikkének a) pontja és 21. cikkének (3) bekezdése.

A kollektív befektetési formákban lévő pozíciók teljes kockázati kitettségértéke, amennyiben a tőkekövetelményeket az 575/2013/EU rendelet 348. cikke (1) bekezdésének megfelelően számítják ki azonnal vagy az 575/2013/EU rendelet 350. cikke (3) bekezdésének c) pontjában meghatározott felső korlát következményeként. Az 575/2013/EU rendelet ezeket a pozíciókat nem rendeli kifejezetten sem kamatlábkockázathoz, sem részvénypiaci kockázathoz.

Az 575/2013/EU rendelet 348. cikke (1) bekezdésének első mondata szerinti egyedi módszer alkalmazásakor a feltüntetendő érték a kérdéses KBF-kitettség nettó pozíciójának 32 %-a.

Az 575/2013/EU rendelet 348. cikke (1) bekezdésének második mondata szerinti egyedi módszer alkalmazásakor a feltüntetendő érték a kérdéses KBF-kitettség nettó pozíciójának 32 %-a, valamint e nettó pozíció 40 %-a és az adott KBF-kitettséghez kapcsolódó devizaárfolyam-kockázatból eredő szavatolótőke-követelmény különbözete közül az alacsonyabb érték.

0060

Devizaárfolyam-kockázat

Az (EU) 2019/2033 rendelet 22. cikkének a) pontja és 21. cikkének (3) és (4) bekezdése.

Devizaárfolyam-kockázatnak kitett pozíciók, amelyek esetében a szavatolótőke-követelményt az 575/2013/EU rendelet harmadik része IV. címének 3. fejezetével összhangban határozzák meg.

0070

Árukockázat

Az (EU) 2019/2033 rendelet 22. cikkének a) pontja és 21. cikkének (3) és (4) bekezdése.

Árukockázatnak kitett pozíciók, amelyek esetében a szavatolótőke-követelményt az 575/2013/EU rendelet harmadik része IV. címének 4. fejezetével összhangban határozzák meg.

0080

Belső modellen alapuló módszer

Az (EU) 2019/2033 rendelet 21. cikkének (3) és (4) bekezdése és 57. cikkének (2) bekezdése.

Devizaárfolyam-kockázatnak vagy árukockázatnak kitett kereskedési könyvi és nem kereskedési könyvi pozíciók, amelyek esetében a szavatolótőke-követelményt az 575/2013/EU rendelet harmadik része IV. címének 5. fejezetével összhangban határozzák meg.

3.11.   I 06.10 – BEFIZETETT KLÍRINGLETÉT (CMG) – KIEGÉSZÍTŐ ADATOK (I. 6.10.)

| 15. | Ebben a táblában a saját számlás kereskedést folyató befektetési vállalkozásoknak az elfogadott központi szerződő felek azon klíringtagjairól kell adatot szolgáltatniuk, amelyek a befektetési vállalkozás ügyleteinek végrehajtásért és kiegyenlítéséért felelősek. |
| --- | --- |

15.

3.11.1.   A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató

| Oszlop | Jogszabályi hivatkozások és útmutató |
| --- | --- |
| 0010–0030 | Klíringtag |
| 0010 | Név

  A befektetési vállalkozásoknak meg kell adniuk az elfogadott központi szerződő felek azon klíringtagjainak nevét, amelyek a saját számlás kereskedést folytató befektetési vállalkozás ügyleteinek végrehajtásért és kiegyenlítéséért felelősek. |
| 0020 | Kód

  A sorazonosító részét képező kódnak minden egyes jelentett jogalany esetében egyedinek kell lennie. Befektetési vállalkozások esetében a kód a LEI-kód. Más szervezetek esetében a kód a LEI-kód, ha pedig az nem áll rendelkezésre, akkor valamely nemzeti azonosító kód. A kódnak egyedinek kell lennie, és azt minden táblában, mindig következetesen kell használni. A kódra vonatkozó mezőnek mindig kell tartalmaznia valamilyen értéket. |
| 0030 | A kód típusa

  A 0020. oszlopban megadott kódtípust „LEI-kódtípusként” vagy „nemzeti azonosító kódtípusként” kell azonosítani. |
| 0040–0060 | A klíringletét összértékéhez előírt hozzájárulás napi szinten

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 23. cikkének (2) bekezdésével összhangban a befektetési vállalkozásoknak a megelőző három hónap azon három napjára vonatkozóan kell adatot szolgáltatniuk, amelyeken a klíringletét összértékére vonatkozóan a legmagasabb, a második legmagasabb és a harmadik legmagasabb előírt értéket számították ki.
  A befektetési vállalkozásnak minden olyan klíringtagot fel kell tüntetnie a táblában, amelyeket az említett napok legalább egyikén igénybe vett.
  A klíringletét napi szintű összértékéhez előírt hozzájárulást az (EU) 2019/2033 rendelet 23. cikkének (2) bekezdésében említett 1,3-as szorzótényezővel való szorzás előtti összegként kell megadni. |
| 0040 | A klíringletét napi szintű összértékéhez előírt hozzájárulás – az előírt teljes letét legmagasabb összegének napján |
| 0050 | A klíringletét napi szintű összértékéhez előírt hozzájárulás – az előírt teljes letét második legmagasabb összegének napján |
| 0060 | A klíringletét napi szintű összértékéhez előírt hozzájárulás – az előírt teljes letét harmadik legmagasabb összegének napján |

Oszlop

Jogszabályi hivatkozások és útmutató

0010–0030

Klíringtag

0010

Név

A befektetési vállalkozásoknak meg kell adniuk az elfogadott központi szerződő felek azon klíringtagjainak nevét, amelyek a saját számlás kereskedést folytató befektetési vállalkozás ügyleteinek végrehajtásért és kiegyenlítéséért felelősek.

0020

Kód

A sorazonosító részét képező kódnak minden egyes jelentett jogalany esetében egyedinek kell lennie. Befektetési vállalkozások esetében a kód a LEI-kód. Más szervezetek esetében a kód a LEI-kód, ha pedig az nem áll rendelkezésre, akkor valamely nemzeti azonosító kód. A kódnak egyedinek kell lennie, és azt minden táblában, mindig következetesen kell használni. A kódra vonatkozó mezőnek mindig kell tartalmaznia valamilyen értéket.

0030

A kód típusa

A 0020. oszlopban megadott kódtípust „LEI-kódtípusként” vagy „nemzeti azonosító kódtípusként” kell azonosítani.

0040–0060

A klíringletét összértékéhez előírt hozzájárulás napi szinten

Az (EU) 2019/2033 rendelet 23. cikkének (2) bekezdésével összhangban a befektetési vállalkozásoknak a megelőző három hónap azon három napjára vonatkozóan kell adatot szolgáltatniuk, amelyeken a klíringletét összértékére vonatkozóan a legmagasabb, a második legmagasabb és a harmadik legmagasabb előírt értéket számították ki.

A befektetési vállalkozásnak minden olyan klíringtagot fel kell tüntetnie a táblában, amelyeket az említett napok legalább egyikén igénybe vett.

A klíringletét napi szintű összértékéhez előírt hozzájárulást az (EU) 2019/2033 rendelet 23. cikkének (2) bekezdésében említett 1,3-as szorzótényezővel való szorzás előtti összegként kell megadni.

0040

A klíringletét napi szintű összértékéhez előírt hozzájárulás – az előírt teljes letét legmagasabb összegének napján

0050

A klíringletét napi szintű összértékéhez előírt hozzájárulás – az előírt teljes letét második legmagasabb összegének napján

0060

A klíringletét napi szintű összértékéhez előírt hozzájárulás – az előírt teljes letét harmadik legmagasabb összegének napján

3.12.   I 06.11 – A KERESKEDÉSI PARTNEREK NEMTELJESÍTÉSÉNEK KOCKÁZATA (TCD) – KIEGÉSZÍTŐ ADATOK (I 6.11.)

3.12.1.   A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató

| Sor | Jogszabályi hivatkozások és útmutató |
| --- | --- |
| 0010–0080 | A kitettségérték meghatározásának módszere szerinti bontás |
| 0010 | Az (EU) 2019/2033 bizottsági rendelet alkalmazása: K-TCD

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 26. cikke
  Azon kitettségek, amelyek esetében a szavatolótőke-követelmény az (EU) 2019/2033 rendelet 26. cikkének megfelelően K-TCD-ként kerül kiszámításra. |
| 0020 | Alternatív módszerek: Az 575/2013/EU rendeletnek megfelelően meghatározott kitettségérték

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 25. cikke (4) bekezdésének első albekezdése.
  Kitettségek, amelyek kitettségértékét az 575/2013/EU rendeletnek megfelelően határozzák meg, és amelyek kapcsolódó szavatolótőke-követelményét a kitettségérték és az (EU) 2019/2033 rendelet 26. cikkének 2. táblázatában meghatározott kockázati tényező szorzataként számítják ki. |
| 0030 | A partnerkockázatra alkalmazandó sztenderd módszer (SA-CCR)

  Az 575/2013/EU rendelet 274. cikke. |
| 0040 | A partnerkockázatra alkalmazandó egyszerűsített sztenderd módszer

  Az 575/2013/EU rendelet 281. cikke. |
| 0050 | Az eredeti kitettség szerinti módszer

  Az 575/2013/EU rendelet 282. cikke |
| 0060 | Alternatív módszerek: Az 575/2013/EU rendelet keretének teljeskörű alkalmazása

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 25. cikke (4) bekezdésének második albekezdése.
  Kitettségek, amelyek kitettségértékét és szavatolótőke-követelményét az 575/2013/EU rendeletnek megfelelően határozzák meg. |
| 0070 | Tájékoztató adat: hitelértékelési korrekciós (CVA) komponens

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 25. cikkének (5) bekezdése és 26. cikke.
  Amennyiben az intézmény az (EU) 2019/2033 rendelet 26. cikke szerinti módszert alkalmazza, vagy az (EU) 2019/2033 rendelet 26. cikke (5) bekezdésének első albekezdésében foglalt eltérést alkalmazza, a CVA-összetevőt a CVA-szorzótényező alkalmazása utáni releváns összeg és a CVA-szorzótényező alkalmazása előtti megfelelő összeg különbségeként kell meghatározni.
  Amennyiben az intézmény az (EU) 2019/2033 rendelet 25. cikke (5) bekezdésének második albekezdésétől való eltérést alkalmazza, a CVA-összetevőt az 575/2013/EU rendelet harmadik része VI. címének megfelelően kell meghatározni. |
| 0080 | ebből: az 575/2013/EU rendelettel összhangban kiszámítva

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 25. cikke (5) bekezdésének második albekezdése. |
| 0090–0110 | Partnertípus szerinti bontás

  A partnertípus szerinti bontás az (EU) 2019/2033 rendelet 26. cikkének 2. táblázatában említett partnertípusokon alapul. |
| 0090 | Központi kormányzatok, központi bankok és közszektorbeli intézmények |
| 0100 | Hitelintézetek és befektetési vállalkozások |
| 0110 | Egyéb partnerek |

Sor

Jogszabályi hivatkozások és útmutató

0010–0080

A kitettségérték meghatározásának módszere szerinti bontás

0010

Az (EU) 2019/2033 bizottsági rendelet alkalmazása: K-TCD

Az (EU) 2019/2033 rendelet 26. cikke

Azon kitettségek, amelyek esetében a szavatolótőke-követelmény az (EU) 2019/2033 rendelet 26. cikkének megfelelően K-TCD-ként kerül kiszámításra.

0020

Alternatív módszerek: Az 575/2013/EU rendeletnek megfelelően meghatározott kitettségérték

Az (EU) 2019/2033 rendelet 25. cikke (4) bekezdésének első albekezdése.

Kitettségek, amelyek kitettségértékét az 575/2013/EU rendeletnek megfelelően határozzák meg, és amelyek kapcsolódó szavatolótőke-követelményét a kitettségérték és az (EU) 2019/2033 rendelet 26. cikkének 2. táblázatában meghatározott kockázati tényező szorzataként számítják ki.

0030

A partnerkockázatra alkalmazandó sztenderd módszer (SA-CCR)

Az 575/2013/EU rendelet 274. cikke.

0040

A partnerkockázatra alkalmazandó egyszerűsített sztenderd módszer

Az 575/2013/EU rendelet 281. cikke.

0050

Az eredeti kitettség szerinti módszer

Az 575/2013/EU rendelet 282. cikke

0060

Alternatív módszerek: Az 575/2013/EU rendelet keretének teljeskörű alkalmazása

Az (EU) 2019/2033 rendelet 25. cikke (4) bekezdésének második albekezdése.

Kitettségek, amelyek kitettségértékét és szavatolótőke-követelményét az 575/2013/EU rendeletnek megfelelően határozzák meg.

0070

Tájékoztató adat: hitelértékelési korrekciós (CVA) komponens

Az (EU) 2019/2033 rendelet 25. cikkének (5) bekezdése és 26. cikke.

Amennyiben az intézmény az (EU) 2019/2033 rendelet 26. cikke szerinti módszert alkalmazza, vagy az (EU) 2019/2033 rendelet 26. cikke (5) bekezdésének első albekezdésében foglalt eltérést alkalmazza, a CVA-összetevőt a CVA-szorzótényező alkalmazása utáni releváns összeg és a CVA-szorzótényező alkalmazása előtti megfelelő összeg különbségeként kell meghatározni.

Amennyiben az intézmény az (EU) 2019/2033 rendelet 25. cikke (5) bekezdésének második albekezdésétől való eltérést alkalmazza, a CVA-összetevőt az 575/2013/EU rendelet harmadik része VI. címének megfelelően kell meghatározni.

0080

ebből: az 575/2013/EU rendelettel összhangban kiszámítva

Az (EU) 2019/2033 rendelet 25. cikke (5) bekezdésének második albekezdése.

0090–0110

Partnertípus szerinti bontás

A partnertípus szerinti bontás az (EU) 2019/2033 rendelet 26. cikkének 2. táblázatában említett partnertípusokon alapul.

0090

Központi kormányzatok, központi bankok és közszektorbeli intézmények

0100

Hitelintézetek és befektetési vállalkozások

0110

Egyéb partnerek

| Oszlop | Jogszabályi hivatkozások és útmutató |
| --- | --- |
| 0010 | K-faktor-követelmény

  A szavatolótőke-követelményről az (EU) 2019/2033 rendelet 26. cikkének vagy az 575/2013/EU rendelet alkalmazandó rendelkezéseinek megfelelően kell adatot szolgáltatni. |
| 0020 | Kitettségérték

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 27. cikkének vagy az 575/2013/EU rendelet alkalmazandó rendelkezéseinek megfelelően kiszámított kitettségérték. |
| 0030 | Pótlási költség (RC)

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 28. cikke. |
| 0040 | Potenciális jövőbeli kitettség (PFE)

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 29. cikke. |
| 0050 | Biztosíték (C)

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 30. cikkének (2) és (3) bekezdése.
  A feltüntetendő érték a biztosítéknak a kitettségérték kiszámításához használt értéke, és ezért adott esetben az (EU) 2019/2033 rendelet 30. cikkének (1) és (3) bekezdése szerinti volatilitási korrekció és devizanem-eltérési volatilitási korrekció alkalmazása utáni értéke. |

Oszlop

Jogszabályi hivatkozások és útmutató

0010

K-faktor-követelmény

A szavatolótőke-követelményről az (EU) 2019/2033 rendelet 26. cikkének vagy az 575/2013/EU rendelet alkalmazandó rendelkezéseinek megfelelően kell adatot szolgáltatni.

0020

Kitettségérték

Az (EU) 2019/2033 rendelet 27. cikkének vagy az 575/2013/EU rendelet alkalmazandó rendelkezéseinek megfelelően kiszámított kitettségérték.

0030

Pótlási költség (RC)

Az (EU) 2019/2033 rendelet 28. cikke.

0040

Potenciális jövőbeli kitettség (PFE)

Az (EU) 2019/2033 rendelet 29. cikke.

0050

Biztosíték (C)

Az (EU) 2019/2033 rendelet 30. cikkének (2) és (3) bekezdése.

A feltüntetendő érték a biztosítéknak a kitettségérték kiszámításához használt értéke, és ezért adott esetben az (EU) 2019/2033 rendelet 30. cikkének (1) és (3) bekezdése szerinti volatilitási korrekció és devizanem-eltérési volatilitási korrekció alkalmazása utáni értéke.

3.13.   I 06.12– NAPI KERESKEDÉS FORGALOM – KIEGÉSZÍTŐ ADATOK (I 6.12.)

3.13.1.   A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató

| Sor | Jogszabályi hivatkozások és útmutató |
| --- | --- |
| 0010 | Napi kereskedési forgalom (DTF) összértéke – azonnali ügyletek (átlagösszegek)

  A befektetési vállalkozásoknak az (EU) 2019/2033 rendelet 33. cikke (1) bekezdése első albekezdésének megfelelően a fennmaradó hat hónapra vonatkozóan az azonnali ügyletekhez kapcsolódó napi kereskedési forgalom számtani átlagát kell megadniuk, és azt az (EU) 2019/2033 rendelet 33. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerint kell mérni.
  Az ebben a mezőben feltüntetett összeg meghatározásakor figyelembe kell venni az (EU) 2019/2033 rendelet 33. cikkének (3) bekezdését. |
| 0020 | Napi kereskedési forgalom (DTF) összértéke – származtatott ügyletek (átlagösszegek)

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 33. cikke (2) bekezdésének b) pontja.
  A befektetési vállalkozásoknak az (EU) 2019/2033 rendelet 33. cikke (1) bekezdése első albekezdésének megfelelően a fennmaradó hat hónapra vonatkozóan a származtatott ügyletekhez kapcsolódó napi kereskedési forgalom számtani átlagát kell megadniuk, és azt az (EU) 2019/2033 rendelet 33. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerint kell mérni.
  Az ebben a mezőben feltüntetett összeg meghatározásakor figyelembe kell venni az (EU) 2019/2033 rendelet 33. cikkének (3) bekezdését. |

Sor

Jogszabályi hivatkozások és útmutató

0010

Napi kereskedési forgalom (DTF) összértéke – azonnali ügyletek (átlagösszegek)

A befektetési vállalkozásoknak az (EU) 2019/2033 rendelet 33. cikke (1) bekezdése első albekezdésének megfelelően a fennmaradó hat hónapra vonatkozóan az azonnali ügyletekhez kapcsolódó napi kereskedési forgalom számtani átlagát kell megadniuk, és azt az (EU) 2019/2033 rendelet 33. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerint kell mérni.

Az ebben a mezőben feltüntetett összeg meghatározásakor figyelembe kell venni az (EU) 2019/2033 rendelet 33. cikkének (3) bekezdését.

0020

Napi kereskedési forgalom (DTF) összértéke – származtatott ügyletek (átlagösszegek)

Az (EU) 2019/2033 rendelet 33. cikke (2) bekezdésének b) pontja.

A befektetési vállalkozásoknak az (EU) 2019/2033 rendelet 33. cikke (1) bekezdése első albekezdésének megfelelően a fennmaradó hat hónapra vonatkozóan a származtatott ügyletekhez kapcsolódó napi kereskedési forgalom számtani átlagát kell megadniuk, és azt az (EU) 2019/2033 rendelet 33. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerint kell mérni.

Az ebben a mezőben feltüntetett összeg meghatározásakor figyelembe kell venni az (EU) 2019/2033 rendelet 33. cikkének (3) bekezdését.

| Oszlopok | Jogszabályi hivatkozások és útmutató |
| --- | --- |
| 0010 | Átlagos faktorösszeg – t. hónap

  Az adatszolgáltatás tárgyát képező negyedév harmadik hónapjának végére vonatkozó (azaz a legfrissebb) DTF értéke. |
| 0020 | Átlagos faktorösszeg – t-1. hónap

  Az adatszolgáltatás tárgyát képező negyedév második hónapjának végére vonatkozó DTF értéke. |
| 0030 | Átlagos faktorösszeg – t-2. hónap

  Az adatszolgáltatás tárgyát képező negyedév első hónapjának végére vonatkozó DTF értéke. |

Oszlopok

Jogszabályi hivatkozások és útmutató

0010

Átlagos faktorösszeg – t. hónap

Az adatszolgáltatás tárgyát képező negyedév harmadik hónapjának végére vonatkozó (azaz a legfrissebb) DTF értéke.

0020

Átlagos faktorösszeg – t-1. hónap

Az adatszolgáltatás tárgyát képező negyedév második hónapjának végére vonatkozó DTF értéke.

0030

Átlagos faktorösszeg – t-2. hónap

Az adatszolgáltatás tárgyát képező negyedév első hónapjának végére vonatkozó DTF értéke.

3.14.   I 06.13 – A NAPI KERESKEDÉSI FORGALOM ÁTLAGOS ÖSSZÉRTÉKE (I 6.13.)

3.14.1.   A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató

| Sor | Jogszabályi hivatkozások és útmutató |
| --- | --- |
| 0010 | Napi kereskedési forgalom – Azonnali ügyletek

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 33. cikkének (1) bekezdésével összhangban az azonnali ügyletekre vonatkozó napi kereskedési forgalom összértékének adott havi átlaga, amelyet az (EU) 2019/2033 rendelet 33. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerint kell mérni. |
| 0020 | Napi kereskedési forgalom – Származtatott ügyletek

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 33. cikkének (1) bekezdésével összhangban a származtatott ügyletekre vonatkozó napi kereskedési forgalom összértékének adott havi átlaga, amelyet az (EU) 2019/2033 rendelet 33. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerint kell mérni. |

Sor

Jogszabályi hivatkozások és útmutató

0010

Napi kereskedési forgalom – Azonnali ügyletek

Az (EU) 2019/2033 rendelet 33. cikkének (1) bekezdésével összhangban az azonnali ügyletekre vonatkozó napi kereskedési forgalom összértékének adott havi átlaga, amelyet az (EU) 2019/2033 rendelet 33. cikke (2) bekezdésének a) pontja szerint kell mérni.

0020

Napi kereskedési forgalom – Származtatott ügyletek

Az (EU) 2019/2033 rendelet 33. cikkének (1) bekezdésével összhangban a származtatott ügyletekre vonatkozó napi kereskedési forgalom összértékének adott havi átlaga, amelyet az (EU) 2019/2033 rendelet 33. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerint kell mérni.

| Oszlopok | Jogszabályi hivatkozások és útmutató |
| --- | --- |
| 0010–0080 | A napi kereskedési forgalom összértékének havi átlagai

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 33. cikkének (1) bekezdésével összhangban a befektetési vállalkozások minden érintett hónapra vonatkozó oszlopban adatot szolgáltatnak a napi kereskedési forgalom összértékének havi átlagértékéről. |

Oszlopok

Jogszabályi hivatkozások és útmutató

0010–0080

A napi kereskedési forgalom összértékének havi átlagai

Az (EU) 2019/2033 rendelet 33. cikkének (1) bekezdésével összhangban a befektetési vállalkozások minden érintett hónapra vonatkozó oszlopban adatot szolgáltatnak a napi kereskedési forgalom összértékének havi átlagértékéről.

4.   KONCENTRÁCIÓS KOCKÁZATRA VONATKOZÓ ADATSZOLGÁLTATÁS

4.1.   Általános megjegyzések

| 16. | A koncentrációs kockázatra vonatkozó adatszolgáltatás azokról a koncentrációs kockázatokról szolgáltat információkat, amelyeknek a befektetési vállalkozás kereskedési könyvi pozíciói révén a partnerek nemteljesítése miatt ki van téve. Az adatszolgáltatás a koncentrációs kockázattal kapcsolatos K-faktor (K-CON) kiszámításához szükséges, amely a befektetési vállalkozás mérlegében szereplő kitettségek miatti kiegészítő szavatolótőke-követelmény. Ez összhangban van az (EU) 2019/2033 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 31. pontjában szereplő „koncentrációs kockázat” fogalmával, amelynek értelmében: „koncentrációs kockázat” vagy „CON”: a befektetési vállalkozás kereskedési könyvében megjelenő, egy ügyféllel vagy kapcsolatban álló ügyfelek csoportjával szemben fennálló, a 37. cikk (1) bekezdésében meghatározott értékhatárokat meghaladó kitettség. |
| --- | --- |

16.

| 17. | A koncentrációs kockázatra vonatkozó adatszolgáltatás a következőkre vonatkozó információkat is tartalmazza:






  i. | Ügyfélpénz |
| --- | --- | --- |

17.

i.

Ügyfélpénz

| ii. | Ügyfelek eszközei |
| --- | --- |

ii.

Ügyfelek eszközei

| iii. | Befektetési vállalkozás saját készpénze |
| --- | --- |

iii.

Befektetési vállalkozás saját készpénze

| iv. | Ügyfelektől származó bevételek |
| --- | --- |

iv.

Ügyfelektől származó bevételek

| v. | Kereskedési könyvi pozíciók |
| --- | --- |

v.

Kereskedési könyvi pozíciók

| vi. | A kereskedési könyvben nem nyilvántartott eszközök és mérlegen kívüli tételek figyelembevételével kiszámított kitettségek. |
| --- | --- |

vi.

A kereskedési könyvben nem nyilvántartott eszközök és mérlegen kívüli tételek figyelembevételével kiszámított kitettségek.

| 18. | Bár az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (2) bekezdése szintén említi a „koncentrációs kockázat” fogalmát, ennek az (EU) 2019/2033 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 31. pontjában szereplő meghatározása és az (EU) 2019/2033 rendelet 37. cikkének (1) bekezdésében meghatározott határértékek nem egyeztethetők össze az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (2) bekezdésének b)–e) pontjában szereplő tételekkel. Ezért az előírt adatszolgáltatás a 17. bekezdés i-vi. tételei tekintetében az öt legnagyobb pozícióra összpontosít, amennyiben azok rendelkezésre állnak, és amelyek egy adott intézménynél, ügyfélnél vagy más szervezetnél vannak vagy ahhoz rendelhetők. Ez az adatszolgáltatás lehetővé teszi az illetékes hatóságok számára, hogy jobban megértsék azokat a kockázatokat, amelyekkel a befektetési vállalkozások ezen pozíciók miatt szembesülhetnek. |
| --- | --- |

18.

| 19. | A koncentrációs kockázatra vonatkozó adatszolgáltatás az I 07.00 és az I 08.00 táblából áll, és az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikkének (2) bekezdésével összhangban azok a vállalkozások, amelyek az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételek alapján kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozásnak minősülnek, nem kötelesek e tekintetben adatot szolgáltatni. |
| --- | --- |

19.

4.2.   I 07.00 – K-CON – KIEGÉSZÍTŐ ADATOK (I 7.)

4.2.1.   A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató

| Oszlopok | Jogszabályi hivatkozások és útmutató |
| --- | --- |
| 0010–0060 | Partnerazonosító

  A befektetési vállalkozásnak az adatszolgáltatás keretében azonosítania kell azon partnereket vagy egymással kapcsolatban álló ügyfeleket, amelyekkel szemben kitettsége meghaladja az (EU) 2019/2033 rendelet 37. cikkének (1) bekezdésében meghatározott határértékeket. |
| 0010 | Kód

  A sorazonosító részét képező kódnak minden egyes jelentett jogalany esetében egyedinek kell lennie. Befektetési vállalkozások és biztosítók esetében a kód a LEI-kód. Más szervezetek esetében a kód a LEI-kód, ha pedig az nem áll rendelkezésre, akkor valamely nemzeti azonosító kód. A kódnak egyedinek kell lennie, és azt minden táblában, mindig következetesen kell használni. A kódra vonatkozó mezőnek mindig kell tartalmaznia valamilyen értéket. |
| 0020 | A kód típusa

  A befektetési vállalkozás a 0010. oszlopban feltüntetett kódtípust „LEI-kódtípus” vagy „nemzeti azonosító kódtípus”-ként határozza meg.
  A kód típusát mindig meg kell adni. |
| 0030 | Név

  A névnek meg kell egyeznie az anyavállalat nevével minden olyan esetben, amikor egymással kapcsolatban álló ügyfelek csoportját adják meg. Bármely egyéb esetben a név az egyedi partner neve. |
| 0040 | Csoport/egyedi ügyfél

  A befektetési vállalkozásnak az egyedi ügyfelekkel szembeni kitettségekre vonatkozó adatszolgáltatásnál az „1” számot, az egymással kapcsolatban álló ügyfelek csoportjaival szembeni kitettségekre vonatkozó adatszolgáltatásnál pedig a „2” számot kell feltüntetnie. |
| 0050 | Partner típusa

  A befektetési vállalkozásnak minden egyes kitettségre vonatkozóan jelentenie kell, ha ez az alábbiakhoz kapcsolódik:






  1. | olyan hitelintézet vagy egymással kapcsolatban álló ügyfelek csoportja, amely hitelintézetet is magában foglal; |

Oszlopok

Jogszabályi hivatkozások és útmutató

0010–0060

Partnerazonosító

A befektetési vállalkozásnak az adatszolgáltatás keretében azonosítania kell azon partnereket vagy egymással kapcsolatban álló ügyfeleket, amelyekkel szemben kitettsége meghaladja az (EU) 2019/2033 rendelet 37. cikkének (1) bekezdésében meghatározott határértékeket.

0010

Kód

A sorazonosító részét képező kódnak minden egyes jelentett jogalany esetében egyedinek kell lennie. Befektetési vállalkozások és biztosítók esetében a kód a LEI-kód. Más szervezetek esetében a kód a LEI-kód, ha pedig az nem áll rendelkezésre, akkor valamely nemzeti azonosító kód. A kódnak egyedinek kell lennie, és azt minden táblában, mindig következetesen kell használni. A kódra vonatkozó mezőnek mindig kell tartalmaznia valamilyen értéket.

0020

A kód típusa

A befektetési vállalkozás a 0010. oszlopban feltüntetett kódtípust „LEI-kódtípus” vagy „nemzeti azonosító kódtípus”-ként határozza meg.

A kód típusát mindig meg kell adni.

0030

Név

A névnek meg kell egyeznie az anyavállalat nevével minden olyan esetben, amikor egymással kapcsolatban álló ügyfelek csoportját adják meg. Bármely egyéb esetben a név az egyedi partner neve.

0040

Csoport/egyedi ügyfél

A befektetési vállalkozásnak az egyedi ügyfelekkel szembeni kitettségekre vonatkozó adatszolgáltatásnál az „1” számot, az egymással kapcsolatban álló ügyfelek csoportjaival szembeni kitettségekre vonatkozó adatszolgáltatásnál pedig a „2” számot kell feltüntetnie.

0050

Partner típusa

A befektetési vállalkozásnak minden egyes kitettségre vonatkozóan jelentenie kell, ha ez az alábbiakhoz kapcsolódik:

1.

olyan hitelintézet vagy egymással kapcsolatban álló ügyfelek csoportja, amely hitelintézetet is magában foglal;

| 2. | befektetési vállalkozás vagy egymással kapcsolatban álló ügyfelek olyan csoportja, amely befektetési vállalkozást is magában foglal; |
| --- | --- |

2.

befektetési vállalkozás vagy egymással kapcsolatban álló ügyfelek olyan csoportja, amely befektetési vállalkozást is magában foglal;

| 3. | a hitelintézetektől, befektetési vállalkozásoktól vagy egymással kapcsolatban álló ügyfelek csoportjától eltérő olyan partner, amely befektetési vállalkozást vagy intézményt is magában foglal. |
| --- | --- |

3.

a hitelintézetektől, befektetési vállalkozásoktól vagy egymással kapcsolatban álló ügyfelek csoportjától eltérő olyan partner, amely befektetési vállalkozást vagy intézményt is magában foglal.

0060–0110

Az (EU) 2019/2033 rendelet 37. cikkének (1) bekezdésében meghatározott értékhatárt meghaladó kereskedési könyvi kitettségek

A befektetési vállalkozásnak az (EU) 2019/2033 rendelet 36. és 39. cikkével összhangban információkat kell szolgáltatnia minden olyan kitettségről, amely meghaladja az (EU) 2019/2033 rendelet 37. cikkének (1) bekezdésében meghatározott értékhatárokat.

0060

Kitettségérték (EV)

Az (EU) 2019/2033 rendelet 36. cikke.

0070

Kitettségérték (a szavatolótőke %-ában)

Az (EU) 2019/2033 rendelet 36. cikkének megfelelően kiszámított és a vállalkozás szavatolótőkéjének százalékában kifejezett kitettség.

0080

A teljes kitettséghez kapcsolódó szavatolótőke-követelmény (OFR)

Az egyedi partnerrel vagy egymással kapcsolatban álló ügyfelek csoportjával szembeni teljes kitettséghez kapcsolódó szavatolótőke-követelmény, amelyet a K-TCD és a K-NPR-re vonatkozó egyedi kockázati követelmény teljes összegeként számítanak ki az adott kitettségre vonatkozóan.

0090

Kitettségérték-túllépés (EVE)

Az érintett kitettségre vonatkozóan az (EU) 2019/2033 rendelet 2. cikke (2) bekezdésének második albekezdése szerint kiszámított összeg.

0100

A túllépés időtartama (napokban)

A kitettség-túllépés fennállása óta eltelt napok száma.

0110

A túllépésre vonatkozó K-CON szavatolótőke-követelmény (OFRE)

Az érintett kitettségre vonatkozóan az (EU) 2019/2033 rendelet 39. cikkének (2) bekezdése szerint kiszámított összeg.

4.3.   I 08.01 – KONCENTRÁCIÓS KOCKÁZAT SZINTJE – TARTOTT ÜGYFÉLPÉNZ (I 8.1.)

4.3.1.   A tábla egyes oszlopaira vonatkozó útmutató

| Oszlopok | Jogszabályi hivatkozások és útmutató |
| --- | --- |
| 0010–0060 | Tartott ügyfélpénz (CMH) összesen

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (2) bekezdésének b) pontja.
  A befektetési vállalkozásnak azonosítania kell azon öt partnert vagy egymással kapcsolatban álló partnerek csoportját, amennyiben ilyenek azonosíthatók, amelyeknél a tartott ügyfélpénz összege a legnagyobb. |
| 0010 | Kód

  A sorazonosító részét képező kódnak minden egyes jelentett jogalany esetében egyedinek kell lennie. Befektetési vállalkozások és biztosítók esetében a kód a LEI-kód. Más szervezetek esetében a kód a LEI-kód, ha pedig az nem áll rendelkezésre, akkor valamely nemzeti azonosító kód. A kódnak egyedinek kell lennie, és azt minden táblában, mindig következetesen kell használni. A kódra vonatkozó mezőnek mindig kell tartalmaznia valamilyen értéket. |
| 0020 | A kód típusa

  A befektetési vállalkozás a 0010. oszlopban feltüntetett kódtípust „LEI-kódtípus” vagy „nemzeti azonosító kódtípus”-ként határozza meg. |
| 0030 | Név

  A névnek meg kell egyeznie az anyavállalat nevével minden olyan esetben, amikor egymással kapcsolatban álló partnerek csoportját adják meg. Bármely egyéb esetben a név az egyedi partner neve. |
| 0040 | Csoport/egyedi ügyfél

  A befektetési vállalkozásnak az egyedi ügyfelekkel szembeni kitettségekre vonatkozó adatszolgáltatásnál az „1” számot, az egymással kapcsolatban álló ügyfelek csoportjaival szembeni kitettségekre vonatkozó adatszolgáltatásnál pedig a „2” számot kell feltüntetnie. |
| 0050 | Tartott ügyfélpénz (CMH) összesen az adatszolgáltatás vonatkozási időpontjában

  A befektetési vállalkozásnak az adatszolgáltatás vonatkozási időpontjában fennálló ügyfélpénz teljes összegéről kell adatot szolgáltatnia. |
| 0060 | Az ezen intézménynél kezelt ügyfélpénz százalékos aránya

  A befektetési vállalkozásnak az összes olyan partner vagy egymással kapcsolatban álló partnerek által tartott ügyfélpénznek az adatszolgáltatás vonatkozási időpontjában fennálló összegét kell megadnia (az 0050. oszlopban jelentendő) teljes összeg százalékában, amelyre vonatkozóan adatot szolgáltat. |

Oszlopok

Jogszabályi hivatkozások és útmutató

0010–0060

Tartott ügyfélpénz (CMH) összesen

Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (2) bekezdésének b) pontja.

A befektetési vállalkozásnak azonosítania kell azon öt partnert vagy egymással kapcsolatban álló partnerek csoportját, amennyiben ilyenek azonosíthatók, amelyeknél a tartott ügyfélpénz összege a legnagyobb.

0010

Kód

A sorazonosító részét képező kódnak minden egyes jelentett jogalany esetében egyedinek kell lennie. Befektetési vállalkozások és biztosítók esetében a kód a LEI-kód. Más szervezetek esetében a kód a LEI-kód, ha pedig az nem áll rendelkezésre, akkor valamely nemzeti azonosító kód. A kódnak egyedinek kell lennie, és azt minden táblában, mindig következetesen kell használni. A kódra vonatkozó mezőnek mindig kell tartalmaznia valamilyen értéket.

0020

A kód típusa

A befektetési vállalkozás a 0010. oszlopban feltüntetett kódtípust „LEI-kódtípus” vagy „nemzeti azonosító kódtípus”-ként határozza meg.

0030

Név

A névnek meg kell egyeznie az anyavállalat nevével minden olyan esetben, amikor egymással kapcsolatban álló partnerek csoportját adják meg. Bármely egyéb esetben a név az egyedi partner neve.

0040

Csoport/egyedi ügyfél

A befektetési vállalkozásnak az egyedi ügyfelekkel szembeni kitettségekre vonatkozó adatszolgáltatásnál az „1” számot, az egymással kapcsolatban álló ügyfelek csoportjaival szembeni kitettségekre vonatkozó adatszolgáltatásnál pedig a „2” számot kell feltüntetnie.

0050

Tartott ügyfélpénz (CMH) összesen az adatszolgáltatás vonatkozási időpontjában

A befektetési vállalkozásnak az adatszolgáltatás vonatkozási időpontjában fennálló ügyfélpénz teljes összegéről kell adatot szolgáltatnia.

0060

Az ezen intézménynél kezelt ügyfélpénz százalékos aránya

A befektetési vállalkozásnak az összes olyan partner vagy egymással kapcsolatban álló partnerek által tartott ügyfélpénznek az adatszolgáltatás vonatkozási időpontjában fennálló összegét kell megadnia (az 0050. oszlopban jelentendő) teljes összeg százalékában, amelyre vonatkozóan adatot szolgáltat.

4.4.   I 08.02 – KONCENTRÁCIÓS KOCKÁZAT SZINTJE – ŐRZÖTT ÉS KEZELT ESZKÖZÖK (I.8.2.)

4.4.1.   A tábla egyes oszlopaira vonatkozó útmutató

| Oszlopok | Jogszabályi hivatkozások és útmutató |
| --- | --- |
| 0010–0060 | Őrzött és kezelt eszközök (ASA) összesen

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (2) bekezdésének c) pontja.
  A befektetési vállalkozásnak azonosítania kell azon öt partnert vagy egymással kapcsolatban álló partnerek csoportját, amennyiben ilyenek azonosíthatók, amelyeknél az ügyfelek letétbe helyezett értékpapírjainak összege a legnagyobb. |
| 0010 | Kód

  A sorazonosító részét képező kódnak minden egyes jelentett jogalany esetében egyedinek kell lennie. Befektetési vállalkozások és biztosítók esetében a kód a LEI-kód. Más szervezetek esetében a kód a LEI-kód, ha pedig az nem áll rendelkezésre, akkor valamely nemzeti kód. A kódnak egyedinek kell lennie, és azt minden táblában, mindig következetesen kell használni. A kódra vonatkozó mezőnek mindig kell tartalmaznia valamilyen értéket. |
| 0020 | A kód típusa

  A befektetési vállalkozás a 0010. oszlopban feltüntetett kódtípust „LEI-kódtípus” vagy „nemzeti azonosító kódtípus”-ként határozza meg. |
| 0030 | Név

  A névnek meg kell egyeznie az anyavállalat nevével minden olyan esetben, amikor egymással kapcsolatban álló partnerek csoportját adják meg. Bármely egyéb esetben a név az egyedi partner neve. |
| 0040 | Csoport/egyedi ügyfél

  A befektetési vállalkozásnak az egyedi ügyfelekkel szembeni kitettségekre vonatkozó adatszolgáltatásnál az „1” számot, az egymással kapcsolatban álló ügyfelek csoportjaival szembeni kitettségekre vonatkozó adatszolgáltatásnál pedig a „2” számot kell feltüntetnie. |
| 0050 | Őrzött és kezelt eszközök (ASA) összesen az adatszolgáltatás vonatkozási időpontjában

  A befektetési vállalkozásnak az ügyfelek egyes intézményeknél letétbe helyezett értékpapírjainak az adatszolgáltatás vonatkozási időpontjában fennálló összértékéről kell adatot szolgáltatnia. |
| 0060 | Az ügyfelek ezen intézménynél letétbe helyezett értékpapírjainak százalékos aránya

  A befektetési vállalkozásnak az ügyfelek összes olyan partnernél vagy egymással kapcsolatban álló partnereknél letétbe helyezett értékpapírjának az adatszolgáltatás vonatkozási időpontjában fennálló összegét kell megadnia (az 0050. oszlopban jelentendő) teljes összeg százalékában, amelyre vonatkozóan adatot szolgáltat. |

Oszlopok

Jogszabályi hivatkozások és útmutató

0010–0060

Őrzött és kezelt eszközök (ASA) összesen

Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (2) bekezdésének c) pontja.

A befektetési vállalkozásnak azonosítania kell azon öt partnert vagy egymással kapcsolatban álló partnerek csoportját, amennyiben ilyenek azonosíthatók, amelyeknél az ügyfelek letétbe helyezett értékpapírjainak összege a legnagyobb.

0010

Kód

A sorazonosító részét képező kódnak minden egyes jelentett jogalany esetében egyedinek kell lennie. Befektetési vállalkozások és biztosítók esetében a kód a LEI-kód. Más szervezetek esetében a kód a LEI-kód, ha pedig az nem áll rendelkezésre, akkor valamely nemzeti kód. A kódnak egyedinek kell lennie, és azt minden táblában, mindig következetesen kell használni. A kódra vonatkozó mezőnek mindig kell tartalmaznia valamilyen értéket.

0020

A kód típusa

A befektetési vállalkozás a 0010. oszlopban feltüntetett kódtípust „LEI-kódtípus” vagy „nemzeti azonosító kódtípus”-ként határozza meg.

0030

Név

A névnek meg kell egyeznie az anyavállalat nevével minden olyan esetben, amikor egymással kapcsolatban álló partnerek csoportját adják meg. Bármely egyéb esetben a név az egyedi partner neve.

0040

Csoport/egyedi ügyfél

A befektetési vállalkozásnak az egyedi ügyfelekkel szembeni kitettségekre vonatkozó adatszolgáltatásnál az „1” számot, az egymással kapcsolatban álló ügyfelek csoportjaival szembeni kitettségekre vonatkozó adatszolgáltatásnál pedig a „2” számot kell feltüntetnie.

0050

Őrzött és kezelt eszközök (ASA) összesen az adatszolgáltatás vonatkozási időpontjában

A befektetési vállalkozásnak az ügyfelek egyes intézményeknél letétbe helyezett értékpapírjainak az adatszolgáltatás vonatkozási időpontjában fennálló összértékéről kell adatot szolgáltatnia.

0060

Az ügyfelek ezen intézménynél letétbe helyezett értékpapírjainak százalékos aránya

A befektetési vállalkozásnak az ügyfelek összes olyan partnernél vagy egymással kapcsolatban álló partnereknél letétbe helyezett értékpapírjának az adatszolgáltatás vonatkozási időpontjában fennálló összegét kell megadnia (az 0050. oszlopban jelentendő) teljes összeg százalékában, amelyre vonatkozóan adatot szolgáltat.

4.5.   I 08.03 – KONCENTRÁCIÓS KOCKÁZAT SZINTJE – SAJÁT KÉSZPÉNZLETÉT ÖSSZESEN (I 8.3.)

4.5.1.   A tábla egyes oszlopaira vonatkozó útmutató

| Oszlopok | Jogszabályi hivatkozások és útmutató |
| --- | --- |
| 0010–0060 | Saját készpénzletét összesen

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (2) bekezdésének d) és f) pontja.
  A befektetési vállalkozásnak azonosítania kell azon öt partnert vagy egymással kapcsolatban álló partnerek csoportját, amennyiben ilyenek azonosíthatók, amelyeknél a befektetési vállalkozás saját készpénzletéteinek összege a legnagyobb. |
| 0010 | Kód

  A sorazonosító részét képező kódnak minden egyes jelentett jogalany esetében egyedinek kell lennie. Befektetési vállalkozások és biztosítók esetében a kód a LEI-kód. Más szervezetek esetében a kód a LEI-kód, ha pedig az nem áll rendelkezésre, akkor valamely nemzeti azonosító kód. A kódnak egyedinek kell lennie, és azt minden táblában, mindig következetesen kell használni. A kódra vonatkozó mezőnek mindig kell tartalmaznia valamilyen értéket. |
| 0020 | A kód típusa

  A befektetési vállalkozás a 0010. oszlopban feltüntetett kódtípust „LEI-kódtípus” vagy „nemzeti azonosító kódtípus”-ként határozza meg. |
| 0030 | Név

  A névnek meg kell egyeznie az anyavállalat nevével minden olyan esetben, amikor egymással kapcsolatban álló partnerek csoportját adják meg. Bármely egyéb esetben a név az egyedi partner neve. |
| 0040 | Csoport/egyedi ügyfél

  A befektetési vállalkozásnak az egyedi ügyfelekkel szembeni kitettségekre vonatkozó adatszolgáltatásnál az „1” számot, az egymással kapcsolatban álló ügyfelek csoportjaival szembeni kitettségekre vonatkozó adatszolgáltatásnál pedig a „2” számot kell feltüntetnie. |
| 0050 | A befektetési vállalkozás intézménynél elhelyezett készpénzletéteinek összege

  A befektetési vállalkozásnak az egyes intézményeknél tartott saját készpénzletéteinek az adatszolgáltatás vonatkozási időpontjában fennálló összértékéről kell adatot szolgáltatnia. |
| 0060 | A befektetési vállalkozás intézménynél tartott saját készpénzletéteinek százalékos aránya

  A befektetési vállalkozásnak az összes olyan partnernél vagy egymással kapcsolatban álló partnereknél tartott saját készpénzletéteinek az adatszolgáltatás vonatkozási időpontjában fennálló összegét kell megadnia a befektetési vállalkozás teljes saját készpénzállományának százalékában, amelyre vonatkozóan adatot szolgáltat. |

Oszlopok

Jogszabályi hivatkozások és útmutató

0010–0060

Saját készpénzletét összesen

Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (2) bekezdésének d) és f) pontja.

A befektetési vállalkozásnak azonosítania kell azon öt partnert vagy egymással kapcsolatban álló partnerek csoportját, amennyiben ilyenek azonosíthatók, amelyeknél a befektetési vállalkozás saját készpénzletéteinek összege a legnagyobb.

0010

Kód

A sorazonosító részét képező kódnak minden egyes jelentett jogalany esetében egyedinek kell lennie. Befektetési vállalkozások és biztosítók esetében a kód a LEI-kód. Más szervezetek esetében a kód a LEI-kód, ha pedig az nem áll rendelkezésre, akkor valamely nemzeti azonosító kód. A kódnak egyedinek kell lennie, és azt minden táblában, mindig következetesen kell használni. A kódra vonatkozó mezőnek mindig kell tartalmaznia valamilyen értéket.

0020

A kód típusa

A befektetési vállalkozás a 0010. oszlopban feltüntetett kódtípust „LEI-kódtípus” vagy „nemzeti azonosító kódtípus”-ként határozza meg.

0030

Név

A névnek meg kell egyeznie az anyavállalat nevével minden olyan esetben, amikor egymással kapcsolatban álló partnerek csoportját adják meg. Bármely egyéb esetben a név az egyedi partner neve.

0040

Csoport/egyedi ügyfél

A befektetési vállalkozásnak az egyedi ügyfelekkel szembeni kitettségekre vonatkozó adatszolgáltatásnál az „1” számot, az egymással kapcsolatban álló ügyfelek csoportjaival szembeni kitettségekre vonatkozó adatszolgáltatásnál pedig a „2” számot kell feltüntetnie.

0050

A befektetési vállalkozás intézménynél elhelyezett készpénzletéteinek összege

A befektetési vállalkozásnak az egyes intézményeknél tartott saját készpénzletéteinek az adatszolgáltatás vonatkozási időpontjában fennálló összértékéről kell adatot szolgáltatnia.

0060

A befektetési vállalkozás intézménynél tartott saját készpénzletéteinek százalékos aránya

A befektetési vállalkozásnak az összes olyan partnernél vagy egymással kapcsolatban álló partnereknél tartott saját készpénzletéteinek az adatszolgáltatás vonatkozási időpontjában fennálló összegét kell megadnia a befektetési vállalkozás teljes saját készpénzállományának százalékában, amelyre vonatkozóan adatot szolgáltat.

4.6.   I 08.04 – KONCENTRÁCIÓS KOCKÁZAT SZINTJE – ÖSSZES BEVÉTEL (I 8.4.)

4.6.1.   A tábla egyes oszlopaira vonatkozó útmutató

| Oszlopok | Jogszabályi hivatkozások és útmutató |
| --- | --- |
| 0010–0080 | Összes bevétel

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (2) bekezdésének e) és f) pontja.
  A befektetési vállalkozásnak azonosítania kell azon öt ügyfelet vagy egymással kapcsolatban álló ügyfelek csoportját, amennyiben ilyenek azonosíthatók, amelyektől a befektetési vállalkozás legnagyobb bevételei származnak. |
| 0010 | Kód

  A sorazonosító részét képező kódnak minden egyes jelentett jogalany esetében egyedinek kell lennie. Befektetési vállalkozások és biztosítók esetében a kód a LEI-kód. Más szervezetek esetében a kód a LEI-kód, ha pedig az nem áll rendelkezésre, akkor valamely nemzeti azonosító kód. A kódnak egyedinek kell lennie, és azt minden táblában, mindig következetesen kell használni. A kódra vonatkozó mezőnek mindig kell tartalmaznia valamilyen értéket. |
| 0020 | A kód típusa

  A befektetési vállalkozás a 0010. oszlopban feltüntetett kódtípust „LEI-kódtípus” vagy „nemzeti azonosító kódtípus”-ként határozza meg. |
| 0030 | Név

  A névnek meg kell egyeznie az anyavállalat nevével minden olyan esetben, amikor egymással kapcsolatban álló ügyfelek csoportját adják meg. Bármely egyéb esetben a név az egyedi ügyfél neve. |
| 0040 | Csoport/egyedi ügyfél

  A befektetési vállalkozásnak az egyedi ügyfelekkel szembeni kitettségekre vonatkozó adatszolgáltatásnál az „1” számot, az egymással kapcsolatban álló ügyfelek csoportjaival szembeni kitettségekre vonatkozó adatszolgáltatásnál pedig a „2” számot kell feltüntetnie. |
| 0050 | Az adott ügyféltől származó összes bevétel

  A befektetési vállalkozásnak a számviteli év kezdete óta az adott ügyféltől vagy egymással kapcsolatban álló ügyfelek csoportjától származó összbevételt kell megadnia. A bevételt egyrészről kamat- és osztalékbevételek, másrészről díj-, jutalék- és egyéb bevételek szerint megbontva kell megadni. |
| 0060–0090 | Kamat- és osztalékbevétel |
| 0060 | Kamat- és osztalékbevétel – A kereskedési könyvi pozíciókból származó összeg

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 54. pontjában meghatározott kereskedési könyv. |
| 0070 | Kamat- és osztalékbevétel – A nem kereskedési könyvi pozíciókból származó összeg |
| 0080 | Kamat- és osztalékbevétel – ebből: mérlegen kívüli tételekből származó összeg |
| 0090 | Az adott ügyféltől származó kamat- és osztalékbevétel százalékos aránya

  A befektetési vállalkozásnak az egyes ügyfelektől vagy egymással kapcsolatban álló ügyfelek csoportjaitól származó kamat- és osztalékbevételt a befektetési vállalkozás teljes kamat- és osztalékbevételének százalékában kell megadnia. |
| 0100–0110 | Díj-, jutalék- és egyéb bevételek |
| 0100 | Díj-, jutalék- és egyéb bevételek – Összeg |
| 0110 | Az adott ügyféltől származó díj-, jutalék és egyéb bevételek százalékos aránya

  A befektetési vállalkozásnak az egyes ügyfelektől vagy egymással kapcsolatban álló ügyfelek csoportjaitól származó díj-, jutalék és egyéb bevételt a befektetési vállalkozás teljes díj-, jutalék- és egyéb bevételének százalékában kell megadnia. |

Oszlopok

Jogszabályi hivatkozások és útmutató

0010–0080

Összes bevétel

Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (2) bekezdésének e) és f) pontja.

A befektetési vállalkozásnak azonosítania kell azon öt ügyfelet vagy egymással kapcsolatban álló ügyfelek csoportját, amennyiben ilyenek azonosíthatók, amelyektől a befektetési vállalkozás legnagyobb bevételei származnak.

0010

Kód

A sorazonosító részét képező kódnak minden egyes jelentett jogalany esetében egyedinek kell lennie. Befektetési vállalkozások és biztosítók esetében a kód a LEI-kód. Más szervezetek esetében a kód a LEI-kód, ha pedig az nem áll rendelkezésre, akkor valamely nemzeti azonosító kód. A kódnak egyedinek kell lennie, és azt minden táblában, mindig következetesen kell használni. A kódra vonatkozó mezőnek mindig kell tartalmaznia valamilyen értéket.

0020

A kód típusa

A befektetési vállalkozás a 0010. oszlopban feltüntetett kódtípust „LEI-kódtípus” vagy „nemzeti azonosító kódtípus”-ként határozza meg.

0030

Név

A névnek meg kell egyeznie az anyavállalat nevével minden olyan esetben, amikor egymással kapcsolatban álló ügyfelek csoportját adják meg. Bármely egyéb esetben a név az egyedi ügyfél neve.

0040

Csoport/egyedi ügyfél

A befektetési vállalkozásnak az egyedi ügyfelekkel szembeni kitettségekre vonatkozó adatszolgáltatásnál az „1” számot, az egymással kapcsolatban álló ügyfelek csoportjaival szembeni kitettségekre vonatkozó adatszolgáltatásnál pedig a „2” számot kell feltüntetnie.

0050

Az adott ügyféltől származó összes bevétel

A befektetési vállalkozásnak a számviteli év kezdete óta az adott ügyféltől vagy egymással kapcsolatban álló ügyfelek csoportjától származó összbevételt kell megadnia. A bevételt egyrészről kamat- és osztalékbevételek, másrészről díj-, jutalék- és egyéb bevételek szerint megbontva kell megadni.

0060–0090

Kamat- és osztalékbevétel

0060

Kamat- és osztalékbevétel – A kereskedési könyvi pozíciókból származó összeg

Az (EU) 2019/2033 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 54. pontjában meghatározott kereskedési könyv.

0070

Kamat- és osztalékbevétel – A nem kereskedési könyvi pozíciókból származó összeg

0080

Kamat- és osztalékbevétel – ebből: mérlegen kívüli tételekből származó összeg

0090

Az adott ügyféltől származó kamat- és osztalékbevétel százalékos aránya

A befektetési vállalkozásnak az egyes ügyfelektől vagy egymással kapcsolatban álló ügyfelek csoportjaitól származó kamat- és osztalékbevételt a befektetési vállalkozás teljes kamat- és osztalékbevételének százalékában kell megadnia.

0100–0110

Díj-, jutalék- és egyéb bevételek

0100

Díj-, jutalék- és egyéb bevételek – Összeg

0110

Az adott ügyféltől származó díj-, jutalék és egyéb bevételek százalékos aránya

A befektetési vállalkozásnak az egyes ügyfelektől vagy egymással kapcsolatban álló ügyfelek csoportjaitól származó díj-, jutalék és egyéb bevételt a befektetési vállalkozás teljes díj-, jutalék- és egyéb bevételének százalékában kell megadnia.

4.7.   I 08.05 – KERESKEDÉSI KÖNYVI KITETTSÉGEK (I 8.5.)

4.7.1.   A tábla egyes oszlopaira vonatkozó útmutató

| Oszlopok | Jogszabályi hivatkozások és útmutató |
| --- | --- |
| 0010–0050 | Kereskedési könyvi kitettségek

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (2) bekezdésének a) pontja.
  A befektetési vállalkozásnak – amennyiben lehetséges – információt kell szolgáltatnia az öt legnagyobb kereskedési könyvi kitettségről. |
| 0010 | Kód

  A sorazonosító részét képező kódnak minden egyes jelentett jogalany esetében egyedinek kell lennie. Befektetési vállalkozások és biztosítók esetében a kód a LEI-kód. Más szervezetek esetében a kód a LEI-kód, ha pedig az nem áll rendelkezésre, akkor valamely nemzeti azonosító kód. A kódnak egyedinek kell lennie, és azt minden táblában, mindig következetesen kell használni. A kódra vonatkozó mezőnek mindig kell tartalmaznia valamilyen értéket. |
| 0020 | A kód típusa

  A befektetési vállalkozás a 0010. oszlopban feltüntetett kódtípust „LEI-kódtípus” vagy „nemzeti azonosító kódtípus”-ként határozza meg. |
| 0030 | Név

  A névnek meg kell egyeznie az anyavállalat nevével minden olyan esetben, amikor egymással kapcsolatban álló partnerek csoportját adják meg. Bármely egyéb esetben a név az egyedi partner neve. |
| 0040 | Csoport/egyedi ügyfél

  A befektetési vállalkozásnak az egyedi ügyfelekkel szembeni kitettségekre vonatkozó adatszolgáltatásnál az „1” számot, az egymással kapcsolatban álló ügyfelek csoportjaival szembeni kitettségekre vonatkozó adatszolgáltatásnál pedig a „2” számot kell feltüntetnie. |
| 0050 | Az adott partnerrel szembeni kitettség százalékos aránya a befektetési vállalkozás szavatolótőkéjéhez viszonyítva (csak a kereskedési könyvi pozíciók tekintetében)

  A befektetési vállalkozásnak az azon egyes partnerekkel vagy egymással kapcsolatban álló partnerek csoportjaival szembeni kereskedési könyvi kitettségeinek az adatszolgáltatás vonatkozási időpontjában fennálló értékét kell megadnia a szavatolótőke százalékában kifejezve, amelyekre vonatkozóan adatot szolgáltat. |

Oszlopok

Jogszabályi hivatkozások és útmutató

0010–0050

Kereskedési könyvi kitettségek

Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (2) bekezdésének a) pontja.

A befektetési vállalkozásnak – amennyiben lehetséges – információt kell szolgáltatnia az öt legnagyobb kereskedési könyvi kitettségről.

0010

Kód

A sorazonosító részét képező kódnak minden egyes jelentett jogalany esetében egyedinek kell lennie. Befektetési vállalkozások és biztosítók esetében a kód a LEI-kód. Más szervezetek esetében a kód a LEI-kód, ha pedig az nem áll rendelkezésre, akkor valamely nemzeti azonosító kód. A kódnak egyedinek kell lennie, és azt minden táblában, mindig következetesen kell használni. A kódra vonatkozó mezőnek mindig kell tartalmaznia valamilyen értéket.

0020

A kód típusa

A befektetési vállalkozás a 0010. oszlopban feltüntetett kódtípust „LEI-kódtípus” vagy „nemzeti azonosító kódtípus”-ként határozza meg.

0030

Név

A névnek meg kell egyeznie az anyavállalat nevével minden olyan esetben, amikor egymással kapcsolatban álló partnerek csoportját adják meg. Bármely egyéb esetben a név az egyedi partner neve.

0040

Csoport/egyedi ügyfél

A befektetési vállalkozásnak az egyedi ügyfelekkel szembeni kitettségekre vonatkozó adatszolgáltatásnál az „1” számot, az egymással kapcsolatban álló ügyfelek csoportjaival szembeni kitettségekre vonatkozó adatszolgáltatásnál pedig a „2” számot kell feltüntetnie.

0050

Az adott partnerrel szembeni kitettség százalékos aránya a befektetési vállalkozás szavatolótőkéjéhez viszonyítva (csak a kereskedési könyvi pozíciók tekintetében)

A befektetési vállalkozásnak az azon egyes partnerekkel vagy egymással kapcsolatban álló partnerek csoportjaival szembeni kereskedési könyvi kitettségeinek az adatszolgáltatás vonatkozási időpontjában fennálló értékét kell megadnia a szavatolótőke százalékában kifejezve, amelyekre vonatkozóan adatot szolgáltat.

4.8.   I 08.06 – NEM KERESKEDÉSI KÖNYVI ÉS MÉRLEGEN KÍVÜLI TÉTELEK (I 8.6.)

4.8.1.   A tábla egyes oszlopaira vonatkozó útmutató

| Oszlopok | Jogszabályi hivatkozások és útmutató |
| --- | --- |
| 0010–0050 | Nem kereskedési könyvi és mérlegen kívüli tételek

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (2) bekezdésének f) pontja.
  A befektetési vállalkozásnak – amennyiben lehetséges – a kereskedési könyvben nem nyilvántartott eszközökkel együtt számított öt legnagyobb kitettségről kell adatot szolgáltatnia. |
| 0010 | Kód

  A sorazonosító részét képező kódnak minden egyes jelentett jogalany esetében egyedinek kell lennie. Befektetési vállalkozások és biztosítók esetében a kód a LEI-kód. Más szervezetek esetében a kód a LEI-kód, ha pedig az nem áll rendelkezésre, akkor valamely nemzeti azonosító kód. A kódnak egyedinek kell lennie, és azt minden táblában, mindig következetesen kell használni. A kódra vonatkozó mezőnek mindig kell tartalmaznia valamilyen értéket. |
| 0020 | A kód típusa

  A befektetési vállalkozás a 0010. oszlopban feltüntetett kódtípust „LEI-kódtípus” vagy „nemzeti azonosító kódtípus”-ként határozza meg. |
| 0030 | Név

  A névnek meg kell egyeznie az anyavállalat nevével minden olyan esetben, amikor egymással kapcsolatban álló partnerek csoportját adják meg. Bármely egyéb esetben a név az egyedi partner neve. |
| 0040 | Csoport/egyedi ügyfél

  A befektetési vállalkozásnak az egyedi ügyfelekkel szembeni kitettségekre vonatkozó adatszolgáltatásnál az „1” számot, az egymással kapcsolatban álló ügyfelek csoportjaival szembeni kitettségekre vonatkozó adatszolgáltatásnál pedig a „2” számot kell feltüntetnie. |
| 0050 | A kitettségek százalékos aránya a befektetési vállalkozás szavatolótőkéjéhez viszonyítva (figyelembe véve a mérlegen kívüli eszközöket és a nem kereskedési könyvi tételeket is)

  A befektetési vállalkozásnak a figyelembe vehető tőke százalékában kifejezve jelentenie kell a kereskedési könyvi pozíciók mellett a kereskedési könyvben nem szereplő eszközök és mérlegen kívüli tételek figyelembevételével kiszámított, az adatszolgáltatás vonatkozási időpontjában fennálló, minden olyan partnerrel vagy egymással kapcsolatban álló partnerek csoportjaival szembeni kitettséget, amelyre vonatkozóan adatot szolgáltat. |

Oszlopok

Jogszabályi hivatkozások és útmutató

0010–0050

Nem kereskedési könyvi és mérlegen kívüli tételek

Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (2) bekezdésének f) pontja.

A befektetési vállalkozásnak – amennyiben lehetséges – a kereskedési könyvben nem nyilvántartott eszközökkel együtt számított öt legnagyobb kitettségről kell adatot szolgáltatnia.

0010

Kód

A sorazonosító részét képező kódnak minden egyes jelentett jogalany esetében egyedinek kell lennie. Befektetési vállalkozások és biztosítók esetében a kód a LEI-kód. Más szervezetek esetében a kód a LEI-kód, ha pedig az nem áll rendelkezésre, akkor valamely nemzeti azonosító kód. A kódnak egyedinek kell lennie, és azt minden táblában, mindig következetesen kell használni. A kódra vonatkozó mezőnek mindig kell tartalmaznia valamilyen értéket.

0020

A kód típusa

A befektetési vállalkozás a 0010. oszlopban feltüntetett kódtípust „LEI-kódtípus” vagy „nemzeti azonosító kódtípus”-ként határozza meg.

0030

Név

A névnek meg kell egyeznie az anyavállalat nevével minden olyan esetben, amikor egymással kapcsolatban álló partnerek csoportját adják meg. Bármely egyéb esetben a név az egyedi partner neve.

0040

Csoport/egyedi ügyfél

A befektetési vállalkozásnak az egyedi ügyfelekkel szembeni kitettségekre vonatkozó adatszolgáltatásnál az „1” számot, az egymással kapcsolatban álló ügyfelek csoportjaival szembeni kitettségekre vonatkozó adatszolgáltatásnál pedig a „2” számot kell feltüntetnie.

0050

A kitettségek százalékos aránya a befektetési vállalkozás szavatolótőkéjéhez viszonyítva (figyelembe véve a mérlegen kívüli eszközöket és a nem kereskedési könyvi tételeket is)

A befektetési vállalkozásnak a figyelembe vehető tőke százalékában kifejezve jelentenie kell a kereskedési könyvi pozíciók mellett a kereskedési könyvben nem szereplő eszközök és mérlegen kívüli tételek figyelembevételével kiszámított, az adatszolgáltatás vonatkozási időpontjában fennálló, minden olyan partnerrel vagy egymással kapcsolatban álló partnerek csoportjaival szembeni kitettséget, amelyre vonatkozóan adatot szolgáltat.

5.   LIKVIDITÁSI KÖVETELMÉNYEK

5.1.   I 09.00 – LIKVIDITÁSI KÖVETELMÉNYEK (I 9.)

5.1.1.   A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató

| Sor | Jogszabályi hivatkozások és útmutató |
| --- | --- |
| 0010 | Likviditási követelmény

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 43. cikkének (1) bekezdése. |
| 0020 | Az ügyfelek részére nyújtott garanciák

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 45. cikke.
  Az (EU) 2019/2033 rendelet 45. cikkével összhangban a feltüntetendő érték az ügyfeleknek nyújtott garanciák teljes összegének 1,6 %-a. |
| 0030 | Likvid eszközök összesen

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 43. cikke (1) bekezdésének a) pontja és 43. cikkének (2) bekezdése.
  A likvid eszközök összértékét a vonatkozó haircutok alkalmazása után kell megadni.
  Ez a sor a 0040., 0050., 0060., 0170., 0230., 0290. és 0300. sorok összege. |
| 0040 | Meg nem terhelt rövid lejáratú betétek

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 43. cikke (1) bekezdésének d) pontja és 43. cikkének (2) bekezdése. |
| 0050 | 30 napon belül esedékes, figyelembe vehető követelések összesen

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 43. cikkének (3) bekezdése és 43. cikkének (2) bekezdése. |
| 0060 | 1. szintű eszközök

  Az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendelet 10. cikke és az (EU) 2019/2033 rendelet 43. cikkének (2) bekezdése.
  A likvid eszközök összértékét a vonatkozó haircutok alkalmazása után kell megadni.
  A 0070–0160. sorok összege. |
| 0070 | Pénzérmék és bankjegyek

  Az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendelet 10. cikke (1) bekezdésének a) pontja.
  A pénzérmék és bankjegyek alkotta készpénz teljes összege. |
| 0080 | Lehívható központi banki tartalékok

  Az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendelet 10. cikke (1) bekezdése b) pontjának iii. alpontja. |
| 0090 | Központi banki eszközök

  Az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendelet 10. cikke (1) bekezdése b) pontjának i. és ii. alpontja. |
| 0100 | Központi kormányzati eszközök

  Az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendelet 10. cikke (1) bekezdése c) pontjának i. és ii. alpontja. |
| 0110 | Regionális kormányzati/helyi hatósági eszközök

  Az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendelet 10. cikke (1) bekezdése c) pontjának iii. és iv. alpontja. |
| 0120 | Közszektorbeli intézményi eszközök

  Az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendelet 10. cikke (1) bekezdése c) pontjának v. alpontja. |
| 0130 | Elismerhető, hazai vagy külföldi devizában fennálló központi kormányzati és központi banki eszközök

  Az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendelet 10. cikke (1) bekezdésének d) pontja. |
| 0140 | Hitelintézet (tagállam kormányzata által védett, kedvezményes hitelezésben részt vevő) által kibocsátott eszközök

  Az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendelet 10. cikke (1) bekezdése e) pontjának i. és ii. alpontja. |
| 0150 | Multilaterális fejlesztési bankok és nemzetközi szervezetek eszközei

  Az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendelet 10. cikke (1) bekezdésének g) pontja. |
| 0160 | Rendkívül magas minőségű fedezett kötvények

  Az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendelet 10. cikke (1) bekezdésének f) pontja. |
| 0170 | 2A. szintű eszközök

  Az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendelet 11. cikke és az (EU) 2019/2033 rendelet 43. cikkének (2) bekezdése. |
| 0180 | Regionális kormányzati/helyi hatósági vagy közszektorbeli intézményi eszközök (tagállam, 20 %-os kockázati súly)

  Az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendelet 11. cikke (1) bekezdésének a) pontja. |
| 0190 | Központi banki vagy központi/regionális kormányzati vagy helyi hatósági vagy közszektorbeli intézményi eszközök (harmadik ország, 20 %-os kockázati súly)

  Az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendelet 11. cikke (1) bekezdésének b) pontja. |
| 0200 | Magas minőségű fedezett kötvények (2. hitelminőségi besorolás)

  Az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendelet 11. cikke (1) bekezdésének c) pontja. |
| 0210 | Magas minőségű fedezett kötvények (harmadik ország, 1. hitelminőségi besorolás)

  Az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendelet 11. cikke (1) bekezdésének d) pontja. |
| 0220 | Vállalati adósságpapírok (1. hitelminőségi besorolás)

  Az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendelet 11. cikke (1) bekezdésének e) pontja. |
| 0230 | 2 B. szintű eszközök

  Az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendelet 12. cikke és az (EU) 2019/2033 rendelet 43. cikkének (2) bekezdése. |
| 0240 | Eszközfedezetű értékpapírok

  Az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendelet 12. cikke (1) bekezdésének a) pontja és 13. cikke (2) bekezdésének g) pontja. |
| 0250 | Vállalati adósságpapírok

  Az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendelet 12. cikke (1) bekezdésének b) pontja. |
| 0260 | Részvények (jelentős tőzsdeindex)

  Az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendelet 12. cikke (1) bekezdésének c) pontja. |
| 0270 | Folyósítási kötelezettséget tartalmazó, korlátozott felhasználású központi banki likviditási keretek

  Az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendelet 12. cikke (1) bekezdésének d) pontja. |
| 0280 | Magas minőségű fedezett kötvények (35 %-os kockázati súly)

  Az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendelet 15. cikke (2) bekezdésének f) pontja. |
| 0290 | Beszámítható KBF-részvények/befektetési jegyek

  Az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendelet 15. cikke
  Az (EU) 2019/2033 rendelet 43. cikke (1) bekezdésének b) pontja. |
| 0300 | Egyéb figyelembe vehető pénzügyi eszközök összesen

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 43. cikke (1) bekezdésének c) pontja. |

Sor

Jogszabályi hivatkozások és útmutató

0010

Likviditási követelmény

Az (EU) 2019/2033 rendelet 43. cikkének (1) bekezdése.

0020

Az ügyfelek részére nyújtott garanciák

Az (EU) 2019/2033 rendelet 45. cikke.

Az (EU) 2019/2033 rendelet 45. cikkével összhangban a feltüntetendő érték az ügyfeleknek nyújtott garanciák teljes összegének 1,6 %-a.

0030

Likvid eszközök összesen

Az (EU) 2019/2033 rendelet 43. cikke (1) bekezdésének a) pontja és 43. cikkének (2) bekezdése.

A likvid eszközök összértékét a vonatkozó haircutok alkalmazása után kell megadni.

Ez a sor a 0040., 0050., 0060., 0170., 0230., 0290. és 0300. sorok összege.

0040

Meg nem terhelt rövid lejáratú betétek

Az (EU) 2019/2033 rendelet 43. cikke (1) bekezdésének d) pontja és 43. cikkének (2) bekezdése.

0050

30 napon belül esedékes, figyelembe vehető követelések összesen

Az (EU) 2019/2033 rendelet 43. cikkének (3) bekezdése és 43. cikkének (2) bekezdése.

0060

1. szintű eszközök

Az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendelet 10. cikke és az (EU) 2019/2033 rendelet 43. cikkének (2) bekezdése.

A likvid eszközök összértékét a vonatkozó haircutok alkalmazása után kell megadni.

A 0070–0160. sorok összege.

0070

Pénzérmék és bankjegyek

Az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendelet 10. cikke (1) bekezdésének a) pontja.

A pénzérmék és bankjegyek alkotta készpénz teljes összege.

0080

Lehívható központi banki tartalékok

Az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendelet 10. cikke (1) bekezdése b) pontjának iii. alpontja.

0090

Központi banki eszközök

Az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendelet 10. cikke (1) bekezdése b) pontjának i. és ii. alpontja.

0100

Központi kormányzati eszközök

Az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendelet 10. cikke (1) bekezdése c) pontjának i. és ii. alpontja.

0110

Regionális kormányzati/helyi hatósági eszközök

Az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendelet 10. cikke (1) bekezdése c) pontjának iii. és iv. alpontja.

0120

Közszektorbeli intézményi eszközök

Az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendelet 10. cikke (1) bekezdése c) pontjának v. alpontja.

0130

Elismerhető, hazai vagy külföldi devizában fennálló központi kormányzati és központi banki eszközök

Az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendelet 10. cikke (1) bekezdésének d) pontja.

0140

Hitelintézet (tagállam kormányzata által védett, kedvezményes hitelezésben részt vevő) által kibocsátott eszközök

Az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendelet 10. cikke (1) bekezdése e) pontjának i. és ii. alpontja.

0150

Multilaterális fejlesztési bankok és nemzetközi szervezetek eszközei

Az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendelet 10. cikke (1) bekezdésének g) pontja.

0160

Rendkívül magas minőségű fedezett kötvények

Az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendelet 10. cikke (1) bekezdésének f) pontja.

0170

2A. szintű eszközök

Az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendelet 11. cikke és az (EU) 2019/2033 rendelet 43. cikkének (2) bekezdése.

0180

Regionális kormányzati/helyi hatósági vagy közszektorbeli intézményi eszközök (tagállam, 20 %-os kockázati súly)

Az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendelet 11. cikke (1) bekezdésének a) pontja.

0190

Központi banki vagy központi/regionális kormányzati vagy helyi hatósági vagy közszektorbeli intézményi eszközök (harmadik ország, 20 %-os kockázati súly)

Az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendelet 11. cikke (1) bekezdésének b) pontja.

0200

Magas minőségű fedezett kötvények (2. hitelminőségi besorolás)

Az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendelet 11. cikke (1) bekezdésének c) pontja.

0210

Magas minőségű fedezett kötvények (harmadik ország, 1. hitelminőségi besorolás)

Az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendelet 11. cikke (1) bekezdésének d) pontja.

0220

Vállalati adósságpapírok (1. hitelminőségi besorolás)

Az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendelet 11. cikke (1) bekezdésének e) pontja.

0230

2 B. szintű eszközök

Az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendelet 12. cikke és az (EU) 2019/2033 rendelet 43. cikkének (2) bekezdése.

0240

Eszközfedezetű értékpapírok

Az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendelet 12. cikke (1) bekezdésének a) pontja és 13. cikke (2) bekezdésének g) pontja.

0250

Vállalati adósságpapírok

Az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendelet 12. cikke (1) bekezdésének b) pontja.

0260

Részvények (jelentős tőzsdeindex)

Az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendelet 12. cikke (1) bekezdésének c) pontja.

0270

Folyósítási kötelezettséget tartalmazó, korlátozott felhasználású központi banki likviditási keretek

Az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendelet 12. cikke (1) bekezdésének d) pontja.

0280

Magas minőségű fedezett kötvények (35 %-os kockázati súly)

Az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendelet 15. cikke (2) bekezdésének f) pontja.

0290

Beszámítható KBF-részvények/befektetési jegyek

Az (EU) 2015/61 felhatalmazáson alapuló rendelet 15. cikke

Az (EU) 2019/2033 rendelet 43. cikke (1) bekezdésének b) pontja.

0300

Egyéb figyelembe vehető pénzügyi eszközök összesen

Az (EU) 2019/2033 rendelet 43. cikke (1) bekezdésének c) pontja.

---

III. MELLÉKLET

KIS MÉRETŰ ÉS ÖSSZE NEM KAPCSOLT BEFEKTETÉSI VÁLLALKOZÁSOK ADATSZOLGÁLTATÁSA

| BEFEKTETÉSI VÁLLALKOZÁSOKRA VONATKOZÓ TÁBLÁK |
| --- |
| Tábla száma | Tábla kódja | Tábla/táblacsoport neve | Rövid név |
| | | SZAVATOLÓTŐKE: szint, összetétel, követelmények és számítás | |
| 1 | I 01.01 | Szavatolótőke | I1.1 |
| 2,3 | I 02.03 | Szavatolótőke-követelmények | I2.3 |
| 2,4 | I 02.04 | Tőkemegfelelési mutatók | I2.4 |
| 3,1 | I 03.01 | Az állandó általános költségekre vonatkozó követelmények kiszámítása | I3.1 |
| | | KIS MÉRETŰ ÉS ÖSSZE NEM KAPCSOLT BEFEKTETÉSI VÁLLALKOZÁSOK | |
| 5 | I 05.00 | Tevékenységi szint – Értékhatár-felülvizsgálat | I5.0 |
| | | LIKVIDITÁSI KÖVETELMÉNYEK | |
| 9,1 | I 09.01 | Likviditási követelmények | I9.1 |

BEFEKTETÉSI VÁLLALKOZÁSOKRA VONATKOZÓ TÁBLÁK

Tábla száma

Tábla kódja

Tábla/táblacsoport neve

Rövid név

SZAVATOLÓTŐKE: szint, összetétel, követelmények és számítás

1

I 01.01

Szavatolótőke

I1.1

2,3

I 02.03

Szavatolótőke-követelmények

I2.3

2,4

I 02.04

Tőkemegfelelési mutatók

I2.4

3,1

I 03.01

Az állandó általános költségekre vonatkozó követelmények kiszámítása

I3.1

KIS MÉRETŰ ÉS ÖSSZE NEM KAPCSOLT BEFEKTETÉSI VÁLLALKOZÁSOK

5

I 05.00

Tevékenységi szint – Értékhatár-felülvizsgálat

I5.0

LIKVIDITÁSI KÖVETELMÉNYEK

9,1

I 09.01

Likviditási követelmények

I9.1

I 01.01 – A SZAVATOLÓTŐKE ÖSSZETÉTELE (I 1.1)

| Sor | Tétel | Összeg |
| --- | --- | --- |
| 0010 |
| 0010 | SZAVATOLÓTŐKE | |
| 0020 | ALAPVETŐ TŐKE (TIER 1 TŐKE) | |
| 0030 | ELSŐDLEGES ALAPVETŐ TŐKE (CET1) | |
| 0040 | Teljes egészében befizetett tőkeinstrumentumok | |
| 0050 | Ázsió | |
| 0060 | Eredménytartalék | |
| 0070 | Előző évek eredménytartaléka | |
| 0080 | Figyelembe vehető nyereség | |
| 0090 | Halmozott egyéb átfogó jövedelem | |
| 0100 | Egyéb tartalékok | |
| 0110 | Az elsődleges alapvető tőkében (CET1) megjelenített kisebbségi részesedés | |
| 0120 | Prudenciális szűrők miatt végrehajtott kiigazítások az elsődleges alapvető tőkében (CET1) | |
| 0130 | Egyéb pénzeszközök | |
| 0140 | (–) AZ ELSŐDLEGES ALAPVETŐ TŐKÉBŐL VALÓ LEVONÁSOK ÖSSZESEN | |
| 0190 | (–) Folyó üzleti év veszteségei | |
| 0200 | (–) Cégérték (goodwill) | |
| 0210 | (–) Egyéb immateriális javak | |
| 0220 | (–) Jövőbeli nyereségtől függően érvényesíthető, nem átmeneti különbözetből eredő halasztott adókövetelések a kapcsolódó adókötelezettségek levonása után | |
| 0230 | (–) A pénzügyi ágazaton kívüli befolyásoló részesedés, amely meghaladja a szavatolótőke 15 %-át | |
| 0240 | (–) A pénzügyi ágazatbeli szervezetektől eltérő vállalkozásokban lévő összes befolyásoló részesedés, amely meghaladja a szavatolótőke 60 %-át | |
| 0285 | (–) Egyéb levonások | |
| 0290 | Elsődleges alapvető tőke (CET1): egyéb tőkeelemek, levonások és kiigazítások | |
| 0300 | KIEGÉSZÍTŐ ALAPVETŐ TŐKE (AT1) | |
| 0310 | Teljes egészében befizetett, közvetlenül kibocsátott tőkeinstrumentumok | |
| 0320 | Ázsió | |
| 0330 | (–) A KIEGÉSZÍTŐ ALAPVETŐ TŐKÉBŐL VALÓ LEVONÁSOK ÖSSZESEN | |
| 0410 | Kiegészítő alapvető tőke (AT1): egyéb tőkeelemek, levonások és kiigazítások | |
| 0420 | ALAPVETŐ TŐKE (TIER 2 TŐKE) | |
| 0430 | Teljes egészében befizetett, közvetlenül kibocsátott tőkeinstrumentumok | |
| 0440 | Ázsió | |
| 0450 | (–) A JÁRULÉKOS TŐKÉBŐL (TIER 2, T2) VALÓ LEVONÁSOK ÖSSZESEN | |
| 0520 | Járulékos tőke (Tier 2, T2): egyéb tőkeelemek, levonások és kiigazítások | |

Sor

Tétel

Összeg

0010

0010

SZAVATOLÓTŐKE

0020

ALAPVETŐ TŐKE (TIER 1 TŐKE)

0030

ELSŐDLEGES ALAPVETŐ TŐKE (CET1)

0040

Teljes egészében befizetett tőkeinstrumentumok

0050

Ázsió

0060

Eredménytartalék

0070

Előző évek eredménytartaléka

0080

Figyelembe vehető nyereség

0090

Halmozott egyéb átfogó jövedelem

0100

Egyéb tartalékok

0110

Az elsődleges alapvető tőkében (CET1) megjelenített kisebbségi részesedés

0120

Prudenciális szűrők miatt végrehajtott kiigazítások az elsődleges alapvető tőkében (CET1)

0130

Egyéb pénzeszközök

0140

(–) AZ ELSŐDLEGES ALAPVETŐ TŐKÉBŐL VALÓ LEVONÁSOK ÖSSZESEN

0190

(–) Folyó üzleti év veszteségei

0200

(–) Cégérték (goodwill)

0210

(–) Egyéb immateriális javak

0220

(–) Jövőbeli nyereségtől függően érvényesíthető, nem átmeneti különbözetből eredő halasztott adókövetelések a kapcsolódó adókötelezettségek levonása után

0230

(–) A pénzügyi ágazaton kívüli befolyásoló részesedés, amely meghaladja a szavatolótőke 15 %-át

0240

(–) A pénzügyi ágazatbeli szervezetektől eltérő vállalkozásokban lévő összes befolyásoló részesedés, amely meghaladja a szavatolótőke 60 %-át

0285

(–) Egyéb levonások

0290

Elsődleges alapvető tőke (CET1): egyéb tőkeelemek, levonások és kiigazítások

0300

KIEGÉSZÍTŐ ALAPVETŐ TŐKE (AT1)

0310

Teljes egészében befizetett, közvetlenül kibocsátott tőkeinstrumentumok

0320

Ázsió

0330

(–) A KIEGÉSZÍTŐ ALAPVETŐ TŐKÉBŐL VALÓ LEVONÁSOK ÖSSZESEN

0410

Kiegészítő alapvető tőke (AT1): egyéb tőkeelemek, levonások és kiigazítások

0420

ALAPVETŐ TŐKE (TIER 2 TŐKE)

0430

Teljes egészében befizetett, közvetlenül kibocsátott tőkeinstrumentumok

0440

Ázsió

0450

(–) A JÁRULÉKOS TŐKÉBŐL (TIER 2, T2) VALÓ LEVONÁSOK ÖSSZESEN

0520

Járulékos tőke (Tier 2, T2): egyéb tőkeelemek, levonások és kiigazítások

I 01.03 – SZAVATOLÓTŐKE-KÖVETELMÉNYEK (I 2.3)

| Sor | Tétel | Összeg |
| --- | --- | --- |
| 0010 |
| 0010 | Szavatolótőke-követelmény | |
| 0020 | Állandó minimális tőkekövetelmény | |
| 0030 | Az állandó általános költségekre vonatkozó követelmény | |
| | Átmeneti szavatolótőke-követelmény | |
| 0050 | A CRR szavatolótőke-követelményén alapuló átmeneti követelmény | |
| 0060 | Az állandó általános költségekre vonatkozó követelményen alapuló átmeneti követelmény | |
| 0070 | A korábban csak indulótőke-követelmény hatálya alá tartozó befektetési vállalkozásokra vonatkozó átmeneti követelmény | |
| 0080 | Engedélyezéskori indulótőke-követelményen alapuló átmeneti követelmény | |
| 0090 | Bizonyos szolgáltatások nyújtására engedéllyel nem rendelkező befektetési vállalkozásokra vonatkozó átmeneti követelmény | |
| | Tájékoztató adatok | |
| 0110 | Kiegészítő szavatolótőke-követelmény | |
| 0120 | Teljes szavatolótőke-követelmény | |

Sor

Tétel

Összeg

0010

0010

Szavatolótőke-követelmény

0020

Állandó minimális tőkekövetelmény

0030

Az állandó általános költségekre vonatkozó követelmény

Átmeneti szavatolótőke-követelmény

0050

A CRR szavatolótőke-követelményén alapuló átmeneti követelmény

0060

Az állandó általános költségekre vonatkozó követelményen alapuló átmeneti követelmény

0070

A korábban csak indulótőke-követelmény hatálya alá tartozó befektetési vállalkozásokra vonatkozó átmeneti követelmény

0080

Engedélyezéskori indulótőke-követelményen alapuló átmeneti követelmény

0090

Bizonyos szolgáltatások nyújtására engedéllyel nem rendelkező befektetési vállalkozásokra vonatkozó átmeneti követelmény

Tájékoztató adatok

0110

Kiegészítő szavatolótőke-követelmény

0120

Teljes szavatolótőke-követelmény

I 02.04 – TŐKEMEGFELELÉSI MUTATÓK (I 2.4)

| | | Összeg |
| --- | --- | --- |
| Sor | Tétel | 0010 |
| 0010 | CET 1 arány | |
| 0020 | A CET 1 tőke többlete (+)/hiánya (–) | |
| 0030 | Tier 1 arány | |
| 0040 | A Tier 1 tőke többlete (+)/hiánya (–) | |
| 0050 | Szavatolótőke-megfelelési mutató | |
| 0060 | A teljes tőke többlete (+)/hiánya (–) | |

Összeg

Sor

Tétel

0010

0010

CET 1 arány

0020

A CET 1 tőke többlete (+)/hiánya (–)

0030

Tier 1 arány

0040

A Tier 1 tőke többlete (+)/hiánya (–)

0050

Szavatolótőke-megfelelési mutató

0060

A teljes tőke többlete (+)/hiánya (–)

I 03.01 – AZ ÁLLANDÓ ÁLTALÁNOS KÖLTSÉGEK KISZÁMÍTÁSA (I 3.1)

| | | Összeg |
| --- | --- | --- |
| Sor | Tétel | 0010 |
| 0010 | Az állandó általános költségekre vonatkozó követelmény | |
| 0020 | Az előző év éves állandó általános költségei a nyereségfelosztást követően | |
| 0030 | Az előző év összes ráfordítása a nyereségfelosztás után | |
| 0040 | Ebből: A befektetési vállalkozást terhelően harmadik feleknél felmerült állandó ráfordítások | |
| 0050 | (–) Levonások összesen | |
| 0060 | (–) Az alkalmazottaknak járó bónuszok és egyéb javadalmazás | |
| 0070 | (–) A munkavállalók, igazgatók és partnerek nyereségrészesedése | |
| 0080 | (–) Egyéb diszkrecionális nyereségkifizetések és változó javadalmazás | |
| 0090 | (–) Megosztott jutalék- és díjtartozások | |
| 0100 | (–) A központi szerződő feleknek fizetett, az ügyfeleknek felszámított díjak, ügynöki díjak és egyéb kiadások | |
| 0110 | (–) A függő ügynököknek fizetett díjak | |
| 0130 | (–) Nem szokásos tevékenységekből eredő nem ismétlődő kiadások | |
| 0140 | (–) Adókiadások | |
| 0150 | (–) Pénzügyi eszközökkel való saját számlás kereskedésből származó veszteségek | |
| 0160 | (–) Szerződésen alapuló nyereség- és veszteségátruházási megállapodások | |
| 0170 | (–) Nyersanyagokra fordított kiadások | |
| 0180 | (–) Fizetések általános banki kockázatok fedezetére képzett tartalékalapba | |
| 0190 | (–) A szavatolótőkéből már levont tételekhez kapcsolódó ráfordítások | |
| 0200 | A folyó évre előre jelzett állandó általános költségek | |
| 0210 | Az állandó általános költségek változása (%) | |

Összeg

Sor

Tétel

0010

0010

Az állandó általános költségekre vonatkozó követelmény

0020

Az előző év éves állandó általános költségei a nyereségfelosztást követően

0030

Az előző év összes ráfordítása a nyereségfelosztás után

0040

Ebből: A befektetési vállalkozást terhelően harmadik feleknél felmerült állandó ráfordítások

0050

(–) Levonások összesen

0060

(–) Az alkalmazottaknak járó bónuszok és egyéb javadalmazás

0070

(–) A munkavállalók, igazgatók és partnerek nyereségrészesedése

0080

(–) Egyéb diszkrecionális nyereségkifizetések és változó javadalmazás

0090

(–) Megosztott jutalék- és díjtartozások

0100

(–) A központi szerződő feleknek fizetett, az ügyfeleknek felszámított díjak, ügynöki díjak és egyéb kiadások

0110

(–) A függő ügynököknek fizetett díjak

0130

(–) Nem szokásos tevékenységekből eredő nem ismétlődő kiadások

0140

(–) Adókiadások

0150

(–) Pénzügyi eszközökkel való saját számlás kereskedésből származó veszteségek

0160

(–) Szerződésen alapuló nyereség- és veszteségátruházási megállapodások

0170

(–) Nyersanyagokra fordított kiadások

0180

(–) Fizetések általános banki kockázatok fedezetére képzett tartalékalapba

0190

(–) A szavatolótőkéből már levont tételekhez kapcsolódó ráfordítások

0200

A folyó évre előre jelzett állandó általános költségek

0210

Az állandó általános költségek változása (%)

I 05.00 – TEVÉKENYSÉGI SZINT – ÉRTÉKHATÁR-FELÜLVIZSGÁLAT (I 5)

| | | Összeg |
| --- | --- | --- |
| Sor | Tétel | 0010 |
| 0010 | (Kombinált) kezelt eszközállomány | |
| 0020 | (Kombinált) kezelt ügyfélmegbízások – Azonnali ügyletek | |
| 0030 | (Kombinált) kezelt ügyfélmegbízások – Származtatott ügyletek | |
| 0040 | Őrzött és kezelt eszközök | |
| 0050 | Tartott ügyfélpénz | |
| 0060 | Napi kereskedési forgalom – Azonnali ügyletek és származtatott ügyletek | |
| 0070 | Nettó pozíciókockázat | |
| 0080 | Befizetett klíringletét | |
| 0090 | A kereskedési partnerek nemteljesítésének kockázata | |
| 0100 | (Összesített) mérlegfőösszeg a mérlegen kívüli tételekkel együtt | |
| 0110 | Összesített éves bruttó összbevétel | |
| 0120 | Éves bruttó összbevétel | |
| 0130 | (–) Az éves bruttó bevétel csoporton belüli része | |
| 0140 | Ebből: megbízások átvételéből és továbbításából származó bevételek | |
| 0150 | Ebből: megbízások végrehajtásából származó bevételek | |
| 0160 | Ebből: saját számlás kereskedésből származó bevétel | |
| 0170 | Ebből: portfóliókezelésből származó bevétel | |
| 0180 | Ebből: befektetési tanácsadásból származó bevétel | |
| 0190 | Ebből: pénzügyi eszközök jegyzésére vonatkozó garanciavállalásból / biztos elkötelezettség alapján történő elhelyezéséből származó bevétel | |
| 0200 | Ebből: biztos elkötelezettség nélküli elhelyezésből származó bevétel | |
| 0210 | Ebből: MTF működtetéséből származó bevétel | |
| 0220 | Ebből: OTF működtetéséből származó bevétel | |
| 0230 | Ebből: pénzügyi eszközök letéti őrzéséből és kezeléséből származó bevétel | |
| 0240 | Ebből: befektetőknek nyújtott hitelekből vagy kölcsönökből származó bevétel | |
| 0250 | Ebből: vállalkozások számára a tőkestruktúrával, ipari stratégiával és kapcsolódó ügyekkel kapcsolatban nyújtott tanácsadásból, valamint vállalkozások egyesülésével és felvásárlásával kapcsolatos tanácsadásból és szolgáltatásokból származó bevétel | |
| 0260 | Ebből: devizaszolgáltatásokból származó bevétel | |
| 0270 | Ebből: befektetési kutatás és pénzügyi elemzés | |
| 0280 | Ebből: jegyzési garanciavállaláshoz kapcsolódó szolgáltatásokból származó bevétel | |
| 0290 | Ebből: származtatott ügyletek alapjául szolgáló eszközökkel kapcsolatos befektetési szolgáltatások és kiegészítő tevékenységek | |

Összeg

Sor

Tétel

0010

0010

(Kombinált) kezelt eszközállomány

0020

(Kombinált) kezelt ügyfélmegbízások – Azonnali ügyletek

0030

(Kombinált) kezelt ügyfélmegbízások – Származtatott ügyletek

0040

Őrzött és kezelt eszközök

0050

Tartott ügyfélpénz

0060

Napi kereskedési forgalom – Azonnali ügyletek és származtatott ügyletek

0070

Nettó pozíciókockázat

0080

Befizetett klíringletét

0090

A kereskedési partnerek nemteljesítésének kockázata

0100

(Összesített) mérlegfőösszeg a mérlegen kívüli tételekkel együtt

0110

Összesített éves bruttó összbevétel

0120

Éves bruttó összbevétel

0130

(–) Az éves bruttó bevétel csoporton belüli része

0140

Ebből: megbízások átvételéből és továbbításából származó bevételek

0150

Ebből: megbízások végrehajtásából származó bevételek

0160

Ebből: saját számlás kereskedésből származó bevétel

0170

Ebből: portfóliókezelésből származó bevétel

0180

Ebből: befektetési tanácsadásból származó bevétel

0190

Ebből: pénzügyi eszközök jegyzésére vonatkozó garanciavállalásból / biztos elkötelezettség alapján történő elhelyezéséből származó bevétel

0200

Ebből: biztos elkötelezettség nélküli elhelyezésből származó bevétel

0210

Ebből: MTF működtetéséből származó bevétel

0220

Ebből: OTF működtetéséből származó bevétel

0230

Ebből: pénzügyi eszközök letéti őrzéséből és kezeléséből származó bevétel

0240

Ebből: befektetőknek nyújtott hitelekből vagy kölcsönökből származó bevétel

0250

Ebből: vállalkozások számára a tőkestruktúrával, ipari stratégiával és kapcsolódó ügyekkel kapcsolatban nyújtott tanácsadásból, valamint vállalkozások egyesülésével és felvásárlásával kapcsolatos tanácsadásból és szolgáltatásokból származó bevétel

0260

Ebből: devizaszolgáltatásokból származó bevétel

0270

Ebből: befektetési kutatás és pénzügyi elemzés

0280

Ebből: jegyzési garanciavállaláshoz kapcsolódó szolgáltatásokból származó bevétel

0290

Ebből: származtatott ügyletek alapjául szolgáló eszközökkel kapcsolatos befektetési szolgáltatások és kiegészítő tevékenységek

I 09.01 – LIKVIDITÁSI KÖVETELMÉNYEK (I 9.1)

| | | Összeg |
| --- | --- | --- |
| Sor | Tétel | 0010 |
| 0010 | Likviditási követelmény | |
| 0020 | Az ügyfelek részére nyújtott garanciák | |
| 0030 | Likvid eszközök összesen | |

Összeg

Sor

Tétel

0010

0010

Likviditási követelmény

0020

Az ügyfelek részére nyújtott garanciák

0030

Likvid eszközök összesen

---

IV. MELLÉKLET

KIS MÉRETŰ ÉS ÖSSZE NEM KAPCSOLT BEFEKTETÉSI VÁLLALKOZÁSOK ADATSZOLGÁLTATÁSA

Tartalomjegyzék

| I. | RÉSZ: ÁLTALÁNOS ÚTMUTATÓ | 114 |
| --- | --- | --- |

I.

| 1. | Szerkezet és szabályok | 114 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Szerkezet | 114 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Számozási szabályok | 115 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Előjelre vonatkozó szabályok | 115 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Prudenciális konszolidáció | 115 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| II. | RÉSZ: A TÁBLÁKHOZ KAPCSOLÓDÓ ÚTMUTATÓ | 115 |
| --- | --- | --- |

II.

| 1. | SZAVATOLÓTŐKE: SZINT, ÖSSZETÉTEL, KÖVETELMÉNYEK ÉS SZÁMÍTÁS | 115 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Általános megjegyzések | 115 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | I 01.01 – A SZAVATOLÓTŐKE ÖSSZETÉTELE (I 1.1) | 115 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató | 115 |
| --- | --- | --- |

1.2.1.

| 1.3. | I 02.03 – SZAVATOLÓTŐKE-KÖVETELMÉNYEK (I 2.3) | 120 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.3.1. | A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató. | 120 |
| --- | --- | --- |

1.3.1.

| 1.4. | I 02.04 – TŐKEMEGFELELÉSI MUTATÓK (I 2.4) | 121 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 1.4.1. | A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató | 121 |
| --- | --- | --- |

1.4.1.

| 1.5. | I 03.01 – AZ ÁLLANDÓ ÁLTALÁNOS KÖLTSÉGEK KISZÁMÍTÁSA (I 3.1) | 122 |
| --- | --- | --- |

1.5.

| 1.5.1. | A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató | 122 |
| --- | --- | --- |

1.5.1.

| 2. | KIS MÉRETŰ ÉS ÖSSZE NEM KAPCSOLT BEFEKTETÉSI VÁLLALKOZÁSOK | 124 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | I 05.00 – TEVÉKENYSÉGI SZINT – ÉRTÉKHATÁR-FELÜLVIZSGÁLAT (I 5.) | 124 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató | 124 |
| --- | --- | --- |

2.1.1.

| 3. | LIKVIDITÁSI KÖVETELMÉNYEK | 127 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | I 09.01 – LIKVIDITÁSI KÖVETELMÉNYEK (I 9.1) | 127 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató | 127 |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

I.RÉSZ:   ÁLTALÁNOS ÚTMUTATÓ

1.   Szerkezet és szabályok

1.1.   Szerkezet

| 1. | Összességében a keret a következő információcsoportokból áll:






  a) | Szavatolótőke; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Szavatolótőke;

| b) | A szavatolótőke-követelmények kiszámítása; |
| --- | --- |

b)

A szavatolótőke-követelmények kiszámítása;

| c) | Az állandó általános költségekre vonatkozó követelmények kiszámítása; |
| --- | --- |

c)

Az állandó általános költségekre vonatkozó követelmények kiszámítása;

| d) | A tevékenység mértéke az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételek szempontjából; |
| --- | --- |

d)

A tevékenység mértéke az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételek szempontjából;

| e) | Likviditási követelmények. |
| --- | --- |

e)

Likviditási követelmények.

| 2. | Minden táblához biztosított a jogszabályi hivatkozás. Az egyes táblacsoportok felhasználásával történő adatközlés általános szempontjaival kapcsolatos további részletes információkat, a tábla egyes részeire vonatkozó útmutatót, valamint a validálási szabályokat e rendelet jelen része tartalmazza. |
| --- | --- |

2.

1.2.   Számozási szabályok

| 3. | A táblák oszlopaira, soraira és celláira való hivatkozáskor a dokumentum a 4–7. pontban meghatározott jelölési szabályokat követi. Ezeket a számkódokat széles körben használják a validálási szabályokban. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Az útmutató a következő általános jelölést követi: {Tábla; Sor; Oszlop}. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Olyan táblán belüli validálás esetén, amelynél az adott táblából csak adatpontokat használunk, a jelölés nem hivatkozik a táblára: {Sor; Oszlop}. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Az olyan táblák esetében, amelyek csak egy oszlopot tartalmaznak, a jelölés csak a sorokra hivatkozik. {Tábla; Sor} |
| --- | --- |

6.

| 7. | Csillag jelöli, hogy a validálás a korábban meghatározott sorra vagy oszlopra megtörtént. |
| --- | --- |

7.

1.3.   Előjelre vonatkozó szabályok

| 8. | A szavatolótőkét vagy a szavatolótőke-követelményeket vagy a likviditási követelményeket növelő bármely összeget pozitív számként kell feltüntetni. Ugyanakkor a szavatolótőke teljes összegét vagy a tőkekövetelményeket csökkentő bármely összeget negatív számként kell feltüntetni. Ha egy tétel megjelölése előtt mínuszjel (–) található, akkor az adott tételről nem jelenthető pozitív érték. |
| --- | --- |

8.

1.4.   Prudenciális konszolidáció

| 9. | Mentesség hiányában az (EU) 2019/2033 rendelet és az (EU) 2019/2034 irányelv egyedi és összevont alapon alkalmazandó a befektetési vállalkozásokra, beleértve az (EU) 2019/2033 rendelet hetedik részében foglalt adatszolgáltatási követelményeket is. Az (EU) 2019/2033 rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 11. pontja úgy határozza meg az összevont helyzetet, mint olyan helyzetet, amikor az (EU) 2019/2033 rendelet követelményeit úgy alkalmazzák a befektetésivállalkozás-csoportra, mintha a csoport tagjai közösen egyetlen befektetési vállalkozást alkotnának. Az (EU) 2019/2033 rendelet 7. cikkének alkalmazását követően a befektetésivállalkozás-csoportoknak valamennyi táblában a – számviteli konszolidációs körrel nem feltétlenül megegyező – prudenciális konszolidációs körnek megfelelően kell eleget tenniük az adatszolgáltatási követelményeknek. |
| --- | --- |

9.

II.RÉSZ:   A TÁBLÁKHOZ KAPCSOLÓDÓ ÚTMUTATÓ

1.   SZAVATOLÓTŐKE: SZINT, ÖSSZETÉTEL, KÖVETELMÉNYEK ÉS SZÁMÍTÁS

1.1.   Általános megjegyzések

| 10. | A szavatolótőke áttekintéséről szóló szakasz információkat tartalmaz a befektetési vállalkozás szavatolótőkéjéről és szavatolótőke-követelményeiről. A szakasz két táblából áll:






  a) | Az I 01.01 tábla a befektetési vállalkozás szavatolótőkéjének összetételét tartalmazza: elsődleges alapvető tőke (CET1), kiegészítő alapvető tőke (AT1) és járulékos tőke (T2). |
| --- | --- | --- |

10.

a)

Az I 01.01 tábla a befektetési vállalkozás szavatolótőkéjének összetételét tartalmazza: elsődleges alapvető tőke (CET1), kiegészítő alapvető tőke (AT1) és járulékos tőke (T2).

| b) | Az I 02.03 és I 02.04 tábla tartalmazza a teljes szavatolótőke-követelményt, az állandó minimális tőkekövetelményt, az állandó általános költségekre vonatkozó követelményt és az esetleges kiegészítő szavatolótőke-követelményt és iránymutatást, valamint az átmeneti szavatolótőke-követelményt és tőkemegfelelési mutatókat. |
| --- | --- |

b)

Az I 02.03 és I 02.04 tábla tartalmazza a teljes szavatolótőke-követelményt, az állandó minimális tőkekövetelményt, az állandó általános költségekre vonatkozó követelményt és az esetleges kiegészítő szavatolótőke-követelményt és iránymutatást, valamint az átmeneti szavatolótőke-követelményt és tőkemegfelelési mutatókat.

| c) | Az I 03.01 tábla az állandó általános költségekre vonatkozó követelmény kiszámításával kapcsolatos információkat tartalmaz. |
| --- | --- |

c)

Az I 03.01 tábla az állandó általános költségekre vonatkozó követelmény kiszámításával kapcsolatos információkat tartalmaz.

| 11. | E táblák tételei bruttó módon, az átmeneti kiigazítások előtti értéken szerepelnek. Ez azt jelenti, hogy a számadatokat (kivéve, ha az átmeneti szavatolótőke-követelmény kifejezetten szerepel) a záró rendelkezéseknek megfelelően számítják ki (azaz úgy, mintha nem léteznének átmeneti rendelkezések). |
| --- | --- |

11.

1.2.   I 01.01 – A SZAVATOLÓTŐKE ÖSSZETÉTELE (I 1.1)

1.2.1.   A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató

| Sor | Jogszabályi hivatkozások és útmutató |
| --- | --- |
| 0010 | SZAVATOLÓTŐKE

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikkének (1) bekezdése.
  Egy befektetési vállalkozás szavatolótőkéje az alapvető tőkéjének és a járulékos tőkéjének összegéből áll.
  A 0020. és 0380. sorok teljes összegét kell megadni. |
| 0020 | ALAPVETŐ TŐKE (TIER 1 TŐKE)

  Az alapvető tőke az elsődleges alapvető tőke és a kiegészítő alapvető tőke összege. |
| 0030 | ELSŐDLEGES ALAPVETŐ TŐKE (CET1)

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikkének (1) bekezdése.
  Az 575/2013/EU rendelet 50. cikke.
  A 0040–0060., 0090–0140. és a 0290. sorok teljes összegét kell megadni. |
| 0040 | Teljes egészében befizetett tőkeinstrumentumok

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 26. cikke (1) bekezdésének a) pontja és 27–31. cikke.
  Magában foglalja a kölcsönös biztosítók, szövetkezeti társaságok és hasonló intézmények tőkeinstrumentumait (az 575/2013/EU rendelet 27. és 29. cikke).
  Nem tartalmazza az instrumentumokhoz kapcsolódó ázsiót.
  A szükséghelyzetekben állami hatóságok által lejegyzett tőkeinstrumentumokat akkor tartalmazza, ha az 575/2013/EU rendelet 31. cikkében foglalt minden feltétel teljesül. |
| 0050 | Ázsió

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 26. cikke (1) bekezdésének b) pontja.
  Az ázsió jelentése egyezik az alkalmazandó számviteli szabályozás szerinti jelentéssel.
  Az ebben az elemben feltüntetendő érték a „Befizetett tőkeinstrumentumok”-hoz kapcsolódó rész. |
| 0060 | Eredménytartalék

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 26. cikke (1) bekezdésének c) pontja.
  Az eredménytartalék az előző évi eredménytartalékot és a figyelembe vehető évközi vagy év végi nyereséget foglalja magában.
  A 0070. és 0080. sorok teljes összegét kell megadni. |
| 0070 | Előző évek eredménytartaléka

  Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 123. pontja és 26. cikke (1) bekezdésének c) pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 123. pontja szerint az eredménytartalék „az alkalmazandó számviteli szabályozás alapján az eredmény végső alkalmazásának következtében áthozott eredmény”. |
| 0080 | Figyelembe vehető nyereség

  Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 121. pontja, 26. cikkének (2) bekezdése és 36. cikke (1) bekezdésének a) pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 26. cikkének (2) bekezdése bizonyos feltételek teljesülése esetén megengedi az évközi vagy év végi nyereségnek az eredménytartalékba történő beszámítását, ha azt az illetékes hatóságok előzetesen engedélyezik. |
| 0090 | Halmozott egyéb átfogó jövedelem

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 26. cikke (1) bekezdésének d) pontja. |
| 0100 | Egyéb tartalékok

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 117. pontja és 26. cikke (1) bekezdésének e) pontja.
  A feltüntetendő érték a kiszámítás időpontjában előre látható adóterhek levonásával kapott összeg. |
| 0110 | Az elsődleges alapvető tőkében (CET1) megjelenített kisebbségi részesedés

  Az 575/2013/EU rendelet 84. cikkének (1) bekezdése, 85. cikkének (1) bekezdése és 87. cikkének (1) bekezdése.
  A leányvállalatok összes kisebbségi részesedésének a konszolidált CET1 tőkébe beszámított összege. |
| 0120 | Prudenciális szűrők miatt végrehajtott kiigazítások az elsődleges alapvető tőkében (CET1)

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 32–35. cikke |
| 0130 | Egyéb pénzeszközök

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikkének (4) bekezdése. |
| 0140 | (–) AZ ELSŐDLEGES ALAPVETŐ TŐKÉBŐL VALÓ LEVONÁSOK ÖSSZESEN

  A 0190–0285. sorok teljes összegét kell megadni. |
| 0190 | (–) Folyó üzleti év veszteségei

  Az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének a) pontja. |
| 0200 | (–) Cégérték (goodwill)

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 113. pontja, 36. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 37. cikke. |
| 0210 | (–) Egyéb immateriális javak

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 115. pontja, 36. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 37. cikkének a) pontja.
  Az egyéb immateriális javak értéke az alkalmazandó számviteli szabályozás szerint immateriális javaknak minősülő eszközök értéke, csökkentve ugyancsak az alkalmazandó számviteli szabályozás szerinti cégértékkel. |
| 0220 | (–) Jövőbeli nyereségtől függően érvényesíthető, nem átmeneti különbözetből eredő halasztott adókövetelések a kapcsolódó adókötelezettségek levonása után

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (2) bekezdésének a) pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének c) pontja. |
| 0230 | (–) A pénzügyi ágazaton kívüli befolyásoló részesedés, amely meghaladja a szavatolótőke 15 %-át

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 10. cikke (1) bekezdésének a) pontja. |
| 0240 | (–) A pénzügyi ágazatbeli szervezetektől eltérő vállalkozásokban lévő összes befolyásoló részesedés, amely meghaladja szavatolótőke 60 %-át

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 10. cikke (1) bekezdésének b) pontja. |
| 0285 | (–) Egyéb levonások

  Az 575/2013/EU rendelet 36. cikkének (1) bekezdése szerinti összes olyan egyéb levonás összege, amely nem szerepel a fenti 0160–0240. sorokban. |
| 0290 | Elsődleges alapvető tőke (CET1): egyéb tőkeelemek, levonások és kiigazítások

  Ez a sor a következő tételek összegét tartalmazza, amennyiben alkalmazandó:






  — | Szerzett jogok alapján figyelembe vett CET1 tőkeinstrumentumok miatti átmeneti kiigazítások (az 575/2013/EU rendelet 483. cikkének (1), (2) és (3) bekezdése, valamint 484–487. cikke). |

Sor

Jogszabályi hivatkozások és útmutató

0010

SZAVATOLÓTŐKE

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikkének (1) bekezdése.

Egy befektetési vállalkozás szavatolótőkéje az alapvető tőkéjének és a járulékos tőkéjének összegéből áll.

A 0020. és 0380. sorok teljes összegét kell megadni.

0020

ALAPVETŐ TŐKE (TIER 1 TŐKE)

Az alapvető tőke az elsődleges alapvető tőke és a kiegészítő alapvető tőke összege.

0030

ELSŐDLEGES ALAPVETŐ TŐKE (CET1)

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikkének (1) bekezdése.

Az 575/2013/EU rendelet 50. cikke.

A 0040–0060., 0090–0140. és a 0290. sorok teljes összegét kell megadni.

0040

Teljes egészében befizetett tőkeinstrumentumok

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 26. cikke (1) bekezdésének a) pontja és 27–31. cikke.

Magában foglalja a kölcsönös biztosítók, szövetkezeti társaságok és hasonló intézmények tőkeinstrumentumait (az 575/2013/EU rendelet 27. és 29. cikke).

Nem tartalmazza az instrumentumokhoz kapcsolódó ázsiót.

A szükséghelyzetekben állami hatóságok által lejegyzett tőkeinstrumentumokat akkor tartalmazza, ha az 575/2013/EU rendelet 31. cikkében foglalt minden feltétel teljesül.

0050

Ázsió

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 26. cikke (1) bekezdésének b) pontja.

Az ázsió jelentése egyezik az alkalmazandó számviteli szabályozás szerinti jelentéssel.

Az ebben az elemben feltüntetendő érték a „Befizetett tőkeinstrumentumok”-hoz kapcsolódó rész.

0060

Eredménytartalék

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 26. cikke (1) bekezdésének c) pontja.

Az eredménytartalék az előző évi eredménytartalékot és a figyelembe vehető évközi vagy év végi nyereséget foglalja magában.

A 0070. és 0080. sorok teljes összegét kell megadni.

0070

Előző évek eredménytartaléka

Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 123. pontja és 26. cikke (1) bekezdésének c) pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 123. pontja szerint az eredménytartalék „az alkalmazandó számviteli szabályozás alapján az eredmény végső alkalmazásának következtében áthozott eredmény”.

0080

Figyelembe vehető nyereség

Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 121. pontja, 26. cikkének (2) bekezdése és 36. cikke (1) bekezdésének a) pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 26. cikkének (2) bekezdése bizonyos feltételek teljesülése esetén megengedi az évközi vagy év végi nyereségnek az eredménytartalékba történő beszámítását, ha azt az illetékes hatóságok előzetesen engedélyezik.

0090

Halmozott egyéb átfogó jövedelem

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 26. cikke (1) bekezdésének d) pontja.

0100

Egyéb tartalékok

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 117. pontja és 26. cikke (1) bekezdésének e) pontja.

A feltüntetendő érték a kiszámítás időpontjában előre látható adóterhek levonásával kapott összeg.

0110

Az elsődleges alapvető tőkében (CET1) megjelenített kisebbségi részesedés

Az 575/2013/EU rendelet 84. cikkének (1) bekezdése, 85. cikkének (1) bekezdése és 87. cikkének (1) bekezdése.

A leányvállalatok összes kisebbségi részesedésének a konszolidált CET1 tőkébe beszámított összege.

0120

Prudenciális szűrők miatt végrehajtott kiigazítások az elsődleges alapvető tőkében (CET1)

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 32–35. cikke

0130

Egyéb pénzeszközök

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikkének (4) bekezdése.

0140

(–) AZ ELSŐDLEGES ALAPVETŐ TŐKÉBŐL VALÓ LEVONÁSOK ÖSSZESEN

A 0190–0285. sorok teljes összegét kell megadni.

0190

(–) Folyó üzleti év veszteségei

Az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének a) pontja.

0200

(–) Cégérték (goodwill)

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 113. pontja, 36. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 37. cikke.

0210

(–) Egyéb immateriális javak

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 115. pontja, 36. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 37. cikkének a) pontja.

Az egyéb immateriális javak értéke az alkalmazandó számviteli szabályozás szerint immateriális javaknak minősülő eszközök értéke, csökkentve ugyancsak az alkalmazandó számviteli szabályozás szerinti cégértékkel.

0220

(–) Jövőbeli nyereségtől függően érvényesíthető, nem átmeneti különbözetből eredő halasztott adókövetelések a kapcsolódó adókötelezettségek levonása után

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (2) bekezdésének a) pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének c) pontja.

0230

(–) A pénzügyi ágazaton kívüli befolyásoló részesedés, amely meghaladja a szavatolótőke 15 %-át

Az (EU) 2019/2033 rendelet 10. cikke (1) bekezdésének a) pontja.

0240

(–) A pénzügyi ágazatbeli szervezetektől eltérő vállalkozásokban lévő összes befolyásoló részesedés, amely meghaladja szavatolótőke 60 %-át

Az (EU) 2019/2033 rendelet 10. cikke (1) bekezdésének b) pontja.

0285

(–) Egyéb levonások

Az 575/2013/EU rendelet 36. cikkének (1) bekezdése szerinti összes olyan egyéb levonás összege, amely nem szerepel a fenti 0160–0240. sorokban.

0290

Elsődleges alapvető tőke (CET1): egyéb tőkeelemek, levonások és kiigazítások

Ez a sor a következő tételek összegét tartalmazza, amennyiben alkalmazandó:

—

Szerzett jogok alapján figyelembe vett CET1 tőkeinstrumentumok miatti átmeneti kiigazítások (az 575/2013/EU rendelet 483. cikkének (1), (2) és (3) bekezdése, valamint 484–487. cikke).

| — | Kisebbségi részesedések és megfelelőik miatti átmeneti kiigazítások (az 575/2013/EU rendelet 479. és 480. cikke). |
| --- | --- |

—

Kisebbségi részesedések és megfelelőik miatti átmeneti kiigazítások (az 575/2013/EU rendelet 479. és 480. cikke).

| — | A CET1 tőke egyéb átmeneti kiigazításai (az 575/2013/EU rendelet 469–478. és 481. cikke): a CET1 tőkéből történő levonásokban az átmeneti rendelkezések miatt végrehajtott kiigazítások. |
| --- | --- |

—

A CET1 tőke egyéb átmeneti kiigazításai (az 575/2013/EU rendelet 469–478. és 481. cikke): a CET1 tőkéből történő levonásokban az átmeneti rendelkezések miatt végrehajtott kiigazítások.

| — | Egyéb CET1 tőkeelemek vagy levonások CET1 tőkeelemekből, amelyek nem sorolhatók a 0040–0285. sorok egyikébe sem. |
| --- | --- |

—

Egyéb CET1 tőkeelemek vagy levonások CET1 tőkeelemekből, amelyek nem sorolhatók a 0040–0285. sorok egyikébe sem.

Ez a sor nem használható az (EU) 2019/2033 rendelet vagy az 575/2013/EU rendelet hatálya alá nem tartozó tőkeelemeknek vagy levonásoknak a tőkemegfelelési mutatók kiszámítása során történő figyelembevételére.

0300

KIEGÉSZÍTŐ ALAPVETŐ TŐKE (AT1)

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikkének (1) bekezdése.

Az 575/2013/EU rendelet 61. cikke.

A 0310–0410. sorok teljes összegét kell megadni.

0310

Teljes egészében befizetett, közvetlenül kibocsátott tőkeinstrumentumok

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 51. cikkének a) pontja és 52., 53. és 54. cikke.

A feltüntetendő érték nem foglalhatja magában az instrumentumokhoz kapcsolódó ázsiót.

0320

Ázsió

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 51. cikkének b) pontja.

Az ázsió jelentése egyezik az alkalmazandó számviteli szabályozás szerinti jelentéssel.

Az itt feltüntetendő érték a „Teljes egészében befizetett, közvetlenül kibocsátott tőkeinstrumentumok”-hoz kapcsolódó rész.

0330

(–) A KIEGÉSZÍTŐ ALAPVETŐ TŐKÉBŐL VALÓ LEVONÁSOK ÖSSZESEN

Az 575/2013/EU rendelet 56. cikke.

0410

Kiegészítő alapvető tőke (AT1): egyéb tőkeelemek, levonások és kiigazítások

Ez a sor a következő tételek összegét tartalmazza, amennyiben alkalmazandó:

| — | Szerzett jogok alapján figyelembe vett AT1 tőkeinstrumentumok miatti átmeneti kiigazítások (az 575/2013/EU rendelet 483. cikkének (4) és (5) bekezdése, 484–487. cikke, valamint 489. és 491. cikke). |
| --- | --- |

—

Szerzett jogok alapján figyelembe vett AT1 tőkeinstrumentumok miatti átmeneti kiigazítások (az 575/2013/EU rendelet 483. cikkének (4) és (5) bekezdése, 484–487. cikke, valamint 489. és 491. cikke).

| — | Leányvállalatok által kibocsátott, AT1 tőkében megjelenített instrumentumok (az 575/2013/EU rendelet 83., 85. és 86. cikke): leányvállalatok alapvető tőkébe beszámítható, a konszolidált AT1 tőkében szereplő összes tőkeelemének összege, beleértve a különleges célú gazdasági egységek által kibocsátott tőkét is (az 575/2013/EU rendelet 83. cikke). |
| --- | --- |

—

Leányvállalatok által kibocsátott, AT1 tőkében megjelenített instrumentumok (az 575/2013/EU rendelet 83., 85. és 86. cikke): leányvállalatok alapvető tőkébe beszámítható, a konszolidált AT1 tőkében szereplő összes tőkeelemének összege, beleértve a különleges célú gazdasági egységek által kibocsátott tőkét is (az 575/2013/EU rendelet 83. cikke).

| — | A leányvállalatok által kibocsátott instrumentumok AT1 tőkében kiegészítő tőkeelemként való megjelenítése miatti átmeneti kiigazítások (az 575/2013/EU rendelet 480. cikke), az alapvető tőkébe beszámítható, a konszolidált AT1 tőkében szereplő tőkeelemeknek az átmeneti rendelkezések miatti kiigazításai. |
| --- | --- |

—

A leányvállalatok által kibocsátott instrumentumok AT1 tőkében kiegészítő tőkeelemként való megjelenítése miatti átmeneti kiigazítások (az 575/2013/EU rendelet 480. cikke), az alapvető tőkébe beszámítható, a konszolidált AT1 tőkében szereplő tőkeelemeknek az átmeneti rendelkezések miatti kiigazításai.

| — | Az AT1 tőke egyéb átmeneti kiigazításai (az 575/2013/EU rendelet 472., 473a., 474., 475., 478. és 481. cikke): a levonásoknak az átmeneti rendelkezések miatti kiigazításai. |
| --- | --- |

—

Az AT1 tőke egyéb átmeneti kiigazításai (az 575/2013/EU rendelet 472., 473a., 474., 475., 478. és 481. cikke): a levonásoknak az átmeneti rendelkezések miatti kiigazításai.

| — | Az AT1 tőkeelemekből az AT1 tőkét meghaladó többletlevonások, amelyeket az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdése j) pontjának megfelelően az elsődleges alapvető tőkéből kell levonni: a kiegészítő alapvető tőke nem lehet negatív, de előfordulhat, hogy az AT1 tőkéből történő levonások meghaladják a rendelkezésre álló AT1 tőkeelemek összegét. Ilyen esetben ez a tétel a 0300. sorban feltüntetett összeg nullára növeléséhez szükséges összeget jelenti, és egyenlő az AT1 tőkeelemekből az AT1 tőkét meghaladó, más levonásokkal együtt a 0285. sorban feltüntetett többletlevonások fordított ellenértékű összegével. |
| --- | --- |

—

Az AT1 tőkeelemekből az AT1 tőkét meghaladó többletlevonások, amelyeket az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdése j) pontjának megfelelően az elsődleges alapvető tőkéből kell levonni: a kiegészítő alapvető tőke nem lehet negatív, de előfordulhat, hogy az AT1 tőkéből történő levonások meghaladják a rendelkezésre álló AT1 tőkeelemek összegét. Ilyen esetben ez a tétel a 0300. sorban feltüntetett összeg nullára növeléséhez szükséges összeget jelenti, és egyenlő az AT1 tőkeelemekből az AT1 tőkét meghaladó, más levonásokkal együtt a 0285. sorban feltüntetett többletlevonások fordított ellenértékű összegével.

| — | Egyéb AT1 tőkeelemek vagy levonások AT1 elemekből, amelyek nem sorolhatók a 0310–0330. sorok egyikébe sem. |
| --- | --- |

—

Egyéb AT1 tőkeelemek vagy levonások AT1 elemekből, amelyek nem sorolhatók a 0310–0330. sorok egyikébe sem.

Ez a sor nem használható az (EU) 2019/2033 rendelet vagy az 575/2013/EU rendelet hatálya alá nem tartozó tőkeelemeknek vagy levonásoknak a tőkemegfelelési mutatók kiszámítása során történő figyelembevételére.

0420

ALAPVETŐ TŐKE (TIER 2 TŐKE)

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikkének (1) bekezdése.

Az 575/2013/EU rendelet 71. cikke.

A 0430–0520. sorok teljes összegét kell megadni.

0430

Teljes egészében befizetett, közvetlenül kibocsátott tőkeinstrumentumok

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 62. cikkének a) pontja, valamint 63. és 65. cikke.

A feltüntetendő érték nem foglalhatja magában az instrumentumokhoz kapcsolódó ázsiót.

0440

Ázsió

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 62. cikkének b) pontja és 65. cikke.

Az ázsió jelentése egyezik az alkalmazandó számviteli szabályozás szerinti jelentéssel.

Az itt feltüntetendő érték a „Teljes egészében befizetett, közvetlenül kibocsátott tőkeinstrumentumok”-hoz kapcsolódó rész.

0450

(–) A JÁRULÉKOS TŐKÉBŐL (TIER 2, T2) VALÓ LEVONÁSOK ÖSSZESEN

Az 575/2013/EU rendelet 66. cikke.

0520

Járulékos tőke (Tier 2, T2): egyéb tőkeelemek, levonások és kiigazítások

Ez a sor a következő tételek összegét tartalmazza, amennyiben alkalmazandó:

| — | Szerzett jogok alapján figyelembe vett T2 tőkeinstrumentumok miatti átmeneti kiigazítások (az 575/2013/EU rendelet 483. cikkének (6) és (7) bekezdése, 484., 486., 488., 490. és 491. cikke). |
| --- | --- |

—

Szerzett jogok alapján figyelembe vett T2 tőkeinstrumentumok miatti átmeneti kiigazítások (az 575/2013/EU rendelet 483. cikkének (6) és (7) bekezdése, 484., 486., 488., 490. és 491. cikke).

| — | Leányvállalatok által kibocsátott, T2 tőkében megjelenített instrumentumok (az 575/2013/EU rendelet 83., 87. és 88. cikke): leányvállalatok szavatolótőkébe beszámítható, a konszolidált T2 tőkében szereplő összes tőkeelemének összege, beleértve a különleges célú gazdasági egységek által kibocsátott, a szavatolótőkébe beszámítható T2 tőkét is (az 575/2013/EU rendelet 83. cikke). |
| --- | --- |

—

Leányvállalatok által kibocsátott, T2 tőkében megjelenített instrumentumok (az 575/2013/EU rendelet 83., 87. és 88. cikke): leányvállalatok szavatolótőkébe beszámítható, a konszolidált T2 tőkében szereplő összes tőkeelemének összege, beleértve a különleges célú gazdasági egységek által kibocsátott, a szavatolótőkébe beszámítható T2 tőkét is (az 575/2013/EU rendelet 83. cikke).

| — | A leányvállalatok által kibocsátott instrumentumok T2 tőkében kiegészítő tőkeelemként való megjelenítése miatti átmeneti kiigazítások (az 575/2013/EU rendelet 480. cikke). A szavatolótőkébe beszámítható tőkeelemeknek a konszolidált T2 tőke részét képező összegében az átmeneti rendelkezések miatt végrehajtott kiigazítások. |
| --- | --- |

—

A leányvállalatok által kibocsátott instrumentumok T2 tőkében kiegészítő tőkeelemként való megjelenítése miatti átmeneti kiigazítások (az 575/2013/EU rendelet 480. cikke). A szavatolótőkébe beszámítható tőkeelemeknek a konszolidált T2 tőke részét képező összegében az átmeneti rendelkezések miatt végrehajtott kiigazítások.

| — | A T2 tőke egyéb átmeneti kiigazításai (az 575/2013/EU rendelet 472., 473a., 476., 477., 478. és 481. cikke): a T2 tőkéből történő levonásokban az átmeneti rendelkezések miatt végrehajtott kiigazítások. |
| --- | --- |

—

A T2 tőke egyéb átmeneti kiigazításai (az 575/2013/EU rendelet 472., 473a., 476., 477., 478. és 481. cikke): a T2 tőkéből történő levonásokban az átmeneti rendelkezések miatt végrehajtott kiigazítások.

| — | A T2 tőkeelemekből a T2 tőkét meghaladó többletlevonások, amelyeket az 575/2013/EU rendelet 56. cikke e) pontjának megfelelően a kiegészítő alapvető tőkéből kell levonni: a T2 tőke nem lehet negatív, de előfordulhat, hogy a T2 tőkéből történő levonások meghaladják a rendelkezésre álló T2 tőkeelemek összegét. Ilyen esetekben ez a tétel a 0420. sorban feltüntetett összeg nullára növeléséhez szükséges összeget jelenti. |
| --- | --- |

—

A T2 tőkeelemekből a T2 tőkét meghaladó többletlevonások, amelyeket az 575/2013/EU rendelet 56. cikke e) pontjának megfelelően a kiegészítő alapvető tőkéből kell levonni: a T2 tőke nem lehet negatív, de előfordulhat, hogy a T2 tőkéből történő levonások meghaladják a rendelkezésre álló T2 tőkeelemek összegét. Ilyen esetekben ez a tétel a 0420. sorban feltüntetett összeg nullára növeléséhez szükséges összeget jelenti.

| — | Egyéb T2 tőkeelemek vagy levonások egy T2 elemből, amelyek nem sorolhatók a 0430–0450. sorok egyikébe sem. |
| --- | --- |

—

Egyéb T2 tőkeelemek vagy levonások egy T2 elemből, amelyek nem sorolhatók a 0430–0450. sorok egyikébe sem.

Ez a sor nem használható az (EU) 2019/2033 rendelet vagy az 575/2013/EU rendelet hatálya alá nem tartozó tőkeelemeknek vagy levonásoknak a tőkemegfelelési mutatók kiszámítása során történő figyelembevételére.

1.3.   I 02.03 – SZAVATOLÓTŐKE-KÖVETELMÉNYEK (I 2.3)

1.3.1.   A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató.

| Sor | Jogszabályi hivatkozások és útmutató |
| --- | --- |
| 0010 | Szavatolótőke-követelmény

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 11. cikkének (1) és (2) bekezdése.
  Ez a tétel nem haladhatja meg a 0020. és 0030. sorok közül a magasabbat. |
| 0020 | Állandó minimális tőkekövetelmény

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 14. cikke |
| 0030 | Az állandó általános költségekre vonatkozó követelmény

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 13. cikke |
| 0050–0090 | Átmeneti szavatolótőke-követelmény |
| 0050 | Az 575/2013/EU rendelet szavatolótőke-követelményén alapuló átmeneti követelmény

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 57. cikke (3) bekezdésének a) pontja. |
| 0060 | Az állandó általános költségekre vonatkozó követelményen alapuló átmeneti követelmény

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 57. cikke (3) bekezdésének b) pontja. |
| 0070 | A korábban csak indulótőke-követelmény hatálya alá tartozó befektetési vállalkozásokra vonatkozó átmeneti követelmény

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 57. cikke (4) bekezdésének a) pontja. |
| 0080 | Engedélyezéskori indulótőke-követelményen alapuló átmeneti követelmény

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 57. cikke (4) bekezdésének b) pontja. |
| 0090 | Bizonyos szolgáltatások nyújtására engedéllyel nem rendelkező befektetési vállalkozásokra vonatkozó átmeneti követelmény

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 57. cikke (4) bekezdésének c) pontja. |
| 0110–0130 | Tájékoztató adatok |
| 0110 | Kiegészítő szavatolótőke-követelmény

  Az (EU) 2019/2034 irányelv 40. cikke.
  A felügyeleti felülvizsgálati és értékelési eljárás (SREP) alapján szükséges kiegészítő szavatolótőke. |
| 0120 | Teljes szavatolótőke-követelmény

  Egy befektetési vállalkozás teljes szavatolótőke-követelménye az adatszolgáltatás vonatkozási időpontjában alkalmazandó szavatolótőke-követelményének, a 0110. sorban feltüntetett kiegészítő szavatolótőke-követelményének és a 0120. sorban feltüntetett kiegészítő szavatolótőkére vonatkozó iránymutatásnak az összege. |

Sor

Jogszabályi hivatkozások és útmutató

0010

Szavatolótőke-követelmény

Az (EU) 2019/2033 rendelet 11. cikkének (1) és (2) bekezdése.

Ez a tétel nem haladhatja meg a 0020. és 0030. sorok közül a magasabbat.

0020

Állandó minimális tőkekövetelmény

Az (EU) 2019/2033 rendelet 14. cikke

0030

Az állandó általános költségekre vonatkozó követelmény

Az (EU) 2019/2033 rendelet 13. cikke

0050–0090

Átmeneti szavatolótőke-követelmény

0050

Az 575/2013/EU rendelet szavatolótőke-követelményén alapuló átmeneti követelmény

Az (EU) 2019/2033 rendelet 57. cikke (3) bekezdésének a) pontja.

0060

Az állandó általános költségekre vonatkozó követelményen alapuló átmeneti követelmény

Az (EU) 2019/2033 rendelet 57. cikke (3) bekezdésének b) pontja.

0070

A korábban csak indulótőke-követelmény hatálya alá tartozó befektetési vállalkozásokra vonatkozó átmeneti követelmény

Az (EU) 2019/2033 rendelet 57. cikke (4) bekezdésének a) pontja.

0080

Engedélyezéskori indulótőke-követelményen alapuló átmeneti követelmény

Az (EU) 2019/2033 rendelet 57. cikke (4) bekezdésének b) pontja.

0090

Bizonyos szolgáltatások nyújtására engedéllyel nem rendelkező befektetési vállalkozásokra vonatkozó átmeneti követelmény

Az (EU) 2019/2033 rendelet 57. cikke (4) bekezdésének c) pontja.

0110–0130

Tájékoztató adatok

0110

Kiegészítő szavatolótőke-követelmény

Az (EU) 2019/2034 irányelv 40. cikke.

A felügyeleti felülvizsgálati és értékelési eljárás (SREP) alapján szükséges kiegészítő szavatolótőke.

0120

Teljes szavatolótőke-követelmény

Egy befektetési vállalkozás teljes szavatolótőke-követelménye az adatszolgáltatás vonatkozási időpontjában alkalmazandó szavatolótőke-követelményének, a 0110. sorban feltüntetett kiegészítő szavatolótőke-követelményének és a 0120. sorban feltüntetett kiegészítő szavatolótőkére vonatkozó iránymutatásnak az összege.

1.4.   I 02.04 – TŐKEMEGFELELÉSI MUTATÓK (I 2.4)

1.4.1.   A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató

| Sor | Jogszabályi hivatkozások és útmutató |
| --- | --- |
| 0010 | CET 1 arány

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének a) pontja és 11. cikkének (1) és (2) bekezdése.
  Ezt a tételt százalékban kell megadni. |
| 0020 | A CET 1 tőke többlete (+)/hiánya (–)

  Ez a tétel a CET 1 tőkének az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében meghatározott követelményhez kapcsolódó többletét vagy hiányát mutatja.
  E tétel esetében nem kell figyelembe venni az (EU) 2019/2033 rendelet 57. cikkének (3) és (4) bekezdésében foglalt átmeneti rendelkezéseket. |
| 0030 | Tier 1 arány

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 11. cikkének (1) és (2) bekezdése.
  Ezt a tételt százalékban kell megadni. |
| 0040 | A Tier 1 tőke többlete (+)/hiánya (–)

  Ez a tétel a Tier 1 tőkének az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében meghatározott követelményhez kapcsolódó többletét vagy hiányát mutatja.
  E tétel esetében nem kell figyelembe venni az (EU) 2019/2033 rendelet 57. cikkének (3) és (4) bekezdésében foglalt átmeneti rendelkezéseket. |
| 0050 | Szavatolótőke-megfelelési mutató

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének c) pontja és 11. cikkének (1) és (2) bekezdése.
  Ezt a tételt százalékban kell megadni. |
| 0060 | A teljes tőke többlete (+)/hiánya (–)

  Ez a tétel a szavatolótőkének az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében meghatározott követelményhez kapcsolódó többletét vagy hiányát mutatja.
  E tétel esetében nem kell figyelembe venni az (EU) 2019/2033 rendelet 57. cikkének (3) és (4) bekezdésében foglalt átmeneti rendelkezéseket. |

Sor

Jogszabályi hivatkozások és útmutató

0010

CET 1 arány

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének a) pontja és 11. cikkének (1) és (2) bekezdése.

Ezt a tételt százalékban kell megadni.

0020

A CET 1 tőke többlete (+)/hiánya (–)

Ez a tétel a CET 1 tőkének az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében meghatározott követelményhez kapcsolódó többletét vagy hiányát mutatja.

E tétel esetében nem kell figyelembe venni az (EU) 2019/2033 rendelet 57. cikkének (3) és (4) bekezdésében foglalt átmeneti rendelkezéseket.

0030

Tier 1 arány

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 11. cikkének (1) és (2) bekezdése.

Ezt a tételt százalékban kell megadni.

0040

A Tier 1 tőke többlete (+)/hiánya (–)

Ez a tétel a Tier 1 tőkének az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében meghatározott követelményhez kapcsolódó többletét vagy hiányát mutatja.

E tétel esetében nem kell figyelembe venni az (EU) 2019/2033 rendelet 57. cikkének (3) és (4) bekezdésében foglalt átmeneti rendelkezéseket.

0050

Szavatolótőke-megfelelési mutató

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének c) pontja és 11. cikkének (1) és (2) bekezdése.

Ezt a tételt százalékban kell megadni.

0060

A teljes tőke többlete (+)/hiánya (–)

Ez a tétel a szavatolótőkének az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikkének (1) bekezdésében meghatározott követelményhez kapcsolódó többletét vagy hiányát mutatja.

E tétel esetében nem kell figyelembe venni az (EU) 2019/2033 rendelet 57. cikkének (3) és (4) bekezdésében foglalt átmeneti rendelkezéseket.

1.5.   I 03.01 – AZ ÁLLANDÓ ÁLTALÁNOS KÖLTSÉGEK KISZÁMÍTÁSA (I 3.1)

1.5.1.   A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató

| Sor | Jogszabályi hivatkozások és útmutató |
| --- | --- |
| 0010 | Az állandó általános költségekre vonatkozó követelmény

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 13. cikkének (1) bekezdése.
  A megadott összegnek legalább az előző évi állandó általános költségek (0020. sor) 25 %-ának kell lennie.
  Az (EU) 2019/2033 rendelet 13. cikkének (2) bekezdésében említett lényeges változás esetén a jelentett összeg az illetékes hatóság által az említett cikkel összhangban előírt állandó általános költségekre vonatkozó követelmény.
  Az (EU) 2019/2033 rendelet 13. cikkének (3) bekezdésében meghatározott esetekben a jelentendő összeg a folyó évre előre jelzett állandó általános költségek összege (0200. sor). |
| 0020 | Az előző év éves állandó általános költségei a nyereségfelosztást követően

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 13. cikkének (1) bekezdése.
  A befektetési vállalkozásnak az előző évi, a nyereségfelosztás utáni állandó általános költségeket kell jelentenie. |
| 0030 | Az előző év összes ráfordítása a nyereségfelosztás után

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 13. cikkének (1) bekezdése.
  A nyereségfelosztás utáni összeget kell megadni. |
| 0040 | Ebből: a befektetési vállalkozást terhelően harmadik feleknél felmerült állandó ráfordítások

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 13. cikke |
| 0050 | (–) Levonások összesen

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 13. cikkének (4) bekezdésében említett levonási tételeken kívül a következő tételeket is le kell vonni az összes ráfordításból, amennyiben azokat a vonatkozó számviteli szabályozásnak megfelelően az összes ráfordítás tartalmazza:






  a) | a központi szerződő feleknek, tőzsdéknek és más kereskedési helyszíneknek, valamint közvetítő brókereknek az ügyletek végrehajtása, nyilvántartásba vétele vagy elszámolása céljából fizetett díjak, ügynöki és egyéb díjak, kizárólag akkor, ha azokat közvetlenül áthárítják és felszámítják az ügyfeleknek. Nem tartoznak ide azok a díjak és egyéb kiadások, amelyek a tagság fenntartásához vagy veszteségmegosztási pénzügyi kötelezettségeinek egyéb teljesítéséhez szükségesek a központi szerződő felekkel, tőzsdékkel és más kereskedési helyszínekkel összefüggésben; |

Sor

Jogszabályi hivatkozások és útmutató

0010

Az állandó általános költségekre vonatkozó követelmény

Az (EU) 2019/2033 rendelet 13. cikkének (1) bekezdése.

A megadott összegnek legalább az előző évi állandó általános költségek (0020. sor) 25 %-ának kell lennie.

Az (EU) 2019/2033 rendelet 13. cikkének (2) bekezdésében említett lényeges változás esetén a jelentett összeg az illetékes hatóság által az említett cikkel összhangban előírt állandó általános költségekre vonatkozó követelmény.

Az (EU) 2019/2033 rendelet 13. cikkének (3) bekezdésében meghatározott esetekben a jelentendő összeg a folyó évre előre jelzett állandó általános költségek összege (0200. sor).

0020

Az előző év éves állandó általános költségei a nyereségfelosztást követően

Az (EU) 2019/2033 rendelet 13. cikkének (1) bekezdése.

A befektetési vállalkozásnak az előző évi, a nyereségfelosztás utáni állandó általános költségeket kell jelentenie.

0030

Az előző év összes ráfordítása a nyereségfelosztás után

Az (EU) 2019/2033 rendelet 13. cikkének (1) bekezdése.

A nyereségfelosztás utáni összeget kell megadni.

0040

Ebből: a befektetési vállalkozást terhelően harmadik feleknél felmerült állandó ráfordítások

Az (EU) 2019/2033 rendelet 13. cikke

0050

(–) Levonások összesen

Az (EU) 2019/2033 rendelet 13. cikkének (4) bekezdésében említett levonási tételeken kívül a következő tételeket is le kell vonni az összes ráfordításból, amennyiben azokat a vonatkozó számviteli szabályozásnak megfelelően az összes ráfordítás tartalmazza:

a)

a központi szerződő feleknek, tőzsdéknek és más kereskedési helyszíneknek, valamint közvetítő brókereknek az ügyletek végrehajtása, nyilvántartásba vétele vagy elszámolása céljából fizetett díjak, ügynöki és egyéb díjak, kizárólag akkor, ha azokat közvetlenül áthárítják és felszámítják az ügyfeleknek. Nem tartoznak ide azok a díjak és egyéb kiadások, amelyek a tagság fenntartásához vagy veszteségmegosztási pénzügyi kötelezettségeinek egyéb teljesítéséhez szükségesek a központi szerződő felekkel, tőzsdékkel és más kereskedési helyszínekkel összefüggésben;

| b) | az ügyfeleknek az ügyfélpénz után fizetett kamat, amennyiben ilyen kamat fizetésére semmilyen kötelezettség nem vonatkozik; |
| --- | --- |

b)

az ügyfeleknek az ügyfélpénz után fizetett kamat, amennyiben ilyen kamat fizetésére semmilyen kötelezettség nem vonatkozik;

| c) | adókiadások, amennyiben azok esedékessé válnak a befektetési vállalkozás éves nyereségével összefüggésben; |
| --- | --- |

c)

adókiadások, amennyiben azok esedékessé válnak a befektetési vállalkozás éves nyereségével összefüggésben;

| d) | pénzügyi eszközökkel való saját számlás kereskedésből származó veszteségek; |
| --- | --- |

d)

pénzügyi eszközökkel való saját számlás kereskedésből származó veszteségek;

| e) | szerződésen alapuló nyereség- és veszteségátruházási megállapodásokhoz kapcsolódó kifizetések, amelyek értelmében a befektetési vállalkozás az éves pénzügyi kimutatásainak elkészítését követően köteles átadni az éves eredményét az anyavállalatnak; |
| --- | --- |

e)

szerződésen alapuló nyereség- és veszteségátruházási megállapodásokhoz kapcsolódó kifizetések, amelyek értelmében a befektetési vállalkozás az éves pénzügyi kimutatásainak elkészítését követően köteles átadni az éves eredményét az anyavállalatnak;

| f) | az 575/2013/EU rendelet 26. cikke (1) bekezdésének f) pontjával összhangban az általános banki kockázatok fedezetére képzett tartalékba történő befizetések; |
| --- | --- |

f)

az 575/2013/EU rendelet 26. cikke (1) bekezdésének f) pontjával összhangban az általános banki kockázatok fedezetére képzett tartalékba történő befizetések;

| g) | az 575/2013/EU rendelet 36. cikkének (1) bekezdésével összhangban a szavatolótőkéből már levont tételekhez kapcsolódó ráfordítások. |
| --- | --- |

g)

az 575/2013/EU rendelet 36. cikkének (1) bekezdésével összhangban a szavatolótőkéből már levont tételekhez kapcsolódó ráfordítások.

0060

(–) Az alkalmazottaknak járó bónuszok és egyéb javadalmazás

Az (EU) 2019/2033 rendelet 13. cikke (4) bekezdésének a) pontja.

Az alkalmazottaknak járó bónuszok és egyéb javadalmazások a befektetési vállalkozás adott évi nettó nyereségétől függnek, amennyiben mindkét alábbi feltétel teljesül:

| h) | a levonandó, alkalmazottaknak járó bónuszokat vagy egyéb javadalmazásokat a kifizetés évét megelőző évben már kifizették az alkalmazottaknak, vagy az alkalmazotti bónuszok vagy egyéb javadalmazások kifizetése nem lesz hatással a vállalkozás tőkehelyzetére a kifizetés évében; |
| --- | --- |

h)

a levonandó, alkalmazottaknak járó bónuszokat vagy egyéb javadalmazásokat a kifizetés évét megelőző évben már kifizették az alkalmazottaknak, vagy az alkalmazotti bónuszok vagy egyéb javadalmazások kifizetése nem lesz hatással a vállalkozás tőkehelyzetére a kifizetés évében;

| i) | a folyó év és a következő évek tekintetében a befektetési vállalkozás nem köteles további bónuszokat vagy egyéb kifizetéseket javadalmazás formájában megítélni vagy kiosztani, kivéve, ha abban az évben nettó nyereséget ér el. |
| --- | --- |

i)

a folyó év és a következő évek tekintetében a befektetési vállalkozás nem köteles további bónuszokat vagy egyéb kifizetéseket javadalmazás formájában megítélni vagy kiosztani, kivéve, ha abban az évben nettó nyereséget ér el.

0070

(–) A munkavállalók, igazgatók és partnerek nyereségrészesedése

Az (EU) 2019/2033 rendelet 13. cikke (4) bekezdésének b) pontja.

A munkavállalók, az igazgatók és a partnerek nyereségből való részesedését a nettó nyereség alapján kell kiszámítani.

0080

(–) Egyéb diszkrecionális nyereségkifizetések és változó javadalmazás

Az (EU) 2019/2033 rendelet 13. cikke (4) bekezdésének c) pontja.

0090

(–) Megosztott jutalék- és díjtartozások

Az (EU) 2019/2033 rendelet 13. cikke (4) bekezdésének d) pontja.

0100

(–) A központi szerződő feleknek fizetett, az ügyfeleknek felszámított díjak, ügynöki díjak és egyéb kiadások

A központi szerződő feleknek, tőzsdéknek és más kereskedési helyszíneknek, valamint közvetítő brókereknek az ügyletek végrehajtása, nyilvántartásba vétele vagy elszámolása céljából fizetett díjak, ügynöki és egyéb díjak, kizárólag akkor, ha azokat közvetlenül áthárítják és felszámítják az ügyfeleknek. Nem tartoznak ide azok a díjak és egyéb kiadások, amelyek a tagság fenntartásához vagy veszteségmegosztási pénzügyi kötelezettségeinek egyéb teljesítéséhez szükségesek a központi szerződő felekkel, tőzsdékkel és más kereskedési helyszínekkel összefüggésben.

0110

(–) A függő ügynököknek fizetett díjak

Az (EU) 2019/2033 rendelet 13. cikke (4) bekezdésének e) pontja.

0130

(–) Nem szokásos tevékenységekből eredő nem ismétlődő kiadások

Az (EU) 2019/2033 rendelet 13. cikke (4) bekezdésének f) pontja.

0140

(–) Adókiadások

| | Adókiadások, amennyiben azok esedékessé válnak a befektetési vállalkozás éves nyereségével összefüggésben. |
| --- | --- |

Adókiadások, amennyiben azok esedékessé válnak a befektetési vállalkozás éves nyereségével összefüggésben.

0150

(–) Pénzügyi eszközökkel való saját számlás kereskedésből származó veszteségek

Magától értetődő.

0160

(–) Szerződésen alapuló nyereség- és veszteségátruházási megállapodások

Szerződésen alapuló nyereség- és veszteségátruházási megállapodásokhoz kapcsolódó kifizetések, amelyek értelmében a befektetési vállalkozás az éves pénzügyi kimutatásainak elkészítését követően köteles átadni az éves eredményét az anyavállalatnak.

0170

(–) Nyersanyagokra fordított kiadások

Az árutőzsdei kereskedők és a kibocsátásiegység-kereskedők levonhatják a befektetési vállalkozásnak az alapul szolgáló áru származtatott termékeivel történő kereskedésével összefüggésben keletkezett, nyersanyagokra fordított kiadásait.

0180

(–) Fizetések általános banki kockázatok fedezetére képzett tartalékalapba

Az 575/2013/EU rendelet 26. cikke (1) bekezdésének f) pontjával összhangban az általános banki kockázatok fedezetére képzett tartalékba történő befizetések.

0190

(–) A szavatolótőkéből már levont tételekhez kapcsolódó ráfordítások

Az 575/2013/EU rendelet 36. cikkének (1) bekezdésével összhangban a szavatolótőkéből már levont tételekhez kapcsolódó ráfordítások.

0200

A folyó évre előre jelzett állandó általános költségek

A folyó évre előre jelzett, nyereségfelosztás utáni állandó általános költségek.

0210

Az állandó általános költségek változása (%)

Az összeget a következők abszolút értékeként kell megadni:

[(Állandó általános költségek a folyó évben) – (az előző évi, előre jelzett éves állandó általános költségek)]/(az előző évi, éves állandó általános költségek)

2.   KIS MÉRETŰ ÉS ÖSSZE NEM KAPCSOLT BEFEKTETÉSI VÁLLALKOZÁSOK

2.1.   I 05.00 – TEVÉKENYSÉGI SZINT – ÉRTÉKHATÁR-FELÜLVIZSGÁLAT (I 5.)

2.1.1.   A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató

| Sor | Jogszabályi hivatkozások és útmutató |
| --- | --- |
| 0010 | (Kombinált) kezelt eszközállomány

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikke (1) bekezdésének a) pontja.
  Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikkének (2) bekezdésével összhangban, amennyiben az adatszolgáltató befektetési vállalkozás egy csoport része, a jelentett értéket a csoport részét képező valamennyi befektetési vállalkozásra vonatkozóan kombinált alapon kell meghatározni.
  A befektetési vállalkozásoknak a kezelt diszkrecionális és nem diszkrecionális eszközöket kell megjeleníteniük.
  A jelentett összeg az az összeg, amelyet a K-faktoroknak a vonatkozó együtthatók alkalmazása előtti kiszámításához használnának. |
| 0020 | (Kombinált) kezelt ügyfélmegbízások – Azonnali ügyletek

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikke (1) bekezdése b) pontjának i. alpontja.
  Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikkének (2) bekezdésével összhangban, amennyiben az adatszolgáltató befektetési vállalkozás egy csoport része, a jelentett értéket a csoport részét képező valamennyi befektetési vállalkozásra vonatkozóan kombinált alapon kell meghatározni.
  A jelentett összeg az az összeg, amelyet a K-faktoroknak a vonatkozó együtthatók alkalmazása előtti kiszámításához használnának. |
| 0030 | (Kombinált) kezelt ügyfélmegbízások – Származtatott ügyletek

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikke (1) bekezdése b) pontjának i. alpontja.
  Amennyiben az adatszolgáltató befektetési vállalkozás egy csoport része, a jelentett értéket az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikkének (2) bekezdése szerinti csoport részét képező valamennyi befektetési vállalkozás tekintetében kombinált alapon kell meghatározni.
  A jelentett összeg az az összeg, amelyet a K-faktoroknak a vonatkozó együtthatók alkalmazása előtti kiszámításához használnának. |
| 0040 | Őrzött és kezelt eszközök

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikke (1) bekezdésének c) pontja.
  A jelentett összeg az az összeg, amelyet a K-faktoroknak a vonatkozó együtthatók alkalmazása előtti kiszámításához használnának. |
| 0050 | Tartott ügyfélpénz

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikke (1) bekezdésének d) pontja.
  A jelentett összeg az az összeg, amelyet a K-faktoroknak a vonatkozó együtthatók alkalmazása előtti kiszámításához használnának. |
| 0060 | Napi kereskedési forgalom – Azonnali ügyletek és származtatott ügyletek

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikke (1) bekezdésének e) pontja.
  A jelentett összeg az az összeg, amelyet a K-faktoroknak a vonatkozó együtthatók alkalmazása előtti kiszámításához használnának. |
| 0070 | Nettó pozíciókockázat

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikke (1) bekezdésének f) pontja.
  A jelentett összeg az az összeg, amelyet a K-faktoroknak a vonatkozó együtthatók alkalmazása előtti kiszámításához használnának. |
| 0080 | Befizetett klíringletét

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikke (1) bekezdésének f) pontja.
  A jelentett összeg az az összeg, amelyet a K-faktoroknak a vonatkozó együtthatók alkalmazása előtti kiszámításához használnának. |
| 0090 | A kereskedési partnerek nemteljesítésének kockázata

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikke (1) bekezdésének g) pontja.
  A jelentett összeg az az összeg, amelyet a K-faktoroknak a vonatkozó együtthatók alkalmazása előtti kiszámításához használnának. |
| 0100 | (Kombinált) mérlegfőösszeg a mérlegen kívüli tételekkel együtt

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikke (1) bekezdésének h) pontja.
  Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikkének (2) bekezdésével összhangban, amennyiben az adatszolgáltató befektetési vállalkozás egy csoport része, a jelentett értéket a csoport részét képező valamennyi befektetési vállalkozásra vonatkozóan kombinálta alapon kell meghatározni. |
| 0110 | Kombinált éves bruttó összbevétel

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikke (1) bekezdésének i) pontja.
  Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikkének (2) bekezdésével összhangban, amennyiben az adatszolgáltató befektetési vállalkozás egy csoport része, a jelentett értéket a csoport részét képező valamennyi befektetési vállalkozásra vonatkozóan kombinált alapon kell meghatározni.
  A feltüntetendő érték a 0120. sor és a 0130. sor összege. |
| 0120 | Éves bruttó összbevétel

  Az éves bruttó összbevétel értéke az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikkének (2) bekezdése szerint a csoporton belül termelt bruttó bevételek nélkül. |
| 0130 | (–) Az éves bruttó bevétel csoporton belüli része

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikkének (2) bekezdése szerint a befektetésivállalkozás-csoporton belül termelt bruttó bevétel értéke. |
| 0140 | Ebből: megbízások átvételéből és továbbításából származó bevételek

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.
  A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 2. pontja. |
| 0150 | Ebből: megbízások ügyfelek nevében történő végrehajtásából származó bevételek

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.
  A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 2. pontja. |
| 0160 | Ebből: saját számlás kereskedésből származó bevétel

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.
  A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 2. pontja. |
| 0170 | Ebből: portfóliókezelésből származó bevétel

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.
  A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 2. pontja. |
| 0180 | Ebből: befektetési tanácsadásból származó bevétel

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.
  A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 2. pontja. |
| 0190 | Ebből: pénzügyi eszközök jegyzésére vonatkozó garanciavállalásból/biztos elkötelezettség alapján történő elhelyezéséből származó bevétel

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.
  A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 2. pontja. |
| 0200 | Ebből: biztos elkötelezettség nélküli elhelyezésből származó bevétel

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.
  A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 2. pontja. |
| 0210 | Ebből: MTF működtetéséből származó bevétel

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.
  A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 2. pontja. |
| 0220 | Ebből: OTF működtetéséből származó bevétel

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.
  A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 2. pontja. |
| 0230 | Ebből: pénzügyi eszközök letéti őrzéséből és kezeléséből származó bevétel

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.
  A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 3. pontja. |
| 0240 | Ebből: befektetőknek nyújtott hitelekből vagy kölcsönökből származó bevétel

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.
  A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 3. pontja. |
| 0250 | Ebből: vállalkozások számára a tőkestruktúrával, ipari stratégiával és kapcsolódó ügyekkel kapcsolatban nyújtott tanácsadásból, valamint vállalkozások egyesülésével és felvásárlásával kapcsolatos tanácsadásból és szolgáltatásokból származó bevétel

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.
  A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 3. pontja. |
| 0260 | Ebből: devizaszolgáltatásokból származó bevétel

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.
  A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 3. pontja. |
| 0270 | Ebből: befektetési kutatás és pénzügyi elemzés

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.
  A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 3. pontja. |
| 0280 | Ebből: jegyzési garanciavállaláshoz kapcsolódó szolgáltatásokból származó bevétel

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.
  A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 3. pontja. |
| 0290 | Ebből: származtatott ügyletek alapjául szolgáló eszközökkel kapcsolatos befektetési szolgáltatások és kiegészítő tevékenységek

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.
  A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 3. pontja. |

Sor

Jogszabályi hivatkozások és útmutató

0010

(Kombinált) kezelt eszközállomány

Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikke (1) bekezdésének a) pontja.

Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikkének (2) bekezdésével összhangban, amennyiben az adatszolgáltató befektetési vállalkozás egy csoport része, a jelentett értéket a csoport részét képező valamennyi befektetési vállalkozásra vonatkozóan kombinált alapon kell meghatározni.

A befektetési vállalkozásoknak a kezelt diszkrecionális és nem diszkrecionális eszközöket kell megjeleníteniük.

A jelentett összeg az az összeg, amelyet a K-faktoroknak a vonatkozó együtthatók alkalmazása előtti kiszámításához használnának.

0020

(Kombinált) kezelt ügyfélmegbízások – Azonnali ügyletek

Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikke (1) bekezdése b) pontjának i. alpontja.

Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikkének (2) bekezdésével összhangban, amennyiben az adatszolgáltató befektetési vállalkozás egy csoport része, a jelentett értéket a csoport részét képező valamennyi befektetési vállalkozásra vonatkozóan kombinált alapon kell meghatározni.

A jelentett összeg az az összeg, amelyet a K-faktoroknak a vonatkozó együtthatók alkalmazása előtti kiszámításához használnának.

0030

(Kombinált) kezelt ügyfélmegbízások – Származtatott ügyletek

Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikke (1) bekezdése b) pontjának i. alpontja.

Amennyiben az adatszolgáltató befektetési vállalkozás egy csoport része, a jelentett értéket az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikkének (2) bekezdése szerinti csoport részét képező valamennyi befektetési vállalkozás tekintetében kombinált alapon kell meghatározni.

A jelentett összeg az az összeg, amelyet a K-faktoroknak a vonatkozó együtthatók alkalmazása előtti kiszámításához használnának.

0040

Őrzött és kezelt eszközök

Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikke (1) bekezdésének c) pontja.

A jelentett összeg az az összeg, amelyet a K-faktoroknak a vonatkozó együtthatók alkalmazása előtti kiszámításához használnának.

0050

Tartott ügyfélpénz

Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikke (1) bekezdésének d) pontja.

A jelentett összeg az az összeg, amelyet a K-faktoroknak a vonatkozó együtthatók alkalmazása előtti kiszámításához használnának.

0060

Napi kereskedési forgalom – Azonnali ügyletek és származtatott ügyletek

Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikke (1) bekezdésének e) pontja.

A jelentett összeg az az összeg, amelyet a K-faktoroknak a vonatkozó együtthatók alkalmazása előtti kiszámításához használnának.

0070

Nettó pozíciókockázat

Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikke (1) bekezdésének f) pontja.

A jelentett összeg az az összeg, amelyet a K-faktoroknak a vonatkozó együtthatók alkalmazása előtti kiszámításához használnának.

0080

Befizetett klíringletét

Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikke (1) bekezdésének f) pontja.

A jelentett összeg az az összeg, amelyet a K-faktoroknak a vonatkozó együtthatók alkalmazása előtti kiszámításához használnának.

0090

A kereskedési partnerek nemteljesítésének kockázata

Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikke (1) bekezdésének g) pontja.

A jelentett összeg az az összeg, amelyet a K-faktoroknak a vonatkozó együtthatók alkalmazása előtti kiszámításához használnának.

0100

(Kombinált) mérlegfőösszeg a mérlegen kívüli tételekkel együtt

Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikke (1) bekezdésének h) pontja.

Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikkének (2) bekezdésével összhangban, amennyiben az adatszolgáltató befektetési vállalkozás egy csoport része, a jelentett értéket a csoport részét képező valamennyi befektetési vállalkozásra vonatkozóan kombinálta alapon kell meghatározni.

0110

Kombinált éves bruttó összbevétel

Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikke (1) bekezdésének i) pontja.

Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikkének (2) bekezdésével összhangban, amennyiben az adatszolgáltató befektetési vállalkozás egy csoport része, a jelentett értéket a csoport részét képező valamennyi befektetési vállalkozásra vonatkozóan kombinált alapon kell meghatározni.

A feltüntetendő érték a 0120. sor és a 0130. sor összege.

0120

Éves bruttó összbevétel

Az éves bruttó összbevétel értéke az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikkének (2) bekezdése szerint a csoporton belül termelt bruttó bevételek nélkül.

0130

(–) Az éves bruttó bevétel csoporton belüli része

Az (EU) 2019/2033 rendelet 12. cikkének (2) bekezdése szerint a befektetésivállalkozás-csoporton belül termelt bruttó bevétel értéke.

0140

Ebből: megbízások átvételéből és továbbításából származó bevételek

Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.

A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 2. pontja.

0150

Ebből: megbízások ügyfelek nevében történő végrehajtásából származó bevételek

Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.

A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 2. pontja.

0160

Ebből: saját számlás kereskedésből származó bevétel

Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.

A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 2. pontja.

0170

Ebből: portfóliókezelésből származó bevétel

Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.

A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 2. pontja.

0180

Ebből: befektetési tanácsadásból származó bevétel

Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.

A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 2. pontja.

0190

Ebből: pénzügyi eszközök jegyzésére vonatkozó garanciavállalásból/biztos elkötelezettség alapján történő elhelyezéséből származó bevétel

Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.

A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 2. pontja.

0200

Ebből: biztos elkötelezettség nélküli elhelyezésből származó bevétel

Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.

A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 2. pontja.

0210

Ebből: MTF működtetéséből származó bevétel

Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.

A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 2. pontja.

0220

Ebből: OTF működtetéséből származó bevétel

Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.

A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 2. pontja.

0230

Ebből: pénzügyi eszközök letéti őrzéséből és kezeléséből származó bevétel

Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.

A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 3. pontja.

0240

Ebből: befektetőknek nyújtott hitelekből vagy kölcsönökből származó bevétel

Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.

A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 3. pontja.

0250

Ebből: vállalkozások számára a tőkestruktúrával, ipari stratégiával és kapcsolódó ügyekkel kapcsolatban nyújtott tanácsadásból, valamint vállalkozások egyesülésével és felvásárlásával kapcsolatos tanácsadásból és szolgáltatásokból származó bevétel

Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.

A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 3. pontja.

0260

Ebből: devizaszolgáltatásokból származó bevétel

Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.

A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 3. pontja.

0270

Ebből: befektetési kutatás és pénzügyi elemzés

Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.

A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 3. pontja.

0280

Ebből: jegyzési garanciavállaláshoz kapcsolódó szolgáltatásokból származó bevétel

Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.

A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 3. pontja.

0290

Ebből: származtatott ügyletek alapjául szolgáló eszközökkel kapcsolatos befektetési szolgáltatások és kiegészítő tevékenységek

Az (EU) 2019/2033 rendelet 54. cikke (1) bekezdésének d) pontja.

A 2014/65/EU irányelv 4. cikke (1) bekezdésének 3. pontja.

3.   LIKVIDITÁSI KÖVETELMÉNYEK

3.1.   I 09.01 – LIKVIDITÁSI KÖVETELMÉNYEK (I 9.1)

3.1.1.   A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató

| Sor | Jogszabályi hivatkozások és útmutató |
| --- | --- |
| 0010 | Likviditási követelmény

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 43. cikkének (1) bekezdése. |
| 0020 | Az ügyfelek részére nyújtott garanciák

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 45. cikke
  Az (EU) 2019/2033 rendelet 45. cikkével összhangban a feltüntetendő érték az ügyfeleknek nyújtott garanciák teljes összegének 1,6 %-a. |
| 0030 | Likvid eszközök összesen

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 43. cikke (1) bekezdésének a) pontja és 43. cikkének (2) bekezdése.
  A likvid eszközök összértékét a vonatkozó haircutok alkalmazása után kell megadni. |

Sor

Jogszabályi hivatkozások és útmutató

0010

Likviditási követelmény

Az (EU) 2019/2033 rendelet 43. cikkének (1) bekezdése.

0020

Az ügyfelek részére nyújtott garanciák

Az (EU) 2019/2033 rendelet 45. cikke

Az (EU) 2019/2033 rendelet 45. cikkével összhangban a feltüntetendő érték az ügyfeleknek nyújtott garanciák teljes összegének 1,6 %-a.

0030

Likvid eszközök összesen

Az (EU) 2019/2033 rendelet 43. cikke (1) bekezdésének a) pontja és 43. cikkének (2) bekezdése.

A likvid eszközök összértékét a vonatkozó haircutok alkalmazása után kell megadni.

---

V. MELLÉKLET

I. rész: Egységes adatmodell

Az e rendelet mellékleteiben meghatározott valamennyi adatelemet olyan egységes adatmodellé kell átalakítani, amely az intézmények és az illetékes hatóságok egységes informatikai rendszereinek alapját jelenti.

Az egységes adatmodell teljesíti a következő kritériumokat:

| a) | biztosítja az I., a III. és a VIII. mellékletben meghatározott valamennyi adatelem strukturált megjelenítését; |
| --- | --- |

a)

biztosítja az I., a III. és a VIII. mellékletben meghatározott valamennyi adatelem strukturált megjelenítését;

| b) | azonosítja az I–IV., valamint a VIII–IX. mellékletben meghatározott valamennyi üzleti koncepciót; |
| --- | --- |

b)

azonosítja az I–IV., valamint a VIII–IX. mellékletben meghatározott valamennyi üzleti koncepciót;

| c) | tartalmaz egy olyan adatszótárt, amely azonosítja a táblacímkéket, az ordinátacímkéket, a tengelycímkéket, a domének, a dimenziók és a doméntagok címkéit; |
| --- | --- |

c)

tartalmaz egy olyan adatszótárt, amely azonosítja a táblacímkéket, az ordinátacímkéket, a tengelycímkéket, a domének, a dimenziók és a doméntagok címkéit;

| d) | olyan mérőszámokat tartalmaz, amelyek meghatározzák az adatpontok tulajdonságát vagy összegét; |
| --- | --- |

d)

olyan mérőszámokat tartalmaz, amelyek meghatározzák az adatpontok tulajdonságát vagy összegét;

| e) | olyan adatpont-meghatározásokat ad, amelyek kifejezése a koncepciót egyértelműen azonosító jellemzők összetételével történik; |
| --- | --- |

e)

olyan adatpont-meghatározásokat ad, amelyek kifejezése a koncepciót egyértelműen azonosító jellemzők összetételével történik;

| f) | tartalmazza az összes olyan releváns technikai specifikációt, amely az egységes felügyeleti adatokat létrehozó adatszolgáltatási informatikai megoldások kifejlesztéséhez szükséges. |
| --- | --- |

f)

tartalmazza az összes olyan releváns technikai specifikációt, amely az egységes felügyeleti adatokat létrehozó adatszolgáltatási informatikai megoldások kifejlesztéséhez szükséges.

II. rész: Validálási szabályok

Az e rendelet mellékleteiben meghatározott adatelemek az adatminőséget és -konzisztenciát biztosító validálási szabályok hatálya alá tartoznak.

A validálási szabályok megfelelnek a következő kritériumoknak:

| a) | meghatározzák a megfelelő adatpontok közötti logikai kapcsolatokat; |
| --- | --- |

a)

meghatározzák a megfelelő adatpontok közötti logikai kapcsolatokat;

| b) | olyan szűrőket és előfeltételeket tartalmaznak, amelyek meghatározzák azt az adatcsoportot, amelyre az adott validálási szabály alkalmazandó; |
| --- | --- |

b)

olyan szűrőket és előfeltételeket tartalmaznak, amelyek meghatározzák azt az adatcsoportot, amelyre az adott validálási szabály alkalmazandó;

| c) | ellenőrzik a megadott adatok konzisztenciáját; |
| --- | --- |

c)

ellenőrzik a megadott adatok konzisztenciáját;

| d) | ellenőrzik a megadott adatok pontosságát; |
| --- | --- |

d)

ellenőrzik a megadott adatok pontosságát;

| e) | meghatározzák azokat az alapértelmezett értékeket, amelyeket alkalmazni kell, amennyiben az adott információ nem került bejelentésre. |
| --- | --- |

e)

meghatározzák azokat az alapértelmezett értékeket, amelyeket alkalmazni kell, amennyiben az adott információ nem került bejelentésre.

---

VI. MELLEKLET

A SZAVATOLÓTŐKE NYILVÁNOSSÁGRA HOZATALÁRA VONATKOZÓ TÁBLÁK

| BEFEKTETÉSI VÁLLALKOZÁSOK KÖZZÉTÉTELEI |
| --- |
| Tábla száma | Tábla kódja | Név | Jogszabályi hivatkozás |
| | | SZAVATOLÓTŐKE | |
| 1 | I CC1 | A SZABÁLYOZÓI SZAVATOLÓ TŐKE ÖSSZETÉTELE | 49. cikk (1) bekezdés c) pont |
| 2 | I CC2 | A SZAVATOLÓTŐKE EGYEZTETÉSE AZ AUDITÁLT PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOKKAL | 49. cikk (1) bekezdés a) pont |
| 3 | I CCA | A SZAVATOLÓTŐKE FŐBB JELLEMZŐI | 49. cikk (1) bekezdés b) pont |

BEFEKTETÉSI VÁLLALKOZÁSOK KÖZZÉTÉTELEI

Tábla száma

Tábla kódja

Név

Jogszabályi hivatkozás

SZAVATOLÓTŐKE

1

I CC1

A SZABÁLYOZÓI SZAVATOLÓ TŐKE ÖSSZETÉTELE

49. cikk (1) bekezdés c) pont

2

I CC2

A SZAVATOLÓTŐKE EGYEZTETÉSE AZ AUDITÁLT PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOKKAL

49. cikk (1) bekezdés a) pont

3

I CCA

A SZAVATOLÓTŐKE FŐBB JELLEMZŐI

49. cikk (1) bekezdés b) pont

EU IF CC1.01 tábla – A szabályozói szavatoló tőke összetétele (kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozásoktól eltérő befektetési vállalkozások)

| | | a) | b) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Összegek | Forrás az auditált pénzügyi kimutatásokban szereplő mérleg hivatkozási számai/betűi alapján |
| Elsődleges alapvető (CET1) tőke: instrumentumok és tartalékok |
| 1 | SZAVATOLÓTŐKE | | |
| 2 | ALAPVETŐ TŐKE (TIER 1 TŐKE) | | |
| 3 | ELSŐDLEGES ALAPVETŐ TŐKE (CET1) | | |
| 4 | Teljes egészében befizetett tőkeinstrumentumok | | |
| 5 | Ázsió | | |
| 6 | Eredménytartalék | | |
| 7 | Halmozott egyéb átfogó jövedelem | | |
| 8 | Egyéb tartalékok | | |
| 9 | Az elsődleges alapvető tőkében (CET1) megjelenített kisebbségi részesedés | | |
| 10 | Prudenciális szűrők miatt végrehajtott kiigazítások az elsődleges alapvető tőkében (CET1) | | |
| 11 | Egyéb pénzeszközök | | |
| 12 | (–) AZ ELSŐDLEGES ALAPVETŐ TŐKÉBŐL VALÓ LEVONÁSOK ÖSSZESEN | | |
| 13 | (–) Saját CET1 tőkeinstrumentumok | | |
| 14 | (–) Közvetlen részesedések CET1 tőkeinstrumentumokban | | |
| 15 | (–) Közvetett részesedések CET1 tőkeinstrumentumokban | | |
| 16 | (–) Szintetikus részesedések CET1 tőkeinstrumentumokban | | |
| 17 | (–) Folyó üzleti év veszteségei | | |
| 18 | (–) Cégérték (goodwill) | | |
| 19 | (–) Egyéb immateriális javak | | |
| 20 | (–) Jövőbeli nyereségtől függően érvényesíthető, nem átmeneti különbözetből eredő halasztott adókövetelések kapcsolódó adókötelezettségek nélkül | | |
| 21 | (–) A pénzügyi ágazaton kívüli befolyásoló részesedés, amely meghaladja a szavatolótőke 15 %-át | | |
| 22 | (–) A pénzügyi ágazatbeli szervezetektől eltérő vállalkozásokban lévő összes befolyásoló részesedés, amely meghaladja a szavatolótőke 60 %-át | | |
| 23 | (–) Pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott CET1 tőkeinstrumentumok, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban | | |
| 24 | (–) Pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott CET1 tőkeinstrumentumok, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban | | |
| 25 | (–) Meghatározott szolgáltatást nyújtó nyugdíjalapban lévő eszközök | | |
| 26 | (–) Egyéb levonások | | |
| 27 | Elsődleges alapvető tőke (CET1): egyéb tőkeelemek, levonások és kiigazítások | | |
| 28 | KIEGÉSZÍTŐ ALAPVETŐ TŐKE (AT1) | | |
| 29 | Teljes egészében befizetett, közvetlenül kibocsátott tőkeinstrumentumok | | |
| 30 | Ázsió | | |
| 31 | (–) A KIEGÉSZÍTŐ ALAPVETŐ TŐKÉBŐL VALÓ LEVONÁSOK ÖSSZESEN | | |
| 32 | (–) Saját AT1 tőkeinstrumentumok | | |
| 33 | (–) Közvetlen részesedések AT1 tőkeinstrumentumokban | | |
| 34 | (–) Közvetett részesedések AT1 tőkeinstrumentumokban | | |
| 35 | (–) Szintetikus részesedések AT1 tőkeinstrumentumokban | | |
| 36 | (–) Pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott AT1 tőkeinstrumentumok, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban | | |
| 37 | (–) Pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott AT1 tőkeinstrumentumok, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban | | |
| 38 | (–) Egyéb levonások | | |
| 39 | Kiegészítő alapvető tőke (AT1): egyéb tőkeelemek, levonások és kiigazítások | | |
| 40 | JÁRULÉKOS TŐKE (TIER 2) | | |
| 41 | Teljes egészében befizetett, közvetlenül kibocsátott tőkeinstrumentumok | | |
| 42 | Ázsió | | |
| 43 | (–) A JÁRULÉKOS TŐKÉBŐL (TIER 2, T2) VALÓ LEVONÁSOK ÖSSZESEN | | |
| 44 | (–) Saját T2 tőkeinstrumentumok | | |
| 45 | (–) Közvetlen részesedések T2 tőkeinstrumentumokban | | |
| 46 | (–) Közvetett részesedések T2 tőkeinstrumentumokban | | |
| 47 | (–) Szintetikus részesedések T2 tőkeinstrumentumokban | | |
| 48 | (–) Pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott T2 tőkeinstrumentumok, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban | | |
| 49 | (–) Pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott T2 tőkeinstrumentumok, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban | | |
| 50 | Járulékos tőke (Tier 2, T2): egyéb tőkeelemek, levonások és kiigazítások | | |

a)

b)

Összegek

Forrás az auditált pénzügyi kimutatásokban szereplő mérleg hivatkozási számai/betűi alapján

Elsődleges alapvető (CET1) tőke: instrumentumok és tartalékok

1

SZAVATOLÓTŐKE

2

ALAPVETŐ TŐKE (TIER 1 TŐKE)

3

ELSŐDLEGES ALAPVETŐ TŐKE (CET1)

4

Teljes egészében befizetett tőkeinstrumentumok

5

Ázsió

6

Eredménytartalék

7

Halmozott egyéb átfogó jövedelem

8

Egyéb tartalékok

9

Az elsődleges alapvető tőkében (CET1) megjelenített kisebbségi részesedés

10

Prudenciális szűrők miatt végrehajtott kiigazítások az elsődleges alapvető tőkében (CET1)

11

Egyéb pénzeszközök

12

(–) AZ ELSŐDLEGES ALAPVETŐ TŐKÉBŐL VALÓ LEVONÁSOK ÖSSZESEN

13

(–) Saját CET1 tőkeinstrumentumok

14

(–) Közvetlen részesedések CET1 tőkeinstrumentumokban

15

(–) Közvetett részesedések CET1 tőkeinstrumentumokban

16

(–) Szintetikus részesedések CET1 tőkeinstrumentumokban

17

(–) Folyó üzleti év veszteségei

18

(–) Cégérték (goodwill)

19

(–) Egyéb immateriális javak

20

(–) Jövőbeli nyereségtől függően érvényesíthető, nem átmeneti különbözetből eredő halasztott adókövetelések kapcsolódó adókötelezettségek nélkül

21

(–) A pénzügyi ágazaton kívüli befolyásoló részesedés, amely meghaladja a szavatolótőke 15 %-át

22

(–) A pénzügyi ágazatbeli szervezetektől eltérő vállalkozásokban lévő összes befolyásoló részesedés, amely meghaladja a szavatolótőke 60 %-át

23

(–) Pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott CET1 tőkeinstrumentumok, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban

24

(–) Pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott CET1 tőkeinstrumentumok, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban

25

(–) Meghatározott szolgáltatást nyújtó nyugdíjalapban lévő eszközök

26

(–) Egyéb levonások

27

Elsődleges alapvető tőke (CET1): egyéb tőkeelemek, levonások és kiigazítások

28

KIEGÉSZÍTŐ ALAPVETŐ TŐKE (AT1)

29

Teljes egészében befizetett, közvetlenül kibocsátott tőkeinstrumentumok

30

Ázsió

31

(–) A KIEGÉSZÍTŐ ALAPVETŐ TŐKÉBŐL VALÓ LEVONÁSOK ÖSSZESEN

32

(–) Saját AT1 tőkeinstrumentumok

33

(–) Közvetlen részesedések AT1 tőkeinstrumentumokban

34

(–) Közvetett részesedések AT1 tőkeinstrumentumokban

35

(–) Szintetikus részesedések AT1 tőkeinstrumentumokban

36

(–) Pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott AT1 tőkeinstrumentumok, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban

37

(–) Pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott AT1 tőkeinstrumentumok, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban

38

(–) Egyéb levonások

39

Kiegészítő alapvető tőke (AT1): egyéb tőkeelemek, levonások és kiigazítások

40

JÁRULÉKOS TŐKE (TIER 2)

41

Teljes egészében befizetett, közvetlenül kibocsátott tőkeinstrumentumok

42

Ázsió

43

(–) A JÁRULÉKOS TŐKÉBŐL (TIER 2, T2) VALÓ LEVONÁSOK ÖSSZESEN

44

(–) Saját T2 tőkeinstrumentumok

45

(–) Közvetlen részesedések T2 tőkeinstrumentumokban

46

(–) Közvetett részesedések T2 tőkeinstrumentumokban

47

(–) Szintetikus részesedések T2 tőkeinstrumentumokban

48

(–) Pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott T2 tőkeinstrumentumok, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban

49

(–) Pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott T2 tőkeinstrumentumok, ha az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik az említett vállalkozásokban

50

Járulékos tőke (Tier 2, T2): egyéb tőkeelemek, levonások és kiigazítások

EU IF CC1.02 tábla – A szabályozói szavatolótőke összetétele (kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozások)

| | | a) | b) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Összegek | Forrás az auditált pénzügyi kimutatásokban szereplő mérleg hivatkozási számai/betűi alapján |
| Elsődleges alapvető (CET1) tőke: instrumentumok és tartalékok |
| 1 | SZAVATOLÓTŐKE | | |
| 2 | JÁRULÉKOS TŐKE (TIER 1) | | |
| 3 | ELSŐDLEGES ALAPVETŐ TŐKE (CET1) | | |
| 4 | Teljes egészében befizetett tőkeinstrumentumok | | |
| 5 | Ázsió | | |
| 6 | Eredménytartalék | | |
| 7 | Halmozott egyéb átfogó jövedelem | | |
| 8 | Egyéb tartalékok | | |
| 9 | Prudenciális szűrők miatt végrehajtott kiigazítások a CET1 tőkében | | |
| 10 | Egyéb pénzeszközök | | |
| 11 | (–) AZ ELSŐDLEGES ALAPVETŐ TŐKÉBŐL VALÓ LEVONÁSOK ÖSSZESEN | | |
| 12 | (–) Folyó üzleti év veszteségei | | |
| 13 | (–) Cégérték (goodwill) | | |
| 14 | (–) Egyéb immateriális javak | | |
| 15 | (–) Jövőbeli nyereségtől függően érvényesíthető, nem átmeneti különbözetből eredő halasztott adókövetelések kapcsolódó adókötelezettségek nélkül | | |
| 16 | (–) A pénzügyi ágazaton kívüli befolyásoló részesedés, amely meghaladja a szavatolótőke 15 %-át | | |
| 17 | (–) A pénzügyi ágazatbeli szervezetektől eltérő vállalkozásokban lévő összes befolyásoló részesedés, amely meghaladja a szavatolótőke 60 %-át | | |
| 18 | (–) Egyéb levonások | | |
| 19 | Elsődleges alapvető tőke (CET1): egyéb tőkeelemek, levonások és kiigazítások | | |
| 20 | KIEGÉSZÍTŐ ALAPVETŐ TŐKE (AT1) | | |
| 21 | Teljes egészében befizetett, közvetlenül kibocsátott tőkeinstrumentumok | | |
| 22 | Ázsió | | |
| 23 | (–) A KIEGÉSZÍTŐ ALAPVETŐ TŐKÉBŐL VALÓ LEVONÁSOK ÖSSZESEN | | |
| 24 | Kiegészítő alapvető tőke (AT1): egyéb tőkeelemek, levonások és kiigazítások | | |
| 25 | JÁRULÉKOS TŐKE (TIER 2) | | |
| 26 | Teljes egészében befizetett, közvetlenül kibocsátott tőkeinstrumentumok | | |
| 27 | Ázsió | | |
| 28 | (–) A JÁRULÉKOS TŐKÉBŐL (TIER 2, T2) VALÓ LEVONÁSOK ÖSSZESEN | | |
| 29 | Járulékos tőke (Tier 2, T2): egyéb tőkeelemek, levonások és kiigazítások | | |

a)

b)

Összegek

Forrás az auditált pénzügyi kimutatásokban szereplő mérleg hivatkozási számai/betűi alapján

Elsődleges alapvető (CET1) tőke: instrumentumok és tartalékok

1

SZAVATOLÓTŐKE

2

JÁRULÉKOS TŐKE (TIER 1)

3

ELSŐDLEGES ALAPVETŐ TŐKE (CET1)

4

Teljes egészében befizetett tőkeinstrumentumok

5

Ázsió

6

Eredménytartalék

7

Halmozott egyéb átfogó jövedelem

8

Egyéb tartalékok

9

Prudenciális szűrők miatt végrehajtott kiigazítások a CET1 tőkében

10

Egyéb pénzeszközök

11

(–) AZ ELSŐDLEGES ALAPVETŐ TŐKÉBŐL VALÓ LEVONÁSOK ÖSSZESEN

12

(–) Folyó üzleti év veszteségei

13

(–) Cégérték (goodwill)

14

(–) Egyéb immateriális javak

15

(–) Jövőbeli nyereségtől függően érvényesíthető, nem átmeneti különbözetből eredő halasztott adókövetelések kapcsolódó adókötelezettségek nélkül

16

(–) A pénzügyi ágazaton kívüli befolyásoló részesedés, amely meghaladja a szavatolótőke 15 %-át

17

(–) A pénzügyi ágazatbeli szervezetektől eltérő vállalkozásokban lévő összes befolyásoló részesedés, amely meghaladja a szavatolótőke 60 %-át

18

(–) Egyéb levonások

19

Elsődleges alapvető tőke (CET1): egyéb tőkeelemek, levonások és kiigazítások

20

KIEGÉSZÍTŐ ALAPVETŐ TŐKE (AT1)

21

Teljes egészében befizetett, közvetlenül kibocsátott tőkeinstrumentumok

22

Ázsió

23

(–) A KIEGÉSZÍTŐ ALAPVETŐ TŐKÉBŐL VALÓ LEVONÁSOK ÖSSZESEN

24

Kiegészítő alapvető tőke (AT1): egyéb tőkeelemek, levonások és kiigazítások

25

JÁRULÉKOS TŐKE (TIER 2)

26

Teljes egészében befizetett, közvetlenül kibocsátott tőkeinstrumentumok

27

Ázsió

28

(–) A JÁRULÉKOS TŐKÉBŐL (TIER 2, T2) VALÓ LEVONÁSOK ÖSSZESEN

29

Járulékos tőke (Tier 2, T2): egyéb tőkeelemek, levonások és kiigazítások

EU IF CC1.03 tábla – A szabályozói szavatolótőke összetétele (csoporttőketeszt)

| | | a) | b) |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Összegek | Forrás az auditált pénzügyi kimutatásokban szereplő mérleg hivatkozási számai/betűi alapján |
| Elsődleges alapvető (CET1) tőke: instrumentumok és tartalékok |
| 1 | SZAVATOLÓTŐKE | | |
| 2 | JÁRULÉKOS TŐKE (TIER 1) | | |
| 3 | ELSŐDLEGES ALAPVETŐ TŐKE (CET1) | | |
| 4 | Teljes egészében befizetett tőkeinstrumentumok | | |
| 5 | Ázsió | | |
| 6 | Eredménytartalék | | |
| 7 | Előző évek eredménytartaléka | | |
| 8 | Figyelembe vehető nyereség/veszteség | | |
| 9 | Halmozott egyéb átfogó jövedelem | | |
| 10 | Egyéb tartalékok | | |
| 11 | Prudenciális szűrők miatt végrehajtott kiigazítások a CET1 tőkében | | |
| 12 | Egyéb pénzeszközök | | |
| 13 | (–) AZ ELSŐDLEGES ALAPVETŐ TŐKÉBŐL VALÓ LEVONÁSOK ÖSSZESEN | | |
| 14 | (–) Saját CET1 tőkeinstrumentumok | | |
| 15 | (–) Folyó üzleti év veszteségei | | |
| 16 | (–) Cégérték (goodwill) | | |
| 17 | (–) Egyéb immateriális javak | | |
| 18 | (–) Jövőbeli nyereségtől függően érvényesíthető, nem átmeneti különbözetből eredő halasztott adókövetelések kapcsolódó adókötelezettségek nélkül | | |
| 19 | (–) A pénzügyi ágazaton kívüli befolyásoló részesedés, amely meghaladja a szavatolótőke 15 %-át | | |
| 20 | (–) A pénzügyi ágazatbeli szervezetektől eltérő vállalkozásokban lévő összes befolyásoló részesedés, amely meghaladja a szavatolótőke 60 %-át | | |
| 21 | (–) Pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott CET1 tőkeinstrumentumok, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban | | |
| 22 | (–) Meghatározott szolgáltatást nyújtó nyugdíjalapban lévő eszközök | | |
| 23 | (–) Egyéb levonások | | |
| 24 | Elsődleges alapvető tőke (CET1): egyéb tőkeelemek, levonások és kiigazítások | | |
| 25 | KIEGÉSZÍTŐ ALAPVETŐ TŐKE (AT1) | | |
| 26 | Teljes egészében befizetett, közvetlenül kibocsátott tőkeinstrumentumok | | |
| 27 | Ázsió | | |
| 28 | (–) A KIEGÉSZÍTŐ ALAPVETŐ TŐKÉBŐL VALÓ LEVONÁSOK ÖSSZESEN | | |
| 29 | (–) Saját AT1 tőkeinstrumentumok | | |
| 30 | (–) Pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott AT1 tőkeinstrumentumok, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban | | |
| 31 | (–) Egyéb levonások | | |
| 32 | Kiegészítő alapvető tőke (AT1): egyéb tőkeelemek, levonások és kiigazítások | | |
| 33 | JÁRULÉKOS TŐKE (TIER 2) | | |
| 34 | Teljes egészében befizetett, közvetlenül kibocsátott tőkeinstrumentumok | | |
| 35 | Ázsió | | |
| 36 | (–) A JÁRULÉKOS TŐKÉBŐL (TIER 2, T2) VALÓ LEVONÁSOK ÖSSZESEN | | |
| 37 | (–) Saját T2 tőkeinstrumentumok | | |
| 38 | (–) Pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott T2 tőkeinstrumentumok, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban | | |
| 39 | Járulékos tőke (Tier 2, T2): egyéb tőkeelemek, levonások és kiigazítások | | |

a)

b)

Összegek

Forrás az auditált pénzügyi kimutatásokban szereplő mérleg hivatkozási számai/betűi alapján

Elsődleges alapvető (CET1) tőke: instrumentumok és tartalékok

1

SZAVATOLÓTŐKE

2

JÁRULÉKOS TŐKE (TIER 1)

3

ELSŐDLEGES ALAPVETŐ TŐKE (CET1)

4

Teljes egészében befizetett tőkeinstrumentumok

5

Ázsió

6

Eredménytartalék

7

Előző évek eredménytartaléka

8

Figyelembe vehető nyereség/veszteség

9

Halmozott egyéb átfogó jövedelem

10

Egyéb tartalékok

11

Prudenciális szűrők miatt végrehajtott kiigazítások a CET1 tőkében

12

Egyéb pénzeszközök

13

(–) AZ ELSŐDLEGES ALAPVETŐ TŐKÉBŐL VALÓ LEVONÁSOK ÖSSZESEN

14

(–) Saját CET1 tőkeinstrumentumok

15

(–) Folyó üzleti év veszteségei

16

(–) Cégérték (goodwill)

17

(–) Egyéb immateriális javak

18

(–) Jövőbeli nyereségtől függően érvényesíthető, nem átmeneti különbözetből eredő halasztott adókövetelések kapcsolódó adókötelezettségek nélkül

19

(–) A pénzügyi ágazaton kívüli befolyásoló részesedés, amely meghaladja a szavatolótőke 15 %-át

20

(–) A pénzügyi ágazatbeli szervezetektől eltérő vállalkozásokban lévő összes befolyásoló részesedés, amely meghaladja a szavatolótőke 60 %-át

21

(–) Pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott CET1 tőkeinstrumentumok, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban

22

(–) Meghatározott szolgáltatást nyújtó nyugdíjalapban lévő eszközök

23

(–) Egyéb levonások

24

Elsődleges alapvető tőke (CET1): egyéb tőkeelemek, levonások és kiigazítások

25

KIEGÉSZÍTŐ ALAPVETŐ TŐKE (AT1)

26

Teljes egészében befizetett, közvetlenül kibocsátott tőkeinstrumentumok

27

Ázsió

28

(–) A KIEGÉSZÍTŐ ALAPVETŐ TŐKÉBŐL VALÓ LEVONÁSOK ÖSSZESEN

29

(–) Saját AT1 tőkeinstrumentumok

30

(–) Pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott AT1 tőkeinstrumentumok, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban

31

(–) Egyéb levonások

32

Kiegészítő alapvető tőke (AT1): egyéb tőkeelemek, levonások és kiigazítások

33

JÁRULÉKOS TŐKE (TIER 2)

34

Teljes egészében befizetett, közvetlenül kibocsátott tőkeinstrumentumok

35

Ázsió

36

(–) A JÁRULÉKOS TŐKÉBŐL (TIER 2, T2) VALÓ LEVONÁSOK ÖSSZESEN

37

(–) Saját T2 tőkeinstrumentumok

38

(–) Pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott T2 tőkeinstrumentumok, ha az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel az említett vállalkozásokban

39

Járulékos tőke (Tier 2, T2): egyéb tőkeelemek, levonások és kiigazítások

EU I CC2 tábla: Szavatoló tőke: a szabályozói szavatolótőke egyeztetése az auditált pénzügyi kimutatásokban szereplő mérleggel

Rugalmas formátumú tábla.

A sorokat a befektetési vállalkozás auditált pénzügyi kimutatásaiban szereplő mérleggel összhangban kell megadni.

Az oszlopok kötöttek, kivéve, ha a befektetési vállalkozás esetében a számviteli és szabályozói konszolidáció köre azonos, amely esetben a tételeket csak az a) oszlopban kell feltüntetni.

| | | a) | b) | c) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | A nyilvánosságra hozott / auditált pénzügyi kimutatások szerinti mérleg | A szabályozói konszolidáció hatóköre alapján | Kereszthivatkozás az EU IF CC1-re |
| | | Az időszak végén | Az időszak végén | |
| Eszközök – Eszközosztályok szerinti bontás a nyilvánosságra hozott pénzügyi kimutatásokban szereplő mérlegnek megfelelően |
| 1 | | | | |
| 2 | | | | |
| 3 | | | | |
| 4 | | | | |
| 5 | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| xxx | Eszközök összesen | | | |
| Kötelezettségek – Kötelezettségosztályok szerinti bontás a nyilvánosságra hozott pénzügyi kimutatásokban szereplő mérlegnek megfelelően |
| 1 | | | | |
| 2 | | | | |
| 3 | | | | |
| 4 | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| | | | | |
| xxx | Kötelezettségek összesen | | | |
| Saját tőke |
| 1 | | | | |
| 2 | | | | |
| 3 | | | | |
| | | | | |
| xxx | Saját tőke összesen | | | |

a)

b)

c)

A nyilvánosságra hozott / auditált pénzügyi kimutatások szerinti mérleg

A szabályozói konszolidáció hatóköre alapján

Kereszthivatkozás az EU IF CC1-re

Az időszak végén

Az időszak végén

Eszközök – Eszközosztályok szerinti bontás a nyilvánosságra hozott pénzügyi kimutatásokban szereplő mérlegnek megfelelően

1

2

3

4

5

xxx

Eszközök összesen

Kötelezettségek – Kötelezettségosztályok szerinti bontás a nyilvánosságra hozott pénzügyi kimutatásokban szereplő mérlegnek megfelelően

1

2

3

4

xxx

Kötelezettségek összesen

Saját tőke

1

2

3

xxx

Saját tőke összesen

EU I CCA tábla: Szavatoló tőke: a vállalkozás által kibocsátott saját eszközök főbb jellemzői

| | | a) |
| --- | --- | --- |
| | | Szabad formátumú szöveg |
| 1 | Kibocsátó | |
| 2 | Egyedi azonosító (pl. CUSIP, ISIN vagy zárt körű kibocsátás Bloomberg-azonosítója) | |
| 3 | Nyílt kibocsátás vagy zárt körű kibocsátás | |
| 4 | Az instrumentumra irányadó jog(ok) | |
| 5 | Az instrumentum típusa (az egyes joghatóságok szerint meghatározandó típusok) | |
| 6 | A szabályozói tőkében megjelenített összeg (pénznem millióban, a legutóbbi adatszolgáltatás időpontjában) | |
| 7 | Az instrumentum névleges összege | |
| 8 | Kibocsátási ár | |
| 9 | Visszaváltási ár | |
| 10 | Számviteli besorolás | |
| 11 | A kibocsátás eredeti időpontja | |
| 12 | Lejárat nélküli vagy lejáratra szóló | |
| 13 | Eredeti lejárati idő | |
| 14 | A kibocsátó vételi (call) opciója előzetes felügyeleti jóváhagyáshoz kötött | |
| 15 | Opcionális vételi időpont, függő vételi időpontok és visszaváltási összeg | |
| 16 | Adott esetben további vételi időpontok | |
| | Kamatszelvények / osztalékok | |
| 17 | Rögzített vagy változó összegű osztalék/kamatszelvény | |
| 18 | Kamatszelvényráta és bármely kapcsolódó index | |
| 19 | Osztalékfizetést felfüggesztő rendelkezés (dividend stopper) fennállása | |
| 20 | Teljes mértékben diszkrecionális, részben diszkrecionális vagy kötelező (az időzítés tekintetében) | |
| 21 | Teljes mértékben diszkrecionális, részben diszkrecionális vagy kötelező (az összeg tekintetében) | |
| 22 | Feljebblépési vagy egyéb visszaváltási ösztönző | |
| 23 | Nem halmozódó vagy halmozódó | |
| 24 | Átalakítható vagy nem átalakítható | |
| 25 | Ha átalakítható, az átváltási küszöb(ök) | |
| 26 | Ha átalakítható, teljesen vagy részben | |
| 27 | Ha átalakítható, az átalakítási arányszám | |
| 28 | Ha átalakítható, kötelező vagy opcionális az átalakítás | |
| 29 | Ha átalakítható, határozza meg az instrumentumtípust, amire átalakítható | |
| 30 | Ha átalakítható, határozza meg annak az instrumentumnak a kibocsátóját, amire átalakítható | |
| 31 | Leírási jellemzők | |
| 32 | Ha leírható, a leírási küszöb(ök) | |
| 33 | Ha leírható, teljesen vagy részben | |
| 34 | Ha leírható, akkor tartósan vagy ideiglenesen | |
| 35 | Ideiglenes leírás esetén a felértékelési mechanizmus ismertetése | |
| 36 | Nem megfelelő áttérő jellemzők | |
| 37 | Ha igen, nevezze meg a nem megfelelő jellemzőket | |
| 38 | Az eszköz teljes körű feltételeinek elérhetősége (link) | |
| (1) Ha a kérdés nem alkalmazható, N/A megjelöléssel kell ellátni. |

a)

Szabad formátumú szöveg

1

Kibocsátó

2

Egyedi azonosító (pl. CUSIP, ISIN vagy zárt körű kibocsátás Bloomberg-azonosítója)

3

Nyílt kibocsátás vagy zárt körű kibocsátás

4

Az instrumentumra irányadó jog(ok)

5

Az instrumentum típusa (az egyes joghatóságok szerint meghatározandó típusok)

6

A szabályozói tőkében megjelenített összeg (pénznem millióban, a legutóbbi adatszolgáltatás időpontjában)

7

Az instrumentum névleges összege

8

Kibocsátási ár

9

Visszaváltási ár

10

Számviteli besorolás

11

A kibocsátás eredeti időpontja

12

Lejárat nélküli vagy lejáratra szóló

13

Eredeti lejárati idő

14

A kibocsátó vételi (call) opciója előzetes felügyeleti jóváhagyáshoz kötött

15

Opcionális vételi időpont, függő vételi időpontok és visszaváltási összeg

16

Adott esetben további vételi időpontok

Kamatszelvények / osztalékok

17

Rögzített vagy változó összegű osztalék/kamatszelvény

18

Kamatszelvényráta és bármely kapcsolódó index

19

Osztalékfizetést felfüggesztő rendelkezés (dividend stopper) fennállása

20

Teljes mértékben diszkrecionális, részben diszkrecionális vagy kötelező (az időzítés tekintetében)

21

Teljes mértékben diszkrecionális, részben diszkrecionális vagy kötelező (az összeg tekintetében)

22

Feljebblépési vagy egyéb visszaváltási ösztönző

23

Nem halmozódó vagy halmozódó

24

Átalakítható vagy nem átalakítható

25

Ha átalakítható, az átváltási küszöb(ök)

26

Ha átalakítható, teljesen vagy részben

27

Ha átalakítható, az átalakítási arányszám

28

Ha átalakítható, kötelező vagy opcionális az átalakítás

29

Ha átalakítható, határozza meg az instrumentumtípust, amire átalakítható

30

Ha átalakítható, határozza meg annak az instrumentumnak a kibocsátóját, amire átalakítható

31

Leírási jellemzők

32

Ha leírható, a leírási küszöb(ök)

33

Ha leírható, teljesen vagy részben

34

Ha leírható, akkor tartósan vagy ideiglenesen

35

Ideiglenes leírás esetén a felértékelési mechanizmus ismertetése

36

Nem megfelelő áttérő jellemzők

37

Ha igen, nevezze meg a nem megfelelő jellemzőket

38

Az eszköz teljes körű feltételeinek elérhetősége (link)

(1) Ha a kérdés nem alkalmazható, N/A megjelöléssel kell ellátni.

---

VII. MELLÉKLET

A szavatolótőke nyilvánosságra hozatalának céljára szolgáló táblák kitöltésére vonatkozó útmutató

EU I CC1.01, EU I CC1.02 és EU I CC1.03 tábla – A szabályozói szavatolótőke összetétele

| 1. | A befektetési vállalkozásoknak az (EU) 2019/2033 rendelet 49. cikke (1) bekezdése a) és c) pontjának megfelelően az e mellékletben megadott útmutatót kell használniuk a VI. mellékletben található EU I CC1 tábla kitöltéséhez. |
| --- | --- |

1.

| 2. | A befektetési vállalkozásoknak e tábla „b” oszlopában fel kell tüntetniük a jelentős inputok forrását, amelyeket az EU I CC2 tábla megfelelő soraiban kell a megfelelő sorokra vonatkozó kereszthivatkozással ellátni. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Az (EU) 2019/2033 rendelet 49. cikke (1) bekezdésének c) pontjának megfelelően a befektetési vállalkozásoknak a táblát kísérő szöveges magyarázatban ismertetniük kell a szavatolótőke kiszámítása során az említett rendelettel összhangban alkalmazott valamennyi korlátozást, valamint azokat az instrumentumokat és levonásokat, amelyekre ezek a korlátozások vonatkoznak. Ki kell fejteniük továbbá a közzétett összegekben a korábbi közzétételi időszakokhoz képest bekövetkezett főbb változásokat. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Ez a tábla rögzített, és a befektetési vállalkozásoknak azt a VI. mellékletben megadott formátummal azonos formátumban kell közzétenniük. |
| --- | --- |

4.

| 5. | A kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozásoktól eltérő befektetési vállalkozásoknak a VI. melléklet EU I CC1.01 táblájával összhangban kell nyilvánosságra hozniuk a szavatolótőke összetételére vonatkozó információkat. A kiegészítő alapvető tőkeinstrumentumokat kibocsátó kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozásoknak a VI. mellékletben szereplő EU I CC1.02 táblának megfelelően kell nyilvánosságra hozniuk a szavatolótőke összetételére vonatkozó információkat. |
| --- | --- |

5.

EU I CC1.01 tábla – A szabályozói szavatoló tőke összetétele (kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozásoktól eltérő befektetési vállalkozások)

| Jogszabályi hivatkozások és útmutató |
| --- |
| Sor | Jogszabályi hivatkozások és útmutató |
| 1. | Szavatolótőke

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikkének (1) bekezdése.
  Egy befektetési vállalkozás szavatolótőkéje elsődleges alapvető tőkéjének, kiegészítő alapvető tőkéjének és járulékos tőkéjének összegéből áll.
  Ez a sor a 2. és 40. sor összege. |
| 2. | Alapvető tőke (Tier 1 tőke)

  Az alapvető tőke az elsődleges alapvető tőke és a kiegészítő alapvető tőke összege.
  Ez a sor a 3. és 28. sor összege. |
| 3. | Elsődleges alapvető tőke (CET1)

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikkének (1) bekezdése.
  Az 575/2013/EU rendelet 50. cikke.
  A 4–12. és a 27. sor teljes összegét kell megadni. |
| 4. | Teljes egészében befizetett tőkeinstrumentumok

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 26. cikke (1) bekezdésének a) pontja és 27–31. cikke.
  Magában foglalja a kölcsönös biztosítók, szövetkezeti társaságok és hasonló intézmények tőkeinstrumentumait (az 575/2013/EU rendelet 27. és 29. cikke).
  Nem tartalmazza az instrumentumokhoz kapcsolódó ázsiót.
  A szükséghelyzetekben állami hatóságok által lejegyzett tőkeinstrumentumokat akkor tartalmazza, ha az 575/2013/EU rendelet 31. cikkében foglalt minden feltétel teljesül. |
| 5. | Ázsió

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.
  Az (EU) 575/2013 rendelet 26. cikke (1) bekezdésének b) pontja.
  Az ázsió jelentése egyezik az alkalmazandó számviteli szabályozás szerinti jelentéssel.
  Az ebben az elemben feltüntetendő érték a befizetett tőkeinstrumentumokhoz kapcsolódó rész. |
| 6. | Eredménytartalék

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 26. cikke (1) bekezdésének c) pontja.
  Az eredménytartalék az előző évi eredménytartalékot és a figyelembe vehető évközi vagy év végi nyereséget foglalja magában. |
| 7. | Halmozott egyéb átfogó jövedelem

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.
  Az (EU) 575/2013 rendelet 26. cikke (1) bekezdésének d) pontja. |
| 8. | Egyéb tartalékok

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 117. pontja és 26. cikke (1) bekezdésének e) pontja.
  A feltüntetendő érték a kiszámítás időpontjában előre látható adóterhek levonásával kapott összeg. |
| 9. | Az elsődleges alapvető tőkében (CET1) megjelenített kisebbségi részesedés

  A leányvállalatok összes kisebbségi részesedésének a konszolidált CET1 tőkébe beszámított összege. |
| 10. | Prudenciális szűrők miatt végrehajtott kiigazítások az elsődleges alapvető tőkében (CET1)

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 32–35. cikke |
| 11. | Egyéb pénzeszközök

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikkének (4) bekezdése. |
| 12. | (–) AZ ELSŐDLEGES ALAPVETŐ TŐKÉBŐL VALÓ LEVONÁSOK ÖSSZESEN

  A 13. és a 17–26. sor teljes összegét kell megadni. |
| 13. | (–) Saját elsődleges alapvető (CET1) tőkeinstrumentumok

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) f) pontja és 42. cikke.
  Az adatot szolgáltató intézmény vagy csoport saját CET1 tőkéje az adatszolgáltatás vonatkozási időpontjában. Az 575/2013/EU rendelet 42. cikkében foglalt kivételek figyelembevételével.
  Ebben a sorban nem tüntethetők fel a „Figyelembe nem vehető tőkeinstrumentum”-ként szerepeltetett részvények.
  A feltüntetendő érték magában foglalja a saját részvényekhez kapcsolódó ázsiót. |
| 14. | (–) Közvetlen részesedések elsődleges alapvető (CET1) tőkeinstrumentumokban

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) f) pontja és 42. cikke.
  A befektetési vállalkozás birtokában lévő elsődleges alapvető tőkeinstrumentumok. |
| 15. | (–) Közvetett részesedések elsődleges alapvető (CET1) tőkeinstrumentumokban

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) f) pontja és 42. cikke.
  A befektetési vállalkozás birtokában lévő elsődleges alapvető tőkeinstrumentumok. |
| 16. | (–) Szintetikus részesedések elsődleges alapvető (CET1) tőkeinstrumentumokban

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 114. pontja, 36. cikke (1) bekezdésének f) pontja és 42. cikke. |
| 17. | (–) Folyó üzleti év veszteségei

  Az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének a) pontja. |
| 18. | (–) Cégérték (goodwill)

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 113. pontja, 36. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 37. cikke. |
| 19 | (–) Egyéb immateriális javak

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 115. pontja, 36. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 37. cikkének a) pontja.
  Az egyéb immateriális javak értéke az alkalmazandó számviteli szabályozás szerint immateriális javaknak minősülő eszközök értéke, csökkentve ugyancsak az alkalmazandó számviteli szabályozás szerinti cégértékkel. |
| 20. | (–) Jövőbeli nyereségtől függően érvényesíthető, nem átmeneti különbözetből eredő halasztott adókövetelések kapcsolódó adókötelezettségek nélkül

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (2) bekezdésének a) pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének c) pontja. |
| 21. | (–) A pénzügyi ágazaton kívüli befolyásoló részesedés, amely meghaladja a szavatolótőke 15 %-át

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 10. cikke (1) bekezdésének a) pontja. |
| 22. | (–) A pénzügyi ágazatbeli szervezetektől eltérő vállalkozásokban lévő összes befolyásoló részesedés, amely meghaladja a szavatolótőke 60 %-át

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 10. cikke (1) bekezdésének b) pontja. |
| 23. | (–) Pénzügyi ágazatbeli olyan szervezetek által kibocsátott elsődleges alapvető (CET1) tőkeinstrumentumok, amelyekben az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (2) bekezdésének c) pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének h) pontja. |
| 24. | (–) Pénzügyi ágazatbeli olyan szervezetek által kibocsátott elsődleges alapvető (CET1) tőkeinstrumentumok, amelyekben az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (2) bekezdésének d) pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének i) pontja. |
| 25. | (–) Meghatározott szolgáltatást nyújtó nyugdíjalapban lévő eszközök

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (2) bekezdésének b) pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének e) pontja. |
| 26. | (–) Egyéb levonások

  Az 575/2013/EU rendelet 36. cikkének (1) bekezdésében felsorolt egyéb levonások összege. |
| 27. | Elsődleges alapvető tőke (CET1): egyéb tőkeelemek, levonások és kiigazítások

  Ez a sor a következő tételek összegét tartalmazza, amennyiben alkalmazandó:






  — | Szerzett jogok alapján figyelembe vett CET1 tőkeinstrumentumok miatti átmeneti kiigazítások (az 575/2013/EU rendelet 483. cikkének (1), (2) és (3) bekezdése, valamint 484–487. cikke). |

Jogszabályi hivatkozások és útmutató

Sor

Jogszabályi hivatkozások és útmutató

1.

Szavatolótőke

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikkének (1) bekezdése.

Egy befektetési vállalkozás szavatolótőkéje elsődleges alapvető tőkéjének, kiegészítő alapvető tőkéjének és járulékos tőkéjének összegéből áll.

Ez a sor a 2. és 40. sor összege.

2.

Alapvető tőke (Tier 1 tőke)

Az alapvető tőke az elsődleges alapvető tőke és a kiegészítő alapvető tőke összege.

Ez a sor a 3. és 28. sor összege.

3.

Elsődleges alapvető tőke (CET1)

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikkének (1) bekezdése.

Az 575/2013/EU rendelet 50. cikke.

A 4–12. és a 27. sor teljes összegét kell megadni.

4.

Teljes egészében befizetett tőkeinstrumentumok

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 26. cikke (1) bekezdésének a) pontja és 27–31. cikke.

Magában foglalja a kölcsönös biztosítók, szövetkezeti társaságok és hasonló intézmények tőkeinstrumentumait (az 575/2013/EU rendelet 27. és 29. cikke).

Nem tartalmazza az instrumentumokhoz kapcsolódó ázsiót.

A szükséghelyzetekben állami hatóságok által lejegyzett tőkeinstrumentumokat akkor tartalmazza, ha az 575/2013/EU rendelet 31. cikkében foglalt minden feltétel teljesül.

5.

Ázsió

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az (EU) 575/2013 rendelet 26. cikke (1) bekezdésének b) pontja.

Az ázsió jelentése egyezik az alkalmazandó számviteli szabályozás szerinti jelentéssel.

Az ebben az elemben feltüntetendő érték a befizetett tőkeinstrumentumokhoz kapcsolódó rész.

6.

Eredménytartalék

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 26. cikke (1) bekezdésének c) pontja.

Az eredménytartalék az előző évi eredménytartalékot és a figyelembe vehető évközi vagy év végi nyereséget foglalja magában.

7.

Halmozott egyéb átfogó jövedelem

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az (EU) 575/2013 rendelet 26. cikke (1) bekezdésének d) pontja.

8.

Egyéb tartalékok

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 117. pontja és 26. cikke (1) bekezdésének e) pontja.

A feltüntetendő érték a kiszámítás időpontjában előre látható adóterhek levonásával kapott összeg.

9.

Az elsődleges alapvető tőkében (CET1) megjelenített kisebbségi részesedés

A leányvállalatok összes kisebbségi részesedésének a konszolidált CET1 tőkébe beszámított összege.

10.

Prudenciális szűrők miatt végrehajtott kiigazítások az elsődleges alapvető tőkében (CET1)

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 32–35. cikke

11.

Egyéb pénzeszközök

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikkének (4) bekezdése.

12.

(–) AZ ELSŐDLEGES ALAPVETŐ TŐKÉBŐL VALÓ LEVONÁSOK ÖSSZESEN

A 13. és a 17–26. sor teljes összegét kell megadni.

13.

(–) Saját elsődleges alapvető (CET1) tőkeinstrumentumok

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) f) pontja és 42. cikke.

Az adatot szolgáltató intézmény vagy csoport saját CET1 tőkéje az adatszolgáltatás vonatkozási időpontjában. Az 575/2013/EU rendelet 42. cikkében foglalt kivételek figyelembevételével.

Ebben a sorban nem tüntethetők fel a „Figyelembe nem vehető tőkeinstrumentum”-ként szerepeltetett részvények.

A feltüntetendő érték magában foglalja a saját részvényekhez kapcsolódó ázsiót.

14.

(–) Közvetlen részesedések elsődleges alapvető (CET1) tőkeinstrumentumokban

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) f) pontja és 42. cikke.

A befektetési vállalkozás birtokában lévő elsődleges alapvető tőkeinstrumentumok.

15.

(–) Közvetett részesedések elsődleges alapvető (CET1) tőkeinstrumentumokban

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) f) pontja és 42. cikke.

A befektetési vállalkozás birtokában lévő elsődleges alapvető tőkeinstrumentumok.

16.

(–) Szintetikus részesedések elsődleges alapvető (CET1) tőkeinstrumentumokban

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 114. pontja, 36. cikke (1) bekezdésének f) pontja és 42. cikke.

17.

(–) Folyó üzleti év veszteségei

Az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének a) pontja.

18.

(–) Cégérték (goodwill)

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 113. pontja, 36. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 37. cikke.

19

(–) Egyéb immateriális javak

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 115. pontja, 36. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 37. cikkének a) pontja.

Az egyéb immateriális javak értéke az alkalmazandó számviteli szabályozás szerint immateriális javaknak minősülő eszközök értéke, csökkentve ugyancsak az alkalmazandó számviteli szabályozás szerinti cégértékkel.

20.

(–) Jövőbeli nyereségtől függően érvényesíthető, nem átmeneti különbözetből eredő halasztott adókövetelések kapcsolódó adókötelezettségek nélkül

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (2) bekezdésének a) pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének c) pontja.

21.

(–) A pénzügyi ágazaton kívüli befolyásoló részesedés, amely meghaladja a szavatolótőke 15 %-át

Az (EU) 2019/2033 rendelet 10. cikke (1) bekezdésének a) pontja.

22.

(–) A pénzügyi ágazatbeli szervezetektől eltérő vállalkozásokban lévő összes befolyásoló részesedés, amely meghaladja a szavatolótőke 60 %-át

Az (EU) 2019/2033 rendelet 10. cikke (1) bekezdésének b) pontja.

23.

(–) Pénzügyi ágazatbeli olyan szervezetek által kibocsátott elsődleges alapvető (CET1) tőkeinstrumentumok, amelyekben az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (2) bekezdésének c) pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének h) pontja.

24.

(–) Pénzügyi ágazatbeli olyan szervezetek által kibocsátott elsődleges alapvető (CET1) tőkeinstrumentumok, amelyekben az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (2) bekezdésének d) pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének i) pontja.

25.

(–) Meghatározott szolgáltatást nyújtó nyugdíjalapban lévő eszközök

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (2) bekezdésének b) pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének e) pontja.

26.

(–) Egyéb levonások

Az 575/2013/EU rendelet 36. cikkének (1) bekezdésében felsorolt egyéb levonások összege.

27.

Elsődleges alapvető tőke (CET1): egyéb tőkeelemek, levonások és kiigazítások

Ez a sor a következő tételek összegét tartalmazza, amennyiben alkalmazandó:

—

Szerzett jogok alapján figyelembe vett CET1 tőkeinstrumentumok miatti átmeneti kiigazítások (az 575/2013/EU rendelet 483. cikkének (1), (2) és (3) bekezdése, valamint 484–487. cikke).

| — | Kisebbségi részesedések és megfelelőik miatti átmeneti kiigazítások (az 575/2013/EU rendelet 479. és 480. cikke). |
| --- | --- |

—

Kisebbségi részesedések és megfelelőik miatti átmeneti kiigazítások (az 575/2013/EU rendelet 479. és 480. cikke).

| — | A CET1 tőke egyéb átmeneti kiigazításai (az 575/2013/EU rendelet 469–478. és 481. cikke): a CET1 tőkéből történő levonásokban az átmeneti rendelkezések miatt végrehajtott kiigazítások. |
| --- | --- |

—

A CET1 tőke egyéb átmeneti kiigazításai (az 575/2013/EU rendelet 469–478. és 481. cikke): a CET1 tőkéből történő levonásokban az átmeneti rendelkezések miatt végrehajtott kiigazítások.

| — | Egyéb CET1 tőkeelemek vagy levonások CET1 tőkeelemekből, amelyek nem sorolhatók a 4–26. sorok egyikébe sem. |
| --- | --- |

—

Egyéb CET1 tőkeelemek vagy levonások CET1 tőkeelemekből, amelyek nem sorolhatók a 4–26. sorok egyikébe sem.

Ez a sor nem használható az (EU) 2019/2033 rendelet vagy az 575/2013/EU rendelet hatálya alá nem tartozó tőkeelemeknek vagy levonásoknak a tőkemegfelelési mutató kiszámítása során történő figyelembevételére.

28.

KIEGÉSZÍTŐ ALAPVETŐ TŐKE (AT1)

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikkének (1) bekezdése.

Az 575/2013/EU rendelet 61. cikke.

A 29–31. és a 39. sor teljes összegét kell megadni.

29.

Teljes egészében befizetett, közvetlenül kibocsátott tőkeinstrumentumok

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 51. cikkének a) pontja és 52., 53. és 54. cikke.

A feltüntetendő érték nem foglalhatja magában az instrumentumokhoz kapcsolódó ázsiót.

30.

Ázsió

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 26. cikke (51) bekezdésének b) pontja.

Az ázsió jelentése egyezik az alkalmazandó számviteli szabályozás szerinti jelentéssel.

Az ebben az elemben feltüntetendő érték a befizetett tőkeinstrumentumokhoz kapcsolódó rész.

31.

(–) A KIEGÉSZÍTŐ ALAPVETŐ TŐKÉBŐL VALÓ LEVONÁSOK ÖSSZESEN

Az 575/2013/EU rendelet 56. cikke.

A 32. és a 36–38. sor teljes összegét kell megadni.

32.

(–) Saját elsődleges alapvető (AT1) tőkeinstrumentumok

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 52. cikke (1) bekezdésének b) pontja, 56. cikkének a) pontja és 57. cikke.

A befektetési vállalkozás saját AT1 tőkeinstrumentumai az adatszolgáltatás vonatkozási időpontjában. Az 575/2013/EU rendelet 57. cikkében foglalt kivételek figyelembevételével.

A feltüntetendő érték magában foglalja a saját részvényekhez kapcsolódó ázsiót.

33.

(–) Közvetlen részesedések elsődleges alapvető (AT1) tőkeinstrumentumokban

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (2) bekezdésének c) pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 56. cikkének a) pontja.

34.

(–) Közvetett részesedések elsődleges alapvető (AT1) tőkeinstrumentumokban

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (2) bekezdésének c) pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 56. cikkének a) pontja.

35.

(–) Szintetikus részesedések elsődleges alapvető (AT1) tőkeinstrumentumokban

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (2) bekezdésének c) pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 56. cikkének a) pontja.

36

(–) Pénzügyi ágazatbeli olyan szervezetek által kibocsátott elsődleges alapvető (AT1) tőkeinstrumentumok, amelyekben az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (2) bekezdésének c) pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 56. cikkének c) pontja.

37

(–) Pénzügyi ágazatbeli olyan szervezetek által kibocsátott elsődleges alapvető (AT1) tőkeinstrumentumok, amelyekben az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (2) bekezdésének c) pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 56. cikkének d) pontja.

38

(–) Egyéb levonások

Az 575/2013/EU rendelet 56. cikke szerinti összes olyan egyéb levonás összege, amely nem szerepel a fenti sorokban.

39.

Kiegészítő alapvető tőke (AT1): egyéb tőkeelemek, levonások és kiigazítások

Ez a sor a következő tételek összegét tartalmazza, amennyiben alkalmazandó:

| — | Szerzett jogok alapján figyelembe vett AT1 tőkeinstrumentumok miatti átmeneti kiigazítások (az 575/2013/EU rendelet 483. cikkének (4) és (5) bekezdése, 484–487. cikke, valamint 489. és 491. cikke). |
| --- | --- |

—

Szerzett jogok alapján figyelembe vett AT1 tőkeinstrumentumok miatti átmeneti kiigazítások (az 575/2013/EU rendelet 483. cikkének (4) és (5) bekezdése, 484–487. cikke, valamint 489. és 491. cikke).

| — | Leányvállalatok által kibocsátott, AT1 tőkében megjelenített instrumentumok (az 575/2013/EU rendelet 83., 85. és 86. cikke): Leányvállalatok alapvető tőkébe beszámítható, a konszolidált AT1 tőkében szereplő összes tőkeelemének összege, beleértve a különleges célú gazdasági egységek által kibocsátott tőkét is (az 575/2013/EU rendelet 83. cikke). |
| --- | --- |

—

Leányvállalatok által kibocsátott, AT1 tőkében megjelenített instrumentumok (az 575/2013/EU rendelet 83., 85. és 86. cikke): Leányvállalatok alapvető tőkébe beszámítható, a konszolidált AT1 tőkében szereplő összes tőkeelemének összege, beleértve a különleges célú gazdasági egységek által kibocsátott tőkét is (az 575/2013/EU rendelet 83. cikke).

| — | A leányvállalatok által kibocsátott instrumentumok AT1 tőkében való további megjelenítése miatti átmeneti kiigazítások (az 575/2013/EU rendelet 480. cikke), az alapvető tőkébe beszámítható, a konszolidált AT1 tőkében szereplő tőkeelemeknek az átmeneti rendelkezések miatti kiigazításai. |
| --- | --- |

—

A leányvállalatok által kibocsátott instrumentumok AT1 tőkében való további megjelenítése miatti átmeneti kiigazítások (az 575/2013/EU rendelet 480. cikke), az alapvető tőkébe beszámítható, a konszolidált AT1 tőkében szereplő tőkeelemeknek az átmeneti rendelkezések miatti kiigazításai.

| — | Az AT1 tőke egyéb átmeneti kiigazításai (az 575/2013/EU rendelet 472., 473a., 474., 475., 478. és 481. cikke): a levonásoknak az átmeneti rendelkezések miatti kiigazításai. |
| --- | --- |

—

Az AT1 tőke egyéb átmeneti kiigazításai (az 575/2013/EU rendelet 472., 473a., 474., 475., 478. és 481. cikke): a levonásoknak az átmeneti rendelkezések miatti kiigazításai.

| — | Az AT1 tőkeelemekből az AT1 tőkét meghaladó többletlevonások, amelyeket az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdése j) pontjának megfelelően az elsődleges alapvető tőkéből kell levonni: a kiegészítő alapvető tőke nem lehet negatív, de előfordulhat, hogy az AT1 tőkéből történő levonások meghaladják a rendelkezésre álló AT1 tőkeelemek összegét. Ilyen esetben ez a tétel a 28. sorban feltüntetett összeg nullára növeléséhez szükséges összeget jelenti, és egyenlő az AT1 tőkeelemekből az AT1 tőkét meghaladó, más levonásokkal együtt a 38. sorban feltüntetett többletlevonások fordított előjelű összegével. |
| --- | --- |

—

Az AT1 tőkeelemekből az AT1 tőkét meghaladó többletlevonások, amelyeket az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdése j) pontjának megfelelően az elsődleges alapvető tőkéből kell levonni: a kiegészítő alapvető tőke nem lehet negatív, de előfordulhat, hogy az AT1 tőkéből történő levonások meghaladják a rendelkezésre álló AT1 tőkeelemek összegét. Ilyen esetben ez a tétel a 28. sorban feltüntetett összeg nullára növeléséhez szükséges összeget jelenti, és egyenlő az AT1 tőkeelemekből az AT1 tőkét meghaladó, más levonásokkal együtt a 38. sorban feltüntetett többletlevonások fordított előjelű összegével.

| — | Egyéb AT1 tőkeelemek vagy levonások AT1 elemekből, amelyek nem sorolhatók a 29–38. sorok egyikébe sem. |
| --- | --- |

—

Egyéb AT1 tőkeelemek vagy levonások AT1 elemekből, amelyek nem sorolhatók a 29–38. sorok egyikébe sem.

Ez a sor nem használható az (EU) 2019/2033 rendelet vagy az 575/2013/EU rendelet hatálya alá nem tartozó tőkeelemeknek vagy levonásoknak a tőkemegfelelési mutató kiszámítása során történő figyelembevételére.

40.

JÁRULÉKOS TŐKE (TIER 2, T2 TŐKE)

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikkének (2) bekezdése.

Az 575/2013/EU rendelet 71. cikke.

A 41–43. és az 50. sor teljes összegét kell megadni.

41.

Teljes egészében befizetett, közvetlenül kibocsátott tőkeinstrumentumok

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 62. cikkének a) pontja, valamint 63. és 65. cikke.

A feltüntetendő érték nem foglalhatja magában az instrumentumokhoz kapcsolódó ázsiót.

42.

Ázsió

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 62. cikkének b) pontja és 65. cikke.

Az ázsió jelentése egyezik az alkalmazandó számviteli szabályozás szerinti jelentéssel.

Az ebben az elemben feltüntetendő érték a befizetett tőkeinstrumentumokhoz kapcsolódó rész.

43.

(–) A JÁRULÉKOS TŐKÉBŐL (TIER 2, T2) VALÓ LEVONÁSOK ÖSSZESEN

Az 575/2013/EU rendelet 66. cikke.

44

(–) Saját T2 tőkeinstrumentumok

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 63. cikke b) pontjának i. alpontja, 66. cikkének a) pontja és 67. cikke.

Az adatot szolgáltató intézmény vagy csoport saját T2 tőkeinstrumentumai az adatszolgáltatás vonatkozási időpontjában. Az 575/2013/EU rendelet 67. cikkében foglalt kivételek figyelembevételével.

Ebben a sorban nem tüntethetők fel a „Figyelembe nem vehető tőkeinstrumentum”-ként szerepeltetett részvények.

A feltüntetendő érték magában foglalja a saját részvényekhez kapcsolódó ázsiót.

45.

(–) Közvetlen részesedések T2 tőkeinstrumentumokban

Az 575/2013/EU rendelet 63. cikkének b) pontja, 66. cikkének a) pontja és 67. cikke.

46.

(–) Közvetett részesedések T2 tőkeinstrumentumokban

Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 114. pontja, 63. cikkének b) pontja, 66. cikkének a) pontja és 67. cikke.

47.

(–) Szintetikus részesedések T2 tőkeinstrumentumokban

Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 126. pontja, 63. cikkének b) pontja, 66. cikkének a) pontja és 67. cikke.

48.

(–) Pénzügyi ágazatbeli olyan szervezetek által kibocsátott T2 tőkeinstrumentumok, amelyekben az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (2) bekezdésének c) pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 66. cikkének c) pontja.

49.

(–) Pénzügyi ágazatbeli olyan szervezetek által kibocsátott T2 tőkeinstrumentumok, amelyekben az intézmény jelentős részesedéssel rendelkezik

Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 27. pontja, 66. cikkének d) pontja, valamint 68., 69. és 79. cikke.

A befektetési vállalkozásnak az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 27. pontjában meghatározott pénzügyi ágazatbeli olyan szervezetek által kibocsátott T2 tőkeinstrumentumokban lévő részesedést, amelyekben a befektetési vállalkozás jelentős részesedéssel rendelkezik, teljes összegben le kell vonni.

50.

Járulékos tőke (Tier 2, T2): egyéb tőkeelemek, levonások és kiigazítások

Ez a sor a következő tételek összegét tartalmazza, amennyiben alkalmazandó:

| — | Szerzett jogok alapján figyelembe vett T2 tőkeinstrumentumok miatti átmeneti kiigazítások (az 575/2013/EU rendelet 483. cikkének (6) és (7) bekezdése, 484., 486., 488., 490. és 491. cikke). |
| --- | --- |

—

Szerzett jogok alapján figyelembe vett T2 tőkeinstrumentumok miatti átmeneti kiigazítások (az 575/2013/EU rendelet 483. cikkének (6) és (7) bekezdése, 484., 486., 488., 490. és 491. cikke).

| — | Leányvállalatok által kibocsátott, T2 tőkében megjelenített instrumentumok (az 575/2013/EU rendelet 83., 87. és 88. cikke): leányvállalatok szavatolótőkébe beszámítható, a konszolidált T2 tőkében szereplő összes tőkeelemének összege, beleértve a különleges célú gazdasági egységek által kibocsátott, a szavatolótőkébe beszámítható T2 tőkét is (az 575/2013/EU rendelet 83. cikke). |
| --- | --- |

—

Leányvállalatok által kibocsátott, T2 tőkében megjelenített instrumentumok (az 575/2013/EU rendelet 83., 87. és 88. cikke): leányvállalatok szavatolótőkébe beszámítható, a konszolidált T2 tőkében szereplő összes tőkeelemének összege, beleértve a különleges célú gazdasági egységek által kibocsátott, a szavatolótőkébe beszámítható T2 tőkét is (az 575/2013/EU rendelet 83. cikke).

| — | A leányvállalatok által kibocsátott instrumentumok T2 tőkében való további megjelenítése miatti átmeneti kiigazítások (az 575/2013/EU rendelet 480. cikke). A szavatolótőkébe beszámítható tőkeelemeknek a konszolidált T2 tőke részét képező összegében az átmeneti rendelkezések miatt végrehajtott kiigazítások. |
| --- | --- |

—

A leányvállalatok által kibocsátott instrumentumok T2 tőkében való további megjelenítése miatti átmeneti kiigazítások (az 575/2013/EU rendelet 480. cikke). A szavatolótőkébe beszámítható tőkeelemeknek a konszolidált T2 tőke részét képező összegében az átmeneti rendelkezések miatt végrehajtott kiigazítások.

| — | A T2 tőke egyéb átmeneti kiigazításai (az 575/2013/EU rendelet 472., 473a., 476., 477., 478. és 481. cikke): a T2 tőkéből történő levonásokban az átmeneti rendelkezések miatt végrehajtott kiigazítások. |
| --- | --- |

—

A T2 tőke egyéb átmeneti kiigazításai (az 575/2013/EU rendelet 472., 473a., 476., 477., 478. és 481. cikke): a T2 tőkéből történő levonásokban az átmeneti rendelkezések miatt végrehajtott kiigazítások.

| — | A T2 tőkeelemekből a T2 tőkét meghaladó többletlevonások, amelyeket az 575/2013/EU rendelet 56. cikke e) pontjának megfelelően a kiegészítő alapvető tőkéből kell levonni: a T2 tőke nem lehet negatív, de előfordulhat, hogy a T2 tőkéből történő levonások meghaladják a rendelkezésre álló T2 tőkeelemek összegét. Ilyen esetekben ez a tétel a 40. sorban feltüntetett összeg nullára növeléséhez szükséges összeget jelenti. |
| --- | --- |

—

A T2 tőkeelemekből a T2 tőkét meghaladó többletlevonások, amelyeket az 575/2013/EU rendelet 56. cikke e) pontjának megfelelően a kiegészítő alapvető tőkéből kell levonni: a T2 tőke nem lehet negatív, de előfordulhat, hogy a T2 tőkéből történő levonások meghaladják a rendelkezésre álló T2 tőkeelemek összegét. Ilyen esetekben ez a tétel a 40. sorban feltüntetett összeg nullára növeléséhez szükséges összeget jelenti.

| — | Egyéb T2 tőkeelemek vagy levonások T2 elemekből, amelyek nem sorolhatók a 41–49. sorok egyikébe sem. |
| --- | --- |

—

Egyéb T2 tőkeelemek vagy levonások T2 elemekből, amelyek nem sorolhatók a 41–49. sorok egyikébe sem.

Ez a sor nem használható az (EU) 2019/2033 rendelet vagy az 575/2013/EU rendelet hatálya alá nem tartozó tőkeelemeknek vagy levonásoknak a tőkemegfelelési mutató kiszámítása során történő figyelembevételére.

EU I CC1.02 tábla – A szabályozói szavatolótőke összetétele (kis méretű és össze nem kapcsolt befektetési vállalkozások)

| Jogszabályi hivatkozások és útmutató |
| --- |
| Sor | Jogszabályi hivatkozások és útmutató |
| 1. | Szavatolótőke

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikkének (1) bekezdése.
  Egy befektetési vállalkozás szavatolótőkéje elsődleges alapvető tőkéjének, kiegészítő alapvető tőkéjének és járulékos tőkéjének összegéből áll.
  A 2. és a 25. sor teljes összegét kell megadni. |
| 2. | Alapvető tőke (Tier 1 tőke)

  Az alapvető tőke az elsődleges alapvető tőke és a kiegészítő alapvető tőke összege.
  A 3. és a 20. sor teljes összegét kell megadni. |
| 3. | Elsődleges alapvető tőke (CET1)

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikkének (1) bekezdése.
  Az 575/2013/EU rendelet 50. cikke.
  A 4–11. és a 19. sorok teljes összegét kell megadni. |
| 4. | Teljes egészében befizetett tőkeinstrumentumok

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 26. cikke (1) bekezdésének a) pontja és 27–31. cikke.
  Magában foglalja a kölcsönös biztosítók, szövetkezeti társaságok és hasonló intézmények tőkeinstrumentumait (az 575/2013/EU rendelet 27. és 29. cikke).
  Nem tartalmazza az instrumentumokhoz kapcsolódó ázsiót.
  A szükséghelyzetekben állami hatóságok által lejegyzett tőkeinstrumentumokat akkor tartalmazza, ha az 575/2013/EU rendelet 31. cikkében foglalt minden feltétel teljesül. |
| 5 | Ázsió

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 26. cikke (1) bekezdésének b) pontja.
  Az ázsió jelentése egyezik az alkalmazandó számviteli szabályozás szerinti jelentéssel.
  Az ebben az elemben feltüntetendő érték a befizetett tőkeinstrumentumokhoz kapcsolódó rész. |
| 6. | Eredménytartalék

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 26. cikke (1) bekezdésének c) pontja.
  Az eredménytartalék az előző évi eredménytartalékot és a figyelembe vehető évközi vagy év végi nyereséget foglalja magában. |
| 7. | Halmozott egyéb átfogó jövedelem

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 26. cikke (1) bekezdésének d) pontja. |
| 8. | Egyéb tartalékok

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 117. pontja és 26. cikke (1) bekezdésének e) pontja.
  A feltüntetendő érték a kiszámítás időpontjában előre látható adóterhek levonásával kapott összeg. |
| 9. | Prudenciális szűrők miatt végrehajtott kiigazítások az elsődleges alapvető tőkében (CET1)

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 32–35. cikke |
| 10. | Egyéb pénzeszközök

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikkének (4) bekezdése. |
| 11. | (–) AZ ELSŐDLEGES ALAPVETŐ TŐKÉBŐL VALÓ LEVONÁSOK ÖSSZESEN

  A 12–18. sor teljes összegét kell megadni. |
| 12. | (–) Folyó üzleti év veszteségei

  Az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének a) pontja. |
| 13. | (–) Cégérték (goodwill)

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 113. pontja, 36. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 37. cikke. |
| 14. | (–) Egyéb immateriális javak

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 115. pontja, 36. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 37. cikkének a) pontja.
  Az egyéb immateriális javak értéke az alkalmazandó számviteli szabályozás szerint immateriális javaknak minősülő eszközök értéke, csökkentve ugyancsak az alkalmazandó számviteli szabályozás szerinti cégértékkel. |
| 15. | (–) Jövőbeli nyereségtől függően érvényesíthető, nem átmeneti különbözetből eredő halasztott adókövetelések kapcsolódó adókötelezettségek nélkül

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (2) bekezdésének a) pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének c) pontja. |
| 16. | (–) A pénzügyi ágazaton kívüli befolyásoló részesedés, amely meghaladja a szavatolótőke 15 %-át

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 10. cikke (1) bekezdésének a) pontja. |
| 17. | (–) A pénzügyi ágazatbeli szervezetektől eltérő vállalkozásokban lévő összes befolyásoló részesedés, amely meghaladja a szavatolótőke 60 %-át

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 10. cikke (1) bekezdésének a) pontja. |
| 18. | (–) Egyéb levonások

  Az 575/2013/EU rendelet 36. cikkének (1) bekezdésében felsorolt egyéb levonások összege. |
| 19. | Elsődleges alapvető tőke (CET1): egyéb tőkeelemek, levonások és kiigazítások

  Ez a sor a következő tételek összegét tartalmazza, amennyiben alkalmazandó:






  — | Szerzett jogok alapján figyelembe vett CET1 tőkeinstrumentumok miatti átmeneti kiigazítások (az 575/2013/EU rendelet 483. cikkének (1), (2) és (3) bekezdése, valamint 484–487. cikke). |

Jogszabályi hivatkozások és útmutató

Sor

Jogszabályi hivatkozások és útmutató

1.

Szavatolótőke

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikkének (1) bekezdése.

Egy befektetési vállalkozás szavatolótőkéje elsődleges alapvető tőkéjének, kiegészítő alapvető tőkéjének és járulékos tőkéjének összegéből áll.

A 2. és a 25. sor teljes összegét kell megadni.

2.

Alapvető tőke (Tier 1 tőke)

Az alapvető tőke az elsődleges alapvető tőke és a kiegészítő alapvető tőke összege.

A 3. és a 20. sor teljes összegét kell megadni.

3.

Elsődleges alapvető tőke (CET1)

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikkének (1) bekezdése.

Az 575/2013/EU rendelet 50. cikke.

A 4–11. és a 19. sorok teljes összegét kell megadni.

4.

Teljes egészében befizetett tőkeinstrumentumok

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 26. cikke (1) bekezdésének a) pontja és 27–31. cikke.

Magában foglalja a kölcsönös biztosítók, szövetkezeti társaságok és hasonló intézmények tőkeinstrumentumait (az 575/2013/EU rendelet 27. és 29. cikke).

Nem tartalmazza az instrumentumokhoz kapcsolódó ázsiót.

A szükséghelyzetekben állami hatóságok által lejegyzett tőkeinstrumentumokat akkor tartalmazza, ha az 575/2013/EU rendelet 31. cikkében foglalt minden feltétel teljesül.

5

Ázsió

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 26. cikke (1) bekezdésének b) pontja.

Az ázsió jelentése egyezik az alkalmazandó számviteli szabályozás szerinti jelentéssel.

Az ebben az elemben feltüntetendő érték a befizetett tőkeinstrumentumokhoz kapcsolódó rész.

6.

Eredménytartalék

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 26. cikke (1) bekezdésének c) pontja.

Az eredménytartalék az előző évi eredménytartalékot és a figyelembe vehető évközi vagy év végi nyereséget foglalja magában.

7.

Halmozott egyéb átfogó jövedelem

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 26. cikke (1) bekezdésének d) pontja.

8.

Egyéb tartalékok

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 117. pontja és 26. cikke (1) bekezdésének e) pontja.

A feltüntetendő érték a kiszámítás időpontjában előre látható adóterhek levonásával kapott összeg.

9.

Prudenciális szűrők miatt végrehajtott kiigazítások az elsődleges alapvető tőkében (CET1)

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 32–35. cikke

10.

Egyéb pénzeszközök

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikkének (4) bekezdése.

11.

(–) AZ ELSŐDLEGES ALAPVETŐ TŐKÉBŐL VALÓ LEVONÁSOK ÖSSZESEN

A 12–18. sor teljes összegét kell megadni.

12.

(–) Folyó üzleti év veszteségei

Az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének a) pontja.

13.

(–) Cégérték (goodwill)

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 113. pontja, 36. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 37. cikke.

14.

(–) Egyéb immateriális javak

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 115. pontja, 36. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 37. cikkének a) pontja.

Az egyéb immateriális javak értéke az alkalmazandó számviteli szabályozás szerint immateriális javaknak minősülő eszközök értéke, csökkentve ugyancsak az alkalmazandó számviteli szabályozás szerinti cégértékkel.

15.

(–) Jövőbeli nyereségtől függően érvényesíthető, nem átmeneti különbözetből eredő halasztott adókövetelések kapcsolódó adókötelezettségek nélkül

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (2) bekezdésének a) pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének c) pontja.

16.

(–) A pénzügyi ágazaton kívüli befolyásoló részesedés, amely meghaladja a szavatolótőke 15 %-át

Az (EU) 2019/2033 rendelet 10. cikke (1) bekezdésének a) pontja.

17.

(–) A pénzügyi ágazatbeli szervezetektől eltérő vállalkozásokban lévő összes befolyásoló részesedés, amely meghaladja a szavatolótőke 60 %-át

Az (EU) 2019/2033 rendelet 10. cikke (1) bekezdésének a) pontja.

18.

(–) Egyéb levonások

Az 575/2013/EU rendelet 36. cikkének (1) bekezdésében felsorolt egyéb levonások összege.

19.

Elsődleges alapvető tőke (CET1): egyéb tőkeelemek, levonások és kiigazítások

Ez a sor a következő tételek összegét tartalmazza, amennyiben alkalmazandó:

—

Szerzett jogok alapján figyelembe vett CET1 tőkeinstrumentumok miatti átmeneti kiigazítások (az 575/2013/EU rendelet 483. cikkének (1), (2) és (3) bekezdése, valamint 484–487. cikke).

| — | Kisebbségi részesedések és megfelelőik miatti átmeneti kiigazítások (az 575/2013/EU rendelet 479. és 480. cikke). |
| --- | --- |

—

Kisebbségi részesedések és megfelelőik miatti átmeneti kiigazítások (az 575/2013/EU rendelet 479. és 480. cikke).

| — | A CET1 tőke egyéb átmeneti kiigazításai (az 575/2013/EU rendelet 469–478. és 481. cikke): a CET1 tőkéből történő levonásokban az átmeneti rendelkezések miatt végrehajtott kiigazítások. |
| --- | --- |

—

A CET1 tőke egyéb átmeneti kiigazításai (az 575/2013/EU rendelet 469–478. és 481. cikke): a CET1 tőkéből történő levonásokban az átmeneti rendelkezések miatt végrehajtott kiigazítások.

| — | Egyéb CET1 tőkeelemek vagy levonások CET1 tőkeelemekből, amelyek nem sorolhatók a 4–18. sorok egyikébe sem. |
| --- | --- |

—

Egyéb CET1 tőkeelemek vagy levonások CET1 tőkeelemekből, amelyek nem sorolhatók a 4–18. sorok egyikébe sem.

Ez a sor nem használható az (EU) 2019/2033 rendelet vagy az 575/2013/EU rendelet hatálya alá nem tartozó tőkeelemeknek vagy levonásoknak a tőkemegfelelési mutató kiszámítása során történő figyelembevételére.

20.

KIEGÉSZÍTŐ ALAPVETŐ TŐKE (AT1)

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikkének (1) bekezdése.

Az 575/2013/EU rendelet 61. cikke.

A 21–24. sor teljes összegét kell megadni.

21.

Teljes egészében befizetett, közvetlenül kibocsátott tőkeinstrumentumok

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 51. cikkének a) pontja és 52., 53. és 54. cikke.

A feltüntetendő érték nem foglalhatja magában az instrumentumokhoz kapcsolódó ázsiót.

22.

Ázsió

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 26. cikke (51) bekezdésének b) pontja.

Az ázsió jelentése egyezik az alkalmazandó számviteli szabályozás szerinti jelentéssel.

Az ebben az elemben feltüntetendő érték a befizetett tőkeinstrumentumokhoz kapcsolódó rész.

23.

(–) A KIEGÉSZÍTŐ ALAPVETŐ TŐKÉBŐL VALÓ LEVONÁSOK ÖSSZESEN

Az 575/2013/EU rendelet 56. cikke.

24.

Kiegészítő alapvető tőke (AT1): egyéb tőkeelemek, levonások és kiigazítások

Ez a sor a következő tételek összegét tartalmazza, amennyiben alkalmazandó:

| — | Szerzett jogok alapján figyelembe vett AT1 tőkeinstrumentumok miatti átmeneti kiigazítások (az 575/2013/EU rendelet 483. cikkének (4) és (5) bekezdése, 484–487. cikke, valamint 489. és 491. cikke). |
| --- | --- |

—

Szerzett jogok alapján figyelembe vett AT1 tőkeinstrumentumok miatti átmeneti kiigazítások (az 575/2013/EU rendelet 483. cikkének (4) és (5) bekezdése, 484–487. cikke, valamint 489. és 491. cikke).

| — | Leányvállalatok által kibocsátott, AT1 tőkében megjelenített instrumentumok (az 575/2013/EU rendelet 83., 85. és 86. cikke): Leányvállalatok alapvető tőkébe beszámítható, a konszolidált AT1 tőkében szereplő összes tőkeelemének összege, beleértve a különleges célú gazdasági egységek által kibocsátott tőkét is (az 575/2013/EU rendelet 83. cikke). |
| --- | --- |

—

Leányvállalatok által kibocsátott, AT1 tőkében megjelenített instrumentumok (az 575/2013/EU rendelet 83., 85. és 86. cikke): Leányvállalatok alapvető tőkébe beszámítható, a konszolidált AT1 tőkében szereplő összes tőkeelemének összege, beleértve a különleges célú gazdasági egységek által kibocsátott tőkét is (az 575/2013/EU rendelet 83. cikke).

| — | A leányvállalatok által kibocsátott instrumentumok AT1 tőkében való további megjelenítése miatti átmeneti kiigazítások (az 575/2013/EU rendelet 480. cikke), az alapvető tőkébe beszámítható, a konszolidált AT1 tőkében szereplő tőkeelemeknek az átmeneti rendelkezések miatti kiigazításai. |
| --- | --- |

—

A leányvállalatok által kibocsátott instrumentumok AT1 tőkében való további megjelenítése miatti átmeneti kiigazítások (az 575/2013/EU rendelet 480. cikke), az alapvető tőkébe beszámítható, a konszolidált AT1 tőkében szereplő tőkeelemeknek az átmeneti rendelkezések miatti kiigazításai.

| — | Az AT1 tőke egyéb átmeneti kiigazításai (az 575/2013/EU rendelet 472., 473a., 474., 475., 478. és 481. cikke): a levonásoknak az átmeneti rendelkezések miatti kiigazításai. |
| --- | --- |

—

Az AT1 tőke egyéb átmeneti kiigazításai (az 575/2013/EU rendelet 472., 473a., 474., 475., 478. és 481. cikke): a levonásoknak az átmeneti rendelkezések miatti kiigazításai.

| — | Az AT1 tőkeelemekből az AT1 tőkét meghaladó többletlevonások, amelyeket az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdése j) pontjának megfelelően az elsődleges alapvető tőkéből kell levonni: a kiegészítő alapvető tőke nem lehet negatív, de előfordulhat, hogy az AT1 tőkéből történő levonások meghaladják a rendelkezésre álló AT1 tőkeelemek összegét. Ilyen esetben ez a tétel a 20. sorban feltüntetett összeg nullára növeléséhez szükséges összeget jelenti, és egyenlő az AT1 tőkeelemekből az AT1 tőkét meghaladó, más levonásokkal együtt a 18. sorban feltüntetett többletlevonások fordított előjelű összegével. |
| --- | --- |

—

Az AT1 tőkeelemekből az AT1 tőkét meghaladó többletlevonások, amelyeket az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdése j) pontjának megfelelően az elsődleges alapvető tőkéből kell levonni: a kiegészítő alapvető tőke nem lehet negatív, de előfordulhat, hogy az AT1 tőkéből történő levonások meghaladják a rendelkezésre álló AT1 tőkeelemek összegét. Ilyen esetben ez a tétel a 20. sorban feltüntetett összeg nullára növeléséhez szükséges összeget jelenti, és egyenlő az AT1 tőkeelemekből az AT1 tőkét meghaladó, más levonásokkal együtt a 18. sorban feltüntetett többletlevonások fordított előjelű összegével.

| — | Egyéb AT1 tőkeelemek vagy levonások AT1 elemekből, amelyek nem sorolhatók a 21–23. sorok egyikébe sem. |
| --- | --- |

—

Egyéb AT1 tőkeelemek vagy levonások AT1 elemekből, amelyek nem sorolhatók a 21–23. sorok egyikébe sem.

Ez a sor nem használható az (EU) 2019/2033 rendelet vagy az 575/2013/EU rendelet hatálya alá nem tartozó tőkeelemeknek vagy levonásoknak a tőkemegfelelési mutató kiszámítása során történő figyelembevételére.

25.

JÁRULÉKOS TŐKE (TIER 2, T2 TŐKE)

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikkének (1) bekezdése.

Az 575/2013/EU rendelet 71. cikke.

A 26–29. sor teljes összegét kell megadni.

26.

Teljes egészében befizetett, közvetlenül kibocsátott tőkeinstrumentumok

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 62. cikkének a) pontja, valamint 63. és 65. cikke.

A feltüntetendő érték nem foglalhatja magában az instrumentumokhoz kapcsolódó ázsiót.

27.

Ázsió

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 62. cikkének b) pontja és 65. cikke.

Az ázsió jelentése egyezik az alkalmazandó számviteli szabályozás szerinti jelentéssel.

Az ebben az elemben feltüntetendő érték a befizetett tőkeinstrumentumokhoz kapcsolódó rész.

29.

(–) A JÁRULÉKOS TŐKÉBŐL (TIER 2, T2) VALÓ LEVONÁSOK ÖSSZESEN

Az 575/2013/EU rendelet 66. cikke.

30.

Járulékos tőke (Tier 2, T2): egyéb tőkeelemek, levonások és kiigazítások

Ez a sor a következő tételek összegét tartalmazza, amennyiben alkalmazandó:

| — | Szerzett jogok alapján figyelembe vett T2 tőkeinstrumentumok miatti átmeneti kiigazítások (az 575/2013/EU rendelet 483. cikkének (6) és (7) bekezdése, 484., 486., 488., 490. és 491. cikke). |
| --- | --- |

—

Szerzett jogok alapján figyelembe vett T2 tőkeinstrumentumok miatti átmeneti kiigazítások (az 575/2013/EU rendelet 483. cikkének (6) és (7) bekezdése, 484., 486., 488., 490. és 491. cikke).

| — | Leányvállalatok által kibocsátott, T2 tőkében megjelenített instrumentumok (az 575/2013/EU rendelet 83., 87. és 88. cikke): leányvállalatok szavatolótőkébe beszámítható, a konszolidált T2 tőkében szereplő összes tőkeelemének összege, beleértve a különleges célú gazdasági egységek által kibocsátott, a szavatolótőkébe beszámítható T2 tőkét is (az 575/2013/EU rendelet 83. cikke). |
| --- | --- |

—

Leányvállalatok által kibocsátott, T2 tőkében megjelenített instrumentumok (az 575/2013/EU rendelet 83., 87. és 88. cikke): leányvállalatok szavatolótőkébe beszámítható, a konszolidált T2 tőkében szereplő összes tőkeelemének összege, beleértve a különleges célú gazdasági egységek által kibocsátott, a szavatolótőkébe beszámítható T2 tőkét is (az 575/2013/EU rendelet 83. cikke).

| — | A leányvállalatok által kibocsátott instrumentumok T2 tőkében való további megjelenítése miatti átmeneti kiigazítások (az 575/2013/EU rendelet 480. cikke). A szavatolótőkébe beszámítható tőkeelemeknek a konszolidált T2 tőke részét képező összegében az átmeneti rendelkezések miatt végrehajtott kiigazítások. |
| --- | --- |

—

A leányvállalatok által kibocsátott instrumentumok T2 tőkében való további megjelenítése miatti átmeneti kiigazítások (az 575/2013/EU rendelet 480. cikke). A szavatolótőkébe beszámítható tőkeelemeknek a konszolidált T2 tőke részét képező összegében az átmeneti rendelkezések miatt végrehajtott kiigazítások.

| — | A T2 tőke egyéb átmeneti kiigazításai (az 575/2013/EU rendelet 472., 473a., 476., 477., 478. és 481. cikke): a T2 tőkéből történő levonásokban az átmeneti rendelkezések miatt végrehajtott kiigazítások. |
| --- | --- |

—

A T2 tőke egyéb átmeneti kiigazításai (az 575/2013/EU rendelet 472., 473a., 476., 477., 478. és 481. cikke): a T2 tőkéből történő levonásokban az átmeneti rendelkezések miatt végrehajtott kiigazítások.

| — | A T2 tőkeelemekből a T2 tőkét meghaladó többletlevonások, amelyeket az 575/2013/EU rendelet 56. cikke e) pontjának megfelelően a kiegészítő alapvető tőkéből kell levonni: a T2 tőke nem lehet negatív, de előfordulhat, hogy a T2 tőkéből történő levonások meghaladják a rendelkezésre álló T2 tőkeelemek összegét. Ilyen esetekben ez a tétel a 25. sorban feltüntetett összeg nullára növeléséhez szükséges összeget jelenti. |
| --- | --- |

—

A T2 tőkeelemekből a T2 tőkét meghaladó többletlevonások, amelyeket az 575/2013/EU rendelet 56. cikke e) pontjának megfelelően a kiegészítő alapvető tőkéből kell levonni: a T2 tőke nem lehet negatív, de előfordulhat, hogy a T2 tőkéből történő levonások meghaladják a rendelkezésre álló T2 tőkeelemek összegét. Ilyen esetekben ez a tétel a 25. sorban feltüntetett összeg nullára növeléséhez szükséges összeget jelenti.

| — | Egyéb T2 tőkeelemek vagy levonások T2 elemekből, amelyek nem sorolhatók a 26–28. sorok egyikébe sem. |
| --- | --- |

—

Egyéb T2 tőkeelemek vagy levonások T2 elemekből, amelyek nem sorolhatók a 26–28. sorok egyikébe sem.

Ez a sor nem használható az (EU) 2019/2033 rendelet vagy az 575/2013/EU rendelet hatálya alá nem tartozó tőkeelemeknek vagy levonásoknak a tőkemegfelelési mutató kiszámítása során történő figyelembevételére.

EU I CC1.03 tábla – A szabályozói szavatolótőke összetétele (csoporttőketeszt)

| 6. | Az (EU) 2019/2033 rendelet 8. cikkének (3) bekezdésében említett, ugyanezen cikk alkalmazásában részesülő szervezetek az EU I CC1.03 táblának és az alábbi útmutatónak megfelelően kötelesek nyilvánosságra hozni a szavatolótőke összetételére vonatkozó információkat.






  Sor | Jogszabályi hivatkozások és útmutató |
| --- | --- | --- |
| 1. | SZAVATOLÓTŐKE

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikkének (1) bekezdése.
  Egy befektetési vállalkozás szavatolótőkéje az alapvető tőkéjének és a járulékos tőkéjének összegéből áll. |
| 2. | ALAPVETŐ TŐKE (TIER 1 TŐKE)

  Az alapvető tőke az elsődleges alapvető tőke és a kiegészítő alapvető tőke összege. |
| 3. | ELSŐDLEGES ALAPVETŐ TŐKE (CET1)

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikkének (1) bekezdése.
  Az 575/2013/EU rendelet 50. cikke. |
| 4. | Befizetett tőkeinstrumentumok

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 26. cikke (1) bekezdésének a) pontja és 27–31. cikke.
  Magában foglalja a kölcsönös biztosítók, szövetkezeti társaságok és hasonló intézmények tőkeinstrumentumait (az 575/2013/EU rendelet 27. és 29. cikke).
  Nem tartalmazza az instrumentumokhoz kapcsolódó ázsiót.
  A szükséghelyzetekben állami hatóságok által lejegyzett tőkeinstrumentumokat akkor tartalmazza, ha az 575/2013/EU rendelet 31. cikkében foglalt minden feltétel teljesül. |
| 5. | Ázsió

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 26. cikke (1) bekezdésének b) pontja.
  Az ázsió jelentése egyezik az alkalmazandó számviteli szabályozás szerinti jelentéssel.
  Az ebben az elemben feltüntetendő érték a befizetett tőkeinstrumentumokhoz kapcsolódó rész. |
| 6. | Eredménytartalék

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 26. cikke (1) bekezdésének c) pontja.
  Az eredménytartalék az előző évi eredménytartalékot és a figyelembe vehető évközi vagy év végi nyereséget foglalja magában. |
| 7. | Előző évek eredménytartaléka

  Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 123. pontja és 26. cikke (1) bekezdésének c) pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 123. pontja szerint az eredménytartalék „az alkalmazandó számviteli szabályozás alapján az eredmény végső alkalmazásának következtében áthozott eredmény”. |
| 8. | Figyelembe vehető nyereség/veszteség

  Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 121. pontja, 26. cikkének (2) bekezdése és 36. cikke (1) bekezdésének a) pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 26. cikkének (2) bekezdése bizonyos feltételek teljesülése esetén megengedi az évközi vagy év végi nyereségnek az eredménytartalékba történő beszámítását, ha azt az illetékes hatóságok előzetesen engedélyezik.
  Ugyanakkor a veszteségeket az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint le kell vonni a CET1 tőkéből. |
| 9. | Halmozott egyéb átfogó jövedelem

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 26. cikke (1) bekezdésének d) pontja. |
| 10 | Egyéb tartalékok

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 117. pontja és 26. cikke (1) bekezdésének e) pontja.
  A feltüntetendő érték a kiszámítás időpontjában előre látható adóterhek levonásával kapott összeg. |
| 11. | Prudenciális szűrők miatt végrehajtott kiigazítások az elsődleges alapvető tőkében (CET1)

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 32–35. cikke |
| 12. | Egyéb pénzeszközök

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikkének (4) bekezdése. |
| 13. | (–) AZ ELSŐDLEGES ALAPVETŐ TŐKÉBŐL VALÓ LEVONÁSOK ÖSSZESEN

  A 14–23. sor teljes összegét kell megadni. |
| 14. | (–) Saját elsődleges alapvető (CET1) tőkeinstrumentumok

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének f) pontja és 42. cikke.
  Az adatot szolgáltató intézmény vagy csoport saját CET1 tőkéje az adatszolgáltatás vonatkozási időpontjában. Az 575/2013/EU rendelet 42. cikkében foglalt kivételek figyelembevételével.
  Ebben a sorban nem tüntethetők fel a „Figyelembe nem vehető tőkeinstrumentum”-ként szerepeltetett részvények.
  A feltüntetendő érték magában foglalja a saját részvényekhez kapcsolódó ázsiót. |
| 15. | (–) Folyó üzleti év veszteségei

  Az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének a) pontja. |
| 16. | (–) Cégérték (goodwill)

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 113. pontja, 36. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 37. cikke. |
| 17. | (–) Egyéb immateriális javak

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 115. pontja, 36. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 37. cikkének a) pontja.
  Az egyéb immateriális javak értéke az alkalmazandó számviteli szabályozás szerint immateriális javaknak minősülő eszközök értéke, csökkentve ugyancsak az alkalmazandó számviteli szabályozás szerinti cégértékkel. |
| 18. | (–) Jövőbeli nyereségtől függően érvényesíthető, nem átmeneti különbözetből eredő halasztott adókövetelések kapcsolódó adókötelezettségek nélkül

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (2) bekezdésének a) pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének c) pontja. |
| 19. | (–) A pénzügyi ágazaton kívüli befolyásoló részesedés, amely meghaladja a szavatolótőke 15 %-át

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 10. cikke (1) bekezdésének a) pontja. |
| 20. | (–) A pénzügyi ágazatbeli szervezetektől eltérő vállalkozásokban lévő összes befolyásoló részesedés, amely meghaladja a szavatolótőke 60 %-át

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 10. cikke (1) bekezdésének b) pontja. |
| 21. | (–) Pénzügyi ágazatbeli olyan szervezetek által kibocsátott elsődleges alapvető (CET1) tőkeinstrumentumok, amelyekben az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (2) bekezdésének c) pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének h) pontja. |
| 22. | (–) Meghatározott szolgáltatást nyújtó nyugdíjalapban lévő eszközök

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (2) bekezdésének b) pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének e) pontja. |
| 23. | (–) Egyéb levonások

  Az 575/2013/EU rendelet 36. cikkének (1) bekezdésében felsorolt egyéb levonások összege. |
| 24. | Elsődleges alapvető tőke (CET1): egyéb tőkeelemek, levonások és kiigazítások

  Ez a sor a következő tételek összegét tartalmazza, amennyiben alkalmazandó:






  — | Szerzett jogok alapján figyelembe vett CET1 tőkeinstrumentumok miatti átmeneti kiigazítások (az 575/2013/EU rendelet 483. cikkének (1), (2) és (3) bekezdése, valamint 484–487. cikke). |

6.

Sor

Jogszabályi hivatkozások és útmutató

1.

SZAVATOLÓTŐKE

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikkének (1) bekezdése.

Egy befektetési vállalkozás szavatolótőkéje az alapvető tőkéjének és a járulékos tőkéjének összegéből áll.

2.

ALAPVETŐ TŐKE (TIER 1 TŐKE)

Az alapvető tőke az elsődleges alapvető tőke és a kiegészítő alapvető tőke összege.

3.

ELSŐDLEGES ALAPVETŐ TŐKE (CET1)

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikkének (1) bekezdése.

Az 575/2013/EU rendelet 50. cikke.

4.

Befizetett tőkeinstrumentumok

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 26. cikke (1) bekezdésének a) pontja és 27–31. cikke.

Magában foglalja a kölcsönös biztosítók, szövetkezeti társaságok és hasonló intézmények tőkeinstrumentumait (az 575/2013/EU rendelet 27. és 29. cikke).

Nem tartalmazza az instrumentumokhoz kapcsolódó ázsiót.

A szükséghelyzetekben állami hatóságok által lejegyzett tőkeinstrumentumokat akkor tartalmazza, ha az 575/2013/EU rendelet 31. cikkében foglalt minden feltétel teljesül.

5.

Ázsió

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 26. cikke (1) bekezdésének b) pontja.

Az ázsió jelentése egyezik az alkalmazandó számviteli szabályozás szerinti jelentéssel.

Az ebben az elemben feltüntetendő érték a befizetett tőkeinstrumentumokhoz kapcsolódó rész.

6.

Eredménytartalék

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 26. cikke (1) bekezdésének c) pontja.

Az eredménytartalék az előző évi eredménytartalékot és a figyelembe vehető évközi vagy év végi nyereséget foglalja magában.

7.

Előző évek eredménytartaléka

Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 123. pontja és 26. cikke (1) bekezdésének c) pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 123. pontja szerint az eredménytartalék „az alkalmazandó számviteli szabályozás alapján az eredmény végső alkalmazásának következtében áthozott eredmény”.

8.

Figyelembe vehető nyereség/veszteség

Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 121. pontja, 26. cikkének (2) bekezdése és 36. cikke (1) bekezdésének a) pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 26. cikkének (2) bekezdése bizonyos feltételek teljesülése esetén megengedi az évközi vagy év végi nyereségnek az eredménytartalékba történő beszámítását, ha azt az illetékes hatóságok előzetesen engedélyezik.

Ugyanakkor a veszteségeket az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerint le kell vonni a CET1 tőkéből.

9.

Halmozott egyéb átfogó jövedelem

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 26. cikke (1) bekezdésének d) pontja.

10

Egyéb tartalékok

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 117. pontja és 26. cikke (1) bekezdésének e) pontja.

A feltüntetendő érték a kiszámítás időpontjában előre látható adóterhek levonásával kapott összeg.

11.

Prudenciális szűrők miatt végrehajtott kiigazítások az elsődleges alapvető tőkében (CET1)

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 32–35. cikke

12.

Egyéb pénzeszközök

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikkének (4) bekezdése.

13.

(–) AZ ELSŐDLEGES ALAPVETŐ TŐKÉBŐL VALÓ LEVONÁSOK ÖSSZESEN

A 14–23. sor teljes összegét kell megadni.

14.

(–) Saját elsődleges alapvető (CET1) tőkeinstrumentumok

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének f) pontja és 42. cikke.

Az adatot szolgáltató intézmény vagy csoport saját CET1 tőkéje az adatszolgáltatás vonatkozási időpontjában. Az 575/2013/EU rendelet 42. cikkében foglalt kivételek figyelembevételével.

Ebben a sorban nem tüntethetők fel a „Figyelembe nem vehető tőkeinstrumentum”-ként szerepeltetett részvények.

A feltüntetendő érték magában foglalja a saját részvényekhez kapcsolódó ázsiót.

15.

(–) Folyó üzleti év veszteségei

Az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének a) pontja.

16.

(–) Cégérték (goodwill)

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 113. pontja, 36. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 37. cikke.

17.

(–) Egyéb immateriális javak

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 115. pontja, 36. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 37. cikkének a) pontja.

Az egyéb immateriális javak értéke az alkalmazandó számviteli szabályozás szerint immateriális javaknak minősülő eszközök értéke, csökkentve ugyancsak az alkalmazandó számviteli szabályozás szerinti cégértékkel.

18.

(–) Jövőbeli nyereségtől függően érvényesíthető, nem átmeneti különbözetből eredő halasztott adókövetelések kapcsolódó adókötelezettségek nélkül

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (2) bekezdésének a) pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének c) pontja.

19.

(–) A pénzügyi ágazaton kívüli befolyásoló részesedés, amely meghaladja a szavatolótőke 15 %-át

Az (EU) 2019/2033 rendelet 10. cikke (1) bekezdésének a) pontja.

20.

(–) A pénzügyi ágazatbeli szervezetektől eltérő vállalkozásokban lévő összes befolyásoló részesedés, amely meghaladja a szavatolótőke 60 %-át

Az (EU) 2019/2033 rendelet 10. cikke (1) bekezdésének b) pontja.

21.

(–) Pénzügyi ágazatbeli olyan szervezetek által kibocsátott elsődleges alapvető (CET1) tőkeinstrumentumok, amelyekben az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (2) bekezdésének c) pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének h) pontja.

22.

(–) Meghatározott szolgáltatást nyújtó nyugdíjalapban lévő eszközök

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (2) bekezdésének b) pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének e) pontja.

23.

(–) Egyéb levonások

Az 575/2013/EU rendelet 36. cikkének (1) bekezdésében felsorolt egyéb levonások összege.

24.

Elsődleges alapvető tőke (CET1): egyéb tőkeelemek, levonások és kiigazítások

Ez a sor a következő tételek összegét tartalmazza, amennyiben alkalmazandó:

—

Szerzett jogok alapján figyelembe vett CET1 tőkeinstrumentumok miatti átmeneti kiigazítások (az 575/2013/EU rendelet 483. cikkének (1), (2) és (3) bekezdése, valamint 484–487. cikke).

| — | A CET1 tőke egyéb átmeneti kiigazításai (az 575/2013/EU rendelet 469–478. és 481. cikke): a CET1 tőkéből történő levonásokban az átmeneti rendelkezések miatt végrehajtott kiigazítások. |
| --- | --- |

—

A CET1 tőke egyéb átmeneti kiigazításai (az 575/2013/EU rendelet 469–478. és 481. cikke): a CET1 tőkéből történő levonásokban az átmeneti rendelkezések miatt végrehajtott kiigazítások.

| — | Egyéb CET1 tőkeelemek vagy levonások CET1 tőkeelemekből, amelyek nem sorolhatók a 4–23. sorok egyikébe sem. |
| --- | --- |

—

Egyéb CET1 tőkeelemek vagy levonások CET1 tőkeelemekből, amelyek nem sorolhatók a 4–23. sorok egyikébe sem.

Ez a sor nem használható az (EU) 2019/2033 rendelet vagy az 575/2013/EU rendelet hatálya alá nem tartozó tőkeelemeknek vagy levonásoknak a tőkemegfelelési mutató kiszámítása során történő figyelembevételére.

25.

KIEGÉSZÍTŐ ALAPVETŐ TŐKE (AT1)

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikkének (1) bekezdése.

Az 575/2013/EU rendelet 61. cikke.

A 26–28. és a 32. sor teljes összegét kell megadni.

26.

Befizetett tőkeinstrumentumok

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 51. cikkének a) pontja és 52., 53. és 54. cikke.

A feltüntetendő érték nem foglalhatja magában az instrumentumokhoz kapcsolódó ázsiót.

27.

Ázsió

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 26. cikke (51) bekezdésének b) pontja.

Az ázsió jelentése egyezik az alkalmazandó számviteli szabályozás szerinti jelentéssel.

Az ebben az elemben feltüntetendő érték a befizetett tőkeinstrumentumokhoz kapcsolódó rész.

28.

(–) A KIEGÉSZÍTŐ ALAPVETŐ TŐKÉBŐL VALÓ LEVONÁSOK ÖSSZESEN

Az 575/2013/EU rendelet 56. cikke.

A 29–31. sor teljes összegét kell megadni.

29.

(–) Saját elsődleges alapvető (AT1) tőkeinstrumentumok

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 52. cikke (1) bekezdésének b) pontja, 56. cikkének a) pontja és 57. cikke.

A befektetési vállalkozás saját AT1 tőkeinstrumentumai az adatszolgáltatás vonatkozási időpontjában. Az 575/2013/EU rendelet 57. cikkében foglalt kivételek figyelembevételével.

A feltüntetendő érték magában foglalja a saját részvényekhez kapcsolódó ázsiót.

30.

(–) Pénzügyi ágazatbeli olyan szervezetek által kibocsátott elsődleges alapvető (AT1) tőkeinstrumentumok, amelyekben az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (2) bekezdésének c) pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 56. cikkének c) pontja.

31.

(–) Egyéb levonások

Az 575/2013/EU rendelet 56. cikke szerinti összes egyéb levonás összege, kivéve az 575/2013/EU rendelet 56. cikkének d) pontja szerinti levonásokat, amelyek nem szerepelnek a fenti 0340. vagy 0380. sorokban.

32.

Kiegészítő alapvető tőke (AT1): egyéb tőkeelemek, levonások és kiigazítások

Ez a sor a következő tételek összegét tartalmazza, amennyiben alkalmazandó:

| — | Szerzett jogok alapján figyelembe vett AT1 tőkeinstrumentumok miatti átmeneti kiigazítások (az 575/2013/EU rendelet 483. cikkének (4) és (5) bekezdése, 484–487. cikke, valamint 489. és 491. cikke). |
| --- | --- |

—

Szerzett jogok alapján figyelembe vett AT1 tőkeinstrumentumok miatti átmeneti kiigazítások (az 575/2013/EU rendelet 483. cikkének (4) és (5) bekezdése, 484–487. cikke, valamint 489. és 491. cikke).

| — | Az AT1 tőke egyéb átmeneti kiigazításai (az 575/2013/EU rendelet 472., 473a., 474., 475., 478. és 481. cikke): a levonásoknak az átmeneti rendelkezések miatti kiigazításai. |
| --- | --- |

—

Az AT1 tőke egyéb átmeneti kiigazításai (az 575/2013/EU rendelet 472., 473a., 474., 475., 478. és 481. cikke): a levonásoknak az átmeneti rendelkezések miatti kiigazításai.

| — | Az AT1 tőkeelemekből az AT1 tőkét meghaladó többletlevonások, amelyeket az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdése j) pontjának megfelelően az elsődleges alapvető tőkéből kell levonni: a kiegészítő alapvető tőke nem lehet negatív, de előfordulhat, hogy az AT1 tőkéből történő levonások meghaladják a rendelkezésre álló AT1 tőkeelemek összegét. Ilyen esetben ez a tétel a 0300. sorban feltüntetett összeg nullára növeléséhez szükséges összeget jelenti, és egyenlő az AT1 tőkeelemekből az AT1 tőkét meghaladó, más levonásokkal együtt a 23. sorban feltüntetett többletlevonások fordított előjelű összegével. |
| --- | --- |

—

Az AT1 tőkeelemekből az AT1 tőkét meghaladó többletlevonások, amelyeket az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdése j) pontjának megfelelően az elsődleges alapvető tőkéből kell levonni: a kiegészítő alapvető tőke nem lehet negatív, de előfordulhat, hogy az AT1 tőkéből történő levonások meghaladják a rendelkezésre álló AT1 tőkeelemek összegét. Ilyen esetben ez a tétel a 0300. sorban feltüntetett összeg nullára növeléséhez szükséges összeget jelenti, és egyenlő az AT1 tőkeelemekből az AT1 tőkét meghaladó, más levonásokkal együtt a 23. sorban feltüntetett többletlevonások fordított előjelű összegével.

| — | Egyéb AT1 tőkeelemek vagy levonások AT1 elemekből, amelyek nem sorolhatók a 26–31. sorok egyikébe sem. |
| --- | --- |

—

Egyéb AT1 tőkeelemek vagy levonások AT1 elemekből, amelyek nem sorolhatók a 26–31. sorok egyikébe sem.

Ez a sor nem használható az (EU) 2019/2033 rendelet vagy az 575/2013/EU rendelet hatálya alá nem tartozó tőkeelemeknek vagy levonásoknak a tőkemegfelelési mutató kiszámítása során történő figyelembevételére.

33.

JÁRULÉKOS TŐKE (TIER 2, T2 TŐKE)

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikkének (1) bekezdése.

Az 575/2013/EU rendelet 71. cikke.

A 34–36. és a 39. sor teljes összegét kell megadni.

34.

Teljes egészében befizetett, közvetlenül kibocsátott tőkeinstrumentumok

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 62. cikkének a) pontja, valamint 63. és 65. cikke.

A feltüntetendő érték nem foglalhatja magában az instrumentumokhoz kapcsolódó ázsiót.

35.

Ázsió

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 62. cikkének b) pontja és 65. cikke.

Az ázsió jelentése egyezik az alkalmazandó számviteli szabályozás szerinti jelentéssel.

Az ebben az elemben feltüntetendő érték a befizetett tőkeinstrumentumokhoz kapcsolódó rész.

36.

(–) A JÁRULÉKOS TŐKÉBŐL (TIER 2, T2) VALÓ LEVONÁSOK ÖSSZESEN

Az 575/2013/EU rendelet 66. cikke.

37.

(–) Saját T2 tőkeinstrumentumok

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 63. cikke b) pontjának i. alpontja, 66. cikkének a) pontja és 67. cikke.

Az adatot szolgáltató intézmény vagy csoport saját T2 tőkeinstrumentumai az adatszolgáltatás vonatkozási időpontjában. Az 575/2013/EU rendelet 67. cikkében foglalt kivételek figyelembevételével.

Ebben a sorban nem tüntethetők fel a „Figyelembe nem vehető tőkeinstrumentum”-ként szerepeltetett részvények.

A feltüntetendő érték magában foglalja a saját részvényekhez kapcsolódó ázsiót.

38.

(–) Pénzügyi ágazatbeli olyan szervezetek által kibocsátott T2 tőkeinstrumentumok, amelyekben az intézmény nem rendelkezik jelentős részesedéssel

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (2) bekezdésének c) pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 66. cikkének c) pontja.

39.

Járulékos tőke (Tier 2, T2): egyéb tőkeelemek, levonások és kiigazítások

Ez a sor a következő tételek összegét tartalmazza, amennyiben alkalmazandó:

| — | Szerzett jogok alapján figyelembe vett T2 tőkeinstrumentumok miatti átmeneti kiigazítások (az 575/2013/EU rendelet 483. cikkének (6) és (7) bekezdése, 484., 486., 488., 490. és 491. cikke). |
| --- | --- |

—

Szerzett jogok alapján figyelembe vett T2 tőkeinstrumentumok miatti átmeneti kiigazítások (az 575/2013/EU rendelet 483. cikkének (6) és (7) bekezdése, 484., 486., 488., 490. és 491. cikke).

| — | A T2 tőke egyéb átmeneti kiigazításai (az 575/2013/EU rendelet 472., 473a., 476., 477., 478. és 481. cikke): a T2 tőkéből történő levonásokban az átmeneti rendelkezések miatt végrehajtott kiigazítások. |
| --- | --- |

—

A T2 tőke egyéb átmeneti kiigazításai (az 575/2013/EU rendelet 472., 473a., 476., 477., 478. és 481. cikke): a T2 tőkéből történő levonásokban az átmeneti rendelkezések miatt végrehajtott kiigazítások.

| — | A T2 tőkeelemekből a T2 tőkét meghaladó többletlevonások, amelyeket az 575/2013/EU rendelet 56. cikke e) pontjának megfelelően a kiegészítő alapvető tőkéből kell levonni: a T2 tőke nem lehet negatív, de előfordulhat, hogy a T2 tőkéből történő levonások meghaladják a rendelkezésre álló T2 tőkeelemek összegét. Ilyen esetekben ez a tétel a 33. sorban feltüntetett összeg nullára növeléséhez szükséges összeget jelenti. |
| --- | --- |

—

A T2 tőkeelemekből a T2 tőkét meghaladó többletlevonások, amelyeket az 575/2013/EU rendelet 56. cikke e) pontjának megfelelően a kiegészítő alapvető tőkéből kell levonni: a T2 tőke nem lehet negatív, de előfordulhat, hogy a T2 tőkéből történő levonások meghaladják a rendelkezésre álló T2 tőkeelemek összegét. Ilyen esetekben ez a tétel a 33. sorban feltüntetett összeg nullára növeléséhez szükséges összeget jelenti.

| — | Egyéb T2 tőkeelemek vagy levonások T2 elemekből, amelyek nem sorolhatók a 34–38. sorok egyikébe sem. |
| --- | --- |

—

Egyéb T2 tőkeelemek vagy levonások T2 elemekből, amelyek nem sorolhatók a 34–38. sorok egyikébe sem.

Ez a sor nem használható az (EU) 2019/2033 rendelet vagy az 575/2013/EU rendelet hatálya alá nem tartozó tőkeelemeknek vagy levonásoknak a tőkemegfelelési mutató kiszámítása során történő figyelembevételére.

EU I CC2 tábla – A szabályozói szavatolótőke egyeztetése az auditált pénzügyi kimutatásokban szereplő mérleggel

| 7. | A befektetési vállalkozásoknak az (EU) 2019/2033 rendelet 49. cikke (1) bekezdése a) pontjának megfelelően az e mellékletben megadott útmutatót kell használniuk a VI. mellékletben található EU I CC2 tábla kitöltéséhez. |
| --- | --- |

7.

| 8. | A befektetési vállalkozásoknak a közzétett pénzügyi kimutatásaikban foglalt mérleget kell nyilvánosságra hozniuk. Ezek a pénzügyi kimutatások az év végi nyilvánosságra hozatal célját szolgáló auditált pénzügyi kimutatások. |
| --- | --- |

8.

| 9. | A tábla sorai rugalmasan tölthetők ki, és azokat a befektetési vállalkozásoknak a pénzügyi kimutatásaikkal összhangban kell nyilvánosságra hozniuk. Az auditált pénzügyi kimutatásokban található szavatolótőke-elemeknek tartalmazniuk kell mindazokat az elemeket, amelyek a szabályozói tőke összetevői vagy abból kerülnek levonásra, beleértve a saját tőkét, a kötelezettségeket, mint például az adósságot, vagy egyéb olyan mérlegtételeket, amelyek érintik a szabályozói tőkét, így például immateriális javakat, cégértéket, halasztott adóköveteléseket. A befektetési vállalkozásoknak szükség szerint ki kell bővíteniük a mérleg szavatolótőke-elemeit annak biztosítása érdekében, hogy a szavatolótőke összetételének nyilvánosságra hozatalához használt táblában (EU I CC1 tábla) szereplő valamennyi összetevő külön feltüntethető legyen. A befektetési vállalkozásoknak a mérleg elemeit csak olyan tagoltsági szintig kell kibővíteniük, amely szükséges ahhoz, hogy le tudják vezetni az EU I CC1 táblában előírt összetevőket. A nyilvánosságra hozatalnak arányosnak kell lennie a befektetési vállalkozás mérlegének összetettségével. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Az oszlopok kötött formátumúak, és azokat a következőképpen kell nyilvánosságra hozni:






  a. | „a” oszlop: A befektetési vállalkozásoknak itt az auditált pénzügyi kimutatásaikban foglalt mérlegben szereplő számadatokat kell feltüntetniük a számviteli konszolidáció hatókörének megfelelően. |
| --- | --- | --- |

10.

a.

„a” oszlop: A befektetési vállalkozásoknak itt az auditált pénzügyi kimutatásaikban foglalt mérlegben szereplő számadatokat kell feltüntetniük a számviteli konszolidáció hatókörének megfelelően.

| b. | „b” oszlop: A befektetési vállalkozásoknak a szabályozói konszolidáció hatókörének megfelelő számadatokat kell megadniuk. |
| --- | --- |

b.

„b” oszlop: A befektetési vállalkozásoknak a szabályozói konszolidáció hatókörének megfelelő számadatokat kell megadniuk.

| c. | „c” oszlop: A befektetési vállalkozásoknak itt az EU I CC2 táblában szavatolótőkeként megadott tétel és a szavatolótőke nyilvánosságra hozatalára szolgáló EU I CC1 tábla releváns tételei közötti kereszthivatkozást kell megadniuk. Az EU I CC2 tábla „c” oszlopában levő hivatkozás az EU I CC1 tábla „b” oszlopában levő hivatkozáshoz kapcsolódik. |
| --- | --- |

c.

„c” oszlop: A befektetési vállalkozásoknak itt az EU I CC2 táblában szavatolótőkeként megadott tétel és a szavatolótőke nyilvánosságra hozatalára szolgáló EU I CC1 tábla releváns tételei közötti kereszthivatkozást kell megadniuk. Az EU I CC2 tábla „c” oszlopában levő hivatkozás az EU I CC1 tábla „b” oszlopában levő hivatkozáshoz kapcsolódik.

| 11. | A következő esetekben, amikor a befektetési vállalkozás számviteli konszolidációjának hatóköre és szabályozói konszolidációjának hatóköre pontosan megegyezik, csak az „a” oszlopot kell kitölteni, és ezt a tényt egyértelműen jelezni kell:






  d. | Ha a befektetési vállalkozás összevont alapon teljesíti a befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről szóló (EU) 2019/2033 rendelet hatodik részében meghatározott kötelezettségeket, de a pénzügyi kimutatásokban szereplő mérlegben alkalmazott konszolidáció köre és módszere megegyezik az (EU) 2019/2033 rendelet első része II. címének 2. fejezete alapján meghatározott konszolidációs körrel és módszerrel, és a befektetési vállalkozás a sablont kísérő magyarázatban egyértelműen jelzi, hogy nincs különbség a konszolidáció egyes körei és módszerei között. |
| --- | --- | --- |

11.

d.

Ha a befektetési vállalkozás összevont alapon teljesíti a befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről szóló (EU) 2019/2033 rendelet hatodik részében meghatározott kötelezettségeket, de a pénzügyi kimutatásokban szereplő mérlegben alkalmazott konszolidáció köre és módszere megegyezik az (EU) 2019/2033 rendelet első része II. címének 2. fejezete alapján meghatározott konszolidációs körrel és módszerrel, és a befektetési vállalkozás a sablont kísérő magyarázatban egyértelműen jelzi, hogy nincs különbség a konszolidáció egyes körei és módszerei között.

| e. | Ha a befektetési vállalkozás egyedi alapon teljesíti az (EU) 2019/2033 rendelet hatodik részében meghatározott kötelezettségeket. |
| --- | --- |

e.

Ha a befektetési vállalkozás egyedi alapon teljesíti az (EU) 2019/2033 rendelet hatodik részében meghatározott kötelezettségeket.

EU I CCA tábla – A vállalkozás által kibocsátott saját eszközök főbb jellemzői

| 12. | A befektetési vállalkozásoknak az (EU) 2019/2033 rendelet 49. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően az e mellékletben megadott útmutatót kell használniuk a VI. mellékletben található EU I CCA tábla kitöltéséhez. |
| --- | --- |

12.

| 13. | A befektetési vállalkozásoknak a következő kategóriák tekintetében kell kitölteniük az EU CCA táblát: elsődleges alapvető tőkeinstrumentumok, kiegészítő alapvető tőkeinstrumentumok és járulékos tőkeinstrumentumok. |
| --- | --- |

13.

| 14. | A táblák külön oszlopokban tartalmazzák az egyes szabályozói szavatolótőke-instrumentumok jellemzőit. Azokban az esetekben, amikor azonos kategóriájú, eltérő tőkeinstrumentumok azonos jellemzőkkel rendelkeznek, a befektetési vállalkozások kitölthetnek egyetlen oszlopot, megjelölve ezeket az azonos jellemzőket és feltüntetve azokat a kibocsátásokat, amelyekre az azonos jellemzők vonatkoznak.







  A vállalkozás által kibocsátott saját eszközök főbb jellemzőit bemutató tábla kitöltésére vonatkozó utasítások |
| --- | --- |
| Sor | Magyarázat |
| 1. | Kibocsátó
  Azonosítani kell a kibocsátó jogi személyt.

  Szabad formátumú szöveg |
| 2. | Egyedi azonosító (pl. CUSIP, ISIN vagy zártkörű kibocsátás Bloomberg-azonosítója)
  Egyedi azonosító (pl. CUSIP, ISIN vagy zártkörű kibocsátás Bloomberg-azonosítója).

  Szabad formátumú szöveg |
| 3. | Nyílt kibocsátás vagy zártkörű kibocsátás
  Meg kell adni, hogy az instrumentum kibocsátása nyílt vagy zártkörű.

  Menüből választandó: [Nyílt] [Zárt körű] |
| 4. | Az instrumentumra irányadó jog(ok)
  Meg kell adni az instrumentumra irányadó jogot/jogokat.

  Szabad formátumú szöveg |
| 5. | Az instrumentum típusa (az egyes joghatóságok szerint meghatározandó típusok)
  Meg kell adni az instrumentum típusát, amely joghatóságonként változó.

  A CET1 tőkeinstrumentumok esetében az instrumentum nevét a CET1 tőkeinstrumentumok EBH által közzétett jegyzékéből kell kiválasztani.


  A többi instrumentumra vonatkozóan a következőkből kell választani: a befektetési vállalkozások számára a menüpontok joghatóságonként kerülnek meghatározásra – minden egyes instrumentumtípushoz be kell illeszteni az (EU) 2019/2033 rendelet cikkeire vonatkozó jogi hivatkozásokat. |
| 6. | A szabályozói tőkében megjelenített összeg (pénznem millióban, a legutóbbi adatszolgáltatás időpontjában)
  Meg kell adni az előírt szavatoló tőkében megjelenített összeget (az instrumentum teljes összege, a nyilvánosságra hozatal megfelelő szintjére vonatkozó átmeneti rendelkezések előtt – az adatszolgáltatási kötelezettségekhez használt pénznemben).

  Szabad formátumú szöveg – jelezni kell mindenekelőtt azt, ha az instrumentumok egyes részei az előírt szavatolótőke eltérő szintjein találhatók, és ha az előírt szavatolótőkében megjelenített összeg eltér a kibocsátott összegtől. |
| 7. | Az instrumentum névleges összege
  Az instrumentum névleges összege (a kibocsátási pénznemben és az adatszolgáltatási kötelezettségekhez használt pénznemben).

  Szabad formátumú szöveg |
| 8. | Kibocsátási ár
  Az instrumentum kibocsátási ára.

  Szabad formátumú szöveg |
| 9. | Visszaváltási ár
  Az instrumentum visszaváltási ára.

  Szabad formátumú szöveg |
| 10. | Számviteli besorolás
  A számviteli besorolás meghatározása.

  Menüből választandó: [Saját tőke] [Kötelezettség – amortizált bekerülési érték] [Kötelezettség – valós érték opció] [Konszolidált leányvállalatban fennálló nem ellenőrző részesedés] |
| 11. | A kibocsátás eredeti időpontja
  A kibocsátás időpontjának meghatározása.

  Szabad formátumú szöveg |
| 12. | Lejárat nélküli vagy lejáratra szóló
  Meg kell adni, hogy az instrumentum lejáratra szóló vagy lejárat nélküli.

  Menüből választandó: [Lejárat nélküli] [Lejáratra szóló] |
| 13. | Eredeti lejárati idő
  Lejáratra szóló instrumentum esetében meg kell adni az eredeti lejárati időt (nap, hónap és év). Lejárat nélküli instrumentum esetében a megjelölés: „nincs lejárati idő”.

  Szabad formátumú szöveg |
| 14. | A kibocsátó vételi (call) opciója előzetes felügyeleti jóváhagyáshoz kötött
  Meg kell adni, hogy van-e kibocsátónak vételi (call) opciója (bármely típusú vételi opció).

  Menüből választandó: [Igen] [Nem] |
| 15. | Opcionális vételi időpont, függő vételi időpontok és visszaváltási összeg
  Kibocsátói vételi opcióval rendelkező instrumentum esetében meg kell adni a vétel első időpontját, ha az instrumentum meghatározott időpontra (nap, hónap, év) vonatkozó vételi opcióval rendelkezik, ezen kívül meg kell adni, hogy az instrumentum rendelkezik-e adózási és/vagy szabályozói eseményre vonatkozó vételi opcióval. Meg kell adni a visszaváltási árat is. Ez segíti a tartósság értékelését.

  Szabad formátumú szöveg |
| 16. | Adott esetben további vételi időpontok
  Adott esetben meg kell adni további vételi időpontok fennállását és gyakoriságát. Ez segíti a tartósság értékelését.

  Szabad formátumú szöveg |
| 17. | Rögzített vagy változó összegű osztalék/kamatszelvény
  Meg kell adni, hogy a kamatszelvény/osztalék: rögzített vagy változó az instrumentum élettartama alatt, illetve jelenleg rögzített, de a jövőben változó kamatozásúvá alakul, vagy jelenleg változó kamatozású, de a jövőben rögzített kamatozásúvá alakul.

  Menüből választandó: [Rögzített] [Változó] [Rögzítettből változó] [Változóból rögzített] |
| 18. | Kamatszelvényráta és bármely kapcsolódó index
  Meg kell adni az instrumentum kamatfizetési időpontját és bármely olyan kapcsolódó indexet, amelyre a kamatszelvény/osztalék hivatkozik.

  Szabad formátumú szöveg |
| 19. | Osztalékfizetést felfüggesztő rendelkezés (dividend stopper) fennállása
  Meg kell adni, hogy az instrumentum kamatszelvényének vagy az osztalékának ki nem fizetése megtiltja-e osztalék kifizetését a törzsrészvények után (azaz van-e „dividend stopper”).

  Menüből választandó: [Igen] [Nem] |
| 20. | Teljes mértékben diszkrecionális, részben diszkrecionális vagy kötelező (az időzítés tekintetében)
  Meg kell adni, hogy a kibocsátónak teljes mérlegelési jogköre, részleges mérlegelési jogköre van-e, vagy nincs mérlegelési jogköre a kamatszelvény/osztalék kifizetésével kapcsolatban. Ha az intézmény minden körülmények között teljes hatáskörrel rendelkezik a kamatszelvény/osztalék kifizetésének felfüggesztésére, akkor a „teljes mértékben diszkrecionális” megjelölést kell választania (beleértve azt az esetet is, ha olyan „dividend stopper” áll fenn, amely nem jár azzal a hatással, hogy megakadályozza azt, hogy az intézmény felfüggessze az instrumentumra vonatkozó kifizetéseket). Ha vannak olyan feltételek, amelyeknek az intézménynek meg kell felelnie a kifizetés felfüggesztése előtt (pl. a szavatolótőke egy bizonyos küszöbérték alá csökken), akkor az intézménynek a „részben diszkrecionális” megjelölést kell választania. Ha az intézmény a fizetésképtelenség esetét kivéve nem képes a kifizetés felfüggesztésére, akkor a a „kötelező” megjelölést kell választani.

  Menüből választandó: [Teljes mértékben diszkrecionális] [Részben diszkrecionális] [Kötelező]


  Szabad formátumú szöveg (határozza meg a diszkrecionális hatáskör okait, „dividend pusher”-ek, „dividend stopper”-ek, alternatív kuponfizetési mechanizmus (ACSM)) |
| 21. | Teljes mértékben diszkrecionális, részben diszkrecionális vagy kötelező (az összeg tekintetében)
  Meg kell adni, hogy a kibocsátónak teljes mérlegelési jogköre, részleges mérlegelési jogköre van-e, vagy nincs mérlegelési jogköre a kamatszelvény/osztalék összegével kapcsolatban.

  Menüből választandó: [Teljes mértékben diszkrecionális] [Részben diszkrecionális] [Kötelező] |
| 22. | Feljebblépési vagy egyéb visszaváltási ösztönző
  Meg kell adni, hogy van-e feljebblépési vagy egyéb ösztönző a visszaváltásra.

  Menüből választandó: [Igen] [Nem] |
| 23. | Nem halmozódó vagy halmozódó
  Meg kell adni, hogy az osztalékok/kamatszelvények összege halmozódó vagy nem halmozódó.

  Menüből választandó: [Nem halmozódó] [Halmozódó] [ACSM] |
| 24. | Átalakítható vagy nem átalakítható
  Meg kell adni, hogy az instrumentum átalakítható-e vagy sem.

  Menüből választandó: [Átalakítható] [Nem átalakítható] |
| 25. | Ha átalakítható, az átváltási küszöb(ök)
  Meg kell adni azokat a feltételeket, amelyek mellett az instrumentumot átalakítják, ideértve azt is, hogy mely ponton válik az instrumentum életképtelenné. Amennyiben egy vagy több hatóság képes az átalakítás kiváltására, a hatóságokat fel kell sorolni. Minden egyes hatóság esetén meg kell jelölni, hogy az instrumentum szerződéses feltételei nyújtanak-e jogalapot a hatóság számára az átalakítás kiváltására (szerződéses megközelítés), vagy a jogalapot jogszabályi eszközök biztosítják (jogszabályi megközelítés).

  Szabad formátumú szöveg |
| 26. | Ha átalakítható, teljesen vagy részben
  Meg kell adni, hogy az instrumentum minden esetben teljesen átalakításra kerül, teljesen vagy részben átalakítható, vagy mindig részben kerül átalakításra.

  Menüből választandó: [Mindig teljesen] [Teljesen vagy részben] [Mindig részben] |
| 27. | Ha átalakítható, az átalakítási arányszám
  Meg kell adni az olyan instrumentummá való átalakítás mértékét, amelynek nagyobb a veszteségelnyelő képessége.

  Szabad formátumú szöveg |
| 28. | Ha átalakítható, kötelező vagy opcionális az átalakítás
  Az átalakítható instrumentumok esetében meg kell adni, hogy az átalakítás kötelező vagy opcionális.

  Menüből választandó: [Kötelező] [Opcionális] [N/A] és [A birtokosok választása szerint] [A kibocsátó választása szerint] [Mind a birtokosok, mind pedig a kibocsátó választása szerint] |
| 29. | Ha átalakítható, határozza meg az instrumentumtípust, amire átalakítható
  Az átalakítható instrumentumok esetében meg kell adni, hogy milyen instrumentumtípusra való átalakítás lehetséges.

  Menüből választandó: [Elsődleges alapvető tőkeinstrumentum] [Kiegészítő alapvető tőkeinstrumentum] [Járulékos tőkeinstrumentum] [Egyéb] |
| 30. | Ha átalakítható, határozza meg annak az instrumentumnak a kibocsátóját, amire átalakítható
  Ha átalakítható, határozza meg annak az instrumentumnak a kibocsátóját, amire átalakítható.

  Szabad formátumú szöveg |
| 31. | Leírási jellemzők
  Meg kell adni, hogy van-e leírási jellemző.

  Menüből választandó: [Igen] [Nem] |
| 32. | Ha leírható, a leírási küszöb(ök)
  Meg kell adni azokat a küszöbértékeket, amelyeken bekövetkezik a leírás, beleértve a gazdaságilag életképtelenné válás esetét. Amennyiben egy vagy több hatóság képes a leírás kiváltására, a hatóságokat fel kell sorolni. Minden egyes hatóság esetében meg kell jelölni, hogy az instrumentum szerződéses feltételei nyújtanak-e jogalapot a hatóság számára a leírás kiváltására (szerződéses megközelítés) vagy a jogalapot jogszabályi eszközök biztosítják (jogszabályi megközelítés).

  Szabad formátumú szöveg |
| 33. | Ha leírható, teljesen vagy részben
  Meg kell adni, hogy az instrumentum minden esetben teljesen leírásra kerül, teljesen vagy részben leírható, vagy mindig részben kerül leírásra. Ez segíti a leíráskori veszteségviselési képesség értékelését.

  Menüből választandó: [Mindig teljesen] [Teljesen vagy részben] [Mindig részben] |
| 34. | Ha leírható, akkor tartósan vagy ideiglenesen
  A leírható instrumentumok esetében meg kell adni, hogy a leírás tartós vagy ideiglenes.

  Menüből választandó: [Tartós] [Ideiglenes] [N/A] |
| 35. | Ideiglenes leírás esetén a felértékelési mechanizmus ismertetése
  Ismertetni kell a felértékelési mechanizmust.

  Szabad formátumú szöveg |
| 36. | Nem megfelelő áttérő jellemzők
  Meg kell adni, hogy vannak-e nem megfelelő jellemzők.
  Választandó: [Igen] [Nem]. |
| 37. | Ha igen, nevezze meg a nem megfelelő jellemzőket
  Ha vannak nem megfelelő jellemzők, meg kell adni, hogy melyek ezek.

  Szabad formátumú szöveg |
| 38. | Az eszköz teljeskörű feltételeinek elérhetősége (link)
  A befektetési vállalkozásoknak meg kell adniuk azt a linket, amelyen keresztül elérhető az instrumentum feltételeit tartalmazó kibocsátási tájékoztató. |

14.

A vállalkozás által kibocsátott saját eszközök főbb jellemzőit bemutató tábla kitöltésére vonatkozó utasítások

Sor

Magyarázat

1.

Kibocsátó

Azonosítani kell a kibocsátó jogi személyt.

Szabad formátumú szöveg

2.

Egyedi azonosító (pl. CUSIP, ISIN vagy zártkörű kibocsátás Bloomberg-azonosítója)

Egyedi azonosító (pl. CUSIP, ISIN vagy zártkörű kibocsátás Bloomberg-azonosítója).

Szabad formátumú szöveg

3.

Nyílt kibocsátás vagy zártkörű kibocsátás

Meg kell adni, hogy az instrumentum kibocsátása nyílt vagy zártkörű.

Menüből választandó: [Nyílt] [Zárt körű]

4.

Az instrumentumra irányadó jog(ok)

Meg kell adni az instrumentumra irányadó jogot/jogokat.

Szabad formátumú szöveg

5.

Az instrumentum típusa (az egyes joghatóságok szerint meghatározandó típusok)

Meg kell adni az instrumentum típusát, amely joghatóságonként változó.

A CET1 tőkeinstrumentumok esetében az instrumentum nevét a CET1 tőkeinstrumentumok EBH által közzétett jegyzékéből kell kiválasztani.

A többi instrumentumra vonatkozóan a következőkből kell választani: a befektetési vállalkozások számára a menüpontok joghatóságonként kerülnek meghatározásra – minden egyes instrumentumtípushoz be kell illeszteni az (EU) 2019/2033 rendelet cikkeire vonatkozó jogi hivatkozásokat.

6.

A szabályozói tőkében megjelenített összeg (pénznem millióban, a legutóbbi adatszolgáltatás időpontjában)

Meg kell adni az előírt szavatoló tőkében megjelenített összeget (az instrumentum teljes összege, a nyilvánosságra hozatal megfelelő szintjére vonatkozó átmeneti rendelkezések előtt – az adatszolgáltatási kötelezettségekhez használt pénznemben).

Szabad formátumú szöveg – jelezni kell mindenekelőtt azt, ha az instrumentumok egyes részei az előírt szavatolótőke eltérő szintjein találhatók, és ha az előírt szavatolótőkében megjelenített összeg eltér a kibocsátott összegtől.

7.

Az instrumentum névleges összege

Az instrumentum névleges összege (a kibocsátási pénznemben és az adatszolgáltatási kötelezettségekhez használt pénznemben).

Szabad formátumú szöveg

8.

Kibocsátási ár

Az instrumentum kibocsátási ára.

Szabad formátumú szöveg

9.

Visszaváltási ár

Az instrumentum visszaváltási ára.

Szabad formátumú szöveg

10.

Számviteli besorolás

A számviteli besorolás meghatározása.

Menüből választandó: [Saját tőke] [Kötelezettség – amortizált bekerülési érték] [Kötelezettség – valós érték opció] [Konszolidált leányvállalatban fennálló nem ellenőrző részesedés]

11.

A kibocsátás eredeti időpontja

A kibocsátás időpontjának meghatározása.

Szabad formátumú szöveg

12.

Lejárat nélküli vagy lejáratra szóló

Meg kell adni, hogy az instrumentum lejáratra szóló vagy lejárat nélküli.

Menüből választandó: [Lejárat nélküli] [Lejáratra szóló]

13.

Eredeti lejárati idő

Lejáratra szóló instrumentum esetében meg kell adni az eredeti lejárati időt (nap, hónap és év). Lejárat nélküli instrumentum esetében a megjelölés: „nincs lejárati idő”.

Szabad formátumú szöveg

14.

A kibocsátó vételi (call) opciója előzetes felügyeleti jóváhagyáshoz kötött

Meg kell adni, hogy van-e kibocsátónak vételi (call) opciója (bármely típusú vételi opció).

Menüből választandó: [Igen] [Nem]

15.

Opcionális vételi időpont, függő vételi időpontok és visszaváltási összeg

Kibocsátói vételi opcióval rendelkező instrumentum esetében meg kell adni a vétel első időpontját, ha az instrumentum meghatározott időpontra (nap, hónap, év) vonatkozó vételi opcióval rendelkezik, ezen kívül meg kell adni, hogy az instrumentum rendelkezik-e adózási és/vagy szabályozói eseményre vonatkozó vételi opcióval. Meg kell adni a visszaváltási árat is. Ez segíti a tartósság értékelését.

Szabad formátumú szöveg

16.

Adott esetben további vételi időpontok

Adott esetben meg kell adni további vételi időpontok fennállását és gyakoriságát. Ez segíti a tartósság értékelését.

Szabad formátumú szöveg

17.

Rögzített vagy változó összegű osztalék/kamatszelvény

Meg kell adni, hogy a kamatszelvény/osztalék: rögzített vagy változó az instrumentum élettartama alatt, illetve jelenleg rögzített, de a jövőben változó kamatozásúvá alakul, vagy jelenleg változó kamatozású, de a jövőben rögzített kamatozásúvá alakul.

Menüből választandó: [Rögzített] [Változó] [Rögzítettből változó] [Változóból rögzített]

18.

Kamatszelvényráta és bármely kapcsolódó index

Meg kell adni az instrumentum kamatfizetési időpontját és bármely olyan kapcsolódó indexet, amelyre a kamatszelvény/osztalék hivatkozik.

Szabad formátumú szöveg

19.

Osztalékfizetést felfüggesztő rendelkezés (dividend stopper) fennállása

Meg kell adni, hogy az instrumentum kamatszelvényének vagy az osztalékának ki nem fizetése megtiltja-e osztalék kifizetését a törzsrészvények után (azaz van-e „dividend stopper”).

Menüből választandó: [Igen] [Nem]

20.

Teljes mértékben diszkrecionális, részben diszkrecionális vagy kötelező (az időzítés tekintetében)

Meg kell adni, hogy a kibocsátónak teljes mérlegelési jogköre, részleges mérlegelési jogköre van-e, vagy nincs mérlegelési jogköre a kamatszelvény/osztalék kifizetésével kapcsolatban. Ha az intézmény minden körülmények között teljes hatáskörrel rendelkezik a kamatszelvény/osztalék kifizetésének felfüggesztésére, akkor a „teljes mértékben diszkrecionális” megjelölést kell választania (beleértve azt az esetet is, ha olyan „dividend stopper” áll fenn, amely nem jár azzal a hatással, hogy megakadályozza azt, hogy az intézmény felfüggessze az instrumentumra vonatkozó kifizetéseket). Ha vannak olyan feltételek, amelyeknek az intézménynek meg kell felelnie a kifizetés felfüggesztése előtt (pl. a szavatolótőke egy bizonyos küszöbérték alá csökken), akkor az intézménynek a „részben diszkrecionális” megjelölést kell választania. Ha az intézmény a fizetésképtelenség esetét kivéve nem képes a kifizetés felfüggesztésére, akkor a a „kötelező” megjelölést kell választani.

Menüből választandó: [Teljes mértékben diszkrecionális] [Részben diszkrecionális] [Kötelező]

Szabad formátumú szöveg (határozza meg a diszkrecionális hatáskör okait, „dividend pusher”-ek, „dividend stopper”-ek, alternatív kuponfizetési mechanizmus (ACSM))

21.

Teljes mértékben diszkrecionális, részben diszkrecionális vagy kötelező (az összeg tekintetében)

Meg kell adni, hogy a kibocsátónak teljes mérlegelési jogköre, részleges mérlegelési jogköre van-e, vagy nincs mérlegelési jogköre a kamatszelvény/osztalék összegével kapcsolatban.

Menüből választandó: [Teljes mértékben diszkrecionális] [Részben diszkrecionális] [Kötelező]

22.

Feljebblépési vagy egyéb visszaváltási ösztönző

Meg kell adni, hogy van-e feljebblépési vagy egyéb ösztönző a visszaváltásra.

Menüből választandó: [Igen] [Nem]

23.

Nem halmozódó vagy halmozódó

Meg kell adni, hogy az osztalékok/kamatszelvények összege halmozódó vagy nem halmozódó.

Menüből választandó: [Nem halmozódó] [Halmozódó] [ACSM]

24.

Átalakítható vagy nem átalakítható

Meg kell adni, hogy az instrumentum átalakítható-e vagy sem.

Menüből választandó: [Átalakítható] [Nem átalakítható]

25.

Ha átalakítható, az átváltási küszöb(ök)

Meg kell adni azokat a feltételeket, amelyek mellett az instrumentumot átalakítják, ideértve azt is, hogy mely ponton válik az instrumentum életképtelenné. Amennyiben egy vagy több hatóság képes az átalakítás kiváltására, a hatóságokat fel kell sorolni. Minden egyes hatóság esetén meg kell jelölni, hogy az instrumentum szerződéses feltételei nyújtanak-e jogalapot a hatóság számára az átalakítás kiváltására (szerződéses megközelítés), vagy a jogalapot jogszabályi eszközök biztosítják (jogszabályi megközelítés).

Szabad formátumú szöveg

26.

Ha átalakítható, teljesen vagy részben

Meg kell adni, hogy az instrumentum minden esetben teljesen átalakításra kerül, teljesen vagy részben átalakítható, vagy mindig részben kerül átalakításra.

Menüből választandó: [Mindig teljesen] [Teljesen vagy részben] [Mindig részben]

27.

Ha átalakítható, az átalakítási arányszám

Meg kell adni az olyan instrumentummá való átalakítás mértékét, amelynek nagyobb a veszteségelnyelő képessége.

Szabad formátumú szöveg

28.

Ha átalakítható, kötelező vagy opcionális az átalakítás

Az átalakítható instrumentumok esetében meg kell adni, hogy az átalakítás kötelező vagy opcionális.

Menüből választandó: [Kötelező] [Opcionális] [N/A] és [A birtokosok választása szerint] [A kibocsátó választása szerint] [Mind a birtokosok, mind pedig a kibocsátó választása szerint]

29.

Ha átalakítható, határozza meg az instrumentumtípust, amire átalakítható

Az átalakítható instrumentumok esetében meg kell adni, hogy milyen instrumentumtípusra való átalakítás lehetséges.

Menüből választandó: [Elsődleges alapvető tőkeinstrumentum] [Kiegészítő alapvető tőkeinstrumentum] [Járulékos tőkeinstrumentum] [Egyéb]

30.

Ha átalakítható, határozza meg annak az instrumentumnak a kibocsátóját, amire átalakítható

Ha átalakítható, határozza meg annak az instrumentumnak a kibocsátóját, amire átalakítható.

Szabad formátumú szöveg

31.

Leírási jellemzők

Meg kell adni, hogy van-e leírási jellemző.

Menüből választandó: [Igen] [Nem]

32.

Ha leírható, a leírási küszöb(ök)

Meg kell adni azokat a küszöbértékeket, amelyeken bekövetkezik a leírás, beleértve a gazdaságilag életképtelenné válás esetét. Amennyiben egy vagy több hatóság képes a leírás kiváltására, a hatóságokat fel kell sorolni. Minden egyes hatóság esetében meg kell jelölni, hogy az instrumentum szerződéses feltételei nyújtanak-e jogalapot a hatóság számára a leírás kiváltására (szerződéses megközelítés) vagy a jogalapot jogszabályi eszközök biztosítják (jogszabályi megközelítés).

Szabad formátumú szöveg

33.

Ha leírható, teljesen vagy részben

Meg kell adni, hogy az instrumentum minden esetben teljesen leírásra kerül, teljesen vagy részben leírható, vagy mindig részben kerül leírásra. Ez segíti a leíráskori veszteségviselési képesség értékelését.

Menüből választandó: [Mindig teljesen] [Teljesen vagy részben] [Mindig részben]

34.

Ha leírható, akkor tartósan vagy ideiglenesen

A leírható instrumentumok esetében meg kell adni, hogy a leírás tartós vagy ideiglenes.

Menüből választandó: [Tartós] [Ideiglenes] [N/A]

35.

Ideiglenes leírás esetén a felértékelési mechanizmus ismertetése

Ismertetni kell a felértékelési mechanizmust.

Szabad formátumú szöveg

36.

Nem megfelelő áttérő jellemzők

Meg kell adni, hogy vannak-e nem megfelelő jellemzők.

Választandó: [Igen] [Nem].

37.

Ha igen, nevezze meg a nem megfelelő jellemzőket

Ha vannak nem megfelelő jellemzők, meg kell adni, hogy melyek ezek.

Szabad formátumú szöveg

38.

Az eszköz teljeskörű feltételeinek elérhetősége (link)

A befektetési vállalkozásoknak meg kell adniuk azt a linket, amelyen keresztül elérhető az instrumentum feltételeit tartalmazó kibocsátási tájékoztató.

---

VIII. MELLEKLET

A CSOPORTTŐKETESZTRE VONATKOZÓ ADATSZOLGÁLTATÁS

| BEFEKTETÉSI VÁLLALKOZÁSOK TÁBLÁI |
| --- |
| Tábla száma | Tábla kódja | Tábla/táblacsoport neve | Rövid név |
| | | CSOPORTTŐKETESZT | |
| 11,1 | I 11.01 | A SZAVATOLÓTŐKE ÖSSZETÉTELE – CSOPORTTŐKETESZT | I 11.1 |
| 11,2 | I 11.02 | SZAVATOLÓTŐKE-INSTRUMENTUMOK – CSOPORTTŐKETESZT | I 11.2 |
| 11,3 | I 11.03 | LEÁNYVÁLLALATOKRA VONATKOZÓ INFORMÁCIÓK | I 11.3 |

BEFEKTETÉSI VÁLLALKOZÁSOK TÁBLÁI

Tábla száma

Tábla kódja

Tábla/táblacsoport neve

Rövid név

CSOPORTTŐKETESZT

11,1

I 11.01

A SZAVATOLÓTŐKE ÖSSZETÉTELE – CSOPORTTŐKETESZT

I 11.1

11,2

I 11.02

SZAVATOLÓTŐKE-INSTRUMENTUMOK – CSOPORTTŐKETESZT

I 11.2

11,3

I 11.03

LEÁNYVÁLLALATOKRA VONATKOZÓ INFORMÁCIÓK

I 11.3

I 11.01 – A SZAVATOLÓTŐKE ÖSSZETÉTELE – CSOPORTTŐKETESZT (I 11.1)

| Sorok | Tétel | Összeg |
| --- | --- | --- |
| 0010 |
| 0010 | SZAVATOLÓTŐKE | |
| 0020 | ALAPVETŐ TŐKE (TIER 1 TŐKE) | |
| 0030 | ELSŐDLEGES ALAPVETŐ TŐKE (CET1) | |
| 0040 | Teljes egészében befizetett tőkeinstrumentumok | |
| 0050 | Ázsió | |
| 0060 | Eredménytartalék | |
| 0070 | Előző évek eredménytartaléka | |
| 0080 | Figyelembe vehető nyereség | |
| 0090 | Halmozott egyéb átfogó jövedelem | |
| 0100 | Egyéb tartalékok | |
| 0120 | Prudenciális szűrők miatt végrehajtott kiigazítások az elsődleges alapvető tőkében (CET1) | |
| 0130 | Egyéb pénzeszközök | |
| 0145 | (–) AZ ELSŐDLEGES ALAPVETŐ TŐKÉBŐL VALÓ LEVONÁSOK ÖSSZESEN | |
| 0150 | (–) Saját CET1 tőkeinstrumentumok | |
| 0190 | (–) Folyó üzleti év veszteségei | |
| 0200 | (–) Cégérték (goodwill) | |
| 0210 | (–) Egyéb immateriális javak | |
| 0220 | (–) Jövőbeli nyereségtől függően érvényesíthető, nem átmeneti különbözetből eredő halasztott adókövetelések a kapcsolódó adókötelezettségek levonása után | |
| 0230 | (–) A pénzügyi ágazaton kívüli befolyásoló részesedés, amely meghaladja a szavatolótőke 15 %-át | |
| 0240 | (–) A pénzügyi ágazatbeli szervezetektől eltérő vállalkozásokban lévő összes befolyásoló részesedés, amely meghaladja a szavatolótőke 60 %-át | |
| 0250 | (–) Pénzügyi ágazatbeli olyan szervezetek által kibocsátott elsődleges alapvető (CET1) tőkeinstrumentumok, amelyekben a befektetési vállalkozás nem rendelkezik jelentős részesedéssel | |
| 0270 | (–) Meghatározott szolgáltatást nyújtó nyugdíjalapban lévő eszközök | |
| 0280 | (–) Egyéb levonások | |
| 0295 | CET1: egyéb tőkeelemek, levonások és kiigazítások | |
| 0300 | KIEGÉSZÍTŐ ALAPVETŐ TŐKE (AT1) | |
| 0310 | Teljes egészében befizetett, közvetlenül kibocsátott tőkeinstrumentumok | |
| 0320 | Ázsió | |
| 0335 | (–) A KIEGÉSZÍTŐ ALAPVETŐ TŐKÉBŐL VALÓ LEVONÁSOK ÖSSZESEN | |
| 0340 | (–) Saját kiegészítő alapvető (AT1) tőkeinstrumentumok | |
| 0380 | (–) Pénzügyi ágazatbeli olyan szervezetek által kibocsátott kiegészítő alapvető (AT1) tőkeinstrumentumok, amelyekben a befektetési vállalkozás nem rendelkezik jelentős részesedéssel | |
| 0400 | (–) Egyéb levonások | |
| 0415 | Kiegészítő alapvető tőke (AT1): egyéb tőkeelemek, levonások és kiigazítások | |
| 0420 | JÁRULÉKOS TŐKE (TIER 2, T2 TŐKE) | |
| 0430 | Teljes egészében befizetett, közvetlenül kibocsátott tőkeinstrumentumok | |
| 0440 | Ázsió | |
| 0455 | (–) A JÁRULÉKOS TŐKÉBŐL (TIER 2, T2) VALÓ LEVONÁSOK ÖSSZESEN | |
| 0460 | (–) Saját T2 tőkeinstrumentumok | |
| 0500 | (–) Pénzügyi ágazatbeli olyan szervezetek által kibocsátott T2 tőkeinstrumentumok, amelyekben az anyavállalat nem rendelkezik jelentős részesedéssel | |
| 0525 | Járulékos tőke (Tier 2, T2): egyéb tőkeelemek, levonások és kiigazítások | |

Sorok

Tétel

Összeg

0010

0010

SZAVATOLÓTŐKE

0020

ALAPVETŐ TŐKE (TIER 1 TŐKE)

0030

ELSŐDLEGES ALAPVETŐ TŐKE (CET1)

0040

Teljes egészében befizetett tőkeinstrumentumok

0050

Ázsió

0060

Eredménytartalék

0070

Előző évek eredménytartaléka

0080

Figyelembe vehető nyereség

0090

Halmozott egyéb átfogó jövedelem

0100

Egyéb tartalékok

0120

Prudenciális szűrők miatt végrehajtott kiigazítások az elsődleges alapvető tőkében (CET1)

0130

Egyéb pénzeszközök

0145

(–) AZ ELSŐDLEGES ALAPVETŐ TŐKÉBŐL VALÓ LEVONÁSOK ÖSSZESEN

0150

(–) Saját CET1 tőkeinstrumentumok

0190

(–) Folyó üzleti év veszteségei

0200

(–) Cégérték (goodwill)

0210

(–) Egyéb immateriális javak

0220

(–) Jövőbeli nyereségtől függően érvényesíthető, nem átmeneti különbözetből eredő halasztott adókövetelések a kapcsolódó adókötelezettségek levonása után

0230

(–) A pénzügyi ágazaton kívüli befolyásoló részesedés, amely meghaladja a szavatolótőke 15 %-át

0240

(–) A pénzügyi ágazatbeli szervezetektől eltérő vállalkozásokban lévő összes befolyásoló részesedés, amely meghaladja a szavatolótőke 60 %-át

0250

(–) Pénzügyi ágazatbeli olyan szervezetek által kibocsátott elsődleges alapvető (CET1) tőkeinstrumentumok, amelyekben a befektetési vállalkozás nem rendelkezik jelentős részesedéssel

0270

(–) Meghatározott szolgáltatást nyújtó nyugdíjalapban lévő eszközök

0280

(–) Egyéb levonások

0295

CET1: egyéb tőkeelemek, levonások és kiigazítások

0300

KIEGÉSZÍTŐ ALAPVETŐ TŐKE (AT1)

0310

Teljes egészében befizetett, közvetlenül kibocsátott tőkeinstrumentumok

0320

Ázsió

0335

(–) A KIEGÉSZÍTŐ ALAPVETŐ TŐKÉBŐL VALÓ LEVONÁSOK ÖSSZESEN

0340

(–) Saját kiegészítő alapvető (AT1) tőkeinstrumentumok

0380

(–) Pénzügyi ágazatbeli olyan szervezetek által kibocsátott kiegészítő alapvető (AT1) tőkeinstrumentumok, amelyekben a befektetési vállalkozás nem rendelkezik jelentős részesedéssel

0400

(–) Egyéb levonások

0415

Kiegészítő alapvető tőke (AT1): egyéb tőkeelemek, levonások és kiigazítások

0420

JÁRULÉKOS TŐKE (TIER 2, T2 TŐKE)

0430

Teljes egészében befizetett, közvetlenül kibocsátott tőkeinstrumentumok

0440

Ázsió

0455

(–) A JÁRULÉKOS TŐKÉBŐL (TIER 2, T2) VALÓ LEVONÁSOK ÖSSZESEN

0460

(–) Saját T2 tőkeinstrumentumok

0500

(–) Pénzügyi ágazatbeli olyan szervezetek által kibocsátott T2 tőkeinstrumentumok, amelyekben az anyavállalat nem rendelkezik jelentős részesedéssel

0525

Járulékos tőke (Tier 2, T2): egyéb tőkeelemek, levonások és kiigazítások

I 11.02 – SZAVATOLÓTŐKE-INSTRUMENTUMOK – CSOPORTTŐKETESZT (I 11.2)

| | | Összeg |
| --- | --- | --- |
| Sorok | Tétel | 0010 |
| 0010 | A befektetésivállalkozás-csoporthoz tartozó olyan pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott CET1 tőkeinstrumentumok, amelyekben az anyavállalat jelentős részesedéssel rendelkezik | |
| 0020 | A befektetésivállalkozás-csoporthoz tartozó olyan pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott AT1 tőkeinstrumentumok, amelyekben az anyavállalat jelentős részesedéssel rendelkezik | |
| 0030 | A befektetésivállalkozás-csoporthoz tartozó olyan pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott T2 tőkeinstrumentumok, amelyekben az anyavállalat jelentős részesedéssel rendelkezik | |
| 0040 | A befektetésivállalkozás-csoporthoz tartozó pénzügyi ágazatbeli szervezetek részesedései, amennyiben azok nem alkotják a csoporthoz tartozó olyan szervezet szavatolótőkéjét, amelybe az anyavállalat befektetett | |
| 0050 | Pénzügyi ágazatbeli szervezet alárendelt követelései a befektetésivállalkozás-csoportban | |
| 0060 | A befektetésivállalkozás-csoporthoz tartozó szervezetek felé fennálló függő kötelezettségek | |
| 0070 | A leányvállalatok teljes szavatolótőke-követelménye | |

Összeg

Sorok

Tétel

0010

0010

A befektetésivállalkozás-csoporthoz tartozó olyan pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott CET1 tőkeinstrumentumok, amelyekben az anyavállalat jelentős részesedéssel rendelkezik

0020

A befektetésivállalkozás-csoporthoz tartozó olyan pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott AT1 tőkeinstrumentumok, amelyekben az anyavállalat jelentős részesedéssel rendelkezik

0030

A befektetésivállalkozás-csoporthoz tartozó olyan pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott T2 tőkeinstrumentumok, amelyekben az anyavállalat jelentős részesedéssel rendelkezik

0040

A befektetésivállalkozás-csoporthoz tartozó pénzügyi ágazatbeli szervezetek részesedései, amennyiben azok nem alkotják a csoporthoz tartozó olyan szervezet szavatolótőkéjét, amelybe az anyavállalat befektetett

0050

Pénzügyi ágazatbeli szervezet alárendelt követelései a befektetésivállalkozás-csoportban

0060

A befektetésivállalkozás-csoporthoz tartozó szervezetek felé fennálló függő kötelezettségek

0070

A leányvállalatok teljes szavatolótőke-követelménye

I 11.03: LEÁNYVÁLLALATOKRA VONATKOZÓ INFORMÁCIÓK (I 11.3)

| Kód | A kód típusa | A vállalkozás neve | Anyavállalat / Leányvállalat | Ország | Az anyavállalat befektetései | Az anyavállalat szervezet felé fennálló függő kötelezettségei | Teljes szavatolótőke-követelmény | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CET1 | AT1 | T2 | Részesedések | Alárendelt követelések | Állandó minimális tőkekövetelmény | K-faktor-követelmény | Az állandó általános költségekre vonatkozó követelmények |
| | Kezelt eszközállomány | Tartott ügyfélpénz – Elkülönített | Tartott ügyfélpénz – Nem elkülönített | Őrzött és kezelt eszközök | Kezelt ügyfélmegbízások – Azonnali ügyletek | Kezelt ügyfélmegbízások – Származtatott ügyletek | Nettó pozíciókockázatra vonatkozó K-faktor követelmény | Befizetett klíringletét | A kereskedési partnerek nemteljesítésének kockázata | Napi kereskedési forgalom – Azonnali ügyletek | Napi kereskedési forgalom – Származtatott ügyletek | K-koncentrációskockázati követelmény |
| 0010 | 0020 | 0030 | 0040 | 0050 | 0060 | 0070 | 0080 | 0090 | 0100 | 0110 | 0120 | 0130 | 0140 | 0150 | 0160 | 0170 | 0180 | 0190 | 0200 | 0210 | 0220 | 0230 | 0240 | 0250 | 0260 | 0270 |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Kód

A kód típusa

A vállalkozás neve

Anyavállalat / Leányvállalat

Ország

Az anyavállalat befektetései

Az anyavállalat szervezet felé fennálló függő kötelezettségei

Teljes szavatolótőke-követelmény

CET1

AT1

T2

Részesedések

Alárendelt követelések

Állandó minimális tőkekövetelmény

K-faktor-követelmény

Az állandó általános költségekre vonatkozó követelmények

Kezelt eszközállomány

Tartott ügyfélpénz – Elkülönített

Tartott ügyfélpénz – Nem elkülönített

Őrzött és kezelt eszközök

Kezelt ügyfélmegbízások – Azonnali ügyletek

Kezelt ügyfélmegbízások – Származtatott ügyletek

Nettó pozíciókockázatra vonatkozó K-faktor követelmény

Befizetett klíringletét

A kereskedési partnerek nemteljesítésének kockázata

Napi kereskedési forgalom – Azonnali ügyletek

Napi kereskedési forgalom – Származtatott ügyletek

K-koncentrációskockázati követelmény

0010

0020

0030

0040

0050

0060

0070

0080

0090

0100

0110

0120

0130

0140

0150

0160

0170

0180

0190

0200

0210

0220

0230

0240

0250

0260

0270

---

IX. MELLÉKLET

A CSOPORTTŐKETESZTRE VONATKOZÓ ADATSZOLGÁLTATÁS

Tartalomjegyzék

| I. | RÉSZ ÁLTALÁNOS ÚTMUTATÓ | 162 |
| --- | --- | --- |

I.

| 1. | Szerkezet és szabályok | 162 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Szerkezet | 162 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Számozási szabályok | 162 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Előjelre vonatkozó szabályok | 162 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| II. | RÉSZ: A TÁBLÁKHOZ KAPCSOLÓDÓ ÚTMUTATÓ | 163 |
| --- | --- | --- |

II.

| 1. | SZAVATOLÓTŐKE: SZINT, ÖSSZETÉTEL, KÖVETELMÉNYEK ÉS SZÁMÍTÁS | 163 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | Általános megjegyzések | 163 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | I 11.01 – A SZAVATOLÓTŐKE ÖSSZETÉTELE – CSOPORTTŐKETESZT (I 11.1) | 163 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató | 163 |
| --- | --- | --- |

1.2.1.

| 1.3. | I 11.02 SZAVATOLÓTŐKE-KÖVETELMÉNYEK – CSOPORTTŐKETESZT (I 11.2) | 169 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.3.1. | A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató | 169 |
| --- | --- | --- |

1.3.1.

| 1.4. | IF 11.03 LEÁNYVÁLLALATOKRA VONATKOZÓ INFORMÁCIÓK (IF 11.3) | 170 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 1.4.1. | A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató | 170 |
| --- | --- | --- |

1.4.1.

I.   RÉSZ ÁLTALÁNOS ÚTMUTATÓ

1.   Szerkezet és szabályok

1.1.   Szerkezet

| 1. | Összességében a csoporttőketesztre vonatkozó adatszolgáltatás két táblából áll:






  a) | A szavatolótőke összetétele |
| --- | --- | --- |

1.

a)

A szavatolótőke összetétele

| b) | Szavatolótőke-instrumentumok. |
| --- | --- |

b)

Szavatolótőke-instrumentumok.

| 2. | Minden táblánál szerepel jogszabályi hivatkozás. Az egyes táblacsoportok felhasználásával történő adatközlés általános szempontjaival kapcsolatos további részletes információkat, a tábla egyes részeire vonatkozó útmutatót, valamint a validálási szabályokat e rendelet jelen része tartalmazza. |
| --- | --- |

2.

1.2.   Számozási szabályok

| 3. | A táblák oszlopaira, soraira és celláira való hivatkozáskor a dokumentum a 4–7. pontban meghatározott jelölési szabályokat követi. Ezeket a számkódokat széles körben használják a validálási szabályokban. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Az útmutató a következő általános jelölést követi: {Tábla; Sor; Oszlop}. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Olyan táblán belüli validálás esetén, amelynél az adott táblából csak adatpontokat használunk, a jelölés nem hivatkozik a táblára: {Sor; Oszlop}. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Az olyan táblák esetében, amelyek csak egy oszlopot tartalmaznak, a jelölés csak a sorokra hivatkozik: {Tábla; Sor}. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Csillag jelöli, hogy a validálás a korábban meghatározott sorra vagy oszlopra megtörtént. |
| --- | --- |

7.

1.3.   Előjelre vonatkozó szabályok

| 8. | A szavatolótőkét vagy a szavatolótőke-követelményeket vagy a likviditási követelményeket növelő bármely összeget pozitív számként kell feltüntetni. Ugyanakkor a szavatolótőke teljes összegét vagy a tőkekövetelményeket csökkentő bármely összeget negatív számként kell feltüntetni. Ha egy tétel megjelölése előtt mínuszjel (–) található, akkor az adott tételről nem jelenthető pozitív érték. |
| --- | --- |

8.

II. RÉSZ:   A TÁBLÁKHOZ KAPCSOLÓDÓ ÚTMUTATÓ

1.SZAVATOLÓTŐKE:   SZINT, ÖSSZETÉTEL, KÖVETELMÉNYEK ÉS SZÁMÍTÁS

1.1.   Általános megjegyzések

| 10. | A szavatolótőke áttekintéséről szóló szakasz információkat tartalmaz a befektetési vállalkozás szavatolótőkéjéről és szavatolótőke-követelményeiről. Két táblából áll:






  a) | Az I 11.01 tábla a befektetési vállalkozás szavatolótőkéjének összetételét tartalmazza: elsődleges alapvető tőke (CET1), kiegészítő alapvető tőke (AT1) és járulékos tőke (T2). |
| --- | --- | --- |

10.

a)

Az I 11.01 tábla a befektetési vállalkozás szavatolótőkéjének összetételét tartalmazza: elsődleges alapvető tőke (CET1), kiegészítő alapvető tőke (AT1) és járulékos tőke (T2).

| b) | Az I 11.02 tábla a szavatolótőke-követelményekre, azaz a csoporton belüli részesedésekre, a függő kötelezettségekre és a leányvállalatok teljes szavatolótőke-követelményére vonatkozó információkat tartalmaz a csoporttőketeszttel összefüggésben. |
| --- | --- |

b)

Az I 11.02 tábla a szavatolótőke-követelményekre, azaz a csoporton belüli részesedésekre, a függő kötelezettségekre és a leányvállalatok teljes szavatolótőke-követelményére vonatkozó információkat tartalmaz a csoporttőketeszttel összefüggésben.

| c) | Az I 11.03 tábla tartalmazza a pénzügyi ágazatbeli szervezetek tőkekövetelményeire, függő kötelezettségeire, alárendelt követeléseire és részesedéseire vonatkozó releváns információkat leányvállalati szinten, szervezetek szerinti bontásban. |
| --- | --- |

c)

Az I 11.03 tábla tartalmazza a pénzügyi ágazatbeli szervezetek tőkekövetelményeire, függő kötelezettségeire, alárendelt követeléseire és részesedéseire vonatkozó releváns információkat leányvállalati szinten, szervezetek szerinti bontásban.

| 11. | E táblák tételei bruttó módon, az átmeneti kiigazítások előtti értéken szerepelnek. Ez azt jelenti, hogy a számadatokat (kivéve, ha az átmeneti szavatolótőke-követelmény kifejezetten szerepel) a záró rendelkezéseknek megfelelően számítják ki (azaz úgy, mintha nem léteznének átmeneti rendelkezések). |
| --- | --- |

11.

1.2.   I 11.01 – A SZAVATOLÓTŐKE ÖSSZETÉTELE – CSOPORTTŐKETESZT (I 11.1)

1.2.1.   A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató

| Sor | Jogszabályi hivatkozások és útmutató |
| --- | --- |
| 0010 | SZAVATOLÓTŐKE

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikkének (1) bekezdése.
  Egy befektetési vállalkozás szavatolótőkéje az alapvető tőkéjének és a járulékos tőkéjének összegéből áll. |
| 0020 | ALAPVETŐ TŐKE (TIER 1 TŐKE)

  Az alapvető tőke az elsődleges alapvető tőke és a kiegészítő alapvető tőke összege. |
| 0030 | ELSŐDLEGES ALAPVETŐ TŐKE (CET1)

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikkének (1) bekezdése.
  Az 575/2013/EU rendelet 50. cikke. |
| 0040 | Teljes egészében befizetett tőkeinstrumentumok

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 26. cikke (1) bekezdésének a) pontja és 27–31. cikke.
  Magában foglalja a kölcsönös biztosítók, szövetkezeti társaságok és hasonló intézmények tőkeinstrumentumait (az 575/2013/EU rendelet 27. és 29. cikke).
  Nem tartalmazza az instrumentumokhoz kapcsolódó ázsiót.
  A szükséghelyzetekben állami hatóságok által lejegyzett tőkeinstrumentumokat akkor tartalmazza, ha az 575/2013/EU rendelet 31. cikkében foglalt minden feltétel teljesül. |
| 0050 | Ázsió

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 26. cikke (1) bekezdésének b) pontja.
  Az ázsió jelentése egyezik az alkalmazandó számviteli szabályozás szerinti jelentéssel.
  Az ebben az elemben feltüntetendő érték a „Befizetett tőkeinstrumentumok”-hoz kapcsolódó rész. |
| 0060 | Eredménytartalék

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 26. cikke (1) bekezdésének c) pontja.
  Az eredménytartalék az előző évi eredménytartalékot és a figyelembe vehető évközi vagy év végi nyereséget foglalja magában.
  A 0070. és 0080. sorok teljes összegét kell megadni. |
| 0070 | Előző évek eredménytartaléka

  Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 123. pontja és 26. cikke (1) bekezdésének c) pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 123. pontja szerint az eredménytartalék „az alkalmazandó számviteli szabályozás alapján az eredmény végső alkalmazásának következtében áthozott eredmény”. |
| 0080 | Figyelembe vehető nyereség

  Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 121. pontja, 26. cikkének (2) bekezdése és 36. cikke (1) bekezdésének a) pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 26. cikkének (2) bekezdése bizonyos feltételek teljesülése esetén megengedi az évközi vagy év végi nyereségnek az eredménytartalékba történő beszámítását, ha azt az illetékes hatóságok előzetesen engedélyezik. |
| 0090 | Halmozott egyéb átfogó jövedelem

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 26. cikke (1) bekezdésének d) pontja. |
| 0100 | Egyéb tartalékok

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 117. pontja és 26. cikke (1) bekezdésének e) pontja.
  A feltüntetendő érték a kiszámítás időpontjában előre látható adóterhek levonása után kapott összeg. |
| 0120 | Prudenciális szűrők miatt végrehajtott kiigazítások az elsődleges alapvető tőkében (CET1)

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 32–35. cikke |
| 0130 | Egyéb pénzeszközök

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikkének (4) bekezdése. |
| 0145 | (–) AZ ELSŐDLEGES ALAPVETŐ TŐKÉBŐL VALÓ LEVONÁSOK ÖSSZESEN

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 8. cikke (2) bekezdésének a) pontja, az 575/2013/EU rendelet 36. cikkének (1) bekezdése, kivéve az említett bekezdés i) pontját.
  A 0150 és a 0190–0280. sorok teljes összegét kell megadni. |
| 0150 | (–) Saját (CET1) tőkeinstrumentumok

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének f) pontja és 42. cikke.
  Az adatot szolgáltató intézmény vagy csoport saját CET1 tőkéje az adatszolgáltatás vonatkozási időpontjában. Az 575/2013/EU rendelet 42. cikkében foglalt kivételek figyelembevételével.
  Ebben a sorban nem tüntethetők fel a „Figyelembe nem vehető tőkeinstrumentum”-ként szerepeltetett részvények.
  A feltüntetendő érték magában foglalja a saját részvényekhez kapcsolódó ázsiót. |
| 0190 | (–) Folyó üzleti év veszteségei

  Az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének a) pontja. |
| 0200 | (–) Cégérték (goodwill)

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 113. pontja, 36. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 37. cikke. |
| 0210 | (–) Egyéb immateriális javak

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 115. pontja, 36. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 37. cikkének a) pontja.
  Az egyéb immateriális javak értéke az alkalmazandó számviteli szabályozás szerint immateriális javaknak minősülő eszközök értéke, csökkentve ugyancsak az alkalmazandó számviteli szabályozás szerinti cégértékkel. |
| 0220 | (–) Jövőbeli nyereségtől függően érvényesíthető, nem átmeneti különbözetből eredő halasztott adókövetelések a kapcsolódó adókötelezettségek levonása után

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (2) bekezdésének a) pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének c) pontja. |
| 0230 | (–) A pénzügyi ágazaton kívüli befolyásoló részesedés, amely meghaladja a szavatolótőke 15 %-át

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 10. cikke (1) bekezdésének a) pontja. |
| 0240 | (–) A pénzügyi ágazatbeli szervezetektől eltérő vállalkozásokban lévő összes befolyásoló részesedés, amely meghaladja a szavatolótőke 60 %-át

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 10. cikke (1) bekezdésének b) pontja. |
| 0250 | (–) Pénzügyi ágazatbeli olyan szervezetek által kibocsátott elsődleges alapvető (CET1) tőkeinstrumentumok, amelyekben az anyavállalat nem rendelkezik jelentős részesedéssel

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (2) bekezdésének c) pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének h) pontja.
  Az ebben a sorban szereplő EU-szintű anyavállalat az EU-szintű befektetési vállalkozás anyavállalat, az EU-szintű befektetési holdingtársaság anyavállalat, az EU-szintű vegyes pénzügyi holdingtársaság anyavállalat vagy bármely egyéb olyan anyavállalat, amely befektetési vállalkozás, pénzügyi intézmény, kiegészítő szolgáltatásokat nyújtó vállalkozás vagy függő ügynök. |
| 0270 | (–) Meghatározott szolgáltatást nyújtó nyugdíjalapban lévő eszközök

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (2) bekezdésének b) pontja.
  Az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének e) pontja. |
| 0280 | (–) Egyéb levonások

  Az 575/2013/EU rendelet 36. cikkének (1) bekezdése szerinti összes egyéb levonás összege, kivéve az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének i) pontja szerinti olyan levonásokat, amelyek nem szerepelnek a fenti 0150–0270. sorok valamelyikében. |
| 0295 | CET1: egyéb tőkeelemek, levonások és kiigazítások

  Ez a sor a következő tételek összegét tartalmazza, amennyiben alkalmazandó:






  — | Szerzett jogok alapján figyelembe vett CET1 tőkeinstrumentumok miatti átmeneti kiigazítások (az 575/2013/EU rendelet 483. cikkének (1), (2) és (3) bekezdése, valamint 484–487. cikke). |

Sor

Jogszabályi hivatkozások és útmutató

0010

SZAVATOLÓTŐKE

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikkének (1) bekezdése.

Egy befektetési vállalkozás szavatolótőkéje az alapvető tőkéjének és a járulékos tőkéjének összegéből áll.

0020

ALAPVETŐ TŐKE (TIER 1 TŐKE)

Az alapvető tőke az elsődleges alapvető tőke és a kiegészítő alapvető tőke összege.

0030

ELSŐDLEGES ALAPVETŐ TŐKE (CET1)

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikkének (1) bekezdése.

Az 575/2013/EU rendelet 50. cikke.

0040

Teljes egészében befizetett tőkeinstrumentumok

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 26. cikke (1) bekezdésének a) pontja és 27–31. cikke.

Magában foglalja a kölcsönös biztosítók, szövetkezeti társaságok és hasonló intézmények tőkeinstrumentumait (az 575/2013/EU rendelet 27. és 29. cikke).

Nem tartalmazza az instrumentumokhoz kapcsolódó ázsiót.

A szükséghelyzetekben állami hatóságok által lejegyzett tőkeinstrumentumokat akkor tartalmazza, ha az 575/2013/EU rendelet 31. cikkében foglalt minden feltétel teljesül.

0050

Ázsió

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 26. cikke (1) bekezdésének b) pontja.

Az ázsió jelentése egyezik az alkalmazandó számviteli szabályozás szerinti jelentéssel.

Az ebben az elemben feltüntetendő érték a „Befizetett tőkeinstrumentumok”-hoz kapcsolódó rész.

0060

Eredménytartalék

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 26. cikke (1) bekezdésének c) pontja.

Az eredménytartalék az előző évi eredménytartalékot és a figyelembe vehető évközi vagy év végi nyereséget foglalja magában.

A 0070. és 0080. sorok teljes összegét kell megadni.

0070

Előző évek eredménytartaléka

Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 123. pontja és 26. cikke (1) bekezdésének c) pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 123. pontja szerint az eredménytartalék „az alkalmazandó számviteli szabályozás alapján az eredmény végső alkalmazásának következtében áthozott eredmény”.

0080

Figyelembe vehető nyereség

Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 121. pontja, 26. cikkének (2) bekezdése és 36. cikke (1) bekezdésének a) pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 26. cikkének (2) bekezdése bizonyos feltételek teljesülése esetén megengedi az évközi vagy év végi nyereségnek az eredménytartalékba történő beszámítását, ha azt az illetékes hatóságok előzetesen engedélyezik.

0090

Halmozott egyéb átfogó jövedelem

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 26. cikke (1) bekezdésének d) pontja.

0100

Egyéb tartalékok

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 117. pontja és 26. cikke (1) bekezdésének e) pontja.

A feltüntetendő érték a kiszámítás időpontjában előre látható adóterhek levonása után kapott összeg.

0120

Prudenciális szűrők miatt végrehajtott kiigazítások az elsődleges alapvető tőkében (CET1)

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 32–35. cikke

0130

Egyéb pénzeszközök

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikkének (4) bekezdése.

0145

(–) AZ ELSŐDLEGES ALAPVETŐ TŐKÉBŐL VALÓ LEVONÁSOK ÖSSZESEN

Az (EU) 2019/2033 rendelet 8. cikke (2) bekezdésének a) pontja, az 575/2013/EU rendelet 36. cikkének (1) bekezdése, kivéve az említett bekezdés i) pontját.

A 0150 és a 0190–0280. sorok teljes összegét kell megadni.

0150

(–) Saját (CET1) tőkeinstrumentumok

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének f) pontja és 42. cikke.

Az adatot szolgáltató intézmény vagy csoport saját CET1 tőkéje az adatszolgáltatás vonatkozási időpontjában. Az 575/2013/EU rendelet 42. cikkében foglalt kivételek figyelembevételével.

Ebben a sorban nem tüntethetők fel a „Figyelembe nem vehető tőkeinstrumentum”-ként szerepeltetett részvények.

A feltüntetendő érték magában foglalja a saját részvényekhez kapcsolódó ázsiót.

0190

(–) Folyó üzleti év veszteségei

Az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének a) pontja.

0200

(–) Cégérték (goodwill)

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 113. pontja, 36. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 37. cikke.

0210

(–) Egyéb immateriális javak

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 115. pontja, 36. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 37. cikkének a) pontja.

Az egyéb immateriális javak értéke az alkalmazandó számviteli szabályozás szerint immateriális javaknak minősülő eszközök értéke, csökkentve ugyancsak az alkalmazandó számviteli szabályozás szerinti cégértékkel.

0220

(–) Jövőbeli nyereségtől függően érvényesíthető, nem átmeneti különbözetből eredő halasztott adókövetelések a kapcsolódó adókötelezettségek levonása után

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (2) bekezdésének a) pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének c) pontja.

0230

(–) A pénzügyi ágazaton kívüli befolyásoló részesedés, amely meghaladja a szavatolótőke 15 %-át

Az (EU) 2019/2033 rendelet 10. cikke (1) bekezdésének a) pontja.

0240

(–) A pénzügyi ágazatbeli szervezetektől eltérő vállalkozásokban lévő összes befolyásoló részesedés, amely meghaladja a szavatolótőke 60 %-át

Az (EU) 2019/2033 rendelet 10. cikke (1) bekezdésének b) pontja.

0250

(–) Pénzügyi ágazatbeli olyan szervezetek által kibocsátott elsődleges alapvető (CET1) tőkeinstrumentumok, amelyekben az anyavállalat nem rendelkezik jelentős részesedéssel

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (2) bekezdésének c) pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének h) pontja.

Az ebben a sorban szereplő EU-szintű anyavállalat az EU-szintű befektetési vállalkozás anyavállalat, az EU-szintű befektetési holdingtársaság anyavállalat, az EU-szintű vegyes pénzügyi holdingtársaság anyavállalat vagy bármely egyéb olyan anyavállalat, amely befektetési vállalkozás, pénzügyi intézmény, kiegészítő szolgáltatásokat nyújtó vállalkozás vagy függő ügynök.

0270

(–) Meghatározott szolgáltatást nyújtó nyugdíjalapban lévő eszközök

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (2) bekezdésének b) pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének e) pontja.

0280

(–) Egyéb levonások

Az 575/2013/EU rendelet 36. cikkének (1) bekezdése szerinti összes egyéb levonás összege, kivéve az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének i) pontja szerinti olyan levonásokat, amelyek nem szerepelnek a fenti 0150–0270. sorok valamelyikében.

0295

CET1: egyéb tőkeelemek, levonások és kiigazítások

Ez a sor a következő tételek összegét tartalmazza, amennyiben alkalmazandó:

—

Szerzett jogok alapján figyelembe vett CET1 tőkeinstrumentumok miatti átmeneti kiigazítások (az 575/2013/EU rendelet 483. cikkének (1), (2) és (3) bekezdése, valamint 484–487. cikke).

| — | A CET1 tőke egyéb átmeneti kiigazításai (az 575/2013/EU rendelet 469–478. és 481. cikke): a CET1 tőkéből történő levonásokban az átmeneti rendelkezések miatt végrehajtott kiigazítások. |
| --- | --- |

—

A CET1 tőke egyéb átmeneti kiigazításai (az 575/2013/EU rendelet 469–478. és 481. cikke): a CET1 tőkéből történő levonásokban az átmeneti rendelkezések miatt végrehajtott kiigazítások.

| — | Egyéb CET1 tőkeelemek vagy levonások CET1 tőkeelemekből, amelyek nem sorolhatók a 0040–0280. sorok egyikébe sem. |
| --- | --- |

—

Egyéb CET1 tőkeelemek vagy levonások CET1 tőkeelemekből, amelyek nem sorolhatók a 0040–0280. sorok egyikébe sem.

Ez a sor nem használható az (EU) 2019/2033 rendelet vagy az 575/2013/EU rendelet hatálya alá nem tartozó tőkeelemeknek vagy levonásoknak a tőkemegfelelési mutatók kiszámítása során történő figyelembevételére.

0300

KIEGÉSZÍTŐ ALAPVETŐ TŐKE (AT1)

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikkének (1) bekezdése.

Az 575/2013/EU rendelet 61. cikke.

0310

Teljes egészében befizetett, közvetlenül kibocsátott tőkeinstrumentumok

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 51. cikkének a) pontja, valamint 52., 53. és 54. cikke.

A feltüntetendő érték nem foglalhatja magában az instrumentumokhoz kapcsolódó ázsiót.

0320

Ázsió

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 51. cikkének b) pontja.

Az ázsió jelentése egyezik az alkalmazandó számviteli szabályozás szerinti jelentéssel.

Az ebben az elemben feltüntetendő érték a „Befizetett tőkeinstrumentumok”-hoz kapcsolódó rész.

0335

(–) A KIEGÉSZÍTŐ ALAPVETŐ TŐKÉBŐL VALÓ LEVONÁSOK ÖSSZESEN

Az 575/2013/EU rendelet 56. cikke, kivéve annak d) pontját.

A 0340., 0380. és a 0400. sorok teljes összegét kell megadni.

0340

(–) Saját kiegészítő alapvető (AT1) tőkeinstrumentumok

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 52. cikke (1) bekezdésének b) pontja, 56. cikkének a) pontja és 57. cikke.

A befektetési vállalkozás saját AT1 tőkeinstrumentumai az adatszolgáltatás vonatkozási időpontjában. Az 575/2013/EU rendelet 57. cikkében foglalt kivételek figyelembevételével.

A feltüntetendő érték magában foglalja a saját részvényekhez kapcsolódó ázsiót.

0380

(–) Pénzügyi ágazatbeli olyan szervezetek által kibocsátott kiegészítő alapvető (AT1) tőkeinstrumentumok, amelyekben az anyavállalat nem rendelkezik jelentős részesedéssel

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (2) bekezdésének c) pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 56. cikkének c) pontja.

Az ebben a sorban szereplő EU-szintű anyavállalat az EU-szintű befektetési vállalkozás anyavállalat, az EU-szintű befektetési holdingtársaság anyavállalat, az EU-szintű vegyes pénzügyi holdingtársaság anyavállalat vagy bármely egyéb olyan anyavállalat, amely befektetési vállalkozás, pénzügyi intézmény, kiegészítő szolgáltatásokat nyújtó vállalkozás vagy függő ügynök.

0400

(–) Egyéb levonások

Az 575/2013/EU rendelet 56. cikke szerinti összes egyéb levonás összege, kivéve az 575/2013/EU rendelet 56. cikkének d) pontja szerinti olyan levonásokat, amelyek nem szerepelnek a fenti 0340–0380. sorok valamelyikében.

0415

Kiegészítő alapvető tőke (AT1): egyéb tőkeelemek, levonások és kiigazítások

Ez a sor a következő tételek összegét tartalmazza, amennyiben alkalmazandó:

| — | Szerzett jogok alapján figyelembe vett AT1 tőkeinstrumentumok miatti átmeneti kiigazítások (az 575/2013/EU rendelet 483. cikkének (4) és (5) bekezdése, 484–487. cikke, valamint 489. és 491. cikke). |
| --- | --- |

—

Szerzett jogok alapján figyelembe vett AT1 tőkeinstrumentumok miatti átmeneti kiigazítások (az 575/2013/EU rendelet 483. cikkének (4) és (5) bekezdése, 484–487. cikke, valamint 489. és 491. cikke).

| — | Az AT1 tőke egyéb átmeneti kiigazításai (az 575/2013/EU rendelet 472., 473a., 474., 475., 478. és 481. cikke): a levonásoknak az átmeneti rendelkezések miatti kiigazításai. |
| --- | --- |

—

Az AT1 tőke egyéb átmeneti kiigazításai (az 575/2013/EU rendelet 472., 473a., 474., 475., 478. és 481. cikke): a levonásoknak az átmeneti rendelkezések miatti kiigazításai.

| — | Az AT1 tőkeelemekből az AT1 tőkét meghaladó többletlevonások, amelyeket az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdése j) pontjának megfelelően az elsődleges alapvető tőkéből kell levonni: a kiegészítő alapvető tőke nem lehet negatív, de előfordulhat, hogy az AT1 tőkéből történő levonások meghaladják a rendelkezésre álló AT1 tőkeelemek összegét. Ilyen esetben ez a tétel a 0300. sorban feltüntetett összeg nullára növeléséhez szükséges összeget jelenti, és egyenlő az AT1 tőkeelemekből az AT1 tőkét meghaladó, más levonásokkal együtt a 0280. sorban feltüntetett többletlevonások fordított ellenértékű összegével. |
| --- | --- |

—

Az AT1 tőkeelemekből az AT1 tőkét meghaladó többletlevonások, amelyeket az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdése j) pontjának megfelelően az elsődleges alapvető tőkéből kell levonni: a kiegészítő alapvető tőke nem lehet negatív, de előfordulhat, hogy az AT1 tőkéből történő levonások meghaladják a rendelkezésre álló AT1 tőkeelemek összegét. Ilyen esetben ez a tétel a 0300. sorban feltüntetett összeg nullára növeléséhez szükséges összeget jelenti, és egyenlő az AT1 tőkeelemekből az AT1 tőkét meghaladó, más levonásokkal együtt a 0280. sorban feltüntetett többletlevonások fordított ellenértékű összegével.

| — | Egyéb AT1 tőkeelemek vagy levonások AT1 tőkeelemekből, amelyek nem sorolhatók a 0310–0400. sorok egyikébe sem. |
| --- | --- |

—

Egyéb AT1 tőkeelemek vagy levonások AT1 tőkeelemekből, amelyek nem sorolhatók a 0310–0400. sorok egyikébe sem.

Ez a sor nem használható az (EU) 2019/2033 rendelet vagy az 575/2013/EU rendelet hatálya alá nem tartozó tőkeelemeknek vagy levonásoknak a tőkemegfelelési mutatók kiszámítása során történő figyelembevételére.

0420

JÁRULÉKOS TŐKE (TIER 2, T2 TŐKE)

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikkének (1) bekezdése.

Az 575/2013/EU rendelet 71. cikke.

A 0430–0455. és a 0525. sorok teljes összegét kell megadni.

0430

Teljes egészében befizetett, közvetlenül kibocsátott tőkeinstrumentumok

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 62. cikkének a) pontja, valamint 63. és 65. cikke.

A feltüntetendő érték nem foglalhatja magában az instrumentumokhoz kapcsolódó ázsiót.

0440

Ázsió

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 62. cikkének b) pontja és 65. cikke.

Az ázsió jelentése egyezik az alkalmazandó számviteli szabályozás szerinti jelentéssel.

Az ebben az elemben feltüntetendő érték a „Befizetett tőkeinstrumentumok”-hoz kapcsolódó rész.

0455

(–) A JÁRULÉKOS TŐKÉBŐL (TIER 2, T2) VALÓ LEVONÁSOK ÖSSZESEN

Az 575/2013/EU rendelet 66. cikke, kivéve annak d) pontját.

0460

(–) Saját T2 tőkeinstrumentumok

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (1) bekezdésének i. pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 63. cikke b) pontjának i. alpontja, 66. cikkének a) pontja és 67. cikke.

Az adatot szolgáltató intézmény vagy csoport saját T2 tőkeinstrumentumai az adatszolgáltatás vonatkozási időpontjában. Az 575/2013/EU rendelet 67. cikkében foglalt kivételek figyelembevételével.

Ebben a sorban nem tüntethetők fel a „Figyelembe nem vehető tőkeinstrumentum”-ként szerepeltetett részvények.

A feltüntetendő érték magában foglalja a saját részvényekhez kapcsolódó ázsiót.

0500

(–) Pénzügyi ágazatbeli olyan szervezetek által kibocsátott T2 tőkeinstrumentumok, amelyekben az anyavállalat nem rendelkezik jelentős részesedéssel

Az (EU) 2019/2033 rendelet 9. cikke (2) bekezdésének c) pontja.

Az 575/2013/EU rendelet 66. cikkének c) pontja.

Az ebben a sorban szereplő EU-szintű anyavállalat az EU-szintű befektetési vállalkozás anyavállalat, az EU-szintű befektetési holdingtársaság anyavállalat, az EU-szintű vegyes pénzügyi holdingtársaság anyavállalat vagy bármely egyéb olyan anyavállalat, amely befektetési vállalkozás, pénzügyi intézmény, kiegészítő szolgáltatásokat nyújtó vállalkozás vagy függő ügynök.

0525

Járulékos tőke (Tier 2, T2): egyéb tőkeelemek, levonások és kiigazítások

Ez a sor a következő tételek összegét tartalmazza, amennyiben alkalmazandó:

| — | Szerzett jogok alapján figyelembe vett T2 tőkeinstrumentumok miatti átmeneti kiigazítások (az 575/2013/EU rendelet 483. cikkének (6) és (7) bekezdése, 484., 486., 488., 490. és 491. cikke). |
| --- | --- |

—

Szerzett jogok alapján figyelembe vett T2 tőkeinstrumentumok miatti átmeneti kiigazítások (az 575/2013/EU rendelet 483. cikkének (6) és (7) bekezdése, 484., 486., 488., 490. és 491. cikke).

| — | A T2 tőke egyéb átmeneti kiigazításai (az 575/2013/EU rendelet 472., 473a., 476., 477., 478. és 481. cikke): a T2 tőkéből történő levonásokban az átmeneti rendelkezések miatt végrehajtott kiigazítások. |
| --- | --- |

—

A T2 tőke egyéb átmeneti kiigazításai (az 575/2013/EU rendelet 472., 473a., 476., 477., 478. és 481. cikke): a T2 tőkéből történő levonásokban az átmeneti rendelkezések miatt végrehajtott kiigazítások.

| — | A T2 tőkeelemekből a T2 tőkét meghaladó többletlevonások, amelyeket az 575/2013/EU rendelet 56. cikke e) pontjának megfelelően az AT1 tőkéből kell levonni: a T2 tőke nem lehet negatív, de előfordulhat, hogy a T2 tőkéből történő levonások meghaladják a rendelkezésre álló T2 tőkeelemek összegét. Ilyen esetekben ez a tétel a 0420. sorban feltüntetett összeg nullára növeléséhez szükséges összeget jelenti. |
| --- | --- |

—

A T2 tőkeelemekből a T2 tőkét meghaladó többletlevonások, amelyeket az 575/2013/EU rendelet 56. cikke e) pontjának megfelelően az AT1 tőkéből kell levonni: a T2 tőke nem lehet negatív, de előfordulhat, hogy a T2 tőkéből történő levonások meghaladják a rendelkezésre álló T2 tőkeelemek összegét. Ilyen esetekben ez a tétel a 0420. sorban feltüntetett összeg nullára növeléséhez szükséges összeget jelenti.

| — | Egyéb T2 tőkeelemek vagy levonások egy T2 elemből, amelyek nem sorolhatók a 0430–0500 sorok egyikébe sem. |
| --- | --- |

—

Egyéb T2 tőkeelemek vagy levonások egy T2 elemből, amelyek nem sorolhatók a 0430–0500 sorok egyikébe sem.

Ez a sor nem használható az (EU) 2019/2033 rendelet vagy az 575/2013/EU rendelet hatálya alá nem tartozó tőkeelemeknek vagy levonásoknak a tőkemegfelelési mutatók kiszámítása során történő figyelembevételére.

1.3.   I 11.02 SZAVATOLÓTŐKE-KÖVETELMÉNYEK – CSOPORTTŐKETESZT (I 11.2)

1.3.1.   A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató

| Sor | Jogszabályi hivatkozások és útmutató |
| --- | --- |
| 0010 | A befektetésivállalkozás-csoporthoz tartozó olyan pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott CET1 tőkeinstrumentumok, amelyekben az anyavállalat jelentős részesedéssel rendelkezik

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 8. cikke (3) bekezdésének a) pontja, összefüggésben az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének i) pontjával. |
| 0020 | A befektetésivállalkozás-csoporthoz tartozó olyan pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott AT1 tőkeinstrumentumok, amelyekben az anyavállalat jelentős részesedéssel rendelkezik

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 8. cikke (3) bekezdésének a) pontja, összefüggésben az 575/2013/EU rendelet 56. cikkének d) pontjával. |
| 0030 | A befektetésivállalkozás-csoporthoz tartozó olyan pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott T2 tőkeinstrumentumok, amelyekben az anyavállalat jelentős részesedéssel rendelkezik

  Az 575/2013/EU rendelet 8. cikke (3) bekezdésének a) pontja, összefüggésben 66. cikkének d) pontjával. |
| 0040 | A befektetésivállalkozás-csoporthoz tartozó pénzügyi ágazatbeli szervezetek részesedései, amennyiben azok nem alkotják a csoporthoz tartozó olyan szervezet szavatolótőkéjét, amelybe az anyavállalat befektetett

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 8. cikke (3) bekezdésének a) pontja.
  Ebben a sorban kell megadni az anyavállalat részesedéseit, amennyiben azok nem alkotják a csoporthoz tartozó olyan szervezet szavatolótőkéjét, amelybe az anyavállalat befektetett. |
| 0050 | Pénzügyi ágazatbeli szervezet alárendelt követelései a befektetésivállalkozás-csoportban

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 8. cikke (3) bekezdésének a) pontja.
  Ebben a sorban kell megadni az anyavállalat alárendelt követeléseit, amennyiben azok nem alkotják a csoporthoz tartozó olyan szervezet szavatolótőkéjét, amelybe az anyavállalat befektetett. |
| 0060 | A befektetésivállalkozás-csoporthoz tartozó szervezetek felé fennálló függő kötelezettségek

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 8. cikke (3) bekezdésének b) pontja. |
| 0070 | A leányvállalatok teljes szavatolótőke-követelménye

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 8. cikke (4) bekezdésének alkalmazása esetén. |

Sor

Jogszabályi hivatkozások és útmutató

0010

A befektetésivállalkozás-csoporthoz tartozó olyan pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott CET1 tőkeinstrumentumok, amelyekben az anyavállalat jelentős részesedéssel rendelkezik

Az (EU) 2019/2033 rendelet 8. cikke (3) bekezdésének a) pontja, összefüggésben az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének i) pontjával.

0020

A befektetésivállalkozás-csoporthoz tartozó olyan pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott AT1 tőkeinstrumentumok, amelyekben az anyavállalat jelentős részesedéssel rendelkezik

Az (EU) 2019/2033 rendelet 8. cikke (3) bekezdésének a) pontja, összefüggésben az 575/2013/EU rendelet 56. cikkének d) pontjával.

0030

A befektetésivállalkozás-csoporthoz tartozó olyan pénzügyi ágazatbeli szervezetek által kibocsátott T2 tőkeinstrumentumok, amelyekben az anyavállalat jelentős részesedéssel rendelkezik

Az 575/2013/EU rendelet 8. cikke (3) bekezdésének a) pontja, összefüggésben 66. cikkének d) pontjával.

0040

A befektetésivállalkozás-csoporthoz tartozó pénzügyi ágazatbeli szervezetek részesedései, amennyiben azok nem alkotják a csoporthoz tartozó olyan szervezet szavatolótőkéjét, amelybe az anyavállalat befektetett

Az (EU) 2019/2033 rendelet 8. cikke (3) bekezdésének a) pontja.

Ebben a sorban kell megadni az anyavállalat részesedéseit, amennyiben azok nem alkotják a csoporthoz tartozó olyan szervezet szavatolótőkéjét, amelybe az anyavállalat befektetett.

0050

Pénzügyi ágazatbeli szervezet alárendelt követelései a befektetésivállalkozás-csoportban

Az (EU) 2019/2033 rendelet 8. cikke (3) bekezdésének a) pontja.

Ebben a sorban kell megadni az anyavállalat alárendelt követeléseit, amennyiben azok nem alkotják a csoporthoz tartozó olyan szervezet szavatolótőkéjét, amelybe az anyavállalat befektetett.

0060

A befektetésivállalkozás-csoporthoz tartozó szervezetek felé fennálló függő kötelezettségek

Az (EU) 2019/2033 rendelet 8. cikke (3) bekezdésének b) pontja.

0070

A leányvállalatok teljes szavatolótőke-követelménye

Az (EU) 2019/2033 rendelet 8. cikke (4) bekezdésének alkalmazása esetén.

1.4.   IF 11.03 LEÁNYVÁLLALATOKRA VONATKOZÓ INFORMÁCIÓK (IF 11.3)

| 10. | Ebben a táblában a csoporttőketesztbe bevont valamennyi szervezetre vonatkozó adatokat kell feltüntetni. Ennek magában kell foglalnia magának a csoportnak az anyavállalatát is. |
| --- | --- |

10.

1.4.1.   A tábla egyes részeire vonatkozó útmutató

| Oszlopok | Jogszabályi hivatkozások és útmutató |
| --- | --- |
| 0010 | Kód

  A sorazonosító részét képező kódnak minden egyes jelentett jogalany esetében egyedinek kell lennie. Befektetési vállalkozások és biztosítók esetében a kód a LEI-kód. Más szervezetek esetében a kód a LEI-kód, ha pedig az nem áll rendelkezésre, akkor a nemzeti azonosító kód. A kódnak egyedinek kell lennie, és azt minden táblában, mindig következetesen kell használni. A kódra vonatkozó mezőnek mindig kell tartalmaznia valamilyen értéket. |
| 0020 | A kód típusa

  Az adatszolgáltató szervezet a 0010. oszlopban feltüntetett kódtípust „LEI-kódtípus”-ként vagy „Nemzeti azonosító kód típusa”-ként határozza meg.
  A kód típusát mindig meg kell adni. |
| 0030 | A vállalkozás neve

  A konszolidáció körébe bevont vállalkozás neve. |
| 0040 | Anyavállalat/Leányvállalat

  Jelzi, hogy a sorban feltüntetett szervezet a csoport anyavállalata vagy leányvállalat. |
| 0050 | Ország

  Azt az országot kell feltüntetni, ahol a leányvállalat található. |
| 0060 – 0100 | Az anyavállalat befektetései

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 8. cikke (3) bekezdésének a) pontja.
  Ebben a szakaszban az anyavállalat által a csoporthoz tartozó szervezetekben végrehajtott befektetéseket kell megadni. |
| 0060 | CET1

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 8. cikke (3) bekezdésének a) pontja, összefüggésben az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének i) pontjával. |
| 0070 | AT1

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 8. cikke (3) bekezdésének a) pontja, összefüggésben az 575/2013/EU rendelet 56. cikkének d) pontjával. |
| 0080 | T2

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 8. cikke (3) bekezdésének a) pontja, összefüggésben az 575/2013/EU rendelet 66. cikkének d) pontjával. |
| 0090 | Részesedések

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 8. cikke (3) bekezdésének a) pontja.
  Ebben az oszlopban kell megadni az anyavállalat részesedéseit, amennyiben azok nem alkotják a csoporthoz tartozó olyan szervezet szavatolótőkéjét, amelybe az anyavállalat befektetett. |
| 0100 | Alárendelt követelések

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 8. cikke (3) bekezdésének a) pontja.
  Ebben az oszlopban kell megadni az anyavállalat alárendelt követeléseit, amennyiben azok nem alkotják a csoporthoz tartozó olyan szervezet szavatolótőkéjét, amelybe az anyavállalat befektetett. |
| 0110 | Az anyavállalat szervezet felé fennálló függő kötelezettségei

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 8. cikke (3) bekezdésének b) pontja. |
| 0120 | A leányvállalatok teljes szavatolótőke-követelménye

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 8. cikkének (4) bekezdése. |
| 0130 | Állandó minimális tőkekövetelmény

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 14. cikke. |
| 0140 | K-faktor-követelmény

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 15. cikke |
| 0150 | Kezelt eszközállomány

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 15. cikkének (2) bekezdése és 17. cikke. |
| 0160 | Tartott ügyfélpénz – Elkülönített

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 15. cikkének (2) bekezdése és 18. cikke. |
| 0170 | Tartott ügyfélpénz – Nem elkülönített

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 15. cikkének (2) bekezdése és 18. cikke. |
| 0180 | Őrzött és kezelt eszközök

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 15. cikkének (2) bekezdése és 19. cikke. |
| 0190 | Kezelt ügyfélmegbízások – Azonnali ügyletek

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 15. cikkének (2) bekezdése, 20. cikkének (1) bekezdése, és 20. cikke (2) bekezdésének a) pontja. |
| 0200 | Kezelt ügyfélmegbízások – Származtatott ügyletek

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 15. cikkének (2) bekezdése, 20. cikkének (1) bekezdése és 20. cikke (2) bekezdésének b) pontja. |
| 0210 | Nettó pozíciókockázatra vonatkozó K-faktor-követelmény

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 22. cikke |
| 0220 | Befizetett klíringletét

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 23. cikkének (2) bekezdése. |
| 0230 | A kereskedési partnerek nemteljesítésének kockázata

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 24. és 26. cikke. |
| 0240 | Napi kereskedési forgalom – Azonnali ügyletek

  A K-faktor-követelmény kiszámítása céljából a befektetési vállalkozásoknak az (EU) 2019/2033 rendelet 15. cikkének (2) bekezdésében meghatározott együttható alkalmazásával kell adatot szolgáltatniuk.
  Piaci stresszhelyzet esetén az (EU) 2019/2033 rendelet 15. cikke (5) bekezdésének c) pontjával összhangban a befektetési vállalkozásoknak az említett pontban meghatározott kiigazított együtthatót kell alkalmazniuk.
  A napi kereskedési forgalom (DTF) tényezőt az (EU) 2019/2033 rendelet 33. cikke (2) bekezdése a) pontjának megfelelően kell kiszámítani. |
| 0250 | Napi kereskedési forgalom – Származtatott ügyletek

  A K-faktor-követelmény kiszámítása céljából a befektetési vállalkozásoknak az (EU) 2019/2033 rendelet 15. cikkének (2) bekezdésében meghatározott együttható alkalmazásával kell adatot szolgáltatniuk.
  Piaci stresszhelyzet esetén az (EU) 2019/2033 rendelet 15. cikke (5) bekezdésének c) pontjával összhangban a befektetési vállalkozásoknak az említett pontban meghatározott kiigazított együtthatót kell alkalmazniuk.
  A napi kereskedési forgalom (DTF) tényezőt az (EU) 2019/2033 rendelet 33. cikke (2) bekezdése b) pontjának megfelelően kell kiszámítani. |
| 0260 | K-koncentrációskockázati követelmény

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 37. cikkének (2) bekezdése, 39. cikke és 24. cikke. |
| 0270 | Az állandó általános költségekre vonatkozó követelmények

  Az (EU) 2019/2033 rendelet 13. cikke |

Oszlopok

Jogszabályi hivatkozások és útmutató

0010

Kód

A sorazonosító részét képező kódnak minden egyes jelentett jogalany esetében egyedinek kell lennie. Befektetési vállalkozások és biztosítók esetében a kód a LEI-kód. Más szervezetek esetében a kód a LEI-kód, ha pedig az nem áll rendelkezésre, akkor a nemzeti azonosító kód. A kódnak egyedinek kell lennie, és azt minden táblában, mindig következetesen kell használni. A kódra vonatkozó mezőnek mindig kell tartalmaznia valamilyen értéket.

0020

A kód típusa

Az adatszolgáltató szervezet a 0010. oszlopban feltüntetett kódtípust „LEI-kódtípus”-ként vagy „Nemzeti azonosító kód típusa”-ként határozza meg.

A kód típusát mindig meg kell adni.

0030

A vállalkozás neve

A konszolidáció körébe bevont vállalkozás neve.

0040

Anyavállalat/Leányvállalat

Jelzi, hogy a sorban feltüntetett szervezet a csoport anyavállalata vagy leányvállalat.

0050

Ország

Azt az országot kell feltüntetni, ahol a leányvállalat található.

0060 – 0100

Az anyavállalat befektetései

Az (EU) 2019/2033 rendelet 8. cikke (3) bekezdésének a) pontja.

Ebben a szakaszban az anyavállalat által a csoporthoz tartozó szervezetekben végrehajtott befektetéseket kell megadni.

0060

CET1

Az (EU) 2019/2033 rendelet 8. cikke (3) bekezdésének a) pontja, összefüggésben az 575/2013/EU rendelet 36. cikke (1) bekezdésének i) pontjával.

0070

AT1

Az (EU) 2019/2033 rendelet 8. cikke (3) bekezdésének a) pontja, összefüggésben az 575/2013/EU rendelet 56. cikkének d) pontjával.

0080

T2

Az (EU) 2019/2033 rendelet 8. cikke (3) bekezdésének a) pontja, összefüggésben az 575/2013/EU rendelet 66. cikkének d) pontjával.

0090

Részesedések

Az (EU) 2019/2033 rendelet 8. cikke (3) bekezdésének a) pontja.

Ebben az oszlopban kell megadni az anyavállalat részesedéseit, amennyiben azok nem alkotják a csoporthoz tartozó olyan szervezet szavatolótőkéjét, amelybe az anyavállalat befektetett.

0100

Alárendelt követelések

Az (EU) 2019/2033 rendelet 8. cikke (3) bekezdésének a) pontja.

Ebben az oszlopban kell megadni az anyavállalat alárendelt követeléseit, amennyiben azok nem alkotják a csoporthoz tartozó olyan szervezet szavatolótőkéjét, amelybe az anyavállalat befektetett.

0110

Az anyavállalat szervezet felé fennálló függő kötelezettségei

Az (EU) 2019/2033 rendelet 8. cikke (3) bekezdésének b) pontja.

0120

A leányvállalatok teljes szavatolótőke-követelménye

Az (EU) 2019/2033 rendelet 8. cikkének (4) bekezdése.

0130

Állandó minimális tőkekövetelmény

Az (EU) 2019/2033 rendelet 14. cikke.

0140

K-faktor-követelmény

Az (EU) 2019/2033 rendelet 15. cikke

0150

Kezelt eszközállomány

Az (EU) 2019/2033 rendelet 15. cikkének (2) bekezdése és 17. cikke.

0160

Tartott ügyfélpénz – Elkülönített

Az (EU) 2019/2033 rendelet 15. cikkének (2) bekezdése és 18. cikke.

0170

Tartott ügyfélpénz – Nem elkülönített

Az (EU) 2019/2033 rendelet 15. cikkének (2) bekezdése és 18. cikke.

0180

Őrzött és kezelt eszközök

Az (EU) 2019/2033 rendelet 15. cikkének (2) bekezdése és 19. cikke.

0190

Kezelt ügyfélmegbízások – Azonnali ügyletek

Az (EU) 2019/2033 rendelet 15. cikkének (2) bekezdése, 20. cikkének (1) bekezdése, és 20. cikke (2) bekezdésének a) pontja.

0200

Kezelt ügyfélmegbízások – Származtatott ügyletek

Az (EU) 2019/2033 rendelet 15. cikkének (2) bekezdése, 20. cikkének (1) bekezdése és 20. cikke (2) bekezdésének b) pontja.

0210

Nettó pozíciókockázatra vonatkozó K-faktor-követelmény

Az (EU) 2019/2033 rendelet 22. cikke

0220

Befizetett klíringletét

Az (EU) 2019/2033 rendelet 23. cikkének (2) bekezdése.

0230

A kereskedési partnerek nemteljesítésének kockázata

Az (EU) 2019/2033 rendelet 24. és 26. cikke.

0240

Napi kereskedési forgalom – Azonnali ügyletek

A K-faktor-követelmény kiszámítása céljából a befektetési vállalkozásoknak az (EU) 2019/2033 rendelet 15. cikkének (2) bekezdésében meghatározott együttható alkalmazásával kell adatot szolgáltatniuk.

Piaci stresszhelyzet esetén az (EU) 2019/2033 rendelet 15. cikke (5) bekezdésének c) pontjával összhangban a befektetési vállalkozásoknak az említett pontban meghatározott kiigazított együtthatót kell alkalmazniuk.

A napi kereskedési forgalom (DTF) tényezőt az (EU) 2019/2033 rendelet 33. cikke (2) bekezdése a) pontjának megfelelően kell kiszámítani.

0250

Napi kereskedési forgalom – Származtatott ügyletek

A K-faktor-követelmény kiszámítása céljából a befektetési vállalkozásoknak az (EU) 2019/2033 rendelet 15. cikkének (2) bekezdésében meghatározott együttható alkalmazásával kell adatot szolgáltatniuk.

Piaci stresszhelyzet esetén az (EU) 2019/2033 rendelet 15. cikke (5) bekezdésének c) pontjával összhangban a befektetési vállalkozásoknak az említett pontban meghatározott kiigazított együtthatót kell alkalmazniuk.

A napi kereskedési forgalom (DTF) tényezőt az (EU) 2019/2033 rendelet 33. cikke (2) bekezdése b) pontjának megfelelően kell kiszámítani.

0260

K-koncentrációskockázati követelmény

Az (EU) 2019/2033 rendelet 37. cikkének (2) bekezdése, 39. cikke és 24. cikke.

0270

Az állandó általános költségekre vonatkozó követelmények

Az (EU) 2019/2033 rendelet 13. cikke

---

| 2021.12.22. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 458/173 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.12.22.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 458/173

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/2285 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2021. december 14.)

az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendeletnek a károsítók jegyzéke, a növények, növényi termékek és egyéb anyagok Unióba történő behozatalára és Unión belüli szállítására vonatkozó tilalmak és követelmények tekintetében történő módosításáról, valamint a 98/109/EK és a 2002/757/EK határozat és az (EU) 2020/885 és az (EU) 2020/1292 végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növénykárosítókkal szembeni védekező intézkedésekről, a 228/2013/EU, a 652/2014/EU és az 1143/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 69/464/EGK, a 74/647/EGK, a 93/85/EGK, a 98/57/EK, a 2000/29/EK, a 2006/91/EK és a 2007/33/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. október 26-i (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) bekezdésére, 32. cikke (2) bekezdésére, 37. cikke (2) és (4) bekezdésére, 40. cikke (2) bekezdésére, 41. cikke (2) bekezdésére, 53. cikke (2) bekezdésére, 54. cikke (2) bekezdésére, 72. cikke (1) bekezdésére, 73. cikkére, 79. cikke (2) bekezdésére és 80. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2019/2072 bizottsági végrehajtási rendelet (2) létrehozza az uniós zárlati károsítók, a védett zónás zárlati károsítók és az uniós vizsgálatköteles nemzárlati károsítók jegyzékét. Meghatározza továbbá az egyes növényeknek, növényi termékeknek és egyéb anyagoknak az Unióba történő behozatalára vagy azon belüli szállítására vonatkozó követelményeket annak érdekében, hogy megelőzze az említett károsítók bejutását az Unió területére, továbbá megtelepedésüket és elterjedésüket az Unió területén belül. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2019/2072 bizottsági végrehajtási rendelet (2) létrehozza az uniós zárlati károsítók, a védett zónás zárlati károsítók és az uniós vizsgálatköteles nemzárlati károsítók jegyzékét. Meghatározza továbbá az egyes növényeknek, növényi termékeknek és egyéb anyagoknak az Unióba történő behozatalára vagy azon belüli szállítására vonatkozó követelményeket annak érdekében, hogy megelőzze az említett károsítók bejutását az Unió területére, továbbá megtelepedésüket és elterjedésüket az Unió területén belül.

| (2) | Az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendeletet módosítani kell annak érdekében, hogy figyelembe lehessen venni az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság), az Európai és Földközi-tenger melléki Növényvédelmi Szervezet (EPPO) és a tagállamok által végzett, a károsítókra vonatkozó kockázatértékelésekből, a károsítók jelentette kockázatok osztályozásából és a károsítókra vonatkozó kockázatelemzésekből származó, rendelkezésre álló tudományos és szakmai információkat. Ezek a módosítások a károsítóknak az Unió határán történő észlelésével és az Unió területén való fertőzési esetekkel kapcsolatos legfrissebb információk, valamint az érintett bizottsági munkacsoportok által végzett további elemzések alapján is szükségesek. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendeletet módosítani kell annak érdekében, hogy figyelembe lehessen venni az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság), az Európai és Földközi-tenger melléki Növényvédelmi Szervezet (EPPO) és a tagállamok által végzett, a károsítókra vonatkozó kockázatértékelésekből, a károsítók jelentette kockázatok osztályozásából és a károsítókra vonatkozó kockázatelemzésekből származó, rendelkezésre álló tudományos és szakmai információkat. Ezek a módosítások a károsítóknak az Unió határán történő észlelésével és az Unió területén való fertőzési esetekkel kapcsolatos legfrissebb információk, valamint az érintett bizottsági munkacsoportok által végzett további elemzések alapján is szükségesek.

| (3) | A Hatóság számos, az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet II. mellékletében felsorolt károsítót újraértékelt annak érdekében, hogy a legújabb szakmai és tudományos fejleményeknek megfelelően naprakésszé tegye növényegészségügyi helyzetüket (a továbbiakban: újraértékelés). A vizsgálatköteles károsítók csoportjai esetében az újraértékelés kizárólag az Unió területén – tehát nem az egész európai kontinensen – való jelenlétük szempontjából vizsgálta az adott károsítókat. |
| --- | --- |

(3)

A Hatóság számos, az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet II. mellékletében felsorolt károsítót újraértékelt annak érdekében, hogy a legújabb szakmai és tudományos fejleményeknek megfelelően naprakésszé tegye növényegészségügyi helyzetüket (a továbbiakban: újraértékelés). A vizsgálatköteles károsítók csoportjai esetében az újraértékelés kizárólag az Unió területén – tehát nem az egész európai kontinensen – való jelenlétük szempontjából vizsgálta az adott károsítókat.

| (4) | Az említett újraértékelés eredményeképpen a Xylella fastidiosa (Wells et al.) (3) vektoraiként ismert Acleris spp (4)., Choristoneura spp (5)., Cicadellidae, a Margarodidae (6), Premnotrypes spp (7)., a Palm lethal yellowing phytoplasmas (8), a Tephritidae (9), a burgonyavírusok, -viroidok és -fitoplazmák (10), a Cydonia Mill., Fragaria L., Malus Mill., Prunus L., Pyrus L., Ribes L., Rubus L. és Vitis L vírusok, viroidok és fitoplazmák (11) csoportjainak az (EU) 2016/2031 rendelet 3. cikkében és I. melléklete 1. szakaszában foglalt kritériumokat teljesítő fajait és nemzetségeit fel kell tüntetni az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet II. mellékletében. |
| --- | --- |

(4)

Az említett újraértékelés eredményeképpen a Xylella fastidiosa (Wells et al.) (3) vektoraiként ismert Acleris spp (4)., Choristoneura spp (5)., Cicadellidae, a Margarodidae (6), Premnotrypes spp (7)., a Palm lethal yellowing phytoplasmas (8), a Tephritidae (9), a burgonyavírusok, -viroidok és -fitoplazmák (10), a Cydonia Mill., Fragaria L., Malus Mill., Prunus L., Pyrus L., Ribes L., Rubus L. és Vitis L vírusok, viroidok és fitoplazmák (11) csoportjainak az (EU) 2016/2031 rendelet 3. cikkében és I. melléklete 1. szakaszában foglalt kritériumokat teljesítő fajait és nemzetségeit fel kell tüntetni az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet II. mellékletében.

| (5) | A Tephritidae csoport újraértékelése alapján olyan konkrét fajokat és nemeket azonosítottak, amelyek nincsenek jelen vagy csak korlátozottan vannak jelen az Unió területén, és amelyeket uniós zárlati károsítóként kell felsorolni. Több nemet uniós zárlati károsítóként kell jegyzékbe venni annak érdekében, hogy a fajok szintjén, különösen a lárvaszakaszokban történő azonosításukra szolgáló módszerek rendelkezésre állásáig védintézkedéseket lehessen hozni ellenük. Következésképpen az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet VII. mellékletében meghatározott vonatkozó különleges előírásokat ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

A Tephritidae csoport újraértékelése alapján olyan konkrét fajokat és nemeket azonosítottak, amelyek nincsenek jelen vagy csak korlátozottan vannak jelen az Unió területén, és amelyeket uniós zárlati károsítóként kell felsorolni. Több nemet uniós zárlati károsítóként kell jegyzékbe venni annak érdekében, hogy a fajok szintjén, különösen a lárvaszakaszokban történő azonosításukra szolgáló módszerek rendelkezésre állásáig védintézkedéseket lehessen hozni ellenük. Következésképpen az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet VII. mellékletében meghatározott vonatkozó különleges előírásokat ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Az újraértékelés alapján az A, M, V és Y, burgonyapatogén vírusok nem európai izolátumai, az Arracacha B-vírus, oca törzs és Papaya leaf crumple vírus potenciális hatásuk tekintetében már nem felelnek meg az (EU) 2016/2031 rendelet 3. cikkében és I. mellékletének 1. szakaszában foglalt feltételeknek, és már nem minősülnek uniós zárlati károsítónak. Ezért ezeket törölni kell az uniós zárlati károsítók (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet II. mellékletében szereplő jegyzékéből. |
| --- | --- |

(6)

Az újraértékelés alapján az A, M, V és Y, burgonyapatogén vírusok nem európai izolátumai, az Arracacha B-vírus, oca törzs és Papaya leaf crumple vírus potenciális hatásuk tekintetében már nem felelnek meg az (EU) 2016/2031 rendelet 3. cikkében és I. mellékletének 1. szakaszában foglalt feltételeknek, és már nem minősülnek uniós zárlati károsítónak. Ezért ezeket törölni kell az uniós zárlati károsítók (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet II. mellékletében szereplő jegyzékéből.

| (7) | Az újraértékelés alapján megállapítást nyert, hogy a Citrus chlorotic spot vírus az Unió területe tekintetében megfelel az (EU) 2016/2031 rendelet 3. cikkében és I. mellékletének 1. szakaszában foglalt feltételeknek, ezért fel kell venni az uniós zárlati károsítók (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet II. mellékletében szereplő jegyzékébe. |
| --- | --- |

(7)

Az újraértékelés alapján megállapítást nyert, hogy a Citrus chlorotic spot vírus az Unió területe tekintetében megfelel az (EU) 2016/2031 rendelet 3. cikkében és I. mellékletének 1. szakaszában foglalt feltételeknek, ezért fel kell venni az uniós zárlati károsítók (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet II. mellékletében szereplő jegyzékébe.

| (8) | A Xylella fastidiosa (Wells et al.) vektoraként ismeretes Amauromyza maculosa (Malloch), Anomala orientalis (Waterhouse), Cicadellidae, a Heliothis zea (Boddie), Phoma andina (Turkensteen), Rhizoecus hibisci Kawai ésTakagi, Scolytidae spp. és a zöldcitrom boszorkányseprűsödés fitoplazma [PHYPAF] károsítók nevét a Xylella fastidiosa (Wells et al.) (12) vektoraként ismeretes Nemorimyza maculosa (Malloch) (13), Exomala orientalis (Waterhouse) (14), Cicadomorpha, illetve a Helicoverpa zea (Boddie) (15), Stagonosporopsis andigena (Turkensteen) Aveskamp, Gruyter & Verkley (16), Ripersiella hibisci Kawai és Takagi (17), Scolytinae spp (18). és Candidatus Phytoplasma aurantifolia-referenciatörzs (19) nevekkel kell helyettesíteni a Hatóság vonatkozó tudományos szakvéleményei alapján a nemzetközi nómenklatúra legújabb változásainak tükrözése érdekében. |
| --- | --- |

(8)

A Xylella fastidiosa (Wells et al.) vektoraként ismeretes Amauromyza maculosa (Malloch), Anomala orientalis (Waterhouse), Cicadellidae, a Heliothis zea (Boddie), Phoma andina (Turkensteen), Rhizoecus hibisci Kawai ésTakagi, Scolytidae spp. és a zöldcitrom boszorkányseprűsödés fitoplazma [PHYPAF] károsítók nevét a Xylella fastidiosa (Wells et al.) (12) vektoraként ismeretes Nemorimyza maculosa (Malloch) (13), Exomala orientalis (Waterhouse) (14), Cicadomorpha, illetve a Helicoverpa zea (Boddie) (15), Stagonosporopsis andigena (Turkensteen) Aveskamp, Gruyter & Verkley (16), Ripersiella hibisci Kawai és Takagi (17), Scolytinae spp (18). és Candidatus Phytoplasma aurantifolia-referenciatörzs (19) nevekkel kell helyettesíteni a Hatóság vonatkozó tudományos szakvéleményei alapján a nemzetközi nómenklatúra legújabb változásainak tükrözése érdekében.

| (9) | A Fragaria L.-t érintő betegségként jelentették a szamóca boszorkányseprűsödést. A betegség kórokozóját jelentő fitoplazmát a múltban nem azonosították molekuláris azonosítási eszközökkel. A Hatóság közelmúltbeli tudományos szakvéleménye (20) alapján az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet II. mellékletének A. részéből a korábban szamóca boszorkányseprűsödés fitoplazma néven ismert és jegyzékbe vett fitoplazmát törölni kell, és a Candidatus Phytoplasma hispanicum bejegyzéssel kell helyettesíteni. |
| --- | --- |

(9)

A Fragaria L.-t érintő betegségként jelentették a szamóca boszorkányseprűsödést. A betegség kórokozóját jelentő fitoplazmát a múltban nem azonosították molekuláris azonosítási eszközökkel. A Hatóság közelmúltbeli tudományos szakvéleménye (20) alapján az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet II. mellékletének A. részéből a korábban szamóca boszorkányseprűsödés fitoplazma néven ismert és jegyzékbe vett fitoplazmát törölni kell, és a Candidatus Phytoplasma hispanicum bejegyzéssel kell helyettesíteni.

| (10) | Továbbá tekintettel arra, hogy az Unió területén nem fordul elő Candidatus Phytoplasma australiense Davis et al., valamint figyelembe véve a Hatóság vonatkozó véleményét, szakmailag indokolt az érintett károsító uniós zárlati károsítóként való felvétele az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet II. mellékletébe. Ennek megfelelően a szóban forgó károsítót a Fragaria L. szaporítóanyagai és gyümölcstermesztésre szánt ültetvényanyagai tekintetében törölni kell az uniós vizsgálatköteles nemzárlati károsítóknak (RNQP) az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet IV. mellékletének J. részében szereplő jegyzékéből. |
| --- | --- |

(10)

Továbbá tekintettel arra, hogy az Unió területén nem fordul elő Candidatus Phytoplasma australiense Davis et al., valamint figyelembe véve a Hatóság vonatkozó véleményét, szakmailag indokolt az érintett károsító uniós zárlati károsítóként való felvétele az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet II. mellékletébe. Ennek megfelelően a szóban forgó károsítót a Fragaria L. szaporítóanyagai és gyümölcstermesztésre szánt ültetvényanyagai tekintetében törölni kell az uniós vizsgálatköteles nemzárlati károsítóknak (RNQP) az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet IV. mellékletének J. részében szereplő jegyzékéből.

| (11) | Következésképpen az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet VII. mellékletében meghatározott, a szamóca boszorkányseprűsödés fitoplazmára vonatkozó különleges előírásokat a Candidatus Phytoplasma australiense Davis et al. (referenciatörzs), a Candidatus Phytoplasma fraxini (refereciatörzs) Griffiths et al., és a Candidatus Phytoplasma hispanicum (referenciatörzs) Davis et al.-ra vonatkozó különleges előírásokkal kell felváltani, mivel a Hatóság e károsítók Fragaria L-re gyakorolt hatását azonosította. |
| --- | --- |

(11)

Következésképpen az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet VII. mellékletében meghatározott, a szamóca boszorkányseprűsödés fitoplazmára vonatkozó különleges előírásokat a Candidatus Phytoplasma australiense Davis et al. (referenciatörzs), a Candidatus Phytoplasma fraxini (refereciatörzs) Griffiths et al., és a Candidatus Phytoplasma hispanicum (referenciatörzs) Davis et al.-ra vonatkozó különleges előírásokkal kell felváltani, mivel a Hatóság e károsítók Fragaria L-re gyakorolt hatását azonosította.

| (12) | Az Anoplophora glabripennis (Motschulsky) károsító szerepel az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet II. mellékletének A. részében. Olaszország azonban arról tájékoztatott, hogy területének bizonyos részein e károsító felszámolása már nem megvalósítható, és visszaszorítási intézkedések bevezetését kérelmezte. Következésképpen ezt a károsítót az Unió területén előforduló károsítóként kell jegyzékbe venni, és ezért az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet II. mellékletének B. részébe kell áthelyezni. |
| --- | --- |

(12)

Az Anoplophora glabripennis (Motschulsky) károsító szerepel az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet II. mellékletének A. részében. Olaszország azonban arról tájékoztatott, hogy területének bizonyos részein e károsító felszámolása már nem megvalósítható, és visszaszorítási intézkedések bevezetését kérelmezte. Következésképpen ezt a károsítót az Unió területén előforduló károsítóként kell jegyzékbe venni, és ezért az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet II. mellékletének B. részébe kell áthelyezni.

| (13) | Spanyolország 2015-ben károsítókra vonatkozó kockázatelemzést (21) végzett az Ambrosia beetle Euwallacea sp. és a vele társulásban élő gombák, a Fusarium ambrosium és a Fusarium euwallaceae tekintetében, az EPPO pedig 2017-ben Spanyolország e kockázatelemzésén alapuló, az Euwallacea fornicatus sensu lato és a Fusarium euwallaceae károsítókra vonatkozó kockázatelemzési jelentést (22) készített. Az említett elemzések szerint az említett károsítók az Unió területe tekintetében megfelelnek az (EU) 2016/2031 rendelet 3. cikkében és I. mellékletének 1. szakaszában előírt feltételeknek. Az Euwallacea fornicatus sensu lato uniós zárlati károsítóként már vizsgálatköteles az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet II. mellékletének A. részében a Scolytidae spp. (nem európai) csoportban. Ezt a károsítót most külön fel kell sorolni az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet II. mellékletének A. részében, mivel e károsító tekintetében különleges előírásokat kell megállapítani. A Fusarium ambrosium és a Fusarium euwallaceae szimbiontákat taxonómiai változásokat követően a Neocosmospora ambrosia és Neocosmospora euwallaceae tudományos név alatt kell feltüntetni. |
| --- | --- |

(13)

Spanyolország 2015-ben károsítókra vonatkozó kockázatelemzést (21) végzett az Ambrosia beetle Euwallacea sp. és a vele társulásban élő gombák, a Fusarium ambrosium és a Fusarium euwallaceae tekintetében, az EPPO pedig 2017-ben Spanyolország e kockázatelemzésén alapuló, az Euwallacea fornicatus sensu lato és a Fusarium euwallaceae károsítókra vonatkozó kockázatelemzési jelentést (22) készített. Az említett elemzések szerint az említett károsítók az Unió területe tekintetében megfelelnek az (EU) 2016/2031 rendelet 3. cikkében és I. mellékletének 1. szakaszában előírt feltételeknek. Az Euwallacea fornicatus sensu lato uniós zárlati károsítóként már vizsgálatköteles az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet II. mellékletének A. részében a Scolytidae spp. (nem európai) csoportban. Ezt a károsítót most külön fel kell sorolni az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet II. mellékletének A. részében, mivel e károsító tekintetében különleges előírásokat kell megállapítani. A Fusarium ambrosium és a Fusarium euwallaceae szimbiontákat taxonómiai változásokat követően a Neocosmospora ambrosia és Neocosmospora euwallaceae tudományos név alatt kell feltüntetni.

| (14) | Az EPPO több kockázatelemzést végzett az Apriona germari (Hope), Apriona rugicollis Chevrolat, Apriona cinerea Chevrolat (23), Ceratothripoides claratris (Shumsher) (24), Massicus raddei (Blessig) (25), Meloidogyne enterolobii Yang & Eisenback (26), Prodiplosis longifila Gagné (27), és a Trirachys sartus Solsky (28). károsítókkal kapcsolatban. Az említett elemzések szerint az említett károsítók az Unió területe tekintetében megfelelnek az (EU) 2016/2031 rendelet 3. cikkében és I. mellékletének 1. szakaszában előírt feltételeknek, ezért uniós zárlati károsítóként fel kell sorolni őket az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet II. mellékletének A. részében szereplő jegyzékben. |
| --- | --- |

(14)

Az EPPO több kockázatelemzést végzett az Apriona germari (Hope), Apriona rugicollis Chevrolat, Apriona cinerea Chevrolat (23), Ceratothripoides claratris (Shumsher) (24), Massicus raddei (Blessig) (25), Meloidogyne enterolobii Yang & Eisenback (26), Prodiplosis longifila Gagné (27), és a Trirachys sartus Solsky (28). károsítókkal kapcsolatban. Az említett elemzések szerint az említett károsítók az Unió területe tekintetében megfelelnek az (EU) 2016/2031 rendelet 3. cikkében és I. mellékletének 1. szakaszában előírt feltételeknek, ezért uniós zárlati károsítóként fel kell sorolni őket az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet II. mellékletének A. részében szereplő jegyzékben.

| (15) | Az EPPO által kidolgozott módszertan (29) alapján megállapítást nyert, hogy a Pseudomonas syringae pv. actinidiae Takikawa, Serizawa, Ichikawa, Tsuyumu & Goto teljesíti az (EU) 2016/2031 rendelet I. mellékletének 4. szakaszában meghatározott, az uniós vizsgálatköteles nemzárlati károsítókra vonatkozó kritériumokat. Ezért az említett károsítót indokolt felvenni az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet IV. mellékletének D. és M. részébe, amely az Actinidia Lindl. dísznövények szaporítóanyagai, illetve az Actinidia Lindl. gyümölcstermő növények szaporítóanyagai és gyümölcstermesztésre szánt ültetvényanyagai tekintetében sorolja fel az uniós vizsgálatköteles nemzárlati károsítókat. Továbbá annak megelőzése érdekében, hogy a károsító jelen legyen az adott ültetésre szánt növényeken, az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet V. mellékletének C. és K. részében egyedi intézkedéseket kell megállapítani. |
| --- | --- |

(15)

Az EPPO által kidolgozott módszertan (29) alapján megállapítást nyert, hogy a Pseudomonas syringae pv. actinidiae Takikawa, Serizawa, Ichikawa, Tsuyumu & Goto teljesíti az (EU) 2016/2031 rendelet I. mellékletének 4. szakaszában meghatározott, az uniós vizsgálatköteles nemzárlati károsítókra vonatkozó kritériumokat. Ezért az említett károsítót indokolt felvenni az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet IV. mellékletének D. és M. részébe, amely az Actinidia Lindl. dísznövények szaporítóanyagai, illetve az Actinidia Lindl. gyümölcstermő növények szaporítóanyagai és gyümölcstermesztésre szánt ültetvényanyagai tekintetében sorolja fel az uniós vizsgálatköteles nemzárlati károsítókat. Továbbá annak megelőzése érdekében, hogy a károsító jelen legyen az adott ültetésre szánt növényeken, az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet V. mellékletének C. és K. részében egyedi intézkedéseket kell megállapítani.

| (16) | A Bizottság (EU) 2020/885 végrehajtási rendelete (30) intézkedéseket állapít meg a Pseudomonas syringae pv. actinidiae Unióba való behurcolásának és Unión belüli terjedésének megakadályozására. |
| --- | --- |

(16)

A Bizottság (EU) 2020/885 végrehajtási rendelete (30) intézkedéseket állapít meg a Pseudomonas syringae pv. actinidiae Unióba való behurcolásának és Unión belüli terjedésének megakadályozására.

| (17) | A jogi egyértelműség érdekében az (EU) 2020/885 végrehajtási rendeletet hatályon kívül kell helyezni, mivel annak rendelkezéseit az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet fogja átvenni. |
| --- | --- |

(17)

A jogi egyértelműség érdekében az (EU) 2020/885 végrehajtási rendeletet hatályon kívül kell helyezni, mivel annak rendelkezéseit az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet fogja átvenni.

| (18) | Az EPPO által kidolgozott módszertan alapján megállapítást nyert, hogy a Phytophthora ramorum (uniós izolátumok) Werres, De Cock & Man in 't Veld teljesíti az uniós vizsgálatköteles nemzárlati károsítókra vonatkozóan az (EU) 2016/2031 rendelet I. mellékletének 4. szakaszában meghatározott kritériumokat. Ezért az említett károsítót indokolt felvenni az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet IV. mellékletének D., E. és J. részébe, amely a dísznövények szaporítóanyagai, a vetőmagtól eltérő erdészeti szaporítóanyagok, valamint a gyümölcstermő növények szaporítóanyagai és gyümölcstermesztésre szánt ültetvényanyagai tekintetében sorolja fel az uniós vizsgálatköteles nemzárlati károsítókat. Továbbá annak megelőzése érdekében, hogy a károsító jelen legyen az adott ültetésre szánt növényeken, az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet V. mellékletének C. és D. részében egyedi intézkedéseket kell megállapítani. |
| --- | --- |

(18)

Az EPPO által kidolgozott módszertan alapján megállapítást nyert, hogy a Phytophthora ramorum (uniós izolátumok) Werres, De Cock & Man in 't Veld teljesíti az uniós vizsgálatköteles nemzárlati károsítókra vonatkozóan az (EU) 2016/2031 rendelet I. mellékletének 4. szakaszában meghatározott kritériumokat. Ezért az említett károsítót indokolt felvenni az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet IV. mellékletének D., E. és J. részébe, amely a dísznövények szaporítóanyagai, a vetőmagtól eltérő erdészeti szaporítóanyagok, valamint a gyümölcstermő növények szaporítóanyagai és gyümölcstermesztésre szánt ültetvényanyagai tekintetében sorolja fel az uniós vizsgálatköteles nemzárlati károsítókat. Továbbá annak megelőzése érdekében, hogy a károsító jelen legyen az adott ültetésre szánt növényeken, az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet V. mellékletének C. és D. részében egyedi intézkedéseket kell megállapítani.

| (19) | Az EPPO által kidolgozott módszertan alapján megállapítást nyert, hogy a Citrus kéregrepedés viroid (CBCVd) teljesíti az (EU) 2016/2031 rendelet I. mellékletének 4. szakaszában meghatározott, az uniós vizsgálatköteles nemzárlati károsítókra vonatkozó kritériumokat. Ezért az említett károsítót indokolt felvenni az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet IV. mellékletének a Humulus lupulus L. ültetésre szánt növényei tekintetében az uniós vizsgálatköteles nemzárlati károsítókat felsoroló L. részébe. Az említett károsító adott, ültetésre szánt növényeken való jelenlétének megelőzése érdekében az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet V. mellékletének J. részében egyedi intézkedéseket kell megállapítani. |
| --- | --- |

(19)

Az EPPO által kidolgozott módszertan alapján megállapítást nyert, hogy a Citrus kéregrepedés viroid (CBCVd) teljesíti az (EU) 2016/2031 rendelet I. mellékletének 4. szakaszában meghatározott, az uniós vizsgálatköteles nemzárlati károsítókra vonatkozó kritériumokat. Ezért az említett károsítót indokolt felvenni az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet IV. mellékletének a Humulus lupulus L. ültetésre szánt növényei tekintetében az uniós vizsgálatköteles nemzárlati károsítókat felsoroló L. részébe. Az említett károsító adott, ültetésre szánt növényeken való jelenlétének megelőzése érdekében az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet V. mellékletének J. részében egyedi intézkedéseket kell megállapítani.

| (20) | A Candidatus Phytoplasma pyri elleni, a tagállamok által az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet hatálybalépése óta végrehajtott kockázatkezelési intézkedések alapján, valamint az ezen intézkedések arányosságáról a tagállamokkal folytatott eszmecserét követően felül kell vizsgálni az e károsítóra vonatkozó kockázatkezelési intézkedéseket. A Candidatus Phytoplasma pyri bizonyos ültetésre szánt növényeken való jelenlétének megelőzésére az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet V. mellékletének C. részében aktualizált intézkedéseket kell megállapítani. |
| --- | --- |

(20)

A Candidatus Phytoplasma pyri elleni, a tagállamok által az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet hatálybalépése óta végrehajtott kockázatkezelési intézkedések alapján, valamint az ezen intézkedések arányosságáról a tagállamokkal folytatott eszmecserét követően felül kell vizsgálni az e károsítóra vonatkozó kockázatkezelési intézkedéseket. A Candidatus Phytoplasma pyri bizonyos ültetésre szánt növényeken való jelenlétének megelőzésére az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet V. mellékletének C. részében aktualizált intézkedéseket kell megállapítani.

| (21) | Az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet V. mellékletének E. részében a Bruchus pisorum (L.) nevet a Bruchus pisorum (Linnaeus) névre és a Bruchus rufimanus L. nevet a Bruchus rufimanus Boheman névre kell cserélni, hogy figyelembe vegyék a Zoológiai Nómenklatúra Nemzetközi Kódexének szabályait. |
| --- | --- |

(21)

Az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet V. mellékletének E. részében a Bruchus pisorum (L.) nevet a Bruchus pisorum (Linnaeus) névre és a Bruchus rufimanus L. nevet a Bruchus rufimanus Boheman névre kell cserélni, hogy figyelembe vegyék a Zoológiai Nómenklatúra Nemzetközi Kódexének szabályait.

| (22) | A vetőburgonya-gumók jelenleg a Candidatus Liberibacter solanacearum Liefting et al károsítótól ismerten mentes területeken termesztett növényekből állíthatók elő. Ezért az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet V. mellékletének F. részében szereplő, az említett károsító tekintetében a vetőburgonya-tételekre vonatkozó intézkedéseket módosítani kell ennek figyelembevétele és az e területeken termesztett vetőburgonya tekintetében kevésbé szigorú követelmények lehetővé tétele érdekében. |
| --- | --- |

(22)

A vetőburgonya-gumók jelenleg a Candidatus Liberibacter solanacearum Liefting et al károsítótól ismerten mentes területeken termesztett növényekből állíthatók elő. Ezért az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet V. mellékletének F. részében szereplő, az említett károsító tekintetében a vetőburgonya-tételekre vonatkozó intézkedéseket módosítani kell ennek figyelembevétele és az e területeken termesztett vetőburgonya tekintetében kevésbé szigorú követelmények lehetővé tétele érdekében.

| (23) | A tudományos és szakmai ismeretek, valamint a Hatóság által végzett, károsítókra vonatkozó kockázatértékelésből (31), valamint az EPPO által közzétett, károsítókra vonatkozó kockázatkezelési dokumentum (32) alapján a Kanadából, az Egyesült Királyságból, az Egyesült Államokból és Vietnamból származó Acer macrophyllum Pursh, Aesculus californica (Spach) Nutt., Lithocarpus densiflorus (Hook. & Arn.) Rehd., Quercus L. és Taxus brevifolia Nutt. hántolt fakérgének az Unióba történő behozatalát meg kell tiltani azon elfogadhatatlan kockázat miatt, amelyet a Phytophthora ramorum (nem uniós izolátumok) Werres, De Cock & Man in’t Veld uniós zárlati károsító tekintetében jelent. Ezeket a növényi termékeket ezért az említett harmadik országok tekintetében fel kell venni az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet VI. mellékletébe, és ennek következtében módosítani kell az említett rendelet VII. és XI. mellékletét az uniós jognak Észak-Írország tekintetében az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban – a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyvének a szóban forgó jegyzőkönyv 2. mellékletével összefüggésben értelmezett 5. cikke (4) bekezdésével összhangban – történő alkalmazásának sérelme nélkül. |
| --- | --- |

(23)

A tudományos és szakmai ismeretek, valamint a Hatóság által végzett, károsítókra vonatkozó kockázatértékelésből (31), valamint az EPPO által közzétett, károsítókra vonatkozó kockázatkezelési dokumentum (32) alapján a Kanadából, az Egyesült Királyságból, az Egyesült Államokból és Vietnamból származó Acer macrophyllum Pursh, Aesculus californica (Spach) Nutt., Lithocarpus densiflorus (Hook. & Arn.) Rehd., Quercus L. és Taxus brevifolia Nutt. hántolt fakérgének az Unióba történő behozatalát meg kell tiltani azon elfogadhatatlan kockázat miatt, amelyet a Phytophthora ramorum (nem uniós izolátumok) Werres, De Cock & Man in’t Veld uniós zárlati károsító tekintetében jelent. Ezeket a növényi termékeket ezért az említett harmadik országok tekintetében fel kell venni az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet VI. mellékletébe, és ennek következtében módosítani kell az említett rendelet VII. és XI. mellékletét az uniós jognak Észak-Írország tekintetében az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban – a Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyvének a szóban forgó jegyzőkönyv 2. mellékletével összefüggésben értelmezett 5. cikke (4) bekezdésével összhangban – történő alkalmazásának sérelme nélkül.

| (24) | A tudományos és szakmai ismeretek, valamint a Hatóság által végzett, a károsítókra vonatkozó kockázatértékelés, továbbá az EPPO által közzétett, károsítókra vonatkozó kockázatkezelési dokumentum alapján indokolt különleges előírásokat bevezetni bizonyos növények, növényi termékek és egyéb áruk Unió területére történő behozatalára és az Unió területén belül történő szállítására vonatkozóan, mivel valószínű, hogy a Phytophthora ramorum (nem uniós izolátumok) Werres, De Cock & Man in’t Veld uniós zárlati károsítót hordozzák. Ezért az érintett növényeket és növényi termékeket fel kell venni az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet VII. mellékletébe. |
| --- | --- |

(24)

A tudományos és szakmai ismeretek, valamint a Hatóság által végzett, a károsítókra vonatkozó kockázatértékelés, továbbá az EPPO által közzétett, károsítókra vonatkozó kockázatkezelési dokumentum alapján indokolt különleges előírásokat bevezetni bizonyos növények, növényi termékek és egyéb áruk Unió területére történő behozatalára és az Unió területén belül történő szállítására vonatkozóan, mivel valószínű, hogy a Phytophthora ramorum (nem uniós izolátumok) Werres, De Cock & Man in’t Veld uniós zárlati károsítót hordozzák. Ezért az érintett növényeket és növényi termékeket fel kell venni az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet VII. mellékletébe.

| (25) | A Bizottság 2002/757/EK határozata (33) a Phytophthora ramorum Werres, De Cock & Man in 't Veld sp. nov. Unióba történő behurcolásának és Unión belüli elterjedése elleni ideiglenes növényegészségügyi szükségintézkedéseket állapít meg. |
| --- | --- |

(25)

A Bizottság 2002/757/EK határozata (33) a Phytophthora ramorum Werres, De Cock & Man in 't Veld sp. nov. Unióba történő behurcolásának és Unión belüli elterjedése elleni ideiglenes növényegészségügyi szükségintézkedéseket állapít meg.

| (26) | A jogi egyértelműség érdekében a 2002/757/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni, mivel annak rendelkezéseit az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet fogja átvenni. |
| --- | --- |

(26)

A jogi egyértelműség érdekében a 2002/757/EK határozatot hatályon kívül kell helyezni, mivel annak rendelkezéseit az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet fogja átvenni.

| (27) | Az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet VII. melléklete többek között előírja az ültetésre szánt növények termesztési helyének nyilvántartásba vételét és vizsgálatának szükségességét. A tapasztalat azt mutatja, hogy ez a gyakorlat hozzájárul az Unió területének növényegészségügyi védelméhez. Ezért meg kell állapítani ezt a követelményt az összes harmadik országból származó valamennyi ültetésre szánt növény Unióba történő behozatalára vonatkozóan. |
| --- | --- |

(27)

Az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet VII. melléklete többek között előírja az ültetésre szánt növények termesztési helyének nyilvántartásba vételét és vizsgálatának szükségességét. A tapasztalat azt mutatja, hogy ez a gyakorlat hozzájárul az Unió területének növényegészségügyi védelméhez. Ezért meg kell állapítani ezt a követelményt az összes harmadik országból származó valamennyi ültetésre szánt növény Unióba történő behozatalára vonatkozóan.

| (28) | A vonatkozó károsítók tekintetében az EPPO által végzett kockázatelemzés nyújtotta tudományos és szakmai ismeretek alapján különleges előírásokat kell megállapítani egyes növények, növényi termékek és egyéb anyagok Unió területére történő behozatalára vonatkozóan, mivel az Apriona germari (Hope), Apriona rugicollis Chevrolat, Apriona cinerea Chevrolat, Ceratothripoides claratris (Shumsher), Euwallacea fornicatus sensu lato, Massicus raddei (Blessig), Meloidogyne enterolobii Yang & Eisenback, Prodiplosis longifila Gagné és Trirachys sartus Solsky károsítókat hordozhatják. Ezért az érintett növényeket és növényi termékeket, valamint a vonatkozó követelményeket fel kell venni az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet VII. mellékletébe. |
| --- | --- |

(28)

A vonatkozó károsítók tekintetében az EPPO által végzett kockázatelemzés nyújtotta tudományos és szakmai ismeretek alapján különleges előírásokat kell megállapítani egyes növények, növényi termékek és egyéb anyagok Unió területére történő behozatalára vonatkozóan, mivel az Apriona germari (Hope), Apriona rugicollis Chevrolat, Apriona cinerea Chevrolat, Ceratothripoides claratris (Shumsher), Euwallacea fornicatus sensu lato, Massicus raddei (Blessig), Meloidogyne enterolobii Yang & Eisenback, Prodiplosis longifila Gagné és Trirachys sartus Solsky károsítókat hordozhatják. Ezért az érintett növényeket és növényi termékeket, valamint a vonatkozó követelményeket fel kell venni az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet VII. mellékletébe.

| (29) | Tekintettel az Agrilus planipennis Fairmaire egyes harmadik országokban való elterjedésére, valamint annak Ukrajnából és Oroszországból az Unió területe és Belarusz irányába való átterjedésére, valamint az e károsító tekintetében rendelkezésre álló szakmai információkra, további különleges előírásokat kell megállapítani az ezen országokból származó gazdanövények, faanyag és -kéreg Unió területére történő behozatalára vonatkozóan. Ezeknek a követelményeknek hasonlóaknak kell lenniük az Agrilus planipennis Fairmaire károsító Ukrajnából az Unióba történő belépésének megakadályozására irányuló intézkedések megállapításáról szóló (EU) 2020/1292 bizottsági végrehajtási rendeletben (34) meghatározottakhoz. Az ilyen különleges követelményeknek olyan kiigazításokat kell tartalmazniuk, amelyek figyelembe veszik az említett végrehajtási rendelet elfogadása óta rendelkezésre álló szakmai és tudományos ismeretek bővülését. Az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet VII. mellékletének 36., 87., 88. és 89. pontját ezért ennek megfelelően módosítani kell, és Ukrajnát és Belaruszt fel kell venni a származási országok közé. Ezenkívül a Hatóság által közzétett, az Agrilus planipennis Fairmaire károsítófelderítési adatlap (35) alapján a 36., 87., 88. és 89. pont kiegészül a Chionanthus virginicus L. új gazdanövénnyel. |
| --- | --- |

(29)

Tekintettel az Agrilus planipennis Fairmaire egyes harmadik országokban való elterjedésére, valamint annak Ukrajnából és Oroszországból az Unió területe és Belarusz irányába való átterjedésére, valamint az e károsító tekintetében rendelkezésre álló szakmai információkra, további különleges előírásokat kell megállapítani az ezen országokból származó gazdanövények, faanyag és -kéreg Unió területére történő behozatalára vonatkozóan. Ezeknek a követelményeknek hasonlóaknak kell lenniük az Agrilus planipennis Fairmaire károsító Ukrajnából az Unióba történő belépésének megakadályozására irányuló intézkedések megállapításáról szóló (EU) 2020/1292 bizottsági végrehajtási rendeletben (34) meghatározottakhoz. Az ilyen különleges követelményeknek olyan kiigazításokat kell tartalmazniuk, amelyek figyelembe veszik az említett végrehajtási rendelet elfogadása óta rendelkezésre álló szakmai és tudományos ismeretek bővülését. Az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet VII. mellékletének 36., 87., 88. és 89. pontját ezért ennek megfelelően módosítani kell, és Ukrajnát és Belaruszt fel kell venni a származási országok közé. Ezenkívül a Hatóság által közzétett, az Agrilus planipennis Fairmaire károsítófelderítési adatlap (35) alapján a 36., 87., 88. és 89. pont kiegészül a Chionanthus virginicus L. új gazdanövénnyel.

| (30) | A jogi egyértelműség érdekében az (EU) 2020/1292 végrehajtási rendeletet hatályon kívül kell helyezni, mivel annak rendelkezéseit az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet fogja átvenni. |
| --- | --- |

(30)

A jogi egyértelműség érdekében az (EU) 2020/1292 végrehajtási rendeletet hatályon kívül kell helyezni, mivel annak rendelkezéseit az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet fogja átvenni.

| (31) | Az Agrilus planipennis Fairmaire Unió területén való jelenlétének, megtelepedésének és elterjedésének megelőzése érdekében bizonyos növények, valamint bizonyos faanyag- és fakéregtípusok szállítása nem engedélyezhető az Unió olyan területeiről, amelyek meghatározott távolságon belül vannak az akár az Unió területén, akár a szomszédos harmadik országokban előforduló fertőzési esetek által érintett területektől. Ezért az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet VIII. mellékletét különleges előírásokkal kell kiegészíteni. Ezenkívül a VIII. mellékletet ki kell egészíteni az ilyen területekről származó faanyag egyéb fajtáinak az Unió területén belüli szállítására vonatkozó különleges előírásokkal. Továbbá a XIII. mellékletet módosítani kell növényútlevél előírása érdekében a szóban forgó faanyagból származó áruk e területekről az Unió területén belülre történő szállítása esetére. |
| --- | --- |

(31)

Az Agrilus planipennis Fairmaire Unió területén való jelenlétének, megtelepedésének és elterjedésének megelőzése érdekében bizonyos növények, valamint bizonyos faanyag- és fakéregtípusok szállítása nem engedélyezhető az Unió olyan területeiről, amelyek meghatározott távolságon belül vannak az akár az Unió területén, akár a szomszédos harmadik országokban előforduló fertőzési esetek által érintett területektől. Ezért az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet VIII. mellékletét különleges előírásokkal kell kiegészíteni. Ezenkívül a VIII. mellékletet ki kell egészíteni az ilyen területekről származó faanyag egyéb fajtáinak az Unió területén belüli szállítására vonatkozó különleges előírásokkal. Továbbá a XIII. mellékletet módosítani kell növényútlevél előírása érdekében a szóban forgó faanyagból származó áruk e területekről az Unió területén belülre történő szállítása esetére.

| (32) | A tudományos és szakmai ismeretek, valamint az EPPO által végzett, károsítókra vonatkozó kockázatelemzés (36) (37), a Spanyolország által végzett, károsítóra vonatkozó kockázatértékelés (38), a Hatóság által közzétett károsítófelderítési adatlapok (39) és az észlelésiadatok alapján különleges előírásokat kell megállapítani egyes növényeknek az Unió területére történő behozatalára vonatkozóan, annak valószínűsége miatt, hogy a Bactrocera dorsalis (Hendel), Bactrocera latifrons (Hendel), és a Bactrocera zonata (Saunders) károsítókat hordozzák. Ezért az érintett növényeket, valamint a vonatkozó követelményeket fel kell venni az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet VII. mellékletébe. |
| --- | --- |

(32)

A tudományos és szakmai ismeretek, valamint az EPPO által végzett, károsítókra vonatkozó kockázatelemzés (36) (37), a Spanyolország által végzett, károsítóra vonatkozó kockázatértékelés (38), a Hatóság által közzétett károsítófelderítési adatlapok (39) és az észlelésiadatok alapján különleges előírásokat kell megállapítani egyes növényeknek az Unió területére történő behozatalára vonatkozóan, annak valószínűsége miatt, hogy a Bactrocera dorsalis (Hendel), Bactrocera latifrons (Hendel), és a Bactrocera zonata (Saunders) károsítókat hordozzák. Ezért az érintett növényeket, valamint a vonatkozó követelményeket fel kell venni az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet VII. mellékletébe.

| (33) | A tagállamoktól kapott, fertőzési esetekről szóló értesítések és a Hatóság által végzett, a károsítók jelentette kockázatok értékelése (40) alapján az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet VII. mellékletében különleges előírásokat kell megállapítani egyes növényeknek az Unió területére történő behozatalára vonatkozóan az Eotetranychus lewisi (McGregor) elleni védekezés érdekében. |
| --- | --- |

(33)

A tagállamoktól kapott, fertőzési esetekről szóló értesítések és a Hatóság által végzett, a károsítók jelentette kockázatok értékelése (40) alapján az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet VII. mellékletében különleges előírásokat kell megállapítani egyes növényeknek az Unió területére történő behozatalára vonatkozóan az Eotetranychus lewisi (McGregor) elleni védekezés érdekében.

| (34) | A Pantoea stewartii subsp. stewartii károsítóra vonatkozó, a Hatóság által végzett kockázatértékelés (41) alapján módosítani kell az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet VII. mellékletében meghatározott különleges előírásokat. |
| --- | --- |

(34)

A Pantoea stewartii subsp. stewartii károsítóra vonatkozó, a Hatóság által végzett kockázatértékelés (41) alapján módosítani kell az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet VII. mellékletében meghatározott különleges előírásokat.

| (35) | A 98/109/EK bizottsági határozatban (42) a Thaiföldről származó Orchidaceae vágott virágainak az Unióba történő behozatalára vonatkozóan megállapított behozatali követelményeket fel kell venni az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet VII. mellékletébe. Erre azért van szükség, hogy a növényekre vonatkozó valamennyi behozatali követelmény ugyanazon végrehajtási jogi aktusban történő felsorolása révén egyértelműbbé váljon a jogi helyzet. Ugyanezen okból az említett határozatot hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(35)

A 98/109/EK bizottsági határozatban (42) a Thaiföldről származó Orchidaceae vágott virágainak az Unióba történő behozatalára vonatkozóan megállapított behozatali követelményeket fel kell venni az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet VII. mellékletébe. Erre azért van szükség, hogy a növényekre vonatkozó valamennyi behozatali követelmény ugyanazon végrehajtási jogi aktusban történő felsorolása révén egyértelműbbé váljon a jogi helyzet. Ugyanezen okból az említett határozatot hatályon kívül kell helyezni.

| (36) | Az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet mellékleteiben használt egyes KN-kódokat vagy megnevezéseket hozzá kell adni vagy módosítani kell annak érdekében, hogy a 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének az (EU) 2020/1577 bizottsági végrehajtási rendelet (43) általi legutóbbi módosításához igazodjanak. |
| --- | --- |

(36)

Az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet mellékleteiben használt egyes KN-kódokat vagy megnevezéseket hozzá kell adni vagy módosítani kell annak érdekében, hogy a 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének az (EU) 2020/1577 bizottsági végrehajtási rendelet (43) általi legutóbbi módosításához igazodjanak.

| (37) | A tudományos és szakmai ismeretek alapján, valamint a Hatóság által elvégzett, a károsítók jelentette kockázatok osztályozása (44) alapján különleges előírásokat kell megállapítani adott esetben egyes növényeknek az Unió területére történő behozatalára és az Unión belüli szállítására vonatkozóan, mivel valószínűleg az Aleurocanthus spiniferus (Quaintance), Popillia japonica Newman és Toxoptera citricida (Kirkaldy) károsítókat hordozzák, amely károsítók az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet II. mellékletének B. részében szerepelnek, mivel előfordulnak az Unió területén. Ezenkívül az Aleurocanthus spiniferus (Quaintance) polifág károsító, amely csak bizonyos gazdanövényekben fordul elő az Unió területén, ezért helyénvaló a vonatkozó különleges előírásokat kizárólag a gazdanövények említett jegyzékére korlátozni. |
| --- | --- |

(37)

A tudományos és szakmai ismeretek alapján, valamint a Hatóság által elvégzett, a károsítók jelentette kockázatok osztályozása (44) alapján különleges előírásokat kell megállapítani adott esetben egyes növényeknek az Unió területére történő behozatalára és az Unión belüli szállítására vonatkozóan, mivel valószínűleg az Aleurocanthus spiniferus (Quaintance), Popillia japonica Newman és Toxoptera citricida (Kirkaldy) károsítókat hordozzák, amely károsítók az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet II. mellékletének B. részében szerepelnek, mivel előfordulnak az Unió területén. Ezenkívül az Aleurocanthus spiniferus (Quaintance) polifág károsító, amely csak bizonyos gazdanövényekben fordul elő az Unió területén, ezért helyénvaló a vonatkozó különleges előírásokat kizárólag a gazdanövények említett jegyzékére korlátozni.

| (38) | A Geosmithia morbida Kolarík, Freeland, Utley & Tisserat és vektora, a Pityophthorus juglandis Blackman vonatkozásában a fa csomagolóanyagoknak az Unió területén belüli szállítására vonatkozó, az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendeletben meghatározott különleges előírást módosítani kell azzal a pontosítással, hogy az csak a Juglans L. és a Pterocarya Kunth faanyagából készült fa csomagolóanyagra vonatkozik. A növényútlevél kiállítására vonatkozó kötelezettséget el kell törölni, mivel az elfogadhatatlan terhet jelent valamennyi vállalkozó számára, tekintettel arra, hogy a károsító jelenleg korlátozott mértékben terjedt el az Unió területén. |
| --- | --- |

(38)

A Geosmithia morbida Kolarík, Freeland, Utley & Tisserat és vektora, a Pityophthorus juglandis Blackman vonatkozásában a fa csomagolóanyagoknak az Unió területén belüli szállítására vonatkozó, az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendeletben meghatározott különleges előírást módosítani kell azzal a pontosítással, hogy az csak a Juglans L. és a Pterocarya Kunth faanyagából készült fa csomagolóanyagra vonatkozik. A növényútlevél kiállítására vonatkozó kötelezettséget el kell törölni, mivel az elfogadhatatlan terhet jelent valamennyi vállalkozó számára, tekintettel arra, hogy a károsító jelenleg korlátozott mértékben terjedt el az Unió területén.

| (39) | A Pinales-taxonómiában bekövetkezett változások miatt a Pinales növényeire és faanyagára vonatkozó valamennyi hivatkozást a tűlevelű (Pinopsida) növényekre vagy tűlevelűek (Pinopsida) faanyagára való hivatkozásokkal kell felváltani. |
| --- | --- |

(39)

A Pinales-taxonómiában bekövetkezett változások miatt a Pinales növényeire és faanyagára vonatkozó valamennyi hivatkozást a tűlevelű (Pinopsida) növényekre vagy tűlevelűek (Pinopsida) faanyagára való hivatkozásokkal kell felváltani.

| (40) | Egyértelművé kell tenni, hogy a beporzásra szánt virágpor tekintetében ez a rendelet csak az ültetésre szánt pollenre alkalmazandó, mivel ez a fajta pollen növényegészségügyi kockázatot jelent, amely kockázatkezelési intézkedéseket tesz szükségessé. |
| --- | --- |

(40)

Egyértelművé kell tenni, hogy a beporzásra szánt virágpor tekintetében ez a rendelet csak az ültetésre szánt pollenre alkalmazandó, mivel ez a fajta pollen növényegészségügyi kockázatot jelent, amely kockázatkezelési intézkedéseket tesz szükségessé.

| (41) | Az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet I., II., IV–VIII. és X–XIV. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(41)

Az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet I., II., IV–VIII. és X–XIV. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (42) | Ez a rendelet 2022. április 11-től alkalmazandó. A Grapevine flavescence dorée phytoplasma károsítóval kapcsolatosan az ültetésre szánt növényekre vonatkozóan e rendelettel bevezetett intézkedéseket 2022. május 1-jétől kell alkalmazni. Erre az időszakra azért van szükség, hogy az illetékes hatóságok és a vállalkozók alkalmazkodni tudjanak az új követelményekhez, figyelembe véve az adott károsítóra vonatkozó éves felderítések időszakát. A Meloidogyne enterolobii és Euwallacea fornicatus sensu lato károsítókkal kapcsolatban e rendelettel bevezetett, valamennyi ültetésre szánt növényre vonatkozó intézkedéseket 2023. január 11-től kell alkalmazni. Ezekre az időszakokra azért van szükség, hogy az illetékes hatóságok és a vállalkozók alkalmazkodni tudjanak az új követelményekhez. |
| --- | --- |

(42)

Ez a rendelet 2022. április 11-től alkalmazandó. A Grapevine flavescence dorée phytoplasma károsítóval kapcsolatosan az ültetésre szánt növényekre vonatkozóan e rendelettel bevezetett intézkedéseket 2022. május 1-jétől kell alkalmazni. Erre az időszakra azért van szükség, hogy az illetékes hatóságok és a vállalkozók alkalmazkodni tudjanak az új követelményekhez, figyelembe véve az adott károsítóra vonatkozó éves felderítések időszakát. A Meloidogyne enterolobii és Euwallacea fornicatus sensu lato károsítókkal kapcsolatban e rendelettel bevezetett, valamennyi ültetésre szánt növényre vonatkozó intézkedéseket 2023. január 11-től kell alkalmazni. Ezekre az időszakokra azért van szükség, hogy az illetékes hatóságok és a vállalkozók alkalmazkodni tudjanak az új követelményekhez.

| (43) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(43)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet módosításai

Az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk (2) bekezdése a következő d) ponttal egészül ki:






  „d) | «pollen»: az (EU) 2016/2031 rendelet 2. cikke 1. k) pontja értelmében vett, ültetésre szánt pollen.” |
| --- | --- | --- |

1.

A 2. cikk (2) bekezdése a következő d) ponttal egészül ki:

„d)

«pollen»: az (EU) 2016/2031 rendelet 2. cikke 1. k) pontja értelmében vett, ültetésre szánt pollen.”

| 2. | Az I., a II., a IV–VIII. és a X–XIV. melléklet e rendelet mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

2.

Az I., a II., a IV–VIII. és a X–XIV. melléklet e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Hatályon kívül helyezés

A 98/109/EK és a 2002/757/EK határozat, valamint az (EU) 2020/885 és az (EU) 2020/1292 végrehajtási rendelet hatályát veszti.

3. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet 2022. április 11-től alkalmazandó. A melléklet 7. e) pontját azonban 2022. május 1-jétől, a melléklet 6. b) pontjának i. alpontját és 6. l) pontjának i. alpontját pedig 2023. január 11-től kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. december 14-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 317., 2016.11.23., 4. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelete (2019. november 28.) a növénykárosítókkal szembeni védekező intézkedésekről szóló (EU) 2016/2031 európai parlamenti és tanácsi rendelet egységes végrehajtási feltételeinek megállapításáról, valamint a 690/2008/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről és az (EU) 2018/2019 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról(HL L 319., 2019.12.10., 1. o.).

2

(3)  Scientific Opinion on the pest categorisation of non-EU Cicadomorpha vectors of Xylella spp. (Tudományos szakvélemény a nem uniós Xylella spp. Cicadomorpha vektorai károsítókategóriájáról.) EFSA Journal 2019;17(6):5736, 53 o. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2019.5736.

3

Cicadomorpha

Xylella

Xylella

Cicadomorpha

(4)  Scientific Opinion on the pest categorisation of non-EU Acleris spp. (Tudományos szakvélemény a nem uniós Acleris spp. károsítókategóriájáról.) EFSA Journal 2019;17(10):5856, 37 o. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2019.5856.

4

Acleris

Acleris

(5)  Scientific Opinion on the pest categorisation of non-EU Choristoneura spp. (Tudományos szakvélemény a nem uniós Choristoneura spp. károsítókategóriájáról.) EFSA Journal 2019;17(5):5671, 31 o. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2019.5671.

5

Choristoneura

Choristoneura

(6)  Pest categorisation of non-EU Margarodidae. (A nem uniós Margarodidae károsítókategóriája.) EFSA Journal 2019;17(4):5672, 42 o. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2019.5672.

6

(7)  Scientific Opinion on the pest categorisation of the Andean Potato Weevil (APW) complex (Coleoptera: Curculionidae) (Tudományos szakvélemény az Andean Potato Weevil (APW) komplex [Coleoptera: Curculionidae] károsítókategóriájáról.) EFSA Journal 2020;18(7):6176, 38 o. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020.6176.

7

Curculionidae

Curculionidae

(8)  Scientific Opinion on pest categorisation of Palm lethal yellowing phytoplasmas. (Tudományos szakvélemény a Palm lethal yellowing phytoplasmas károsítókategóriájáról.) EFSA Journal 017;15(10):5028, 27 o. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2017.5028.

8

(9)  Pest categorisation of non-EU Tephritidae. (A nem uniós Tephritidae károsítókategóriája.) EFSA Journal 2020;18(1):5931, 62 o. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020.5931

9

(10)  Az EFSA több tudományos szakvéleménye (2019, 2020)

10

(11)  Az EFSA több tudományos szakvéleménye (2019, 2020)

11

(12)  Scientific Opinion on the pest categorisation of non-EU Cicadomorpha vectors of Xylella spp. (Tudományos szakvélemény a nem uniós Xylella spp. Cicadomorpha vektorai károsítókategóriájáról.) EFSA Journal 2019;17(6):5736, 53 o. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2019.5736.

12

Cicadomorpha

Xylella

Xylella

Cicadomorpha

(13)  Scientific Opinion on the pest categorisation of Nemorimyza maculosa. (Tudományos szakvélemény a nem uniós Nemorimyza maculosa károsítókategóriájáról.) EFSA Journal 2020;18(3):6036, 29 o. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020.6036.

13

Nemorimyza maculosa

Nemorimyza maculosa

(14)  Scientific Opinion on the pest categorisation of Exomala orientalis. (Tudományos szakvélemény az Exomala orientalis károsítókategóriájáról). EFSA Journal 2020;18(4):6103, 29 o. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020.6103.

14

Exomala orientalis

Exomala orientalis

(15)  Scientific Opinion on the pest categorisation of Helicoverpa zea. (Tudományos szakvélemény a Helicoverpa zea károsítókategóriájáról.) EFSA Journal 2020;18(7):6177, 31 o. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020.6177.

15

Helicoverpa zea

Helicoverpa zea

(16)  Scientific Opinion on the pest categorisation of Stagonosporopsis andigena. (Tudományos szakvélemény a Stagonosporopsis andigena károsítókategóriájáról). EFSA Journal 2018;16(10):5441, 25 o. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2018.5441.

16

Stagonosporopsis andigena

Stagonosporopsis andigena

(17)  Scientific Opinion on the pest categorisation of Ripersiella hibisci. (Tudományos szakvélemény a Ripersiella hibisci károsítókategóriájáról). EFSA Journal 2020;18(6):6178, 28 o. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020.6178.

17

Ripersiella hibisci

Ripersiella hibisci

(18)  Scientific Opinion on the list of non-EU Scolytinae of coniferous hosts. (Tudományos szakvélemény a tűlevelű gazdanövények nem uniós Scolytinae károsítói jegyzékéről.) EFSA Journal 2020;18(1):5933, 56 o. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020.5933;

18

Scolytinae

Scolytinae

Scientific Opinion on the pest categorisation of non-EU Scolytinae of coniferous hosts. (Tudományos szakvélemény a tűlevelű gazdanövények nem uniós Scolytinae károsítóinak kategóriájáról.) EFSA Journal 2020;18(1):5934, 39 o. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020.5934 .

Scolytinae

Scolytinae

(19)  Scientific Opinion on pest categorisation of Witches’ broom disease of lime (Citrus aurantifolia) fitoplazma (Tudományos szakvélemény a zöldcitrom (Citrus aurantifolia) boszorkányseprűsödés fitoplazma károsítókategóriájáról). EFSA Journal 2017;15(10):5027, 22 o. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2017.5027.

19

Citrus aurantifolia

Citrus aurantifolia

(20)  Scientific Opinion on the list of non-EU phytoplasmas of Cydonia Mill., Fragaria L., Malus Mill., Prunus L., Pyrus L., Ribes L., Rubus L. and Vitis L. (Tudományos szakvélemény a Cydonia Mill., Fragaria L., Malus Mill., Prunus L., Pyrus L., Ribes L., Rubus L. és Vitis L. nem uniós fitoplazmáiról) EFSA Journal 2020;18(1):5930, 25 pp. https://doi.org/10.2903/j.efsa. 2020.5930.

20

Cydonia

Fragaria

Malus

Prunus

Pyrus

Ribes

Rubus

Vitis

Cydonia

Fragaria

Malus

Prunus

Pyrus

Ribes

Rubus

Vitis

Scientific Opinion on the pest categorisation of the non-EU phytoplasmas of Cydonia Mill., Fragaria L., Malus Mill., Prunus L., Pyrus L., Ribes L., Rubus L. and Vitis L. (Tudományos szakvélemény a Cydonia Mill., Fragaria L., Malus Mill., Prunus L., Pyrus L., Ribes L., Rubus L. és Vitis L. nem uniós fitoplazmáinak jegyzékéről). EFSA Journal 2020;18(1):5929, 97 o. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2020.5929.

Cydonia

Fragaria

Malus

Prunus

Pyrus

Ribes

Rubus

Vitis

Cydonia

Fragaria

Malus

Prunus

Pyrus

Ribes

Rubus

Vitis

(21)  Pest Risk Analysis for the Ambrosia* beetle Euwallacea sp. Including all the species within the genus Euwallacea that are morphologically similar to E.fornicatus, *Associated fungi: Fusarium sp. (E.g: F. ambrosium, Fusarium euwallaceae) or other possible symbionts. Spain, (2015). (Az Ambrosia* beetle Euwallacea sp. károsítóra vonatkozó kockázatelemzés, beleértve az Euwallacea nemhez tartozó összes fajt amelyek az E.fornicatushoz morfológiailag hasonlóak, * Kapcsolódó gombák: Fusarium sp. (pl. F. ambrosium, Fusarium euwallaceae) vagy más lehetséges szimbionták. Spanyolország (2015).)

21

Euwallacea

Euwallacea

E.fornicatus

Fusarium

F. ambrosium

Fusarium euwallaceae

Euwallacea

Euwallacea

E.fornicatushoz

Fusarium

ambrosium

Fusarium euwallaceae

(22)  Report of a Pest Risk Analysis for Euwallacea fornicatus sensu lato and Fusarium euwallaceae (Jelentés az Euwallacea fornicatus sensu lato és a Fusarium euwallaceae károsítóra vonatkozó kockázatelemzésről) EPPO (2017).

22

Euwallacea fornicatus sensu lato

Fusarium euwallaceae

Euwallacea fornicatus sensu lato

Fusarium euwallaceae

(23)  EPPO (2013) Pest risk analysis for Apriona germari, A. japonica, A. cinerea. (Az Apriona germari, A. japonica, A. cinerea károsítókra vonatkozó kockázatelemzés.)

23

Apriona germari

A. japonica

A. cinerea

Apriona germari

A. japonica

A. cinerea

(24)  EPPO (2017) Pest risk analysis for Ceratothripoides brunneus and C. claratris. (A Ceratothripoides brunneus és C. claratris károsítókra vonatkozó kockázatelemzés.)

24

Ceratothripoides brunneus

C. claratris

Ceratothripoides brunneus

C. claratris

(25)  EPPO (2018) Pest risk analysis for Massicus raddei. (A Massicus raddei károsítóra vonatkozó kockázatelemzés)

25

Massicus raddei

Massicus raddei

(26)  EPPO (2010) Pest risk analysis for Meloidogyne enterolobii. (A Meloidogyne enterolobii károsítóra vonatkozó kockázatelemzés.)

26

Meloidogyne enterolobii

Meloidogyne enterolobii

(27)  EPPO (2017) Pest risk analysis for Prodiplosis longifila. (A Prodiplosis longifila károsítóra vonatkozó kockázatelemzés.)

27

Prodiplosis longifila

Prodiplosis longifila

(28)  EPPO (2000) Pest risk analysis for Aeolesthes sarta. (Az Aeolesthes sarta károsítóra vonatkozó kockázatelemzés.)

28

Aeolesthes sarta.

Aeolesthes sarta

(29)  Az uniós vizsgálatköteles nemzárlati károsítók jegyzékének összeállítására szolgáló ajánlott módszertan. EPPO Bulletin (2017) 47(3), 551–558.

29

(30)  A Bizottság (EU) 2020/885 végrehajtási rendelete (2020. június 26.) a Pseudomonas syringae pv. actinidiae Takikawa, Serizawa, Ichikawa, Tsuyumu & Goto Unióba való behurcolásának és Unión belüli terjedésének megakadályozása érdekében hozott intézkedésekről (HL L 205., 2020.6.29., 9. o.).

30

Pseudomonas syringae

actinidiae

(31)  Scientific Opinion on the Pest Risk Analysis on Phytophthora ramorum prepared by the FP6 project RAPRA. (Tudományos szakvélemény a Phytophthora ramorum károsítóra vonatkozóan a 6. keretprogram RAPRA-projektje keretében készült kockázatelemzésről) EFSA Journal 2011;9(6):2186. [108 o.] doi:10.2903/j.efsa.2011.2186.

31

Phytophthora ramorum

Phytophthora ramorum

(32)  EPPO (2013) Pest risk management for Phytophthora kernoviae and Phytophthora ramorum (A Phytophthora kernoviae és a Phytophthora ramorum károsítók jelentette kockázatok kezelése).

32

Phytophthora kernoviae

Phytophthora ramorum

Phytophthora kernoviae

Phytophthora ramorum

(33)  A Bizottság 2002/757/EK határozata (2002. szeptember 19.) a Phytophthora ramorum Werres, De Cock & Man in 't Veld sp. nov. Közösségbe történő behurcolásának és a Közösségen belüli elterjedése elleni ideiglenes növény-egészségügyi szükségintézkedésekről (HL L 252., 2002.9.20., 37. o.).

33

Phytophthora ramorum

(34)  A Bizottság (EU) 2020/1292 végrehajtási rendelete (2020. szeptember 15.) az Agrilus planipennis Fairmaire Ukrajnából az Unióba való behurcolásának megakadályozása érdekében hozott intézkedésekről és az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet XI. mellékletének módosításáról (HL L 302., 2020.9.16., 20. o.).

34

Agrilus planipennis Fairmaire

(35)  Pest survey card on Agrilus planipennis. (Az Agrilus planipennis károsítófelderítési adatlapja) EFSA supporting publication 2020:EN-1945. 43 o. doi:10.2903/sp.efsa.2020.EN-1945.

35

Agrilus planipennis

Agrilus planipennis

(36)  EPPO (2009, felülvizsgálva 2017) Pest risk analysis for Bactrocera invadens (A Bactrocera invadens károsítóra vonatkozó kockázatelemzés).

36

Bactrocera invadens

Bactrocera invadens

(37)  EPPO (2017) Pest risk analysis for Bactrocera latifrons (A Bactrocera latifrons károsítóra vonatkozó kockázatelemzés); https://gd.eppo.int/taxon/DACULA.

37

Bactrocera latifrons

Bactrocera latifrons

(38)  Egy 2019. évi, a károsítókra vonatkozó kockázatértékelésről szóló, közzé nem tett jelentés.

38

(39)  A Bactrocera dorsalis károsítófelderítési adatlapja. EFSA supporting publication (kapcsolódó közlemény), 2019:EN-1714. 24 oldal; doi:10.2903/sp.efsa.2019.EN-1714.

39

Bactrocera dorsalis

A Bactrocera zonata károsítófelderítési adatlapja. EFSA supporting publication (kapcsolódó közlemény), 2021:EN-1999. 28 oldal; doi:10.2903/sp.efsa.2021.EN-1999.

Bactrocera zonata

(40)  Scientific Opinion on the pest categorisation of Eotetranychus lewisi. (Tudományos szakvélemény az Eotetranychus lewisi károsítókategóriájáról). EFSA Journal 2014;12(7):3776, 35 o. doi:10.2903/j.efsa.2014.3776;

40

Eotetranychus lewisi

Eotetranychus lewisi

Scientific Opinion on the pest categorisation of Stagonosporopsis andigena. (Tudományos szakvélemény a Stagonosporopsis andigena károsítókategóriájáról). EFSA Journal 2017;15(10):4878, 122 o. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2018.,5441.

Stagonosporopsis andigena

Stagonosporopsis andigena

(41)  Scientific Opinion on the risk assessment of the entry of Pantoea stewartii subsp. stewartii on maize seed imported by the EU from the USA. (Tudományos szakvélemény a Pantoea stewartii subsp. stewartii károsítónak az USA-ból az EU által importált kukoricaszemekkel történő bejutása kockázatának értékeléséről) EFSA Journal 2019;17(10):5851, 49 o. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2019.5851.

41

Pantoea stewartii

stewartii

Pantoea stewartii

stewartii

(42)  A Bizottság 98/109/EK határozata (1998. február 2.) Thaiföld tekintetében a Thrips palmi Karny károsító elterjedése elleni átmeneti, szükséghelyzeti intézkedések tagállamok által történő meghozatalának engedélyezéséről (HL L 27., 1998.2.3., 47. o.).

42

Thrips palmi

(43)  A Bizottság (EU) 2020/1577 végrehajtási rendelete (2020. szeptember 21.) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról (HL L 361., 2020.10.30., 1. o.).

43

(44)  Scientific Opinion on the pest categorisation of Aleurocanthus spp. (Tudományos szakvélemény az Aleurocanthus spp. károsítókategóriájáról.) EFSA Journal 2018; 16(10):5436, 31 o. doi.org/10.2903/j.efsa.2018.5436;

44

Aleurocanthus

Aleurocanthus

Scientific Opinion on the pest categorisation of Popillia japonica. (Tudományos szakvélemény a Popillia japonica károsítókategóriájáról). EFSA Journal 2018; 16(11):5438, 30 o. doi.org/10.2903/j.efsa.2018.5438;

Popillia japonica

Popillia japonica

Scientific Opinion on the pest categorisation of Stagonosporopsis andigena. (Tudományos szakvélemény a Toxoptera citricida károsítókategóriájáról). EFSA Journal 2018; 16(1):5103, 22 o. doi.org/10.2903/j.efsa.2018.5103.

Stagonosporopsis andigena

Toxoptera citricida

---

MELLÉKLET

Az (EU) 2019/2072 végrehajtási rendelet I., II., IV–VIII. és X–XIV. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az I. melléklet B. részében szereplő táblázat első oszlopa a következőképpen módosul:






  a) | a tizenegyedik sor szövegének helyébe a következő szöveg lép: | „XIII. MELLÉKLET, 5. pont
  Gabonavetőmagok”; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Az I. melléklet B. részében szereplő táblázat első oszlopa a következőképpen módosul:

a)

a tizenegyedik sor szövegének helyébe a következő szöveg lép:

„XIII. MELLÉKLET, 5. pont

Gabonavetőmagok”;

| b) | a tizenkettedik sor szövegének helyébe a következő szöveg lép: | „XIII. MELLÉKLET, 6. pont
  Zöldségvetőmagok”; |
| --- | --- | --- |

b)

a tizenkettedik sor szövegének helyébe a következő szöveg lép:

„XIII. MELLÉKLET, 6. pont

Zöldségvetőmagok”;

| c) | a tizenharmadik sor szövegének helyébe a következő szöveg lép: | „XIII. MELLÉKLET, 9. pont
  Olaj- és rostnövények vetőmagjai”. |
| --- | --- | --- |

c)

a tizenharmadik sor szövegének helyébe a következő szöveg lép:

„XIII. MELLÉKLET, 9. pont

Olaj- és rostnövények vetőmagjai”.

| 2. | A II. melléklet helyébe a következő szöveg lép:


  „II. MELLÉKLET
  Az uniós zárlati károsítók és kódjaik jegyzéke
  TARTALOMJEGYZÉK


  A. rész: Károsítók, amelyek előfordulása az Unió területén nem ismert









  1. | Baktériumok |
| --- | --- | --- |

2.

A II. melléklet helyébe a következő szöveg lép:

„II. MELLÉKLET

Az uniós zárlati károsítók és kódjaik jegyzéke

TARTALOMJEGYZÉK

A. rész: Károsítók, amelyek előfordulása az Unió területén nem ismert

1.

| 2. | Gombák és petespórás gombák |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rovarok és atkák |
| --- | --- |

3.

| 4. | Fonálférgek |
| --- | --- |

4.

| 5. | Parazita növények |
| --- | --- |

5.

| 6. | Vírusok, viroidok és fitoplazmák |
| --- | --- |

6.

B. rész: Az Unió területén előforduló károsítók

| 1. | Baktériumok |
| --- | --- |

1.

| 2. | Gombák és petespórás gombák |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rovarok és atkák |
| --- | --- |

3.

| 4. | Puhatestűek |
| --- | --- |

4.

| 5. | Fonálférgek |
| --- | --- |

5.

| 6. | Vírusok, viroidok és fitoplazmák |
| --- | --- |

6.

A. RÉSZ

| Károsítók, amelyek előfordulása az Unió területén nem ismert |
| --- |
| Zárlati károsítók és EPPO-kódjuk |
| 1. | Baktériumok |

Károsítók, amelyek előfordulása az Unió területén nem ismert

Zárlati károsítók és EPPO-kódjuk

1.

1.

Candidatus Liberibacter africanus [LIBEAF]

2.

Candidatus Liberibacter americanus [LIBEAM]

3.

Candidatus Liberibacter asiaticus [LIBEAS]

4.

Curtobacterium flaccumfaciens pv. flaccumfaciens (Hedges) Collins and Jones [CORBFL]

5.

Pantoea stewartii subsp. stewartii (Smith) Mergaert, Verdonck & Kersters [ERWIST]

6.

Ralstonia pseudosolanacearum Safni et al. [RALSPS]

7.

Ralstonia syzygii subsp. celebesensis Safni et al. [RALSSC]

8.

Ralstonia syzygii subsp. indonesiensis Safni et al.[RALSSI]

9.

Xanthomonas oryzae pv. oryzae (Ishiyama) Swings et al. [XANTOR]

10.

Xanthomonas oryzae pv. oryzicola (Fang et al.) Swings et al. [XANTTO]

11.

Xanthomonas citri pv. aurantifolii (Schaad et al.) Constantin et al. [XANTAU]

12.

Xanthomonas citri pv. citri (Hasse) Constantin et al. [XANTCI]

| 2. | Gombák és petespórás gombák |
| --- | --- |

2.

1.

Anisogramma anomala (Peck) E. Müller [CRSPAN]

2.

Apiosporina morbosa (Schwein.) Arx [DIBOMO]

3.

Atropellis spp. [1ATRPG]

4.

Botryosphaeria kuwatsukai (Hara) G.Y. Sun and E. Tanaka [PHYOPI]

5.

Bretziella fagacearum (Bretz) Z.W de Beer, T.A. Duong & M.J. Wingfield, comb. nov. [CERAFA]

6.

Chrysomyxa arctostaphyli Dietel [CHMYAR]

7.

Cronartium spp. [1CRONG], a Cronartium gentianeum (Thümen) [CRONGE], a Cronartium pini (Willdenow) Jørstad [ENDCPI] és a Cronartium ribicola Fischer [CRONRI] kivételével

8.

Davidsoniella virescens (R.W. Davidson) Z.W. de Beer, T.A. Duong & M.J. Wingfield [CERAVI]

9.

Elsinoë australis Bitanc. & Jenkins [ELSIAU]

10.

Elsinoë citricola X.L. Fan, R.W. Barreto & Crous [ELSICI ]

11.

Elsinoë fawcettii Bitanc. & Jenkins [ELSIFA]

12.

Fusarium oxysporum f. sp. albedinis (Kill. & Maire) W.L. Gordon [FUSAAL]

13.

Guignardia laricina (Sawada) W. Yamam& Kaz. Itô [GUIGLA]

14.

Gymnosporangium spp. [1GYMNG], kivéve:

Gymnosporangium amelanchieris E. Fisch. ex F. Kern [GYMNAM], Gymnosporangium atlanticum Guyot & Malençon [GYMNAT], Gymnosporangium clavariiforme (Wulfen) DC [GYMNCF], Gymnosporangium confusum Plowr. [GYMNCO], Gymnosporangium cornutum Arthur ex F. Kern [GYMNCR], Gymnosporangium fusisporum E. Fisch. [GYMNFS], Gymnosporangium gaeumannii H. Zogg [GYMNGA], Gymnosporangium gracile Pat. [GYMNGR], Gymnosporangium minus Crowell [GYMNMI], Gymnosporangium orientale P. Syd. & Syd. [GYMNOR], Gymnosporangium sabinae (Dicks.) G. Winter [GYMNFU], Gymnosporangium torminali-juniperini E. Fisch. [GYMNTJ], Gymnosporangium tremelloides R. Hartig [GYMNTR]

15.

Coniferiporia sulphurascens (Pilát) L.W. Zhou & Y.C. Dai [PHELSU]

16.

Coniferiporia weirii (Murrill) L.W. Zhou & Y.C. Dai [INONWE]

17.

Melampsora farlowii (Arthur) Davis [MELMFA]

18.

Melampsora medusae f. sp. tremuloidis Shain [MELMMT]

19.

Mycodiella laricis-leptolepidis (Kaz. Itô, K. Satô & M. Ota) Crous [MYCOLL]

20.

Neocosmospora ambrosia (Gadd & Loos) L. Lombard & Crous [FUSAAM]

21.

Neocosmospora euwallaceae (S. Freeman, Z. Mendel, T. Aoki & O’Donnell) Sandoval-Denis, L. Lombard & Crous [FUSAEW]

22.

Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa [GUIGCI]

23.

Phyllosticta solitaria Ellis & Everhart [PHYSSL]

24.

Phymatotrichopsis omnivora (Duggar) Hennebert [PHMPOM]

25.

Phytophthora ramorum (nem uniós izolátumok) Werres, De Cock & Man in 't Veld [PHYTRA]

26.

Pseudocercospora angolensis (T. Carvalho & O. Mendes) Crous & U. Braun [CERCAN]

27.

Pseudocercospora pini-densiflorae (Hori & Nambu) Deighton [CERSPD]

28.

Puccinia pittieriana Hennings [PUCCPT]

29.

Septoria malagutii E.T. Cline [SEPTLM]

30.

Sphaerulina musiva (Peck) Quaedvlieg, Verkley & Crous. [MYCOPP]

31.

Stagonosporopsis andigena (Turkensteen) Aveskamp, Gruyter & Verkley [PHOMAN]

32.

Stegophora ulmea (Fr.) Syd. & P. Syd [GNOMUL]

33.

Thecaphora solani (Thirumulachar & O'Brien) Mordue [THPHSO]

34.

Tilletia indica Mitra [NEOVIN]

35.

Venturia nashicola S. Tanaka & S. Yamamoto [VENTNA]

| 3. | Rovarok és atkák |
| --- | --- |

3.

1.

Acleris spp.:

| 1.1. | Acleris gloverana (Walsingham) [ACLRGL] |
| --- | --- |

1.1.

Acleris gloverana (Walsingham) [ACLRGL]

| 1.2. | Acleris issikii Oku [ACLRIS] |
| --- | --- |

1.2.

Acleris issikii Oku [ACLRIS]

| 1.3. | Acleris minuta (Robinson) [ACLRMI] |
| --- | --- |

1.3.

Acleris minuta (Robinson) [ACLRMI]

| 1.4. | Acleris nishidai Brown [ACLRNI] |
| --- | --- |

1.4.

Acleris nishidai Brown [ACLRNI]

| 1.5. | Acleris nivisellana (Walsingham) [ACLRNV] |
| --- | --- |

1.5.

Acleris nivisellana (Walsingham) [ACLRNV]

| 1.6. | Acleris robinsoniana (Forbes) [ACLRRO] |
| --- | --- |

1.6.

Acleris robinsoniana (Forbes) [ACLRRO]

| 1.7. | Acleris semipurpurana (Kearfott) [CROISE] |
| --- | --- |

1.7.

Acleris semipurpurana (Kearfott) [CROISE]

| 1.8. | Acleris senescens (Zeller) [ACLRSE] |
| --- | --- |

1.8.

Acleris senescens (Zeller) [ACLRSE]

| 1.9. | Acleris variana (Fernald) [ACLRVA] |
| --- | --- |

1.9.

Acleris variana (Fernald) [ACLRVA]

2.

Acrobasis pyrivorella (Matsumura) [NUMOPI]

3.

Agrilus anxius Gory [AGRLAX]

4.

Agrilus planipennis Fairmaire [AGRLPL]

5.

Aleurocanthus citriperdus Quaintance & Baker [ALECCT]

6.

Aleurocanthus woglumi Ashby [ALECWO]

7.

Andeszi burgonya-ormányosbogár komplex

| 7.1. | Phyrdenus muriceus Germar [PHRDMU] |
| --- | --- |

7.1.

Phyrdenus muriceus Germar [PHRDMU]

| 7.2. | Premnotrypes spp. [1PREMG] |
| --- | --- |

7.2.

Premnotrypes spp. [1PREMG]

| 7.3. | Rhigopsidius tucumanus Heller [RHGPTU] |
| --- | --- |

7.3.

Rhigopsidius tucumanus Heller [RHGPTU]

8.

Anthonomus bisignifer Schenkling [ANTHBI]

9.

Anthonomus eugenii Cano [ANTHEU]

10.

Anthonomus grandis (Boh.) [ANTHGR]

11.

Anthonomus quadrigibbus Say [TACYQU]

12.

Anthonomus signatus Say [ANTHSI]

13.

Apriona cinerea Chevrolat [APRICI]

14.

Apriona germari (Hope) [APRIGE]

15.

Apriona rugicollis Chevrolat [APRIJA]

16.

Arrhenodes minutus Drury [ARRHMI]

17.

Aschistonyx eppoi Inouye [ASCXEP]

18.

Bactericera cockerelli (Šulc.) [PARZCO]

19.

Bemisia tabaci Genn. (nem európai populációk), amelyek vírusok vektoraként ismeretesek [BEMITA]

20.

Carposina sasakii Matsumara [CARSSA]

21.

Ceratothripoides claratris (Shumsher) [CRTZCL]

22.

Choristoneura spp.:

| 22.1. | Choristoneura carnana Barnes & Busck [CHONCA] |
| --- | --- |

22.1.

Choristoneura carnana Barnes & Busck [CHONCA]

| 22.2. | Choristoneura conflictana Walker [ARCHCO] |
| --- | --- |

22.2.

Choristoneura conflictana Walker [ARCHCO]

| 22.3. | Choristoneura fumiferana Clemens [CHONFU] |
| --- | --- |

22.3.

Choristoneura fumiferana Clemens [CHONFU]

| 22.4. | Choristoneura lambertiana Busck [TORTLA] |
| --- | --- |

22.4.

Choristoneura lambertiana Busck [TORTLA]

| 22.5. | Choristoneura occidentalis biennis Freeman |
| --- | --- |

22.5.

Choristoneura occidentalis biennis Freeman

| 22.6. | Choristoneura occidentalis occidentalis Freeman [CHONOC] |
| --- | --- |

22.6.

Choristoneura occidentalis occidentalis Freeman [CHONOC]

| 22.7. | Choristoneura orae Freeman [CHONOR] |
| --- | --- |

22.7.

Choristoneura orae Freeman [CHONOR]

| 22.8. | Choristoneura parallela Robinson [CHONPA] |
| --- | --- |

22.8.

Choristoneura parallela Robinson [CHONPA]

| 22.9. | Choristoneura pinus Freeman [CHONPI] |
| --- | --- |

22.9.

Choristoneura pinus Freeman [CHONPI]

| 22.10. | Choristoneura retiniana Walsingham [CHONRE] |
| --- | --- |

22.10.

Choristoneura retiniana Walsingham [CHONRE]

| 22.11. | Choristoneura rosaceana Harris [CHONRO] |
| --- | --- |

22.11.

Choristoneura rosaceana Harris [CHONRO]

23.

Cicadomorpha, amelyek a Xylella fastidiosa (Wells et al.) [XYLEFA] vektoraiként ismeretesek:

| 23.1. | Acrogonia citrina Marucci [ACRGCI] |
| --- | --- |

23.1.

Acrogonia citrina Marucci [ACRGCI]

| 23.2. | Acrogonia virescens (Metcalf) [ACRGVI] |
| --- | --- |

23.2.

Acrogonia virescens (Metcalf) [ACRGVI]

| 23.3. | Aphrophora angulata Ball [APHRAN] |
| --- | --- |

23.3.

Aphrophora angulata Ball [APHRAN]

| 23.4. | Aphrophora permutata Uhler [APHRPE] |
| --- | --- |

23.4.

Aphrophora permutata Uhler [APHRPE]

| 23.5. | Bothrogonia ferruginea (Fabricius) [TETTFE] |
| --- | --- |

23.5.

Bothrogonia ferruginea (Fabricius) [TETTFE]

| 23.6. | Bucephalogonia xanthopis (Berg) |
| --- | --- |

23.6.

Bucephalogonia xanthopis (Berg)

| 23.7. | Clasteroptera achatina Germar |
| --- | --- |

23.7.

Clasteroptera achatina Germar

| 23.8. | Clasteroptera brunnea Ball |
| --- | --- |

23.8.

Clasteroptera brunnea Ball

| 23.9. | Cuerna costalis (Fabricius) [CUERCO] |
| --- | --- |

23.9.

Cuerna costalis (Fabricius) [CUERCO]

| 23.10. | Cuerna occidentalis Osman and Beamer [CUEROC] |
| --- | --- |

23.10.

Cuerna occidentalis Osman and Beamer [CUEROC]

| 23.11. | Cyphonia clavigera (Fabricius) |
| --- | --- |

23.11.

Cyphonia clavigera (Fabricius)

| 23.12. | Dechacona missionum Berg |
| --- | --- |

23.12.

Dechacona missionum Berg

| 23.13. | Dilobopterus costalimai Young [DLBPCO] |
| --- | --- |

23.13.

Dilobopterus costalimai Young [DLBPCO]

| 23.14. | Draeculacephala minerva Ball [DRAEMI] |
| --- | --- |

23.14.

Draeculacephala minerva Ball [DRAEMI]

| 23.15. | Draeculacephala sp. [1DRAEG] |
| --- | --- |

23.15.

Draeculacephala sp. [1DRAEG]

| 23.16. | Ferrariana trivittata Signoret |
| --- | --- |

23.16.

Ferrariana trivittata Signoret

| 23.17. | Fingeriana dubia Cavichioli |
| --- | --- |

23.17.

Fingeriana dubia Cavichioli

| 23.18. | Friscanus friscanus (Ball) |
| --- | --- |

23.18.

Friscanus friscanus (Ball)

| 23.19. | Graphocephala atropunctata (Signoret) [GRCPAT] |
| --- | --- |

23.19.

Graphocephala atropunctata (Signoret) [GRCPAT]

| 23.20. | Graphocephala confluens Uhler |
| --- | --- |

23.20.

Graphocephala confluens Uhler

| 23.21. | Graphocephala versuta (Say) [GRCPVE] |
| --- | --- |

23.21.

Graphocephala versuta (Say) [GRCPVE]

| 23.22. | Helochara delta Oman |
| --- | --- |

23.22.

Helochara delta Oman

| 23.23. | Homalodisca ignorata Melichar |
| --- | --- |

23.23.

Homalodisca ignorata Melichar

| 23.24. | Homalodisca insolita Walker [HOMLIN] |
| --- | --- |

23.24.

Homalodisca insolita Walker [HOMLIN]

| 23.25. | Homalodisca vitripennis (Germar) [HOMLTR] |
| --- | --- |

23.25.

Homalodisca vitripennis (Germar) [HOMLTR]

| 23.26. | Lepyronia quadrangularis (Say) [LEPOQU] |
| --- | --- |

23.26.

Lepyronia quadrangularis (Say) [LEPOQU]

| 23.27. | Macugonalia cavifrons (Stal) |
| --- | --- |

23.27.

Macugonalia cavifrons (Stal)

| 23.28. | Macugonalia leucomelas (Walker) |
| --- | --- |

23.28.

Macugonalia leucomelas (Walker)

| 23.29. | Molomea consolida Schroder |
| --- | --- |

23.29.

Molomea consolida Schroder

| 23.30. | Neokolla hyeroglyphica (Say) |
| --- | --- |

23.30.

Neokolla hyeroglyphica (Say)

| 23.31. | Neokolla severini DeLong |
| --- | --- |

23.31.

Neokolla severini DeLong

| 23.32. | Oncometopia facialis Signoret [ONCMFA] |
| --- | --- |

23.32.

Oncometopia facialis Signoret [ONCMFA]

| 23.33. | Oncometopia nigricans Walker [ONCMNI] |
| --- | --- |

23.33.

Oncometopia nigricans Walker [ONCMNI]

| 23.34. | Oncometopia orbona (Fabricius) [ONCMUN] |
| --- | --- |

23.34.

Oncometopia orbona (Fabricius) [ONCMUN]

| 23.35. | Oragua discoidula Osborn |
| --- | --- |

23.35.

Oragua discoidula Osborn

| 23.36. | Pagaronia confusa Oman |
| --- | --- |

23.36.

Pagaronia confusa Oman

| 23.37. | Pagaronia furcata Oman |
| --- | --- |

23.37.

Pagaronia furcata Oman

| 23.38. | Pagaronia trecedecempunctata Ball |
| --- | --- |

23.38.

Pagaronia trecedecempunctata Ball

| 23.39. | Pagaronia triunata Ball |
| --- | --- |

23.39.

Pagaronia triunata Ball

| 23.40. | Parathona gratiosa (Blanchard) |
| --- | --- |

23.40.

Parathona gratiosa (Blanchard)

| 23.41. | Plesiommata corniculata Young |
| --- | --- |

23.41.

Plesiommata corniculata Young

| 23.42. | Plesiommata mollicella Fowler |
| --- | --- |

23.42.

Plesiommata mollicella Fowler

| 23.43. | Poophilus costalis (Walker) [POOPCO] |
| --- | --- |

23.43.

Poophilus costalis (Walker) [POOPCO]

| 23.44. | Sibovia sagata (Signoret) |
| --- | --- |

23.44.

Sibovia sagata (Signoret)

| 23.45. | Sonesimia grossa (Signoret) |
| --- | --- |

23.45.

Sonesimia grossa (Signoret)

| 23.46. | Tapajosa rubromarginata (Signoret) |
| --- | --- |

23.46.

Tapajosa rubromarginata (Signoret)

| 23.47. | Xyphon flaviceps (Riley) [CARNFL] |
| --- | --- |

23.47.

Xyphon flaviceps (Riley) [CARNFL]

| 23.48. | Xyphon fulgida (Nottingham) [CARNFU] |
| --- | --- |

23.48.

Xyphon fulgida (Nottingham) [CARNFU]

| 23.49. | Xyphon triguttata (Nottingham) [CARNTR] |
| --- | --- |

23.49.

Xyphon triguttata (Nottingham) [CARNTR]

24.

Conotrachelus nenuphar (Herbst) [CONHNE]

25.

Dendrolimus sibiricus Chetverikov [DENDSI]

26.

Diabrotica barberi Smith and Lawrence [DIABLO]

27.

Diabrotica undecimpunctata howardi Barber [DIABUH]

28.

Diabrotica undecimpunctata undecimpunctata Mannerheim [DIABUN]

29.

Diabrotica virgifera zeae Krysan & Smith [DIABVZ]

30.

Diaphorina citri Kuwayana [DIAACI]

31.

Eotetranychus lewisi (McGregor) [EOTELE]

32.

Euwallacea fornicatus sensu lato [XYLBFO]

33.

Exomala orientalis (Waterhouse) [ANMLOR]

34.

Grapholita inopinata (Heinrich) [CYDIIN]

35.

Grapholita packardi Zeller [LASPPA]

36.

Grapholita prunivora (Walsh) [LASPPR]

37.

Helicoverpa zea (Boddie) [HELIZE]

38.

Hishimonus phycitis (Distant) [HISHPH]

39.

Keiferia lycopersicella (Walsingham) [GNORLY]

40.

Liriomyza sativae Blanchard [LIRISA]

41.

Listronotus bonariensis (Kuschel) [HYROBO]

42.

Lopholeucaspis japonica Cockerell [LOPLJA]

43.

Lycorma delicatula (White) [LYCMDE]

44.

Margarodidae:

| 44.1. | Dimargarodes meridionalis Morrison |
| --- | --- |

44.1.

Dimargarodes meridionalis Morrison

| 44.2. | Eumargarodes laingi Allsopp et al. [EUMGLA] |
| --- | --- |

44.2.

Eumargarodes laingi Allsopp et al. [EUMGLA]

| 44.3. | Eurhizococcus brasiliensis Jakubski [EURHBR] |
| --- | --- |

44.3.

Eurhizococcus brasiliensis Jakubski [EURHBR]

| 44.4. | Eurhizococcus colombianus Jakubski |
| --- | --- |

44.4.

Eurhizococcus colombianus Jakubski

| 44.5. | Margarodes capensis Giard [MARGCA] |
| --- | --- |

44.5.

Margarodes capensis Giard [MARGCA]

| 44.6. | Margarodes greeni Brain [MARGGR] |
| --- | --- |

44.6.

Margarodes greeni Brain [MARGGR]

| 44.7. | Margarodes prieskaensis (Jakubski) [MARGPR] |
| --- | --- |

44.7.

Margarodes prieskaensis (Jakubski) [MARGPR]

| 44.8. | Margarodes trimeni Brain [MARGTR] |
| --- | --- |

44.8.

Margarodes trimeni Brain [MARGTR]

| 44.9. | Margarodes vitis Reed [MARGVI] |
| --- | --- |

44.9.

Margarodes vitis Reed [MARGVI]

| 44.10. | Margarodes vredendalensis de Klerk [MARGVR] |
| --- | --- |

44.10.

Margarodes vredendalensis de Klerk [MARGVR]

| 44.11. | Porphyrophora tritici Sarkisov et al. [PORPTR] |
| --- | --- |

44.11.

Porphyrophora tritici Sarkisov et al. [PORPTR]

45.

Massicus raddei (Blessig) [MALLRA]

46.

Monochamus spp. (nem európai populációk) [1MONCG]

47.

Myndus crudus van Duzee [MYNDCR]

48.

Naupactus leucoloma Boheman [GRAGLE]

49.

Nemorimyza maculosa (Malloch) [AMAZMA]

50.

Neoleucinodes elegantalis (Guenée) [NEOLEL]

51.

Oemona hirta (Fabricius) [OEMOHI]

52.

Oligonychus perditus Pritchard and Baker [OLIGPD]

53.

Pissodes cibriani O'Brien [PISOCI]

54.

Pissodes fasciatus Leconte [PISOFA]

55.

Pissodes nemorensis Germar [PISONE]

56.

Pissodes nitidus Roelofs [PISONI]

57.

Pissodes punctatus Langor & Zhang [PISOPU]

58.

Pissodes strobi (Peck) [PISOST]

59.

Pissodes terminalis Hopping [PISOTE]

60.

Pissodes yunnanensis Langor & Zhang [PISOYU]

61.

Pissodes zitacuarense Sleeper [PISOZI]

62.

Polygraphus proximus Blandford [POLGPR]

63.

Prodiplosis longifila Gagné [PRDILO]

64.

Pseudopityophthorus minutissimus (Zimmermann) [PSDPMI]

65.

Pseudopityophthorus pruinosus (Eichhoff) [PSDPPR]

66.

Rhynchophorus palmarum (L.) [RHYCPA]

67.

Ripersiella hibisci Kawai and Takagi [RHIOHI]

68.

Saperda candida Fabricius [SAPECN]

69.

Scirtothrips aurantii Faure [SCITAU]

70.

Scirtothrips citri (Moulton) [SCITCI]

71.

Scirtothrips dorsalis Hood [SCITDO]

72.

Scolytinae spp. (non-European) [1SCOLF]

73.

Spodoptera eridania (Cramer) [PRODER]

74.

Spodoptera frugiperda (Smith) [LAPHFR]

75.

Spodoptera litura (Fabricus) [PRODLI]

76.

Tecia solanivora (Povolný) [TECASO]

77.

Tephritidae:

| 77.1. | Acidiella kagoshimensis (Miyake) |
| --- | --- |

77.1.

Acidiella kagoshimensis (Miyake)

| 77.2. | Acidoxantha bombacis de Meijere |
| --- | --- |

77.2.

Acidoxantha bombacis de Meijere

| 77.3. | Acroceratitis distincta (Zia) |
| --- | --- |

77.3.

Acroceratitis distincta (Zia)

| 77.4. | Adrama spp. [1ADRAG] |
| --- | --- |

77.4.

Adrama spp. [1ADRAG]

| 77.5. | Anastrepha spp. [1ANSTG] |
| --- | --- |

77.5.

Anastrepha spp. [1ANSTG]

| 77.6. | Anastrepha ludens (Loew) [ANSTLU] |
| --- | --- |

77.6.

Anastrepha ludens (Loew) [ANSTLU]

| 77.7. | Asimoneura pantomelas (Bezzi) |
| --- | --- |

77.7.

Asimoneura pantomelas (Bezzi)

| 77.8. | Austrotephritis protrusa (Hardy & Drew) |
| --- | --- |

77.8.

Austrotephritis protrusa (Hardy & Drew)

| 77.9. | Bactrocera spp. [1BCTRG] except Bactrocera oleae (Gmelin) [DACUOL] |
| --- | --- |

77.9.

Bactrocera spp. [1BCTRG] except Bactrocera oleae (Gmelin) [DACUOL]

| 77.10. | Bactrocera dorsalis (Hendel) [DACUDO] |
| --- | --- |

77.10.

Bactrocera dorsalis (Hendel) [DACUDO]

| 77.11. | Bactrocera latifrons (Hendel) [DACULA] |
| --- | --- |

77.11.

Bactrocera latifrons (Hendel) [DACULA]

| 77.12. | Bactrocera zonata (Saunders) [DACUZO] |
| --- | --- |

77.12.

Bactrocera zonata (Saunders) [DACUZO]

| 77.13. | Bistrispinaria fortis (Speiser) |
| --- | --- |

77.13.

Bistrispinaria fortis (Speiser)

| 77.14. | Bistrispinaria magniceps Bezzi |
| --- | --- |

77.14.

Bistrispinaria magniceps Bezzi

| 77.15. | Callistomyia flavilabris Hering |
| --- | --- |

77.15.

Callistomyia flavilabris Hering

| 77.16. | Campiglossa albiceps (Loew) |
| --- | --- |

77.16.

Campiglossa albiceps (Loew)

| 77.17. | Campiglossa californica (Novak) |
| --- | --- |

77.17.

Campiglossa californica (Novak)

| 77.18. | Campiglossa duplex (Becker) |
| --- | --- |

77.18.

Campiglossa duplex (Becker)

| 77.19. | Campiglossa reticulata (Becker) |
| --- | --- |

77.19.

Campiglossa reticulata (Becker)

| 77.20. | Campiglossa snowi (Hering) |
| --- | --- |

77.20.

Campiglossa snowi (Hering)

| 77.21. | Carpomya incompleta (Becker) [CARYIN] |
| --- | --- |

77.21.

Carpomya incompleta (Becker) [CARYIN]

| 77.22. | Carpomya pardalina (Bigot) [CARYPA] |
| --- | --- |

77.22.

Carpomya pardalina (Bigot) [CARYPA]

| 77.23. | Ceratitis spp. [1CERTG], a Ceratitis capitata (Wiedemann) [CERTCA] kivételével |
| --- | --- |

77.23.

Ceratitis spp. [1CERTG], a Ceratitis capitata (Wiedemann) [CERTCA] kivételével

| 77.24. | Craspedoxantha marginalis (Wiedemann) [CRSXMA] |
| --- | --- |

77.24.

Craspedoxantha marginalis (Wiedemann) [CRSXMA]

| 77.25. | Dacus spp. [1DACUG] |
| --- | --- |

77.25.

Dacus spp. [1DACUG]

| 77.26. | Dioxyna chilensis (Macquart) |
| --- | --- |

77.26.

Dioxyna chilensis (Macquart)

| 77.27. | Dirioxa pornia (Walker) [TRYEMU] |
| --- | --- |

77.27.

Dirioxa pornia (Walker) [TRYEMU]

| 77.28. | Euleia separata (Becker) |
| --- | --- |

77.28.

Euleia separata (Becker)

| 77.29. | Euphranta camelliae Hardy |
| --- | --- |

77.29.

Euphranta camelliae Hardy

| 77.30. | Euphranta canadensis (Loew) [EPOCCA] |
| --- | --- |

77.30.

Euphranta canadensis (Loew) [EPOCCA]

| 77.31. | Euphranta cassia Hancock and Drew |
| --- | --- |

77.31.

Euphranta cassia Hancock and Drew

| 77.32. | Euphranta japonica (Ito) [RHACJA] |
| --- | --- |

77.32.

Euphranta japonica (Ito) [RHACJA]

| 77.33. | Euphranta oshimensis Sun et al. |
| --- | --- |

77.33.

Euphranta oshimensis Sun et al.

| 77.34. | Eurosta solidaginis (Fitch) |
| --- | --- |

77.34.

Eurosta solidaginis (Fitch)

| 77.35. | Eutreta spp. [1EUTTG] |
| --- | --- |

77.35.

Eutreta spp. [1EUTTG]

| 77.36. | Gastrozona nigrifemur David & Hancock |
| --- | --- |

77.36.

Gastrozona nigrifemur David & Hancock

| 77.37. | Goedenia stenoparia (Steyskal) |
| --- | --- |

77.37.

Goedenia stenoparia (Steyskal)

| 77.38. | Gymnocarena spp. |
| --- | --- |

77.38.

Gymnocarena spp.

| 77.39. | Insizwa oblita Munro |
| --- | --- |

77.39.

Insizwa oblita Munro

| 77.40. | Marriottella exquisita Munro |
| --- | --- |

77.40.

Marriottella exquisita Munro

| 77.41. | Monacrostichus citricola Bezzi [MNAHCI] |
| --- | --- |

77.41.

Monacrostichus citricola Bezzi [MNAHCI]

| 77.42. | Neaspilota alba (Loew) |
| --- | --- |

77.42.

Neaspilota alba (Loew)

| 77.43. | Neaspilota reticulata Norrbom |
| --- | --- |

77.43.

Neaspilota reticulata Norrbom

| 77.44. | Paracantha trinotata (Foote) |
| --- | --- |

77.44.

Paracantha trinotata (Foote)

| 77.45. | Parastenopa limata (Coquillett) |
| --- | --- |

77.45.

Parastenopa limata (Coquillett)

| 77.46. | Paratephritis fukaii Shiraki |
| --- | --- |

77.46.

Paratephritis fukaii Shiraki

| 77.47. | Paratephritis takeuchii Ito |
| --- | --- |

77.47.

Paratephritis takeuchii Ito

| 77.48. | Paraterellia varipennis Coquillett |
| --- | --- |

77.48.

Paraterellia varipennis Coquillett

| 77.49. | Philophylla fossata (Fabricius) |
| --- | --- |

77.49.

Philophylla fossata (Fabricius)

| 77.50. | Procecidochares spp. [1PROIG] |
| --- | --- |

77.50.

Procecidochares spp. [1PROIG]

| 77.51. | Ptilona confinis (Walker) |
| --- | --- |

77.51.

Ptilona confinis (Walker)

| 77.52. | Ptilona persimilis Hendel |
| --- | --- |

77.52.

Ptilona persimilis Hendel

| 77.53. | Rhagoletis spp. [1RHAGG], a következők kivételével: Rhagoletis alternata (Fallén) [RHAGAL], Rhagoletis batava Hering [RHAGBA], Rhagoletis berberidis Klug, Rhagoletis cerasi L. [RHAGCE], a Rhagoletis cingulata (Loew) [RHAGCI], Rhagoletis completa Cresson [RHAGCO], Rhagoletis meigenii (Loew) [CERTME], Rhagoletis suavis (Loew) [RHAGSU], Rhagoletis zernyi Hendel |
| --- | --- |

77.53.

Rhagoletis spp. [1RHAGG], a következők kivételével: Rhagoletis alternata (Fallén) [RHAGAL], Rhagoletis batava Hering [RHAGBA], Rhagoletis berberidis Klug, Rhagoletis cerasi L. [RHAGCE], a Rhagoletis cingulata (Loew) [RHAGCI], Rhagoletis completa Cresson [RHAGCO], Rhagoletis meigenii (Loew) [CERTME], Rhagoletis suavis (Loew) [RHAGSU], Rhagoletis zernyi Hendel

| 77.54. | Rhagoletis pomonella (Walsh) [RHAGPO] |
| --- | --- |

77.54.

Rhagoletis pomonella (Walsh) [RHAGPO]

| 77.55. | Rioxoptilona dunlopi (van der Wulp) |
| --- | --- |

77.55.

Rioxoptilona dunlopi (van der Wulp)

| 77.56. | Sphaeniscus binoculatus (Bezzi) |
| --- | --- |

77.56.

Sphaeniscus binoculatus (Bezzi)

| 77.57. | Sphenella nigricornis Bezzi |
| --- | --- |

77.57.

Sphenella nigricornis Bezzi

| 77.58. | Strauzia [1STRAG] spp., kivéve Strauzia longipennis (Wiedemann)[STRALO] |
| --- | --- |

77.58.

Strauzia [1STRAG] spp., kivéve Strauzia longipennis (Wiedemann)[STRALO]

| 77.59. | Taomyia marshalli Bezzi |
| --- | --- |

77.59.

Taomyia marshalli Bezzi

| 77.60. | Tephritis leavittensis Blanc |
| --- | --- |

77.60.

Tephritis leavittensis Blanc

| 77.61. | Tephritis luteipes Merz |
| --- | --- |

77.61.

Tephritis luteipes Merz

| 77.62. | Tephritis ovatipennis Foote |
| --- | --- |

77.62.

Tephritis ovatipennis Foote

| 77.63. | Tephritis pura (Loew) |
| --- | --- |

77.63.

Tephritis pura (Loew)

| 77.64. | Toxotrypana curvicauda Gerstaecker [TOXTCU] |
| --- | --- |

77.64.

Toxotrypana curvicauda Gerstaecker [TOXTCU]

| 77.65. | Toxotrypana recurcauda Tigrero |
| --- | --- |

77.65.

Toxotrypana recurcauda Tigrero

| 77.66. | Trupanea bisetosa (Coquillett) |
| --- | --- |

77.66.

Trupanea bisetosa (Coquillett)

| 77.67. | Trupanea femoralis (Thomson) |
| --- | --- |

77.67.

Trupanea femoralis (Thomson)

| 77.68. | Trupanea wheeleri Curran |
| --- | --- |

77.68.

Trupanea wheeleri Curran

| 77.69. | Trypanocentra nigrithorax Malloch |
| --- | --- |

77.69.

Trypanocentra nigrithorax Malloch

| 77.70. | Trypeta flaveola Coquillett |
| --- | --- |

77.70.

Trypeta flaveola Coquillett

| 77.71. | Urophora christophi Loew |
| --- | --- |

77.71.

Urophora christophi Loew

| 77.72. | Xanthaciura insecta (Loew) |
| --- | --- |

77.72.

Xanthaciura insecta (Loew)

| 77.73. | Zacerata asparagi Coquillett |
| --- | --- |

77.73.

Zacerata asparagi Coquillett

| 77.74. | Zeugodacus spp. [1ZEUDG] |
| --- | --- |

77.74.

Zeugodacus spp. [1ZEUDG]

| 77.75. | Zonosemata electa (Say) [ZONOEL] |
| --- | --- |

77.75.

Zonosemata electa (Say) [ZONOEL]

78.

Thaumatotibia leucotreta (Meyrick) [ARGPLE]

79.

Thrips palmi Karny [THRIPL]

80.

Trirachys sartus Solsky [AELSSA]

81.

Unaspis citri (Comstock) [UNASCI]

| 4. | Fonálférgek |
| --- | --- |

4.

1.

Hirschmanniella spp. Luc & Goodey [1HIRSG], a következők kivételével:

Hirschmanniella behningi (Micoletzky) Luc & Goodey [HIRSBE], Hirschmanniella gracilis (de Man) Luc & Goodey [HIRSGR], Hirschmanniella halophila Sturhan & Hall [HIRSHA], Hirschmanniella loofi Sher [HIRSLO] ésHirschmanniella zostericola (Allgén) Luc & Goodey [HIRSZO]

2.

Longidorus diadecturus Eveleigh and Allen [LONGDI]

3.

Meloidogyne enterolobii Yang & Eisenback [MELGMY]

4.

Nacobbus aberrans (Thorne) Thorne and Allen [NACOBA]

5.

Xiphinema americanum Cobb sensu stricto [XIPHAA]

6.

Xiphinema bricolense Ebsary, Vrain & Graham [XIPHBC]

7.

Xiphinema californicum Lamberti & Bleve-Zacheo [XIPHCA]

8.

Xiphinema inaequale Khan et Ahmad [XIPHNA ]

9.

Xiphinema intermedium Lamberti & Bleve-Zacheo [XIPHIM]

10.

Xiphinema rivesi (nem európai populációk) Dalmasso [XIPHRI]

11.

Xiphinema tarjanense Lamberti & Bleve-Zacheo [XIPHTA]

| 5. | Parazita növények |
| --- | --- |

5.

1.

Arceuthobium spp. [1AREG], kivéve a következőket:

Arceuthobium azoricum Wiens & Hawksworth [AREAZ], Arceuthobium gambyi Fridl [AREGA] és Arceuthobium oxycedri DC. M. Bieb. [AREOX]

| 6. | Vírusok, viroidok és fitoplazmák |
| --- | --- |

6.

1.

Beet curly top virus [BCTV00]

2.

Begomovírusok, kivéve a következőket:

Abutilon mosaic virus [ABMV00], Papaya leaf crumple virus [PALCRV], Sweet potato leaf curl virus [SPLCV0], Tomato leaf curl New Delhi Virus [TOLCND], Tomato yellow leaf curl virus [TYLCV0], Tomato yellow leaf curl Sardinia virus [TYLCSV], Tomato yellow leaf curl Malaga virus [TYLCMA], Tomato yellow leaf curl Axarquia virus [TYLCAX]

3.

Black raspberry latent virus [TSVBL0]

4.

Candidatus Phytoplasma aurantifolia-referenciatörzs [PHYPAF]

5.

Chrysanthemum stem necrosis virus [CSNV00]

6.

Citrus leprosis viruses [CILV00]:

| 6.1. | CiLV-C [CILVC0] |
| --- | --- |

6.1.

CiLV-C [CILVC0]

| 6.2. | CiLV-C2 [CILVC2] |
| --- | --- |

6.2.

CiLV-C2 [CILVC2]

| 6.3. | HGSV-2 [HGSV20] |
| --- | --- |

6.3.

HGSV-2 [HGSV20]

| 6.4. | Citrus strain of OFV [OFV00] (citrus strain) |
| --- | --- |

6.4.

Citrus strain of OFV [OFV00] (citrus strain)

| 6.5. | CiLV-N sensu novo |
| --- | --- |

6.5.

CiLV-N sensu novo

| 6.6. | Citrus chlorotic spot virus |
| --- | --- |

6.6.

Citrus chlorotic spot virus

7.

Citrus tristeza virus (nem uniós izolátumok) [CTV000]

8.

Coconut cadang-cadang viroid [CCCVD0]

9.

Cowpea mild mottle virus [CPMMV0]

10.

Lettuce infectious yellows virus [LIYV00]

11.

Melon yellowing-associated virus [MYAV00]

12.

Palm lethal yellowing phytoplasmas [PHYP56]:

| 12.1. | Candidatus Phytoplasma cocostanzania – 16SrIV-C alcsoport |
| --- | --- |

12.1.

Candidatus Phytoplasma cocostanzania – 16SrIV-C alcsoport

| 12.2. | Candidatus Phytoplasma palmae – 16SrIV-A, 16SrIV-B, 16SrIV-D, 16SrIV-E, 16SrIV-F alcsoportok |
| --- | --- |

12.2.

Candidatus Phytoplasma palmae – 16SrIV-A, 16SrIV-B, 16SrIV-D, 16SrIV-E, 16SrIV-F alcsoportok

| 12.3. | Candidatus Phytoplasma palmicola – 16SrXXII-A |
| --- | --- |

12.3.

Candidatus Phytoplasma palmicola – 16SrXXII-A

| 12.4. | Candidatus Phytoplasma palmicola-rokon 16SrXXII-B törzs |
| --- | --- |

12.4.

Candidatus Phytoplasma palmicola-rokon 16SrXXII-B törzs

| 12.5. | A pálma letális sárgaságát okozó új Candidatus Phytoplasma a 16SrIV csoportból – „Bogia coconut syndrome” |
| --- | --- |

12.5.

A pálma letális sárgaságát okozó új Candidatus Phytoplasma a 16SrIV csoportból – „Bogia coconut syndrome”

13.

Satsuma dwarf virus [SDV000]

14.

Squash vein yellowing virus [SQVYVX]

15.

Sweet potato chlorotic stunt virus [SPCSV0]

16.

Sweet potato mild mottle virus [SPMMV0]

17.

Tobacco ringspot virus [TRSV00]

18.

Tomato chocolate virus [TOCHV0]

19.

Tomato marchitez virus [TOANV0]

20.

Tomato mild mottle virus [TOMMOV]

21.

Tomato ringspot virus [TORSV0]

22.

A Cydonia Mill., Fragaria L., Malus Mill., Prunus L., Pyrus L., Ribes L., Rubus L. és Vitis L. vírusai, viroidjai és fitoplazmái:

| 22.1. | American plum line pattern virus [APLPV0] |
| --- | --- |

22.1.

American plum line pattern virus [APLPV0]

| 22.2. | Apple fruit crinkle viroid [AFCVD0] |
| --- | --- |

22.2.

Apple fruit crinkle viroid [AFCVD0]

| 22.3. | Apple necrotic mosaic virus |
| --- | --- |

22.3.

Apple necrotic mosaic virus

| 22.4. | Buckland valley grapevine yellows phytoplasma [PHYP77] |
| --- | --- |

22.4.

Buckland valley grapevine yellows phytoplasma [PHYP77]

| 22.5. | Blueberry leaf mottle virus [BLMOV0] |
| --- | --- |

22.5.

Blueberry leaf mottle virus [BLMOV0]

| 22.6. | Candidatus Phytoplasma aurantifolia-rokontörzsek (Pear decline Taiwan II, Crotalaria witches’ broom phytoplasma, Sweet potato little leaf phytoplasma [PHYP39]) |
| --- | --- |

22.6.

Candidatus Phytoplasma aurantifolia-rokontörzsek (Pear decline Taiwan II, Crotalaria witches’ broom phytoplasma, Sweet potato little leaf phytoplasma [PHYP39])

| 22.7. | Candidatus Phytoplasma australiense Davis et al. [PHYPAU] (referenciatörzs) |
| --- | --- |

22.7.

Candidatus Phytoplasma australiense Davis et al. [PHYPAU] (referenciatörzs)

| 22.8. | Candidatus Phytoplasma fraxini (referenciatörzs) Griffiths et al. [PHYPFR] |
| --- | --- |

22.8.

Candidatus Phytoplasma fraxini (referenciatörzs) Griffiths et al. [PHYPFR]

| 22.9. | Candidatus Phytoplasma hispanicum (referenciatörzs) Davis et al. [PHYP07] |
| --- | --- |

22.9.

Candidatus Phytoplasma hispanicum (referenciatörzs) Davis et al. [PHYP07]

| 22.10. | Candidatus Phytoplasma phoenicium [PHYPPH] |
| --- | --- |

22.10.

Candidatus Phytoplasma phoenicium [PHYPPH]

| 22.11. | Candidatus Phytoplasma pruni-rokontörzs (North American grapevine yellows, NAGYIII) Davis et al. |
| --- | --- |

22.11.

Candidatus Phytoplasma pruni-rokontörzs (North American grapevine yellows, NAGYIII) Davis et al.

| 22.12. | Candidatus Phytoplasma pyri-rokontörzs (Peach yellow leaf roll) Norton et al. |
| --- | --- |

22.12.

Candidatus Phytoplasma pyri-rokontörzs (Peach yellow leaf roll) Norton et al.

| 22.13. | Candidatus Phytoplasma ziziphi (referenciatörzs) Jung et al. [PHYPZI] |
| --- | --- |

22.13.

Candidatus Phytoplasma ziziphi (referenciatörzs) Jung et al. [PHYPZI]

| 22.14. | Cherry rasp leaf virus (CRLV) [CRLV00] |
| --- | --- |

22.14.

Cherry rasp leaf virus (CRLV) [CRLV00]

| 22.15. | Cherry rosette virus |
| --- | --- |

22.15.

Cherry rosette virus

| 22.16. | Cherry rusty mottle associated virus [CRMAV0] |
| --- | --- |

22.16.

Cherry rusty mottle associated virus [CRMAV0]

| 22.17. | Cherry twisted leaf associated virus [CTLAV0] |
| --- | --- |

22.17.

Cherry twisted leaf associated virus [CTLAV0]

| 22.18. | Grapevine berry inner necrosis virus [GINV00] |
| --- | --- |

22.18.

Grapevine berry inner necrosis virus [GINV00]

| 22.19. | Grapevine red blotch virus [GRBAV0] |
| --- | --- |

22.19.

Grapevine red blotch virus [GRBAV0]

| 22.20. | Grapevine vein-clearing virus [GVCV00] |
| --- | --- |

22.20.

Grapevine vein-clearing virus [GVCV00]

| 22.21. | Peach mosaic virus [PCMV00] |
| --- | --- |

22.21.

Peach mosaic virus [PCMV00]

| 22.22. | Peach rosette mosaic virus [PRMV00] |
| --- | --- |

22.22.

Peach rosette mosaic virus [PRMV00]

| 22.23. | Raspberry latent virus [RPLV00] |
| --- | --- |

22.23.

Raspberry latent virus [RPLV00]

| 22.24. | Raspberry leaf curl virus [RLCV00] |
| --- | --- |

22.24.

Raspberry leaf curl virus [RLCV00]

| 22.25. | Strawberry chlorotic fleck-associated virus |
| --- | --- |

22.25.

Strawberry chlorotic fleck-associated virus

| 22.26. | Strawberry leaf curl virus |
| --- | --- |

22.26.

Strawberry leaf curl virus

| 22.27. | Strawberry necrotic shock virus [SNSV00] |
| --- | --- |

22.27.

Strawberry necrotic shock virus [SNSV00]

| 22.28. | Temperate fruit decay-associated virus |
| --- | --- |

22.28.

Temperate fruit decay-associated virus

23.

A Solanum tuberosum L. és más gumóképző Solanum-fajok vírusai, viroidjai és fitoplazmái:

| 23.1. | Andean potato latent virus [APLV00] |
| --- | --- |

23.1.

Andean potato latent virus [APLV00]

| 23.2. | Andean potato mild mosaic virus [APMMV0] |
| --- | --- |

23.2.

Andean potato mild mosaic virus [APMMV0]

| 23.3. | Andean potato mottle virus [APMOV0] |
| --- | --- |

23.3.

Andean potato mottle virus [APMOV0]

| 23.4. | Candidatus Phytoplasma americanum |
| --- | --- |

23.4.

Candidatus Phytoplasma americanum

| 23.5. | Candidatus Phytoplasma aurantifolia–related strains (GD32; St_JO_10, 14, 17; PPT-SA; Rus-343F; PPT-GTO29, -GTO30, -SINTV; Potato Huayao Survey 2; Potato hair sprouts) |
| --- | --- |

23.5.

Candidatus Phytoplasma aurantifolia–related strains (GD32; St_JO_10, 14, 17; PPT-SA; Rus-343F; PPT-GTO29, -GTO30, -SINTV; Potato Huayao Survey 2; Potato hair sprouts)

| 23.6. | Candidatus Phytoplasma fragariae-rokontörzsek (YN-169, YN-10G) |
| --- | --- |

23.6.

Candidatus Phytoplasma fragariae-rokontörzsek (YN-169, YN-10G)

| 23.7. | Candidatus Phytoplasma pruni-rokontörzsek (Clover yellow edge, Potato purple top Akpot7, MT117, Akpot6; PPT-COAHP, -GTOP) |
| --- | --- |

23.7.

Candidatus Phytoplasma pruni-rokontörzsek (Clover yellow edge, Potato purple top Akpot7, MT117, Akpot6; PPT-COAHP, -GTOP)

| 23.8. | Chilli leaf curl virus [CHILCU] |
| --- | --- |

23.8.

Chilli leaf curl virus [CHILCU]

| 23.9. | Potato black ringspot virus [PBRSV0] |
| --- | --- |

23.9.

Potato black ringspot virus [PBRSV0]

| 23.10. | Potato virus B [PVB000] |
| --- | --- |

23.10.

Potato virus B [PVB000]

| 23.11. | Potato virus H [PVH000] |
| --- | --- |

23.11.

Potato virus H [PVH000]

| 23.12. | Potato virus P [PVP000] |
| --- | --- |

23.12.

Potato virus P [PVP000]

| 23.13. | Potato virus T [PVT000] |
| --- | --- |

23.13.

Potato virus T [PVT000]

| 23.14. | Potato yellow dwarf virus [PYDV00] |
| --- | --- |

23.14.

Potato yellow dwarf virus [PYDV00]

| 23.15. | Potato yellow mosaic virus [PYMV00] |
| --- | --- |

23.15.

Potato yellow mosaic virus [PYMV00]

| 23.16. | Potato yellow vein virus [PYVV00] |
| --- | --- |

23.16.

Potato yellow vein virus [PYVV00]

| 23.17. | Potato yellowing virus [PYV000] |
| --- | --- |

23.17.

Potato yellowing virus [PYV000]

| 23.18. | Tomato mosaic Havana virus [THV000] |
| --- | --- |

23.18.

Tomato mosaic Havana virus [THV000]

| 23.19. | Tomato mottle Taino virus [TOMOTV] |
| --- | --- |

23.19.

Tomato mottle Taino virus [TOMOTV]

| 23.20. | Tomato severe rugose virus [TOSRV0] |
| --- | --- |

23.20.

Tomato severe rugose virus [TOSRV0]

| 23.21. | Tomato yellow vein streak virus [TOYVSV] |
| --- | --- |

23.21.

Tomato yellow vein streak virus [TOYVSV]

| 23.22. | A Potato virus S, Potato virus X, valamint a Potato leafroll virus [PVS000], [PVX000] és [PLRV00] burgonyavírusok nem uniós izolátumai |
| --- | --- |

23.22.

A Potato virus S, Potato virus X, valamint a Potato leafroll virus [PVS000], [PVX000] és [PLRV00] burgonyavírusok nem uniós izolátumai

B. RÉSZ

| Az Unió területén ismerten előforduló károsítók |
| --- |
| Zárlati károsítók és EPPO-kódjuk |
| 1. | Baktériumok |

Az Unió területén ismerten előforduló károsítók

Zárlati károsítók és EPPO-kódjuk

1.

1.

Clavibacter sepedonicus (Spieckermann és Kottho) Nouioui et al. [CORBSE]

2.

Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. Emend. Safni et al. [RALSSL]

3.

Xylella fastidiosa (Wells et al.) [XYLEFA]

| 2. | Gombák és petespórás gombák |
| --- | --- |

2.

1.

Ceratocystis platani (J. M. Walter) Engelbr. & T. C. Harr [CERAFP]

2.

Fusarium circinatum Nirenberg & O’Donnell [GIBBCI]

3.

Geosmithia morbida Kolarík, Freeland, Utley & Tisserat [GEOHMO]

4.

Synchytrium endobioticum (Schilb.) Percival [SYNCEN]

| 3. | Rovarok és atkák |
| --- | --- |

3.

1.

Aleurocanthus spiniferus (Quaintance) [ALECSN]

2.

Anoplophora chinensis (Thomson) [ANOLCN]

3.

Anoplophora glabripennis (Motschulsky) [ANOLGL]

4.

Aromia bungii (Faldermann) [AROMBU]

5.

Pityophthorus juglandis Blackman [PITOJU]

6.

Popillia japonica Newman [POPIJA]

7.

Toxoptera citricida (Kirkaldy) [TOXOCI]

8.

Trioza erytreae Del Guercio [TRIZER]

| 4. | Puhatestűek |
| --- | --- |

4.

1.

Pomacea (Perry) [1POMAG]

| 5. | Fonálférgek |
| --- | --- |

5.

1.

Bursaphelenchus xylophilus (Steiner és Bührer) Nickle et al. [BURSXY]

2.

Globodera pallida (Stone) Behrens [HETDPA]

3.

Globodera rostochiensis (Wollenweber) Behrens [HETDRO]

4.

Meloidogyne chitwoodi Golden et al. [MELGCH]

5.

Meloidogyne fallax Karssen [MELGFA]

| 6. | Vírusok, viroidok és fitoplazmák |
| --- | --- |

6.

1.

Grapevine flavescence dorée phytoplasma [PHYP64]

2.

Tomato leaf curl New Delhi virus [TOLCND]

| 3. | A IV. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | a tartalomjegyzék a következő sorral egészül ki:

  „M. rész Az Actinidia Lindl. gyümölcstermő növényeinek vetőmagoktól eltérő szaporítóanyagait és gyümölcstermesztésre szánt ültetvényanyagait érintő vizsgálatköteles nemzárlati károsítók”; |
| --- | --- | --- |

3.

A IV. melléklet a következőképpen módosul:

a)

a tartalomjegyzék a következő sorral egészül ki:

„M. rész Az Actinidia Lindl. gyümölcstermő növényeinek vetőmagoktól eltérő szaporítóanyagait és gyümölcstermesztésre szánt ültetvényanyagait érintő vizsgálatköteles nemzárlati károsítók”;

Actinidia

| b) | A D. rész a következőképpen módosul:






  i. | a „Baktériumok” című táblázat első és második sora közé a következő sor kerül beillesztésre:







  „Pseudomonas syringae pv. actinidiae Takikawa, Serizawa, Ichikawa, Tsuyumu & Goto [PSDMAK] | Ültetésre szánt növények, a vetőmagok kivételével

  Actinidia Lindl. | 0 %”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

A D. rész a következőképpen módosul:

i.

a „Baktériumok” című táblázat első és második sora közé a következő sor kerül beillesztésre:

„Pseudomonas syringae pv. actinidiae Takikawa, Serizawa, Ichikawa, Tsuyumu & Goto [PSDMAK]

Pseudomonas syringae

actinidiae

Ültetésre szánt növények, a vetőmagok kivételével

Actinidia Lindl.

Actinidia

0 %”;

| ii. | a „Gombák és petespórás gombák” című táblázat negyedik és ötödik sora közé a következő sor kerül beillesztésre:







  „Phytophthora ramorum (uniós izolátumok) Werres, De Cock & Man in 't Veld [PHYTRA] | Ültetésre szánt növények a pollen és a vetőmagok kivételével

  Camellia L., Castanea sativa Mill., Fraxinus excelsior L., Larix decidua Mill., Larix kaempferi (Lamb.) Carrière, Larix × eurolepis A. Henry, Pseudotsuga menziesii (Mirb.) Franco, Quercus cerris L., Quercus ilex L., Quercus rubra L., Rhododendron L. az R. simsii L. kivételével, Viburnum L. | 0 %”; |
| --- | --- | --- | --- |

ii.

a „Gombák és petespórás gombák” című táblázat negyedik és ötödik sora közé a következő sor kerül beillesztésre:

„Phytophthora ramorum (uniós izolátumok) Werres, De Cock & Man in 't Veld [PHYTRA]

Phytophthora ramorum

Ültetésre szánt növények a pollen és a vetőmagok kivételével

Camellia L., Castanea sativa Mill., Fraxinus excelsior L., Larix decidua Mill., Larix kaempferi (Lamb.) Carrière, Larix × eurolepis A. Henry, Pseudotsuga menziesii (Mirb.) Franco, Quercus cerris L., Quercus ilex L., Quercus rubra L., Rhododendron L. az R. simsii L. kivételével, Viburnum L.

Camellia

Castanea sativa

Fraxinus excelsior

Larix decidua

Larix kaempferi

Larix × eurolepis

Pseudotsuga menziesii

Quercus cerris

Quercus ilex

Quercus rubra

Rhododendron

R. simsii

Viburnum

0 %”;

| c) | az E. rész helyébe a következő szöveg lép:

  ”E. RÉSZ

  A vetőmagoktól eltérő erdészeti szaporítóanyagokat érintő vizsgálatköteles nemzárlati károsítók









  Gombák és petespórás gombák |
| --- | --- |
| Vizsgálatköteles nemzárlati károsítók vagy az azok által okozott tünetek | Ültetésre szánt növények (nemzetség vagy faj) | Az érintett erdészeti szaporítóanyagokra vonatkozó küszöbérték |
| Cryphonectria parasitica (Murrill) Barr [ENDOPA] | Ültetésre szánt növények, a vetőmagok kivételével

  Castanea sativa Mill. | 0 % |
| Dothistroma pini Hulbary [DOTSPI] | Ültetésre szánt növények, a vetőmagok kivételével

  Pinus L. | 0 % |
| Dothistroma septosporum (Dorogin) Morelet [SCIRPI] | Ültetésre szánt növények, a vetőmagok kivételével

  Pinus L. | 0 % |
| Lecanosticta acicola (von Thümen) Sydow [SCIRAC] | Ültetésre szánt növények, a vetőmagok kivételével

  Pinus L. | 0 % |
| Phytophthora ramorum (uniós izolátumok) Werres, De Cock & Man in 't Veld | Ültetésre szánt növények, a pollen és a vetőmagok kivételével

  Castanea sativa Mill., Fraxinus excelsior L., Larix decidua Mill., Larix kaempferi (Lamb.) Carrière, Larix × eurolepis A. Henry, Pseudotsuga menziesii (Mirb.) Franco, Quercus cerris L., Quercus ilex L., Quercus rubra L. | 0 %”; |

c)

az E. rész helyébe a következő szöveg lép:

”E. RÉSZ

A vetőmagoktól eltérő erdészeti szaporítóanyagokat érintő vizsgálatköteles nemzárlati károsítók

A vetőmagoktól eltérő erdészeti szaporítóanyagokat érintő vizsgálatköteles nemzárlati károsítók

Gombák és petespórás gombák

Gombák és petespórás gombák

Vizsgálatköteles nemzárlati károsítók vagy az azok által okozott tünetek

Ültetésre szánt növények (nemzetség vagy faj)

Az érintett erdészeti szaporítóanyagokra vonatkozó küszöbérték

Cryphonectria parasitica (Murrill) Barr [ENDOPA]

Cryphonectria parasitica

Ültetésre szánt növények, a vetőmagok kivételével

Castanea sativa Mill.

Castanea sativa

0 %

Dothistroma pini Hulbary [DOTSPI]

Dothistroma pini

Ültetésre szánt növények, a vetőmagok kivételével

Pinus L.

Pinus

0 %

Dothistroma septosporum (Dorogin) Morelet [SCIRPI]

Dothistroma septosporum

Ültetésre szánt növények, a vetőmagok kivételével

Pinus L.

Pinus

0 %

Lecanosticta acicola (von Thümen) Sydow [SCIRAC]

Lecanosticta acicola

Ültetésre szánt növények, a vetőmagok kivételével

Pinus L.

Pinus

0 %

Phytophthora ramorum (uniós izolátumok) Werres, De Cock & Man in 't Veld

Phytophthora ramorum

Ültetésre szánt növények, a pollen és a vetőmagok kivételével

Castanea sativa Mill., Fraxinus excelsior L., Larix decidua Mill., Larix kaempferi (Lamb.) Carrière, Larix × eurolepis A. Henry, Pseudotsuga menziesii (Mirb.) Franco, Quercus cerris L., Quercus ilex L., Quercus rubra L.

Castanea sativa

Fraxinus excelsior

Larix decidua

Larix kaempferi

Larix × eurolepis

Pseudotsuga menziesii

Quercus cerris

Quercus ilex

Quercus rubra

0 %”;

| d) | az F. részben a „Rovarok és atkák” alatt a táblázat második és harmadik sora helyébe a következő lép:







  „Bruchus pisorum (Linnaeus) [BRCHPI] | Pisum sativum L. | 0 % |
| --- | --- | --- | --- |
| Bruchus rufimanus Boheman [BRCHRU] | Vicia faba L. | 0 %” |

d)

az F. részben a „Rovarok és atkák” alatt a táblázat második és harmadik sora helyébe a következő lép:

„Bruchus pisorum (Linnaeus) [BRCHPI]

Bruchus pisorum

Pisum sativum L.

Pisum sativum

0 %

Bruchus rufimanus Boheman [BRCHRU]

Bruchus rufimanus

Vicia faba L.

Vicia faba

0 %”

| e) | a J. rész a következőképpen módosul:






  i. | a táblázat „Gombák és petespórás gombák” című részében a huszonkettedik és a huszonharmadik sor közé a következő sor kerül beillesztésre:







  „Phytophthora ramorum (uniós izolátumok) Werres, De Cock & Man in 't Veld [PHYTRA] | Ültetésre szánt növények a pollen és a vetőmagok kivételével

  Castanea sativa Mill., Vaccinium L. | 0 %”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

e)

a J. rész a következőképpen módosul:

i.

a táblázat „Gombák és petespórás gombák” című részében a huszonkettedik és a huszonharmadik sor közé a következő sor kerül beillesztésre:

„Phytophthora ramorum (uniós izolátumok) Werres, De Cock & Man in 't Veld [PHYTRA]

Phytophthora ramorum

Ültetésre szánt növények a pollen és a vetőmagok kivételével

Castanea sativa Mill., Vaccinium L.

Castanea sativa

Vaccinium

0 %”;

| ii. | a táblázat „Vírusok, viroidok, vírusszerű betegségek és fitoplazmák” című részében a huszonegyedik sort törölni kell; |
| --- | --- |

ii.

a táblázat „Vírusok, viroidok, vírusszerű betegségek és fitoplazmák” című részében a huszonegyedik sort törölni kell;

| f) | az L részben a következő táblázat kerül beillesztésre a „Gombák és petespórás gombák” táblázat után:







  ”Vírusok, viroidok, vírusszerű betegségek és fitoplazmák |
| --- | --- |
| Citrus bark cracking viroid [CBCVD0] | Ültetésre szánt növények a pollen és a vetőmagok kivételével

  Humulus lupulus L. | 0 %”; |

f)

az L részben a következő táblázat kerül beillesztésre a „Gombák és petespórás gombák” táblázat után:

”Vírusok, viroidok, vírusszerű betegségek és fitoplazmák

Vírusok, viroidok, vírusszerű betegségek és fitoplazmák

Citrus bark cracking viroid [CBCVD0]

Ültetésre szánt növények a pollen és a vetőmagok kivételével

Humulus lupulus L.

Humulus lupulus

0 %”;

| g) | a melléklet a következő résszel egészül ki:

  „M. RÉSZ

  Az Actinidia Lindl. gyümölcstermő növényeinek vetőmagoktól eltérő szaporítóanyagait és gyümölcstermesztésre szánt ültetvényanyagait érintő vizsgálatköteles nemzárlati károsítók









  Baktériumok |
| --- | --- |
| Vizsgálatköteles nemzárlati károsítók vagy az azok által okozott tünetek | Ültetésre szánt növények (nemzetség vagy faj) | Az érintett gyümölcstermő növények szaporítóanyagaira és ültetvényanyagaira vonatkozó küszöbérték |
| Pseudomonas syringae pv. actinidiae Takikawa, Serizawa, Ichikawa, Tsuyumu & Goto [PSDMAK] | Actinidia Lindl. | 0%”. |

g)

a melléklet a következő résszel egészül ki:

„M. RÉSZ

Az Actinidia Lindl. gyümölcstermő növényeinek vetőmagoktól eltérő szaporítóanyagait és gyümölcstermesztésre szánt ültetvényanyagait érintő vizsgálatköteles nemzárlati károsítók

Az Actinidia

Baktériumok

Baktériumok

Vizsgálatköteles nemzárlati károsítók vagy az azok által okozott tünetek

Ültetésre szánt növények (nemzetség vagy faj)

Az érintett gyümölcstermő növények szaporítóanyagaira és ültetvényanyagaira vonatkozó küszöbérték

Pseudomonas syringae pv. actinidiae Takikawa, Serizawa, Ichikawa, Tsuyumu & Goto [PSDMAK]

Pseudomonas syringae

actinidiae

Actinidia Lindl.

Actinidia

0%”.

| 4. | Az V. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | a tartalomjegyzék a következő sorral egészül ki:

  „K. rész: A vizsgálatköteles nemzárlati károsítóknak az Actinidia Lindl. gyümölcstermő növényeinek vetőmagoktól eltérő szaporítóanyagain és gyümölcstermesztésre szánt ültetvényanyagain való megjelenésének megelőzését célzó intézkedések”; |
| --- | --- | --- |

4.

Az V. melléklet a következőképpen módosul:

a)

a tartalomjegyzék a következő sorral egészül ki:

„K. rész: A vizsgálatköteles nemzárlati károsítóknak az Actinidia Lindl. gyümölcstermő növényeinek vetőmagoktól eltérő szaporítóanyagain és gyümölcstermesztésre szánt ültetvényanyagain való megjelenésének megelőzését célzó intézkedések”;

Actinidia

| b) | a C. rész a következőképpen módosul:






  i. | a táblázat „Baktériumok” című részében az első és a második sor közé a következő sor kerül beillesztésre:







  ”Pseudomonas syringae pv. actinidiae Takikawa, Serizawa, Ichikawa, Tsuyumu & Goto [PSDMAK] | Ültetésre szánt növények, a vetőmagok kivételével

  Actinidia Lindl. | a) | a növényeket olyan területeken termesztették, amelyeket az illetékes hatóság a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban a Pseudomonas syringae pv. actinidiae károsítótól mentesnek nyilvánított; vagy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

a C. rész a következőképpen módosul:

i.

a táblázat „Baktériumok” című részében az első és a második sor közé a következő sor kerül beillesztésre:

”Pseudomonas syringae pv. actinidiae Takikawa, Serizawa, Ichikawa, Tsuyumu & Goto [PSDMAK]

Pseudomonas syringae

actinidiae

Ültetésre szánt növények, a vetőmagok kivételével

Actinidia Lindl.

Actinidia

a)

a növényeket olyan területeken termesztették, amelyeket az illetékes hatóság a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban a Pseudomonas syringae pv. actinidiae károsítótól mentesnek nyilvánított; vagy

Pseudomonas syringae

actinidiae

| b) | i. | a Pseudomonas syringae pv. actinidiae tüneteit a legutóbbi teljes vegetációs időszakban nem észlelték a növényeken; vagy |
| --- | --- | --- |

b)

i.

a Pseudomonas syringae pv. actinidiae tüneteit a legutóbbi teljes vegetációs időszakban nem észlelték a növényeken; vagy

Pseudomonas syringae

actinidiae

| ii. | a termesztési helyen a Pseudomonas syringae pv. actinidiae által okozott tüneteket legfeljebb a növények 1 %-án észlelték, és az érintett növényeket, valamint a közvetlen közelükben található, tüneteket mutató növényeket azonnal gyökerestől eltávolították és megsemmisítették, továbbá
  a fennmaradó tünetmentes növények reprezentatív hányadát mintavételnek és laboratóriumi vizsgálatnak vetették alá a Pseudomonas syringae pv. actinidiae tekintetében, és a károsítótól mentesnek találták; |
| --- | --- |

ii.

a termesztési helyen a Pseudomonas syringae pv. actinidiae által okozott tüneteket legfeljebb a növények 1 %-án észlelték, és az érintett növényeket, valamint a közvetlen közelükben található, tüneteket mutató növényeket azonnal gyökerestől eltávolították és megsemmisítették, továbbá

Pseudomonas syringae

actinidiae

a fennmaradó tünetmentes növények reprezentatív hányadát mintavételnek és laboratóriumi vizsgálatnak vetették alá a Pseudomonas syringae pv. actinidiae tekintetében, és a károsítótól mentesnek találták;

Pseudomonas syringae

actinidiae

és

a növényeket a piaci értékesítést megelőzően szúrópróbaszerű mintavételnek és laboratóriumi vizsgálatnak vetették alá a Pseudomonas syringae pv. actinidiae tekintetében, és a károsítótól mentesnek találták.”;

Pseudomonas syringae

actinidiae

| ii. | a táblázat „Gombák és petespórás gombák” című részében a második és a harmadik sor közé a következő sor kerül beillesztésre:







  ”Phytophthora ramorum (uniós izolátumok) Werres, De Cock & Man in 't Veld | Camellia L., Castanea sativa Mill., Fraxinus excelsior L., Larix decidua Mill., Larix kaempferi (Lamb.) Carrière, Larix × eurolepis A. Henry, Pseudotsuga menziesii (Mirb.) Franco, Quercus cerris L., Quercus ilex L., Quercus rubra L., Rhododendron L., az R. simsii L. kivételével, Viburnum L. | a) | a növényeket olyan területeken termesztették, amelyeket az illetékes hatóság a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban a Phytophthora ramorum (uniós izolátumok) károsítótól mentesnek nyilvánított; vagy |
| --- | --- | --- | --- | --- |

ii.

a táblázat „Gombák és petespórás gombák” című részében a második és a harmadik sor közé a következő sor kerül beillesztésre:

”Phytophthora ramorum (uniós izolátumok) Werres, De Cock & Man in 't Veld

Phytophthora ramorum

Camellia L., Castanea sativa Mill., Fraxinus excelsior L., Larix decidua Mill., Larix kaempferi (Lamb.) Carrière, Larix × eurolepis A. Henry, Pseudotsuga menziesii (Mirb.) Franco, Quercus cerris L., Quercus ilex L., Quercus rubra L., Rhododendron L., az R. simsii L. kivételével, Viburnum L.

Camellia

Castanea sativa

Fraxinus excelsior

Larix decidua

Larix kaempferi

Larix × eurolepis

Pseudotsuga menziesii

Quercus cerris

Quercus ilex

Quercus rubra

Rhododendron

R. simsii

Viburnum

a)

a növényeket olyan területeken termesztették, amelyeket az illetékes hatóság a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban a Phytophthora ramorum (uniós izolátumok) károsítótól mentesnek nyilvánított; vagy

Phytophthora ramorum

| b) | a termesztési helyen a legutóbbi teljes vegetációs időszakban nem észleltek a gazdanövényeken a Phytophthora ramorum (uniós izolátumok) okozta tüneteket; vagy |
| --- | --- |

b)

a termesztési helyen a legutóbbi teljes vegetációs időszakban nem észleltek a gazdanövényeken a Phytophthora ramorum (uniós izolátumok) okozta tüneteket; vagy

Phytophthora ramorum

| c) | i. | a termesztési helyen a Phytophthora ramorum (uniós izolátumok) okozta tüneteket mutató növényeket, valamint a tüneteket mutató anyag 2 méteres körzetében található összes növényt gyökerestől eltávolították és megsemmisítették, beleértve a hozzátapadt talajt is;
  és |
| --- | --- | --- |

c)

i.

a termesztési helyen a Phytophthora ramorum (uniós izolátumok) okozta tüneteket mutató növényeket, valamint a tüneteket mutató anyag 2 méteres körzetében található összes növényt gyökerestől eltávolították és megsemmisítették, beleértve a hozzátapadt talajt is;

Phytophthora ramorum

és

| ii. | a tüneteket mutató növények 10 méteres körzetében található valamennyi gazdanövény és az érintett tételből fennmaradó növények esetében:






  — | a tüneteket mutató növények észlelését követő három hónapon belül az említett növényeken nem figyeltek meg a Phytophthora ramorum (uniós izolátumok) okozta tüneteket legalább két, a károsító kimutatásához megfelelő időpontban végzett ellenőrzés során, és e három hónapos időszak alatt nem végeztek a Phytophthora ramorum (uniós izolátumok) okozta tüneteket csökkentő kezeléseket, és |
| --- | --- | --- |

ii.

a tüneteket mutató növények 10 méteres körzetében található valamennyi gazdanövény és az érintett tételből fennmaradó növények esetében:

—

a tüneteket mutató növények észlelését követő három hónapon belül az említett növényeken nem figyeltek meg a Phytophthora ramorum (uniós izolátumok) okozta tüneteket legalább két, a károsító kimutatásához megfelelő időpontban végzett ellenőrzés során, és e három hónapos időszak alatt nem végeztek a Phytophthora ramorum (uniós izolátumok) okozta tüneteket csökkentő kezeléseket, és

Phytophthora ramorum

Phytophthora ramorum

| — | az említett három hónapos időszak után: |
| --- | --- |

—

az említett három hónapos időszak után:

| — | a termesztési helyen az említett növényeken nem észleltek a Phytophthora ramorum (uniós izolátumok) okozta tüneteket, vagy |
| --- | --- |

—

a termesztési helyen az említett növényeken nem észleltek a Phytophthora ramorum (uniós izolátumok) okozta tüneteket, vagy

Phytophthora ramorum

| — | a szállításra szánt növények reprezentatív mintáját laboratóriumi vizsgálatnak vetették alá és a Phytophthora ramorum (uniós izolátumok) károsítótól mentesnek találták; |
| --- | --- |

—

a szállításra szánt növények reprezentatív mintáját laboratóriumi vizsgálatnak vetették alá és a Phytophthora ramorum (uniós izolátumok) károsítótól mentesnek találták;

Phytophthora ramorum

és

| iii. | a termőhelyen minden más növény esetében:






  — | a termesztési helyen az említett növényeken nem észleltek a Phytophthora ramorum (uniós izolátumok) okozta tüneteket, vagy |
| --- | --- | --- |

iii.

a termőhelyen minden más növény esetében:

—

a termesztési helyen az említett növényeken nem észleltek a Phytophthora ramorum (uniós izolátumok) okozta tüneteket, vagy

Phytophthora ramorum

| — | a szállításra szánt növények reprezentatív mintáját laboratóriumi vizsgálatnak vetették alá és a Phytophthora ramorum (uniós izolátumok) károsítótól mentesnek találták.”; |
| --- | --- |

—

a szállításra szánt növények reprezentatív mintáját laboratóriumi vizsgálatnak vetették alá és a Phytophthora ramorum (uniós izolátumok) károsítótól mentesnek találták.”;

Phytophthora ramorum

| iii. | a táblázat „Rovarok és atkák” című részének harmadik sorában a harmadik oszlop helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | „a növényeket teljes életük során olyan területen nevelték, amelyről az illetékes hivatalos szerv a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban megállapította, hogy mentes a Rhynchophorus ferrugineus (Olivier) károsítótól; vagy |
| --- | --- | --- |

iii.

a táblázat „Rovarok és atkák” című részének harmadik sorában a harmadik oszlop helyébe a következő szöveg lép:

„a)

„a növényeket teljes életük során olyan területen nevelték, amelyről az illetékes hivatalos szerv a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban megállapította, hogy mentes a Rhynchophorus ferrugineus (Olivier) károsítótól; vagy

Rhynchophorus ferrugineus

| b) | a növényeket a szállításukat megelőző két évben az Unión belül olyan termesztési helyen nevelték, amelyet a Rhynchophorus ferrugineus (Olivier) behurcolása ellen fizikailag teljesen elszigeteltek, vagy az Unión belül olyan termőhelyen nevelték, ahol az említett károsító tekintetében megfelelő megelőző kezeléseket alkalmaztak; és |
| --- | --- |

b)

a növényeket a szállításukat megelőző két évben az Unión belül olyan termesztési helyen nevelték, amelyet a Rhynchophorus ferrugineus (Olivier) behurcolása ellen fizikailag teljesen elszigeteltek, vagy az Unión belül olyan termőhelyen nevelték, ahol az említett károsító tekintetében megfelelő megelőző kezeléseket alkalmaztak; és

Rhynchophorus ferrugineus

| c) | a növényeket legalább négyhavonta vizuális vizsgálatnak vetették alá, amely igazolta, hogy az adott anyag a Rhynchophorus ferrugineus (Olivier) károsítótól mentes.”; |
| --- | --- |

c)

a növényeket legalább négyhavonta vizuális vizsgálatnak vetették alá, amely igazolta, hogy az adott anyag a Rhynchophorus ferrugineus (Olivier) károsítótól mentes.”;

Rhynchophorus ferrugineus

| iv. | a táblázat „Vírusok, viroidok, vírusszerű betegségek és fitoplazmák” című részének harmadik sorában a harmadik oszlop helyébe a következő lép:






  „a) | a növények vizuális vizsgálatnak alávetett, és Candidatus Phytoplasma pyri Seemüller & Schneider okozta tünetektől mentesnek talált anyanövényektől származnak; és |
| --- | --- | --- |

iv.

a táblázat „Vírusok, viroidok, vírusszerű betegségek és fitoplazmák” című részének harmadik sorában a harmadik oszlop helyébe a következő lép:

„a)

a növények vizuális vizsgálatnak alávetett, és Candidatus Phytoplasma pyri Seemüller & Schneider okozta tünetektől mentesnek talált anyanövényektől származnak; és

Candidatus

| b) | i. | a növényeket olyan területen termesztették, amelyeket az illetékes hatóság a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban a Candidatus Phytoplasma pyri Seemüller & Schneider károsítótól mentesnek nyilvánított; vagy |
| --- | --- | --- |

b)

i.

a növényeket olyan területen termesztették, amelyeket az illetékes hatóság a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban a Candidatus Phytoplasma pyri Seemüller & Schneider károsítótól mentesnek nyilvánított; vagy

Candidatus

| ii. | a növényeket olyan termesztési helyen nevelték, amelyet a legutóbbi teljes vegetációs időszakban végzett vizuális vizsgálattal a károsítótól mentesnek találtak, és annak közvetlen közelében a tüneteket mutató növényeket azonnal gyökerestől eltávolították és megsemmisítették; |
| --- | --- |

ii.

a növényeket olyan termesztési helyen nevelték, amelyet a legutóbbi teljes vegetációs időszakban végzett vizuális vizsgálattal a károsítótól mentesnek találtak, és annak közvetlen közelében a tüneteket mutató növényeket azonnal gyökerestől eltávolították és megsemmisítették;

vagy

| c) | a legutóbbi három vegetációs időszakban megfelelő időpontokban végzett vizuális vizsgálatok során a termesztés helyén és annak közvetlen közelében a Candidatus Phytoplasma pyri Seemüller & Schneider tünetit mutató növényeket azonnal gyökerestől eltávolították és megsemmisítették.”; |
| --- | --- |

c)

a legutóbbi három vegetációs időszakban megfelelő időpontokban végzett vizuális vizsgálatok során a termesztés helyén és annak közvetlen közelében a Candidatus Phytoplasma pyri Seemüller & Schneider tünetit mutató növényeket azonnal gyökerestől eltávolították és megsemmisítették.”;

Candidatus

| v. | a D. rész helyébe a következő szöveg lép:

  „D. RÉSZ

  A vizsgálatköteles nemzárlati károsítók vetőmagoktól eltérő erdészeti szaporítóanyagokon való megjelenésének megelőzését célzó intézkedések

  Az illetékes hatóság vagy az illetékes hatóság felügyelete alá tartozó vállalkozó ellenőrzéseket végez, illetve bármely egyéb intézkedést megtesz az alábbi táblázat harmadik oszlopában foglalt, érintett vizsgálatköteles nemzárlati károsítókra és ültetésre szánt növényekre vonatkozó követelmények teljesülésének biztosítása érdekében.








  Gombák és petespórás gombák |
| --- | --- |
| Vizsgálatköteles nemzárlati károsítók vagy az azok által okozott tünetek | Ültetésre szánt növények | Követelmények |
| Cryphonectria parasitica (Murrill) Barr | Ültetésre szánt növények, a vetőmagok kivételével

  Castanea sativa Mill. | a) | az erdészeti szaporítóanyag olyan területekről származik, amelyet az illetékes hatóság a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban a Cryphonectria parasitica (Murrill) Barr károsítótól mentesnek nyilvánított; vagy |

v.

a D. rész helyébe a következő szöveg lép:

„D. RÉSZ

A vizsgálatköteles nemzárlati károsítók vetőmagoktól eltérő erdészeti szaporítóanyagokon való megjelenésének megelőzését célzó intézkedések

A vizsgálatköteles nemzárlati károsítók vetőmagoktól eltérő erdészeti szaporítóanyagokon való megjelenésének megelőzését célzó intézkedések

Az illetékes hatóság vagy az illetékes hatóság felügyelete alá tartozó vállalkozó ellenőrzéseket végez, illetve bármely egyéb intézkedést megtesz az alábbi táblázat harmadik oszlopában foglalt, érintett vizsgálatköteles nemzárlati károsítókra és ültetésre szánt növényekre vonatkozó követelmények teljesülésének biztosítása érdekében.

Gombák és petespórás gombák

Gombák és petespórás gombák

Vizsgálatköteles nemzárlati károsítók vagy az azok által okozott tünetek

Ültetésre szánt növények

Követelmények

Cryphonectria parasitica (Murrill) Barr

Cryphonectria parasitica

Ültetésre szánt növények, a vetőmagok kivételével

Castanea sativa Mill.

Castanea sativa

a)

az erdészeti szaporítóanyag olyan területekről származik, amelyet az illetékes hatóság a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban a Cryphonectria parasitica (Murrill) Barr károsítótól mentesnek nyilvánított; vagy

Cryphonectria parasitica (Murrill) Barr

| b) | a termesztési helyen a legutóbbi teljes vegetációs időszakban nem észleltek a Cryphonectria parasitica (Murrill) Barr okozta tüneteket; vagy |
| --- | --- |

b)

a termesztési helyen a legutóbbi teljes vegetációs időszakban nem észleltek a Cryphonectria parasitica (Murrill) Barr okozta tüneteket; vagy

Cryphonectria parasitica

| c) | a termesztési helyen a Cryphonectria parasitica (Murrill) Barr okozta tüneteket mutató erdészeti szaporítóanyagot gyökerestől eltávolították, a fennmaradó szaporítóanyagokat hetenként ellenőrizték, és a termesztési helyen a szaporítóanyag szállítása előtti legalább három hétben nem észleltek a Cryphonectria parasitica (Murrill) Barr okozta tüneteket. |
| --- | --- |

c)

a termesztési helyen a Cryphonectria parasitica (Murrill) Barr okozta tüneteket mutató erdészeti szaporítóanyagot gyökerestől eltávolították, a fennmaradó szaporítóanyagokat hetenként ellenőrizték, és a termesztési helyen a szaporítóanyag szállítása előtti legalább három hétben nem észleltek a Cryphonectria parasitica (Murrill) Barr okozta tüneteket.

Cryphonectria parasitica

Cryphonectria parasitica

Dothistroma pini Hulbary,

Dothistroma pini

Dothistroma septosporum (Dorogin) Morelet

Dothistroma septosporum

Lecanosticta acicola (von Thümen) Sydow

Lecanosticta acicola

Ültetésre szánt növények, a vetőmagok kivételével

Pinus L.

Pinus

| a) | az erdészeti szaporítóanyag olyan területekről származik, amelyet az illetékes hatóság a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban a Dothistroma pini Hulbary, Dothistroma septosporum (Dorogin) Morelet és Lecanosticta acicola (von Thümen) Sydow károsítótól mentesnek nyilvánított; vagy |
| --- | --- |

a)

az erdészeti szaporítóanyag olyan területekről származik, amelyet az illetékes hatóság a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban a Dothistroma pini Hulbary, Dothistroma septosporum (Dorogin) Morelet és Lecanosticta acicola (von Thümen) Sydow károsítótól mentesnek nyilvánított; vagy

Dothistroma pini

Dothistroma septosporum

Lecanosticta acicola

| b) | a termesztési helyen vagy annak közvetlen közelében a legutóbbi teljes vegetációs ciklus kezdete óta nem észlelték a Dothistroma pini Hulbary, Dothistroma septosporum (Dorogin) Morelet vagy Lecanosticta acicola (von Thümen) Sydow okozta tűlevél-elhalás tüneteit; vagy |
| --- | --- |

b)

a termesztési helyen vagy annak közvetlen közelében a legutóbbi teljes vegetációs ciklus kezdete óta nem észlelték a Dothistroma pini Hulbary, Dothistroma septosporum (Dorogin) Morelet vagy Lecanosticta acicola (von Thümen) Sydow okozta tűlevél-elhalás tüneteit; vagy

Dothistroma pini

Dothistroma septosporum

Lecanosticta acicola

| c) | a termesztési helyen megfelelő kezeléseket végeztek a Dothistroma pini Hulbary, Dothistroma septosporum (Dorogin) Morelet vagy Lecanosticta acicola (von Thümen) Sydow okozta tűlevél-elhalás ellen, a növényeket a szállítás előtt vizuális vizsgálatnak vetették alá, és azokat a tűlevél-elhalás tüneteitől mentesnek találták. |
| --- | --- |

c)

a termesztési helyen megfelelő kezeléseket végeztek a Dothistroma pini Hulbary, Dothistroma septosporum (Dorogin) Morelet vagy Lecanosticta acicola (von Thümen) Sydow okozta tűlevél-elhalás ellen, a növényeket a szállítás előtt vizuális vizsgálatnak vetették alá, és azokat a tűlevél-elhalás tüneteitől mentesnek találták.

Dothistroma pini

Dothistroma septosporum

Lecanosticta acicola

Phytophthora ramorum (uniós izolátumok) Werres, De Cock & Man in 't Veld

Phytophthora ramorum

Ültetésre szánt növények, a pollen és a vetőmagok kivételével

Castanea sativa Mill., Fraxinus excelsior L., Larix decidua Mill., Larix kaempferi (Lamb.) Carrière, Larix × eurolepis A. Henry, Pseudotsuga menziesii (Mirb.) Franco, Quercus cerris L., Quercus ilex L., Quercus rubra L.

Castanea sativa

Fraxinus excelsior

Larix decidua

Larix kaempferi

Larix × eurolepis

Pseudotsuga menziesii

Quercus cerris

Quercus ilex

Quercus rubra

| a) | az erdészeti szaporítóanyag olyan területekről származik, amelyeket az illetékes hatóság a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban a Phytophthora ramorum (uniós izolátumok) károsítótól mentesnek nyilvánított; vagy |
| --- | --- |

a)

az erdészeti szaporítóanyag olyan területekről származik, amelyeket az illetékes hatóság a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban a Phytophthora ramorum (uniós izolátumok) károsítótól mentesnek nyilvánított; vagy

Phytophthora ramorum

| b) | az erdészeti szaporítóanyagon a legutóbbi teljes vegetációs időszakban a termesztési helyen nem észleltek a Phytophthora ramorum (uniós izolátumok) okozta tüneteket; vagy |
| --- | --- |

b)

az erdészeti szaporítóanyagon a legutóbbi teljes vegetációs időszakban a termesztési helyen nem észleltek a Phytophthora ramorum (uniós izolátumok) okozta tüneteket; vagy

Phytophthora ramorum

| c) | i. | a termesztési helyen a Phytophthora ramorum (uniós izolátumok) tüneteit mutató erdészeti szaporítóanyagokat, valamint a tüneteket mutató anyagok 2 méteres körzetében található összes, tapadó talajjal rendelkező erdészeti szaporítóanyagot gyökerestől eltávolították és megsemmisítették, beleértve a hozzátapadt talajt is;
  és |
| --- | --- | --- |

c)

i.

a termesztési helyen a Phytophthora ramorum (uniós izolátumok) tüneteit mutató erdészeti szaporítóanyagokat, valamint a tüneteket mutató anyagok 2 méteres körzetében található összes, tapadó talajjal rendelkező erdészeti szaporítóanyagot gyökerestől eltávolították és megsemmisítették, beleértve a hozzátapadt talajt is;

Phytophthora ramorum

és

| ii. | a tüneteket mutató növények 10 méteres körzetében található valamennyi erdészeti szaporítóanyag és az érintett tételből fennmaradó erdészeti szaporítóanyagok esetében:






  — | a tüneteket mutató erdészeti szaporítóanyagok észlelését követő három hónapon belül az említett erdészeti szaporítóanyagon nem figyeltek meg a Phytophthora ramorum (uniós izolátumok) okozta tüneteket legalább két, a károsító kimutatásához megfelelő időpontban végzett ellenőrzés során, és e három hónapos időszak alatt nem végeztek a Phytophthora ramorum (uniós izolátumok) okozta tüneteket csökkentő kezeléseket, és |
| --- | --- | --- |

ii.

a tüneteket mutató növények 10 méteres körzetében található valamennyi erdészeti szaporítóanyag és az érintett tételből fennmaradó erdészeti szaporítóanyagok esetében:

—

a tüneteket mutató erdészeti szaporítóanyagok észlelését követő három hónapon belül az említett erdészeti szaporítóanyagon nem figyeltek meg a Phytophthora ramorum (uniós izolátumok) okozta tüneteket legalább két, a károsító kimutatásához megfelelő időpontban végzett ellenőrzés során, és e három hónapos időszak alatt nem végeztek a Phytophthora ramorum (uniós izolátumok) okozta tüneteket csökkentő kezeléseket, és

Phytophthora ramorum

Phytophthora ramorum

| — | az említett három hónapos időszak után:






  — | a termesztési helyen az említett erdészeti szaporítóanyagon nem észleltek a Phytophthora ramorum (uniós izolátumok) okozta tüneteket, vagy |
| --- | --- | --- |

—

az említett három hónapos időszak után:

—

a termesztési helyen az említett erdészeti szaporítóanyagon nem észleltek a Phytophthora ramorum (uniós izolátumok) okozta tüneteket, vagy

Phytophthora ramorum

| — | a szállításra szánt erdészeti szaporítóanyag reprezentatív mintáját laboratóriumi vizsgálatnak vetették alá és a Phytophthora ramorum (uniós izolátumok) károsítótól mentesnek találták;
  és |
| --- | --- |

—

a szállításra szánt erdészeti szaporítóanyag reprezentatív mintáját laboratóriumi vizsgálatnak vetették alá és a Phytophthora ramorum (uniós izolátumok) károsítótól mentesnek találták;

Phytophthora ramorum

és

| iii. | a termőhelyen minden más erdészeti szaporítóanyag esetében:






  — | a termesztési helyen az említett erdészeti szaporítóanyagon nem észleltek a Phytophthora ramorum (uniós izolátumok) okozta tüneteket, vagy |
| --- | --- | --- |

iii.

a termőhelyen minden más erdészeti szaporítóanyag esetében:

—

a termesztési helyen az említett erdészeti szaporítóanyagon nem észleltek a Phytophthora ramorum (uniós izolátumok) okozta tüneteket, vagy

Phytophthora ramorum

| — | a szállításra szánt erdészeti szaporítóanyag reprezentatív mintáját laboratóriumi vizsgálatnak vetették alá és a Phytophthora ramorum (uniós izolátumok) károsítótól mentesnek találták”; |
| --- | --- |

—

a szállításra szánt erdészeti szaporítóanyag reprezentatív mintáját laboratóriumi vizsgálatnak vetették alá és a Phytophthora ramorum (uniós izolátumok) károsítótól mentesnek találták”;

Phytophthora ramorum

| vi. | az E. részben, a „Bruchus pisorum (L.)” és a „Bruchus rufimanus L.” sor helyébe a következő lép:







  „;Bruchus pisorum (Linnaeus) | Pisum sativum L. | a) | a vetőmagok reprezentatív mintáját a károsító kimutatása szempontjából legmegfelelőbb időpontban – esetlegesen megfelelő kezelést követően – vizuális vizsgálatnak vetettek alá; és |
| --- | --- | --- | --- | --- |

vi.

az E. részben, a „Bruchus pisorum (L.)” és a „Bruchus rufimanus L.” sor helyébe a következő lép:

Bruchus pisorum

Bruchus rufimanus

„;Bruchus pisorum (Linnaeus)

Bruchus pisorum

Pisum sativum L.

Pisum sativum

a)

a vetőmagok reprezentatív mintáját a károsító kimutatása szempontjából legmegfelelőbb időpontban – esetlegesen megfelelő kezelést követően – vizuális vizsgálatnak vetettek alá; és

| b) | a vetőmagokat a Bruchus pisorum (Linnaeus) károsítótól mentesnek találták. |
| --- | --- |

b)

a vetőmagokat a Bruchus pisorum (Linnaeus) károsítótól mentesnek találták.

Bruchus pisorum

Bruchus rufimanus Boheman

Bruchus rufimanus

Vicia faba L.

Vicia faba

| a) | a vetőmagok reprezentatív mintáját a károsító kimutatása szempontjából legmegfelelőbb időpontban – esetlegesen megfelelő kezelést követően – vizuális vizsgálatnak vetettek alá; és |
| --- | --- |

a)

a vetőmagok reprezentatív mintáját a károsító kimutatása szempontjából legmegfelelőbb időpontban – esetlegesen megfelelő kezelést követően – vizuális vizsgálatnak vetettek alá; és

| b) | a vetőmagokat a Bruchus rufimanus Boheman károsítótól mentesnek találták.”; |
| --- | --- |

b)

a vetőmagokat a Bruchus rufimanus Boheman károsítótól mentesnek találták.”;

Bruchus rufimanus Boheman

| vii. | az F. részben a harmadik táblázat első sora helyébe a következő lép:







  ”Candidatus Liberibacter solanacearum Liefting et al. | Solanum tuberosum L. | Az illetékes hatóság a tételeket hatósági vizsgálatnak vetette alá, és megerősítette, hogy eleget tesznek a IV. melléklet vonatkozó rendelkezéseinek, kivéve, ha a tételt az V. melléklet F. részének első táblázata második sorának harmadik oszlopa b) pontjának i. alpontjában foglaltaknak megfelelő növényekből állították elő.”; |
| --- | --- | --- | --- |

vii.

az F. részben a harmadik táblázat első sora helyébe a következő lép:

”Candidatus Liberibacter solanacearum Liefting et al.

Candidatus

solanacearum

et al

Solanum tuberosum L.

Solanum tuberosum

Az illetékes hatóság a tételeket hatósági vizsgálatnak vetette alá, és megerősítette, hogy eleget tesznek a IV. melléklet vonatkozó rendelkezéseinek, kivéve, ha a tételt az V. melléklet F. részének első táblázata második sorának harmadik oszlopa b) pontjának i. alpontjában foglaltaknak megfelelő növényekből állították elő.”;

| viii. | a J. részben a „Gombák” táblázatban az első sor helyébe a következő lép:

  „Gombák és petespórás gombák”; |
| --- | --- |

viii.

a J. részben a „Gombák” táblázatban az első sor helyébe a következő lép:

„Gombák és petespórás gombák”;

| ix. | a J. részben a következő táblázat kerül beillesztésre a „Gombák” táblázat után:







  ”Vírusok, viroidok, vírusszerű betegségek és fitoplazmák |
| --- | --- |
| Vizsgálatköteles nemzárlati károsítók vagy az azok által okozott tünetek | Ültetésre szánt növények | Követelmények |
| Citrus bark cracking viroid [CBCVD0] | Humulus lupulus L. | a) | a növényeket olyan területeken termesztették, amelyeket az illetékes hatóság a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban a Citrus bark cracking viroid károsítótól mentesnek nyilvánított; vagy |

ix.

a J. részben a következő táblázat kerül beillesztésre a „Gombák” táblázat után:

”Vírusok, viroidok, vírusszerű betegségek és fitoplazmák

Vírusok, viroidok, vírusszerű betegségek és fitoplazmák

Vizsgálatköteles nemzárlati károsítók vagy az azok által okozott tünetek

Ültetésre szánt növények

Követelmények

Citrus bark cracking viroid [CBCVD0]

Humulus lupulus L.

Humulus lupulus

a)

a növényeket olyan területeken termesztették, amelyeket az illetékes hatóság a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban a Citrus bark cracking viroid károsítótól mentesnek nyilvánított; vagy

| b) | i. | a termőhelyet az utolsó két teljes vegetációs időszakban Citrus bark cracking viroidtól mentesnek találták a növényeknek a károsító kimutatásához legmegfelelőbb időpontban történő vizuális vizsgálatával, és a mechanikai átvitel megakadályozása érdekében a termőhelyen megfelelő higiéniai intézkedéseket alkalmaztak; és |
| --- | --- | --- |

b)

i.

a termőhelyet az utolsó két teljes vegetációs időszakban Citrus bark cracking viroidtól mentesnek találták a növényeknek a károsító kimutatásához legmegfelelőbb időpontban történő vizuális vizsgálatával, és a mechanikai átvitel megakadályozása érdekében a termőhelyen megfelelő higiéniai intézkedéseket alkalmaztak; és

| ii. | az ültetésre szánt növények olyan anyanövényektől származnak, amelyeket a Citrus bark cracking viroidtól mentesnek találtak, és






  — | az olyan anyanövények esetében, amelyeket egy termesztési helyen a Citrus bark cracking viroiddal való fertőzöttség forrásaival szembeni fizikai védelem mellett neveltek, az anyanövényeket évente vizuális vizsgálatnak, mintavételnek és laboratóriumi vizsgálatnak vetették alá a Citrus bark cracking viroid kimutatásához legmegfelelőbb időpontban annak érdekében, hogy minden anyanövény laboratóriumi vizsgálatára 5 évente sor kerüljön, vagy |
| --- | --- | --- |

ii.

az ültetésre szánt növények olyan anyanövényektől származnak, amelyeket a Citrus bark cracking viroidtól mentesnek találtak, és

—

az olyan anyanövények esetében, amelyeket egy termesztési helyen a Citrus bark cracking viroiddal való fertőzöttség forrásaival szembeni fizikai védelem mellett neveltek, az anyanövényeket évente vizuális vizsgálatnak, mintavételnek és laboratóriumi vizsgálatnak vetették alá a Citrus bark cracking viroid kimutatásához legmegfelelőbb időpontban annak érdekében, hogy minden anyanövény laboratóriumi vizsgálatára 5 évente sor kerüljön, vagy

| — | olyan anyanövények esetében, amelyeket olyan termesztési helyen neveltek, ahol nem biztosítottak fizikai védelmet a Citrus bark cracking viroiddal való fertőzöttség forrásaival szemben, az anyanövényeket az utolsó öt teljes vegetációs időszakban a károsító kimutatásához legmegfelelőbb időpontban végzett vizuális vizsgálat során a Citrus bark cracking viroidtól mentesnek találták; és |
| --- | --- |

—

olyan anyanövények esetében, amelyeket olyan termesztési helyen neveltek, ahol nem biztosítottak fizikai védelmet a Citrus bark cracking viroiddal való fertőzöttség forrásaival szemben, az anyanövényeket az utolsó öt teljes vegetációs időszakban a károsító kimutatásához legmegfelelőbb időpontban végzett vizuális vizsgálat során a Citrus bark cracking viroidtól mentesnek találták; és

| — | az anyanövények reprezentatív mintáját a károsító kimutatásához az előző12 hónap során a legmegfelelőbb időpontban végzett laboratóriumi vizsgálat során a Citrus bark cracking viroidtól mentesnek találták; és |
| --- | --- |

—

az anyanövények reprezentatív mintáját a károsító kimutatásához az előző12 hónap során a legmegfelelőbb időpontban végzett laboratóriumi vizsgálat során a Citrus bark cracking viroidtól mentesnek találták; és

| — | az anyanövényeket a szomszédos termőhelyeken termeszetett Humulus lupulus L. növénykultúráktól legalább 20 m távolságra elkülönítették; és |
| --- | --- |

—

az anyanövényeket a szomszédos termőhelyeken termeszetett Humulus lupulus L. növénykultúráktól legalább 20 m távolságra elkülönítették; és

Humulus lupulus

| iii. | a szállítandó ültetésre szánt gyökeres növények termesztése esetén a gyökereztetésre használt termesztési helyet






  — | a Humulus lupulus L. növénykultúráktól legalább 20 m távolságra elkülönítették; vagy |
| --- | --- | --- |

iii.

a szállítandó ültetésre szánt gyökeres növények termesztése esetén a gyökereztetésre használt termesztési helyet

—

a Humulus lupulus L. növénykultúráktól legalább 20 m távolságra elkülönítették; vagy

Humulus lupulus

| — | a Citrus bark cracking viroiddal való fetrőzöttség forrásaitól fizikailag védték.”; |
| --- | --- |

—

a Citrus bark cracking viroiddal való fetrőzöttség forrásaitól fizikailag védték.”;

| x) | a melléklet a következő résszel egészül ki:

  „K. RÉSZ

  A vizsgálatköteles nemzárlati károsítóknak az Actinidia Lindl. gyümölcstermő növényeinek vetőmagoktól eltérő szaporítóanyagain és gyümölcstermesztésre szánt ültetvényanyagain való megjelenésének megelőzését célzó intézkedések

  Az illetékes hatóság vagy az illetékes hatóság felügyelete alá tartozó vállalkozó ellenőrzéseket végez, illetve bármely egyéb intézkedést megtesz az alábbi táblázat harmadik oszlopában foglalt, érintett vizsgálatköteles nemzárlati károsítókra és ültetésre szánt növényekre vonatkozó követelmények teljesülésének biztosítása érdekében.








  Baktériumok |
| --- | --- |
| Vizsgálatköteles nemzárlati károsítók vagy az azok által okozott tünetek | Ültetésre szánt növények | Intézkedések |
| Pseudomonas syringae pv. actinidiae Takikawa, Serizawa, Ichikawa, Tsuyumu & Goto [PSDMAK] | Actinidia Lindl. | a) | a szaporítóanyagok és az ültetvényanyagok olyan területekről származnak, amelyeket az illetékes hatóság a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban a Pseudomonas syringae pv. actinidiae károsítótól mentesnek nyilvánított; vagy |

x)

a melléklet a következő résszel egészül ki:

„K. RÉSZ

A vizsgálatköteles nemzárlati károsítóknak az Actinidia Lindl. gyümölcstermő növényeinek vetőmagoktól eltérő szaporítóanyagain és gyümölcstermesztésre szánt ültetvényanyagain való megjelenésének megelőzését célzó intézkedések

A vizsgálatköteles nemzárlati károsítóknak az Actinidia

Az illetékes hatóság vagy az illetékes hatóság felügyelete alá tartozó vállalkozó ellenőrzéseket végez, illetve bármely egyéb intézkedést megtesz az alábbi táblázat harmadik oszlopában foglalt, érintett vizsgálatköteles nemzárlati károsítókra és ültetésre szánt növényekre vonatkozó követelmények teljesülésének biztosítása érdekében.

Baktériumok

Baktériumok

Vizsgálatköteles nemzárlati károsítók vagy az azok által okozott tünetek

Ültetésre szánt növények

Intézkedések

Pseudomonas syringae pv. actinidiae Takikawa, Serizawa, Ichikawa, Tsuyumu & Goto [PSDMAK]

Pseudomonas syringae

actinidiae

Actinidia Lindl.

Actinidia

a)

a szaporítóanyagok és az ültetvényanyagok olyan területekről származnak, amelyeket az illetékes hatóság a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban a Pseudomonas syringae pv. actinidiae károsítótól mentesnek nyilvánított; vagy

Pseudomonas syringae

actinidiae

| b) | a szaporítóanyagok és az ültetvényanyagok olyan anyanövényektől származnak, amelyeket évente kétszer vizuális vizsgálatnak vetettek alá, és a Pseudomonas syringae pv. actinidiae károsítótól mentesnek találták;
  és |
| --- | --- |

b)

a szaporítóanyagok és az ültetvényanyagok olyan anyanövényektől származnak, amelyeket évente kétszer vizuális vizsgálatnak vetettek alá, és a Pseudomonas syringae pv. actinidiae károsítótól mentesnek találták;

Pseudomonas syringae

actinidiae

és

| c) | i. | az olyan anyanövények esetében, amelyeket olyan létesítményekben neveltek, amelyek aPseudomonas syringae pv. actinidiae károsítóval való fertőzöttséggel szembeni fizikai védelmet biztosítottak, az anyanövények reprezentatív hányadát négyévente mintavételnek és laboratóriumi vizsgálatnak vetették alá a Pseudomonas syringae pv. actinidiae jelenlétének kimutatása tekintetében annak érdekében, hogy minden anyanövény laboratóriumi vizsgálatára 8 évente sor kerüljön; vagy |
| --- | --- | --- |

c)

i.

az olyan anyanövények esetében, amelyeket olyan létesítményekben neveltek, amelyek aPseudomonas syringae pv. actinidiae károsítóval való fertőzöttséggel szembeni fizikai védelmet biztosítottak, az anyanövények reprezentatív hányadát négyévente mintavételnek és laboratóriumi vizsgálatnak vetették alá a Pseudomonas syringae pv. actinidiae jelenlétének kimutatása tekintetében annak érdekében, hogy minden anyanövény laboratóriumi vizsgálatára 8 évente sor kerüljön; vagy

Pseudomonas syringae

actinidiae

Pseudomonas syringae

actinidiae

| ii. | az olyan anyanövények esetében, amelyeket nem a fent említett létesítményekben neveltek, az anyanövények reprezentatív hányadát évente mintavételnek és laboratóriumi vizsgálatnak vetették alá a Pseudomonas syringae pv. actinidiae jelenlétének kimutatása tekintetében annak érdekében, hogy minden anyanövény laboratóriumi vizsgálatára 3 évente sor kerüljön;
  és |
| --- | --- |

ii.

az olyan anyanövények esetében, amelyeket nem a fent említett létesítményekben neveltek, az anyanövények reprezentatív hányadát évente mintavételnek és laboratóriumi vizsgálatnak vetették alá a Pseudomonas syringae pv. actinidiae jelenlétének kimutatása tekintetében annak érdekében, hogy minden anyanövény laboratóriumi vizsgálatára 3 évente sor kerüljön;

Pseudomonas syringae

actinidiae

és

| d) | i. | a fent említett létesítményekben tartott szaporítóanyagok és ültetvényanyagok esetében a termesztési helyen a legutóbbi teljes vegetációs időszakban a Pseudomonas syringae pv. actinidiae tüneteiet nem észlelték az említett szaporítóanyagokon és ültetvényanyagokon; vagy |
| --- | --- | --- |

d)

i.

a fent említett létesítményekben tartott szaporítóanyagok és ültetvényanyagok esetében a termesztési helyen a legutóbbi teljes vegetációs időszakban a Pseudomonas syringae pv. actinidiae tüneteiet nem észlelték az említett szaporítóanyagokon és ültetvényanyagokon; vagy

Pseudomonas syringae

actinidiae

| ii. | a nem a fent említett létesítményekben tartott növényi szaporítóanyagok és ültetvényanyagok esetében nem észlelték a Pseudomonas syringae pv. actinidiae tüneteit a termesztési helyen található növényi szaporítóanyagokon és ültetvényanyagokon a legutóbbi teljes vegetációs időszak során, továbbá ezeket a szaporítóanyagokat és ültetvényanyagokat a piaci értékesítést megelőzően szúrópróbaszerű mintavételnek és laboratóriumi vizsgálatnak vetették alá a Pseudomonas syringae pv. actinidiae tekintetében, és az érintett károsítótól mentesnek találták; vagy |
| --- | --- |

ii.

a nem a fent említett létesítményekben tartott növényi szaporítóanyagok és ültetvényanyagok esetében nem észlelték a Pseudomonas syringae pv. actinidiae tüneteit a termesztési helyen található növényi szaporítóanyagokon és ültetvényanyagokon a legutóbbi teljes vegetációs időszak során, továbbá ezeket a szaporítóanyagokat és ültetvényanyagokat a piaci értékesítést megelőzően szúrópróbaszerű mintavételnek és laboratóriumi vizsgálatnak vetették alá a Pseudomonas syringae pv. actinidiae tekintetében, és az érintett károsítótól mentesnek találták; vagy

Pseudomonas syringae

actinidiae

Pseudomonas syringae

actinidiae

| iii. | a nem a fent említett létesítményekben tartott növényi szaporítóanyagok és ültetvényanyagok esetében a Pseudomonas syringae pv. actinidiae tünetit a termesztési helyen található növényi szaporítóanyagok és ültetvényanyagok legfeljebb 1 %-án észlelték, továbbá ezeket a szaporítóanyagokat és ültetvényanyagokat, illetve a közvetlen közelükben található, tüneteket mutató szaporítóanyagokat és ültetvényanyagokat azonnal gyökerestől eltávolították és megsemmisítették, továbbá a fennmaradó szaporítóanyagok és ültetvényanyagok reprezentatív hányadát mintavételnek és laboratóriumi vizsgálatnak vetették alá a Pseudomonas syringae pv. actinidiae tekintetében, és az érintett károsítótól mentesnek találták.”. |
| --- | --- |

iii.

a nem a fent említett létesítményekben tartott növényi szaporítóanyagok és ültetvényanyagok esetében a Pseudomonas syringae pv. actinidiae tünetit a termesztési helyen található növényi szaporítóanyagok és ültetvényanyagok legfeljebb 1 %-án észlelték, továbbá ezeket a szaporítóanyagokat és ültetvényanyagokat, illetve a közvetlen közelükben található, tüneteket mutató szaporítóanyagokat és ültetvényanyagokat azonnal gyökerestől eltávolították és megsemmisítették, továbbá a fennmaradó szaporítóanyagok és ültetvényanyagok reprezentatív hányadát mintavételnek és laboratóriumi vizsgálatnak vetették alá a Pseudomonas syringae pv. actinidiae tekintetében, és az érintett károsítótól mentesnek találták.”.

Pseudomonas syringae

actinidiae

Pseudomonas syringae

actinidiae

| 5. | A VI. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | a 3. és a 4. pont közé a következő pont kerül beillesztésre:








  „3.1. | Az Acer macrophyllum Pursh, Aesculus californica (Spach) Nutt., Lithocarpus densiflorus (Hook. & Arn.) Rehd., Quercus L. és Taxus brevifolia Nutt. hántolt kérge. | ex 1404 90 00 ex 4401 40 90 | Kanada, Egyesült Királyság (1), Egyesült Államok, Vietnám |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

5.

A VI. melléklet a következőképpen módosul:

a)

a 3. és a 4. pont közé a következő pont kerül beillesztésre:

„3.1.

Az Acer macrophyllum Pursh, Aesculus californica (Spach) Nutt., Lithocarpus densiflorus (Hook. & Arn.) Rehd., Quercus L. és Taxus brevifolia Nutt. hántolt kérge.

Acer macrophyllum

Aesculus californica

Lithocarpus densiflorus

Quercus

Taxus brevifolia

ex 1404 90 00 ex 4401 40 90

Kanada, Egyesült Királyság (1), Egyesült Államok, Vietnám

1

| b) | Az 5. pont helyébe a következő szöveg lép:








  „5. | Quercus L. fajok hántolt kérge, a Quercus suber L. kivételével | ex 1404 90 00 ex 4401 40 90 | Mexikó”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

Az 5. pont helyébe a következő szöveg lép:

„5.

Quercus L. fajok hántolt kérge, a Quercus suber L. kivételével

Quercus

Quercus suber

ex 1404 90 00 ex 4401 40 90

Mexikó”;

| c) | a 18. pontban a „KN-kód” című oszlopban a KN-kódok helyébe az alábbiak lépnek: | „
  ex 0602 10 90 |
| --- | --- | --- |

c)

a 18. pontban a „KN-kód” című oszlopban a KN-kódok helyébe az alábbiak lépnek:

„
  ex 0602 10 90

| | ex 0602 90 30 |
| --- | --- |

ex 0602 90 30

| | ex 0602 90 45 |
| --- | --- |

ex 0602 90 45

| | ex 0602 90 46 |
| --- | --- |

ex 0602 90 46

| | ex 0602 90 48 |
| --- | --- |

ex 0602 90 48

| | ex 0602 90 50 |
| --- | --- |

ex 0602 90 50

| | ex 0602 90 70 |
| --- | --- |

ex 0602 90 70

| | ex 0602 90 91 |
| --- | --- |

ex 0602 90 91

| | ex 0602 90 99
  ”. |
| --- | --- |

ex 0602 90 99
  ”.

| 6. | A VII. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | a 2. és a 3. pont közé a következő pont kerül beillesztésre:









  „2.1. | Ültetésre szánt növények, a hagymák, hagymagumók, rizómák, vetőmagok, gumók és a szövettenyészetben levő növények kivételével | 0602 10 90
  0602 20 20
  0602 20 80
  0602 30 00
  0602 40 00
  0602 90 20
  0602 90 30
  0602 90 41
  0602 90 45
  0602 90 46
  0602 90 47
  0602 90 48
  0602 90 50
  0602 90 70
  0602 90 91
  0602 90 99
  ex 0704 10 00
  ex 0704 90 10
  ex 0704 90 90
  ex 0705 11 00
  ex 0705 19 00
  ex 0709 40 00
  ex 0709 99 10
  ex 0910 99 31
  ex 0910 99 33 | Svájcon kívüli harmadik országok | Hatósági nyilatkozat arról, hogy a növényeket:






  a) | olyan szaporítóiskolában nevelték, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete nyilvántartásba vett és felügyel,
  és |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

6.

A VII. melléklet a következőképpen módosul:

a)

a 2. és a 3. pont közé a következő pont kerül beillesztésre:

„2.1.

Ültetésre szánt növények, a hagymák, hagymagumók, rizómák, vetőmagok, gumók és a szövettenyészetben levő növények kivételével

0602 10 90

0602 20 20

0602 20 80

0602 30 00

0602 40 00

0602 90 20

0602 90 30

0602 90 41

0602 90 45

0602 90 46

0602 90 47

0602 90 48

0602 90 50

0602 90 70

0602 90 91

0602 90 99

ex 0704 10 00

ex 0704 90 10

ex 0704 90 90

ex 0705 11 00

ex 0705 19 00

ex 0709 40 00

ex 0709 99 10

ex 0910 99 31

ex 0910 99 33

Svájcon kívüli harmadik országok

Hatósági nyilatkozat arról, hogy a növényeket:

a)

olyan szaporítóiskolában nevelték, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete nyilvántartásba vett és felügyel,

és

| b) | megfelelő időpontokban és a kivitelt megelőzően ellenőrzésnek vetették alá.” |
| --- | --- |

b)

megfelelő időpontokban és a kivitelt megelőzően ellenőrzésnek vetették alá.”

| b) | a szöveg a 4. pont után a következőképpen módosul:






  i. | A szöveg a következő 4.1. ponttal egészül ki:









  „4.1. | Ültetésre szánt gyökeres növények a szövettenyészetben levő növények kivételével | ex 0601 20 30
  ex 0601 20 90
  ex 0602 30 00
  ex 0602 40 00
  ex 0602 90 20
  ex 0602 90 30
  ex 0602 90 41
  ex 0602 90 45
  ex 0602 90 46
  ex 0602 90 47
  ex 0602 90 48
  ex 0602 90 50
  ex 0602 90 70
  ex 0602 90 91
  ex 0602 90 99 | Harmadik országok | Hatósági nyilatkozat arról, hogy a növények(et):






  a) | olyan országból származnak, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete a Meloidogyne enterolobii Yang & Eisenback károsítótól mentesnek nyilvánított a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban,
  vagy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

b)

a szöveg a 4. pont után a következőképpen módosul:

i.

A szöveg a következő 4.1. ponttal egészül ki:

„4.1.

Ültetésre szánt gyökeres növények a szövettenyészetben levő növények kivételével

ex 0601 20 30

ex 0601 20 90

ex 0602 30 00

ex 0602 40 00

ex 0602 90 20

ex 0602 90 30

ex 0602 90 41

ex 0602 90 45

ex 0602 90 46

ex 0602 90 47

ex 0602 90 48

ex 0602 90 50

ex 0602 90 70

ex 0602 90 91

ex 0602 90 99

Harmadik országok

Hatósági nyilatkozat arról, hogy a növények(et):

a)

olyan országból származnak, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete a Meloidogyne enterolobii Yang & Eisenback károsítótól mentesnek nyilvánított a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban,

Meloidogyne enterolobii Yang & Eisenback

vagy

| b) | olyan területről származnak, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete a Meloidogyne enterolobii Yang & Eisenback károsítótól mentesnek nyilvánított a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban. A terület nevét fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban.
  vagy |
| --- | --- |

b)

olyan területről származnak, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete a Meloidogyne enterolobii Yang & Eisenback károsítótól mentesnek nyilvánított a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban. A terület nevét fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban.

Meloidogyne enterolobii

vagy

| c) | teljes életük során olyan termesztőközegben nevelték, amely a növények ültetésének idején:






  i. | talajtól és szerves anyagtól mentes volt, és korábban nem használták növények termesztésére vagy bármilyen más mezőgazdasági célra,
  vagy |
| --- | --- | --- |

c)

teljes életük során olyan termesztőközegben nevelték, amely a növények ültetésének idején:

i.

talajtól és szerves anyagtól mentes volt, és korábban nem használták növények termesztésére vagy bármilyen más mezőgazdasági célra,

vagy

| ii. | teljes egészében tőzegből vagy a Cocos nucifera L. fajból származó rostból készült, és korábban nem használták növények termesztésére vagy bármilyen más mezőgazdasági célra,
  vagy |
| --- | --- |

ii.

teljes egészében tőzegből vagy a Cocos nucifera L. fajból származó rostból készült, és korábban nem használták növények termesztésére vagy bármilyen más mezőgazdasági célra,

Cocos nucifera

vagy

| iii. | a Meloidogyne enterolobii Yang & Eisenback károsítótól való mentesség biztosítása érdekében hatékony gázosításon vagy hőkezelésen esett át, és ez szerepel növényegészségügyi bizonyítványban,
  vagy |
| --- | --- |

iii.

a Meloidogyne enterolobii Yang & Eisenback károsítótól való mentesség biztosítása érdekében hatékony gázosításon vagy hőkezelésen esett át, és ez szerepel növényegészségügyi bizonyítványban,

Meloidogyne enterolobii

vagy

| iv. | a Meloidogyne enterolobii Yang & Eisenback károsítótól való mentesség biztosítása érdekében hatékony rendszerszemléletű megközelítést alkalmaztak, és ez szerepel a növényegészségügyi bizonyítvánban;
  és |
| --- | --- |

iv.

a Meloidogyne enterolobii Yang & Eisenback károsítótól való mentesség biztosítása érdekében hatékony rendszerszemléletű megközelítést alkalmaztak, és ez szerepel a növényegészségügyi bizonyítvánban;

Meloidogyne enterolobii

és

az i–iv.pontban említett valamennyi esetben a Meloidogyne enterolobii Yang & Eisenback károsítótól való mentességhez szükséges megfelelő körülmények között tárolták és tartották, és az ültetés óta megfelelő intézkedéseket hoztak annak biztosítására, hogy a növények mentesek legyenek a Meloidogyne enterolobii Yang & Eisenback károsítótól, beleértve legalább a következőket:

Meloidogyne enterolobii

Meloidogyne enterolobii

| — | a termesztőközeg fizikai elszigetelése a talajtól és egyéb lehetséges szennyezési forrásoktól, |
| --- | --- |

—

a termesztőközeg fizikai elszigetelése a talajtól és egyéb lehetséges szennyezési forrásoktól,

| — | higiéniai intézkedések, |
| --- | --- |

—

higiéniai intézkedések,

vagy

| d) | i. | olyan termőhelyről származnak, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete a Meloidogyne enterolobii Yang & Eisenback károsítótól mentesnek nyilvánított a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban,
  és |
| --- | --- | --- |

d)

i.

olyan termőhelyről származnak, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete a Meloidogyne enterolobii Yang & Eisenback károsítótól mentesnek nyilvánított a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban,

Meloidogyne enterolobii

és

| ii. | a szállítmány reprezentatív mintájának gyökereit közvetlenül a kivitel előtt megvizsgálták és a Meloidogyne enterolobii Yang & Eisenback károsítótól mentesnek találták.” |
| --- | --- |

ii.

a szállítmány reprezentatív mintájának gyökereit közvetlenül a kivitel előtt megvizsgálták és a Meloidogyne enterolobii Yang & Eisenback károsítótól mentesnek találták.”

Meloidogyne enterolobii

| ii. | a szöveg a következő 4.2. ponttal egészül ki:









  „4.2. | Ültetésre szánt növények a növény életképességének fenntartását célzó termesztőközeggel, a szövettenyészetben levő növények és a vízi növények kivételével | ex 0602 20 80
  ex 0602 30 00
  ex 0602 40 00
  ex 0602 90 20
  ex 0602 90 30
  ex 0602 90 41
  ex 0602 90 45
  ex 0602 90 47
  ex 0602 90 48
  ex 0602 90 50
  ex 0602 90 70
  ex 0602 90 91
  ex 0602 90 99 | Egyesült Államok, India, Japán, Kanada, Kína, Oroszország és Svájc | Hatósági nyilatkozat arról, hogy a növények(et):






  a) | olyan területről származnak, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete – a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó nemzetközi szabványokkal összhangban – Popillia japonica Newman károsítótól mentesnek nyilvánított. A terület nevét fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban.
  vagy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

ii.

a szöveg a következő 4.2. ponttal egészül ki:

„4.2.

Ültetésre szánt növények a növény életképességének fenntartását célzó termesztőközeggel, a szövettenyészetben levő növények és a vízi növények kivételével

ex 0602 20 80

ex 0602 30 00

ex 0602 40 00

ex 0602 90 20

ex 0602 90 30

ex 0602 90 41

ex 0602 90 45

ex 0602 90 47

ex 0602 90 48

ex 0602 90 50

ex 0602 90 70

ex 0602 90 91

ex 0602 90 99

Egyesült Államok, India, Japán, Kanada, Kína, Oroszország és Svájc

Hatósági nyilatkozat arról, hogy a növények(et):

a)

olyan területről származnak, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete – a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó nemzetközi szabványokkal összhangban – Popillia japonica Newman károsítótól mentesnek nyilvánított. A terület nevét fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban.

Popillia japonica

vagy

| b) | olyan, a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete által a Popillia japonica Newman károsítótól – a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban – mentesnek nyilvánított termőhelyről származnak, ahol:






  i. | évente hatósági ellenőrzést és legalább a kivitelt megelőző három hónapban havonta egy vizsgálatot végeztek a Popillia japonica Newman bármely jelének kimutatása céljából az érintett károsító jelenlétének kimutatására megfelelő időpontokban, legalább az összes növény – beleértve a gyomokat is – vizuális vizsgálatával és a növények termesztésére használt termesztőközegek mintavételével,
  és |
| --- | --- | --- |

b)

olyan, a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete által a Popillia japonica Newman károsítótól – a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban – mentesnek nyilvánított termőhelyről származnak, ahol:

Popillia japonica Newman

i.

évente hatósági ellenőrzést és legalább a kivitelt megelőző három hónapban havonta egy vizsgálatot végeztek a Popillia japonica Newman bármely jelének kimutatása céljából az érintett károsító jelenlétének kimutatására megfelelő időpontokban, legalább az összes növény – beleértve a gyomokat is – vizuális vizsgálatával és a növények termesztésére használt termesztőközegek mintavételével,

Popillia japonica

és

| ii. | olyan, legalább 100 m-es pufferzóna veszi körül a termőhelyet, amelyben nincs jelen a Popillia japonica Newman, és ezt évente, megfelelő időpontokban végzett hatósági felderítések megerősítették,
  és |
| --- | --- |

ii.

olyan, legalább 100 m-es pufferzóna veszi körül a termőhelyet, amelyben nincs jelen a Popillia japonica Newman, és ezt évente, megfelelő időpontokban végzett hatósági felderítések megerősítették,

Popillia japonica

és

| iii. | a növényeket és a termesztőközegeket közvetlenül a kivitelt megelőzően hatósági ellenőrzésnek vetették alá, beleértve a termesztőközegek mintavételét is, és a Popillia japonica Newman károsítótól mentesnek találták,
  és |
| --- | --- |

iii.

a növényeket és a termesztőközegeket közvetlenül a kivitelt megelőzően hatósági ellenőrzésnek vetették alá, beleértve a termesztőközegek mintavételét is, és a Popillia japonica Newman károsítótól mentesnek találták,

Popillia japonica

és

| iv. | a növények:






  — | kezelése és csomagolása vagy szállítása a termőhely elhagyását követően a Popillia japonica Newman károsítóval való megfertőződés meggátolására alkalmas módon történik,
  vagy |
| --- | --- | --- |

iv.

a növények:

—

kezelése és csomagolása vagy szállítása a termőhely elhagyását követően a Popillia japonica Newman károsítóval való megfertőződés meggátolására alkalmas módon történik,

Popillia japonica

vagy

| — | szállításukra a Popillia japonica Newman károsító rajzási idején kívül kerül sor, |
| --- | --- |

—

szállításukra a Popillia japonica Newman károsító rajzási idején kívül kerül sor,

Popillia japonica

vagy

| c) | egész életük során olyan termesztési helyen nevelték, amelyet a Popillia japonica Newman behurcolása ellen fizikailag teljesen elszigeteltek, és a növények






  i. | kezelésük és csomagolásuk vagy szállításuk a termőhely elhagyását követően a Popillia japonica Newman károsítóval való megfertőződés meggátolására alkalmas módon történik,
  vagy |
| --- | --- | --- |

c)

egész életük során olyan termesztési helyen nevelték, amelyet a Popillia japonica Newman behurcolása ellen fizikailag teljesen elszigeteltek, és a növények

Popillia japonica

i.

kezelésük és csomagolásuk vagy szállításuk a termőhely elhagyását követően a Popillia japonica Newman károsítóval való megfertőződés meggátolására alkalmas módon történik,

Popillia japonica

vagy

| ii. | szállításukra a Popillia japonica Newman károsító rajzási idején kívül kerül sor, |
| --- | --- |

ii.

szállításukra a Popillia japonica Newman károsító rajzási idején kívül kerül sor,

Popillia japonica

vagy

| d) | termesztése a Popillia japonica Newman károsítótól való mentesség biztosítása érdekében az (EU) 2016/2031 rendelet 107. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően jóváhagyott rendszerszemléletű megközelítés szerint történt.” |
| --- | --- |

d)

termesztése a Popillia japonica Newman károsítótól való mentesség biztosítása érdekében az (EU) 2016/2031 rendelet 107. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően jóváhagyott rendszerszemléletű megközelítés szerint történt.”

Popillia japonica

| c) | a 8. pont helyébe a következő szöveg lép:









  „8. | Lágyszárúakhoz tartozó fajok ültetésre szánt növényei, a hagymák, a hagymagumók, a Poaceae családba tartozó növények, a rizómák, a vetőmagok, a gumók és a szövettenyészetben lévő növények kivételével | ex 0602 10 90
  0602 90 20
  ex 0602 90 30
  ex 0602 90 50
  ex 0602 90 70
  ex 0602 90 91
  ex 0602 90 99
  ex 0704 10 00
  ex 0704 90 10
  ex 0704 90 90
  ex 0705 11 00
  ex 0705 19 00
  ex 0705 21 00
  ex 0705 29 00
  ex 0706 90 10
  ex 0709 40 00
  ex 0709 99 10
  ex 0910 99 31
  ex 0910 99 33 | Olyan harmadik országok, ahol a Liriomyza sativae (Blanchard) és a Nemorimyza maculosa (Malloch) ismerten előfordul. | Hatósági nyilatkozat arról, hogy a növények(et):






  a) | olyan területről származnak, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete a Liriomyza sativae (Blanchard) és a Nemorimyza maculosa (Malloch) károsítótól mentesnek nyilvánított a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban. A terület nevét fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban.
  vagy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

c)

a 8. pont helyébe a következő szöveg lép:

„8.

Lágyszárúakhoz tartozó fajok ültetésre szánt növényei, a hagymák, a hagymagumók, a Poaceae családba tartozó növények, a rizómák, a vetőmagok, a gumók és a szövettenyészetben lévő növények kivételével

Poaceae

ex 0602 10 90

0602 90 20

ex 0602 90 30

ex 0602 90 50

ex 0602 90 70

ex 0602 90 91

ex 0602 90 99

ex 0704 10 00

ex 0704 90 10

ex 0704 90 90

ex 0705 11 00

ex 0705 19 00

ex 0705 21 00

ex 0705 29 00

ex 0706 90 10

ex 0709 40 00

ex 0709 99 10

ex 0910 99 31

ex 0910 99 33

Olyan harmadik országok, ahol a Liriomyza sativae (Blanchard) és a Nemorimyza maculosa (Malloch) ismerten előfordul.

Liriomyza sativae (Blanchard)

Nemorimyza maculosa (Malloch)

Hatósági nyilatkozat arról, hogy a növények(et):

a)

olyan területről származnak, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete a Liriomyza sativae (Blanchard) és a Nemorimyza maculosa (Malloch) károsítótól mentesnek nyilvánított a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban. A terület nevét fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban.

Liriomyza sativae

Nemorimyza maculosa

vagy

| b) | olyan termőhelyről származnak, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete – a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban – a Liriomyza sativae (Blanchard) és a Nemorimyza maculosa (Malloch) károsítótól mentesnek nyilvánított, és ez szerepel a növényegészségügyi bizonyítvány „Kiegészítő nyilatkozat” rovatában, továbbá a termőhelyet a kivitelt megelőző három hónapban legalább havonta végzett hatósági vizsgálatok során a Liriomyza sativae (Blanchard) és az Amauromyza maculosa (Malloch) károsítótól mentesnek nyilvánították;
  vagy |
| --- | --- |

b)

olyan termőhelyről származnak, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete – a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban – a Liriomyza sativae (Blanchard) és a Nemorimyza maculosa (Malloch) károsítótól mentesnek nyilvánított, és ez szerepel a növényegészségügyi bizonyítvány „Kiegészítő nyilatkozat” rovatában, továbbá a termőhelyet a kivitelt megelőző három hónapban legalább havonta végzett hatósági vizsgálatok során a Liriomyza sativae (Blanchard) és az Amauromyza maculosa (Malloch) károsítótól mentesnek nyilvánították;

Liriomyza sativae

Nemorimyza maculosa

Liriomyza sativae

Amauromyza maculosa

vagy

| c) | közvetlenül a kivitel előtt megfelelően kezelték a Liriomyza sativae (Blanchard) és a Nemorimyza maculosa (Malloch) ellen, azokat hatósági vizsgálatnak vetették alá, és a Liriomyza sativae (Blanchard) és a Nemorimyza maculosa (Malloch) károsítótól mentesnek nyilvánították.
  A c) pontban említett kezelés részleteit fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban.”; |
| --- | --- |

c)

közvetlenül a kivitel előtt megfelelően kezelték a Liriomyza sativae (Blanchard) és a Nemorimyza maculosa (Malloch) ellen, azokat hatósági vizsgálatnak vetették alá, és a Liriomyza sativae (Blanchard) és a Nemorimyza maculosa (Malloch) károsítótól mentesnek nyilvánították.

Liriomyza sativae

Nemorimyza maculosa

Liriomyza sativae

Nemorimyza maculosa

A c) pontban említett kezelés részleteit fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban.”;

| d) | a 20. pont helyébe a következő szöveg lép:









  „20. | A Solanum tuberosum L. ültetésre szánt gumói | 0701 10 00 | Harmadik országok | Hatósági nyilatkozat arról, hogy a gumók:






  a) | olyan országból származnak, amelyet a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban a Meloidogyne chitwoodi Golden et al., Meloidogyne enterolobii Yang & Eisenback és Meloidogyne fallax Karssen károsítótól mentesnek ismertek el,
  vagy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

d)

a 20. pont helyébe a következő szöveg lép:

„20.

A Solanum tuberosum L. ültetésre szánt gumói

Solanum tuberosum

0701 10 00

Harmadik országok

Hatósági nyilatkozat arról, hogy a gumók:

a)

olyan országból származnak, amelyet a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban a Meloidogyne chitwoodi Golden et al., Meloidogyne enterolobii Yang & Eisenback és Meloidogyne fallax Karssen károsítótól mentesnek ismertek el,

Meloidogyne chitwoodi

et al.

Meloidogyne enterolobii

Meloidogyne fallax

vagy

| b) | olyan területről származnak, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete a Meloidogyne chitwoodi Golden et al., Meloidogyne enterolobii Yang & Eisenback és Meloidogyne fallax Karssen károsítótól mentesnek nyilvánított a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban. A terület nevét fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban.
  vagy |
| --- | --- |

b)

olyan területről származnak, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete a Meloidogyne chitwoodi Golden et al., Meloidogyne enterolobii Yang & Eisenback és Meloidogyne fallax Karssen károsítótól mentesnek nyilvánított a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban. A terület nevét fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban.

Meloidogyne chitwoodi

et al.

Meloidogyne enterolobii

Meloidogyne fallax

vagy

| c) | olyan termőhelyről származnak, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete a Meloidogyne chitwoodi Golden et al., Meloidogyne enterolobii Yang & Eisenback és Meloidogyne fallax Karssen károsítótól mentesnek nyilvánított a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban a gazdanövények évenkénti felderítése során, amely a gazdanövények megfelelő időpontokban történő vizuális vizsgálatából és a termőhelyen termesztett burgonya betakarítását követő külső és a gumók felvágásával végzett megszemléléséből áll,
  vagy |
| --- | --- |

c)

olyan termőhelyről származnak, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete a Meloidogyne chitwoodi Golden et al., Meloidogyne enterolobii Yang & Eisenback és Meloidogyne fallax Karssen károsítótól mentesnek nyilvánított a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban a gazdanövények évenkénti felderítése során, amely a gazdanövények megfelelő időpontokban történő vizuális vizsgálatából és a termőhelyen termesztett burgonya betakarítását követő külső és a gumók felvágásával végzett megszemléléséből áll,

Meloidogyne chitwoodi

et al., Meloidogyne enterolobii

Meloidogyne fallax

vagy

| d) | a betakarítást követően a gumókból szúrópróbaszerűen mintát vettek, és azt vagy megvizsgálták tünetek jelenlétére egy, a tünetek előidézésére megfelelő módszerrel, vagy annak laboratóriumi vizsgálatát elvégezték, valamint a gumókat külső és a felvágással végzett vizuális vizsgálatnak vetették alá megfelelő időpontokban, valamint a csomagok vagy tartályok zárásakor minden esetben, és nem találtak a Meloidogyne chitwoodi Golden et al., Meloidogyne enterolobii Yang & Eisenback és Meloidogyne fallax Karssen okozta tüneteket.” |
| --- | --- |

d)

a betakarítást követően a gumókból szúrópróbaszerűen mintát vettek, és azt vagy megvizsgálták tünetek jelenlétére egy, a tünetek előidézésére megfelelő módszerrel, vagy annak laboratóriumi vizsgálatát elvégezték, valamint a gumókat külső és a felvágással végzett vizuális vizsgálatnak vetették alá megfelelő időpontokban, valamint a csomagok vagy tartályok zárásakor minden esetben, és nem találtak a Meloidogyne chitwoodi Golden et al., Meloidogyne enterolobii Yang & Eisenback és Meloidogyne fallax Karssen okozta tüneteket.”

Meloidogyne chitwoodi Golden et al., Meloidogyne enterolobii Yang & Eisenback

Meloidogyne fallax Karssen

| e) | a 21. és a 22. pont közé a következő pontok kerülnek beillesztésre:









  „21.1. | A Cucurbitaceae Juss. és a Solanaceae Juss ültetésre szánt növényei, a hagymák, hagymagumók, rizómák, pollen, vetőmagok, gumók, valamint szövettenyészetben levő növények kivételével | ex 0602 10 90
  ex 0602 90 30
  ex 0602 90 45
  ex 0602 90 46
  ex 0602 90 48
  ex 0602 90 50
  ex 0602 90 70
  ex 0602 90 91
  ex 0602 90 99 | Harmadik országok | Hatósági nyilatkozat arról, hogy a növények(et):






  a) | olyan országból származnak, amelyet a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban a Ceratothripoides claratris (Shumsher) károsítótól mentesnek ismertek el,
  vagy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

e)

a 21. és a 22. pont közé a következő pontok kerülnek beillesztésre:

„21.1.

A Cucurbitaceae Juss. és a Solanaceae Juss ültetésre szánt növényei, a hagymák, hagymagumók, rizómák, pollen, vetőmagok, gumók, valamint szövettenyészetben levő növények kivételével

Cucurbitaceae

Solanaceae

ex 0602 10 90

ex 0602 90 30

ex 0602 90 45

ex 0602 90 46

ex 0602 90 48

ex 0602 90 50

ex 0602 90 70

ex 0602 90 91

ex 0602 90 99

Harmadik országok

Hatósági nyilatkozat arról, hogy a növények(et):

a)

olyan országból származnak, amelyet a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban a Ceratothripoides claratris (Shumsher) károsítótól mentesnek ismertek el,

Ceratothripoides claratris

vagy

| b) | olyan területről származnak, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete a Ceratothripoides claratris (Shumsher) károsítótól mentesnek nyilvánított a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban. A terület nevét fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban.
  vagy |
| --- | --- |

b)

olyan területről származnak, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete a Ceratothripoides claratris (Shumsher) károsítótól mentesnek nyilvánított a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban. A terület nevét fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban.

Ceratothripoides claratris

vagy

| c) | egész életük során olyan termesztési helyen nevelték, amelyet a Ceratothripoides claratris (Shumsher) behurcolása elleni teljes fizikai védelemmel láttak el, és ahol a kivitelt megelőző három hónapban legalább havonta egy vizsgálatot végeztek a Ceratothripoides claratris (Shumsher) jelenlétének kimutatása céljából. |
| --- | --- |

c)

egész életük során olyan termesztési helyen nevelték, amelyet a Ceratothripoides claratris (Shumsher) behurcolása elleni teljes fizikai védelemmel láttak el, és ahol a kivitelt megelőző három hónapban legalább havonta egy vizsgálatot végeztek a Ceratothripoides claratris (Shumsher) jelenlétének kimutatása céljából.

Ceratothripoides claratris

Ceratothripoides claratris

21.2.

Az alábbiak ültetésre szánt növényei:

Allium cepa L., Asparagus L.,

Allium cepa

Asparagus

Cynara scolymus L.,

Cynara scolymus

Citrullus lanatus (Thnb.) Matusm. & Nakai, Cucurbita L., Cucumis melo L., Cucumis sativum L., Glycine max (L.), Merr., Gossypium L., Medicago sativa, L., Persea americana Mill., Phaseolus L., Ricinus communis L.,

Citrullus lanatus

Cucurbita

Cucumis melo

Cucumis sativum

Glycine max

Gossypium

Medicago sativa

Persea americana

Phaseolus

Ricinus communis

és Tagetes L., a hagymák, hagymagumók, a szövettenyészetben lévő növények, rizómák, vetőmagok és gumók kivételével.

Tagetes

ex 0602 10 90

ex 0602 20 20

ex 0602 20 80

ex 0602 90 30

ex 0602 90 45

ex 0602 90 46

ex 0602 90 47

ex 0602 90 48

ex 0602 90 50

ex 0602 90 70

ex 0602 90 91

ex 0602 90 99

Bolivia, Ecuador, Egyesült Államok, Kolumbia és Peru

Hatósági nyilatkozat arról, hogy a növények(et):

| a) | olyan területről származnak, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete – a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó nemzetközi szabványokkal összhangban – Prodiplosis longifila Gagné károsítótól mentesnek nyilvánított. A terület nevét fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban.
  vagy |
| --- | --- |

a)

olyan területről származnak, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete – a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó nemzetközi szabványokkal összhangban – Prodiplosis longifila Gagné károsítótól mentesnek nyilvánított. A terület nevét fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban.

Prodiplosis longifila

vagy

| b) | legalább a kivitelt megelőző két hónapban, vagy a két hónapnál fiatalabb növények esetében egész életük során a származási országban teljes fizikai védelmet biztosító termesztési helyen nevelték, amelyet az egész életük során vagy a kivitelt megelőző két hónapban végzett hatósági vizsgálatok alapján a Prodiplosis longifila Gagné károsítótól mentesnek nyilvánítottak.” |
| --- | --- |

b)

legalább a kivitelt megelőző két hónapban, vagy a két hónapnál fiatalabb növények esetében egész életük során a származási országban teljes fizikai védelmet biztosító termesztési helyen nevelték, amelyet az egész életük során vagy a kivitelt megelőző két hónapban végzett hatósági vizsgálatok alapján a Prodiplosis longifila Gagné károsítótól mentesnek nyilvánítottak.”

Prodiplosis longifila

| f) | a 24. és a 25. pont közé a következő pont kerül beillesztésre:









  „24.1. | Az Euphorbia pulcherrima Willd., Fragaria L. és Rubus L. ültetésre szánt növényei a szövettenyészetben levő növények, pollen és vetőmagok kivételével | ex 0602 10 90
  ex 0602 20 20
  ex 0602 20 80
  ex 0602 90 30
  ex 0602 90 45
  ex 0602 90 46
  ex 0602 90 47
  ex 0602 90 48
  ex 0602 90 50
  ex 0602 90 70
  ex 0602 90 91
  ex 0602 90 99 | Harmadik országok | Hatósági nyilatkozat arról, hogy a növények:






  a) | olyan országból származnak, amelyet a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban az Eotetranychus lewisi (McGregor) károsítótól mentesnek ismertek el,
  vagy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

f)

a 24. és a 25. pont közé a következő pont kerül beillesztésre:

„24.1.

Az Euphorbia pulcherrima Willd., Fragaria L. és Rubus L. ültetésre szánt növényei a szövettenyészetben levő növények, pollen és vetőmagok kivételével

Euphorbia pulcherrima

Fragaria

Rubus

ex 0602 10 90

ex 0602 20 20

ex 0602 20 80

ex 0602 90 30

ex 0602 90 45

ex 0602 90 46

ex 0602 90 47

ex 0602 90 48

ex 0602 90 50

ex 0602 90 70

ex 0602 90 91

ex 0602 90 99

Harmadik országok

Hatósági nyilatkozat arról, hogy a növények:

a)

olyan országból származnak, amelyet a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban az Eotetranychus lewisi (McGregor) károsítótól mentesnek ismertek el,

Eotetranychus lewisi (McGregor)

vagy

| b) | olyan területről származnak, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete az Eotetranychus lewisi (McGregor) károsítótól mentesnek nyilvánított a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban. A terület nevét fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban.
  vagy |
| --- | --- |

b)

olyan területről származnak, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete az Eotetranychus lewisi (McGregor) károsítótól mentesnek nyilvánított a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban. A terület nevét fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban.

Eotetranychus lewisi (McGregor)

vagy

| c) | olyan termőhelyről származnak, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete az Eotetranychus lewisi (McGregor) szervezettől mentesnek nyilvánított a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban.” |
| --- | --- |

c)

olyan termőhelyről származnak, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete az Eotetranychus lewisi (McGregor) szervezettől mentesnek nyilvánított a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban.”

Eotetranychus lewisi

| g) | a 28. pont helyébe a következő szöveg lép:









  „28. | A Chrysanthemum L., Dianthus L., Gypsophila L. és Solidago L. fajhoz tartozó vágott virágok, valamint az Apium graveolens L. és Ocimum L. fajhoz tartozó levélzöldségek | 0603 12 00
  0603 14 00
  ex 0603 19 70
  0709 40 00
  ex 0709 99 10
  ex 0709 99 90
  ex 1211 90 86
  ex 1404 90 00 | Harmadik országok | Hatósági nyilatkozat arról, hogy a vágott virágok és a levélzöldségek:






  a) | olyan országból származnak, amelyet a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban a Liriomyza sativae (Blanchard) és a Nemorimyza maculosa (Malloch) károsítótól mentesnek ismertek el,
  vagy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

g)

a 28. pont helyébe a következő szöveg lép:

„28.

A Chrysanthemum L., Dianthus L., Gypsophila L. és Solidago L. fajhoz tartozó vágott virágok, valamint az Apium graveolens L. és Ocimum L. fajhoz tartozó levélzöldségek

Chrysanthemum L., Dianthus L., Gypsophila L.

Solidago L.

Apium graveolens L. és Ocimum L.

0603 12 00

0603 14 00

ex 0603 19 70

0709 40 00

ex 0709 99 10

ex 0709 99 90

ex 1211 90 86

ex 1404 90 00

Harmadik országok

Hatósági nyilatkozat arról, hogy a vágott virágok és a levélzöldségek:

a)

olyan országból származnak, amelyet a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban a Liriomyza sativae (Blanchard) és a Nemorimyza maculosa (Malloch) károsítótól mentesnek ismertek el,

Liriomyza sativae

Nemorimyza maculosa

vagy

| b) | a közvetlenül a kivitelük előtt végzett hatósági vizsgálat során a Liriomyza sativae (Blanchard) és a Nemorimyza maculosa (Malloch) károsítótól mentesnek bizonyultak.” |
| --- | --- |

b)

a közvetlenül a kivitelük előtt végzett hatósági vizsgálat során a Liriomyza sativae (Blanchard) és a Nemorimyza maculosa (Malloch) károsítótól mentesnek bizonyultak.”

Liriomyza sativae

Nemorimyza maculosa

| h) | a 29. pont helyébe a következő szöveg lép:









  „29. | Az Orchidaceae családba tartozó vágott virágok | 0603 13 00 | Thaiföldön kívüli harmadik országok | Hatósági nyilatkozat arról, hogy a vágott virágok:






  a) | olyan országból származnak, amelyet a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban a Thrips palmi Karny károsítótól mentesnek ismertek el,
  vagy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

h)

a 29. pont helyébe a következő szöveg lép:

„29.

Az Orchidaceae családba tartozó vágott virágok

Orchidaceae

0603 13 00

Thaiföldön kívüli harmadik országok

Hatósági nyilatkozat arról, hogy a vágott virágok:

a)

olyan országból származnak, amelyet a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban a Thrips palmi Karny károsítótól mentesnek ismertek el,

Thrips palmi

vagy

| b) | a közvetlenül a kivitelük előtt végzett hatósági vizsgálat során a Thrips palmi Karny károsítótól mentesnek bizonyultak. |
| --- | --- |

b)

a közvetlenül a kivitelük előtt végzett hatósági vizsgálat során a Thrips palmi Karny károsítótól mentesnek bizonyultak.

Thrips palmi

29.1.

Az Orchidaceae családba tartozó vágott virágok

Orchidaceae

0603 13 00

Thaiföld

Hatósági nyilatkozat arról, hogy a vágott virágok:

| a) | olyan termőhelyről származnak, amelyet a kivitel előtti három hónapban legalább havonta végzett hatósági vizsgálatok alapján a Thrips palmi Karny károsítótól mentesnek találtak;
  vagy |
| --- | --- |

a)

olyan termőhelyről származnak, amelyet a kivitel előtti három hónapban legalább havonta végzett hatósági vizsgálatok alapján a Thrips palmi Karny károsítótól mentesnek találtak;

Thrips palmi

vagy

| b) | gázosítással történő megfelelő fertőtlenítésen estek át a Thrips palmi Karny károsítótól való mentesség biztosítása érdekében, és a kezelés részletei szerepelnek növényegészségügyi bizonyítványban.” |
| --- | --- |

b)

gázosítással történő megfelelő fertőtlenítésen estek át a Thrips palmi Karny károsítótól való mentesség biztosítása érdekében, és a kezelés részletei szerepelnek növényegészségügyi bizonyítványban.”

Thrips palmi

| i) | a 30. és a 31. pont közé a következő pont kerül beillesztésre:









  „30.1. | A Diospyros kaki L., Ficus carica L., Hedera helix L., Laurus nobilis L., Magnolia L., Malus Mill., Melia L., Mespilus germanica L., Parthenocissus Planch., Prunus L., Psidium guajava L., Punica granatum L., Pyracantha M. Roem., Pyrus L., Rosa L., ültetésre szánt növényei a vetőmagok, pollen és szövettenyészetben levő növények kivételével: | ex 0602 10 90
  ex 0602 20 20
  ex 0602 20 80
  ex 0602 40 00
  ex 0602 90 41
  ex 0602 90 45
  ex 0602 90 46
  ex 0602 90 47
  ex 0602 90 48
  ex 0602 90 50
  ex 0602 90 70
  ex 0602 90 91
  ex 0602 90 99 | Ausztrália, Banglades, Bhután, Brunei Darussalam Állam, Dél-Afrika, Dél-Korea, Egyesült Államok, Észak-Korea, Északi-Mariana-szigetek, Fülöp-szigetek, Guam, India, Indonézia, Irán, Japán, Kambodzsa, Kenya, Kína, Laosz, Malajzia, Mauritius, Mikronézia, Montenegró, Nigéria, Pakisztán, Palau, Pápua Új-Guinea, Réunion, Srí Lanka, Szváziföld, Tajvan, Tanzánia, Thaiföld, Uganda és Vietnám | Hatósági nyilatkozat arról, hogy a növények:






  a) | olyan területről származnak, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete – a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó nemzetközi szabványokkal összhangban – Aleurocanthus spiniferus (Quaintance) károsítótól mentesnek nyilvánított. A terület nevét fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban.
  vagy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

i)

a 30. és a 31. pont közé a következő pont kerül beillesztésre:

„30.1.

A Diospyros kaki L., Ficus carica L., Hedera helix L., Laurus nobilis L., Magnolia L., Malus Mill., Melia L., Mespilus germanica L., Parthenocissus Planch., Prunus L., Psidium guajava L., Punica granatum L., Pyracantha M. Roem., Pyrus L., Rosa L., ültetésre szánt növényei a vetőmagok, pollen és szövettenyészetben levő növények kivételével:

Diospyros kaki

Ficus carica

Hedera helix

Laurus nobilis

Magnolia

Malus

Melia

Mespilus germanica

Parthenocissus

Prunus

Psidium guajava

Punica granatum

Pyracantha

Pyrus

Rosa

ex 0602 10 90

ex 0602 20 20

ex 0602 20 80

ex 0602 40 00

ex 0602 90 41

ex 0602 90 45

ex 0602 90 46

ex 0602 90 47

ex 0602 90 48

ex 0602 90 50

ex 0602 90 70

ex 0602 90 91

ex 0602 90 99

Ausztrália, Banglades, Bhután, Brunei Darussalam Állam, Dél-Afrika, Dél-Korea, Egyesült Államok, Észak-Korea, Északi-Mariana-szigetek, Fülöp-szigetek, Guam, India, Indonézia, Irán, Japán, Kambodzsa, Kenya, Kína, Laosz, Malajzia, Mauritius, Mikronézia, Montenegró, Nigéria, Pakisztán, Palau, Pápua Új-Guinea, Réunion, Srí Lanka, Szváziföld, Tajvan, Tanzánia, Thaiföld, Uganda és Vietnám

Hatósági nyilatkozat arról, hogy a növények:

a)

olyan területről származnak, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete – a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó nemzetközi szabványokkal összhangban – Aleurocanthus spiniferus (Quaintance) károsítótól mentesnek nyilvánított. A terület nevét fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban.

Aleurocanthus spiniferus

vagy

| b) | olyan, a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete által az Aleurocanthus spiniferus (Quaintance) károsítótól – a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban – mentesnek nyilvánított termőhelyről származnak, ahol:






  i. | a kivitelt megelőző évben megfelelő időpontokban hatósági vizsgálatokat végeztek,
  és |
| --- | --- | --- |

b)

olyan, a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete által az Aleurocanthus spiniferus (Quaintance) károsítótól – a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban – mentesnek nyilvánított termőhelyről származnak, ahol:

Aleurocanthus spiniferus

i.

a kivitelt megelőző évben megfelelő időpontokban hatósági vizsgálatokat végeztek,

és

| ii. | a növényeket úgy kezelték és csomagolták, hogy meggátolják azok megfertőződését a termőhely elhagyását követően. |
| --- | --- |

ii.

a növényeket úgy kezelték és csomagolták, hogy meggátolják azok megfertőződését a termőhely elhagyását követően.

vagy

| c) | az Aleurocanthus spiniferus (Quaintance) károsítótól való mentességet biztosító hatékony kezelésen estek át és a kivitel előtt a károsítótól mentesnek találták őket.” |
| --- | --- |

c)

az Aleurocanthus spiniferus (Quaintance) károsítótól való mentességet biztosító hatékony kezelésen estek át és a kivitel előtt a károsítótól mentesnek találták őket.”

Aleurocanthus spiniferus

| j) | a 31. pontban a „Növények, növényi termékek és egyéb anyagok” című első oszlop szövege helyébe a következő lép:

  „Tűlevelű növények (Pinopsida), a termés és a vetőmag kivételével”; |
| --- | --- |

j)

a 31. pontban a „Növények, növényi termékek és egyéb anyagok” című első oszlop szövege helyébe a következő lép:

„Tűlevelű növények (Pinopsida), a termés és a vetőmag kivételével”;

| k) | a 32. pont helyébe a következő szöveg lép:









  „32. | A Tűlevelűek (Pinopsida) osztályába tartozó, 3 méternél magasabb növények, a termés és a vetőmag kivételével | ex 0602 20 80 ex 0602 90 41 ex 0602 90 47 ex 0602 90 50 ex 0602 90 99 ex 0604 20 20 ex 0604 20 40 ex 1404 90 00 | Harmadik országok a következők kivételével: Albánia, Andorra, Azerbajdzsán, Belarusz, Bosznia-Hercegovina, Észak-Macedónia, Feröer szigetek, Grúzia, Izland, Kanári-szigetek, Liechtenstein, Moldova, Monaco, Montenegró, Norvégia, Oroszország (csak a következő részek: Központi szövetségi körzet [Centralnij fegyeralnij okrug], Északnyugati szövetségi körzet [Szevero-Zapadnij fegyeralnij okrug], Déli szövetségi körzet [Juzsnij fegyeralnij okrug], Észak-kaukázusi szövetségi körzet [Szevero-kavkazszkij fegyeralnij okrug] és Volgamenti szövetségi körzet [Privolzsszkij fegyeralnij okrug]), Örményország, San Marino, Svájc, Szerbia, Törökország, az Egyesült Királyság(1) és Ukrajna | Hatósági nyilatkozat arról, hogy a növényeket olyan termőhelyen termesztették, amely mentes a Scolytinae spp. (nem európai) károsítótól.” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

k)

a 32. pont helyébe a következő szöveg lép:

„32.

A Tűlevelűek (Pinopsida) osztályába tartozó, 3 méternél magasabb növények, a termés és a vetőmag kivételével

ex 0602 20 80 ex 0602 90 41 ex 0602 90 47 ex 0602 90 50 ex 0602 90 99 ex 0604 20 20 ex 0604 20 40 ex 1404 90 00

Harmadik országok a következők kivételével: Albánia, Andorra, Azerbajdzsán, Belarusz, Bosznia-Hercegovina, Észak-Macedónia, Feröer szigetek, Grúzia, Izland, Kanári-szigetek, Liechtenstein, Moldova, Monaco, Montenegró, Norvégia, Oroszország (csak a következő részek: Központi szövetségi körzet [Centralnij fegyeralnij okrug], Északnyugati szövetségi körzet [Szevero-Zapadnij fegyeralnij okrug], Déli szövetségi körzet [Juzsnij fegyeralnij okrug], Észak-kaukázusi szövetségi körzet [Szevero-kavkazszkij fegyeralnij okrug] és Volgamenti szövetségi körzet [Privolzsszkij fegyeralnij okrug]), Örményország, San Marino, Svájc, Szerbia, Törökország, az Egyesült Királyság(1) és Ukrajna

1

Hatósági nyilatkozat arról, hogy a növényeket olyan termőhelyen termesztették, amely mentes a Scolytinae spp. (nem európai) károsítótól.”

Scolytinae

| l) | a szöveg a 32. pont után a következőképpen módosul:






  i. | a szöveg a következő 32.1. ponttal egészül ki:









  „32.1. | Az Acacia Mill., Acer buergerianum Miq., Acer macrophyllum Pursh, Acer negundo L., Acer palmatum Thunb., Acer paxii Franch., Acer pseudoplatanus L., Aesculus californica (Spach) Nutt., Ailanthus altissima (Mill.) Swingle, Albizia falcate Backer ex Merr., Albizia julibrissin Durazz., Alectryon excelsus Gärtn., Alnus rhombifolia Nutt., Archontophoenix cunninghamiana H. Wendl. & Drude , Artocarpus integer (Thunb.) Merr., Azadirachta indica A. Juss., Baccharis salicina Torr. & A.Gray, Bauhinia variegata L., Brachychiton discolor F.Muell., Brachychiton populneus R.Br., Camellia semiserrata C.W.Chi, Camellia sinensis (L.) Kuntze, Canarium commune L., Castanospermum australe A.Cunningham & C.Fraser, Cercidium floridum Benth. ex A.Gray, Cercidium sonorae Rose & I.M.Johnst., Cocculus laurifolius DC., Combretum kraussii Hochst., Cupaniopsis anacardioides (A.Rich.) Radlk., Dombeya cacuminum Hochr., Erythrina corallodendron L., Erythrina coralloides Moc. & Sessé ex DC., Erythrina falcata Benth., Erythrina fusca Lour., Eucalyptus ficifolia F.Müll., Fagus crenata Blume, Ficus L., Gleditsia triacanthos L., Hevea brasiliensis (Willd. ex A.Juss) Muell.Arg., Howea forsteriana (F.Müller) Becc., Ilex cornuta Lindl. & Paxton, Inga vera Willd., Jacaranda mimosifolia D.Don, Koelreuteria bipinnata Franch., Liquidambar styraciflua L., Magnolia grandiflora L., Magnolia virginiana L., Mimosa bracaatinga Hoehne, Morus alba L., Parkinsonia aculeata L., Persea americana Mill., Pithecellobium lobatum Benth., Platanus x hispanica Mill. ex Münchh., Platanus mexicana Torr., Platanus occidentalis L., Platanus orientalis L., Platanus racemosa Nutt., Podalyria calyptrata Willd., Populus fremontii S.Watson, Populus nigra L., Populus trichocarpa Torr. & A.Gray ex Hook., Prosopis articulata S.Watson, Protium serratum Engl., Psoralea pinnata L., Pterocarya stenoptera C.DC., Quercus agrifolia Née, Quercus calliprinos Webb., Quercus chrysolepis Liebm, Quercus engelmannii Greene, Quercus ithaburensis Dence., Quercus lobata Née, Quercus palustris Marshall, Quercus robur L., Quercus suber L., Ricinus communis L., Salix alba L., Salix babylonica L., Salix gooddingii C.R.Ball, Salix laevigata Bebb, Salix mucronata Thnb., Shorea robusta C.F.Gaertn., Spathodea campanulata P.Beauv., Spondias dulcis Parkinson, Tamarix ramosissima Kar. ex Boiss., Virgilia oroboides subsp. ferrugine B.-E.van Wyk, Wisteria floribunda (Willd.) DC. és Xylosma avilae Sleumer növényei, a szövettenyészetben levő növények, a pollen és a vetőmagok kivételével | ex 0602 10 90
  ex 0602 20 20
  ex 0602 20 80
  ex 0602 90 41
  ex 0602 90 45
  ex 0602 90 46
  ex 0602 90 47
  ex 0602 90 48
  ex 0602 90 50
  ex 0602 90 70
  ex 0602 90 91
  ex 0602 90 99 | Harmadik országok | Hatósági nyilatkozat arról, hogy a növények:






  a) | átmérője a gyökérnyak felett kisebb mint 2 cm,
  vagy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

l)

a szöveg a 32. pont után a következőképpen módosul:

i.

a szöveg a következő 32.1. ponttal egészül ki:

„32.1.

Az Acacia Mill., Acer buergerianum Miq., Acer macrophyllum Pursh, Acer negundo L., Acer palmatum Thunb., Acer paxii Franch., Acer pseudoplatanus L., Aesculus californica (Spach) Nutt., Ailanthus altissima (Mill.) Swingle, Albizia falcate Backer ex Merr., Albizia julibrissin Durazz., Alectryon excelsus Gärtn., Alnus rhombifolia Nutt., Archontophoenix cunninghamiana H. Wendl. & Drude , Artocarpus integer (Thunb.) Merr., Azadirachta indica A. Juss., Baccharis salicina Torr. & A.Gray, Bauhinia variegata L., Brachychiton discolor F.Muell., Brachychiton populneus R.Br., Camellia semiserrata C.W.Chi, Camellia sinensis (L.) Kuntze, Canarium commune L., Castanospermum australe A.Cunningham & C.Fraser, Cercidium floridum Benth. ex A.Gray, Cercidium sonorae Rose & I.M.Johnst., Cocculus laurifolius DC., Combretum kraussii Hochst., Cupaniopsis anacardioides (A.Rich.) Radlk., Dombeya cacuminum Hochr., Erythrina corallodendron L., Erythrina coralloides Moc. & Sessé ex DC., Erythrina falcata Benth., Erythrina fusca Lour., Eucalyptus ficifolia F.Müll., Fagus crenata Blume, Ficus L., Gleditsia triacanthos L., Hevea brasiliensis (Willd. ex A.Juss) Muell.Arg., Howea forsteriana (F.Müller) Becc., Ilex cornuta Lindl. & Paxton, Inga vera Willd., Jacaranda mimosifolia D.Don, Koelreuteria bipinnata Franch., Liquidambar styraciflua L., Magnolia grandiflora L., Magnolia virginiana L., Mimosa bracaatinga Hoehne, Morus alba L., Parkinsonia aculeata L., Persea americana Mill., Pithecellobium lobatum Benth., Platanus x hispanica Mill. ex Münchh., Platanus mexicana Torr., Platanus occidentalis L., Platanus orientalis L., Platanus racemosa Nutt., Podalyria calyptrata Willd., Populus fremontii S.Watson, Populus nigra L., Populus trichocarpa Torr. & A.Gray ex Hook., Prosopis articulata S.Watson, Protium serratum Engl., Psoralea pinnata L., Pterocarya stenoptera C.DC., Quercus agrifolia Née, Quercus calliprinos Webb., Quercus chrysolepis Liebm, Quercus engelmannii Greene, Quercus ithaburensis Dence., Quercus lobata Née, Quercus palustris Marshall, Quercus robur L., Quercus suber L., Ricinus communis L., Salix alba L., Salix babylonica L., Salix gooddingii C.R.Ball, Salix laevigata Bebb, Salix mucronata Thnb., Shorea robusta C.F.Gaertn., Spathodea campanulata P.Beauv., Spondias dulcis Parkinson, Tamarix ramosissima Kar. ex Boiss., Virgilia oroboides subsp. ferrugine B.-E.van Wyk, Wisteria floribunda (Willd.) DC. és Xylosma avilae Sleumer növényei, a szövettenyészetben levő növények, a pollen és a vetőmagok kivételével

Acacia

Acer buergerianum

Acer macrophyllum

Acer negundo

Acer palmatum

Acer paxii

Acer pseudoplatanus

Aesculus californica

Ailanthus altissima

Albizia falcate

Albizia julibrissin

Alectryon excelsus

Alnus rhombifolia

Archontophoenix cunninghamiana

Artocarpus integer

Azadirachta indica

Baccharis salicina

Bauhinia variegata

Brachychiton discolor

Brachychiton populneus

Camellia semiserrata

Camellia sinensis

Canarium commune

Castanospermum australe

Cercidium floridum

Cercidium sonorae

Cocculus laurifolius

Combretum kraussii

Cupaniopsis anacardioides

Dombeya cacuminum

Erythrina corallodendron

Erythrina coralloides

Erythrina falcata

Erythrina fusca

Eucalyptus ficifolia

Fagus crenata

Ficus

Gleditsia triacanthos

Hevea brasiliensis

Howea forsteriana

Ilex cornuta

Inga vera

Jacaranda mimosifolia

Koelreuteria bipinnata

Liquidambar styraciflua

Magnolia grandiflora

Magnolia virginiana

Mimosa bracaatinga

Morus alba

Parkinsonia aculeata

Persea americana

Pithecellobium lobatum

Platanus x hispanica

Platanus mexicana

Platanus occidentalis

Platanus orientalis

Platanus racemosa

Podalyria calyptrata

Populus fremontii

Populus nigra

Populus trichocarpa

Prosopis articulata

Protium serratum

Psoralea pinnata

Pterocarya stenoptera

Quercus agrifolia

Quercus calliprinos

Quercus chrysolepis

Quercus engelmannii

Quercus ithaburensis

Quercus lobata

Quercus palustris

Quercus robur

Quercus suber

Ricinus communis

Salix alba

Salix babylonica

Salix gooddingii

, Salix laevigata

Salix mucronata

Shorea robusta

Spathodea campanulata

Spondias dulcis

Tamarix ramosissima

Virgilia oroboides

ferrugine

Wisteria floribunda

Xylosma avilae

ex 0602 10 90

ex 0602 20 20

ex 0602 20 80

ex 0602 90 41

ex 0602 90 45

ex 0602 90 46

ex 0602 90 47

ex 0602 90 48

ex 0602 90 50

ex 0602 90 70

ex 0602 90 91

ex 0602 90 99

Harmadik országok

Hatósági nyilatkozat arról, hogy a növények:

a)

átmérője a gyökérnyak felett kisebb mint 2 cm,

vagy

| b) | olyan országból származnak, amelyet a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban az Euwallacea fornicatus sensu lato károsítótól mentesnek ismertek el,
  vagy |
| --- | --- |

b)

olyan országból származnak, amelyet a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban az Euwallacea fornicatus sensu lato károsítótól mentesnek ismertek el,

Euwallacea fornicatus sensu lato

vagy

| c) | olyan területről származnak, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete az Euwallacea fornicatus sensu lato károsítótól mentesnek nyilvánított a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban. A terület nevét fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban,
  vagy |
| --- | --- |

c)

olyan területről származnak, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete az Euwallacea fornicatus sensu lato károsítótól mentesnek nyilvánított a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban. A terület nevét fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban,

Euwallacea fornicatus sensu lato

vagy

| d) | a növényeket:






  i. | a kivitelt megelőző legalább hat hónapban az Euwallacea fornicatus sensu lato behurcolása ellen fizikailag teljesen elszigetelt helyen termesztették, amelyet megfelelő időpontokban hatósági vizsgálatnak vetettek alá, és amelyet a károsítótól mentesnek találtak, legalább négyhetente, többek között közvetlenül a kivitelt megelőzően ellenőrzött csapdákkal,
  vagy |
| --- | --- | --- |

d)

a növényeket:

i.

a kivitelt megelőző legalább hat hónapban az Euwallacea fornicatus sensu lato behurcolása ellen fizikailag teljesen elszigetelt helyen termesztették, amelyet megfelelő időpontokban hatósági vizsgálatnak vetettek alá, és amelyet a károsítótól mentesnek találtak, legalább négyhetente, többek között közvetlenül a kivitelt megelőzően ellenőrzött csapdákkal,

Euwallacea fornicatus sensu lato

vagy

| ii. | olyan helyen termeszették, amelyet a legutóbbi teljes vegetációs időszak kezdete óta a legalább négyhetente végzett hatósági ellenőrzések során az Euwallacea fornicatus sensu lato károsítótól mentesnek találtak, amit legalább csapdákkal is megerősítettek; a károsító termesztési helyen való jelenlétének gyanúja esetén megfelelő kezeléseket végeztek a károsító ellen a károsítótól való mentesség biztosítása érdekében; egy 1 km-es környező övezetet létesítettek, amelyet megfelelő időpontokban terv szerint ellenőriznek az Euwallacea fornicatus sensu lato tekintetében, és amennyiben a károsító előfordul, az érintett növényeket azonnal gyökerestől eltávolítják és megsemmisítik,
  és
  közvetlenül a kivitel előtt a növények szállítmányait hatósági vizsgálatnak vetették alá a károsító – különösen a növények szárában és ágaiban való – jelenlétének megállapítása céljából, beleértve adott esetben a megsemmisítéssel járó mintavételt is. A vizsgálandó minta méretének lehetővé kell tennie a legalább 1 %-os szintű fertőzöttség 99 %-os megbízhatósággal történő kimutatását. |
| --- | --- |

ii.

olyan helyen termeszették, amelyet a legutóbbi teljes vegetációs időszak kezdete óta a legalább négyhetente végzett hatósági ellenőrzések során az Euwallacea fornicatus sensu lato károsítótól mentesnek találtak, amit legalább csapdákkal is megerősítettek; a károsító termesztési helyen való jelenlétének gyanúja esetén megfelelő kezeléseket végeztek a károsító ellen a károsítótól való mentesség biztosítása érdekében; egy 1 km-es környező övezetet létesítettek, amelyet megfelelő időpontokban terv szerint ellenőriznek az Euwallacea fornicatus sensu lato tekintetében, és amennyiben a károsító előfordul, az érintett növényeket azonnal gyökerestől eltávolítják és megsemmisítik,

Euwallacea fornicatus sensu lato

Euwallacea fornicatus sensu lato

és

közvetlenül a kivitel előtt a növények szállítmányait hatósági vizsgálatnak vetették alá a károsító – különösen a növények szárában és ágaiban való – jelenlétének megállapítása céljából, beleértve adott esetben a megsemmisítéssel járó mintavételt is. A vizsgálandó minta méretének lehetővé kell tennie a legalább 1 %-os szintű fertőzöttség 99 %-os megbízhatósággal történő kimutatását.

| ii. | a szövegbe a következő 32.2–32.7. pontok kerülnek beillesztésre:









  „32.2. | Az Artocarpus chaplasha Roxb., Artocarpus heterophyllus Lam., Artocarpus integer (Thunb.) Merr., Alnus formosana Makino, Bombax malabaricum DC.,Broussonetia papyrifera (L.) Vent., Broussonetia kazinoki Siebold, Cajanus cajan (L.) Huth, Camellia oleifera C.Abel, Castanea Mill.,Celtis sinensis Pers., Cinnamomum camphora (L.) J.Presl,Cunninghamia lanceolata (Lamb.)
  Hook., Dalbergia L.f., Eriobotrya japonica (Thunb.) Lindl., Ficus carica L., Ficus hispida L.f., Ficus infectoria Willd.,

  Ficus retusa L., Juglans regia L., Maclura tricuspidata Carrière,

  Melia azedarach L., Morus L., Populus L., Robinia pseudoacacia L., Salix L., Sapium sebiferum (L.) Roxb., Schima superba Gardner & Champ., Sophora japonica L., Trema amboinense (Willd.) Blume, Trema orientale (L.) Blume, Ulmus L., Vernicia fordii (Hemsl.) Airy Shaw és Xylosma G.Forst. ültetésre szánt növényei, a szövettenyészetben levő növények, pollen és vetőmagok kivételével | ex 0602 10 90
  ex 0602 20 20
  ex 0602 20 80
  ex 0602 90 41
  ex 0602 90 45
  ex 0602 90 46
  ex 0602 90 47
  ex 0602 90 48
  ex 0602 90 50
  ex 0602 90 70
  ex 0602 90 91
  ex 0602 90 99 | Afganisztán, Bahrein, Banglades, Bhután, Brunei Darussalam Állam, Egyesült Arab Emírségek, Észak-Korea, Fülöp-szigetek, India, Indonézia, Irán, Irak, Japán, Jemen, Jordánia, Kazahsztán, Kambodzsa, Katar, Kelet-Timor, Kína, Kirgizisztán, Kuvait, Laosz, Libanon, Malajzia, Maldív-szigetek, Mianmar/Burma, Mongólia, Nepál, Omán, Pakisztán, Oroszország (csak a következő területek: Távol-keleti Szövetségi Körzet, Szibériai Szövetségi Körzet és Uráli Szövetségi Körzet), Srí Lanka, Szaúd-Arábia, Szingapúr, Szíriai Arab Köztársaság,Tádzsikisztán, Thaiföld, Türkmenisztán, Üzbegisztán és Vietnám | Hatósági nyilatkozat arról, hogy a növények(et):






  a) | átmérője a gyökérnyak felett kisebb mint 1 cm,
  vagy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

ii.

a szövegbe a következő 32.2–32.7. pontok kerülnek beillesztésre:

„32.2.

Az Artocarpus chaplasha Roxb., Artocarpus heterophyllus Lam., Artocarpus integer (Thunb.) Merr., Alnus formosana Makino, Bombax malabaricum DC.,Broussonetia papyrifera (L.) Vent., Broussonetia kazinoki Siebold, Cajanus cajan (L.) Huth, Camellia oleifera C.Abel, Castanea Mill.,Celtis sinensis Pers., Cinnamomum camphora (L.) J.Presl,Cunninghamia lanceolata (Lamb.)

Artocarpus chaplasha

Artocarpus heterophyllus

Artocarpus integer

Alnus formosana

Bombax malabaricum

Broussonetia papyrifera

Broussonetia kazinoki

Cajanus cajan

Camellia oleifera

Castanea

Celtis sinensis

Cinnamomum camphora

Cunninghamia lanceolata

Hook., Dalbergia L.f., Eriobotrya japonica (Thunb.) Lindl., Ficus carica L., Ficus hispida L.f., Ficus infectoria Willd.,

Dalbergia

Eriobotrya japonica

Ficus carica

Ficus hispida

Ficus infectoria

Ficus retusa L., Juglans regia L., Maclura tricuspidata Carrière,

Ficus retusa

Juglans regia

Maclura tricuspidata

Melia azedarach L., Morus L., Populus L., Robinia pseudoacacia L., Salix L., Sapium sebiferum (L.) Roxb., Schima superba Gardner & Champ., Sophora japonica L., Trema amboinense (Willd.) Blume, Trema orientale (L.) Blume, Ulmus L., Vernicia fordii (Hemsl.) Airy Shaw és Xylosma G.Forst. ültetésre szánt növényei, a szövettenyészetben levő növények, pollen és vetőmagok kivételével

Melia azedarach

Morus

Populus

Robinia pseudoacacia

Salix

Sapium sebiferum

Schima superba

Sophora japonica

Trema amboinense

Trema orientale

Ulmus

Vernicia fordii

Xylosma

ex 0602 10 90

ex 0602 20 20

ex 0602 20 80

ex 0602 90 41

ex 0602 90 45

ex 0602 90 46

ex 0602 90 47

ex 0602 90 48

ex 0602 90 50

ex 0602 90 70

ex 0602 90 91

ex 0602 90 99

Afganisztán, Bahrein, Banglades, Bhután, Brunei Darussalam Állam, Egyesült Arab Emírségek, Észak-Korea, Fülöp-szigetek, India, Indonézia, Irán, Irak, Japán, Jemen, Jordánia, Kazahsztán, Kambodzsa, Katar, Kelet-Timor, Kína, Kirgizisztán, Kuvait, Laosz, Libanon, Malajzia, Maldív-szigetek, Mianmar/Burma, Mongólia, Nepál, Omán, Pakisztán, Oroszország (csak a következő területek: Távol-keleti Szövetségi Körzet, Szibériai Szövetségi Körzet és Uráli Szövetségi Körzet), Srí Lanka, Szaúd-Arábia, Szingapúr, Szíriai Arab Köztársaság,Tádzsikisztán, Thaiföld, Türkmenisztán, Üzbegisztán és Vietnám

Hatósági nyilatkozat arról, hogy a növények(et):

a)

átmérője a gyökérnyak felett kisebb mint 1 cm,

vagy

| b) | olyan országból származnak, amelyet a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban az Apriona germari károsítótól mentesnek ismertek el,
  vagy |
| --- | --- |

b)

olyan országból származnak, amelyet a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban az Apriona germari károsítótól mentesnek ismertek el,

Apriona germari

vagy

| c) | egész életük során olyan területen nevelték, amelyet a nemzeti növényvédelmi szervezet a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban a Apriona germari (Hope) károsítótól mentesnek nyilvánított, A terület nevét fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban.
  vagy |
| --- | --- |

c)

egész életük során olyan területen nevelték, amelyet a nemzeti növényvédelmi szervezet a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban a Apriona germari (Hope) károsítótól mentesnek nyilvánított, A terület nevét fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban.

Apriona germari

vagy

| d) | teljes életük során, vagy a kivitelt megelőzően legalább két éven keresztül olyan termőhelyen nevelték, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete az Apriona germari (Hope) károsítótól mentesnek nyilvánított a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban,
  és






  i. | amelyet évente két hatósági vizsgálatnak vetettek alá megfelelő időpontokban az Apriona germari (Hope) bármilyen jelének kimutatására, és a károsítóra utaló jeleket nem találtak,
  és |
| --- | --- | --- |

d)

teljes életük során, vagy a kivitelt megelőzően legalább két éven keresztül olyan termőhelyen nevelték, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete az Apriona germari (Hope) károsítótól mentesnek nyilvánított a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban,

Apriona germari

és

i.

amelyet évente két hatósági vizsgálatnak vetettek alá megfelelő időpontokban az Apriona germari (Hope) bármilyen jelének kimutatására, és a károsítóra utaló jeleket nem találtak,

Apriona germari

és

| ii. | ahol megfelelő megelőző kezelések alkalmazására került sor, és amelyet egy olyan, legalább 2 000  m-es szélességű pufferzóna vesz körül, amelyben nincs jelen az Apriona germari (Hope), és ezt évente, megfelelő időpontokban végzett hatósági felderítések megerősítették,
  és |
| --- | --- |

ii.

ahol megfelelő megelőző kezelések alkalmazására került sor, és amelyet egy olyan, legalább 2 000  m-es szélességű pufferzóna vesz körül, amelyben nincs jelen az Apriona germari (Hope), és ezt évente, megfelelő időpontokban végzett hatósági felderítések megerősítették,

Apriona germari

és

| iii. | ahol közvetlenül a kivitel előtt a növényeket vizsgálatnak vetették alá az Apriona germari (Hope) – különösen a növények szárában való – jelenlétének megállapítása céljából; beleértve adott esetben a megsemmisítéssel járó mintavételt is, |
| --- | --- |

iii.

ahol közvetlenül a kivitel előtt a növényeket vizsgálatnak vetették alá az Apriona germari (Hope) – különösen a növények szárában való – jelenlétének megállapítása céljából; beleértve adott esetben a megsemmisítéssel járó mintavételt is,

Apriona germari

vagy

| e) | teljes életük során, vagy a kivitelt megelőzően legalább két éven keresztül az Apriona germari (Hope) behurcolása ellen fizikailag teljesen elszigetelt termesztési helyen nevelték
  és
  közvetlenül a kivitel előtt vizsgálatnak vetették alá az Apriona germari (Hope) – különösen a növények szárában való – jelenlétének megállapítása céljából; beleértve adott esetben a megsemmisítéssel járó mintavételt is. |
| --- | --- |

e)

teljes életük során, vagy a kivitelt megelőzően legalább két éven keresztül az Apriona germari (Hope) behurcolása ellen fizikailag teljesen elszigetelt termesztési helyen nevelték

Apriona germari

és

közvetlenül a kivitel előtt vizsgálatnak vetették alá az Apriona germari (Hope) – különösen a növények szárában való – jelenlétének megállapítása céljából; beleértve adott esetben a megsemmisítéssel járó mintavételt is.

Apriona germari

32.3.

A Caesalpinia japonica Siebold & Zucc., Camellia sinensis (L.) Kuntze, Celtis sinensis Pers., Cercis chinensis Bunge, Chaenomeles sinensis (Thouin) Koehne, Cinnamomum camphora (L.) J.Presl, Cornus kousa Bürger ex Hanse, Crataegus cordata Aiton, Debregeasia edulis (Siebold & Zucc.) Wedd., Diospyros kaki L., Eriobotrya japonica (Thunb.) Lindl., Enkianthus perulatus (Miq.) C.K.Schneid., Fagus crenata Blume, Ficus carica L., Firmiana simplex (L.) W.Wight, Gleditsia japonica Miq., Hovenia dulcis Thunb., Lagerstroemia indica L., Morus L., Platanus x hispanica Mill. ex Münchh., Platycarya strobilacea Siebold & Zucc., Populus L., Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc., Pterocarya stenoptera C.DC., Punica granatum L., Robinia pseudoacacia L., Salix L., Spiraea thunbergii Siebold ex Blume, Ulmus parvifolia Jacq., Villebrunea pedunculata Shirai, és Zelkova serrata (Thunb.) Makino ültetésre szánt növényei, a szövettenyészetben levő növények, a pollen és a vetőmagok kivételével

Caesalpinia japonica

Camellia sinensis

Celtis sinensis

Cercis chinensis

Chaenomeles sinensis

Cinnamomum camphora

Cornus kousa

Crataegus cordata

Debregeasia edulis

Diospyros kaki

Eriobotrya japonica

Enkianthus perulatus

Fagus crenata

Ficus carica

Firmiana simplex

Gleditsia japonica

Hovenia dulcis

Lagerstroemia indica

Morus

Platanus x hispanica

Platycarya strobilacea

Populus

Pterocarya rhoifolia

Pterocarya stenoptera

Punica granatum

Robinia pseudoacacia

Salix

Spiraea thunbergii

Ulmus parvifolia

Villebrunea pedunculata

Zelkova serrata

ex 0602 10 90

ex 0602 20 20

ex 0602 20 80

ex 0602 90 41

ex 0602 90 45

ex 0602 90 46

ex 0602 90 47

ex 0602 90 48

ex 0602 90 50

ex 0602 90 70

ex 0602 90 91

ex 0602 90 99

Afganisztán, Bahrein, Banglades, Bhután, Brunei Darussalam Állam, Egyesült Arab Emírségek, Észak-Korea, Fülöp-szigetek, India, Indonézia, Irán, Irak, Japán, Jemen, Jordánia,

Kazahsztán, Kambodzsa, Katar, Kelet-Timor, Kína, Kirgizisztán, Kuvait, Laosz, Libanon, Malajzia, Maldív-szigetek, Mianmar/Burma, Mongólia, Nepál, Omán, Pakisztán, Oroszország (csak a következő területek: Távol-keleti Szövetségi Körzet, Szibériai Szövetségi Körzet és Uráli Szövetségi Körzet), Srí Lanka, Szaúd-Arábia, Szingapúr, Szíriai Arab Köztársaság, Tádzsikisztán, Thaiföld, Türkmenisztán, Üzbegisztán és Vietnám

Hatósági nyilatkozat arról, hogy a növények(et):

| a) | átmérője a gyökérnyak felett kisebb mint 1 cm,
  vagy |
| --- | --- |

a)

átmérője a gyökérnyak felett kisebb mint 1 cm,

vagy

| b) | olyan országból származnak, amelyet a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó begfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban az Apriona rugicollis Chevrolat károsítótól mentesnek ismertek el,
  vagy |
| --- | --- |

b)

olyan országból származnak, amelyet a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó begfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban az Apriona rugicollis Chevrolat károsítótól mentesnek ismertek el,

Apriona rugicollis

vagy

| c) | egész életük során olyan területen nevelték, amelyet a nemzeti növényvédelmi szervezet a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban az Apriona rugicollis Chevrolat károsítótól mentesnek nyilvánított. A terület nevét fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban,
  vagy |
| --- | --- |

c)

egész életük során olyan területen nevelték, amelyet a nemzeti növényvédelmi szervezet a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban az Apriona rugicollis Chevrolat károsítótól mentesnek nyilvánított. A terület nevét fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban,

Apriona rugicollis

vagy

| d) | teljes életük során, vagy a kivitelt megelőzően legalább két éven keresztül olyan termőhelyen nevelték, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete az Apriona germari (Hope) károsítótól mentesnek nyilvánított a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban,
  és






  i. | amelyet évente két hatósági vizsgálatnak vetettek alá megfelelő időpontokban az Apriona rugicollis Chevrolat bármilyen jelének kimutatására, és a károsítóra utaló jeleket nem találtak,
  és |
| --- | --- | --- |

d)

teljes életük során, vagy a kivitelt megelőzően legalább két éven keresztül olyan termőhelyen nevelték, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete az Apriona germari (Hope) károsítótól mentesnek nyilvánított a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban,

Apriona germari

és

i.

amelyet évente két hatósági vizsgálatnak vetettek alá megfelelő időpontokban az Apriona rugicollis Chevrolat bármilyen jelének kimutatására, és a károsítóra utaló jeleket nem találtak,

Apriona rugicollis

és

| ii. | ahol megfelelő megelőző kezelések alkalmazására került sor, és amelyet egy olyan, legalább 2 000  m-es szélességű pufferzóna vesz körül, amelyben nincs jelen az Apriona rugicollis Chevrolat, és ezt évente, megfelelő időpontokban végzett hatósági felderítések megerősítették,
  és |
| --- | --- |

ii.

ahol megfelelő megelőző kezelések alkalmazására került sor, és amelyet egy olyan, legalább 2 000  m-es szélességű pufferzóna vesz körül, amelyben nincs jelen az Apriona rugicollis Chevrolat, és ezt évente, megfelelő időpontokban végzett hatósági felderítések megerősítették,

Apriona rugicollis

és

| iii. | ahol közvetlenül a kivitel előtt a növényeket vizsgálatnak vetették alá az Apriona rugicollis Chevrolat – különösen a növények szárában való – jelenlétének megállapítása céljából; beleértve adott esetben a megsemmisítéssel járó mintavételt is, |
| --- | --- |

iii.

ahol közvetlenül a kivitel előtt a növényeket vizsgálatnak vetették alá az Apriona rugicollis Chevrolat – különösen a növények szárában való – jelenlétének megállapítása céljából; beleértve adott esetben a megsemmisítéssel járó mintavételt is,

Apriona rugicollis

vagy

| e) | teljes életük során, vagy a kivitelt megelőzően legalább két éven keresztül az Apriona rugicollis Chevrolat behurcolása ellen fizikailag teljesen elszigetelt termesztési helyen nevelték
  és
  közvetlenül a kivitel előtt vizsgálatnak vetették alá az Apriona rugicollis Chevrolat – különösen a növények szárában való – jelenlétének megállapítása céljából; beleértve adott esetben a megsemmisítéssel járó mintavételt is. |
| --- | --- |

e)

teljes életük során, vagy a kivitelt megelőzően legalább két éven keresztül az Apriona rugicollis Chevrolat behurcolása ellen fizikailag teljesen elszigetelt termesztési helyen nevelték

Apriona rugicollis

és

közvetlenül a kivitel előtt vizsgálatnak vetették alá az Apriona rugicollis Chevrolat – különösen a növények szárában való – jelenlétének megállapítása céljából; beleértve adott esetben a megsemmisítéssel járó mintavételt is.

Apriona rugicollis

32.4.

A Debregeasia hypoleuca (Hochst. ex Steud.) Wedd., Ficus L., Maclura pomifera (Raf.) C.K.Schneid., Morus L., Populus L. és Salix L., ültetésre szánt növényei a szövettenyészetben levő növények, a pollen és a vetőmagok kivételével

Debregeasia hypoleuca

Ficus

Maclura pomifera

Morus

Populus

Salix

ex 0602 10 90

ex 0602 20 20

ex 0602 20 80

ex 0602 90 41

ex 0602 90 45

ex 0602 90 46

ex 0602 90 47

ex 0602 90 48

ex 0602 90 50

ex 0602 90 70

ex 0602 90 91

ex 0602 90 99

Afganisztán, Bahrein, Banglades, Bhután, Brunei Darussalam Állam, Egyesült Arab Emírségek, Észak-Korea, Fülöp-szigetek, India, Indonézia, Irán, Irak, Japán, Jemen, Jordánia, Kazahsztán, Kambodzsa, Katar, Kelet-Timor, Kína, Kirgizisztán, Kuvait, Laosz, Libanon, Malajzia, Maldív-szigetek, Mianmar/Burma, Moldova, Mongólia, Nepál, Omán, Pakisztán, Oroszország (csak a következő területek: Távol-keleti Szövetségi Körzet, Szibériai Szövetségi Körzet és Uráli Szövetségi Körzet), Srí Lanka, Szaúd-Arábia, Szingapúr, Szíriai Arab Köztársaság,Tádzsikisztán, Thaiföld, Türkmenisztán, Üzbegisztán és Vietnám

Hatósági nyilatkozat arról, hogy a növények(et):

| a) | átmérője a gyökérnyak felett kisebb mint 1 cm,
  vagy |
| --- | --- |

a)

átmérője a gyökérnyak felett kisebb mint 1 cm,

vagy

| b) | olyan országból származnak, amelyet a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban az Apriona cinerea Chevrolat károsítótól mentesnek ismertek el,
  vagy |
| --- | --- |

b)

olyan országból származnak, amelyet a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban az Apriona cinerea Chevrolat károsítótól mentesnek ismertek el,

Apriona cinerea

vagy

| c) | egész életük során olyan területen nevelték, amelyet a nemzeti növényvédelmi szervezet a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban az Apriona cinerea Chevrolat károsítótól mentesnek nyilvánított. A terület nevét fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban,
  vagy |
| --- | --- |

c)

egész életük során olyan területen nevelték, amelyet a nemzeti növényvédelmi szervezet a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban az Apriona cinerea Chevrolat károsítótól mentesnek nyilvánított. A terület nevét fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban,

Apriona cinerea

vagy

| d) | teljes életük során, vagy a kivitelt megelőzően legalább két éven keresztül olyan termőhelyen nevelték, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete az Apriona cinerea Chevrolat károsítótól mentesnek nyilvánított a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban,
  és






  i. | amelyet évente két hatósági vizsgálatnak vetettek alá megfelelő időpontokban az Apriona cinerea Chevrolat bármilyen jelének kimutatására, és a károsítóra utaló jeleket nem találtak,
  és |
| --- | --- | --- |

d)

teljes életük során, vagy a kivitelt megelőzően legalább két éven keresztül olyan termőhelyen nevelték, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete az Apriona cinerea Chevrolat károsítótól mentesnek nyilvánított a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban,

Apriona cinerea

és

i.

amelyet évente két hatósági vizsgálatnak vetettek alá megfelelő időpontokban az Apriona cinerea Chevrolat bármilyen jelének kimutatására, és a károsítóra utaló jeleket nem találtak,

Apriona cinerea

és

| ii. | ahol megfelelő megelőző kezelések alkalmazására került sor, és amelyet egy olyan, legalább 2 000  m-es szélességű pufferzóna vesz körül, amelyben nincs jelen az Apriona cinerea Chevrolat, és ezt évente, megfelelő időpontokban végzett hatósági felderítések megerősítették,
  és |
| --- | --- |

ii.

ahol megfelelő megelőző kezelések alkalmazására került sor, és amelyet egy olyan, legalább 2 000  m-es szélességű pufferzóna vesz körül, amelyben nincs jelen az Apriona cinerea Chevrolat, és ezt évente, megfelelő időpontokban végzett hatósági felderítések megerősítették,

Apriona cinerea

és

| iii. | ahol közvetlenül a kivitel előtt a növényeket vizsgálatnak vetették alá az Apriona cinerea Chevrolat – különösen a növények szárában való – jelenlétének megállapítása céljából; beleértve adott esetben a megsemmisítéssel járó mintavételt is, |
| --- | --- |

iii.

ahol közvetlenül a kivitel előtt a növényeket vizsgálatnak vetették alá az Apriona cinerea Chevrolat – különösen a növények szárában való – jelenlétének megállapítása céljából; beleértve adott esetben a megsemmisítéssel járó mintavételt is,

Apriona cinerea

vagy

| e) | teljes életük során, vagy a kivitelt megelőzően legalább két éven keresztül az Apriona cinerea Chevrolat behurcolása ellen fizikailag teljesen elszigetelt termesztési helyen nevelték
  és
  közvetlenül a kivitel előtt vizsgálatnak vetették alá az Apriona cinerea Chevrolat – különösen a növények szárában való – jelenlétének megállapítása céljából; beleértve adott esetben a megsemmisítéssel járó mintavételt is. |
| --- | --- |

e)

teljes életük során, vagy a kivitelt megelőzően legalább két éven keresztül az Apriona cinerea Chevrolat behurcolása ellen fizikailag teljesen elszigetelt termesztési helyen nevelték

Apriona cinerea

és

közvetlenül a kivitel előtt vizsgálatnak vetették alá az Apriona cinerea Chevrolat – különösen a növények szárában való – jelenlétének megállapítása céljából; beleértve adott esetben a megsemmisítéssel járó mintavételt is.

Apriona cinerea

32.5.

Az Acer macrophyllum Pursh, Acer pseudoplatanus L., Adiantum aleuticum (Rupr.) Paris, Adiantum jordanii C. Muell., Aesculus californica (Spach) Nutt., Aesculus hippocastanum L., Arbutus menziesii Pursch., Arbutus unedo L., Arctostaphylos Adans, Calluna vulgaris (L.) Hull, Camellia L., Castanea sativa Mill., Fagus sylvatica L., Frangula californica (Eschsch.) Gray, Frangula purshiana (DC.) Cooper, Fraxinus excelsior L., Griselinia littoralis (Raoul), Hamamelis virginiana L., Heteromeles arbutifolia (Lindley) M. Roemer, Kalmia latifolia L., Larix decidua Mill., Larix kaempferi (Lamb.) Carrière, Larix × eurolepis A. Henry Laurus nobilis L., Leucothoe D. Don, Lithocarpus densiflorus (Hook. & Arn.) Rehd., Lonicera hispidula (Lindl.) Dougl. ex Torr.&Gray, Magnolia L., Michelia doltsopa Buch.-Ham. ex DC., Nothofagus obliqua (Mirbel) Blume, Osmanthus heterophyllus (G. Don) P. S. Green, Parrotia persica (DC) C.A. Meyer, Photinia x fraseri Dress, Pieris D. Don, Pseudotsuga menziesii (Mirbel) Franco, Quercus L., Rhododendron L. a Rhododendron simsii Planch. kivételével, Rosa gymnocarpa Nutt., Salix caprea L., Sequoia sempervirens (Lamb. ex D. Don) Endl., Syringa vulgaris L., Taxus L., Trientalis latifolia (Hook.), Umbellularia californica (Hook. & Arn.) Nutt., Vaccinium L és Viburnum L., növényei, a termés, pollen és a vetőmagok kivételével.

Acer macrophyllum

Acer pseudoplatanus

Adiantum aleuticum

Adiantum jordanii

Aesculus californica

Aesculus hippocastanum

Arbutus menziesii

Arbutus unedo

Arctostaphylos

Calluna vulgaris

Camellia

Castanea sativa

Fagus sylvatica

Frangula californica

Frangula purshiana

Fraxinus excelsior

Griselinia littoralis

Hamamelis virginiana

Heteromeles arbutifolia

Kalmia latifolia

Larix decidua

Larix kaempferi

Larix × eurolepis

Laurus nobilis

Leucothoe

Lithocarpus densiflorus

Lonicera hispidula

Magnolia

Michelia doltsopa

Nothofagus obliqua

Osmanthus heterophyllus

Parrotia persica

Photinia x fraseri

Pieris

Pseudotsuga menziesii

Quercus

Rhododendron

Rhododendron simsii

Rosa gymnocarpa

Salix caprea

Sequoia sempervirens

Syringa vulgaris

Taxus

Trientalis latifolia

Umbellularia californica

Vaccinium

Viburnum

ex 0602 10 90

ex 0602 20 20

ex 0602 20 80

ex 0602 30 00

ex 0602 90 41

ex 0602 90 45

ex 0602 90 46

ex 0602 90 47

ex 0602 90 48

ex 0602 90 50

ex 0602 90 70

ex 0602 90 91

ex 0602 90 99

ex 0603 19 70

ex 0604 20 40

ex 0604 20 90

ex 0604 90 91

ex 1401 90 00

ex 1404 90 00

Egyesült Államok, Egyesült Királyság (2), Kanada és Vietnám

2

Hatósági nyilatkozat arról, hogy:

| a) | a növények olyan területekről származnak, amelyeket a nemzeti növényvédelmi szolgálat a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban a Phytophthora ramorum (nem uniós izolátumok) Werres, De Cock & Man in 't Veld károsítótól mentesnek nyilvánított. A terület nevét fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban,
  vagy |
| --- | --- |

a)

a növények olyan területekről származnak, amelyeket a nemzeti növényvédelmi szolgálat a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban a Phytophthora ramorum (nem uniós izolátumok) Werres, De Cock & Man in 't Veld károsítótól mentesnek nyilvánított. A terület nevét fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban,

Phytophthora ramorum

vagy

| b) | a termőhelyen egyetlen fogékony növényen sem észleltek Phytophthora ramorum (nem uniós izolátumok) Werres, De Cock & Man in’t Veld károsító jelenlétére utaló jeleket a legutóbbi teljes vegetációs időszak kezdete óta végzett hatósági vizsgálatok során, beleértve a gyanús tünetek laboratóriumi vizsgálatát is,
  és
  a növények reprezentatív mintáját a szállítás előtt megvizsgálták és e vizsgálatok során a Phytophthora ramorum (nem uniós izolátumok) Werres, De Cock & Man in’t Veld károsítótól mentesnek találták. |
| --- | --- |

b)

a termőhelyen egyetlen fogékony növényen sem észleltek Phytophthora ramorum (nem uniós izolátumok) Werres, De Cock & Man in’t Veld károsító jelenlétére utaló jeleket a legutóbbi teljes vegetációs időszak kezdete óta végzett hatósági vizsgálatok során, beleértve a gyanús tünetek laboratóriumi vizsgálatát is,

Phytophthora ramorum

és

a növények reprezentatív mintáját a szállítás előtt megvizsgálták és e vizsgálatok során a Phytophthora ramorum (nem uniós izolátumok) Werres, De Cock & Man in’t Veld károsítótól mentesnek találták.

Phytophthora ramorum

32.6.

Az Acer L., Betula L., Elaeagnus L., Fraxinus L., Gleditsia L., Juglans L., Malus Mill., Morus L., Platanus L., Populus L., Prunus L., Pyrus L., Quercus L., Robinia L., Salix L., vagy Ulmus L., ültetésre szánt növényei, az oltóvesszők, a dugványok, a szövettenyészetben levő növények, a pollen vagy a vetőmagok kivételével

Acer

, Betula

, Elaeagnus

, Fraxinus

, Gleditsia

, Juglans

, Malus

, Morus

, Platanus

, Populus

, Prunus

, Pyrus

, Quercus

, Robinia

, Salix

Ulmus

ex 0602 10 90

ex 0602 20 20

ex 0602 20 80

ex 0602 90 41

ex 0602 90 45

ex 0602 90 46

ex 0602 90 47

ex 0602 90 48

ex 0602 90 50

ex 0602 90 70

ex 0602 90 91

ex 0602 90 99

Afganisztán, India,

Irán, Kirgizisztán, Pakisztán, Tádzsikisztán, Türkmenisztán és Üzbegisztán

Hatósági nyilatkozat arról, hogy a növények(et):

| a) | átmérője a gyökérnyak felett kisebb mint 9 cm,
  vagy |
| --- | --- |

a)

átmérője a gyökérnyak felett kisebb mint 9 cm,

vagy

| b) | egész életük során olyan területen nevelték, amelyet a nemzeti növényvédelmi szervezet a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban a Trirachys sartus Solsky károsítótól mentesnek nyilvánított, A terület nevét fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban,
  vagy |
| --- | --- |

b)

egész életük során olyan területen nevelték, amelyet a nemzeti növényvédelmi szervezet a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban a Trirachys sartus Solsky károsítótól mentesnek nyilvánított, A terület nevét fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban,

Trirachys sartus

vagy

| c) | teljes életük során, vagy a kivitelt megelőzően legalább két éven keresztül olyan termesztési helyen nevelték őket, amelyet a Trirachys sartus Solsky károsítótól mentesnek nyilvánítottak a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban, és ahol a növényeket






  i. | a Trirachys sartus Solsky behurcolása ellen fizikailag teljesen elszigetelt helyen nevelték, amelyet évente, megfelelő időpontokban, legalább egyszer végzett hatósági vizsgálatnak vetettek alá a Trirachys sartus Solsky jelenlétének kimutatása céljából,
  vagy |
| --- | --- | --- |

c)

teljes életük során, vagy a kivitelt megelőzően legalább két éven keresztül olyan termesztési helyen nevelték őket, amelyet a Trirachys sartus Solsky károsítótól mentesnek nyilvánítottak a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban, és ahol a növényeket

Trirachys sartus

i.

a Trirachys sartus Solsky behurcolása ellen fizikailag teljesen elszigetelt helyen nevelték, amelyet évente, megfelelő időpontokban, legalább egyszer végzett hatósági vizsgálatnak vetettek alá a Trirachys sartus Solsky jelenlétének kimutatása céljából,

Trirachys sartus

Trirachys sartus

vagy

| ii. | a a megfelelő megelőző védekezésben részesített termesztési helyen nevelték, amelyet évente legalább kétszer, megfelelő időpontokban végzett hatósági vizsgálatnak vetettek alá a Trirachys sartus Solsky jelenlétének kimutatása céljából, és amelyet egy legalább 500 méter széles pufferzóna vesz körül, ahol a Trirachys sartus Solsky hiányát e hatósági felderítések során megerősítették,
  és közvetlenül a kivitel előtt a növények szállítmányait hatósági vizsgálatnak vetették alá a Trirachys sartus Solsky – különösen a növények szárában való – jelenlétének megállapítása céljából, beleértve adott esetben a megsemmisítéssel járó mintavételt is, és a Trirachys sartus Solsky jelenlétének jeleit nem észlelték.” |
| --- | --- |

ii.

a a megfelelő megelőző védekezésben részesített termesztési helyen nevelték, amelyet évente legalább kétszer, megfelelő időpontokban végzett hatósági vizsgálatnak vetettek alá a Trirachys sartus Solsky jelenlétének kimutatása céljából, és amelyet egy legalább 500 méter széles pufferzóna vesz körül, ahol a Trirachys sartus Solsky hiányát e hatósági felderítések során megerősítették,

Trirachys sartus

Trirachys sartus

és közvetlenül a kivitel előtt a növények szállítmányait hatósági vizsgálatnak vetették alá a Trirachys sartus Solsky – különösen a növények szárában való – jelenlétének megállapítása céljából, beleértve adott esetben a megsemmisítéssel járó mintavételt is, és a Trirachys sartus Solsky jelenlétének jeleit nem észlelték.”

Trirachys sartus

Trirachys sartus

32.7.

A Castanea Mill., Castanopsis (D. Don) Spach és Quercus L. ültetésre szánt növényei a szövettenyészetben levő növények, pollen és vetőmagok kivételével

Castanea Mill., Castanopsis (D. Don) Spach

Quercus L

ex 0602 10 90

ex 0602 20 20

ex 0602 20 80

ex 0602 90 41

ex 0602 90 45

ex 0602 90 46

ex 0602 90 47

ex 0602 90 48

ex 0602 90 50

ex 0602 90 70

ex 0602 90 91

ex 0602 90 99

Dél-Korea, Észak-Korea, Kína, Oroszország, Tajvan és Vietnám

Hatósági nyilatkozat arról, hogy a növények(et):

| a) | átmérője a gyökérnyak felett kisebb mint 9 cm,
  vagy |
| --- | --- |

a)

átmérője a gyökérnyak felett kisebb mint 9 cm,

vagy

| b) | egész életük során olyan területen nevelték, amelyet a nemzeti növényvédelmi szervezet a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban a Massicus raddei (Blessig) károsítótól mentesnek nyilvánított. A terület nevét fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban,
  vagy |
| --- | --- |

b)

egész életük során olyan területen nevelték, amelyet a nemzeti növényvédelmi szervezet a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban a Massicus raddei (Blessig) károsítótól mentesnek nyilvánított. A terület nevét fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban,

Massicus raddei

vagy

| c) | teljes életük során, vagy a kivitelt megelőzően legalább két éven keresztül olyan termesztési helyen nevelték, amelyet a Massicus raddei (Blessig) károsítótól mentesnek nyilvánítottak a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban, és ahol a növényeket






  i. | a Massicus raddei (Blessig) behurcolása ellen fizikailag teljesen elszigetelt helyen nevelték, amelyet évente legalább egyszer, az év megfelelő időpontjában végzett vizsgálatnak vetettek alá a Massicus raddei (Blessig) jelenlétének kimutatása céljából,
  vagy |
| --- | --- | --- |

c)

teljes életük során, vagy a kivitelt megelőzően legalább két éven keresztül olyan termesztési helyen nevelték, amelyet a Massicus raddei (Blessig) károsítótól mentesnek nyilvánítottak a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban, és ahol a növényeket

Massicus raddei

i.

a Massicus raddei (Blessig) behurcolása ellen fizikailag teljesen elszigetelt helyen nevelték, amelyet évente legalább egyszer, az év megfelelő időpontjában végzett vizsgálatnak vetettek alá a Massicus raddei (Blessig) jelenlétének kimutatása céljából,

Massicus raddei

Massicus raddei

vagy

| ii. | a megfelelő megelőző védekezésben részesített termesztési helyen neveltéka, amelyet évente legalább kétszer, megfelelő időpontokban végzett hatósági vizsgálatnak vetettek alá a Massicus raddei (Blessig) jelenlétének kimutatása céljából, és amelyet egy legalább 2000 méter széles pufferzóna vesz körül, ahol a Massicus raddei (Blessig) hiányát hatósági felderítések során megerősítették,
  és közvetlenül a kivitel előtt a növények szállítmányait hatósági vizsgálatnak vetették alá a Massicus raddei (Blessig) – különösen a növények szárában való – jelenlétének megállapítása céljából, beleértve adott esetben a megsemmisítéssel járó mintavételt is, és a Massicus raddei (Blessig) jelenlétének jeleit nem észlelték. |
| --- | --- |

ii.

a megfelelő megelőző védekezésben részesített termesztési helyen neveltéka, amelyet évente legalább kétszer, megfelelő időpontokban végzett hatósági vizsgálatnak vetettek alá a Massicus raddei (Blessig) jelenlétének kimutatása céljából, és amelyet egy legalább 2000 méter széles pufferzóna vesz körül, ahol a Massicus raddei (Blessig) hiányát hatósági felderítések során megerősítették,

Massicus raddei

Massicus raddei

és közvetlenül a kivitel előtt a növények szállítmányait hatósági vizsgálatnak vetették alá a Massicus raddei (Blessig) – különösen a növények szárában való – jelenlétének megállapítása céljából, beleértve adott esetben a megsemmisítéssel járó mintavételt is, és a Massicus raddei (Blessig) jelenlétének jeleit nem észlelték.

Massicus raddei

Massicus raddei

| m) | a 36. pont helyébe a következő szöveg lép:









  „36. | A Chionanthus virginicus L., Fraxinus L., Juglans ailantifolia Carr., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch. és a Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc. növényei, a termés és a vetőmag kivételével | ex 0602 10 90
  ex 0602 20 20
  ex 0602 20 80
  ex 0602 90 41
  ex 0602 90 45
  ex 0602 90 46
  ex 0602 90 48
  ex 0602 90 50
  ex 0602 90 70
  ex 0602 90 99
  ex 0604 20 90
  ex 1404 90 00 | Belarusz, Dél-Korea, Egyesült Államok, Észak-Korea, Japán, Kanada, Kína, Mongólia, Oroszország, Tajvan és Ukrajna | Hatósági nyilatkozat arról, hogy a növények olyan területről származnak, amelyet a nemzeti növényvédelmi szervezet a származási országban a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban az Agrilus planipennis Fairmaire károsítótól mentesnek nyilvánított, és amely legalább 100 km-re fekszik a legközelebbi olyan ismert területtől, ahol a meghatározott károsító jelenlétét hivatalosan mgerősítették; a terület neve szerepel a növényegészségügyi bizonyítványban, és az érintett harmadik ország nemzeti növényvédelmi szervezete előzetesen írásban tájékoztatta a Bizottságot annak a területnek e károsítótól való mentességéről.” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

m)

a 36. pont helyébe a következő szöveg lép:

„36.

A Chionanthus virginicus L., Fraxinus L., Juglans ailantifolia Carr., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch. és a Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc. növényei, a termés és a vetőmag kivételével

Chionanthus virginicus

Fraxinus

Juglans ailantifolia

Juglans mandshurica

Ulmus davidiana

Pterocarya rhoifolia

ex 0602 10 90

ex 0602 20 20

ex 0602 20 80

ex 0602 90 41

ex 0602 90 45

ex 0602 90 46

ex 0602 90 48

ex 0602 90 50

ex 0602 90 70

ex 0602 90 99

ex 0604 20 90

ex 1404 90 00

Belarusz, Dél-Korea, Egyesült Államok, Észak-Korea, Japán, Kanada, Kína, Mongólia, Oroszország, Tajvan és Ukrajna

Hatósági nyilatkozat arról, hogy a növények olyan területről származnak, amelyet a nemzeti növényvédelmi szervezet a származási országban a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban az Agrilus planipennis Fairmaire károsítótól mentesnek nyilvánított, és amely legalább 100 km-re fekszik a legközelebbi olyan ismert területtől, ahol a meghatározott károsító jelenlétét hivatalosan mgerősítették; a terület neve szerepel a növényegészségügyi bizonyítványban, és az érintett harmadik ország nemzeti növényvédelmi szervezete előzetesen írásban tájékoztatta a Bizottságot annak a területnek e károsítótól való mentességéről.”

Agrilus planipennis

| n) | a 45. pontban a „Származási hely” harmadik oszlop és a „Különleges előírások” negyedik oszlop szövegében a „nem európai vírusok, viroidok és fitoplazmák” helyébe a következő szöveg lép: „a II. melléklet A. részének 22. pontjában említett vírusok, viroidok és fitoplazmák”; |
| --- | --- |

n)

a 45. pontban a „Származási hely” harmadik oszlop és a „Különleges előírások” negyedik oszlop szövegében a „nem európai vírusok, viroidok és fitoplazmák” helyébe a következő szöveg lép: „a II. melléklet A. részének 22. pontjában említett vírusok, viroidok és fitoplazmák”;

| o) | a 49. pontban a „Származási hely” harmadik oszlop és a „Különleges előírások” negyedik oszlop szövegében a „boszorkányseprűsodés fitoplazma” helyébe a következő szöveg lép: „Candidatus Phytoplasma australiense Davis et al. (referenciatörzs), Candidatus Phytoplasma fraxini (referenciatörzs) Griffiths et al., és Candidatus Phytoplasma hispanicum (referenciatörzs) Davis et al.”; |
| --- | --- |

o)

a 49. pontban a „Származási hely” harmadik oszlop és a „Különleges előírások” negyedik oszlop szövegében a „boszorkányseprűsodés fitoplazma” helyébe a következő szöveg lép: „Candidatus Phytoplasma australiense Davis et al. (referenciatörzs), Candidatus Phytoplasma fraxini (referenciatörzs) Griffiths et al., és Candidatus Phytoplasma hispanicum (referenciatörzs) Davis et al.”;

Candidatus

et al.

Candidatus

et al.

Candidatus

et al.

| p) | a 56. pont helyébe a következő szöveg lép:









  „56. | A Cryptocoryne sp., Hygrophila sp. és Vallisneria sp. ültetésre szánt növényei a pollen és a vetőmagok kivételével | ex 0602 10 90
  ex 0602 90 50
  ex 0602 90 70
  ex 0602 90 99 | Svájcon kívüli harmadik országok | Hatósági nyilatkozat arról, hogy a gyökereket reprezentatív minta alapján legalább a fonálféreg károsítók tekintetében a károsítók kimutatására szolgáló megfelelő módszerek alkalmazásával laboratóriumi vizsgálatoknak vetették alá, és e vizsgálatok megállapították, hogy a gyökerek fonálféreg károsítóktól mentesek.” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

p)

a 56. pont helyébe a következő szöveg lép:

„56.

A Cryptocoryne sp., Hygrophila sp. és Vallisneria sp. ültetésre szánt növényei a pollen és a vetőmagok kivételével

Cryptocoryne

Hygrophila

Vallisneria

ex 0602 10 90

ex 0602 90 50

ex 0602 90 70

ex 0602 90 99

Svájcon kívüli harmadik országok

Hatósági nyilatkozat arról, hogy a gyökereket reprezentatív minta alapján legalább a fonálféreg károsítók tekintetében a károsítók kimutatására szolgáló megfelelő módszerek alkalmazásával laboratóriumi vizsgálatoknak vetették alá, és e vizsgálatok megállapították, hogy a gyökerek fonálféreg károsítóktól mentesek.”

| q) | a 61. pont helyébe a következő szöveg lép:









  „61. | A Citrus L., a Fortunella Swingle, a Poncirus Raf. nemzetségek és hibridjeik termése, valamint a Mangifera L. és a Prunus L. termése | ex 0804 50 00
  0805 10 22
  0805 10 24
  0805 10 28
  ex 0805 10 80
  ex 0805 21 10
  ex 0805 21 90
  ex 0805 22 00
  ex 0805 29 00
  ex 0805 40 00
  ex 0805 50 10
  ex 0805 50 90
  ex 0805 90 00
  0809 10 00
  0809 21 00
  0809 29 00
  0809 30 10
  0809 30 90
  0809 40 05
  0809 40 90 | Harmadik országok | Hatósági nyilatkozat arról, hogy:






  a) | a termés olyan országból származik, amelyet a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban a II. melléklet A. részében található 3. táblázat 77. pontjában említett Tephritidae károsítóktól – amelyekre az említett termések elismerten fogékonyak – mentesnek ismertek el, feltéve hogy az érintett harmadik ország nemzeti növényvédelmi szervezete előzőleg írásban tájékoztatta a Bizottságot az e károsítótól való mentességről,
  vagy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

q)

a 61. pont helyébe a következő szöveg lép:

„61.

A Citrus L., a Fortunella Swingle, a Poncirus Raf. nemzetségek és hibridjeik termése, valamint a Mangifera L. és a Prunus L. termése

Citrus

Fortunella

Poncirus

Mangifera

Prunus

ex 0804 50 00

0805 10 22

0805 10 24

0805 10 28

ex 0805 10 80

ex 0805 21 10

ex 0805 21 90

ex 0805 22 00

ex 0805 29 00

ex 0805 40 00

ex 0805 50 10

ex 0805 50 90

ex 0805 90 00

0809 10 00

0809 21 00

0809 29 00

0809 30 10

0809 30 90

0809 40 05

0809 40 90

Harmadik országok

Hatósági nyilatkozat arról, hogy:

a)

a termés olyan országból származik, amelyet a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban a II. melléklet A. részében található 3. táblázat 77. pontjában említett Tephritidae károsítóktól – amelyekre az említett termések elismerten fogékonyak – mentesnek ismertek el, feltéve hogy az érintett harmadik ország nemzeti növényvédelmi szervezete előzőleg írásban tájékoztatta a Bizottságot az e károsítótól való mentességről,

Tephritidae

vagy

| b) | a termések olyan területről származnak, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete a II. melléklet A. részében található 3. táblázat 77. pontjában említett Tephritidae károsítóktól – amelyekre az említett termések elismerten fogékonyak – mentesnek nyilvánított a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban, és ez szerepel a növényegészségügyi bizonyítványban, és az érintett harmadik ország nemzeti növényvédelmi szervezete előzetesen írásban tájékoztatta a Bizottságot az e károsítótól való mentességről,
  vagy |
| --- | --- |

b)

a termések olyan területről származnak, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete a II. melléklet A. részében található 3. táblázat 77. pontjában említett Tephritidae károsítóktól – amelyekre az említett termések elismerten fogékonyak – mentesnek nyilvánított a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban, és ez szerepel a növényegészségügyi bizonyítványban, és az érintett harmadik ország nemzeti növényvédelmi szervezete előzetesen írásban tájékoztatta a Bizottságot az e károsítótól való mentességről,

Tephritidae

vagy

| c) | a termőhelyen és annak közvetlen környezetében a legutóbbi teljes vegetációs időszak kezdete óta nem észleltek a II. melléklet A. részében található 3. táblázat 77. pontjában említett Tephritidae családba tartozó fajok – amelyekre az említett termések elismerten fogékonyak – előfordulására utaló jeleket a betakarítást megelőző három hónapban legalább havonta elvégzett hatósági vizsgálatok során, és a termőhelyen betakarított egyetlen termés sem mutatott a megfelelő hatósági vizsgálatok során az adott károsító előfordulására utaló jeleket, és a növényegészségügyi bizonyítvány tartalmazza a nyomonkövethetőségre vonatkozó információkat,
  vagy |
| --- | --- |

c)

a termőhelyen és annak közvetlen környezetében a legutóbbi teljes vegetációs időszak kezdete óta nem észleltek a II. melléklet A. részében található 3. táblázat 77. pontjában említett Tephritidae családba tartozó fajok – amelyekre az említett termések elismerten fogékonyak – előfordulására utaló jeleket a betakarítást megelőző három hónapban legalább havonta elvégzett hatósági vizsgálatok során, és a termőhelyen betakarított egyetlen termés sem mutatott a megfelelő hatósági vizsgálatok során az adott károsító előfordulására utaló jeleket, és a növényegészségügyi bizonyítvány tartalmazza a nyomonkövethetőségre vonatkozó információkat,

Tephritidae

vagy

| d) | a II. melléklet A. részében található 3. táblázat 77. pontjában említett Tephritidae károsítókra ismerten fogékony termések esetében a károsítótól való mentesség biztosítása érdekében hatékony rendszerszemléletű megközelítést vagy betakarítás utáni hatékony kezelést alkalmaztak, és a rendszerszemléletű megközelítés alkalmazása vagy a kezelési módszer adatai szerepelnek a növényegészségügyi bizonyítványban, feltéve hogy az érintett harmadik ország nemzeti növényvédelmi szervezete előzetesen írásban tájékoztatta a Bizottságot a rendszerszintű gyakorlatról vagy betakarítás utáni kezelési módszerről.” |
| --- | --- |

d)

a II. melléklet A. részében található 3. táblázat 77. pontjában említett Tephritidae károsítókra ismerten fogékony termések esetében a károsítótól való mentesség biztosítása érdekében hatékony rendszerszemléletű megközelítést vagy betakarítás utáni hatékony kezelést alkalmaztak, és a rendszerszemléletű megközelítés alkalmazása vagy a kezelési módszer adatai szerepelnek a növényegészségügyi bizonyítványban, feltéve hogy az érintett harmadik ország nemzeti növényvédelmi szervezete előzetesen írásban tájékoztatta a Bizottságot a rendszerszintű gyakorlatról vagy betakarítás utáni kezelési módszerről.”

Tephritidae

| r) | a 67. pont helyébe a következő szöveg lép:









  „67. | A Solanaceae termése | 0702 00 00
  0709 30 00
  0709 60 10
  0709 60 91
  0709 60 95
  0709 60 99
  ex 0709 99 90
  ex 0810 90 75 | Ausztrália, amerikai kontinens és Új-Zéland | Hatósági nyilatkozat arról, hogy a termés:






  a) | olyan országból származik, amelyet a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban a Bactericera cockerelli (Sulc.) károsítótól mentesnek ismertek el, feltéve hogy az érintett ország nemzeti növényvédelmi szervezete előzőleg írásban tájékoztatta a Bizottságot az e károsítótól való mentességről,
  vagy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

r)

a 67. pont helyébe a következő szöveg lép:

„67.

A Solanaceae termése

Solanaceae

0702 00 00

0709 30 00

0709 60 10

0709 60 91

0709 60 95

0709 60 99

ex 0709 99 90

ex 0810 90 75

Ausztrália, amerikai kontinens és Új-Zéland

Hatósági nyilatkozat arról, hogy a termés:

a)

olyan országból származik, amelyet a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban a Bactericera cockerelli (Sulc.) károsítótól mentesnek ismertek el, feltéve hogy az érintett ország nemzeti növényvédelmi szervezete előzőleg írásban tájékoztatta a Bizottságot az e károsítótól való mentességről,

Bactericera cockerelli

vagy

| b) | olyan területről származik, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban a Bactericera cockerelli (Sulc.) károsítótól mentesnek nyilvánított, és ez szerepel a növényegészségügyi bizonyítványban, feltéve hogy az érintett harmadik ország nemzeti növényvédelmi szervezete előzetesen írásban tájékoztatta a Bizottságot az e károsítótól való mentességről,
  vagy |
| --- | --- |

b)

olyan területről származik, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban a Bactericera cockerelli (Sulc.) károsítótól mentesnek nyilvánított, és ez szerepel a növényegészségügyi bizonyítványban, feltéve hogy az érintett harmadik ország nemzeti növényvédelmi szervezete előzetesen írásban tájékoztatta a Bizottságot az e károsítótól való mentességről,

Bactericera cockerelli

vagy

| c) | olyan termőhelyről származik, ahol a kivitelt megelőző három hónapban hatósági vizsgálatokat és felderítéseket végeztek a Bactericera cockerelli (Sulc.) jelenlétére vonatkozóan, a termőhely közvetlen környezetére is kiterjedően, és hatékony kezeléseket hajtottak végre a károsítótól való mentesség biztosítása érdekében, és a termés kivitelét megelőzően megvizsgálták a termés reprezentatív mintáit, és a növényegészségügyi bizonyítvány tartalmazza a nyomonkövethetőségre vonatkozó információkat,
  vagy |
| --- | --- |

c)

olyan termőhelyről származik, ahol a kivitelt megelőző három hónapban hatósági vizsgálatokat és felderítéseket végeztek a Bactericera cockerelli (Sulc.) jelenlétére vonatkozóan, a termőhely közvetlen környezetére is kiterjedően, és hatékony kezeléseket hajtottak végre a károsítótól való mentesség biztosítása érdekében, és a termés kivitelét megelőzően megvizsgálták a termés reprezentatív mintáit, és a növényegészségügyi bizonyítvány tartalmazza a nyomonkövethetőségre vonatkozó információkat,

Bactericera cockerelli

vagy

| d) | olyan, a rovarok behurcolása ellen védett termesztési helyről származik, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete a kivitel előtti három hónapban végzett hatósági vizsgálatok és felderítések alapján a Bactericera cockerelli (Sulc.) károsítótól mentesnek nyilvánított, és a növényegészségügyi bizonyítvány tartalmazza a nyomonkövethetőségre vonatkozó információkat.” |
| --- | --- |

d)

olyan, a rovarok behurcolása ellen védett termesztési helyről származik, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete a kivitel előtti három hónapban végzett hatósági vizsgálatok és felderítések alapján a Bactericera cockerelli (Sulc.) károsítótól mentesnek nyilvánított, és a növényegészségügyi bizonyítvány tartalmazza a nyomonkövethetőségre vonatkozó információkat.”

Bactericera cockerelli

| s) | a 68. és a 69. pont közé a következő pont kerül beillesztésre:









  „68.1. | A Capsicum L. és a Solanum lycopersicum L. termése | 0702 00 00
  0709 60 10
  0709 60 91
  0709 60 95
  0709 60 99
  ex 0709 99 90 | Bolivia, Ecuador, Egyesült Államok, Kolumbia és Peru | Hatósági nyilatkozat arról, hogy a termés:






  a) | olyan területről származik, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete a Prodiplosis longifila Gagné szervezettől mentesnek nyilvánított a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban, és ez szerepel a növényegészségügyi bizonyítványban, feltéve hogy az érintett harmadik ország nemzeti növényvédelmi szervezete előzőleg írásban tájékoztatta a Bizottságot az e károsítótól való mentességről,
  vagy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

s)

a 68. és a 69. pont közé a következő pont kerül beillesztésre:

„68.1.

A Capsicum L. és a Solanum lycopersicum L. termése

Capsicum

Solanum lycopersicum

0702 00 00

0709 60 10

0709 60 91

0709 60 95

0709 60 99

ex 0709 99 90

Bolivia, Ecuador, Egyesült Államok, Kolumbia és Peru

Hatósági nyilatkozat arról, hogy a termés:

a)

olyan területről származik, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete a Prodiplosis longifila Gagné szervezettől mentesnek nyilvánított a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban, és ez szerepel a növényegészségügyi bizonyítványban, feltéve hogy az érintett harmadik ország nemzeti növényvédelmi szervezete előzőleg írásban tájékoztatta a Bizottságot az e károsítótól való mentességről,

Prodiplosis longifila

vagy

| b) | olyan termőhelyről származik, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban a Prodiplosis longifila Gagné károsítótól mentesnek nyilvánított, és a termőhelyen a termesztési időszakban megfelelő időpontokban hatósági vizsgálatokat és felderítéseket végeztek – beleértve reprezentatív termésminták vizsgálatát –, a Prodiplosis longifila Gagné károsítótól mentesnek bizonyult és a növényegészségügyi bizonyítvány tartalmazza a nyomonkövethetőségre vonatkozó információkat,
  vagy |
| --- | --- |

b)

olyan termőhelyről származik, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban a Prodiplosis longifila Gagné károsítótól mentesnek nyilvánított, és a termőhelyen a termesztési időszakban megfelelő időpontokban hatósági vizsgálatokat és felderítéseket végeztek – beleértve reprezentatív termésminták vizsgálatát –, a Prodiplosis longifila Gagné károsítótól mentesnek bizonyult és a növényegészségügyi bizonyítvány tartalmazza a nyomonkövethetőségre vonatkozó információkat,

Prodiplosis longifila

Prodiplosis longifila

vagy

| c) | a Prodiplosis longifila Gagné behurcolása ellen fizikailag elszigetelt helyen termesztették, amelyetl a kivitelt megelőző két hónapban végzett hatósági vizsgálatok alapján a származási országban a nemzeti növényvédelmi szervezet a Prodiplosis longifila Gagné károsítótól mentesnek nyilvánított, és a növényegészségügyi bizonyítvány tartalmazza a nyomonkövethetőségre vonatkozó információkat,
  vagy |
| --- | --- |

c)

a Prodiplosis longifila Gagné behurcolása ellen fizikailag elszigetelt helyen termesztették, amelyetl a kivitelt megelőző két hónapban végzett hatósági vizsgálatok alapján a származási országban a nemzeti növényvédelmi szervezet a Prodiplosis longifila Gagné károsítótól mentesnek nyilvánított, és a növényegészségügyi bizonyítvány tartalmazza a nyomonkövethetőségre vonatkozó információkat,

Prodiplosis longifila

Prodiplosis longifila

vagy

| d) | a Prodiplosis longifila Gagné károsítótól való mentesség biztosítása érdekében hatékony rendszerszemléletű megközelítést vagy betakarítás utáni hatékony kezelést alkalmaztak, és a rendszerszemléletű megközelítés vagy a kezelési módszer adatai szerepelnek a növényegészségügyi bizonyítványban, feltéve hogy az érintett harmadik ország nemzeti növényvédelmi szervezete előzetesen írásban tájékoztatta a Bizottságot a rendszerszemléletű megközelítésről vagy betakarítás utáni kezelési módszerről,
  és
  a növényegészségügyi bizonyítvány tartalmazza a nyomonkövethetőségre vonatkozó információkat.” |
| --- | --- |

d)

a Prodiplosis longifila Gagné károsítótól való mentesség biztosítása érdekében hatékony rendszerszemléletű megközelítést vagy betakarítás utáni hatékony kezelést alkalmaztak, és a rendszerszemléletű megközelítés vagy a kezelési módszer adatai szerepelnek a növényegészségügyi bizonyítványban, feltéve hogy az érintett harmadik ország nemzeti növényvédelmi szervezete előzetesen írásban tájékoztatta a Bizottságot a rendszerszemléletű megközelítésről vagy betakarítás utáni kezelési módszerről,

Prodiplosis longifila

és

a növényegészségügyi bizonyítvány tartalmazza a nyomonkövethetőségre vonatkozó információkat.”

| t) | a 71. pont helyébe a következő szöveg lép:









  „71. | A Momordica L. termése | ex 0709 99 90 | Harmadik országok | Hatósági nyilatkozat arról, hogy a termés:






  a) | olyan országból származik, amelyet a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban a Thrips palmi Karny károsítótól mentesnek ismertek el, feltéve hogy az érintett harmadik ország nemzeti növényvédelmi szervezete előzőleg írásban tájékoztatta a Bizottságot az e károsítótól való mentességről,
  vagy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

t)

a 71. pont helyébe a következő szöveg lép:

„71.

A Momordica L. termése

Momordica

ex 0709 99 90

Harmadik országok

Hatósági nyilatkozat arról, hogy a termés:

a)

olyan országból származik, amelyet a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban a Thrips palmi Karny károsítótól mentesnek ismertek el, feltéve hogy az érintett harmadik ország nemzeti növényvédelmi szervezete előzőleg írásban tájékoztatta a Bizottságot az e károsítótól való mentességről,

Thrips palmi

vagy

| b) | olyan területről származik, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban a Thrips palmi Karny károsítótól mentesnek nyilvánított, és ez szerepel a növényegészségügyi bizonyítványban, feltéve hogy az érintett harmadik ország nemzeti növényvédelmi szervezete előzetesen írásban tájékoztatta a Bizottságot az e károsítótól való mentességről.” |
| --- | --- |

b)

olyan területről származik, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban a Thrips palmi Karny károsítótól mentesnek nyilvánított, és ez szerepel a növényegészségügyi bizonyítványban, feltéve hogy az érintett harmadik ország nemzeti növényvédelmi szervezete előzetesen írásban tájékoztatta a Bizottságot az e károsítótól való mentességről.”

Thrips palmi

| u) | a 72. és a 73. pont közé a következő pontok kerülnek beillesztésre:









  „72.1. | A Capsicum L. és a Solanum L. termése | 0702 00 00
  0709 30 00
  0709 60 10
  0709 60 91
  0709 60 95
  0709 60 99 | Algéria, Angola, Benin
  Bissau-Guinea, Botswana, Burkina Faso, Burundi, Comore-szigetek, Csád, Dél-Afrika, Dél-Szudán, Dzsibuti, Egyiptom, Egyenlítői-Guinea, Elefántcsontpart, Eritrea, Etiópia, Gabon, Gambia, Ghána, Guinea, Kamerun, Kenya, Kongó, Közép-afrikai Köztársaság, Lesotho, Libéria, Líbia, Madagaszkár, Malawi, Mali, Marokkó, Mauritánia, Mauritius, Mayotte, Mozambik, Namíbia,
  Niger, Nigéria, Réunion, Ruanda, São Tomé és Príncipe, Seychelle-szigetek, Sierra Leone, Szenegál, Szomália, Szudán, Szváziföld, Tanzánia, Kongói Demokratikus Köztársaság, Togo, Tunézia, Uganda, Zambia, Zimbabwe, Zöld-foki-szigetek
  Afganisztán, Bahrein, Banglades, Bhután, Brunei Darussalam Állam, Egyesült Arab Emírségek, Észak-Korea, Fülöp-szigetek, India, Indonézia, Irán, Irak, Japán, Jemen, Jordánia, Kazahsztán, Kambodzsa, Katar, Kelet-Timor, Kína, Kirgizisztán, Kuvait, Laosz, Libanon, Malajzia, Maldív-szigetek, Mianmar/Burma, Mongólia, Nepál, Omán, Pakisztán, Oroszország (csak a következő területek: Távol-keleti Szövetségi Körzet, Szibériai Szövetségi Körzet és Uráli Szövetségi Körzet), Srí Lanka, Szaúd-Arábia, Szingapúr, Szíriai Arab Köztársaság,Tádzsikisztán, Thaiföld, Türkmenisztán, Üzbegisztán és Vietnám | Hatósági nyilatkozat arról, hogy:






  a) | a termések olyan országból származnak, amelyet a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban a Bactrocera latifrons (Hendel) károsítótól mentesnek ismertek el, feltéve hogy az érintett harmadik ország nemzeti növényvédelmi szervezete előzőleg írásban tájékoztatta a Bizottságot az e károsítótól való mentességről,
  vagy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

u)

a 72. és a 73. pont közé a következő pontok kerülnek beillesztésre:

„72.1.

A Capsicum L. és a Solanum L. termése

Capsicum

Solanum

0702 00 00

0709 30 00

0709 60 10

0709 60 91

0709 60 95

0709 60 99

Algéria, Angola, Benin

Bissau-Guinea, Botswana, Burkina Faso, Burundi, Comore-szigetek, Csád, Dél-Afrika, Dél-Szudán, Dzsibuti, Egyiptom, Egyenlítői-Guinea, Elefántcsontpart, Eritrea, Etiópia, Gabon, Gambia, Ghána, Guinea, Kamerun, Kenya, Kongó, Közép-afrikai Köztársaság, Lesotho, Libéria, Líbia, Madagaszkár, Malawi, Mali, Marokkó, Mauritánia, Mauritius, Mayotte, Mozambik, Namíbia,

Niger, Nigéria, Réunion, Ruanda, São Tomé és Príncipe, Seychelle-szigetek, Sierra Leone, Szenegál, Szomália, Szudán, Szváziföld, Tanzánia, Kongói Demokratikus Köztársaság, Togo, Tunézia, Uganda, Zambia, Zimbabwe, Zöld-foki-szigetek

Afganisztán, Bahrein, Banglades, Bhután, Brunei Darussalam Állam, Egyesült Arab Emírségek, Észak-Korea, Fülöp-szigetek, India, Indonézia, Irán, Irak, Japán, Jemen, Jordánia, Kazahsztán, Kambodzsa, Katar, Kelet-Timor, Kína, Kirgizisztán, Kuvait, Laosz, Libanon, Malajzia, Maldív-szigetek, Mianmar/Burma, Mongólia, Nepál, Omán, Pakisztán, Oroszország (csak a következő területek: Távol-keleti Szövetségi Körzet, Szibériai Szövetségi Körzet és Uráli Szövetségi Körzet), Srí Lanka, Szaúd-Arábia, Szingapúr, Szíriai Arab Köztársaság,Tádzsikisztán, Thaiföld, Türkmenisztán, Üzbegisztán és Vietnám

Hatósági nyilatkozat arról, hogy:

a)

a termések olyan országból származnak, amelyet a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban a Bactrocera latifrons (Hendel) károsítótól mentesnek ismertek el, feltéve hogy az érintett harmadik ország nemzeti növényvédelmi szervezete előzőleg írásban tájékoztatta a Bizottságot az e károsítótól való mentességről,

Bactrocera latifrons

vagy

| b) | a termések olyan területről származnak, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete a Bactrocera latifrons (Hendel) szervezettől mentesnek nyilvánított a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban, és ez szerepel a növényegészségügyi bizonyítványban, feltéve hogy az érintett harmadik ország nemzeti növényvédelmi szervezete előzőleg írásban tájékoztatta a Bizottságot az e károsítótól való mentességről,
  vagy |
| --- | --- |

b)

a termések olyan területről származnak, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete a Bactrocera latifrons (Hendel) szervezettől mentesnek nyilvánított a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban, és ez szerepel a növényegészségügyi bizonyítványban, feltéve hogy az érintett harmadik ország nemzeti növényvédelmi szervezete előzőleg írásban tájékoztatta a Bizottságot az e károsítótól való mentességről,

Bactrocera latifrons

vagy

| c) | a termőhelyen és annak közvetlen környezetében a legutóbbi teljes vegetációs időszak kezdete óta nem észleltek a Bactrocera latifrons (Hendel) előfordulására utaló jeleket a betakarítást megelőző három hónapban legalább havonta elvégzett hatósági vizsgálatok során, és a termőhelyen betakarított egyetlen termés sem mutatott a megfelelő hatósági vizsgálat során a Bactrocera latifrons (Hendel) előfordulására utaló jeleket,
  és
  a növényegészségügyi bizonyítvány tartalmazza a nyomonkövethetőségre vonatkozó információkat,
  vagy |
| --- | --- |

c)

a termőhelyen és annak közvetlen környezetében a legutóbbi teljes vegetációs időszak kezdete óta nem észleltek a Bactrocera latifrons (Hendel) előfordulására utaló jeleket a betakarítást megelőző három hónapban legalább havonta elvégzett hatósági vizsgálatok során, és a termőhelyen betakarított egyetlen termés sem mutatott a megfelelő hatósági vizsgálat során a Bactrocera latifrons (Hendel) előfordulására utaló jeleket,

Bactrocera latifrons

Bactrocera latifrons

és

a növényegészségügyi bizonyítvány tartalmazza a nyomonkövethetőségre vonatkozó információkat,

vagy

| d) | a terméseken a Bactrocera latifrons (Hendel) károsítótól való mentesség biztosítása érdekében hatékony rendszerszemléletű megközelítést vagy betakarítás utáni hatékony kezelést alkalmaztak, és
  a rendszerszemléletű megközelítés vagy a kezelési módszer adatai szerepelnek a növényegészségügyi bizonyítványban, feltéve hogy az érintett harmadik ország nemzeti növényvédelmi szervezete előzetesen írásban tájékoztatta a Bizottságot a rendszerszemléletű megközelítésről vagy a betakarítás utáni kezelési módszerről. |
| --- | --- |

d)

a terméseken a Bactrocera latifrons (Hendel) károsítótól való mentesség biztosítása érdekében hatékony rendszerszemléletű megközelítést vagy betakarítás utáni hatékony kezelést alkalmaztak, és

Bactrocera latifrons

a rendszerszemléletű megközelítés vagy a kezelési módszer adatai szerepelnek a növényegészségügyi bizonyítványban, feltéve hogy az érintett harmadik ország nemzeti növényvédelmi szervezete előzetesen írásban tájékoztatta a Bizottságot a rendszerszemléletű megközelítésről vagy a betakarítás utáni kezelési módszerről.

72.2.

Az Annona L. és a Carica papaya L. termése

Annona

Carica papaya

ex 0810 90 75

0807 20 00

Algéria, Angola, Benin

Botswana, Burkina Faso, Burundi, Comore-szigetek, Csád, Dél-Afrika, Dél-Szudán, Dzsibuti, Elefántcsontpart, Egyenlítői-Guinea, Egyiptom, Eritrea, Etiópia, Gabon, Gambia, Ghána, Guinea, Bissau-Guinea, Kamerun, Kenya, Kongó, Kongói Demokratikus Köztársaság, Közép-afrikai Köztársaság, Lesotho, Libéria, Líbia, Madagaszkár, Malawi, Mali, Marokkó, Mauritánia, Mauritius, Mayotte, Mozambik, Namíbia,

Niger, Nigéria, Réunion, Ruanda, São Tomé és Príncipe, Seychelle-szigetek, Sierra Leone, Szenegál, Szomália, Szudán, Szváziföld, Tanzánia, Togo, Tunézia, Uganda, Zambia, Zimbabwe, Zöld-foki-szigetek

Afganisztán, Bahrein, Banglades, Bhután, Brunei Darussalam Állam, Egyesült Arab Emírségek, Észak-Korea, Fülöp-szigetek, India, Indonézia, Irán, Irak, Japán,

Jemen, Jordánia, Kazahsztán, Kambodzsa, Katar, Kelet-Timor, Kína, Kirgizisztán, Kuvait,

Laosz,

Libanon, Malajzia, Maldív-szigetek, Mianmar/Burma, Mongólia, Nepál, Omán, Pakisztán, Oroszország (csak a következő területek: Távol-keleti Szövetségi Körzet, Szibériai Szövetségi Körzet és Uráli Szövetségi Körzet), Srí Lanka, Szaúd-Arábia, Szingapúr, Szíriai Arab Köztársaság, Tádzsikisztán, Thaiföld, Türkmenisztán, Üzbegisztán és Vietnám

Hatósági nyilatkozat arról, hogy:

| a) | a termések olyan országból származnak, amelyet a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban a Bactrocera dorsalis (Hendel) károsítótól mentesnek ismertek el, feltéve hogy az érintett harmadik ország nemzeti növényvédelmi szervezete előzőleg írásban tájékoztatta a Bizottságot az e károsítótól való mentességről,
  vagy |
| --- | --- |

a)

a termések olyan országból származnak, amelyet a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban a Bactrocera dorsalis (Hendel) károsítótól mentesnek ismertek el, feltéve hogy az érintett harmadik ország nemzeti növényvédelmi szervezete előzőleg írásban tájékoztatta a Bizottságot az e károsítótól való mentességről,

Bactrocera dorsalis

vagy

| b) | a termések olyan területről származnak, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete a Bactrocera dorsalis (Hendel) szervezettől mentesnek nyilvánított a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban, és ez szerepel a növényegészségügyi bizonyítványban, feltéve hogy az érintett harmadik ország nemzeti növényvédelmi szervezete előzőleg írásban tájékoztatta a Bizottságot az e károsítótól való mentességről,
  vagy |
| --- | --- |

b)

a termések olyan területről származnak, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete a Bactrocera dorsalis (Hendel) szervezettől mentesnek nyilvánított a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban, és ez szerepel a növényegészségügyi bizonyítványban, feltéve hogy az érintett harmadik ország nemzeti növényvédelmi szervezete előzőleg írásban tájékoztatta a Bizottságot az e károsítótól való mentességről,

Bactrocera dorsalis

vagy

| c) | a termőhelyen és annak közvetlen környezetében a legutóbbi teljes vegetációs időszak kezdete óta nem észleltek a Bactrocera dorsalis (Hendel) előfordulására utaló jeleket a betakarítást megelőző három hónapban legalább havonta elvégzett hatósági vizsgálatok során, és a termőhelyen betakarított egyetlen termés sem mutatott a megfelelő hatósági vizsgálat során a Bactrocera dorsalis (Hendel) előfordulására utaló jeleket,
  és
  a növényegészségügyi bizonyítvány tartalmazza a nyomonkövethetőségre vonatkozó információkat,
  vagy |
| --- | --- |

c)

a termőhelyen és annak közvetlen környezetében a legutóbbi teljes vegetációs időszak kezdete óta nem észleltek a Bactrocera dorsalis (Hendel) előfordulására utaló jeleket a betakarítást megelőző három hónapban legalább havonta elvégzett hatósági vizsgálatok során, és a termőhelyen betakarított egyetlen termés sem mutatott a megfelelő hatósági vizsgálat során a Bactrocera dorsalis (Hendel) előfordulására utaló jeleket,

Bactrocera dorsalis

Bactrocera dorsalis

és

a növényegészségügyi bizonyítvány tartalmazza a nyomonkövethetőségre vonatkozó információkat,

vagy

| d) | a terméseken a Bactrocera dorsalis (Hendel) károsítótól való mentesség biztosítása érdekében hatékony rendszerszemléletű megközelítést vagy betakarítás utáni hatékony kezelést alkalmaztak, és
  a rendszerszemléletű megközelítés vagy a kezelési módszer adatai szerepelnek a növényegészségügyi bizonyítványban, feltéve hogy az érintett harmadik ország nemzeti növényvédelmi szervezete előzetesen írásban tájékoztatta a Bizottságot a rendszerszemléletű megközelítésről vagy a betakarítás utáni kezelési módszerről. |
| --- | --- |

d)

a terméseken a Bactrocera dorsalis (Hendel) károsítótól való mentesség biztosítása érdekében hatékony rendszerszemléletű megközelítést vagy betakarítás utáni hatékony kezelést alkalmaztak, és

Bactrocera dorsalis

a rendszerszemléletű megközelítés vagy a kezelési módszer adatai szerepelnek a növényegészségügyi bizonyítványban, feltéve hogy az érintett harmadik ország nemzeti növényvédelmi szervezete előzetesen írásban tájékoztatta a Bizottságot a rendszerszemléletű megközelítésről vagy a betakarítás utáni kezelési módszerről.

72.3.

A Psidium guajava L. termése

Psidium guajava

ex 0804 50 00

Algéria, Angola, Benin

Bissau-Guinea, Botswana, Burkina Faso, Burundi, Comore-szigetek, Csád, Dél-Afrika, Dél-Szudán, Dzsibuti, Elefántcsontpart, Egyiptom, Egyenlítői-Guinea, Eritrea, Etiópia, Gabon, Gambia, Ghána, Guinea, Kamerun, Kenya, Kongó, Kongói Demokratikus Köztársaság, Közép-afrikai Köztársaság, Lesotho, Libéria, Líbia, Madagaszkár, Malawi, Mali, Mauritánia, Mauritius, Marokkó, Mayotte, Mozambik, Namíbia

Niger, Nigéria, Réunion, Ruanda, São Tomé és Príncipe, Seychelle-szigetek, Sierra Leone, Szomália, Szenegál, Szudán, Szváziföld, Tanzánia, Togo, Tunézia, Uganda, Zambia, Zimbabwe, Zöld-foki-szigetek

Afganisztán, Bahrein, Banglades, Bhután, Brunei Darussalam Állam, Kambodzsa, Kína, India, Indonézia, Irán, Irak, Japán,

Jordánia, Kazahsztán, Kuvait, Kirgizisztán, Egyesült Arab Emírségek, Észak-Korea, Fülöp-szigetek, Jemen, Jordánia, Kazahsztán, Katar, Kelet-Timor, Kirgizisztán, Kuvait,

Laosz,

Libanon, Malajzia, Maldív-szigetek, Mianmar/Burma, Mongólia, Nepál, Omán, Pakisztán, Oroszország (csak a következő területek: Távol-keleti Szövetségi Körzet, Szibériai Szövetségi Körzet és Uráli Szövetségi Körzet), Srí Lanka, Szaúd-Arábia, Szingapúr, Szíriai Arab Köztársaság, Tádzsikisztán, Thaiföld, Türkmenisztán, Üzbegisztán és Vietnám

Hatósági nyilatkozat arról, hogy:

| a) | a termések olyan országból származnak, amelyet a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban a Bactrocera dorsalis (Hendel) és a Bactrocera zonata (Saunders) károsítótól mentesnek ismertek el, feltéve hogy az érintett harmadik ország nemzeti növényvédelmi szervezete előzőleg írásban tájékoztatta a Bizottságot az e károsítóktól való mentességről,
  vagy |
| --- | --- |

a)

a termések olyan országból származnak, amelyet a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban a Bactrocera dorsalis (Hendel) és a Bactrocera zonata (Saunders) károsítótól mentesnek ismertek el, feltéve hogy az érintett harmadik ország nemzeti növényvédelmi szervezete előzőleg írásban tájékoztatta a Bizottságot az e károsítóktól való mentességről,

Bactrocera dorsalis

Bactrocera zonata

vagy

| b) | a termések olyan területről származnak, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete a Bactrocera dorsalis (Hendel) és a Bactrocera zonata (Saunders) károsítótól mentesnek nyilvánított a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban, és ez szerepel a növényegészségügyi bizonyítványban, feltéve hogy az érintett harmadik ország nemzeti növényvédelmi szervezete előzőleg írásban tájékoztatta a Bizottságot az e károsítóktól való mentességről,
  vagy |
| --- | --- |

b)

a termések olyan területről származnak, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete a Bactrocera dorsalis (Hendel) és a Bactrocera zonata (Saunders) károsítótól mentesnek nyilvánított a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban, és ez szerepel a növényegészségügyi bizonyítványban, feltéve hogy az érintett harmadik ország nemzeti növényvédelmi szervezete előzőleg írásban tájékoztatta a Bizottságot az e károsítóktól való mentességről,

Bactrocera dorsalis

Bactrocera zonata

vagy

| c) | a termőhelyen és annak közvetlen környezetében a legutóbbi teljes vegetációs időszak kezdete óta nem észleltek a Bactrocera dorsalis (Hendel) és a Bactrocera zonata (Saunders) előfordulására utaló jeleket a betakarítást megelőző három hónapban legalább havonta elvégzett hatósági vizsgálatok során, és a termőhelyen betakarított egyetlen termés sem mutatott a megfelelő hatósági vizsgálatok során a Bactrocera dorsalis (Hendel) és a Bactrocera zonata (Saunders) előfordulására utaló jeleket,
  és
  a növényegészségügyi bizonyítvány tartalmazza a nyomonkövethetőségre vonatkozó információkat,
  vagy |
| --- | --- |

c)

a termőhelyen és annak közvetlen környezetében a legutóbbi teljes vegetációs időszak kezdete óta nem észleltek a Bactrocera dorsalis (Hendel) és a Bactrocera zonata (Saunders) előfordulására utaló jeleket a betakarítást megelőző három hónapban legalább havonta elvégzett hatósági vizsgálatok során, és a termőhelyen betakarított egyetlen termés sem mutatott a megfelelő hatósági vizsgálatok során a Bactrocera dorsalis (Hendel) és a Bactrocera zonata (Saunders) előfordulására utaló jeleket,

Bactrocera dorsalis

Bactrocera zonata

Bactrocera dorsalis

Bactrocera zonata

és

a növényegészségügyi bizonyítvány tartalmazza a nyomonkövethetőségre vonatkozó információkat,

vagy

| d) | a terméseken a Bactrocera dorsalis (Hendel) és a Bactrocera zonata (Saunders) károsítótól való mentesség biztosítása érdekében hatékony rendszerszemléletű megközelítést vagy betakarítás utáni hatékony kezelést alkalmaztak, és a rendszerszemléletű megközelítés vagy a kezelési módszer adatai szerepelnek a növényegészségügyi bizonyítványban, feltéve hogy az érintett harmadik ország nemzeti növényvédelmi szervezete előzetesen írásban tájékoztatta a Bizottságot a rendszerszemléletű megközelítésről vagy betakarítás utáni kezelési módszerről.” |
| --- | --- |

d)

a terméseken a Bactrocera dorsalis (Hendel) és a Bactrocera zonata (Saunders) károsítótól való mentesség biztosítása érdekében hatékony rendszerszemléletű megközelítést vagy betakarítás utáni hatékony kezelést alkalmaztak, és a rendszerszemléletű megközelítés vagy a kezelési módszer adatai szerepelnek a növényegészségügyi bizonyítványban, feltéve hogy az érintett harmadik ország nemzeti növényvédelmi szervezete előzetesen írásban tájékoztatta a Bizottságot a rendszerszemléletű megközelítésről vagy betakarítás utáni kezelési módszerről.”

Bactrocera dorsalis

Bactrocera zonata

| v. | a 73. pont helyébe a következő szöveg lép:









  „73. | A Zea mays L. vetőmagjai | 0712 90 11
  1005 10 13
  1005 10 15
  1005 10 18
  1005 10 90 | Harmadik országok | Hatósági nyilatkozat arról, hogy:






  a) | a vetőmagok olyan országból származnak, amelyet a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban a Pantoea stewartii subsp. stewartii (Smith) Mergaert, Verdonck & Kersters károsítótól mentesnek ismertek el,
  vagy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

v.

a 73. pont helyébe a következő szöveg lép:

„73.

A Zea mays L. vetőmagjai

Zea mays

0712 90 11

1005 10 13

1005 10 15

1005 10 18

1005 10 90

Harmadik országok

Hatósági nyilatkozat arról, hogy:

a)

a vetőmagok olyan országból származnak, amelyet a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban a Pantoea stewartii subsp. stewartii (Smith) Mergaert, Verdonck & Kersters károsítótól mentesnek ismertek el,

Pantoea stewartii

stewartii

vagy

| b) | a vetőmagok olyan területről származnak, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete a Pantoea stewartii subsp. stewartii (Smith) Mergaert, Verdonck & Kersters károsítótól mentesnek nyilvánított a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban, és ez szerepel a növényegészségügyi bizonyítványban,
  vagy |
| --- | --- |

b)

a vetőmagok olyan területről származnak, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete a Pantoea stewartii subsp. stewartii (Smith) Mergaert, Verdonck & Kersters károsítótól mentesnek nyilvánított a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban, és ez szerepel a növényegészségügyi bizonyítványban,

Pantoea stewartii

stewartii

vagy

| c) | a vetőmagok reprezentatív mintáját laboratóriumi vizsgálatnak vetették alá és e vizsgálat során a Pantoea stewartii subsp. stewartii (Smith) Mergaert, Verdonck & Kersters károsítótól mentesnek találták. A vizsgálandó mintának lehetővé kell tennie a legalább 0,5 %-os szintű fertőzöttség kimutatását, 99 %-os megbízhatósággal. A 8000 vetőmagnál kisebb tételek esetében azonban a tétel 10 %-ának megfelelő reprezentatív mintát laboratóriumi vizsgálatnak vetették alá és e vizsgálat során a Pantoea stewartii subsp. stewartii (Smith) Mergaert, Verdonck & Kersters károsítótól mentesnek találták.” |
| --- | --- |

c)

a vetőmagok reprezentatív mintáját laboratóriumi vizsgálatnak vetették alá és e vizsgálat során a Pantoea stewartii subsp. stewartii (Smith) Mergaert, Verdonck & Kersters károsítótól mentesnek találták. A vizsgálandó mintának lehetővé kell tennie a legalább 0,5 %-os szintű fertőzöttség kimutatását, 99 %-os megbízhatósággal. A 8000 vetőmagnál kisebb tételek esetében azonban a tétel 10 %-ának megfelelő reprezentatív mintát laboratóriumi vizsgálatnak vetették alá és e vizsgálat során a Pantoea stewartii subsp. stewartii (Smith) Mergaert, Verdonck & Kersters károsítótól mentesnek találták.”

Pantoea stewartii

stewartii

Pantoea stewartii

stewartii

| w) | a 76. pont a következőképpen módosul:






  i. | a „Növények, növényi termékek és egyéb anyagok” oszlopban a „Tűlevelűek (Pinales)” szövegrész helyébe a „Tűlevelűek (Pinopsida)” szöveg lép; |
| --- | --- | --- |

w)

a 76. pont a következőképpen módosul:

i.

a „Növények, növényi termékek és egyéb anyagok” oszlopban a „Tűlevelűek (Pinales)” szövegrész helyébe a „Tűlevelűek (Pinopsida)” szöveg lép;

| ii. | a „KN-kódok” című második oszlopban az „ex 4416 00 00” kód elé az „ex 4409 10 18” kód kerül beillesztésre”; |
| --- | --- |

ii.

a „KN-kódok” című második oszlopban az „ex 4416 00 00” kód elé az „ex 4409 10 18” kód kerül beillesztésre”;

| x) | a 77. pontban a „Növények, növényi termékek és egyéb anyagok” oszlopban a „Tűlevelűek (Pinales)” szövegrész helyébe a „Tűlevelűek (Pinopsida)” szöveg lép; |
| --- | --- |

x)

a 77. pontban a „Növények, növényi termékek és egyéb anyagok” oszlopban a „Tűlevelűek (Pinales)” szövegrész helyébe a „Tűlevelűek (Pinopsida)” szöveg lép;

| y) | a 78. pontban a „KN-kódok” című második oszlopban az „ex 4416 00 00” kód elé az „ex 4409 10 18” kód kerül beillesztésre; |
| --- | --- |

y)

a 78. pontban a „KN-kódok” című második oszlopban az „ex 4416 00 00” kód elé az „ex 4409 10 18” kód kerül beillesztésre;

| z) | a 79. pont a következőképpen módosul:






  i. | a „Növények, növényi termékek és egyéb anyagok” oszlopban a „Tűlevelűek (Pinales)” szövegrész helyébe a „Tűlevelűek (Pinopsida)” szöveg lép; |
| --- | --- | --- |

z)

a 79. pont a következőképpen módosul:

i.

a „Növények, növényi termékek és egyéb anyagok” oszlopban a „Tűlevelűek (Pinales)” szövegrész helyébe a „Tűlevelűek (Pinopsida)” szöveg lép;

| ii. | a „KN-kódok” című második oszlopban az „ex 4416 00 00” kód elé az „ex 4409 10 18” kód kerül beillesztésre”; |
| --- | --- |

ii.

a „KN-kódok” című második oszlopban az „ex 4416 00 00” kód elé az „ex 4409 10 18” kód kerül beillesztésre”;

| iii. | a „Különleges előírások” című oszlopban a „(nem európai) Scolytidae spp.” szövegrész helyébe a „Scolytinae spp. (nem európai)” szöveg lép. |
| --- | --- |

iii.

a „Különleges előírások” című oszlopban a „(nem európai) Scolytidae spp.” szövegrész helyébe a „Scolytinae spp. (nem európai)” szöveg lép.

Scolytidae

Scolytinae

| aa) | a 80. pont a következőképpen módosul:






  i. | a „Növények, növényi termékek és egyéb anyagok” oszlopban a „Tűlevelűek (Pinales)” szövegrész helyébe a „Tűlevelűek (Pinopsida)” szöveg lép; |
| --- | --- | --- |

aa)

a 80. pont a következőképpen módosul:

i.

a „Növények, növényi termékek és egyéb anyagok” oszlopban a „Tűlevelűek (Pinales)” szövegrész helyébe a „Tűlevelűek (Pinopsida)” szöveg lép;

| ii. | a „KN-kódok” című második oszlopban az „ex 4416 00 00” kód elé az „ex 4409 10 18” kód kerül beillesztésre”; |
| --- | --- |

ii.

a „KN-kódok” című második oszlopban az „ex 4416 00 00” kód elé az „ex 4409 10 18” kód kerül beillesztésre”;

| bb) | a 81. pont a következőképpen módosul:






  i. | a „Növények, növényi termékek és egyéb anyagok” oszlopban a „Tűlevelűek (Pinales)” szövegrész helyébe a „Tűlevelűek (Pinopsida)” szöveg lép; |
| --- | --- | --- |

bb)

a 81. pont a következőképpen módosul:

i.

a „Növények, növényi termékek és egyéb anyagok” oszlopban a „Tűlevelűek (Pinales)” szövegrész helyébe a „Tűlevelűek (Pinopsida)” szöveg lép;

| ii. | a „Különleges előírások” című oszlopban a „(nem európai) Scolytidae spp.” szövegrész helyébe a „Scolytinae spp. (nem európai)” szöveg lép. |
| --- | --- |

ii.

a „Különleges előírások” című oszlopban a „(nem európai) Scolytidae spp.” szövegrész helyébe a „Scolytinae spp. (nem európai)” szöveg lép.

Scolytidae

Scolytinae

| cc) | a 82. pontban a „Növények, növényi termékek és egyéb anyagok” oszlopban a „Tűlevelűek (Pinales)” szövegrész helyébe a „Tűlevelűek (Pinopsida)” szöveg lép |
| --- | --- |

cc)

a 82. pontban a „Növények, növényi termékek és egyéb anyagok” oszlopban a „Tűlevelűek (Pinales)” szövegrész helyébe a „Tűlevelűek (Pinopsida)” szöveg lép

| dd) | a 87., 88. és 89. pont helyébe a következő szöveg lép:









  „87. | A Chionanthus virginicus L., Fraxinus L., Juglans ailantifolia Carr., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch. és Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc. faanyaga, a következőktől eltérő formában:






  — | egészben vagy részben e fákból származó faforgács vagy hasonló részek, fűrészpor, gyaluforgács, fahulladék vagy más famaradék, |
| --- | --- | --- | --- |

dd)

a 87., 88. és 89. pont helyébe a következő szöveg lép:

„87.

A Chionanthus virginicus L., Fraxinus L., Juglans ailantifolia Carr., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch. és Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc. faanyaga, a következőktől eltérő formában:

Chionanthus virginicus

Fraxinus

Juglans ailantifolia

Juglans mandshurica

Ulmus davidiana

Pterocarya rhoifolia

—

egészben vagy részben e fákból származó faforgács vagy hasonló részek, fűrészpor, gyaluforgács, fahulladék vagy más famaradék,

| — | fából készült csomagolóanyag, láda, doboz, rekesz, dob és hasonló csomagolóanyag, rakodólap, keretezett és más szállítólap, rakodólapkeret, alátétfa formájában, függetlenül attól, hogy azokat ténylegesen használják-e vagy sem a különféle tárgyak szállításánál, kivéve a faáru alátámasztására szolgáló olyan alátétfákat, amelyek ugyanolyan típusú és minőségű fából készültek, mint a szállítmányban lévő fa, és amelyek ugyanazoknak az uniós növényegészségügyi követelményeknek felelnek meg, mint a szállítmányban lévő fa,
  de beleértve az olyan fát is, amely nem tartotta meg természetes hengeres felületét, valamint a kezeletlen fából készült bútorokat és egyéb tárgyakat |
| --- | --- |

—

fából készült csomagolóanyag, láda, doboz, rekesz, dob és hasonló csomagolóanyag, rakodólap, keretezett és más szállítólap, rakodólapkeret, alátétfa formájában, függetlenül attól, hogy azokat ténylegesen használják-e vagy sem a különféle tárgyak szállításánál, kivéve a faáru alátámasztására szolgáló olyan alátétfákat, amelyek ugyanolyan típusú és minőségű fából készültek, mint a szállítmányban lévő fa, és amelyek ugyanazoknak az uniós növényegészségügyi követelményeknek felelnek meg, mint a szállítmányban lévő fa,

de beleértve az olyan fát is, amely nem tartotta meg természetes hengeres felületét, valamint a kezeletlen fából készült bútorokat és egyéb tárgyakat

ex 4401 12 00

ex 4403 12 00

ex 4403 99 00

ex 4404 20 00

ex 4406 12 00

ex 4406 92 00

4407 95 10

4407 95 91

4407 95 99

ex 4407 99 27

ex 4407 99 40

ex 4407 99 90

ex 4408 90 15

ex 4408 90 35

ex 4408 90 85

ex 4408 90 95

ex 4409 29 10

ex 4409 29 91

ex 4409 29 99

ex 4416 00 00

ex 9406 10 00

Belarusz, Dél-Korea, Egyesült Államok, Észak-Korea, Japán, Kanada, Kína, Mongólia, Oroszország, Tajvan és Ukrajna

Hatósági nyilatkozat arról, hogy:

| a) | a faanyag olyan területről származik, amelyet a nemzeti növényvédelmi szervezet a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban az Agrilus planipennis Fairmaire károsítótól mentesnek nyilvánított, és amely legalább 100 km-re fekszik a legközelebbi olyan ismert területtől, ahol a meghatározott károsító jelenlétét hivatalosan mgerősítették, a terület neve szerepel a növényegészségügyi bizonyítványban, és az érintett harmadik ország nemzeti növényvédelmi szervezete előzetesen írásban tájékoztatta a Bizottságot e területnek az e károsítótól való mentességéről,
  vagy |
| --- | --- |

a)

a faanyag olyan területről származik, amelyet a nemzeti növényvédelmi szervezet a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban az Agrilus planipennis Fairmaire károsítótól mentesnek nyilvánított, és amely legalább 100 km-re fekszik a legközelebbi olyan ismert területtől, ahol a meghatározott károsító jelenlétét hivatalosan mgerősítették, a terület neve szerepel a növényegészségügyi bizonyítványban, és az érintett harmadik ország nemzeti növényvédelmi szervezete előzetesen írásban tájékoztatta a Bizottságot e területnek az e károsítótól való mentességéről,

Agrilus planipennis

vagy

| b) | a kéreg és a szijácsból legalább a külső 2,5 cm eltávolításra került egy olyan létesítményben, amelyet a nemzeti növényvédelmi szervezet e tevékenység végzésére felhatalmazott és felügyel,
  vagy |
| --- | --- |

b)

a kéreg és a szijácsból legalább a külső 2,5 cm eltávolításra került egy olyan létesítményben, amelyet a nemzeti növényvédelmi szervezet e tevékenység végzésére felhatalmazott és felügyel,

vagy

| c) | a fát ionizáló besugárzásnak vetették alá úgy, hogy a fa egésze legalább 1 kGy erősségű dózist nyeljen el. |
| --- | --- |

c)

a fát ionizáló besugárzásnak vetették alá úgy, hogy a fa egésze legalább 1 kGy erősségű dózist nyeljen el.

88.

A Chionanthus virginicus L., Fraxinus L., Juglans ailantifolia Carr., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch. és Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc. fájából előállított faforgács vagy hasonló részek, fűrészpor, gyaluforgács, fahulladék és -maradék

Chionanthus virginicus

Fraxinus

Juglans ailantifolia

Juglans mandshurica

Ulmus davidiana

Pterocarya rhoifolia

ex 4401 22 90

ex 4401 40 10

ex 4401 40 90

ex 4404 20 00

Belarusz, Dél-Korea, Egyesült Államok, Észak-Korea, Japán, Kanada, Kína, Mongólia, Oroszország, Tajvan és Ukrajna

Hatósági nyilatkozat arról, hogy a faanyag olyan területről származik, amelyet a nemzeti növényvédelmi szervezet a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban az Agrilus planipennis Fairmaire károsítótól mentesnek nyilvánított, és amely legalább 100 km-re fekszik a legközelebbi olyan ismert területtől, ahol a meghatározott károsító jelenlétét hivatalosan mgerősítették, a terület neve szerepel a növényegészségügyi bizonyítványban, és az érintett harmadik ország nemzeti növényvédelmi szervezete előzetesen írásban tájékoztatta a Bizottságot az e károsítótól való mentességről.

Agrilus planipennis

89.

A Chionanthus virginicus L., Fraxinus L., Juglans ailantifolia Carr., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch. és Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc. hántolt fakérge és a fakéregből készült tárgyak

Chionanthus virginicus

Fraxinus

Juglans ailantifolia

Juglans mandshurica

Ulmus davidiana

Pterocarya rhoifolia

ex 1404 90 00

ex 4401 40 90

Belarusz, Dél-Korea, Egyesült Államok, Észak-Korea, Japán, Kanada, Kína, Mongólia, Oroszország, Tajvan és Ukrajna

Hatósági nyilatkozat arról, hogy a fakéreg olyan területről származik, amelyet a nemzeti növényvédelmi szervezet a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban az Agrilus planipennis Fairmaire károsítótól mentesnek nyilvánított, és amely legalább 100 km-re fekszik a legközelebbi olyan ismert területtől, ahol a meghatározott károsító jelenlétét hivatalosan mgerősítették, a terület neve szerepel a növényegészségügyi bizonyítványban, és az érintett harmadik ország nemzeti növényvédelmi szervezete előzetesen írásban tájékoztatta a Bizottságot az e károsítótól való mentességről.”

Agrilus planipennis

| ee) | a 91., 93., 97., 99. és 101. pontban a „KN-kódok” című második oszlopban az „ex 4401 22 00” kód helyébe az „ex 4401 22 90” kód lép; |
| --- | --- |

ee)

a 91., 93., 97., 99. és 101. pontban a „KN-kódok” című második oszlopban az „ex 4401 22 00” kód helyébe az „ex 4401 22 90” kód lép;

| ff) | a szöveg a következő pontokkal egészül ki:









  „102. | Az Acacia Mill., Acer buergerianum Miq., Acer macrophyllum Pursh, Acer negundo L., Acer palmatum Thunb., Acer paxii Franch., Acer pseudoplatanus L., Aesculus californica (Spach) Nutt., Ailanthus altissima (Mill.) Swingle, Albizia falcate Backer ex Merr., Albizia julibrissin Durazz., Alectryon excelsus Gärtn., Alnus rhombifolia Nutt., Archontophoenix cunninghamiana H. Wendl. & Drude , Artocarpus integer (Thunb.) Merr., Azadirachta indica A. Juss., Baccharis salicina Torr. & A.Gray, Bauhinia variegata L., Brachychiton discolor F.Muell., Brachychiton populneus R.Br., Camellia semiserrata C.W.Chi, Camellia sinensis (L.) Kuntze, Canarium commune L., Castanospermum australe A.Cunningham & C.Fraser, Cercidium floridum Benth. ex A.Gray, Cercidium sonorae Rose & I.M.Johnst., Cocculus laurifolius DC., Combretum kraussii Hochst., Cupaniopsis anacardioides (A.Rich.) Radlk., Dombeya cacuminum Hochr., Erythrina corallodendron L., Erythrina coralloides Moc. & Sessé ex DC., Erythrina falcata Benth., Erythrina fusca Lour., Eucalyptus ficifolia F.Müll., Fagus crenata Blume, Ficus L., Gleditsia triacanthos L., Hevea brasiliensis (Willd. ex A.Juss) Muell.Arg., Howea forsteriana (F.Müller) Becc., Ilex cornuta Lindl. & Paxton, Inga vera Willd., Jacaranda mimosifolia D.Don, Koelreuteria bipinnata Franch., Liquidambar styraciflua L., Magnolia grandiflora L., Magnolia virginiana L., Mimosa bracaatinga Hoehne, Morus alba L., Parkinsonia aculeata L., Persea americana Mill., Pithecellobium lobatum Benth., Platanus x hispanica Mill. ex Münchh., Platanus mexicana Torr., Platanus occidentalis L., Platanus orientalis L., Platanus racemosa Nutt., Podalyria calyptrata Willd., Populus fremontii S.Watson, Populus nigra L., Populus trichocarpa Torr. & A.Gray ex Hook., Prosopis articulata S.Watson, Protium serratum Engl., Psoralea pinnata L., Pterocarya stenoptera C.DC., Quercus agrifolia Née, Quercus calliprinos Webb., Quercus chrysolepis Liebm, Quercus engelmannii Greene, Quercus ithaburensis Dence. Quercus lobata Née, Quercus palustris Marshall, Quercus robur L., Quercus suber L., Ricinus communis L., Salix alba L., Salix babylonica L., Salix gooddingii C.R.Ball, Salix laevigata Bebb, Salix mucronata Thnb., Shorea robusta C.F.Gaertn., Spathodea campanulata P.Beauv., Spondias dulcis Parkinson, Tamarix ramosissima Kar. ex Boiss., Virgilia oroboides subsp. ferrugine B.-E.van Wyk, Wisteria floribunda (Willd.) DC. és Xylosma avilae Sleumer faanyaga,
  a következőktől eltérő formában:






  — | egészben vagy részben e növényekből származó faforgács, fűrészpor, gyaluforgács és fahulladék, |
| --- | --- | --- | --- |

ff)

a szöveg a következő pontokkal egészül ki:

„102.

Az Acacia Mill., Acer buergerianum Miq., Acer macrophyllum Pursh, Acer negundo L., Acer palmatum Thunb., Acer paxii Franch., Acer pseudoplatanus L., Aesculus californica (Spach) Nutt., Ailanthus altissima (Mill.) Swingle, Albizia falcate Backer ex Merr., Albizia julibrissin Durazz., Alectryon excelsus Gärtn., Alnus rhombifolia Nutt., Archontophoenix cunninghamiana H. Wendl. & Drude , Artocarpus integer (Thunb.) Merr., Azadirachta indica A. Juss., Baccharis salicina Torr. & A.Gray, Bauhinia variegata L., Brachychiton discolor F.Muell., Brachychiton populneus R.Br., Camellia semiserrata C.W.Chi, Camellia sinensis (L.) Kuntze, Canarium commune L., Castanospermum australe A.Cunningham & C.Fraser, Cercidium floridum Benth. ex A.Gray, Cercidium sonorae Rose & I.M.Johnst., Cocculus laurifolius DC., Combretum kraussii Hochst., Cupaniopsis anacardioides (A.Rich.) Radlk., Dombeya cacuminum Hochr., Erythrina corallodendron L., Erythrina coralloides Moc. & Sessé ex DC., Erythrina falcata Benth., Erythrina fusca Lour., Eucalyptus ficifolia F.Müll., Fagus crenata Blume, Ficus L., Gleditsia triacanthos L., Hevea brasiliensis (Willd. ex A.Juss) Muell.Arg., Howea forsteriana (F.Müller) Becc., Ilex cornuta Lindl. & Paxton, Inga vera Willd., Jacaranda mimosifolia D.Don, Koelreuteria bipinnata Franch., Liquidambar styraciflua L., Magnolia grandiflora L., Magnolia virginiana L., Mimosa bracaatinga Hoehne, Morus alba L., Parkinsonia aculeata L., Persea americana Mill., Pithecellobium lobatum Benth., Platanus x hispanica Mill. ex Münchh., Platanus mexicana Torr., Platanus occidentalis L., Platanus orientalis L., Platanus racemosa Nutt., Podalyria calyptrata Willd., Populus fremontii S.Watson, Populus nigra L., Populus trichocarpa Torr. & A.Gray ex Hook., Prosopis articulata S.Watson, Protium serratum Engl., Psoralea pinnata L., Pterocarya stenoptera C.DC., Quercus agrifolia Née, Quercus calliprinos Webb., Quercus chrysolepis Liebm, Quercus engelmannii Greene, Quercus ithaburensis Dence. Quercus lobata Née, Quercus palustris Marshall, Quercus robur L., Quercus suber L., Ricinus communis L., Salix alba L., Salix babylonica L., Salix gooddingii C.R.Ball, Salix laevigata Bebb, Salix mucronata Thnb., Shorea robusta C.F.Gaertn., Spathodea campanulata P.Beauv., Spondias dulcis Parkinson, Tamarix ramosissima Kar. ex Boiss., Virgilia oroboides subsp. ferrugine B.-E.van Wyk, Wisteria floribunda (Willd.) DC. és Xylosma avilae Sleumer faanyaga,

Acacia

Acer buergerianum

Acer macrophyllum

Acer negundo

Acer palmatum

Acer paxii

Acer pseudoplatanus

Aesculus californica

Ailanthus altissima

Albizia falcate

Albizia julibrissin

Alectryon excelsus

Alnus rhombifolia

Archontophoenix cunninghamiana

Artocarpus integer

Azadirachta indica

Baccharis salicina

Bauhinia variegata

Brachychiton discolor

Brachychiton populneus

Camellia semiserrata

Camellia sinensis

Canarium commune

Castanospermum australe

Cercidium floridum

Cercidium sonorae

Cocculus laurifolius

Combretum kraussii

Cupaniopsis anacardioides

Dombeya cacuminum

Erythrina corallodendron

Erythrina coralloides

Erythrina falcata

Erythrina fusca

Eucalyptus ficifolia

Fagus crenata

Ficus

Gleditsia triacanthos

Hevea brasiliensis

Howea forsteriana

Ilex cornuta

Inga vera

Jacaranda mimosifolia

Koelreuteria bipinnata

Liquidambar styraciflua

Magnolia grandiflora

Magnolia virginiana

Mimosa bracaatinga

Morus alba

Parkinsonia aculeata

Persea americana

Pithecellobium lobatum

Platanus x hispanica

Platanus mexicana

Platanus occidentalis

Platanus orientalis

Platanus racemosa

Podalyria calyptrata

Populus fremontii

Populus nigra

Populus trichocarpa

Prosopis articulata

Protium serratum

Psoralea pinnata

Pterocarya stenoptera

Quercus agrifolia

Quercus calliprinos

Quercus chrysolepis

Quercus engelmannii

Quercus ithaburensis

Quercus lobata

Quercus palustris

Quercus robur

Quercus suber

Ricinus communis

Salix alba

Salix babylonica

Salix gooddingii

, Salix laevigata

Salix mucronata

Shorea robusta

Spathodea campanulata

Spondias dulcis

Tamarix ramosissima

Virgilia oroboides

ferrugine

Wisteria floribunda

Xylosma avilae

a következőktől eltérő formában:

—

egészben vagy részben e növényekből származó faforgács, fűrészpor, gyaluforgács és fahulladék,

| — | fából készült csomagolóanyag, láda, doboz, rekesz, dob és hasonló csomagolóanyag, rakodólap, keretezett és más szállítólap, rakodólapkeret, alátétfa formájában, függetlenül attól, hogy azokat ténylegesen használják-e vagy sem a különféle tárgyak szállításánál, kivéve a faáru alátámasztására szolgáló olyan alátétfákat, amelyek ugyanolyan típusú és minőségű fából készültek, mint a szállítmányokban lévő fa, és amelyek ugyanazoknak az uniós növényegészségügyi követelményeknek felelnek meg, mint a szállítmányban lévő fa, |
| --- | --- |

—

fából készült csomagolóanyag, láda, doboz, rekesz, dob és hasonló csomagolóanyag, rakodólap, keretezett és más szállítólap, rakodólapkeret, alátétfa formájában, függetlenül attól, hogy azokat ténylegesen használják-e vagy sem a különféle tárgyak szállításánál, kivéve a faáru alátámasztására szolgáló olyan alátétfákat, amelyek ugyanolyan típusú és minőségű fából készültek, mint a szállítmányokban lévő fa, és amelyek ugyanazoknak az uniós növényegészségügyi követelményeknek felelnek meg, mint a szállítmányban lévő fa,

de beleértve az olyan fát is, amely nem tartotta meg természetes hengeres felületét

„ex 4401 12 00

ex 4403 12 00

4403 91 00

4403 93 00

4403 97 00

4403 98 00

ex 4403 99 00

ex 4404 20 00

ex 4406 12 00

ex 4406 92 00

4407 91 15

4407 91 31

4407 91 39

4407 91 90

4407 92 00

4407 93 10

4407 93 91

4407 93 99

4407 97 10

4407 97 91

4407 97 99

ex 4407 99 27

ex 4407 99 40

ex 4407 99 90

ex 4408 90 15

ex 4408 90 35

ex 4408 90 85

ex 4408 90 95

ex 4409 29 91

ex 4409 29 99

ex 4416 00 00

ex 9406 10 00

Harmadik országok

Hatósági nyilatkozat arról, hogy a faanyag:

| a) | olyan országból származik, amelyet a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban az Euwallacea fornicatus sensu lato károsítótól mentesnek ismertek el,
  vagy |
| --- | --- |

a)

olyan országból származik, amelyet a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban az Euwallacea fornicatus sensu lato károsítótól mentesnek ismertek el,

Euwallacea fornicatus sensu lato

vagy

| b) | olyan területről származik, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete az Euwallacea fornicatus sensu lato károsítótól mentesnek nyilvánított a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban. A terület nevét fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban,
  vagy |
| --- | --- |

b)

olyan területről származik, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete az Euwallacea fornicatus sensu lato károsítótól mentesnek nyilvánított a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban. A terület nevét fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban,

Euwallacea fornicatus sensu lato

vagy

| c) | a faprofil az Euwallacea fornicatus sensu lato károsítótól való mentesség biztosítása érdekében egészében legalább 56 °C hőmérsékletet elérő, megszakítás nélkül minimum 30 percen át tartó megfelelő hőkezelésen ment keresztül, amit fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban,
  vagy |
| --- | --- |

c)

a faprofil az Euwallacea fornicatus sensu lato károsítótól való mentesség biztosítása érdekében egészében legalább 56 °C hőmérsékletet elérő, megszakítás nélkül minimum 30 percen át tartó megfelelő hőkezelésen ment keresztül, amit fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban,

Euwallacea fornicatus sensu lato

vagy

| d) | nedvességtartalmát mesterséges szárítással – megfelelő idő/hőmérséklet-programot alkalmazva – a szárazanyag-tartalom százalékában kifejezve 20 % alá csökkentették, és az ezt igazoló „kiln-dried” (mesterségesen szárított) vagy „K.D.”, illetve bármely más, nemzetközileg elfogadott jelölés szerepel a faanyagon vagy a mindenkori használat szerinti bármely csomagolóanyagon. |
| --- | --- |

d)

nedvességtartalmát mesterséges szárítással – megfelelő idő/hőmérséklet-programot alkalmazva – a szárazanyag-tartalom százalékában kifejezve 20 % alá csökkentették, és az ezt igazoló „kiln-dried” (mesterségesen szárított) vagy „K.D.”, illetve bármely más, nemzetközileg elfogadott jelölés szerepel a faanyagon vagy a mindenkori használat szerinti bármely csomagolóanyagon.

103.

Az Artocarpus chaplasha Roxb., Artocarpus heterophyllus Lam., Artocarpus integer (Thunb.) Merr., Alnus formosana Makino, Bombax malabaricum DC., Broussonetia papyrifera (L.) Vent., Broussonetia kazinoki Siebold, Cajanus cajan (L.) Huth, Camellia oleifera C.Abel, Castanea Mill., Celtis sinensis Pers., Cinnamomum camphora (L.) J.Presl, Citrus L., Cunninghamia lanceolata (Lamb.) Hook., Dalbergia L.f., Eriobotrya japonica (Thunb.) Lindl., Ficus carica L., Ficus hispida L.f., Ficus infectoria Willd., Ficus retusa L., Juglans regia L., Maclura tricuspidata Carrière, Malus Mill., Melia azedarach L., Morus L., Populus L., Prunus pseudocerasus, Pyrus spp., Robinia pseudoacacia L., Salix L., Sapium sebiferum (L.) Roxb., Schima superba Gardner & Champ., Sophora japonica L., Trema amboinense (Willd.) Blume, Trema orientale (L.) Blume, Ulmus L., Vernicia fordii (Hemsl.) Airy Shaw és Xylosma G.Forst. faanyaga, a következőktől eltérő formában:

Artocarpus chaplasha

Artocarpus heterophyllus

, Artocarpus integer

Alnus formosana

, Bombax malabaricum

, Broussonetia papyrifera

, Broussonetia kazinoki

, Cajanus cajan

, Camellia oleifera

, Castanea

, Celtis sinensis

, Cinnamomum camphora

, Citrus

, Cunninghamia lanceolata

, Dalbergia

Eriobotrya japonica

, Ficus carica

, Ficus hispida

, Ficus infectoria

Ficus retusa

Juglans regia

Maclura tricuspidata

Malus

Melia azedarach

Morus

Populus

Prunus pseudocerasus, Pyrus

Robinia pseudoacacia

Salix

Sapium sebiferum

Schima superba

Sophora japonica

Trema amboinense

, Trema orientale

Ulmus

Vernicia fordii

Xylosma

| — | egészben vagy részben e növényekből származó faforgács, fűrészpor, gyaluforgács és fahulladék, |
| --- | --- |

—

egészben vagy részben e növényekből származó faforgács, fűrészpor, gyaluforgács és fahulladék,

| — | fából készült csomagolóanyag, láda, doboz, rekesz, dob és hasonló csomagolóanyag, rakodólap, keretezett és más szállítólap, rakodólapkeret, alátétfa formájában, függetlenül attól, hogy azokat ténylegesen használják-e vagy sem a különféle tárgyak szállításánál, kivéve a faáru alátámasztására szolgáló olyan alátétfákat, amelyek ugyanolyan típusú és minőségű fából készültek, mint a szállítmányokban lévő fa, és amelyek ugyanazoknak az uniós növényegészségügyi követelményeknek felelnek meg, mint a szállítmányban lévő fa,
  de beleértve az olyan fát is, amely nem tartotta meg természetes hengeres felületét |
| --- | --- |

—

fából készült csomagolóanyag, láda, doboz, rekesz, dob és hasonló csomagolóanyag, rakodólap, keretezett és más szállítólap, rakodólapkeret, alátétfa formájában, függetlenül attól, hogy azokat ténylegesen használják-e vagy sem a különféle tárgyak szállításánál, kivéve a faáru alátámasztására szolgáló olyan alátétfákat, amelyek ugyanolyan típusú és minőségű fából készültek, mint a szállítmányokban lévő fa, és amelyek ugyanazoknak az uniós növényegészségügyi követelményeknek felelnek meg, mint a szállítmányban lévő fa,

de beleértve az olyan fát is, amely nem tartotta meg természetes hengeres felületét

ex 4401 12 00

ex 4403 12 00

4403 97 00

ex 4403 99 00

ex 4404 20 00

ex 4406 12 00

ex 4406 92 00

4407 93 10

4407 93 91

4407 93 99

4407 94 10

4407 94 91

4407 94 99

4407 97 10

4407 97 91

4407 97 99

ex 4407 99 27

ex 4407 99 40

ex 4407 99 90

ex 4408 90 15

ex 4408 90 35

ex 4408 90 85

ex 4408 90 95

ex 4409 29 91

ex 4409 29 99

ex 4416 00 00

ex 9406 10 00

Afganisztán, Bahrein, Banglades, Bhután, Brunei Darussalam Állam, Egyesült Arab Emírségek, Észak-Korea, Fülöp-szigetek, India, Indonézia, Irán, Irak, Japán, Jemen, Jordánia, Kazahsztán, Kambodzsa, Katar, Kelet-Timor, Kína, Kirgizisztán, Kuvait,

Laosz,

Libanon, Malajzia, Maldív-szigetek, Mianmar/Burma, Mongólia, Nepál, Omán, Pakisztán, Oroszország (csak a következő területek: Távol-keleti Szövetségi Körzet, Szibériai Szövetségi Körzet és Uráli Szövetségi Körzet), Srí Lanka, Szaúd-Arábia, Szingapúr, Szíriai Arab Köztársaság, Tádzsikisztán, Thaiföld, Türkmenisztán, Üzbegisztán és Vietnám

Hatósági nyilatkozat arról, hogy a faanyag(ot):

| a) | olyan országból származik, amelyet a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban az Apriona germari (Hope) károsítótól mentesnek ismertek el,
  vagy |
| --- | --- |

a)

olyan országból származik, amelyet a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban az Apriona germari (Hope) károsítótól mentesnek ismertek el,

Apriona germari

vagy

| b) | olyan területről származik, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete az Apriona germari (Hope) károsítótól mentesnek nyilvánított a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban. A terület nevét fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban,
  vagy |
| --- | --- |

b)

olyan területről származik, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete az Apriona germari (Hope) károsítótól mentesnek nyilvánított a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban. A terület nevét fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban,

Apriona germari

vagy

| c) | a faprofil egészében legalább 56 °C hőmérsékletet elérő, megszakítás nélkül minimum 30 percen át tartó megfelelő hőkezelésen ment keresztül, amit fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban,
  vagy |
| --- | --- |

c)

a faprofil egészében legalább 56 °C hőmérsékletet elérő, megszakítás nélkül minimum 30 percen át tartó megfelelő hőkezelésen ment keresztül, amit fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban,

vagy

| d) | ionizáló besugárzásnak vetették alá úgy, hogy a fa egésze legalább 1 kGy erősségű dózist nyeljen el,
  vagy |
| --- | --- |

d)

ionizáló besugárzásnak vetették alá úgy, hogy a fa egésze legalább 1 kGy erősségű dózist nyeljen el,

vagy

| e) | kéregmentes és legnagyobb keresztmetszetében nem haladja meg a 20 cm-t, és a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó nemzetközi szabványnak megfelelően megfelelő szulfuril-fluorid-gázosítással fertőtlenítették. |
| --- | --- |

e)

kéregmentes és legnagyobb keresztmetszetében nem haladja meg a 20 cm-t, és a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó nemzetközi szabványnak megfelelően megfelelő szulfuril-fluorid-gázosítással fertőtlenítették.

104.

Faanyag, egészében vagy részben a következőkből származó faforgács és fahulladék formájában: Artocarpus chaplasha Roxb., Artocarpus heterophyllus Lam., Artocarpus integer (Thunb.) Merr., Alnus formosana Makino, Bombax malabaricum DC., Broussonetia papyrifera (L.) Vent., Broussonetia kazinoki Siebold, Cajanus cajan (L.) Huth, Camellia oleifera C.Abel, Castanea Mill., Celtis sinensis Pers., Cinnamomum camphora (L.) J.Presl, Citrus spp., Cunninghamia lanceolata (Lamb.) Hook., Dalbergia L.f., Eriobotrya japonica (Thunb.) Lindl., Ficus carica L., Ficus hispida L.f., Ficus infectoria Willd., Ficus retusa L., Juglans regia L., Maclura tricuspidata Carrière, Malus Mill., Melia azedarach L., Morus L., Populus L., Prunus pseudocerasus, Pyrus spp., Robinia pseudoacacia L., Salix L., Sapium sebiferum (L.) Roxb., Schima superba Gardner & Champ., Sophora japonica L., Trema amboinense (Willd.) Blume, Trema orientale (L.) Blume, Ulmus L., Vernicia fordii (Hemsl.) Airy Shaw és Xylosma G.Forst.

Artocarpus chaplasha

Artocarpus heterophyllus

, Artocarpus integer

Alnus formosana

, Bombax malabaricum

, Broussonetia papyrifera

, Broussonetia kazinoki

, Cajanus cajan

, Camellia oleifera

, Castanea

, Celtis sinensis

, Cinnamomum camphora

, Citrus spp., Cunninghamia lanceolata

, Dalbergia

Eriobotrya japonica

, Ficus carica

Ficus hispida

, Ficus infectoria

Ficus retusa

Juglans regia

Maclura tricuspidata

Malus

Melia azedarach

Morus

Populus

Prunus pseudocerasus, Pyrus

Robinia pseudoacacia

Salix

Sapium sebiferum

Schima superba

Sophora japonica

Trema amboinense

, Trema orientale

Ulmus

Vernicia fordii

Xylosma

ex 4401 22 90

ex 4401 40 90

Afganisztán, Bahrein, Banglades, Bhután, Brunei Darussalam Állam, Egyesült Arab Emírségek, Észak-Korea, Fülöp-szigetek, India, Indonézia, Irán, Irak, Japán, Jemen, Jordánia, Kazahsztán, Kambodzsa, Katar, Kelet-Timor, Kína, Kirgizisztán,

Kuvait, Laosz,

Libanon, Malajzia, Maldív-szigetek, Mianmar/Burma, Mongólia, Nepál, Omán, Pakisztán, Oroszország (csak a következő területek: Távol-keleti Szövetségi Körzet, Szibériai Szövetségi Körzet és Uráli Szövetségi Körzet), Srí Lanka, Szaúd-Arábia, Szingapúr, Szíriai Arab Köztársaság, Tádzsikisztán, Thaiföld, Türkmenisztán, Üzbegisztán és Vietnám

Hatósági nyilatkozat arról, hogy a faanyag:

| a) | olyan országból származik, amelyet a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban az Apriona germari (Hope) károsítótól mentesnek ismertek el,
  vagy |
| --- | --- |

a)

olyan országból származik, amelyet a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban az Apriona germari (Hope) károsítótól mentesnek ismertek el,

Apriona germari

vagy

| b) | olyan területről származik, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete az Apriona germari (Hope) károsítótól mentesnek nyilvánított a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban. A terület nevét fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban,
  vagy |
| --- | --- |

b)

olyan területről származik, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete az Apriona germari (Hope) károsítótól mentesnek nyilvánított a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban. A terület nevét fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban,

Apriona germari

vagy

| c) | 2,5 cm-nél nem nagyobb vastagságú és szélességű darabokká dolgozták fel,
  vagy |
| --- | --- |

c)

2,5 cm-nél nem nagyobb vastagságú és szélességű darabokká dolgozták fel,

vagy

| d) | a faprofil egészében legalább 56 °C hőmérsékletet elérő, megszakítás nélkül minimum 30 percen át tartó megfelelő hőkezelésen ment keresztül, amit fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban. |
| --- | --- |

d)

a faprofil egészében legalább 56 °C hőmérsékletet elérő, megszakítás nélkül minimum 30 percen át tartó megfelelő hőkezelésen ment keresztül, amit fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban.

105.

A Caesalpinia japonica Siebold & Zucc., Camellia sinensis (L.) Kuntze, Celtis sinensis Pers., Cercis chinensis Bunge, Chaenomeles sinensis (Thouin) Koehne, Cinnamomum camphora (L.) J.Presl, Citrus spp., Cornus kousa Bürger ex Hanse, Crataegus cordata Aiton, Debregeasia edulis (Siebold & Zucc.) Wedd., Diospyros kaki L., Eriobotrya japonica (Thunb.) Lindl., Enkianthus perulatus (Miq.) C.K.Schneid., Fagus crenata Blume, Ficus carica L., Firmiana simplex (L.) W.Wight, Gleditsia japonica Miq., Hovenia dulcis Thunb., Lagerstroemia indica L., Malus pumila Mill., Morus L., Platanus x hispanica Mill. ex Münchh., Platycarya strobilacea Siebold & Zucc., Populus L., Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc., Pterocarya stenoptera C.DC., Punica granatum L., Pyrus pyrifolia (Burm.f.) Nakai, Robinia pseudoacacia L., Salix L., Spiraea thunbergii Siebold ex Blume, Ulmus parvifolia Jacq., Villebrunea pedunculata Shirai, és Zelkova serrata (Thunb.) Makino faanyaga, a következőktől eltérő formában:

Caesalpinia japonica

Camellia sinensis

Celtis sinensis

, Cercis chinensis

Chaenomeles sinensis

Cinnamomum camphora

, Citrus

Cornus kousa

Crataegus cordata

Debregeasia edulis

Diospyros kaki

Eriobotrya japonica

, Enkianthus perulatus

Fagus crenata

, Ficus carica

Firmiana simplex

Gleditsia japonica

Hovenia dulcis

Lagerstroemia indica

Malus pumila

Morus

Platanus x hispanica

Platycarya strobilacea

Populus

Pterocarya rhoifolia

, Pterocarya stenoptera

Punica granatum

Pyrus pyrifolia

, Robinia pseudoacacia

Salix

Spiraea thunbergii

Ulmus parvifolia

Villebrunea pedunculata

Zelkova serrata

| — | egészben vagy részben e növényekből származó faforgács, fűrészpor, gyaluforgács és fahulladék, |
| --- | --- |

—

egészben vagy részben e növényekből származó faforgács, fűrészpor, gyaluforgács és fahulladék,

| — | fából készült csomagolóanyag, láda, doboz, rekesz, dob és hasonló csomagolóanyag, rakodólap, keretezett és más szállítólap, rakodólapkeret, alátétfa formájában, függetlenül attól, hogy azokat ténylegesen használják-e vagy sem a különféle tárgyak szállításánál, kivéve a faáru alátámasztására szolgáló olyan alátétfákat, amelyek ugyanolyan típusú és minőségű fából készültek, mint a szállítmányokban lévő fa, és amelyek ugyanazoknak az uniós növényegészségügyi követelményeknek felelnek meg, mint a szállítmányban lévő fa,
  de beleértve az olyan fát is, amely nem tartotta meg természetes hengeres felületét |
| --- | --- |

—

fából készült csomagolóanyag, láda, doboz, rekesz, dob és hasonló csomagolóanyag, rakodólap, keretezett és más szállítólap, rakodólapkeret, alátétfa formájában, függetlenül attól, hogy azokat ténylegesen használják-e vagy sem a különféle tárgyak szállításánál, kivéve a faáru alátámasztására szolgáló olyan alátétfákat, amelyek ugyanolyan típusú és minőségű fából készültek, mint a szállítmányokban lévő fa, és amelyek ugyanazoknak az uniós növényegészségügyi követelményeknek felelnek meg, mint a szállítmányban lévő fa,

de beleértve az olyan fát is, amely nem tartotta meg természetes hengeres felületét

ex 4401 12 00

ex 4403 12 00

4403 97 00

4403 93 00

ex 4403 99 00

ex 4404 20 00

ex 4406 12 00

ex 4406 92 00

4407 92 00

4407 93 10

4407 93 91

4407 93 99

4407 97 10

4407 97 91

4407 97 99

ex 4407 99 27

ex 4407 99 40

ex 4407 99 90

ex 4408 90 15

ex 4408 90 35

ex 4408 90 85

ex 4408 90 95

ex 4409 29 91

ex 4409 29 99

ex 4416 00 00

ex 9406 10 00

Afganisztán, Bahrein, Banglades, Bhután, Brunei Darussalam Állam, Egyesült Arab Emírségek, Észak-Korea, Fülöp-szigetek, India, Indonézia, Irán, Irak, Japán, Jemen, Jordánia, Kazahsztán, Kambodzsa, Katar,

Kelet-Timor, Kína, Kirgizisztán, Kuvait, Laosz, Libanon, Malajzia, Maldív-szigetek, Mianmar/Burma, Mongólia, Nepál, Omán, Pakisztán, Oroszország (csak a következő területek: Távol-keleti Szövetségi Körzet, Szibériai Szövetségi Körzet és Uráli Szövetségi Körzet), Srí Lanka, Szaúd-Arábia, Szingapúr, Szíriai Arab Köztársaság, Tádzsikisztán, Thaiföld, Türkmenisztán, Üzbegisztán és Vietnám

Hatósági nyilatkozat arról, hogy a faanyag:

| a) | olyan országból származik, amelyet a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban az Apriona rugicollis Chevrolat károsítótól mentesnek ismertek el,
  vagy |
| --- | --- |

a)

olyan országból származik, amelyet a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban az Apriona rugicollis Chevrolat károsítótól mentesnek ismertek el,

Apriona rugicollis

vagy

| b) | olyan területről származik, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete az Apriona rugicollis Chevrolat károsítótól mentesnek nyilvánított a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban. A terület nevét fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban,
  vagy |
| --- | --- |

b)

olyan területről származik, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete az Apriona rugicollis Chevrolat károsítótól mentesnek nyilvánított a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban. A terület nevét fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban,

Apriona rugicollis

vagy

| c) | a faprofil egészében legalább 56 °C hőmérsékletet elérő, megszakítás nélkül minimum 30 percen át tartó megfelelő hőkezelésen ment keresztül, amit fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban,
  vagy |
| --- | --- |

c)

a faprofil egészében legalább 56 °C hőmérsékletet elérő, megszakítás nélkül minimum 30 percen át tartó megfelelő hőkezelésen ment keresztül, amit fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban,

vagy

| d) | ionizáló besugárzásnak vetették alá úgy, hogy a fa egésze legalább 1 kGy erősségű dózist nyeljen el,
  vagy |
| --- | --- |

d)

ionizáló besugárzásnak vetették alá úgy, hogy a fa egésze legalább 1 kGy erősségű dózist nyeljen el,

vagy

| e) | kéregmentes és legnagyobb keresztmetszetében nem haladja meg a 20 cm-t, és a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó nemzetközi szabványnak megfelelően megfelelő szulfuril-fluorid-gázosítással fertőtlenítették. |
| --- | --- |

e)

kéregmentes és legnagyobb keresztmetszetében nem haladja meg a 20 cm-t, és a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó nemzetközi szabványnak megfelelően megfelelő szulfuril-fluorid-gázosítással fertőtlenítették.

106.

A Caesalpinia japonica Siebold & Zucc., Camellia sinensis (L.) Kuntze, Celtis sinensis Pers., Cercis chinensis Bunge, Chaenomeles sinensis (Thouin) Koehne, Cinnamomum camphora (L.) J.Presl, Citrus spp., Cornus kousa Bürger ex Hanse, Crataegus cordata Aiton, Debregeasia edulis (Siebold & Zucc.) Wedd., Diospyros kaki L., Eriobotrya japonica (Thunb.) Lindl., Enkianthus perulatus (Miq.) C.K.Schneid., Fagus crenata Blume, Ficus carica L., Firmiana simplex (L.) W.Wight, Gleditsia japonica Miq., Hovenia dulcis Thunb., Lagerstroemia indica L., Malus pumila Mill., Morus L., Platanus x hispanica Mill. ex Münchh., Platycarya strobilacea Siebold & Zucc., Populus L., Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc., Pterocarya stenoptera C.DC., Punica granatum L., Pyrus pyrifolia (Burm.f.) Nakai, Robinia pseudoacacia L., Salix L., Spiraea thunbergii Siebold ex Blume, Ulmus parvifolia Jacq., Villebrunea pedunculata Shirai, és Zelkova serrata (Thunb.) Makino fájából előállított faforgács és fahulladék

Caesalpinia japonica

Camellia sinensis

Celtis sinensis

, Cercis chinensis

Chaenomeles sinensis

Cinnamomum camphora

, Citrus spp., Cornus kousa

Crataegus cordata

Debregeasia edulis

Diospyros kaki

Eriobotrya japonica

, Enkianthus perulatus

Fagus crenata

, Ficus carica

, Firmiana simplex

Gleditsia japonica

Hovenia dulcis

Lagerstroemia indica

Malus pumila

, Morus

Platanus x hispanica

Platycarya strobilacea

Populus

Pterocarya rhoifolia

Pterocarya stenoptera

Punica granatum

Pyrus pyrifolia

, Robinia pseudoacacia

Salix

Spiraea thunbergii

Ulmus parvifolia

Villebrunea pedunculata

Zelkova serrata

ex 4401 22 90

ex 4401 40 90

Afganisztán, Bahrein, Banglades, Bhután, Brunei Darussalam Állam, Egyesült Arab Emírségek, Észak-Korea, Fülöp-szigetek, India, Indonézia, Irán, Irak, Japán, Jemen, Jordánia, Kazahsztán, Kambodzsa, Katar, Kelet-Timor, Kína, Kirgizisztán, Kuvait, Laosz, Libanon, Malajzia, Maldív-szigetek, Mianmar/Burma, Mongólia, Nepál, Omán, Pakisztán, Oroszország (csak a következő területek: Távol-keleti Szövetségi Körzet, Szibériai Szövetségi Körzet és Uráli Szövetségi Körzet), Srí Lanka, Szaúd-Arábia, Szingapúr, Szíriai Arab Köztársaság,Tádzsikisztán, Thaiföld, Türkmenisztán, Üzbegisztán és Vietnám

Hatósági nyilatkozat arról, hogy a faanyag(ot):

| a) | olyan országból származik, amelyet a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban az Apriona rugicollis Chevrolat károsítótól mentesnek ismertek el,
  vagy |
| --- | --- |

a)

olyan országból származik, amelyet a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban az Apriona rugicollis Chevrolat károsítótól mentesnek ismertek el,

Apriona rugicollis

vagy

| b) | olyan területről származik, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete az Apriona rugicollis Chevrolat károsítótól mentesnek nyilvánított a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban. A terület nevét fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban,
  vagy |
| --- | --- |

b)

olyan területről származik, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete az Apriona rugicollis Chevrolat károsítótól mentesnek nyilvánított a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban. A terület nevét fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban,

Apriona rugicollis

vagy

| c) | 2,5 cm-nél nem nagyobb vastagságú és szélességű darabokká dolgozták fel,
  vagy |
| --- | --- |

c)

2,5 cm-nél nem nagyobb vastagságú és szélességű darabokká dolgozták fel,

vagy

| d) | a faprofil egészében legalább 56 °C hőmérsékletet elérő, megszakítás nélkül minimum 30 percen át tartó megfelelő hőkezelésen ment keresztül, amit fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban. |
| --- | --- |

d)

a faprofil egészében legalább 56 °C hőmérsékletet elérő, megszakítás nélkül minimum 30 percen át tartó megfelelő hőkezelésen ment keresztül, amit fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban.

107.

A Debregeasia hypoleuca (Hochst. ex Steud.) Wedd., Ficus L., Maclura pomifera (Raf.) C.K.Schneid., Malus domestica (Suckow) Borkh., Morus L., Populus L., Prunus spp., Pyrus spp. és Salix L., a következőktől eltérő formában:

Debregeasia hypoleuca

Ficus

Maclura pomifera

Malus domestica

, Morus

Populus

Prunus

Pyrus

Salix

| — | egészben vagy részben e növényekből származó faforgács, fűrészpor, gyaluforgács és fahulladék, |
| --- | --- |

—

egészben vagy részben e növényekből származó faforgács, fűrészpor, gyaluforgács és fahulladék,

| — | fából készült csomagolóanyag, láda, doboz, rekesz, dob és hasonló csomagolóanyag, rakodólap, keretezett és más szállítólap, rakodólapkeret, alátétfa formájában, függetlenül attól, hogy azokat ténylegesen használják-e vagy sem a különféle tárgyak szállításánál, kivéve a faáru alátámasztására szolgáló olyan alátétfákat, amelyek ugyanolyan típusú és minőségű fából készültek, mint a szállítmányokban lévő fa, és amelyek ugyanazoknak az uniós növényegészségügyi követelményeknek felelnek meg, mint a szállítmányban lévő fa,
  de beleértve az olyan fát is, amely nem tartotta meg természetes hengeres felületét |
| --- | --- |

—

fából készült csomagolóanyag, láda, doboz, rekesz, dob és hasonló csomagolóanyag, rakodólap, keretezett és más szállítólap, rakodólapkeret, alátétfa formájában, függetlenül attól, hogy azokat ténylegesen használják-e vagy sem a különféle tárgyak szállításánál, kivéve a faáru alátámasztására szolgáló olyan alátétfákat, amelyek ugyanolyan típusú és minőségű fából készültek, mint a szállítmányokban lévő fa, és amelyek ugyanazoknak az uniós növényegészségügyi követelményeknek felelnek meg, mint a szállítmányban lévő fa,

de beleértve az olyan fát is, amely nem tartotta meg természetes hengeres felületét

ex 4401 12 00

ex 4403 12 00

4403 97 00

ex 4403 99 00

ex 4404 20 00

ex 4406 12 00

ex 4406 92 00

4407 93 10

4407 93 91

4407 93 99

4407 94 10

4407 94 91

4407 94 99

4407 97 10

4407 97 91

4407 97 99

ex 4407 99 27

ex 4407 99 40

ex 4407 99 90

ex 4408 90 15

ex 4408 90 35

ex 4408 90 85

ex 4408 90 95

ex 4409 29 91

ex 4409 29 99

ex 4416 00 00

ex 9406 10 00

Afganisztán, Bahrein, Banglades, Bhután, Brunei Darussalam Állam, Egyesült Arab Emírségek, Észak-Korea, Fülöp-szigetek, India, Indonézia, Irán, Irak, Japán, Jemen, Jordánia, Kazahsztán, Kambodzsa, Katar, Kelet-Timor, Kína, Kirgizisztán, Kuvait, Laosz, Libanon, Malajzia, Maldív-szigetek, Mianmar/Burma, Mongólia, Nepál, Omán, Pakisztán, Oroszország (csak a következő területek: Távol-keleti Szövetségi Körzet, Szibériai Szövetségi Körzet és Uráli Szövetségi Körzet), Srí Lanka, Szaúd-Arábia, Szingapúr, Szíriai Arab Köztársaság, Tádzsikisztán, Thaiföld, Türkmenisztán, Üzbegisztán és Vietnám

Hatósági nyilatkozat arról, hogy a faanyag(ot):

| a) | olyan országból származik, amelyet a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban az Apriona cinerea Chevrolat károsítótól mentesnek ismertek el,
  vagy |
| --- | --- |

a)

olyan országból származik, amelyet a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban az Apriona cinerea Chevrolat károsítótól mentesnek ismertek el,

Apriona cinerea

vagy

| b) | olyan területről származik, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete az Apriona cinerea Chevrolat károsítótól mentesnek nyilvánított a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban. A terület nevét fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban,
  vagy |
| --- | --- |

b)

olyan területről származik, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete az Apriona cinerea Chevrolat károsítótól mentesnek nyilvánított a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban. A terület nevét fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban,

Apriona cinerea

vagy

| c) | a faprofil egészében legalább 56 °C hőmérsékletet elérő, megszakítás nélkül minimum 30 percen át tartó megfelelő hőkezelésen ment keresztül, amit fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban,
  vagy |
| --- | --- |

c)

a faprofil egészében legalább 56 °C hőmérsékletet elérő, megszakítás nélkül minimum 30 percen át tartó megfelelő hőkezelésen ment keresztül, amit fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban,

vagy

| d) | ionizáló besugárzásnak vetették alá úgy, hogy a fa egésze legalább 1 kGy erősségű dózist nyeljen el.
  vagy |
| --- | --- |

d)

ionizáló besugárzásnak vetették alá úgy, hogy a fa egésze legalább 1 kGy erősségű dózist nyeljen el.

vagy

| e) | kéregmentes és legnagyobb keresztmetszetében nem haladja meg a 20 cm-t, és a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó nemzetközi szabványnak megfelelően megfelelő szulfuril-fluorid-gázosítással fertőtlenítették. |
| --- | --- |

e)

kéregmentes és legnagyobb keresztmetszetében nem haladja meg a 20 cm-t, és a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó nemzetközi szabványnak megfelelően megfelelő szulfuril-fluorid-gázosítással fertőtlenítették.

108.

Faanyag, egészében vagy részben a következőkből származó faforgács és fahulladék formájában: Debregeasia hypoleuca (Hochst. ex Steud.) Wedd., Ficus L., Maclura pomífera (Raf.) C.K.Schneid., Malus domestica ( Suckow) Borkh., Morus L., Populus L., Prunus spp., Pyrus spp. és Salix L.

Debregeasia hypoleuca

Ficus

Maclura pomífera

Malus domestica

, Morus

Populus

Prunus

Pyrus

Salix

ex 4401 22 90

ex 4401 40 90

Afganisztán, Bahrein, Banglades, Bhután, Brunei Darussalam Állam, Egyesült Arab Emírségek, Észak-Korea, Fülöp-szigetek, India, Indonézia, Irán, Irak, Japán, Jemen, Jordánia, Kazahsztán, Kambodzsa, Katar, Kelet-Timor, Kína, Kirgizisztán, Kuvait, Laosz, Libanon, Malajzia, Maldív-szigetek, Mianmar/Burma, Mongólia, Nepál, Omán, Pakisztán, Oroszország (csak a következő területek: Távol-keleti Szövetségi Körzet, Szibériai Szövetségi Körzet és Uráli Szövetségi Körzet), Srí Lanka, Szaúd-Arábia, Szingapúr, Szíriai Arab Köztársaság,Tádzsikisztán, Thaiföld, Türkmenisztán, Üzbegisztán és Vietnám

Hatósági nyilatkozat arról, hogy a faanyag(ot):

| a) | olyan országból származik, amelyet a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban az Apriona cinerea Chevrolat károsítótól mentesnek ismertek el,
  vagy |
| --- | --- |

a)

olyan országból származik, amelyet a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban az Apriona cinerea Chevrolat károsítótól mentesnek ismertek el,

Apriona cinerea

vagy

| b) | olyan területről származik, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete az Apriona cinerea Chevrolat károsítótól mentesnek nyilvánított a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban. A terület nevét fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban,
  vagy |
| --- | --- |

b)

olyan területről származik, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete az Apriona cinerea Chevrolat károsítótól mentesnek nyilvánított a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban. A terület nevét fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban,

Apriona cinerea

vagy

| c) | 2,5 cm-nél nem nagyobb vastagságú és szélességű darabokká dolgozták fel,
  vagy |
| --- | --- |

c)

2,5 cm-nél nem nagyobb vastagságú és szélességű darabokká dolgozták fel,

vagy

| d) | a faprofil egészében legalább 56 °C hőmérsékletet elérő, megszakítás nélkül minimum 30 percen át tartó megfelelő hőkezelésen ment keresztül, amit fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban. |
| --- | --- |

d)

a faprofil egészében legalább 56 °C hőmérsékletet elérő, megszakítás nélkül minimum 30 percen át tartó megfelelő hőkezelésen ment keresztül, amit fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban.

109.

Az Acer L., Betula L., Elaeagnus L., Fraxinus L., Gleditsia L., Juglans L., Malus Mill., Morus L., Platanus L., Populus L., Prunus L., Pyrus L., Quercus L., Robinia L., Salix L., vagy Ulmus L., faanyaga, a következőktől eltérő formában:

Acer

, Betula

, Elaeagnus

, Fraxinus

, Gleditsia

, Juglans

, Malus

, Morus

, Platanus

, Populus

, Prunus

, Pyrus

, Quercus

, Robinia

, Salix

Ulmus

| — | egészben vagy részben e fákból származó faforgács vagy hasonló részek, fűrészpor, gyaluforgács, fahulladék vagy más famaradék, |
| --- | --- |

—

egészben vagy részben e fákból származó faforgács vagy hasonló részek, fűrészpor, gyaluforgács, fahulladék vagy más famaradék,

| — | fából készült csomagolóanyag, láda, doboz, rekesz, dob és hasonló csomagolóanyag, rakodólap, keretezett és más szállítólap, rakodólapkeret, alátétfa formájában, függetlenül attól, hogy azokat ténylegesen használják-e vagy sem a különféle tárgyak szállításánál, kivéve a faáru alátámasztására szolgáló olyan alátétfákat, amelyek ugyanolyan típusú és minőségű fából készültek, mint a szállítmányokban lévő fa, és amelyek ugyanazoknak az uniós növényegészségügyi követelményeknek felelnek meg, mint a szállítmányban lévő fa,
  de beleértve az olyan fát is, amely nem tartotta meg természetes hengeres felületét, |
| --- | --- |

—

fából készült csomagolóanyag, láda, doboz, rekesz, dob és hasonló csomagolóanyag, rakodólap, keretezett és más szállítólap, rakodólapkeret, alátétfa formájában, függetlenül attól, hogy azokat ténylegesen használják-e vagy sem a különféle tárgyak szállításánál, kivéve a faáru alátámasztására szolgáló olyan alátétfákat, amelyek ugyanolyan típusú és minőségű fából készültek, mint a szállítmányokban lévő fa, és amelyek ugyanazoknak az uniós növényegészségügyi követelményeknek felelnek meg, mint a szállítmányban lévő fa,

de beleértve az olyan fát is, amely nem tartotta meg természetes hengeres felületét,

ex 4401 12 00

ex 4403 12 00

4403 91 00

4403 95 10

4403 95 90

4403 96 00

4403 97 00

ex 4403 99 00

ex 4404 20 00

ex 4406 12 00

ex 4406 92 00

4407 91 15

4407 91 31

4407 91 39

4407 91 90

4407 93 10

4407 93 91

4407 93 99

4407 94 10

4407 94 91

4407 94 99

4407 95 10

4407 95 91

4407 95 99

4407 96 10

4407 96 91

4407 96 99

4407 97 10

4407 97 91

4407 97 99

ex 4407 99 27

ex 4407 99 40

ex 4407 99 90

ex 4408 90 15

ex 4408 90 35

ex 4408 90 85

ex 4408 90 95

ex 4409 29 91

ex 4409 29 99

ex 4416 00 00

ex 9406 10 00

Afganisztán, India,

Irán, Kirgizisztán, Pakisztán, Tádzsikisztán, Türkmenisztán és Üzbegisztán

Hatósági nyilatkozat arról, hogy a faanyag(ot):

| a) | olyan területről származik, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete – a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó nemzetközi szabványokkal összhangban – Trirachys sartus Solsky károsítótól mentesnek nyilvánított. A terület nevét fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban,
  vagy |
| --- | --- |

a)

olyan területről származik, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete – a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó nemzetközi szabványokkal összhangban – Trirachys sartus Solsky károsítótól mentesnek nyilvánított. A terület nevét fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban,

Trirachys sartus

vagy

| b) | a faprofil egészében legalább 56 °C hőmérsékletet elérő, megszakítás nélkül minimum 30 percen át tartó megfelelő hőkezelésen ment keresztül, amit fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban,
  vagy |
| --- | --- |

b)

a faprofil egészében legalább 56 °C hőmérsékletet elérő, megszakítás nélkül minimum 30 percen át tartó megfelelő hőkezelésen ment keresztül, amit fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban,

vagy

| c) | ionizáló besugárzásnak vetették alá úgy, hogy a fa egésze legalább 1 kGy erősségű dózist nyeljen el.
  vagy |
| --- | --- |

c)

ionizáló besugárzásnak vetették alá úgy, hogy a fa egésze legalább 1 kGy erősségű dózist nyeljen el.

vagy

| d) | kéregmentes és legnagyobb keresztmetszetében nem haladja meg a 20 cm-t, és a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó nemzetközi szabványnak megfelelően megfelelő szulfuril-fluorid-gázosítással fertőtlenítették. |
| --- | --- |

d)

kéregmentes és legnagyobb keresztmetszetében nem haladja meg a 20 cm-t, és a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó nemzetközi szabványnak megfelelően megfelelő szulfuril-fluorid-gázosítással fertőtlenítették.

110.

Faanyag, egészében vagy részben a következőkből származó faforgács és fahulladék formájában: Acer L., Betula L., Elaeagnus L., Fraxinus L., Gleditsia L., Juglans L., Malus Mill., Morus L., Platanus L., Populus L., Prunus L., Pyrus L., Quercus L., Robinia L., Salix L., vagy Ulmus L.

Acer

, Betula

, Elaeagnus

, Fraxinus

, Gleditsia

, Juglans

, Malus

, Morus

, Platanus

, Populus

, Prunus

, Pyrus

, Quercus

, Robinia

, Salix

Ulmus

ex 4401 22 90

ex 4401 40 90

Afganisztán, India,

Irán, Kirgizisztán, Pakisztán, Tádzsikisztán, Türkmenisztán és Üzbegisztán

Hatósági nyilatkozat arról, hogy a faanyag(ot):

| a) | olyan területről származik, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete – a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó nemzetközi szabványokkal összhangban – Trirachys sartus Solsky károsítótól mentesnek nyilvánított. A terület nevét fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban,
  vagy |
| --- | --- |

a)

olyan területről származik, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete – a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó nemzetközi szabványokkal összhangban – Trirachys sartus Solsky károsítótól mentesnek nyilvánított. A terület nevét fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban,

Trirachys sartus

vagy

| b) | 2,5 cm-nél nem nagyobb vastagságú és szélességű darabokká dolgozták fel,
  vagy |
| --- | --- |

b)

2,5 cm-nél nem nagyobb vastagságú és szélességű darabokká dolgozták fel,

vagy

| c) | a faprofil egészében legalább 56 °C hőmérsékletet elérő, megszakítás nélkül minimum 30 percen át tartó megfelelő hőkezelésen ment keresztül, amit fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványon. |
| --- | --- |

c)

a faprofil egészében legalább 56 °C hőmérsékletet elérő, megszakítás nélkül minimum 30 percen át tartó megfelelő hőkezelésen ment keresztül, amit fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványon.

111.

Az Acer macrophyllum Pursh, Aesculus californica (Spach) Nutt., Lithocarpus densiflorus (Hook. & Arn.) Rehd., Quercus L. és Taxus brevifolia Nutt. faanyaga, a következőktől eltérő formában:

Acer macrophyllum

Aesculus californica

Lithocarpus densiflorus

Quercus

Taxus brevifolia

| — | fából készült csomagolóanyag, láda, doboz, rekesz, dob és hasonló csomagolóanyag, rakodólap, keretezett és más szállítólap, rakodólapkeret, alátétfa formájában, függetlenül attól, hogy azokat ténylegesen használják-e vagy sem a különféle tárgyak szállításánál, kivéve a faáru alátámasztására szolgáló olyan alátétfákat, amelyek ugyanolyan típusú és minőségű fából készültek, mint a szállítmányokban lévő fa, és amelyek ugyanazoknak az uniós növényegészségügyi követelményeknek felelnek meg, mint a szállítmányban lévő fa, de beleértve az olyan fát is, amely nem tartotta meg természetes hengeres felületét. |
| --- | --- |

—

fából készült csomagolóanyag, láda, doboz, rekesz, dob és hasonló csomagolóanyag, rakodólap, keretezett és más szállítólap, rakodólapkeret, alátétfa formájában, függetlenül attól, hogy azokat ténylegesen használják-e vagy sem a különféle tárgyak szállításánál, kivéve a faáru alátámasztására szolgáló olyan alátétfákat, amelyek ugyanolyan típusú és minőségű fából készültek, mint a szállítmányokban lévő fa, és amelyek ugyanazoknak az uniós növényegészségügyi követelményeknek felelnek meg, mint a szállítmányban lévő fa, de beleértve az olyan fát is, amely nem tartotta meg természetes hengeres felületét.

ex 4401 11 00

ex 4401 12 00

ex 4401 21 00

ex 4401 22 90

ex 4401 40 90

ex 4403 11 00

ex 4403 12 00

4403 91 00

ex 4403 99 00

ex 4404 20 00

ex 4406 12 00

ex 4406 92 00

4407 91 15

4407 91 31

4407 91 39

4407 91 90

4407 93 10

4407 93 91

4407 93 99

ex 4407 99 27

ex 4407 99 40

ex 4407 99 90

ex 4408 90 15

ex 4408 90 35

ex 4408 90 85

ex 4408 90 95

ex 4409 29 91

ex 4409 29 99

ex 4416 00 00

ex 9406 10 00

Egyesült Államok, Egyesült Királyság (3), Kanada és Vietnám

3

Hatósági nyilatkozat arról, hogy a faanyag:

| a) | olyan területről származik, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete – a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó nemzetközi szabványokkal összhangban – Phytophthora ramorum (nem uniós izolátunok) Werres, De Cock & Man in 't Veld károsítótól mentesnek nyilvánított. A terület nevét fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban,
  vagy |
| --- | --- |

a)

olyan területről származik, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete – a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó nemzetközi szabványokkal összhangban – Phytophthora ramorum (nem uniós izolátunok) Werres, De Cock & Man in 't Veld károsítótól mentesnek nyilvánított. A terület nevét fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban,

Phytophthora ramorum

vagy

| b) | kérgét eltávolították, és






  i. | szögletesre lett alakítva, hogy ezáltal teljesen elveszítse hengeres felszínét,
  vagy |
| --- | --- | --- |

b)

kérgét eltávolították, és

i.

szögletesre lett alakítva, hogy ezáltal teljesen elveszítse hengeres felszínét,

vagy

| ii. | a fa nedvességtartalma nem haladja meg a szárazanyag-tartalom 20 %-át.
  vagy |
| --- | --- |

ii.

a fa nedvességtartalma nem haladja meg a szárazanyag-tartalom 20 %-át.

vagy

| iii. | megfelelő, forró levegővel vagy forró vízzel történő kezeléssel fertőtlenítették, |
| --- | --- |

iii.

megfelelő, forró levegővel vagy forró vízzel történő kezeléssel fertőtlenítették,

vagy

| c) | ha fűrészelve van, a visszamaradt kéreggel vagy anélkül, nedvességtartalmát – mesterséges szárítással, megfelelő idő/hőmérséklet-programot alkalmazva – a szárazanyag-tartalom százalékában kifejezve 20 % alá csökkentették, és az ezt igazoló „kiln-dried” (mesterségesen szárított) vagy „K.D.”, illetve bármely más, nemzetközileg elfogadott jelölés szerepel a faanyagon vagy a mindenkori használat szerinti bármely csomagolóanyagon. |
| --- | --- |

c)

ha fűrészelve van, a visszamaradt kéreggel vagy anélkül, nedvességtartalmát – mesterséges szárítással, megfelelő idő/hőmérséklet-programot alkalmazva – a szárazanyag-tartalom százalékában kifejezve 20 % alá csökkentették, és az ezt igazoló „kiln-dried” (mesterségesen szárított) vagy „K.D.”, illetve bármely más, nemzetközileg elfogadott jelölés szerepel a faanyagon vagy a mindenkori használat szerinti bármely csomagolóanyagon.

112.

A Castanea Mill., Castanopsis (D. Don) Spach és Quercus L. faanyaga következőktől eltérő formában:

Castanea

, Castanopsis

Quercus

| — | egészben vagy részben e növényekből származó faforgács, fűrészpor és gyaluforgács, |
| --- | --- |

—

egészben vagy részben e növényekből származó faforgács, fűrészpor és gyaluforgács,

| — | fából készült csomagolóanyag, láda, doboz, rekesz, dob és hasonló csomagolóanyag, rakodólap, keretezett és más szállítólap, rakodólapkeret, alátétfa formájában, függetlenül attól, hogy azokat ténylegesen használják-e vagy sem a különféle tárgyak szállításánál, kivéve a faáru alátámasztására szolgáló olyan alátétfákat, amelyek ugyanolyan típusú és minőségű fából készültek, mint a szállítmányokban lévő fa, és amelyek ugyanazoknak az uniós növényegészségügyi követelményeknek felelnek meg, mint a szállítmányban lévő fa, de beleértve az olyan fát is, amely nem tartotta meg természetes hengeres felületét. |
| --- | --- |

—

fából készült csomagolóanyag, láda, doboz, rekesz, dob és hasonló csomagolóanyag, rakodólap, keretezett és más szállítólap, rakodólapkeret, alátétfa formájában, függetlenül attól, hogy azokat ténylegesen használják-e vagy sem a különféle tárgyak szállításánál, kivéve a faáru alátámasztására szolgáló olyan alátétfákat, amelyek ugyanolyan típusú és minőségű fából készültek, mint a szállítmányokban lévő fa, és amelyek ugyanazoknak az uniós növényegészségügyi követelményeknek felelnek meg, mint a szállítmányban lévő fa, de beleértve az olyan fát is, amely nem tartotta meg természetes hengeres felületét.

ex 4401 12 00

ex 4401 40 90

ex 4403 12 00

4403 91 00

ex 4403 99 00

ex 4404 20 00

ex 4406 12 00

ex 4406 92 00

4407 91 15

4407 91 31

4407 91 39

4407 91 90

ex 4407 99 27

ex 4407 99 40

ex 4407 99 90

ex 4408 90 15

ex 4408 90 35

ex 4408 90 85

ex 4408 90 95

ex 4409 29 91

ex 4409 29 99

ex 4416 00 00

ex 9406 10 00

Dél-Korea, Észak-Korea, Kína, Oroszország, Tajvan és Vietnám

Hatósági nyilatkozat arról, hogy a faanyag(ot):

| a) | olyan területről származik, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete – a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó nemzetközi szabványokkal összhangban – Massicus raddei (Blessig) károsítótól mentesnek nyilvánított. A terület nevét fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban,
  vagy |
| --- | --- |

a)

olyan területről származik, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete – a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó nemzetközi szabványokkal összhangban – Massicus raddei (Blessig) károsítótól mentesnek nyilvánított. A terület nevét fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban,

Massicus raddei

vagy

| b) | a faprofil egészében legalább 56 °C hőmérsékletet elérő, megszakítás nélkül minimum 30 percen át tartó megfelelő hőkezelésen ment keresztül, amit fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban,
  vagy |
| --- | --- |

b)

a faprofil egészében legalább 56 °C hőmérsékletet elérő, megszakítás nélkül minimum 30 percen át tartó megfelelő hőkezelésen ment keresztül, amit fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban,

vagy

| c) | ionizáló besugárzásnak vetették alá úgy, hogy a fa egésze legalább 1 kGy erősségű dózist nyeljen el,
  vagy |
| --- | --- |

c)

ionizáló besugárzásnak vetették alá úgy, hogy a fa egésze legalább 1 kGy erősségű dózist nyeljen el,

vagy

| d) | kéregmentes és legnagyobb keresztmetszetében nem haladja meg a 20 cm-t, és a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó nemzetközi szabványnak megfelelően megfelelő szulfuril-fluorid-gázosítással fertőtlenítették. |
| --- | --- |

d)

kéregmentes és legnagyobb keresztmetszetében nem haladja meg a 20 cm-t, és a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó nemzetközi szabványnak megfelelően megfelelő szulfuril-fluorid-gázosítással fertőtlenítették.

113.

Faanyag, egészében vagy részben a következőkből származó faforgács formájában: Castanea Mill., Castaniopsis (D. Don) Spach és Quercus L.

Castanea

, Castaniopsis

Quercus

ex 4401 22 90

Dél-Korea, Észak-Korea, Kína, Oroszország, Tajvan és Vietnám

Hatósági nyilatkozat arról, hogy a faanyag(ot):

| a) | olyan területről származik, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete – a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó nemzetközi szabványokkal összhangban – Massicus raddei (Blessig) károsítótól mentesnek nyilvánított. A terület nevét fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban,
  vagy |
| --- | --- |

a)

olyan területről származik, amelyet a származási ország nemzeti növényvédelmi szervezete – a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó nemzetközi szabványokkal összhangban – Massicus raddei (Blessig) károsítótól mentesnek nyilvánított. A terület nevét fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványban,

Massicus raddei

vagy

| b) | 2,5 cm-nél nem nagyobb vastagságú és szélességű darabokká dolgozták fel,
  vagy |
| --- | --- |

b)

2,5 cm-nél nem nagyobb vastagságú és szélességű darabokká dolgozták fel,

vagy

| c) | a faforgács profiljának egészében legalább 56 °C hőmérsékletet elérő, megszakítás nélkül minimum 30 percen át tartó megfelelő hőkezelésen ment keresztül, amit fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványon. |
| --- | --- |

c)

a faforgács profiljának egészében legalább 56 °C hőmérsékletet elérő, megszakítás nélkül minimum 30 percen át tartó megfelelő hőkezelésen ment keresztül, amit fel kell tüntetni a növényegészségügyi bizonyítványon.

| 7. | A VIII. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | a 2. és a 3. pont közé a következő pont kerül beillesztésre:







  „2.1. | Ültetésre szánt termesztőközeggel,, a szövettenyészetben levő növények és a vízi növények kivételével | Hatósági nyilatkozat arról, hogy a növények(et):






  a) | olyan területről származnak, amelyet az illetékes hatóságok a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban a Popillia japonica Newman károsítótól mentesnek nyilvánítottak,
  vagy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

7.

A VIII. melléklet a következőképpen módosul:

a)

a 2. és a 3. pont közé a következő pont kerül beillesztésre:

„2.1.

Ültetésre szánt termesztőközeggel,, a szövettenyészetben levő növények és a vízi növények kivételével

Hatósági nyilatkozat arról, hogy a növények(et):

a)

olyan területről származnak, amelyet az illetékes hatóságok a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban a Popillia japonica Newman károsítótól mentesnek nyilvánítottak,

Popillia japonica

vagy

| b) | olyan termőhelyen nevelték, amelyet a Popillia japonica Newman károsítótól mentesnek nyilvánítottak a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban, és






  i. | amelyen évente hatósági ellenőrzést és a szállítást megelőző három hónapban legalább havonta egy vizsgálatot végeztek a Popillia japonica Newman bármely jelének kimutatása céljából az érintett károsító jelenlétének kimutatására megfelelő időpontokban, legalább az összes növény – beleértve a gyomokat is – vizuális vizsgálatával és a növények termesztésére használt termesztőközegek mintavételével,
  és |
| --- | --- | --- |

b)

olyan termőhelyen nevelték, amelyet a Popillia japonica Newman károsítótól mentesnek nyilvánítottak a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban, és

Popillia japonica

i.

amelyen évente hatósági ellenőrzést és a szállítást megelőző három hónapban legalább havonta egy vizsgálatot végeztek a Popillia japonica Newman bármely jelének kimutatása céljából az érintett károsító jelenlétének kimutatására megfelelő időpontokban, legalább az összes növény – beleértve a gyomokat is – vizuális vizsgálatával és a növények termesztésére használt termesztőközegek mintavételével,

Popillia japonica

és

| ii. | amelyet legalább 100 m-es pufferzóna vesz körül, ahol nincs jelen a Popillia japonica Newman, és ezt évente, megfelelő időpontokban végzett hatósági felderítések megerősítették,
  és |
| --- | --- |

ii.

amelyet legalább 100 m-es pufferzóna vesz körül, ahol nincs jelen a Popillia japonica Newman, és ezt évente, megfelelő időpontokban végzett hatósági felderítések megerősítették,

Popillia japonica

és

| iii. | a növényeket és a termesztőközegeket a szállítást megelőzően hatósági vizsgálatnak vetették alá, beleértve a termesztőközegek mintavételét is, és a Popillia japonica Newman károsítótól mentesnek találták,
  és |
| --- | --- |

iii.

a növényeket és a termesztőközegeket a szállítást megelőzően hatósági vizsgálatnak vetették alá, beleértve a termesztőközegek mintavételét is, és a Popillia japonica Newman károsítótól mentesnek találták,

Popillia japonica

és

| iv. | a növények:






  — | kezelése és csomagolása vagy szállítása a termőhely elhagyását követően a Popillia japonica Newman károsító általi fertőzöttség megelőzésére alkalmas módon történt,
  vagy |
| --- | --- | --- |

iv.

a növények:

—

kezelése és csomagolása vagy szállítása a termőhely elhagyását követően a Popillia japonica Newman károsító általi fertőzöttség megelőzésére alkalmas módon történt,

Popillia japonica

vagy

| — | szállítására Popillia japonica Newman károsító rajzási idején kívül került sor, |
| --- | --- |

—

szállítására Popillia japonica Newman károsító rajzási idején kívül került sor,

Popillia japonica

vagy

| c) | egész életük során olyan termesztési helyen nevelték, amelyet a Popillia japonica Newman behurcolása ellen fizikailag teljesen elszigeteltek, és a növények






  — | kezelése és csomagolása vagy szállítása a termőhely elhagyását követően a Popillia japonica Newman károsítóval való megfertőződés meggátolására alkalmas módon történik,
  vagy |
| --- | --- | --- |

c)

egész életük során olyan termesztési helyen nevelték, amelyet a Popillia japonica Newman behurcolása ellen fizikailag teljesen elszigeteltek, és a növények

Popillia japonica

—

kezelése és csomagolása vagy szállítása a termőhely elhagyását követően a Popillia japonica Newman károsítóval való megfertőződés meggátolására alkalmas módon történik,

Popillia japonica

vagy

| — | szállításukra a Popillia japonica Newman károsító rajzási idején kívül kerül sor.” |
| --- | --- |

—

szállításukra a Popillia japonica Newman károsító rajzási idején kívül kerül sor.”

Popillia japonica

vagy

| d) | egész életük során olyan termesztési helyen nevelték,






  i. | amelyet az illetékes hatóság kifejezetten felhatalmazott a Popillia japonica Newman károsítótól mentes növények termesztésére,
  és |
| --- | --- | --- |

d)

egész életük során olyan termesztési helyen nevelték,

i.

amelyet az illetékes hatóság kifejezetten felhatalmazott a Popillia japonica Newman károsítótól mentes növények termesztésére,

Popillia japonica

és

| ii. | ahol a termesztőközeget a Popillia japonica Newman károsítótól mentes állapotban tartották megfelelő mechanikai intézkedések és más kezelések által,
  és |
| --- | --- |

ii.

ahol a termesztőközeget a Popillia japonica Newman károsítótól mentes állapotban tartották megfelelő mechanikai intézkedések és más kezelések által,

Popillia japonica

és

| iii. | ahol a növényeket a Popillia japonica Newman károsítótól való mentesség biztosítása érdekében megfelelő intézkedéseknek vetették alá,
  és |
| --- | --- |

iii.

ahol a növényeket a Popillia japonica Newman károsítótól való mentesség biztosítása érdekében megfelelő intézkedéseknek vetették alá,

Popillia japonica

és

| iv. | a növényeket és a termesztőközegeket közvetlenül a szállítást megelőzően hatósági vizsgálatnak vetették alá, beleértve a termesztőközegek mintavételét is, és a Popillia japonica Newman károsítótól mentesnek találták,
  és |
| --- | --- |

iv.

a növényeket és a termesztőközegeket közvetlenül a szállítást megelőzően hatósági vizsgálatnak vetették alá, beleértve a termesztőközegek mintavételét is, és a Popillia japonica Newman károsítótól mentesnek találták,

Popillia japonica

és

| v. | a növények:






  — | kezelése és csomagolása vagy szállítása a termőhely elhagyását követően a Popillia japonica Newman károsítóval való megfertőződés meggátolására alkalmas módon történt,
  vagy |
| --- | --- | --- |

v.

a növények:

—

kezelése és csomagolása vagy szállítása a termőhely elhagyását követően a Popillia japonica Newman károsítóval való megfertőződés meggátolására alkalmas módon történt,

Popillia japonica

vagy

| — | szállításukra a Popillia japonica Newman károsító rajzási idején kívül került sor.” |
| --- | --- |

—

szállításukra a Popillia japonica Newman károsító rajzási idején kívül került sor.”

Popillia japonica

| b) | a 4. pont helyébe a következő szöveg lép:







  „4. | A Solanum L. sztóló- vagy gumóképző fajaihoz vagy azok hibridjeihez tartozó, ültetésre szánt növények, kivéve az 5., 6., 7., 8. és 9. pontban meghatározott Solanum tuberosum L. gumók, a génbankokban vagy genetikai anyagok gyűjteményeiben tárolt tenyészetfenntartó anyagok, valamint a 21. pontban meghatározott Solanum tuberosum L. magok | Hatósági nyilatkozat arról, hogy a növényeket zárlati feltételek között tartották, és azokat a laboratóriumi vizsgálatok minden uniós zárlati károsítótól mentesnek találták.
  A laboratóriumi vizsgálatokat:






  a) | az érintett illetékes hatóság felügyeli és a nevezett hatóság vagy bármely hatóságilag jóváhagyott testület tudományos képzettséggel rendelkező személyzete hajtja végre, |
| --- | --- | --- | --- | --- |

b)

a 4. pont helyébe a következő szöveg lép:

„4.

A Solanum L. sztóló- vagy gumóképző fajaihoz vagy azok hibridjeihez tartozó, ültetésre szánt növények, kivéve az 5., 6., 7., 8. és 9. pontban meghatározott Solanum tuberosum L. gumók, a génbankokban vagy genetikai anyagok gyűjteményeiben tárolt tenyészetfenntartó anyagok, valamint a 21. pontban meghatározott Solanum tuberosum L. magok

Solanum

Solanum tuberosum

Solanum tuberosum

Hatósági nyilatkozat arról, hogy a növényeket zárlati feltételek között tartották, és azokat a laboratóriumi vizsgálatok minden uniós zárlati károsítótól mentesnek találták.

A laboratóriumi vizsgálatokat:

a)

az érintett illetékes hatóság felügyeli és a nevezett hatóság vagy bármely hatóságilag jóváhagyott testület tudományos képzettséggel rendelkező személyzete hajtja végre,

| b) | olyan helyen kell elvégezni, amely megfelelő felszereléssel rendelkezik ahhoz, hogy az uniós zárlati károsítókkal foglalkozzon és anyagokat, köztük indikátornövényeket úgy tartson fenn, hogy kiküszöbölje az uniós zárlati károsítók elterjedésének minden kockázatát, |
| --- | --- |

b)

olyan helyen kell elvégezni, amely megfelelő felszereléssel rendelkezik ahhoz, hogy az uniós zárlati károsítókkal foglalkozzon és anyagokat, köztük indikátornövényeket úgy tartson fenn, hogy kiküszöbölje az uniós zárlati károsítók elterjedésének minden kockázatát,

| c) | az anyag minden egységén el kell végezni:






  i) | legalább egy vegetációs időszak teljes tartama alatt rendszeres időközönként bármilyen uniós zárlati károsító által okozott tünetek észlelése céljából végzett vizuális vizsgálattal, figyelembe véve az anyag típusát és fejlettségi stádiumát a vizsgálati program során, |
| --- | --- | --- |

c)

az anyag minden egységén el kell végezni:

i)

legalább egy vegetációs időszak teljes tartama alatt rendszeres időközönként bármilyen uniós zárlati károsító által okozott tünetek észlelése céljából végzett vizuális vizsgálattal, figyelembe véve az anyag típusát és fejlettségi stádiumát a vizsgálati program során,

| ii. | laboratóriumi vizsgálattal minden burgonyaanyag esetében legalább az alábbi károsító szervezetekre:






  — | Andean potato latent virus, |
| --- | --- | --- |

ii.

laboratóriumi vizsgálattal minden burgonyaanyag esetében legalább az alábbi károsító szervezetekre:

—

Andean potato latent virus,

| — | Andean potato mottle virus, |
| --- | --- |

—

Andean potato mottle virus,

| — | Potato black ringspot virus, |
| --- | --- |

—

Potato black ringspot virus,

| — | Potato virus T,






  — | Potato virus S, Potato virus X és a Potato leafroll virus nem uniós izolátumai, |
| --- | --- | --- |

—

Potato virus T,

—

Potato virus S, Potato virus X és a Potato leafroll virus nem uniós izolátumai,

| — | Clavibacter sepedonicus (Spieckermann és Kottho) Nouioui et al., |
| --- | --- |

—

Clavibacter sepedonicus (Spieckermann és Kottho) Nouioui et al.,

Clavibacter sepedonicus

et al.

| — | Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. emend. Safni et al.; Ralstonia pseudosolanacearum Safni et al., Ralstonia syzigii subsp. celebensis Safni et al. és Ralstonia syzigii subsp. indonesiensis Safni et al. |
| --- | --- |

—

Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. emend. Safni et al.; Ralstonia pseudosolanacearum Safni et al., Ralstonia syzigii subsp. celebensis Safni et al. és Ralstonia syzigii subsp. indonesiensis Safni et al.

Ralstonia solanacearum

et al.

et al.; Ralstonia pseudosolanacearum

et al.

Ralstonia syzigii

celebensis

Ralstonia syzigii

indonesiensis

| iii. | a Solanum tuberosum L. vetőmagjai esetében – a 21. pontban meghatározottak kivételével – legalább a fentiekben felsorolt vírusokra és viroidokra, az Andean potato mottle virus, a Potato virus S, Potato virus X és a Potato leafroll virus nem uniós izolátumai kivételével; |
| --- | --- |

iii.

a Solanum tuberosum L. vetőmagjai esetében – a 21. pontban meghatározottak kivételével – legalább a fentiekben felsorolt vírusokra és viroidokra, az Andean potato mottle virus, a Potato virus S, Potato virus X és a Potato leafroll virus nem uniós izolátumai kivételével;

Solanum tuberosum

| d) | a laboratóriumi vizsgálatnak magában kell foglalnia a vizuális vizsgálat során észlelt bármely más tünet esetén az ilyen tüneteket okozó uniós zárlati károsítók azonosítását célzó megfelelő vizsgálatot.” |
| --- | --- |

d)

a laboratóriumi vizsgálatnak magában kell foglalnia a vizuális vizsgálat során észlelt bármely más tünet esetén az ilyen tüneteket okozó uniós zárlati károsítók azonosítását célzó megfelelő vizsgálatot.”

| c) | a 17. és a 18. pont közé a következő pont kerül beillesztésre:







  „17.1. | A Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf., és hibridjeik, Diospyros kaki L., Ficus carica L., Hedera helix L., Laurus nobilis L., Magnolia L., Malus Mill., Melia L., Mespilus germanica L., Parthenocissus Planch., Prunus L., Psidium guajava L., Punica granatum L., Pyracantha M. Roem., Pyrus L., Rosa L., Vitis vinifera L. ültetésre szánt növényei a vetőmagok, pollen és szövettenyészetben levő növények kivételével | Hatósági nyilatkozat arról, hogy a növények(et):






  a) | olyan területről származnak, amelyet az illetékes hatóságok a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban az Aleurocanthus spiniferus (Quaintance) károsítótóé mentesnek nyilvánítottak,
  vagy |
| --- | --- | --- | --- | --- |

c)

a 17. és a 18. pont közé a következő pont kerül beillesztésre:

„17.1.

A Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf., és hibridjeik, Diospyros kaki L., Ficus carica L., Hedera helix L., Laurus nobilis L., Magnolia L., Malus Mill., Melia L., Mespilus germanica L., Parthenocissus Planch., Prunus L., Psidium guajava L., Punica granatum L., Pyracantha M. Roem., Pyrus L., Rosa L., Vitis vinifera L. ültetésre szánt növényei a vetőmagok, pollen és szövettenyészetben levő növények kivételével

Citrus

Fortunella

Poncirus

Diospyros kaki

Ficus carica

Hedera helix

Laurus nobilis

Magnolia

Malus

Melia

Mespilus germanica

Parthenocissus

Prunus

Psidium guajava

Punica granatum

Pyracantha

Pyrus

Rosa

Vitis vinifera

Hatósági nyilatkozat arról, hogy a növények(et):

a)

olyan területről származnak, amelyet az illetékes hatóságok a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban az Aleurocanthus spiniferus (Quaintance) károsítótóé mentesnek nyilvánítottak,

Aleurocanthus spiniferus

vagy

| b) | olyan termőhelyen nevelték, amelyet az Aleurocanthus spiniferus (Quaintance) károsítótól mentesnek nyilvánítottak a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban, és a növényeket úgy kezelték és csomagolták, hogy meggátolják azok megfertőződését a termőhely elhagyását követően,
  vagy |
| --- | --- |

b)

olyan termőhelyen nevelték, amelyet az Aleurocanthus spiniferus (Quaintance) károsítótól mentesnek nyilvánítottak a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban, és a növényeket úgy kezelték és csomagolták, hogy meggátolják azok megfertőződését a termőhely elhagyását követően,

Aleurocanthus spiniferus

vagy

| c) | az Aleurocanthus spiniferus (Quaintance) károsítótól való mentességet biztosítő hatékony kezelésen estek át és a szállítás előtt a károsítótól mentesnek találták őket.” |
| --- | --- |

c)

az Aleurocanthus spiniferus (Quaintance) károsítótól való mentességet biztosítő hatékony kezelésen estek át és a szállítás előtt a károsítótól mentesnek találták őket.”

Aleurocanthus spiniferus

| d) | a 18. és a 19. pont közé a következő pont kerül beillesztésre:







  „18.1. | A Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf. és hibridjeik ültetésre szánt növényei, a vetőmagok, pollen és a szövettenyészetben lévő növények kivételével | Hatósági nyilatkozat arról, hogy:






  a) | olyan területről származnak, amelyet az illetékes hatóságok a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban a Toxoptera citricida (Kirkaldy) károsítótól mentesnek nyilvánítottak,
  vagy |
| --- | --- | --- | --- | --- |

d)

a 18. és a 19. pont közé a következő pont kerül beillesztésre:

„18.1.

A Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf. és hibridjeik ültetésre szánt növényei, a vetőmagok, pollen és a szövettenyészetben lévő növények kivételével

Citrus

Fortunella

Poncirus

Hatósági nyilatkozat arról, hogy:

a)

olyan területről származnak, amelyet az illetékes hatóságok a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban a Toxoptera citricida (Kirkaldy) károsítótól mentesnek nyilvánítottak,

Toxoptera citricida

vagy

| b) | olyan termőhelyen nevelték, amelyet a Toxoptera citricida (Kirkaldy) károsítótól mentesnek nyilvánítottak a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban, és a növényeket úgy kezelték és csomagolták, hogy meggátolják azok megfertőződését a termőhely elhagyását követően.” |
| --- | --- |

b)

olyan termőhelyen nevelték, amelyet a Toxoptera citricida (Kirkaldy) károsítótól mentesnek nyilvánítottak a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban, és a növényeket úgy kezelték és csomagolták, hogy meggátolják azok megfertőződését a termőhely elhagyását követően.”

Toxoptera citricida

| e) | a 19. pont helyébe a következő szöveg lép:







  „19. | A Vitis L. nemzetséghez tartozó, ültetésre szánt növények, a vetőmagok kivételével | Hatósági nyilatkozat arról, hogy az ültetésre szánt növények:






  a) | olyan területről származnak, amelyről ismert, hogy mentes a Grapevine flavescence dorée fitoplazmától,
  vagy |
| --- | --- | --- | --- | --- |

e)

a 19. pont helyébe a következő szöveg lép:

„19.

A Vitis L. nemzetséghez tartozó, ültetésre szánt növények, a vetőmagok kivételével

Vitis

Hatósági nyilatkozat arról, hogy az ültetésre szánt növények:

a)

olyan területről származnak, amelyről ismert, hogy mentes a Grapevine flavescence dorée fitoplazmától,

vagy

| b) | olyan termesztési helyről származnak, ahol:






  i. | a Vitis L. növényeken a termesztési helyen és a környező20m-es övezetben a legutóbbi teljes vegetációs időszak kezdete óta nem észleltek a Grapevine flavescence dorée phytoplasma okozta tüneteket. A Vitis L. szaporítására használt növények esetében a termesztési helyen, és vagy az oltóvesszők termesztési helyét környező 20 m-es övezetben vagy az alanyok termesztési helyét környező 40 m-es övezetben két teljes vegetációs időszak kezdete óta a Vitis spp. növényein nem észleltek a Grapevine flavescence dorée phytoplasma által okozott tüneteket, és |
| --- | --- | --- |

b)

olyan termesztési helyről származnak, ahol:

i.

a Vitis L. növényeken a termesztési helyen és a környező20m-es övezetben a legutóbbi teljes vegetációs időszak kezdete óta nem észleltek a Grapevine flavescence dorée phytoplasma okozta tüneteket. A Vitis L. szaporítására használt növények esetében a termesztési helyen, és vagy az oltóvesszők termesztési helyét környező 20 m-es övezetben vagy az alanyok termesztési helyét környező 40 m-es övezetben két teljes vegetációs időszak kezdete óta a Vitis spp. növényein nem észleltek a Grapevine flavescence dorée phytoplasma által okozott tüneteket, és

Vitis

Vitis

Vitis

| ii. | figyelemmel kísérik a vektorok jelenlétét, és azokon a területeken, ahol a vektorok jelen vannak, megfelelő kezeléseket alkalmaznak a Grapevine flavescence dorée phytoplasma vektorainak visszaszorítására, és |
| --- | --- |

ii.

figyelemmel kísérik a vektorok jelenlétét, és azokon a területeken, ahol a vektorok jelen vannak, megfelelő kezeléseket alkalmaznak a Grapevine flavescence dorée phytoplasma vektorainak visszaszorítására, és

| iii. | a termesztési helyet környező 20 m-es övezetben levő elhagyott Vitis L. növényeket gyökerestől eltávolították, |
| --- | --- |

iii.

a termesztési helyet környező 20 m-es övezetben levő elhagyott Vitis L. növényeket gyökerestől eltávolították,

Vitis

vagy

| c) | a nemzetközi szabványoknak megfelelő, meleg vízzel történő kezelésen mentek keresztül.” |
| --- | --- |

c)

a nemzetközi szabványoknak megfelelő, meleg vízzel történő kezelésen mentek keresztül.”

| f) | a 25. pont helyébe a következő szöveg lép:







  „25. | A Juglans L. és Pterocarya Kunth faanyagából készült csomagolóanyag, láda, doboz, rekesz, dob és hasonló csomagolóanyag, rakodólap, keretezett és más szállítólap, rakodólapkeret, alátétfa formájában, függetlenül attól, hogy azokat ténylegesen használják-e vagy sem a különféle tárgyak szállításánál, kivéve a 6 mm vagy annál kisebb vastagságú nyersfát, a ragasztóval, hővel és nyomással vagy ezek kombinációjával előállított feldolgozott fát, valamint a faáru alátámasztására szolgáló olyan alátétfákat, amelyek ugyanolyan típusú és minőségű fából készültek, mint a szállítmányban lévő fa, és amelyek ugyanazoknak az uniós növényegészségügyi követelményeknek felelnek meg, mint a szállítmányban lévő fa. | A fa csomagolóanyag:






  a) | olyan területről származik, amelyet az illetékes hatóságok a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban a Geosmithia morbida Kolarík, Freeland, Utley & Tisserat és vektora, a Pityophthorus juglandis Blackman károsítótól mentesnek nyilvánítottak,
  vagy |
| --- | --- | --- | --- | --- |

f)

a 25. pont helyébe a következő szöveg lép:

„25.

A Juglans L. és Pterocarya Kunth faanyagából készült csomagolóanyag, láda, doboz, rekesz, dob és hasonló csomagolóanyag, rakodólap, keretezett és más szállítólap, rakodólapkeret, alátétfa formájában, függetlenül attól, hogy azokat ténylegesen használják-e vagy sem a különféle tárgyak szállításánál, kivéve a 6 mm vagy annál kisebb vastagságú nyersfát, a ragasztóval, hővel és nyomással vagy ezek kombinációjával előállított feldolgozott fát, valamint a faáru alátámasztására szolgáló olyan alátétfákat, amelyek ugyanolyan típusú és minőségű fából készültek, mint a szállítmányban lévő fa, és amelyek ugyanazoknak az uniós növényegészségügyi követelményeknek felelnek meg, mint a szállítmányban lévő fa.

Juglans

Pterocarya

A fa csomagolóanyag:

a)

olyan területről származik, amelyet az illetékes hatóságok a növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó megfelelő nemzetközi szabványokkal összhangban a Geosmithia morbida Kolarík, Freeland, Utley & Tisserat és vektora, a Pityophthorus juglandis Blackman károsítótól mentesnek nyilvánítottak,

Geosmithia morbida

Pityophthorus juglandis

vagy

| b) | a nemzetközi kereskedelemben használt fa csomagolóanyagok szabályozásáról szóló, a FAO növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó 15. számú nemzetközi szabványának I. mellékletében meghatározott kéregtelenített fából készült, és i. az említett nemzetközi szabvány I. mellékletében meghatározott jóváhagyott kezelések egyikében részesült, és ii. az említett nemzetközi szabvány II. mellékletében meghatározott olyan jelzést tartalmaz, amely arra utal, hogy a fa csomagolóanyagot a szabvány szerint jóváhagyott növényegészségügyi kezelésnek vetették alá.” |
| --- | --- |

b)

a nemzetközi kereskedelemben használt fa csomagolóanyagok szabályozásáról szóló, a FAO növényegészségügyi intézkedésekre vonatkozó 15. számú nemzetközi szabványának I. mellékletében meghatározott kéregtelenített fából készült, és i. az említett nemzetközi szabvány I. mellékletében meghatározott jóváhagyott kezelések egyikében részesült, és ii. az említett nemzetközi szabvány II. mellékletében meghatározott olyan jelzést tartalmaz, amely arra utal, hogy a fa csomagolóanyagot a szabvány szerint jóváhagyott növényegészségügyi kezelésnek vetették alá.”

| g) | a szöveg a következő pontokkal egészül ki:







  „26. | A Chionanthus virginicus L., Fraxinus L., Juglans ailantifolia Carr., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch. és a Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc. növényei, a termés és a vetőmag kivételével | A növények olyan területről származnak, amely ismerten mentes az Agrilus planipennis Fairmaire károsítótól, és amely legalább 100 km-re fekszik a legközelebbi olyan ismert területtől, ahol az Agrilus planipennis Fairmaire jelenlétét hivatalosan mgerősítették. |
| --- | --- | --- | --- |
| 27. | Olyan területről származó Chionanthus virginicus L., Fraxinus L., Juglans ailantifolia Carr., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch. és Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc. faanyaga, amely 100 km-nél közelebb fekszik a legközelebbi olyan ismert területtől, ahol az Agrilus planipennis Fairmaire károsító jelenlétét hivatalosan mgerősítették, a következőktől eltérő formában






  — | egészben vagy részben e fákból származó faforgács vagy hasonló részek, fűrészpor, gyaluforgács, fahulladék vagy más famaradék, |

g)

a szöveg a következő pontokkal egészül ki:

„26.

A Chionanthus virginicus L., Fraxinus L., Juglans ailantifolia Carr., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch. és a Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc. növényei, a termés és a vetőmag kivételével

Chionanthus virginicus

Fraxinus

Juglans ailantifolia

Juglans mandshurica

Ulmus davidiana

Pterocarya rhoifolia

A növények olyan területről származnak, amely ismerten mentes az Agrilus planipennis Fairmaire károsítótól, és amely legalább 100 km-re fekszik a legközelebbi olyan ismert területtől, ahol az Agrilus planipennis Fairmaire jelenlétét hivatalosan mgerősítették.

Agrilus planipennis

Agrilus planipennis

27.

Olyan területről származó Chionanthus virginicus L., Fraxinus L., Juglans ailantifolia Carr., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch. és Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc. faanyaga, amely 100 km-nél közelebb fekszik a legközelebbi olyan ismert területtől, ahol az Agrilus planipennis Fairmaire károsító jelenlétét hivatalosan mgerősítették, a következőktől eltérő formában

Chionanthus virginicus

Fraxinus

Juglans ailantifolia

Juglans mandshurica

Ulmus davidiana

Pterocarya rhoifolia

Agrilus planipennis

—

egészben vagy részben e fákból származó faforgács vagy hasonló részek, fűrészpor, gyaluforgács, fahulladék vagy más famaradék,

| — | fából készült csomagolóanyag, láda, doboz, rekesz, dob és hasonló csomagolóanyag, rakodólap, keretezett és más szállítólap, rakodólapkeret, alátétfa formájában, függetlenül attól, hogy azokat ténylegesen használják-e vagy sem a különféle tárgyak szállításánál, kivéve a faáru alátámasztására szolgáló olyan alátétfákat, amelyek ugyanolyan típusú és minőségű fából készültek, mint a szállítmányban lévő fa, és amelyek ugyanazoknak az uniós növényegészségügyi követelményeknek felelnek meg, mint a szállítmányban lévő fa,
  de beleértve az olyan fát, amely nem tartotta meg természetes hengeres felületét, valamint a kezeletlen fából készült bútorokat és egyéb tárgyakat |
| --- | --- |

—

fából készült csomagolóanyag, láda, doboz, rekesz, dob és hasonló csomagolóanyag, rakodólap, keretezett és más szállítólap, rakodólapkeret, alátétfa formájában, függetlenül attól, hogy azokat ténylegesen használják-e vagy sem a különféle tárgyak szállításánál, kivéve a faáru alátámasztására szolgáló olyan alátétfákat, amelyek ugyanolyan típusú és minőségű fából készültek, mint a szállítmányban lévő fa, és amelyek ugyanazoknak az uniós növényegészségügyi követelményeknek felelnek meg, mint a szállítmányban lévő fa,

de beleértve az olyan fát, amely nem tartotta meg természetes hengeres felületét, valamint a kezeletlen fából készült bútorokat és egyéb tárgyakat

Hatósági nyilatkozat arról, hogy:

| a) | a kéreg és a szijácsból legalább a külső 2,5 cm eltávolításra került egy olyan létesítményben, amelyet a nemzeti növényvédelmi szervezet e tevékenység végzésére felhatalmazott és felügyel,
  vagy |
| --- | --- |

a)

a kéreg és a szijácsból legalább a külső 2,5 cm eltávolításra került egy olyan létesítményben, amelyet a nemzeti növényvédelmi szervezet e tevékenység végzésére felhatalmazott és felügyel,

vagy

| b) | a fát ionizáló besugárzásnak vetették alá úgy, hogy a fa egésze legalább 1 kGy erősségű dózist nyeljen el. |
| --- | --- |

b)

a fát ionizáló besugárzásnak vetették alá úgy, hogy a fa egésze legalább 1 kGy erősségű dózist nyeljen el.

28.

A Chionanthus virginicus L., Fraxinus L., Juglans ailantifolia Carr., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch. és Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc. fájából előállított faforgács vagy hasonló részek, fűrészpor, gyaluforgács, fahulladék és -maradék

Chionanthus virginicus

Fraxinus

Juglans ailantifolia

Juglans mandshurica

Ulmus davidiana

Pterocarya rhoifolia

A faanyag olyan területről származik, amely ismerten mentes az Agrilus planipennis Fairmaire károsítótól, és amely legalább 100 km-re fekszik a legközelebbi olyan ismert területtől, ahol az Agrilus planipennis Fairmaire jelenlétét hivatalosan megrősítették.

Agrilus planipennis

Agrilus planipennis

29.

A Chionanthus virginicus L., Fraxinus L., Juglans ailantifolia Carr., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch. és Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc. hántolt fakérge és a fakéregből készült tárgyak

Chionanthus virginicus

Fraxinus

Juglans ailantifolia

Juglans mandshurica

Ulmus davidiana

Pterocarya rhoifolia

A kéreg olyan területről származik, amely ismerten mentes az Agrilus planipennis Fairmaire károsítótól, és amely legalább 100 km-re fekszik a legközelebbi olyan ismert területtől, ahol az Agrilus planipennis Fairmaire jelenlétét hivatalosan megrősítették.”

Agrilus planipennis

Agrilus planipennis

| 8. | A X. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | a 3. és a 4. pont közé a következő pont kerül beillesztésre:









  „3.1. | Lágyszárúakhoz tartozó fajok ültetésre szánt növényei, a hagymák, a hagymagumók, a Gramineae családba tartozó növények, a rizómák, a vetőmagok és a gumók kivételével | ex 0602 10 90
  0602 90 20
  ex 0602 90 30
  ex 0602 90 50
  ex 0602 90 70
  ex 0602 90 91
  ex 0602 90 99
  ex 0704 10 00
  ex 0704 90 10
  ex 0704 90 90
  ex 0705 11 00
  ex 0705 19 00
  ex 0705 21 00
  ex 0705 29 00
  ex 0706 90 10
  ex 0709 40 00
  ex 0709 99 10
  ex 0910 99 31
  ex 0910 99 33 | Hatósági nyilatkozat arról, hogy:






  a) | a növények a Liriomyza bryoniae (Kaltenbach), a Liriomyza huidobrensis (Blanchard) és a Liriomyza trifolii (Burgess) károsítóktól ismerten mentes területről származnak,
  vagy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

8.

A X. melléklet a következőképpen módosul:

a)

a 3. és a 4. pont közé a következő pont kerül beillesztésre:

„3.1.

Lágyszárúakhoz tartozó fajok ültetésre szánt növényei, a hagymák, a hagymagumók, a Gramineae családba tartozó növények, a rizómák, a vetőmagok és a gumók kivételével

ex 0602 10 90

0602 90 20

ex 0602 90 30

ex 0602 90 50

ex 0602 90 70

ex 0602 90 91

ex 0602 90 99

ex 0704 10 00

ex 0704 90 10

ex 0704 90 90

ex 0705 11 00

ex 0705 19 00

ex 0705 21 00

ex 0705 29 00

ex 0706 90 10

ex 0709 40 00

ex 0709 99 10

ex 0910 99 31

ex 0910 99 33

Hatósági nyilatkozat arról, hogy:

a)

a növények a Liriomyza bryoniae (Kaltenbach), a Liriomyza huidobrensis (Blanchard) és a Liriomyza trifolii (Burgess) károsítóktól ismerten mentes területről származnak,

Liriomyza bryoniae

Liriomyza huidobrensis

Liriomyza trifolii

vagy

| b) | a termőhelyen nem észleltek a Liriomyza bryoniae (Kaltenbach), Liriomyza huidobrensis (Blanchard) és Liriomyza trifolii (Burgess) károsítók előfordulására utaló jeleket a termőhelyről történő szállítást megelőző három hónapban legalább havonta elvégzett hatósági vizsgálatok során,
  vagy |
| --- | --- |

b)

a termőhelyen nem észleltek a Liriomyza bryoniae (Kaltenbach), Liriomyza huidobrensis (Blanchard) és Liriomyza trifolii (Burgess) károsítók előfordulására utaló jeleket a termőhelyről történő szállítást megelőző három hónapban legalább havonta elvégzett hatósági vizsgálatok során,

Liriomyza bryoniae

Liriomyza huidobrensis

Liriomyza trifolii

vagy

| c) | a növényeket közvetlenül a piaci értékesítést megelőzően hatósági vizsgálatnak vetették alá, és a Liriomyza bryoniae (Kaltenbach), a Liriomyza huidobrensis (Blanchard) és a Liriomyza trifolii (Burgess) károsítótól mentesnek találták, és a Liriomyza bryoniae (Kaltenbach), a Liriomyza huidobrensis (Blanchard) és a Liriomyza trifolii (Burgess) kársítók elleni megfelelő kezelésnek vetették alá,
  vagy |
| --- | --- |

c)

a növényeket közvetlenül a piaci értékesítést megelőzően hatósági vizsgálatnak vetették alá, és a Liriomyza bryoniae (Kaltenbach), a Liriomyza huidobrensis (Blanchard) és a Liriomyza trifolii (Burgess) károsítótól mentesnek találták, és a Liriomyza bryoniae (Kaltenbach), a Liriomyza huidobrensis (Blanchard) és a Liriomyza trifolii (Burgess) kársítók elleni megfelelő kezelésnek vetették alá,

Liriomyza bryoniae

Liriomyza huidobrensis

Liriomyza trifolii

Liriomyza bryoniae

Liriomyza huidobrensis

Liriomyza trifolii

vagy

| d) | a növények a Liriomyza bryoniae (Kaltenbach), a Liriomyza huidobrensis (Blanchard) és a Liriomyza trifolii (Burgess) károsítóktól mentes növényi anyagokból származnak; a növényeket in vitro, steril közegben, steril körülmények között termesztik, ami kizárja a Liriomyza bryoniae (Kaltenbach), a Liriomyza huidobrensis (Blanchard) és a Liriomyza trifolii (Burgess) károsítók általi fertőzés lehetőségét; és szállításuk steril körülmények között, átlátszó tárolóedényekben történik. |
| --- | --- |

d)

a növények a Liriomyza bryoniae (Kaltenbach), a Liriomyza huidobrensis (Blanchard) és a Liriomyza trifolii (Burgess) károsítóktól mentes növényi anyagokból származnak; a növényeket in vitro, steril közegben, steril körülmények között termesztik, ami kizárja a Liriomyza bryoniae (Kaltenbach), a Liriomyza huidobrensis (Blanchard) és a Liriomyza trifolii (Burgess) károsítók általi fertőzés lehetőségét; és szállításuk steril körülmények között, átlátszó tárolóedényekben történik.

Liriomyza bryoniae

Liriomyza huidobrensis

Liriomyza trifolii

in vitro

Liriomyza bryoniae

Liriomyza huidobrensis

Liriomyza trifolii

| a) | Írország |
| --- | --- |

a)

Írország

| b) | Egyesült Királyság (Észak-Írország)” |
| --- | --- |

b)

Egyesült Királyság (Észak-Írország)”

| b) | a 4. pontban a második oszlopban a „0706 90 30” kód helyébe a „0706 90 10” kód lép; |
| --- | --- |

b)

a 4. pontban a második oszlopban a „0706 90 30” kód helyébe a „0706 90 10” kód lép;

| c) | a 14. pontban az első oszlopban a „Ficus L.” szavakat el kell hagyni; |
| --- | --- |

c)

a 14. pontban az első oszlopban a „Ficus L.” szavakat el kell hagyni;

Ficus

| d) | a 15. pontban a harmadik oszlopban a „Gremmeniella abiedina” szavak helyébe a „Gremmeniella abietina” lép; |
| --- | --- |

d)

a 15. pontban a harmadik oszlopban a „Gremmeniella abiedina” szavak helyébe a „Gremmeniella abietina” lép;

Gremmeniella abiedina

Gremmeniella abietina

| e) | a 22–28. pontban az első oszlopban a „a termés és a vetőmag kivételével” szavakat el kell hagyni; |
| --- | --- |

e)

a 22–28. pontban az első oszlopban a „a termés és a vetőmag kivételével” szavakat el kell hagyni;

| f) | a 31. és a 32. pont közé a következő pont kerül beillesztésre:









  „31.1. | Az Apium graveolens L. és Ocimum L. vágott virágai, levélzöldségei | 0603 12 00
  0603 14 00
  ex 0603 19 70
  0709 40 00
  ex 0709 99 90 | Hatósági nyilatkozat arról, hogy:






  a) | a növények a Liriomyza bryoniae (Kaltenbach), a Liriomyza huidobrensis (Blanchard) és a Liriomyza trifolii (Burgess) károsítóktól ismerten mentes területről származnak,
  vagy |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

f)

a 31. és a 32. pont közé a következő pont kerül beillesztésre:

„31.1.

Az Apium graveolens L. és Ocimum L. vágott virágai, levélzöldségei

Apium graveolens

Ocimum

0603 12 00

0603 14 00

ex 0603 19 70

0709 40 00

ex 0709 99 90

Hatósági nyilatkozat arról, hogy:

a)

a növények a Liriomyza bryoniae (Kaltenbach), a Liriomyza huidobrensis (Blanchard) és a Liriomyza trifolii (Burgess) károsítóktól ismerten mentes területről származnak,

Liriomyza bryoniae

Liriomyza huidobrensis

Liriomyza trifolii

vagy

| b) | közvetlenül a kivitelük előtt a növények hatósági vizsgálaton estek át, és a Liriomyza bryoniae (Kaltenbach), a Liriomyza huidobrensis (Blanchard) és a Liriomyza trifolii (Burgess) károsítótól mentesnek bizonyultak. |
| --- | --- |

b)

közvetlenül a kivitelük előtt a növények hatósági vizsgálaton estek át, és a Liriomyza bryoniae (Kaltenbach), a Liriomyza huidobrensis (Blanchard) és a Liriomyza trifolii (Burgess) károsítótól mentesnek bizonyultak.

Liriomyza bryoniae

Liriomyza huidobrensis

Liriomyza trifoli

| a) | Írország |
| --- | --- |

a)

Írország

| b) | Egyesült Királyság (Észak-Írország)”; |
| --- | --- |

b)

Egyesült Királyság (Észak-Írország)”;

| g) | a 35. pontot el kell hagyni; |
| --- | --- |

g)

a 35. pontot el kell hagyni;

| h) | a 39–44. pontban a „Növények, növények, növényi termékek és egyéb anyagok” oszlopban a „Tűlevelűek (Pinales) faanyaga” szavak helyébe a „Tűlevelűek (Pinopsida) faanyaga” lép; |
| --- | --- |

h)

a 39–44. pontban a „Növények, növények, növényi termékek és egyéb anyagok” oszlopban a „Tűlevelűek (Pinales) faanyaga” szavak helyébe a „Tűlevelűek (Pinopsida) faanyaga” lép;

| i) | a 46–51. pontban a „Növények, növények, növényi termékek és egyéb anyagok” oszlopban a „Tűlevelűek (Pinales) hántolt fakérge” szavak helyébe a „Tűlevelűek (Pinopsida) hántolt fakérge” lép. |
| --- | --- |

i)

a 46–51. pontban a „Növények, növények, növényi termékek és egyéb anyagok” oszlopban a „Tűlevelűek (Pinales) hántolt fakérge” szavak helyébe a „Tűlevelűek (Pinopsida) hántolt fakérge” lép.

| 9. | A XI. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | az A. rész a következőképpen módosul:






  i. | a 2. pont („Általános kategóriák”) a következőképpen módosul:






  — | a második oszlopban a második bejegyzés (
  „Más élő növény (beleértve azok gyökereit is), dugvány és oltvány, a gombacsíra kivételével”
  ) 16. eleme „
  0602 90 99
  ” és a harmadik bejegyzés (
  „Ültetésre szánt vöröshagyma, gyöngyhagyma, fokhagyma, póréhagyma és más hagymaféle frissen”
  ) között a következő szöveg kerül beillesztésre:






  — | „Mohák, frissen: |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |

9.

A XI. melléklet a következőképpen módosul:

a)

az A. rész a következőképpen módosul:

i.

a 2. pont („Általános kategóriák”) a következőképpen módosul:

—

a második oszlopban a második bejegyzés (
  „Más élő növény (beleértve azok gyökereit is), dugvány és oltvány, a gombacsíra kivételével”
  ) 16. eleme „
  0602 90 99
  ” és a harmadik bejegyzés (
  „Ültetésre szánt vöröshagyma, gyöngyhagyma, fokhagyma, póréhagyma és más hagymaféle frissen”
  ) között a következő szöveg kerül beillesztésre:

„Más élő növény (beleértve azok gyökereit is), dugvány és oltvány, a gombacsíra kivételével”

„Ültetésre szánt vöröshagyma, gyöngyhagyma, fokhagyma, póréhagyma és más hagymaféle frissen”

—

„Mohák, frissen:

| — | ex 0604 20 19

  ”; |
| --- | --- |

—

ex 0604 20 19

  ”;

ex 0604 20 19

| — | a harmadik sort („A Cryptocoryne sp., [...] növényei”) el kell hagyni; |
| --- | --- |

—

a harmadik sort („A Cryptocoryne sp., [...] növényei”) el kell hagyni;

Cryptocoryne

| ii. | a 3. pont („Az alábbi növények részei (a termés és a vetőmag kivételével)”) a következőképpen módosul:






  — | a harmadik sorban („
  Convolvulus L., Ipomoea L, ...”), a második oszlopban az „
  ex 0604 20 90
  ” kód és a „
  Máshol nem említett növényi eredetű termék, frissen:
  ” bejegyzés közé az alábbi szöveg kerül beillesztésre:






  — | „Más zöldség, frissen vagy hűtve:


  ex 0709 99 90

  ”; |
| --- | --- | --- | --- |

ii.

a 3. pont („Az alábbi növények részei (a termés és a vetőmag kivételével)”) a következőképpen módosul:

Az alábbi növények részei (a termés és a vetőmag kivételével)

—

a harmadik sorban („
  Convolvulus L., Ipomoea L, ...”), a második oszlopban az „
  ex 0604 20 90
  ” kód és a „
  Máshol nem említett növényi eredetű termék, frissen:
  ” bejegyzés közé az alábbi szöveg kerül beillesztésre:

Convolvulus

Ipomoea

Máshol nem említett növényi eredetű termék, frissen:

—

„Más zöldség, frissen vagy hűtve:

ex 0709 99 90

  ”;

ex 0709 99 90

| — | a negyedik sorban („
  Apium graveolens L., ...leveles zöldségei
  ”), a második oszlopban az „
  ex 0709 99 90
  ” kód után a „(beleértve a magot és a termést is)” szövegrészt el kell hagyni; |
| --- | --- |

—

a negyedik sorban („
  Apium graveolens L., ...leveles zöldségei
  ”), a második oszlopban az „
  ex 0709 99 90
  ” kód után a „(beleértve a magot és a termést is)” szövegrészt el kell hagyni;

Apium graveolens L., ...leveles zöldségei

| — | a hatodik sorban („
  Tűlevelűek (Pinales)
  ”) az első és második oszlopban a „Tűlevelűek (Pinales)” szövegrész helyébe „Tűlevelűek (Pinopsida)” lép; |
| --- | --- |

—

a hatodik sorban („
  Tűlevelűek (Pinales)
  ”) az első és második oszlopban a „Tűlevelűek (Pinales)” szövegrész helyébe „Tűlevelűek (Pinopsida)” lép;

Tűlevelűek (Pinales)

| — | a hetedik sorban („
  Castanea Mill., ...
  ”) az első oszlopban a „
  Dendranthema (DC.) Des Moul.” szavak helyébe a „
  Chrysanthemum L.” lép; |
| --- | --- |

—

a hetedik sorban („
  Castanea Mill., ...
  ”) az első oszlopban a „
  Dendranthema (DC.) Des Moul.” szavak helyébe a „
  Chrysanthemum L.” lép;

Castanea

., ...

Dendranthema

Chrysanthemum

| — | a tizenegyedik sor („
  Fraxinus L., ...”) helyébe a következő lép:








  „Chionanthus virginicus L., Fraxinus L., Juglans L., Pterocarya Kunth és Ulmus davidiana Planch. | Díszítés vagy csokorkészítés céljára szolgáló lombozat, ág és más növényi rész, virág vagy bimbó nélkül, frissen: | ex 0604 20 90 |
| --- | --- | --- | --- |

—

a tizenegyedik sor („
  Fraxinus L., ...”) helyébe a következő lép:

Fraxinus

„Chionanthus virginicus L., Fraxinus L., Juglans L., Pterocarya Kunth és Ulmus davidiana Planch.

Díszítés vagy csokorkészítés céljára szolgáló lombozat, ág és más növényi rész, virág vagy bimbó nélkül, frissen:

ex 0604 20 90

Máshol nem említett növényi eredetű termék, frissen:

| | ex 1404 90 00 |
| --- | --- |

ex 1404 90 00

Belarusz, Dél-Korea, Egyesült Államok, Észak-Korea, Japán, Kanada, Kína, Mongólia, Oroszország, Tajvan és Ukrajna

| — | a tizenharmadik sorban („
  Acer macrophylum Pursh, ...”) a harmadik oszlopban az „Egyesült Államok” szavak helyébe „Egyesült Államok, Egyesült Királyság(1), Kanada és Vietnám” lép;






  (1) | A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodással és különösen az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv 5. cikkének az említett jegyzőkönyv 2. mellékletével összefüggésben értelmezett (4) bekezdésével összhangban e melléklet alkalmazásában az Egyesült Királyságra való hivatkozásokat úgy kell értelmezni, hogy azok nem foglalják magukban Észak-Írországot.”; |
| --- | --- | --- |

—

a tizenharmadik sorban („
  Acer macrophylum Pursh, ...”) a harmadik oszlopban az „Egyesült Államok” szavak helyébe „Egyesült Államok, Egyesült Királyság(1), Kanada és Vietnám” lép;

Acer macrophylum

1

(1)

1

A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodással és különösen az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv 5. cikkének az említett jegyzőkönyv 2. mellékletével összefüggésben értelmezett (4) bekezdésével összhangban e melléklet alkalmazásában az Egyesült Királyságra való hivatkozásokat úgy kell értelmezni, hogy azok nem foglalják magukban Észak-Írországot.”;

| iii. | az 5. pont (
  „Az alábbi növények termése:”
  ) a következőképpen módosul:






  — | a cím helyébe a „Az alábbi növények botanikai értelemben vett termései, nem pépesítve:” cím lép; |
| --- | --- | --- |

iii.

az 5. pont (
  „Az alábbi növények termése:”
  ) a következőképpen módosul:

„Az alábbi növények termése:”

—

a cím helyébe a „Az alábbi növények botanikai értelemben vett termései, nem pépesítve:” cím lép;

| — | a második sorban („
  Actinidia Lindl., ...
  ”) a második oszlopban a „
  0806 10 90
  ” kód után a „Dinnye (beleértve a görögdinnyét is) és papaya, frissen vagy hűtve:” szövegrész helyébe „Papaya, frissen vagy hűtve:” lép; |
| --- | --- |

—

a második sorban („
  Actinidia Lindl., ...
  ”) a második oszlopban a „
  0806 10 90
  ” kód után a „Dinnye (beleértve a görögdinnyét is) és papaya, frissen vagy hűtve:” szövegrész helyébe „Papaya, frissen vagy hűtve:” lép;

Actinidia Lindl., ...

| iv. | a 8. pont (
  „Az alábbiak vetőmagjai:”
  ) a következőképpen módosul:






  — | az első sor („
  Brassicaceae, ...
  ”) a következőképpen módosul:






  — | a második oszlopban a hetedik bejegyzésben („
  Cirok vetőmag
  ”) az „
  1007 90 00
  ” kód helyébe a „
  1007 10 90
  ” kód lép; |
| --- | --- | --- | --- |

iv.

a 8. pont (
  „Az alábbiak vetőmagjai:”
  ) a következőképpen módosul:

„Az alábbiak vetőmagjai:”

—

az első sor („
  Brassicaceae, ...
  ”) a következőképpen módosul:

Brassicaceae, ...

—

a második oszlopban a hetedik bejegyzésben („
  Cirok vetőmag
  ”) az „
  1007 90 00
  ” kód helyébe a „
  1007 10 90
  ” kód lép;

Cirok vetőmag

| — | a második oszlopban a tizennyolcadik bejegyzésben („
  Vetésre szánt perjemag ...
  ”), az „
  1205 25 90
  ” kód helyébe az
  „
  1209 25 90

  ” kód lép; |
| --- | --- |

—

a második oszlopban a tizennyolcadik bejegyzésben („
  Vetésre szánt perjemag ...
  ”), az „
  1205 25 90
  ” kód helyébe az
  „
  1209 25 90

  ” kód lép;

Vetésre szánt perjemag ...

„
  1209 25 90

| — | a harmadik sor („
  Citrus L., Fortunella Swingle ...”) a következőképpen módosul:






  — | az első oszlopban a „
  Phaseolus cocineus sp. L.” szavak helyébe a „
  Phaseolus coccineus L.” lép; |
| --- | --- | --- |

—

a harmadik sor („
  Citrus L., Fortunella Swingle ...”) a következőképpen módosul:

Citrus

Fortunella

—

az első oszlopban a „
  Phaseolus cocineus sp. L.” szavak helyébe a „
  Phaseolus coccineus L.” lép;

Phaseolus cocineus

Phaseolus coccineus

| — | a második oszlopban az „
  ex 0709 99 60
  ” kód és a „– Vetésre szánt bab (Phaseolus spp.):” közé a következő szövegrész kerül beillesztésre:






  ‘„– – | Vetésre szánt csemegekukorica (Zea mays var.saccharata) hibridjei:






  — | 0712 90 11

  ”; |
| --- | --- | --- | --- |

—

a második oszlopban az „
  ex 0709 99 60
  ” kód és a „– Vetésre szánt bab (Phaseolus spp.):” közé a következő szövegrész kerül beillesztésre:

Phaseolus

‘„– –

Vetésre szánt csemegekukorica (Zea mays var.saccharata) hibridjei:

Zea mays

saccharata)

—

0712 90 11

  ”;

0712 90 11

| v. | a 11. pont („.Az alábbiak hántolt fakérge”) a következőképpen módosul:






  — | az első sorban („Tűlevelűek ...”) a „Tűlevelűek (Pinales)” szavak helyébe a „Tűlevelűek (Pinopsida)” lép; |
| --- | --- | --- |

v.

a 11. pont („.Az alábbiak hántolt fakérge”) a következőképpen módosul:

—

az első sorban („Tűlevelűek ...”) a „Tűlevelűek (Pinales)” szavak helyébe a „Tűlevelűek (Pinopsida)” lép;

| — | a harmadik sor („
  Fraxinus L., ...”) helyébe a következő szöveg lép:








  „Chionanthus virginicus L., Fraxinus L., Juglans L., Pterocarya Kunth és Ulmus davidiana Planch. | Máshol nem említett növényi kéregtermék: | ex 1404 90 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

a harmadik sor („
  Fraxinus L., ...”) helyébe a következő szöveg lép:

Fraxinus

„Chionanthus virginicus L., Fraxinus L., Juglans L., Pterocarya Kunth és Ulmus davidiana Planch.

Máshol nem említett növényi kéregtermék:

ex 1404 90 00

Tűzifa hasáb, tuskó, rőzse, köteg vagy hasonló formában: faforgács vagy hasonló részek; fűrészpor és fahulladék és -maradék, hasáb, brikett, labdacs (pellet) vagy hasonló alakra tömörítve is:

| — | Fahulladék és -maradék, nem tömörítve:






  — | ex 4401 40 90 |
| --- | --- | --- |

—

Fahulladék és -maradék, nem tömörítve:

—

ex 4401 40 90

Belarusz, Dél-Korea, Egyesült Államok, Észak-Korea, Japán, Kanada, Kína, Mongólia, Oroszország, Tajvan és Ukrajna”

| — | az utolsó sorban („
  Acer macrophyllum Pursh, ...”) a harmadik oszlopban az „Egyesült Államok” szavak helyébe „Egyesült Államok, Kanada és Vietnám” lép; |
| --- | --- |

—

az utolsó sorban („
  Acer macrophyllum Pursh, ...”) a harmadik oszlopban az „Egyesült Államok” szavak helyébe „Egyesült Államok, Kanada és Vietnám” lép;

Acer macrophyllum

| vi. | a 12. pont („Faanyag, amennyiben”) helyébe a következő szöveg lép:













  „12. | Faanyag, amennyiben:






  a) | az (EU) 2016/2031 rendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében növényi terméknek minősül,
  és |
| --- | --- | --- | --- |

vi.

a 12. pont („Faanyag, amennyiben”) helyébe a következő szöveg lép:

„12.

Faanyag, amennyiben:

Faanyag

a)

az (EU) 2016/2031 rendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében növényi terméknek minősül,

és

| b) | egészében vagy részben a következőkben leírt valamely rendhez, nemzetséghez vagy fajhoz tartozó fából nyerték, a fából készült csomagolóanyagok kivételével,
  és |
| --- | --- |

b)

egészében vagy részben a következőkben leírt valamely rendhez, nemzetséghez vagy fajhoz tartozó fából nyerték, a fából készült csomagolóanyagok kivételével,

és

| c) | az adott KN-kód alá tartozik, és megfelel a középső oszlopban említett, a 2658/87/EGK rendelet I. mellékletének II. részében foglalt árumegnevezések egyikének: |
| --- | --- |

c)

az adott KN-kód alá tartozik, és megfelel a középső oszlopban említett, a 2658/87/EGK rendelet I. mellékletének II. részében foglalt árumegnevezések egyikének:

Quercus L., beleértve az olyan faanyagot, amely nem tartotta meg természetes hengeres felszínét és a 4416 00 00 KN-kód alatti árumegnevezésnek megfelelő faanyag kivételével, valamint ha igazoló dokumentumok bizonyítják, hogy a faanyagot 20 percen át legalább 176 °C hőmérsékletet elérő hőkezeléssel dolgozták fel vagy munkálták meg

Quercus

Tűzifa hasáb, tuskó, rőzse, köteg vagy hasonló formában: faforgács vagy hasonló részek; fűrészpor és fahulladék és -maradék, hasáb, brikett, labdacs (pellet) vagy hasonló alakra tömörítve is:

| — | Tűzifa hasáb, tuskó, rőzse, köteg vagy hasonló formában:






  – – | Nem tűlevelű fából:






  — | ex 4401 12 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Tűzifa hasáb, tuskó, rőzse, köteg vagy hasonló formában:

– –

Nem tűlevelű fából:

—

ex 4401 12 00

ex 4401 12 00

| — | Faforgács vagy hasonló részek:






  – – | Nem tűlevelű fából:






  – – – | Más, nem eukaliptuszfából (Eucalyptus spp.)):






  — | ex 4401 22 90 |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Faforgács vagy hasonló részek:

– –

Nem tűlevelű fából:

– – –

Más, nem eukaliptuszfából (Eucalyptus spp.)):

Eucalyptus

—

ex 4401 22 90

ex 4401 22 90

| — | Fűrészpor, és fahulladék és -maradék, nem tömörített formában:






  – – | Fűrészpor:






  — | ex 4401 40 10 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Fűrészpor, és fahulladék és -maradék, nem tömörített formában:

– –

Fűrészpor:

—

ex 4401 40 10

ex 4401 40 10

| – – | Fahulladék és -maradék (a fűrészpor kivételével):






  — | ex 4401 40 90 |
| --- | --- | --- |

– –

Fahulladék és -maradék (a fűrészpor kivételével):

—

ex 4401 40 90

ex 4401 40 90

Gömbfa, nem kérgezetten vagy háncsoltan vagy durván szögletesre alakítva:

| — | Festékkel, páccal, kreozottal vagy más tartósítószerrel kezelve:






  – – | Nem tűlevelű fából:






  — | ex 4403 12 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Festékkel, páccal, kreozottal vagy más tartósítószerrel kezelve:

– –

Nem tűlevelű fából:

—

ex 4403 12 00

ex 4403 12 00

Gömbfa, kérgezetten vagy háncsoltan vagy durván szögletesre alakítva is:

| — | Festékkel, páccal, kreozottal vagy más tartósítószerrel nem kezelve:






  – – | Tölgyfából (Quercus spp.):






  — | 4403 91 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Festékkel, páccal, kreozottal vagy más tartósítószerrel nem kezelve:

– –

Tölgyfából (Quercus spp.):

Quercus

—

4403 91 00

4403 91 00

Hasított karó; cölöp, cövek és pózna kihegyezve, de hosszában nem fűrészelve:

| — | Nem tűlevelű fából:






  — | ex 4404 20 00 |
| --- | --- | --- |

—

Nem tűlevelű fából:

—

ex 4404 20 00

ex 4404 20 00

Vasúti vagy villamosvasúti talpfa nem tűlevelű fából:

| — | Nem impregnált:






  — | ex 4406 12 00 |
| --- | --- | --- |

—

Nem impregnált:

—

ex 4406 12 00

ex 4406 12 00

| — | Más (a nem impregnálton kívül):






  — | ex 4406 92 00 |
| --- | --- | --- |

—

Más (a nem impregnálton kívül):

—

ex 4406 92 00

ex 4406 92 00

Hosszában fűrészelt vagy szélezett, vágott vagy hántolt, 6 mm-nél vastagabb fa, gyalulva, csiszolva vagy végillesztéssel összeállítva is:

| – – | Tölgyfából (Quercus spp.): | 4407 91 15 |
| --- | --- | --- |

– –

Tölgyfából (Quercus spp.):

Quercus

4407 91 15

4407 91 15

| | 4407 91 31 |
| --- | --- |

4407 91 31

4407 91 31

| | 4407 91 39 |
| --- | --- |

4407 91 39

4407 91 39

| | 4407 91 90 |
| --- | --- |

4407 91 90

4407 91 90

Furnérlap (beleértve a rétegelt fa szeletelésével készítettet is) rétegelt lemez vagy hasonló rétegelt fa készítésére, és hosszában fűrészelt, vágott vagy hántolt más falemez gyalulva, csiszolva, részekből (lapolással) vagy végillesztéssel összeállítva is, legfeljebb 6 mm vastagságban: – Más:

| | ex 4408 90 15 |
| --- | --- |

ex 4408 90 15

ex 4408 90 15

| | ex 4408 90 35 |
| --- | --- |

ex 4408 90 35

ex 4408 90 35

| | ex 4408 90 85 |
| --- | --- |

ex 4408 90 85

ex 4408 90 85

| | ex 4408 90 95 |
| --- | --- |

ex 4408 90 95

ex 4408 90 95

Fa (beleértve az össze nem állított lécet és szegélylécet parkettához) bármelyik széle, vége vagy felülete mentén összefüggő (folytatólagos) összeillesztésre előkészítve (hornyolt, barázdált, lesarkított, ferdén levágott, „V” illesztésű, peremezett, mintázott, legömbölyített vagy hasonló módon formázott), gyalulva, csiszolva vagy végillesztéssel összeállítva is:

| --- | Nem tűlevelű fából – egyéb: | ex 4409 29 91 |
| --- | --- | --- |

---

Nem tűlevelű fából – egyéb:

ex 4409 29 91

ex 4409 29 91

| | ex 4409 29 99 |
| --- | --- |

ex 4409 29 99

ex 4409 29 99

Hordó, kád, dézsa és fából készült más kádáripari termék és azok elemei, beleértve a hordódongát is:

| | ex 4416 00 00 |
| --- | --- |

ex 4416 00 00

ex 4416 00 00

Előregyártott épület fából:

| | ex 9406 10 00 |
| --- | --- |

ex 9406 10 00

ex 9406 10 00

Egyesült Államok, Kanada, Vietnám

Platanus L., beleértve az olyan fát, amely nem tartotta meg természetes hengeres felületét

Platanus

Tűzifa hasáb, tuskó, rőzse, köteg vagy hasonló formában: faforgács vagy hasonló részek; fűrészpor és fahulladék és -maradék, hasáb, brikett, labdacs (pellet) vagy hasonló alakra tömörítve is:

| — | Tűzifa hasáb, tuskó, rőzse, köteg vagy hasonló formában:






  – – | Nem tűlevelű fából:






  — | ex 4401 12 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Tűzifa hasáb, tuskó, rőzse, köteg vagy hasonló formában:

– –

Nem tűlevelű fából:

—

ex 4401 12 00

ex 4401 12 00

| — | Faforgács vagy hasonló részek:






  – – | Nem tűlevelű fából:






  – – – | Más, nem eukaliptuszfából (Eucalyptus spp.)):






  — | ex 4401 22 90 |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Faforgács vagy hasonló részek:

– –

Nem tűlevelű fából:

– – –

Más, nem eukaliptuszfából (Eucalyptus spp.)):

Eucalyptus

—

ex 4401 22 90

ex 4401 22 90

| — | Fűrészpor, valamint fahulladék és -maradék, nem tömörítve:






  – – | Fűrészpor:






  — | ex 4401 40 10 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Fűrészpor, valamint fahulladék és -maradék, nem tömörítve:

– –

Fűrészpor:

—

ex 4401 40 10

ex 4401 40 10

| – – | Fahulladék és -maradék (a fűrészpor kivételével):






  — | ex 4401 40 90 |
| --- | --- | --- |

– –

Fahulladék és -maradék (a fűrészpor kivételével):

—

ex 4401 40 90

ex 4401 40 90

Gömbfa, nem kérgezetten vagy háncsoltan vagy durván szögletesre alakítva:

| — | Festékkel, páccal, kreozottal vagy más tartósítószerrel kezelve:






  – – | Nem tűlevelű fából:






  — | ex 4403 12 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Festékkel, páccal, kreozottal vagy más tartósítószerrel kezelve:

– –

Nem tűlevelű fából:

—

ex 4403 12 00

ex 4403 12 00

Gömbfa, kérgezetten vagy háncsoltan vagy durván szögletesre alakítva is:

| — | Festékkel, páccal, kreozottal vagy más tartósítószerrel nem kezelve:






  — | ex 4403 99 00 |
| --- | --- | --- |

—

Festékkel, páccal, kreozottal vagy más tartósítószerrel nem kezelve:

—

ex 4403 99 00

ex 4403 99 00

Hasított karó; cölöp, cövek és pózna kihegyezve, de hosszában nem fűrészelve:

| — | Nem tűlevelű fából:






  — | ex 4404 20 00 |
| --- | --- | --- |

—

Nem tűlevelű fából:

—

ex 4404 20 00

ex 4404 20 00

Vasúti vagy villamosvasúti talpfa nem tűlevelű fából:

| — | Nem impregnált:






  — | ex 4406 12 00 |
| --- | --- | --- |

—

Nem impregnált:

—

ex 4406 12 00

ex 4406 12 00

| — | Más (a nem impregnálton kívül):






  — | ex 4406 92 00 |
| --- | --- | --- |

—

Más (a nem impregnálton kívül):

—

ex 4406 92 00

ex 4406 92 00

Hosszában fűrészelt vagy szélezett, vágott vagy hántolt, 6 mm-nél vastagabb fa, gyalulva, csiszolva vagy végillesztéssel összeállítva is:

| | ex 4407 99 27 |
| --- | --- |

ex 4407 99 27

ex 4407 99 27

| | ex 4407 99 40 |
| --- | --- |

ex 4407 99 40

ex 4407 99 40

| | ex 4407 99 90 |
| --- | --- |

ex 4407 99 90

ex 4407 99 90

Furnérlap rétegelt lemez vagy hasonló rétegelt fa készítésére (beleértve a rétegelt fa szeletelésével készítettet is) és hosszában fűrészelt, vágott vagy hántolt más falemez gyalulva, csiszolva, lapolva vagy végillesztéssel összeállítva is, legfeljebb 6 mm vastagságban:

| | ex 4408 90 15 |
| --- | --- |

ex 4408 90 15

ex 4408 90 15

| | ex 4408 90 35 |
| --- | --- |

ex 4408 90 35

ex 4408 90 35

| | ex 4408 90 85 |
| --- | --- |

ex 4408 90 85

ex 4408 90 85

| | ex 4408 90 95 |
| --- | --- |

ex 4408 90 95

ex 4408 90 95

Fa (beleértve az össze nem állított lécet és szegélylécet parkettához) bármelyik széle, vége vagy felülete mentén összefüggő (folytatólagos) összeillesztésre előkészítve (hornyolt, barázdált, lesarkított, ferdén levágott, „V” illesztésű, peremezett, mintázott, legömbölyített vagy hasonló módon formázott), gyalulva, csiszolva vagy végillesztéssel összeállítva is:

| --- | Nem tűlevelű fából – egyéb: | ex 4409 29 91 |
| --- | --- | --- |

---

Nem tűlevelű fából – egyéb:

ex 4409 29 91

ex 4409 29 91

| | ex 4409 29 99 |
| --- | --- |

ex 4409 29 99

ex 4409 29 99

Hordó, kád, dézsa és fából készült más kádáripari termék és azok elemei, beleértve a hordódongát is:

| | ex 4416 00 00 |
| --- | --- |

ex 4416 00 00

ex 4416 00 00

Előregyártott épület fából:

| | ex 9406 10 00 |
| --- | --- |

ex 9406 10 00

ex 9406 10 00

Albánia, Egyesült Államok, Örményország, Svájc vagy Törökország

Populus L., beleértve az olyan fát, amely nem tartotta meg természetes hengeres felületét

Populus

Tűzifa hasáb, tuskó, rőzse, köteg vagy hasonló formában: faforgács vagy hasonló részek; fűrészpor és fahulladék és -maradék, hasáb, brikett, labdacs (pellet) vagy hasonló alakra tömörítve is:

| — | Tűzifa hasáb, tuskó, rőzse, köteg vagy hasonló formában:






  – – | Nem tűlevelű fából:






  — | ex 4401 12 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Tűzifa hasáb, tuskó, rőzse, köteg vagy hasonló formában:

– –

Nem tűlevelű fából:

—

ex 4401 12 00

ex 4401 12 00

| — | Faforgács vagy hasonló részek:






  – – | Nem tűlevelű fából:






  – – – | Más, nem eukaliptuszfából (Eucalyptus spp.)):






  — | ex 4401 22 90 |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Faforgács vagy hasonló részek:

– –

Nem tűlevelű fából:

– – –

Más, nem eukaliptuszfából (Eucalyptus spp.)):

Eucalyptus

—

ex 4401 22 90

ex 4401 22 90

| — | Fűrészpor, valamint fahulladék és -maradék, nem tömörítve:






  – – | Fűrészpor:






  — | ex 4401 40 10 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Fűrészpor, valamint fahulladék és -maradék, nem tömörítve:

– –

Fűrészpor:

—

ex 4401 40 10

ex 4401 40 10

| – – | – Fahulladék és -maradék (a fűrészpor kivételével):






  — | ex 4401 40 90 |
| --- | --- | --- |

– –

– Fahulladék és -maradék (a fűrészpor kivételével):

—

ex 4401 40 90

ex 4401 40 90

Gömbfa, nem kérgezetten vagy háncsoltan vagy durván szögletesre alakítva:

| — | Festékkel, páccal, kreozottal vagy más tartósítószerrel kezelve:






  – – | Nem tűlevelű fából:






  — | ex 4403 12 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Festékkel, páccal, kreozottal vagy más tartósítószerrel kezelve:

– –

Nem tűlevelű fából:

—

ex 4403 12 00

ex 4403 12 00

Gömbfa, kérgezetten vagy háncsoltan vagy durván szögletesre alakítva is:

| — | Festékkel, páccal, kreozottal vagy más tartósítószerrel nem kezelve:






  – – | Nyárfából és rezgőnyárból (Populus spp.):






  — | 4403 97 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Festékkel, páccal, kreozottal vagy más tartósítószerrel nem kezelve:

– –

Nyárfából és rezgőnyárból (Populus spp.):

Populus

—

4403 97 00

4403 97 00

Hasított karó; cölöp, cövek és pózna kihegyezve, de hosszában nem fűrészelve:

| — | Nem tűlevelű fából:






  — | ex 4404 20 00 |
| --- | --- | --- |

—

Nem tűlevelű fából:

—

ex 4404 20 00

ex 4404 20 00

Vasúti vagy villamosvasúti talpfa nem tűlevelű fából:

| — | Nem impregnált:






  — | ex 4406 12 00 |
| --- | --- | --- |

—

Nem impregnált:

—

ex 4406 12 00

ex 4406 12 00

| — | Más (a nem impregnálton kívül):






  — | ex 4406 92 00 |
| --- | --- | --- |

—

Más (a nem impregnálton kívül):

—

ex 4406 92 00

ex 4406 92 00

Hosszában fűrészelt vagy szélezett, vágott vagy hántolt, 6 mm-nél vastagabb fa, gyalulva, csiszolva vagy végillesztéssel összeállítva is:

| – – | Nyárfából és rezgőnyárból (Populus spp.): | 4407 97 10 |
| --- | --- | --- |

– –

Nyárfából és rezgőnyárból (Populus spp.):

Populus

4407 97 10

4407 97 10

| | 4407 97 91 |
| --- | --- |

4407 97 91

4407 97 91

| | 4407 97 99 |
| --- | --- |

4407 97 99

4407 97 99

Furnérlap (beleértve a rétegelt fa szeletelésével készítettet is) rétegelt lemez vagy hasonló rétegelt fa készítésére, és hosszában fűrészelt, vágott vagy hántolt más falemez gyalulva, csiszolva, lapolva vagy végillesztéssel összeállítva is, legfeljebb 6 mm vastagságban:

| | ex 4408 90 15 |
| --- | --- |

ex 4408 90 15

ex 4408 90 15

| | ex 4408 90 35 |
| --- | --- |

ex 4408 90 35

ex 4408 90 35

| | ex 4408 90 85 |
| --- | --- |

ex 4408 90 85

ex 4408 90 85

| | ex 4408 90 95 |
| --- | --- |

ex 4408 90 95

ex 4408 90 95

Fa (beleértve az össze nem állított lécet és szegélylécet parkettához) bármelyik széle, vége vagy felülete mentén összefüggő (folytatólagos) összeillesztésre előkészítve (hornyolt, barázdált, lesarkított, ferdén levágott, „V” illesztésű, peremezett, mintázott, legömbölyített vagy hasonló módon formázott), gyalulva, csiszolva vagy végillesztéssel összeállítva is:

| --- | Nem tűlevelű fából – egyéb: | ex 4409 29 91 |
| --- | --- | --- |

---

Nem tűlevelű fából – egyéb:

ex 4409 29 91

ex 4409 29 91

| | ex 4409 29 99 |
| --- | --- |

ex 4409 29 99

ex 4409 29 99

Hordó, kád, dézsa és fából készült más kádáripari termék és azok elemei, beleértve a hordódongát is:

| | ex 4416 00 00 |
| --- | --- |

ex 4416 00 00

ex 4416 00 00

Előregyártott épület fából:

| | ex 9406 10 00 |
| --- | --- |

ex 9406 10 00

ex 9406 10 00

Amerikai kontinens

Acer saccharum Marsh., beleértve az olyan fát, amely nem tartotta meg természetes hengeres felületét

Acer saccharum

Tűzifa hasáb, tuskó, rőzse, köteg vagy hasonló formában: faforgács vagy hasonló részek; fűrészpor és fahulladék és -maradék, hasáb, brikett, labdacs (pellet) vagy hasonló alakra tömörítve is:

| — | Tűzifa hasáb, tuskó, rőzse, köteg vagy hasonló formában:






  – – | Nem tűlevelű fából:






  — | ex 4401 12 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Tűzifa hasáb, tuskó, rőzse, köteg vagy hasonló formában:

– –

Nem tűlevelű fából:

—

ex 4401 12 00

ex 4401 12 00

| — | Faforgács vagy hasonló részek:






  – – | Nem tűlevelű fából:






  – – – | Más, nem eukaliptuszfából (Eucalyptus spp.)):






  — | ex 4401 22 90 |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Faforgács vagy hasonló részek:

– –

Nem tűlevelű fából:

– – –

Más, nem eukaliptuszfából (Eucalyptus spp.)):

Eucalyptus

—

ex 4401 22 90

ex 4401 22 90

| — | Fűrészpor, valamint fahulladék és -maradék, nem tömörítve:






  – – – | Fűrészpor:






  — | ex 4401 40 10 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Fűrészpor, valamint fahulladék és -maradék, nem tömörítve:

– – –

Fűrészpor:

—

ex 4401 40 10

ex 4401 40 10

| – – – | Fahulladék és -maradék (a fűrészpor kivételével):






  — | ex 4401 40 90 |
| --- | --- | --- |

– – –

Fahulladék és -maradék (a fűrészpor kivételével):

—

ex 4401 40 90

ex 4401 40 90

Gömbfa, nem kérgezetten vagy háncsoltan vagy durván szögletesre alakítva:

| — | Festékkel, páccal, kreozottal vagy más tartósítószerrel kezelve:






  – – | Nem tűlevelű fából:






  — | ex 4403 12 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Festékkel, páccal, kreozottal vagy más tartósítószerrel kezelve:

– –

Nem tűlevelű fából:

—

ex 4403 12 00

ex 4403 12 00

Gömbfa, kérgezetten vagy háncsoltan vagy durván szögletesre alakítva is:

| — | Festékkel, páccal, kreozottal vagy más tartósítószerrel nem kezelve:






  — | ex 4403 99 00 |
| --- | --- | --- |

—

Festékkel, páccal, kreozottal vagy más tartósítószerrel nem kezelve:

—

ex 4403 99 00

ex 4403 99 00

Hasított karó; cölöp, cövek és pózna kihegyezve, de hosszában nem fűrészelve:

| — | Nem tűlevelű fából:






  — | ex 4404 20 00 |
| --- | --- | --- |

—

Nem tűlevelű fából:

—

ex 4404 20 00

ex 4404 20 00

Vasúti vagy villamosvasúti talpfa nem tűlevelű fából:

| — | Nem impregnált:






  — | ex 4406 12 00 |
| --- | --- | --- |

—

Nem impregnált:

—

ex 4406 12 00

ex 4406 12 00

| — | Más (a nem impregnálton kívül):






  — | ex 4406 92 00 |
| --- | --- | --- |

—

Más (a nem impregnálton kívül):

—

ex 4406 92 00

ex 4406 92 00

Hosszában fűrészelt vagy szélezett, vágott vagy hántolt, 6 mm-nél vastagabb fa, gyalulva, csiszolva vagy végillesztéssel összeállítva is:

| – – | Juharfából (Acer spp.): | 4407 93 10 |
| --- | --- | --- |

– –

Juharfából (Acer spp.):

Acer

4407 93 10

4407 93 10

| | 4407 93 91 |
| --- | --- |

4407 93 91

4407 93 91

| | 4407 93 99 |
| --- | --- |

4407 93 99

4407 93 99

Furnérlap (beleértve a rétegelt fa szeletelésével készítettet is) rétegelt lemez vagy hasonló rétegelt fa készítésére, és hosszában fűrészelt, vágott vagy hántolt más falemez gyalulva, csiszolva, lapolva vagy végillesztéssel összeállítva is, legfeljebb 6 mm vastagságban:

| | ex 4408 90 15 |
| --- | --- |

ex 4408 90 15

ex 4408 90 15

| | ex 4408 90 35 |
| --- | --- |

ex 4408 90 35

ex 4408 90 35

| | ex 4408 90 85 |
| --- | --- |

ex 4408 90 85

ex 4408 90 85

| | ex 4408 90 95 |
| --- | --- |

ex 4408 90 95

ex 4408 90 95

Fa (beleértve az össze nem állított lécet és szegélylécet parkettához) bármelyik széle, vége vagy felülete mentén összefüggő (folytatólagos) összeillesztésre előkészítve (hornyolt, barázdált, lesarkított, ferdén levágott, „V” illesztésű, peremezett, mintázott, legömbölyített vagy hasonló módon formázott), gyalulva, csiszolva vagy végillesztéssel összeállítva is:

| --- | Nem tűlevelű fából – egyéb: | ex 4409 29 91 |
| --- | --- | --- |

---

Nem tűlevelű fából – egyéb:

ex 4409 29 91

ex 4409 29 91

| | ex 4409 29 99 |
| --- | --- |

ex 4409 29 99

ex 4409 29 99

Hordó, kád, dézsa és fából készült más kádáripari termék és azok elemei, beleértve a hordódongát is:

| | ex 4416 00 00 |
| --- | --- |

ex 4416 00 00

ex 4416 00 00

Előregyártott épület fából:

| | ex 9406 10 00 |
| --- | --- |

ex 9406 10 00

ex 9406 10 00

Egyesült Államok és Kanada

Tűlevelűek (Pinopsida), beleértve az olyan fát, amely nem tartotta meg természetes hengeres felületét

Tűzifa hasáb, tuskó, rőzse, köteg vagy hasonló formában: faforgács vagy hasonló részek; fűrészpor és fahulladék és -maradék, hasáb, brikett, labdacs (pellet) vagy hasonló alakra tömörítve is:

| — | Tűzifa hasáb, tuskó, rőzse, köteg vagy hasonló formában:






  – – | Tűlevelű fából






  — | 4401 11 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Tűzifa hasáb, tuskó, rőzse, köteg vagy hasonló formában:

– –

Tűlevelű fából

—

4401 11 00

4401 11 00

| — | Faforgács vagy hasonló részek:






  – – | Tűlevelű fából






  — | 4401 21 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Faforgács vagy hasonló részek:

– –

Tűlevelű fából

—

4401 21 00

4401 21 00

| — | Fűrészpor, valamint fahulladék és -maradék, nem tömörítve:






  – – | Fűrészpor:






  — | ex 4401 40 10 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Fűrészpor, valamint fahulladék és -maradék, nem tömörítve:

– –

Fűrészpor:

—

ex 4401 40 10

ex 4401 40 10

| – – | Fahulladék és -maradék (a fűrészpor kivételével):






  — | ex 4401 40 90 |
| --- | --- | --- |

– –

Fahulladék és -maradék (a fűrészpor kivételével):

—

ex 4401 40 90

ex 4401 40 90

Gömbfa, nem kérgezetten vagy háncsoltan vagy durván szögletesre alakítva:

| — | Festékkel, páccal, kreozottal vagy más tartósítószerrel kezelve:






  – – | Tűlevelű fából:






  — | 4403 11 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Festékkel, páccal, kreozottal vagy más tartósítószerrel kezelve:

– –

Tűlevelű fából:

—

4403 11 00

4403 11 00

Gömbfa, kérgezetten vagy háncsoltan vagy durván szögletesre alakítva is:

| — | Festékkel, páccal, kreozottal vagy más tartósítószerrel nem kezelt tűlevelű fából:






  – – | Fenyőből (Pinus spp.):






  — | ex 4403 21 10 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Festékkel, páccal, kreozottal vagy más tartósítószerrel nem kezelt tűlevelű fából:

– –

Fenyőből (Pinus spp.):

Pinus

—

ex 4403 21 10

ex 4403 21 10

| — | ex 4403 21 90 |
| --- | --- |

—

ex 4403 21 90

ex 4403 21 90

| — | ex 4403 22 00 |
| --- | --- |

—

ex 4403 22 00

ex 4403 22 00

| – – | Jegenyefenyőből (Abies spp.) és lucfenyőből (Picea spp.):






  — | ex 4403 23 10 |
| --- | --- | --- |

– –

Jegenyefenyőből (Abies spp.) és lucfenyőből (Picea spp.):

Abies

Picea

—

ex 4403 23 10

ex 4403 23 10

| — | ex 4403 23 90 |
| --- | --- |

—

ex 4403 23 90

ex 4403 23 90

| — | ex 4403 24 00 |
| --- | --- |

—

ex 4403 24 00

ex 4403 24 00

| – – | Más, tűlevelű fából:






  — | ex 4403 25 10 |
| --- | --- | --- |

– –

Más, tűlevelű fából:

—

ex 4403 25 10

ex 4403 25 10

| — | ex 4403 25 90 |
| --- | --- |

—

ex 4403 25 90

ex 4403 25 90

| — | ex 4403 26 00 |
| --- | --- |

—

ex 4403 26 00

ex 4403 26 00

Hasított karó; cölöp, cövek és pózna kihegyezve, de hosszában nem fűrészelve:

| — | Tűlevelű fából:






  — | ex 4404 10 00 |
| --- | --- | --- |

—

Tűlevelű fából:

—

ex 4404 10 00

ex 4404 10 00

Vasúti vagy villamosvasúti talpfa:

| — | Nem impregnált:






  — | 4406 11 00 |
| --- | --- | --- |

—

Nem impregnált:

—

4406 11 00

4406 11 00

| — | Más (a nem impregnálton kívül):






  — | 4406 91 00 |
| --- | --- | --- |

—

Más (a nem impregnálton kívül):

—

4406 91 00

4406 91 00

Hosszában fűrészelt vagy szélezett, vágott vagy hántolt, 6 mm-nél vastagabb fa, gyalulva, csiszolva vagy végillesztéssel összeállítva is:

| — | Tűlevelű fából:






  – – | Fenyőből (Pinus spp.):






  — | 4407 11 10 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Tűlevelű fából:

– –

Fenyőből (Pinus spp.):

Pinus

—

4407 11 10

4407 11 10

| — | 4407 11 20 |
| --- | --- |

—

4407 11 20

4407 11 20

| — | 4407 11 90 |
| --- | --- |

—

4407 11 90

4407 11 90

| – – | Jegenyefenyőből (Abies spp.) és lucfenyőből (Picea spp.):






  — | 4407 12 10 |
| --- | --- | --- |

– –

Jegenyefenyőből (Abies spp.) és lucfenyőből (Picea spp.):

Abies

Picea

—

4407 12 10

4407 12 10

| — | 4407 12 20 |
| --- | --- |

—

4407 12 20

4407 12 20

| — | 4407 12 90 |
| --- | --- |

—

4407 12 90

4407 12 90

| – – | Más, tűlevelű fából:






  — | 4407 19 10 |
| --- | --- | --- |

– –

Más, tűlevelű fából:

—

4407 19 10

4407 19 10

| — | 4407 19 20 |
| --- | --- |

—

4407 19 20

4407 19 20

| — | 4407 19 90 |
| --- | --- |

—

4407 19 90

4407 19 90

Furnérlap (beleértve a rétegelt fa szeletelésével készítettet is) rétegelt lemez vagy hasonló rétegelt fa készítésére, és hosszában fűrészelt, vágott vagy hántolt más falemez gyalulva, csiszolva, lapolva vagy végillesztéssel összeállítva is, legfeljebb 6 mm vastagságban:

| — | Tűlevelű fából:






  — | 4408 10 15 |
| --- | --- | --- |

—

Tűlevelű fából:

—

4408 10 15

4408 10 15

| — | 4408 10 91 |
| --- | --- |

—

4408 10 91

4408 10 91

| — | 4408 10 98 |
| --- | --- |

—

4408 10 98

4408 10 98

Fa (beleértve az össze nem állított lécet és szegélylécet parkettához) bármelyik széle, vége vagy felülete mentén összefüggő (folytatólagos) összeillesztésre előkészítve (hornyolt, barázdált, lesarkított, ferdén levágott, „V” illesztésű, peremezett, mintázott, legömbölyített vagy hasonló módon formázott), gyalulva, csiszolva vagy végillesztéssel összeállítva is:

| – – | Tűlevelű fából, más: | ex 4409 10 18 |
| --- | --- | --- |

– –

Tűlevelű fából, más:

ex 4409 10 18

ex 4409 10 18

Hordó, kád, dézsa és fából készült más kádáripari termék és azok elemei, beleértve a hordódongát is:

| | ex 4416 00 00 |
| --- | --- |

ex 4416 00 00

ex 4416 00 00

Előregyártott épület fából:

| | ex 9406 10 00 |
| --- | --- |

ex 9406 10 00

ex 9406 10 00

Kazahsztán, Oroszország és Törökország, és harmadik országok az alábbiak kivételével: Albánia, Andorra, Azerbajdzsán, Belarusz, Bosznia-Hercegovina, Egyesült Királyság (4), Észak-Macedónia, Feröer szigetek, Grúzia, Izland, Kanári-szigetek, Liechtenstein, Moldova, Monaco, Montenegró, Norvégia, Örményország, San Marino, Svájc, Szerbia és Ukrajna

4

Chionanthus virginicus L., Fraxinus L., Juglans L., Pterocarya Kunth és Ulmus davidiana Planch., és beleértve az olyan fát, amely nem tartotta meg természetes hengeres felületét

Chionanthus virginicus

Fraxinus

Juglans

Pterocarya

Ulmus davidiana

Tűzifa hasáb, tuskó, rőzse, köteg vagy hasonló formában: faforgács vagy hasonló részek; fűrészpor és fahulladék és -maradék, hasáb, brikett, labdacs (pellet) vagy hasonló alakra tömörítve is:

| — | Tűzifa hasáb, tuskó, rőzse, köteg vagy hasonló formában:






  – – | Nem tűlevelű fából:






  — | ex 4401 12 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Tűzifa hasáb, tuskó, rőzse, köteg vagy hasonló formában:

– –

Nem tűlevelű fából:

—

ex 4401 12 00

ex 4401 12 00

| — | Faforgács vagy hasonló részek:






  – – | Nem tűlevelű fából:






  – – – | Más, nem eukaliptuszfából (Eucalyptus spp.)):






  — | ex 4401 22 90 |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Faforgács vagy hasonló részek:

– –

Nem tűlevelű fából:

– – –

Más, nem eukaliptuszfából (Eucalyptus spp.)):

Eucalyptus

—

ex 4401 22 90

ex 4401 22 90

| — | Fűrészpor, valamint fahulladék és -maradék, nem tömörítve:






  – – | Fűrészpor:






  — | ex 4401 40 10 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Fűrészpor, valamint fahulladék és -maradék, nem tömörítve:

– –

Fűrészpor:

—

ex 4401 40 10

ex 4401 40 10

| – – | Fahulladék és -maradék (a fűrészpor kivételével):






  — | ex 4401 40 90 |
| --- | --- | --- |

– –

Fahulladék és -maradék (a fűrészpor kivételével):

—

ex 4401 40 90

ex 4401 40 90

Gömbfa, nem kérgezetten vagy háncsoltan vagy durván szögletesre alakítva:

| — | Festékkel, páccal, kreozottal vagy más tartósítószerrel kezelve:






  – – | Nem tűlevelű fából:






  — | ex 4403 12 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Festékkel, páccal, kreozottal vagy más tartósítószerrel kezelve:

– –

Nem tűlevelű fából:

—

ex 4403 12 00

ex 4403 12 00

Gömbfa, kérgezetten vagy háncsoltan vagy durván szögletesre alakítva is:

| — | Festékkel, páccal, kreozottal vagy más tartósítószerrel nem kezelve:






  — | ex 4403 99 00 |
| --- | --- | --- |

—

Festékkel, páccal, kreozottal vagy más tartósítószerrel nem kezelve:

—

ex 4403 99 00

ex 4403 99 00

Hasított karó; cölöp, cövek és pózna kihegyezve, de hosszában nem fűrészelve:

| — | Nem tűlevelű fából:






  — | ex 4404 20 00 |
| --- | --- | --- |

—

Nem tűlevelű fából:

—

ex 4404 20 00

ex 4404 20 00

Vasúti vagy villamosvasúti talpfa nem tűlevelű fából:

| — | Nem impregnált:






  — | ex 4406 12 00 |
| --- | --- | --- |

—

Nem impregnált:

—

ex 4406 12 00

ex 4406 12 00

| — | Más (a nem impregnálton kívül):






  — | ex 4406 92 00 |
| --- | --- | --- |

—

Más (a nem impregnálton kívül):

—

ex 4406 92 00

ex 4406 92 00

Hosszában fűrészelt vagy szélezett, vágott vagy hántolt, 6 mm-nél vastagabb fa, gyalulva, csiszolva vagy végillesztéssel összeállítva is:

| – – | Kőrisből (Fraxinus spp.): | 4407 95 10 |
| --- | --- | --- |

– –

Kőrisből (Fraxinus spp.):

Fraxinus

4407 95 10

4407 95 10

| | 4407 95 91 |
| --- | --- |

4407 95 91

4407 95 91

| | 4407 95 99 |
| --- | --- |

4407 95 99

4407 95 99

| – – | Egyéb: | ex 4407 99 27 |
| --- | --- | --- |

– –

Egyéb:

ex 4407 99 27

ex 4407 99 27

| | ex 4407 99 40 |
| --- | --- |

ex 4407 99 40

ex 4407 99 40

| | ex 4407 99 90 |
| --- | --- |

ex 4407 99 90

ex 4407 99 90

Furnérlap (beleértve a rétegelt fa szeletelésével készítettet is) rétegelt lemez vagy hasonló rétegelt fa készítésére, és hosszában fűrészelt, vágott vagy hántolt más falemez gyalulva, csiszolva, lapolva vagy végillesztéssel összeállítva is, legfeljebb 6 mm vastagságban:

| | ex 4408 90 15 |
| --- | --- |

ex 4408 90 15

ex 4408 90 15

| | ex 4408 90 35 |
| --- | --- |

ex 4408 90 35

ex 4408 90 35

| | ex 4408 90 85 |
| --- | --- |

ex 4408 90 85

ex 4408 90 85

| | ex 4408 90 95 |
| --- | --- |

ex 4408 90 95

ex 4408 90 95

Fa (beleértve az össze nem állított lécet és szegélylécet parkettához) bármelyik széle, vége vagy felülete mentén összefüggő (folytatólagos) összeillesztésre előkészítve (hornyolt, barázdált, lesarkított, ferdén levágott, „V” illesztésű, peremezett, mintázott, legömbölyített vagy hasonló módon formázott), gyalulva, csiszolva vagy végillesztéssel összeállítva is:

| --- | Nem tűlevelű fából – egyéb: | ex 4409 29 91 |
| --- | --- | --- |

---

Nem tűlevelű fából – egyéb:

ex 4409 29 91

ex 4409 29 91

| | ex 4409 29 99 |
| --- | --- |

ex 4409 29 99

ex 4409 29 99

Hordó, kád, dézsa és fából készült más kádáripari termék és azok elemei, beleértve a hordódongát is:

| | ex 4416 00 00 |
| --- | --- |

ex 4416 00 00

ex 4416 00 00

Előregyártott épület fából:

| | ex 9406 10 00 |
| --- | --- |

ex 9406 10 00

ex 9406 10 00

Belarusz, Dél-Korea, Egyesült Államok, Észak-Korea, Japán, Kanada, Kína, Mongólia, Oroszország, Tajvan és Ukrajna

Betula L., beleértve az olyan fát, amely nem tartotta meg természetes hengeres felületét

Betula

Tűzifa hasáb, tuskó, rőzse, köteg vagy hasonló formában: faforgács vagy hasonló részek; fűrészpor és fahulladék és -maradék, hasáb, brikett, labdacs (pellet) vagy hasonló alakra tömörítve is:

| — | Tűzifa hasáb, tuskó, rőzse, köteg vagy hasonló formában:






  – – | Nem tűlevelű fából:






  — | ex 4401 12 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Tűzifa hasáb, tuskó, rőzse, köteg vagy hasonló formában:

– –

Nem tűlevelű fából:

—

ex 4401 12 00

ex 4401 12 00

| — | Faforgács vagy hasonló részek:






  – – | Nem tűlevelű fából:






  – – – | Más, nem eukaliptuszfából (Eucalyptus spp.)):






  — | ex 4401 22 90 |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Faforgács vagy hasonló részek:

– –

Nem tűlevelű fából:

– – –

Más, nem eukaliptuszfából (Eucalyptus spp.)):

Eucalyptus

—

ex 4401 22 90

ex 4401 22 90

| — | Fűrészpor, valamint fahulladék és -maradék, nem tömörítve:






  – – | Fűrészpor:






  — | ex 4401 40 10 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Fűrészpor, valamint fahulladék és -maradék, nem tömörítve:

– –

Fűrészpor:

—

ex 4401 40 10

ex 4401 40 10

| – – | Fahulladék és -maradék (a fűrészpor kivételével):






  — | ex 4401 40 90 |
| --- | --- | --- |

– –

Fahulladék és -maradék (a fűrészpor kivételével):

—

ex 4401 40 90

ex 4401 40 90

Gömbfa, nem kérgezetten vagy háncsoltan vagy durván szögletesre alakítva:

| — | Festékkel, páccal, kreozottal vagy más tartósítószerrel kezelve:






  – – | Nem tűlevelű fából:






  — | ex 4403 12 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Festékkel, páccal, kreozottal vagy más tartósítószerrel kezelve:

– –

Nem tűlevelű fából:

—

ex 4403 12 00

ex 4403 12 00

Gömbfa, kérgezetten vagy háncsoltan vagy durván szögletesre alakítva is:

| — | Festékkel, páccal, kreozottal vagy más tartósítószerrel nem kezelve:






  – – | Nyírfából (Betula spp.):






  — | 4403 95 10 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Festékkel, páccal, kreozottal vagy más tartósítószerrel nem kezelve:

– –

Nyírfából (Betula spp.):

Betula

—

4403 95 10

4403 95 10

| — | 4403 95 90 |
| --- | --- |

—

4403 95 90

4403 95 90

| — | 4403 96 00 |
| --- | --- |

—

4403 96 00

4403 96 00

Hasított karó; cölöp, cövek és pózna kihegyezve, de hosszában nem fűrészelve:

| — | Nem tűlevelű fából:






  — | ex 4404 20 00 |
| --- | --- | --- |

—

Nem tűlevelű fából:

—

ex 4404 20 00

ex 4404 20 00

Vasúti vagy villamosvasúti talpfa nem tűlevelű fából:

| — | Nem impregnált:






  — | ex 4406 12 00 |
| --- | --- | --- |

—

Nem impregnált:

—

ex 4406 12 00

ex 4406 12 00

| — | Más (a nem impregnálton kívül):






  — | ex 4406 92 00 |
| --- | --- | --- |

—

Más (a nem impregnálton kívül):

—

ex 4406 92 00

ex 4406 92 00

Hosszában fűrészelt vagy szélezett, vágott vagy hántolt, 6 mm-nél vastagabb fa, gyalulva, csiszolva vagy végillesztéssel összeállítva is:

| – – | Nyírfából (Betula spp.): | 4407 96 10 |
| --- | --- | --- |

– –

Nyírfából (Betula spp.):

Betula

4407 96 10

4407 96 10

| | 4407 96 91 |
| --- | --- |

4407 96 91

4407 96 91

| | 4407 96 99 |
| --- | --- |

4407 96 99

4407 96 99

Furnérlap (beleértve a rétegelt fa szeletelésével készítettet is) rétegelt lemez vagy hasonló rétegelt fa készítésére, és hosszában fűrészelt, vágott vagy hántolt más falemez gyalulva, csiszolva, lapolva vagy végillesztéssel összeállítva is, legfeljebb 6 mm vastagságban:

| | ex 4408 90 15 |
| --- | --- |

ex 4408 90 15

ex 4408 90 15

| | ex 4408 90 35 |
| --- | --- |

ex 4408 90 35

ex 4408 90 35

| | ex 4408 90 85 |
| --- | --- |

ex 4408 90 85

ex 4408 90 85

| | ex 4408 90 95 |
| --- | --- |

ex 4408 90 95

ex 4408 90 95

Fa (beleértve az össze nem állított lécet és szegélylécet parkettához) bármelyik széle, vége vagy felülete mentén összefüggő (folytatólagos) összeillesztésre előkészítve (hornyolt, barázdált, lesarkított, ferdén levágott, „V” illesztésű, peremezett, mintázott, legömbölyített vagy hasonló módon formázott), gyalulva, csiszolva vagy végillesztéssel összeállítva is:

| --- | Nem tűlevelű fából – egyéb: | ex 4409 29 91 |
| --- | --- | --- |

---

Nem tűlevelű fából – egyéb:

ex 4409 29 91

ex 4409 29 91

| | ex 4409 29 99 |
| --- | --- |

ex 4409 29 99

ex 4409 29 99

Hordó, kád, dézsa és fából készült más kádáripari termék és azok elemei, beleértve a hordódongát is:

| | ex 4416 00 00 |
| --- | --- |

ex 4416 00 00

ex 4416 00 00

Előregyártott épület fából:

| | ex 9406 10 00 |
| --- | --- |

ex 9406 10 00

ex 9406 10 00

Egyesült Államok és Kanada

Amelanchier Medik., Aronia Medik., Cotoneaster Medik., Crataegus L., Cydonia Mill., Malus Mill., Pyracantha M. Roem., Pyrus L. és Sorbus L., beleértve az olyan fát, amely nem tartotta meg természetes hengeres felszínét, a fűrészpor vagy a gyaluforgács kivételével

Amelanchier

Aronia

Cotoneaster

Crataegus

Cydonia

Malus

Pyracantha

Pyrus

Sorbus

Tűzifa hasáb, tuskó, rőzse, köteg vagy hasonló formában: faforgács vagy hasonló részek; fűrészpor és fahulladék és -maradék, hasáb, brikett, labdacs (pellet) vagy hasonló alakra tömörítve is:

| — | Tűzifa hasáb, tuskó, rőzse, köteg vagy hasonló formában:






  – – | Nem tűlevelű fából:






  — | ex 4401 12 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Tűzifa hasáb, tuskó, rőzse, köteg vagy hasonló formában:

– –

Nem tűlevelű fából:

—

ex 4401 12 00

ex 4401 12 00

| — | Faforgács vagy hasonló részek:






  – – | Nem tűlevelű fából:






  – – – | Más, nem eukaliptuszfából (Eucalyptus spp.)):






  — | ex 4401 22 90 |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Faforgács vagy hasonló részek:

– –

Nem tűlevelű fából:

– – –

Más, nem eukaliptuszfából (Eucalyptus spp.)):

Eucalyptus

—

ex 4401 22 90

ex 4401 22 90

| – – | Fahulladék és -maradék (a fűrészpor kivételével):






  — | ex 4401 40 90 |
| --- | --- | --- |

– –

Fahulladék és -maradék (a fűrészpor kivételével):

—

ex 4401 40 90

ex 4401 40 90

Gömbfa, nem kérgezetten vagy háncsoltan vagy durván szögletesre alakítva:

| — | Festékkel, páccal, kreozottal vagy más tartósítószerrel kezelve:






  – – | Nem tűlevelű fából:






  — | ex 4403 12 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Festékkel, páccal, kreozottal vagy más tartósítószerrel kezelve:

– –

Nem tűlevelű fából:

—

ex 4403 12 00

ex 4403 12 00

Gömbfa, kérgezetten vagy háncsoltan vagy durván szögletesre alakítva is:

| — | Festékkel, páccal, kreozottal vagy más tartósítószerrel nem kezelve:






  — | ex 4403 99 00 |
| --- | --- | --- |

—

Festékkel, páccal, kreozottal vagy más tartósítószerrel nem kezelve:

—

ex 4403 99 00

ex 4403 99 00

Hasított karó; cölöp, cövek és pózna kihegyezve, de hosszában nem fűrészelve:

| — | Nem tűlevelű fából:






  — | ex 4404 20 00 |
| --- | --- | --- |

—

Nem tűlevelű fából:

—

ex 4404 20 00

ex 4404 20 00

Vasúti vagy villamosvasúti talpfa nem tűlevelű fából:

| — | Nem impregnált:






  — | ex 4406 12 00 |
| --- | --- | --- |

—

Nem impregnált:

—

ex 4406 12 00

ex 4406 12 00

| — | Más (a nem impregnálton kívül):






  — | ex 4406 92 00 |
| --- | --- | --- |

—

Más (a nem impregnálton kívül):

—

ex 4406 92 00

ex 4406 92 00

Hosszában fűrészelt vagy szélezett, vágott vagy hántolt, 6 mm-nél vastagabb fa, gyalulva, csiszolva vagy végillesztéssel összeállítva is:

| | ex 4407 99 27 |
| --- | --- |

ex 4407 99 27

ex 4407 99 27

| | ex 4407 99 40 |
| --- | --- |

ex 4407 99 40

ex 4407 99 40

| | ex 4407 99 90 |
| --- | --- |

ex 4407 99 90

ex 4407 99 90

Furnérlap (beleértve a rétegelt fa szeletelésével készítettet is) rétegelt lemez vagy hasonló rétegelt fa készítésére, és hosszában fűrészelt, vágott vagy hántolt más falemez gyalulva, csiszolva, lapolva vagy végillesztéssel összeállítva is, legfeljebb 6 mm vastagságban:

| | ex 4408 90 15 |
| --- | --- |

ex 4408 90 15

ex 4408 90 15

| | ex 4408 90 35 |
| --- | --- |

ex 4408 90 35

ex 4408 90 35

| | ex 4408 90 85 |
| --- | --- |

ex 4408 90 85

ex 4408 90 85

| | ex 4408 90 95 |
| --- | --- |

ex 4408 90 95

ex 4408 90 95

Fa (beleértve az össze nem állított lécet és szegélylécet parkettához) bármelyik széle, vége vagy felülete mentén összefüggő (folytatólagos) összeillesztésre előkészítve (hornyolt, barázdált, lesarkított, ferdén levágott, „V” illesztésű, peremezett, mintázott, legömbölyített vagy hasonló módon formázott), gyalulva, csiszolva vagy végillesztéssel összeállítva is:

| --- | Nem tűlevelű fából – egyéb: | ex 4409 29 91 |
| --- | --- | --- |

---

Nem tűlevelű fából – egyéb:

ex 4409 29 91

ex 4409 29 91

| | ex 4409 29 99 |
| --- | --- |

ex 4409 29 99

ex 4409 29 99

Hordó, kád, dézsa és fából készült más kádáripari termék és azok elemei, beleértve a hordódongát is:

| | ex 4416 00 00 |
| --- | --- |

ex 4416 00 00

ex 4416 00 00

Előregyártott épület fából:

| | ex 9406 10 00 |
| --- | --- |

ex 9406 10 00

ex 9406 10 00

Egyesült Államok és Kanada

Prunus L., beleértve az olyan fát, amely nem tartotta meg természetes hengeres felületét

Prunus

Tűzifa hasáb, tuskó, rőzse, köteg vagy hasonló formában: faforgács vagy hasonló részek; fűrészpor és fahulladék és -maradék, hasáb, brikett, labdacs (pellet) vagy hasonló alakra tömörítve is:

| — | Tűzifa hasáb, tuskó, rőzse, köteg vagy hasonló formában:






  – – | Nem tűlevelű fából:






  — | ex 4401 12 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Tűzifa hasáb, tuskó, rőzse, köteg vagy hasonló formában:

– –

Nem tűlevelű fából:

—

ex 4401 12 00

ex 4401 12 00

| — | Faforgács vagy hasonló részek:






  – – | Nem tűlevelű fából:






  – – – | Más, nem eukaliptuszfából (Eucalyptus spp.)):






  — | ex 4401 22 90 |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Faforgács vagy hasonló részek:

– –

Nem tűlevelű fából:

– – –

Más, nem eukaliptuszfából (Eucalyptus spp.)):

Eucalyptus

—

ex 4401 22 90

ex 4401 22 90

| — | Fűrészpor, valamint fahulladék és -maradék, nem tömörítve:






  – – | Fűrészpor:






  — | ex 4401 40 10 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Fűrészpor, valamint fahulladék és -maradék, nem tömörítve:

– –

Fűrészpor:

—

ex 4401 40 10

ex 4401 40 10

| – – | Fahulladék és -maradék (a fűrészpor kivételével):






  — | ex 4401 40 90 |
| --- | --- | --- |

– –

Fahulladék és -maradék (a fűrészpor kivételével):

—

ex 4401 40 90

ex 4401 40 90

Gömbfa, nem kérgezetten vagy háncsoltan vagy durván szögletesre alakítva:

| — | Festékkel, páccal, kreozottal vagy más tartósítószerrel kezelve:






  – – | Nem tűlevelű fából:






  — | ex 4403 12 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Festékkel, páccal, kreozottal vagy más tartósítószerrel kezelve:

– –

Nem tűlevelű fából:

—

ex 4403 12 00

ex 4403 12 00

Gömbfa, kérgezetten vagy háncsoltan vagy durván szögletesre alakítva is:

| — | Festékkel, páccal, kreozottal vagy más tartósítószerrel nem kezelve:






  — | ex 4403 99 00 |
| --- | --- | --- |

—

Festékkel, páccal, kreozottal vagy más tartósítószerrel nem kezelve:

—

ex 4403 99 00

ex 4403 99 00

Hasított karó; cölöp, cövek és pózna kihegyezve, de hosszában nem fűrészelve:

| — | Nem tűlevelű fából:






  — | ex 4404 20 00 |
| --- | --- | --- |

—

Nem tűlevelű fából:

—

ex 4404 20 00

ex 4404 20 00

Vasúti vagy villamosvasúti talpfa nem tűlevelű fából:

| — | Nem impregnált:






  — | ex 4406 12 00 |
| --- | --- | --- |

—

Nem impregnált:

—

ex 4406 12 00

ex 4406 12 00

| — | Más (a nem impregnálton kívül):






  — | ex 4406 92 00 |
| --- | --- | --- |

—

Más (a nem impregnálton kívül):

—

ex 4406 92 00

ex 4406 92 00

Hosszában fűrészelt vagy szélezett, vágott vagy hántolt, 6 mm-nél vastagabb fa, gyalulva, csiszolva vagy végillesztéssel összeállítva is:

| – – | Cseresznyefából (Prunus spp.): | 4407 94 10 |
| --- | --- | --- |

– –

Cseresznyefából (Prunus spp.):

Prunus

4407 94 10

4407 94 10

| | 4407 94 91 |
| --- | --- |

4407 94 91

4407 94 91

| | 4407 94 99 |
| --- | --- |

4407 94 99

4407 94 99

| – – | Egyéb: | ex 4407 99 27 |
| --- | --- | --- |

– –

Egyéb:

ex 4407 99 27

ex 4407 99 27

| | ex 4407 99 40 |
| --- | --- |

ex 4407 99 40

ex 4407 99 40

| | ex 4407 99 90 |
| --- | --- |

ex 4407 99 90

ex 4407 99 90

Furnérlap (beleértve a rétegelt fa szeletelésével készítettet is) rétegelt lemez vagy hasonló rétegelt fa készítésére, és hosszában fűrészelt, vágott vagy hántolt más falemez gyalulva, csiszolva, lapolva vagy végillesztéssel összeállítva is, legfeljebb 6 mm vastagságban:

| | ex 4408 90 15 |
| --- | --- |

ex 4408 90 15

ex 4408 90 15

| | ex 4408 90 35 |
| --- | --- |

ex 4408 90 35

ex 4408 90 35

| | ex 4408 90 85 |
| --- | --- |

ex 4408 90 85

ex 4408 90 85

| | ex 4408 90 95 |
| --- | --- |

ex 4408 90 95

ex 4408 90 95

Fa (beleértve az össze nem állított lécet és szegélylécet parkettához) bármelyik széle, vége vagy felülete mentén összefüggő (folytatólagos) összeillesztésre előkészítve (hornyolt, barázdált, lesarkított, ferdén levágott, „V” illesztésű, peremezett, mintázott, legömbölyített vagy hasonló módon formázott), gyalulva, csiszolva vagy végillesztéssel összeállítva is:

| --- | Nem tűlevelű fából – egyéb: | ex 4409 29 91 |
| --- | --- | --- |

---

Nem tűlevelű fából – egyéb:

ex 4409 29 91

ex 4409 29 91

| | ex 4409 29 99 |
| --- | --- |

ex 4409 29 99

ex 4409 29 99

Hordó, kád, dézsa és fából készült más kádáripari termék és azok elemei, beleértve a hordódongát is:

| | ex 4416 00 00 |
| --- | --- |

ex 4416 00 00

ex 4416 00 00

Előregyártott épület fából:

| | ex 9406 10 00 |
| --- | --- |

ex 9406 10 00

ex 9406 10 00

Dél-Korea, Egyesült Államok, Észak-Korea, Japán, Kanada, Kína, Mongólia, Vietnám vagy bármely más harmadik ország, ahol az Aromia bungii ismerten előfordul

Aromia bungii

Acer L., Aesculus L., Alnus L., Betula L., Carpinus L., Cercidiphyllum Siebold & Zucc., Corylus L., Fagus L., Fraxinus L., Koelreuteria Laxm., Platanus L., Populus L, Salix L., Tilia L. és Ulmus L., beleértve az olyan fát, amely nem tartotta meg természetes hengeres felületét

Acer

Aesculus

Alnus

Betula

Carpinus

Cercidiphyllum

Corylus

Fagus

Fraxinus

Koelreuteria

Platanus

Populus

Salix

Tilia

Ulmus

Tűzifa hasáb, tuskó, rőzse, köteg vagy hasonló formában: faforgács vagy hasonló részek; fűrészpor és fahulladék és -maradék, hasáb, brikett, labdacs (pellet) vagy hasonló alakra tömörítve is:

| — | Tűzifa hasáb, tuskó, rőzse, köteg vagy hasonló formában:






  – – | Nem tűlevelű fából:






  — | ex 4401 12 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Tűzifa hasáb, tuskó, rőzse, köteg vagy hasonló formában:

– –

Nem tűlevelű fából:

—

ex 4401 12 00

ex 4401 12 00

| — | Faforgács vagy hasonló részek:






  – – | Nem tűlevelű fából:






  – – – | Más, nem eukaliptuszfából (Eucalyptus spp.)):






  — | ex 4401 22 90 |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Faforgács vagy hasonló részek:

– –

Nem tűlevelű fából:

– – –

Más, nem eukaliptuszfából (Eucalyptus spp.)):

Eucalyptus

—

ex 4401 22 90

ex 4401 22 90

| — | Fűrészpor, valamint fahulladék és -maradék, nem tömörítve:






  – – | Fűrészpor:






  — | ex 4401 40 10 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Fűrészpor, valamint fahulladék és -maradék, nem tömörítve:

– –

Fűrészpor:

—

ex 4401 40 10

ex 4401 40 10

| – – | Fahulladék és -maradék (a fűrészpor kivételével):






  — | ex 4401 40 90 |
| --- | --- | --- |

– –

Fahulladék és -maradék (a fűrészpor kivételével):

—

ex 4401 40 90

ex 4401 40 90

Gömbfa, nem kérgezetten vagy háncsoltan vagy durván szögletesre alakítva:

| — | Festékkel, páccal, kreozottal vagy más tartósítószerrel kezelve:






  – – | Nem tűlevelű fából:






  — | ex 4403 12 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Festékkel, páccal, kreozottal vagy más tartósítószerrel kezelve:

– –

Nem tűlevelű fából:

—

ex 4403 12 00

ex 4403 12 00

Gömbfa, kérgezetten vagy háncsoltan vagy durván szögletesre alakítva is:

| — | Festékkel, páccal, kreozottal vagy más tartósítószerrel nem kezelve:






  – – | Bükkből (Fagus spp.):






  — | 4403 93 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Festékkel, páccal, kreozottal vagy más tartósítószerrel nem kezelve:

– –

Bükkből (Fagus spp.):

Fagus

—

4403 93 00

4403 93 00

| — | 4403 94 00 |
| --- | --- |

—

4403 94 00

4403 94 00

| – – | Nyírfából (Betula spp.):






  — | 4403 95 10 |
| --- | --- | --- |

– –

Nyírfából (Betula spp.):

Betula

—

4403 95 10

4403 95 10

| — | 4403 95 90 |
| --- | --- |

—

4403 95 90

4403 95 90

| — | 4403 96 00 |
| --- | --- |

—

4403 96 00

4403 96 00

| – – | Nyárfából és rezgőnyárból (Populus spp.):






  — | 4403 97 00 |
| --- | --- | --- |

– –

Nyárfából és rezgőnyárból (Populus spp.):

Populus

—

4403 97 00

4403 97 00

| – – | Másból:






  — | ex 4403 99 00 |
| --- | --- | --- |

– –

Másból:

—

ex 4403 99 00

ex 4403 99 00

Hasított karó; cölöp, cövek és pózna kihegyezve, de hosszában nem fűrészelve:

| — | Nem tűlevelű fából:






  — | ex 4404 20 00 |
| --- | --- | --- |

—

Nem tűlevelű fából:

—

ex 4404 20 00

ex 4404 20 00

Vasúti vagy villamosvasúti talpfa nem tűlevelű fából:

| — | Nem impregnált:






  — | ex 4406 12 00 |
| --- | --- | --- |

—

Nem impregnált:

—

ex 4406 12 00

ex 4406 12 00

| — | Más (a nem impregnálton kívül):






  — | ex 4406 92 00 |
| --- | --- | --- |

—

Más (a nem impregnálton kívül):

—

ex 4406 92 00

ex 4406 92 00

Hosszában fűrészelt vagy szélezett, vágott vagy hántolt, 6 mm-nél vastagabb fa, gyalulva, csiszolva vagy végillesztéssel összeállítva is:

| – – | Bükkből (Fagus spp.): | 4407 92 00 |
| --- | --- | --- |

– –

Bükkből (Fagus spp.):

Fagus

4407 92 00

4407 92 00

| – – | Juharfából (Acer spp.): | 4407 93 10 |
| --- | --- | --- |

– –

Juharfából (Acer spp.):

Acer

4407 93 10

4407 93 10

| | 4407 93 91 |
| --- | --- |

4407 93 91

4407 93 91

| | 4407 93 99 |
| --- | --- |

4407 93 99

4407 93 99

| – – | Kőrisből (Fraxinus spp.): | 4407 95 10 |
| --- | --- | --- |

– –

Kőrisből (Fraxinus spp.):

Fraxinus

4407 95 10

4407 95 10

| | 4407 95 91 |
| --- | --- |

4407 95 91

4407 95 91

| | 4407 95 99 |
| --- | --- |

4407 95 99

4407 95 99

| – – | Nyírfából (Betula spp.): | 4407 96 10 |
| --- | --- | --- |

– –

Nyírfából (Betula spp.):

Betula

4407 96 10

4407 96 10

| | 4407 96 91 |
| --- | --- |

4407 96 91

4407 96 91

| | 4407 96 99 |
| --- | --- |

4407 96 99

4407 96 99

| – – | Nyárfából és rezgőnyárból (Populus spp.): | 4407 97 10 |
| --- | --- | --- |

– –

Nyárfából és rezgőnyárból (Populus spp.):

Populus

4407 97 10

4407 97 10

| | 4407 97 91 |
| --- | --- |

4407 97 91

4407 97 91

| | 4407 97 99 |
| --- | --- |

4407 97 99

4407 97 99

| – – | Másból: | 4407 99 27 |
| --- | --- | --- |

– –

Másból:

4407 99 27

4407 99 27

| | 4407 99 40 |
| --- | --- |

4407 99 40

4407 99 40

| | 4407 99 90 |
| --- | --- |

4407 99 90

4407 99 90

Furnérlap (beleértve a rétegelt fa szeletelésével készítettet is) rétegelt lemez vagy hasonló rétegelt fa készítésére, és hosszában fűrészelt, vágott vagy hántolt más falemez gyalulva, csiszolva, lapolva vagy végillesztéssel összeállítva is, legfeljebb 6 mm vastagságban:

| | ex 4408 90 15 |
| --- | --- |

ex 4408 90 15

ex 4408 90 15

| | ex 4408 90 35 |
| --- | --- |

ex 4408 90 35

ex 4408 90 35

| | ex 4408 90 85 |
| --- | --- |

ex 4408 90 85

ex 4408 90 85

| | ex 4408 90 95 |
| --- | --- |

ex 4408 90 95

ex 4408 90 95

Fa (beleértve az össze nem állított lécet és szegélylécet parkettához) bármelyik széle, vége vagy felülete mentén összefüggő (folytatólagos) összeillesztésre előkészítve (hornyolt, barázdált, lesarkított, ferdén levágott, „V” illesztésű, peremezett, mintázott, legömbölyített vagy hasonló módon formázott), gyalulva, csiszolva vagy végillesztéssel összeállítva is:

| --- | Nem tűlevelű fából – egyéb: | ex 4409 29 91 |
| --- | --- | --- |

---

Nem tűlevelű fából – egyéb:

ex 4409 29 91

ex 4409 29 91

| | ex 4409 29 99 |
| --- | --- |

ex 4409 29 99

ex 4409 29 99

Hordó, kád, dézsa és fából készült más kádáripari termék és azok elemei, beleértve a hordódongát is:

| | ex 4416 00 00 |
| --- | --- |

ex 4416 00 00

ex 4416 00 00

Előregyártott épület fából:

| | ex 9406 10 00 |
| --- | --- |

ex 9406 10 00

ex 9406 10 00

Harmadik országok, ahol az Anaplophora glabripennis ismerten előfordul

Anaplophora glabripennis

Acer macrophyllum Pursh, Aesculus californica (Spach) Nutt., Lithocarpus densiflorus (Hook. & Arn.) Rehd., Quercus L. és Taxus brevifolia Nutt.

Acer macrophyllum

Aesculus californica

Lithocarpus densiflorus

Quercus

Taxus brevifolia

Tűzifa hasáb, tuskó, rőzse, köteg vagy hasonló formában: faforgács vagy hasonló részek; fűrészpor és fahulladék és -maradék, hasáb, brikett, labdacs (pellet) vagy hasonló alakra tömörítve is:

| — | Tűzifa hasáb, tuskó, rőzse, köteg vagy hasonló formában:






  – – | Tűlevelű fából:






  — | ex 4401 11 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Tűzifa hasáb, tuskó, rőzse, köteg vagy hasonló formában:

– –

Tűlevelű fából:

—

ex 4401 11 00

ex 4401 11 00

| – – | Nem tűlevelű fából:






  — | ex 4401 12 00 |
| --- | --- | --- |

– –

Nem tűlevelű fából:

—

ex 4401 12 00

ex 4401 12 00

| — | Faforgács vagy hasonló részek:






  – – | Tűlevelű fából:






  — | ex 4401 21 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Faforgács vagy hasonló részek:

– –

Tűlevelű fából:

—

ex 4401 21 00

ex 4401 21 00

| – – | Nem tűlevelű fából:






  – – – | Más, nem eukaliptuszfából (Eucalyptus spp.)):






  — | ex 4401 22 90 |
| --- | --- | --- | --- |

– –

Nem tűlevelű fából:

– – –

Más, nem eukaliptuszfából (Eucalyptus spp.)):

Eucalyptus

—

ex 4401 22 90

ex 4401 22 90

| — | Fűrészpor, valamint fahulladék és -maradék, nem tömörítve:






  – – | Fűrészpor:






  — | ex 4401 40 10 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Fűrészpor, valamint fahulladék és -maradék, nem tömörítve:

– –

Fűrészpor:

—

ex 4401 40 10

ex 4401 40 10

| – – | Fahulladék és -maradék (a fűrészpor kivételével):






  — | ex 4401 40 90 |
| --- | --- | --- |

– –

Fahulladék és -maradék (a fűrészpor kivételével):

—

ex 4401 40 90

ex 4401 40 90

Gömbfa, nem kérgezetten vagy háncsoltan vagy durván szögletesre alakítva:

| — | Festékkel, páccal, kreozottal vagy más tartósítószerrel kezelve:






  – – | Tűlevelű fából:






  — | ex 4403 11 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Festékkel, páccal, kreozottal vagy más tartósítószerrel kezelve:

– –

Tűlevelű fából:

—

ex 4403 11 00

ex 4403 11 00

| – – | Nem tűlevelű fából:






  — | ex 4403 12 00 |
| --- | --- | --- |

– –

Nem tűlevelű fából:

—

ex 4403 12 00

ex 4403 12 00

Gömbfa, kérgezetten vagy háncsoltan vagy durván szögletesre alakítva is:

| — | Festékkel, páccal, kreozottal vagy más tartósítószerrel nem kezelve:






  – – | Más, tűlevelű fából:






  — | ex 4403 25 10 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Festékkel, páccal, kreozottal vagy más tartósítószerrel nem kezelve:

– –

Más, tűlevelű fából:

—

ex 4403 25 10

ex 4403 25 10

| — | ex 4403 25 90 |
| --- | --- |

—

ex 4403 25 90

ex 4403 25 90

| — | ex 4403 26 00 |
| --- | --- |

—

ex 4403 26 00

ex 4403 26 00

Gömbfa, kérgezetten vagy háncsoltan vagy durván szögletesre alakítva is:

| — | Festékkel, páccal, kreozottal vagy más tartósítószerrel nem kezelve:






  – – | Más, nem tűlevelű fából:






  — | ex 4403 99 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Festékkel, páccal, kreozottal vagy más tartósítószerrel nem kezelve:

– –

Más, nem tűlevelű fából:

—

ex 4403 99 00

ex 4403 99 00

Hasított karó; cölöp, cövek és pózna kihegyezve, de hosszában nem fűrészelve:

| — | Tűlevelű fából:






  — | ex 4404 10 00 |
| --- | --- | --- |

—

Tűlevelű fából:

—

ex 4404 10 00

ex 4404 10 00

| — | Nem tűlevelű fából:






  — | ex 4404 20 00 |
| --- | --- | --- |

—

Nem tűlevelű fából:

—

ex 4404 20 00

ex 4404 20 00

Vasúti vagy villamosvasúti talpfa:

| — | Nem impregnált:






  – – | Tűlevelű fából:






  — | ex 4406 11 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Nem impregnált:

– –

Tűlevelű fából:

—

ex 4406 11 00

ex 4406 11 00

| – – | Nem tűlevelű fából:






  — | ex 4406 12 00 |
| --- | --- | --- |

– –

Nem tűlevelű fából:

—

ex 4406 12 00

ex 4406 12 00

| — | Más (a nem impregnálton kívül):






  – – | Tűlevelű fából:






  — | ex 4406 91 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Más (a nem impregnálton kívül):

– –

Tűlevelű fából:

—

ex 4406 91 00

ex 4406 91 00

| – – | Nem tűlevelű fából






  — | ex 4406 92 00 |
| --- | --- | --- |

– –

Nem tűlevelű fából

—

ex 4406 92 00

ex 4406 92 00

Hosszában fűrészelt vagy szélezett, vágott vagy hántolt, 6 mm-nél vastagabb fa, gyalulva, csiszolva vagy végillesztéssel összeállítva is:

| – | Tűlevelű fából: | ex 4407 19 10 |
| --- | --- | --- |

–

Tűlevelű fából:

ex 4407 19 10

ex 4407 19 10

| | ex 4407 19 20 |
| --- | --- |

ex 4407 19 20

ex 4407 19 20

| | ex 4407 19 90 |
| --- | --- |

ex 4407 19 90

ex 4407 19 90

| – – | Juharfából (Acer spp.): | 4407 93 10 |
| --- | --- | --- |

– –

Juharfából (Acer spp.):

Acer

4407 93 10

4407 93 10

| | 4407 93 91 |
| --- | --- |

4407 93 91

4407 93 91

| | 4407 93 99 |
| --- | --- |

4407 93 99

4407 93 99

| – – | Másból: | ex 4407 99 27 |
| --- | --- | --- |

– –

Másból:

ex 4407 99 27

ex 4407 99 27

| | ex 4407 99 40 |
| --- | --- |

ex 4407 99 40

ex 4407 99 40

| | ex 4407 99 90 |
| --- | --- |

ex 4407 99 90

ex 4407 99 90

Furnérlap (beleértve a rétegelt fa szeletelésével készítettet is) rétegelt lemez vagy hasonló rétegelt fa készítésére, és hosszában fűrészelt, vágott vagy hántolt más falemez gyalulva, csiszolva, lapolva vagy végillesztéssel összeállítva is, legfeljebb 6 mm vastagságban:

| — | Tűlevelű fából:






  — | ex 4408 10 15 |
| --- | --- | --- |

—

Tűlevelű fából:

—

ex 4408 10 15

ex 4408 10 15

| — | ex 4408 10 91 |
| --- | --- |

—

ex 4408 10 91

ex 4408 10 91

| — | ex 4408 10 98 |
| --- | --- |

—

ex 4408 10 98

ex 4408 10 98

| — | Más:






  — | ex 4408 90 15 |
| --- | --- | --- |

—

Más:

—

ex 4408 90 15

ex 4408 90 15

| — | ex 4408 90 35 |
| --- | --- |

—

ex 4408 90 35

ex 4408 90 35

| — | ex 4408 90 85 |
| --- | --- |

—

ex 4408 90 85

ex 4408 90 85

| — | ex 4408 90 95 |
| --- | --- |

—

ex 4408 90 95

ex 4408 90 95

Fa (beleértve az össze nem állított lécet és szegélylécet parkettához) bármelyik széle, vége vagy felülete mentén összefüggő (folytatólagos) összeillesztésre előkészítve (hornyolt, barázdált, lesarkított, ferdén levágott, „V” illesztésű, peremezett, mintázott, legömbölyített vagy hasonló módon formázott), gyalulva, csiszolva vagy végillesztéssel összeállítva is:

| --- | Nem tűlevelű fából – egyéb: | ex 4409 29 91 |
| --- | --- | --- |

---

Nem tűlevelű fából – egyéb:

ex 4409 29 91

ex 4409 29 91

| | ex 4409 29 99 |
| --- | --- |

ex 4409 29 99

ex 4409 29 99

Hordó, kád, dézsa és fából készült más kádáripari termék és azok elemei, beleértve a hordódongát is:

| | ex 4416 00 00 |
| --- | --- |

ex 4416 00 00

ex 4416 00 00

Előregyártott épület fából:

| | ex 9406 10 00 |
| --- | --- |

ex 9406 10 00

ex 9406 10 00

Egyesült Államok, Egyesült Királyság (4), Kanada, Vietnám

4

Artocarpus chaplasha Roxb., Artocarpus heterophyllus Lam., Artocarpus integer (Thunb.) Merr., Alnus formosana Makino, Bombax malabaricum DC., Broussonetia papyrifera (L.) Vent., Broussonetia kazinoki Siebold, Caesalpinia japonica Siebold & Zucc., Cajanus cajan (L.) Huth, Camellia sinensis (L.) Kuntze, Camellia oleífera C.Abel, Castanea Mill., Celtis sinensis Pers., Cercis chinensis Bunge, Chaenomeles sinensis (Thouin) Koehne, Cinnamomum camphora (L.) J.Presl, Citrus L., Cornus kousa Bürger ex Hanse, Crataegus cordata Aiton, Cunninghamia lanceolata (Lamb.) Hook., Dalbergia L.f., Debregeasia edulis (Siebold & Zucc.) Wedd., Debregeasia hypoleuca (Hochst. ex Steud.) Wedd., Diospyros kaki L., Enkianthus perulatus (Miq.) C.K.Schneid., Eriobotrya japonica (Thunb.) Lindl., Fagus crenata Blume, Ficus L., Firmiana simplex (L.) W.Wight, Gleditsia japonica Miq., Hovenia dulcis Thunb., Juglans regia L., Lagerstroemia indica L., Maclura tricuspidata Carrière, Maclura pomifera (Raf.) C.K.Schneid., Malus Mill., Melia azedarach L., Morus L., Platanus x hispanica Mill. ex Münchh., Platycarya strobilaceae Siebold & Zucc., Populus L., Prunus spp, Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc., Pterocarya stenoptera C.DC., Punica granatum L., Pyrus spp., Robinia pseudoacacia L., Salix L., Sapium sebiferum (L.) Roxb., Schima superba Gardner & Champ., Sophora japonica L., Spiraea thunbergii Siebold ex Blume, Trema amboinensis (Willd.) Blume, Trema orientale (L.) Blume, Ulmus L., Vernicia fordii (Hemsl.) Airy Shaw, Villebrunea pedunculata Shirai, Xylosma G.Forst., és Zelkova serrata (Thunb.) Makino

Artocarpus chaplasha

, Artocarpus heterophyllus

, Artocarpus integer

, Alnus formosana

, Bombax malabaricum

, Broussonetia papyrifera

, Broussonetia kazinoki

, Caesalpinia japonica

, Cajanus cajan

, Camellia sinensis

, Camellia oleífera

, Castanea

, Celtis sinensis

, Cercis chinensis

, Chaenomeles sinensis

Cinnamomum camphora

Citrus

Cornus kousa

Crataegus cordata

Cunninghamia lanceolata

Dalbergia

, Debregeasia edulis

Debregeasia hypoleuca

Diospyros kaki

Enkianthus perulatus

Eriobotrya japonica

Fagus crenata

Ficus

Firmiana simplex

Gleditsia japonica

Hovenia dulcis

Juglans regia

Lagerstroemia indica

Maclura tricuspidata

Maclura pomifera

Malus

Melia azedarach

Morus

Platanus x hispanica

Platycarya strobilaceae

Populus

Prunus

Pterocarya rhoifolia

Pterocarya stenoptera

Punica granatum

Pyrus

Robinia pseudoacacia

Salix

Sapium sebiferum

Schima superba

Sophora japonica

Spiraea thunbergii

Trema amboinensis

Trema orientale

Ulmus

Vernicia fordii

Villebrunea pedunculata

Xylosma

Zelkova serrata

Tűzifa hasáb, tuskó, rőzse, köteg vagy hasonló formában: faforgács vagy hasonló részek; fűrészpor és fahulladék és -maradék, hasáb, brikett, labdacs (pellet) vagy hasonló alakra tömörítve is:

| — | Tűzifa hasáb, tuskó, rőzse, köteg vagy hasonló formában:






  -- | Nem tűlevelű fából:






  — | ex 4401 12 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Tűzifa hasáb, tuskó, rőzse, köteg vagy hasonló formában:

--

Nem tűlevelű fából:

—

ex 4401 12 00

ex 4401 12 00

| — | Faforgács vagy hasonló részek:






  -- | Nem tűlevelű fából:






  --- | Más, nem eukaliptuszfából (Eucalyptus spp.)):






  — | ex 4401 22 90 |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Faforgács vagy hasonló részek:

--

Nem tűlevelű fából:

---

Más, nem eukaliptuszfából (Eucalyptus spp.)):

Eucalyptus

—

ex 4401 22 90

ex 4401 22 90

| — | Fűrészpor, valamint fahulladék és -maradék, nem tömörítve:






  -- | Fűrészpor:






  — | ex 4401 40 10 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Fűrészpor, valamint fahulladék és -maradék, nem tömörítve:

--

Fűrészpor:

—

ex 4401 40 10

ex 4401 40 10

| -- | Fahulladék és -maradék (a fűrészpor kivételével):






  — | ex 4401 40 90 |
| --- | --- | --- |

--

Fahulladék és -maradék (a fűrészpor kivételével):

—

ex 4401 40 90

ex 4401 40 90

Gömbfa, nem kérgezetten vagy háncsoltan vagy durván szögletesre alakítva:

| — | Festékkel, páccal, kreozottal vagy más tartósítószerrel kezelve:






  -- | Nem tűlevelű fából:






  — | ex 4403 12 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Festékkel, páccal, kreozottal vagy más tartósítószerrel kezelve:

--

Nem tűlevelű fából:

—

ex 4403 12 00

ex 4403 12 00

Gömbfa, kérgezetten vagy háncsoltan vagy durván szögletesre alakítva is:

| — | Festékkel, páccal, kreozottal vagy más tartósítószerrel nem kezelve:






  -- | Bükkből (Fagus spp.):






  — | ex 4403 93 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Festékkel, páccal, kreozottal vagy más tartósítószerrel nem kezelve:

--

Bükkből (Fagus spp.):

Fagus

—

ex 4403 93 00

ex 4403 93 00

| — | ex 4403 94 00 |
| --- | --- |

—

ex 4403 94 00

ex 4403 94 00

| -- | Nyárfából és rezgőnyárból (Populus spp.):






  — | ex 4403 97 00 |
| --- | --- | --- |

--

Nyárfából és rezgőnyárból (Populus spp.):

Populus

—

ex 4403 97 00

ex 4403 97 00

| -- | Más:






  — | ex 4403 99 00 |
| --- | --- | --- |

--

Más:

—

ex 4403 99 00

ex 4403 99 00

Hasított karó; cölöp, cövek és pózna kihegyezve, de hosszában nem fűrészelve:

| — | Nem tűlevelű fából:






  — | ex 4404 20 00 |
| --- | --- | --- |

—

Nem tűlevelű fából:

—

ex 4404 20 00

ex 4404 20 00

Vasúti vagy villamosvasúti talpfa:

| — | Nem impregnált:






  -- | Nem tűlevelű fából:






  — | ex 4406 12 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Nem impregnált:

--

Nem tűlevelű fából:

—

ex 4406 12 00

ex 4406 12 00

| — | Más (a nem impregnálton kívül):






  -- | Nem tűlevelű fából:






  — | ex 4406 92 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Más (a nem impregnálton kívül):

--

Nem tűlevelű fából:

—

ex 4406 92 00

ex 4406 92 00

Hosszában fűrészelt vagy szélezett, vágott vagy hántolt, 6 mm-nél vastagabb fa, gyalulva, csiszolva vagy végillesztéssel összeállítva is:

| — | Más (nem tűlevelű vagy trópusi fából):






  -- | Bükkből (Fagus spp.):






  — | ex 4407 92 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Más (nem tűlevelű vagy trópusi fából):

--

Bükkből (Fagus spp.):

Fagus

—

ex 4407 92 00

ex 4407 92 00

| -- | Cseresznyefából (Prunus spp.):






  --- | Gyalulva; végillesztéssel összeállítva, gyalulva vagy csiszolva is:






  — | ex 4407 94 10 |
| --- | --- | --- | --- |

--

Cseresznyefából (Prunus spp.):

Prunus

---

Gyalulva; végillesztéssel összeállítva, gyalulva vagy csiszolva is:

—

ex 4407 94 10

ex 4407 94 10

| --- | Más:






  — | ex 4407 94 91 |
| --- | --- | --- |

---

Más:

—

ex 4407 94 91

ex 4407 94 91

| — | ex 4407 94 99 |
| --- | --- |

—

ex 4407 94 99

ex 4407 94 99

| -- | Nyárfából és rezgőnyárból (Populus spp.):






  --- | Gyalulva; végillesztéssel összeállítva, gyalulva vagy csiszolva is:






  — | ex 4407 97 10 |
| --- | --- | --- | --- |

--

Nyárfából és rezgőnyárból (Populus spp.):

Populus

---

Gyalulva; végillesztéssel összeállítva, gyalulva vagy csiszolva is:

—

ex 4407 97 10

ex 4407 97 10

| --- | Más:






  — | ex 4407 97 91 |
| --- | --- | --- |

---

Más:

—

ex 4407 97 91

ex 4407 97 91

| — | ex 4407 97 99 |
| --- | --- |

—

ex 4407 97 99

ex 4407 97 99

| -- | Más:






  --- | Gyalulva; végillesztéssel összeállítva, gyalulva vagy csiszolva is:






  — | ex 4407 99 27 |
| --- | --- | --- | --- |

--

Más:

---

Gyalulva; végillesztéssel összeállítva, gyalulva vagy csiszolva is:

—

ex 4407 99 27

ex 4407 99 27

| --- | Más:






  — | ex 4407 99 40 |
| --- | --- | --- |

---

Más:

—

ex 4407 99 40

ex 4407 99 40

| — | ex 4407 99 90 |
| --- | --- |

—

ex 4407 99 90

ex 4407 99 90

Furnérlap (beleértve a rétegelt fa szeletelésével készítettet is) rétegelt lemez vagy hasonló rétegelt fa készítésére, és hosszában fűrészelt, vágott vagy hántolt más falemez gyalulva, csiszolva, lapolva vagy végillesztéssel összeállítva is, legfeljebb 6 mm vastagságban:

| — | Más (nem tűlevelű vagy trópusi fából):






  --- | Gyalulva; csiszolva; végillesztéssel összeállítva, gyalulva vagy csiszolva is:






  — | ex 4408 90 15 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Más (nem tűlevelű vagy trópusi fából):

---

Gyalulva; csiszolva; végillesztéssel összeállítva, gyalulva vagy csiszolva is:

—

ex 4408 90 15

ex 4408 90 15

| -- | Más:






  — | ex 4408 90 35 |
| --- | --- | --- |

--

Más:

—

ex 4408 90 35

ex 4408 90 35

| — | ex 4408 90 85 |
| --- | --- |

—

ex 4408 90 85

ex 4408 90 85

| — | ex 4408 90 95 |
| --- | --- |

—

ex 4408 90 95

ex 4408 90 95

Fa (beleértve az össze nem állított lécet és szegélylécet parkettához) bármelyik széle, vége vagy felülete mentén összefüggő (folytatólagos) összeillesztésre előkészítve (hornyolt, barázdált, lesarkított, ferdén levágott, „V” illesztésű, peremezett, mintázott, legömbölyített vagy hasonló módon formázott), gyalulva, csiszolva vagy végillesztéssel összeállítva is:

| — | Nem tűlevelű fából:






  – – | Más (nem bambuszból vagy trópusi fából):






  – – – | Más (nem legömbölyített léc, festmények, fénykép, tükör vagy hasonló tárgyak keretéhez):






  — | ex 4409 29 91 |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Nem tűlevelű fából:

– –

Más (nem bambuszból vagy trópusi fából):

– – –

Más (nem legömbölyített léc, festmények, fénykép, tükör vagy hasonló tárgyak keretéhez):

—

ex 4409 29 91

ex 4409 29 91

| — | ex 4409 29 99 |
| --- | --- |

—

ex 4409 29 99

ex 4409 29 99

Hordó, kád, dézsa és fából készült más kádáripari termék és azok elemei, beleértve a hordódongát is:

| | ex 4416 00 00 |
| --- | --- |

ex 4416 00 00

ex 4416 00 00

Előregyártott épület fából:

| | ex 9406 10 00 |
| --- | --- |

ex 9406 10 00

ex 9406 10 00

Afganisztán, Bahrein, Banglades, Bhután, Brunei Darussalam Állam, Egyesült Arab Emírségek, Észak-Korea, Fülöp-szigetek, India, Indonézia, Irán, Irak, Japán,

Jemen, Jordánia, Kazahsztán, Kambodzsa, Katar, Kelet-Timor, Kína, Kirgizisztán, Kuvait, Laosz, Libanon, Malajzia, Maldív-szigetek, Mianmar/Burma, Mongólia, Nepál, Omán, Pakisztán, Oroszország (csak a következő területek: Távol-keleti Szövetségi Körzet, Szibériai Szövetségi Körzet és Uráli Szövetségi Körzet), Srí Lanka, Szaúd-Arábia, Szingapúr, Szíriai Arab Köztársaság, Tádzsikisztán, Thaiföld, Türkmenisztán, Üzbegisztán és Vietnám

Acer L., Betula L., Elaeagnus L., Fraxinus L., Gleditsia L., Juglans L., Malus Mill., Morus L., Platanus L., Populus L., Prunus L., Pyrus L., Quercus L., Robinia L., Salix L., és Ulmus L., beleértve az olyan fát, amely nem tartotta meg természetes hengeres felületét, de a faforgács és a fűrészpor kivételével

Acer

Betula

Elaeagnus

Fraxinus

Gleditsia

Juglans

Malus

Morus

Platanus

Populus

Prunus

Pyrus

Quercus

Robinia

Salix

Ulmus

Tűzifa hasáb, tuskó, rőzse, köteg vagy hasonló formában: faforgács vagy hasonló részek; fűrészpor és fahulladék és -maradék, hasáb, brikett, labdacs (pellet) vagy hasonló alakra tömörítve is:

| — | Tűzifa hasáb, tuskó, rőzse, köteg vagy hasonló formában:






  -- | Nem tűlevelű fából:






  — | ex 4401 12 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Tűzifa hasáb, tuskó, rőzse, köteg vagy hasonló formában:

--

Nem tűlevelű fából:

—

ex 4401 12 00

ex 4401 12 00

| — | Faforgács vagy hasonló részek:






  -- | Nem tűlevelű fából:






  --- | Más, nem eukaliptuszfából (Eucalyptus spp.)):






  — | ex 4401 22 90 |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Faforgács vagy hasonló részek:

--

Nem tűlevelű fából:

---

Más, nem eukaliptuszfából (Eucalyptus spp.)):

Eucalyptus

—

ex 4401 22 90

ex 4401 22 90

| — | Fűrészpor, valamint fahulladék és -maradék, nem tömörítve:






  -- | Fahulladék és -maradék (a fűrészpor kivételével):






  — | ex 4401 40 90 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Fűrészpor, valamint fahulladék és -maradék, nem tömörítve:

--

Fahulladék és -maradék (a fűrészpor kivételével):

—

ex 4401 40 90

ex 4401 40 90

Gömbfa, nem kérgezetten vagy háncsoltan vagy durván szögletesre alakítva:

| — | Festékkel, páccal, kreozottal vagy más tartósítószerrel kezelve:






  -- | Nem tűlevelű fából:






  — | ex 4403 12 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Festékkel, páccal, kreozottal vagy más tartósítószerrel kezelve:

--

Nem tűlevelű fából:

—

ex 4403 12 00

ex 4403 12 00

Gömbfa, kérgezetten vagy háncsoltan vagy durván szögletesre alakítva is:

| — | Festékkel, páccal, kreozottal vagy más tartósítószerrel nem kezelve:






  -- | Tölgyfából (Quercus spp.):






  — | 4403 91 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Festékkel, páccal, kreozottal vagy más tartósítószerrel nem kezelve:

--

Tölgyfából (Quercus spp.):

Quercus

—

4403 91 00

4403 91 00

| -- | Nyírfából (Betula spp.):






  — | 4403 95 10 |
| --- | --- | --- |

--

Nyírfából (Betula spp.):

Nyírfából

—

4403 95 10

4403 95 10

| — | 4403 95 90 |
| --- | --- |

—

4403 95 90

4403 95 90

| — | 4403 96 00 |
| --- | --- |

—

4403 96 00

4403 96 00

| -- | Nyárfából és rezgőnyárból (Populus spp.):






  — | 4403 97 00 |
| --- | --- | --- |

--

Nyárfából és rezgőnyárból (Populus spp.):

Populus

—

4403 97 00

4403 97 00

| -- | más (nem Quercus, Betula, Populus fájából):






  — | ex 4403 99 00 |
| --- | --- | --- |

--

más (nem Quercus, Betula, Populus fájából):

Quercus

Betula

Populus

—

ex 4403 99 00

ex 4403 99 00

Hasított karó; cölöp, cövek és pózna kihegyezve, de hosszában nem fűrészelve:

| — | Nem tűlevelű fából:






  — | ex 4404 20 00 |
| --- | --- | --- |

—

Nem tűlevelű fából:

—

ex 4404 20 00

ex 4404 20 00

Vasúti vagy villamosvasúti talpfa:

| — | Nem impregnált:






  -- | Nem tűlevelű fából:






  — | ex 4406 12 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Nem impregnált:

--

Nem tűlevelű fából:

—

ex 4406 12 00

ex 4406 12 00

| — | Más (a nem impregnálton kívül):






  -- | Nem tűlevelű fából:






  — | ex 4406 92 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Más (a nem impregnálton kívül):

--

Nem tűlevelű fából:

—

ex 4406 92 00

ex 4406 92 00

Hosszában fűrészelt vagy szélezett, vágott vagy hántolt, 6 mm-nél vastagabb fa, gyalulva, csiszolva vagy végillesztéssel összeállítva is:

| -- | Tölgyfából (Quercus spp.): | 4407 91 15 |
| --- | --- | --- |

--

Tölgyfából (Quercus spp.):

Quercus

4407 91 15

4407 91 15

| | 4407 91 31 |
| --- | --- |

4407 91 31

4407 91 31

| | 4407 91 39 |
| --- | --- |

4407 91 39

4407 91 39

| | 4407 91 90 |
| --- | --- |

4407 91 90

4407 91 90

| -- | Juharfából (Acer spp.): | 4407 93 10 |
| --- | --- | --- |

--

Juharfából (Acer spp.):

Acer

4407 93 10

4407 93 10

| | 4407 93 91 |
| --- | --- |

4407 93 91

4407 93 91

| | 4407 93 99 |
| --- | --- |

4407 93 99

4407 93 99

| -- | Cseresznyefából (Prunus spp.): | 4407 94 10 |
| --- | --- | --- |

--

Cseresznyefából (Prunus spp.):

Prunus

4407 94 10

4407 94 10

| | 4407 94 91 |
| --- | --- |

4407 94 91

4407 94 91

| | 4407 94 99 |
| --- | --- |

4407 94 99

4407 94 99

| -- | Kőrisből (Fraxinus spp.): | 4407 95 10 |
| --- | --- | --- |

--

Kőrisből (Fraxinus spp.):

Fraxinus

4407 95 10

4407 95 10

| | 4407 95 91 |
| --- | --- |

4407 95 91

4407 95 91

| | 4407 95 99 |
| --- | --- |

4407 95 99

4407 95 99

| -- | Nyírfából (Betula spp.): | 4407 96 10 |
| --- | --- | --- |

--

Nyírfából (Betula spp.):

Nyírfából

4407 96 10

4407 96 10

| | 4407 96 91 |
| --- | --- |

4407 96 91

4407 96 91

| | 4407 96 99 |
| --- | --- |

4407 96 99

4407 96 99

| -- | Nyárfából és rezgőnyárból (Populus spp.): | 4407 97 10 |
| --- | --- | --- |

--

Nyárfából és rezgőnyárból (Populus spp.):

Populus

4407 97 10

4407 97 10

| | 4407 97 91 |
| --- | --- |

4407 97 91

4407 97 91

| | 4407 97 99 |
| --- | --- |

4407 97 99

4407 97 99

| -- | Más:






  --- | Gyalulva; végillesztéssel összeállítva, gyalulva vagy csiszolva is: | ex 4407 99 27 |
| --- | --- | --- | --- |

--

Más:

---

Gyalulva; végillesztéssel összeállítva, gyalulva vagy csiszolva is:

ex 4407 99 27

ex 4407 99 27

| --- | Más: | ex 4407 99 40 |
| --- | --- | --- |

---

Más:

ex 4407 99 40

ex 4407 99 40

| | ex 4407 99 90 |
| --- | --- |

ex 4407 99 90

ex 4407 99 90

Furnérlap rétegelt lemez vagy hasonló rétegelt fa készítésére (beleértve a rétegelt fa szeletelésével készítettet is) és hosszában fűrészelt, vágott vagy hántolt más falemez gyalulva, csiszolva, lapolva vagy végillesztéssel összeállítva is, legfeljebb 6 mm vastagságban:

| — | Más (nem tűlevelű vagy trópusi fából)






  --- | Gyalulva; csiszolva; végillesztéssel összeállítva, gyalulva vagy csiszolva is:






  — | ex 4408 90 15 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Más (nem tűlevelű vagy trópusi fából)

---

Gyalulva; csiszolva; végillesztéssel összeállítva, gyalulva vagy csiszolva is:

—

ex 4408 90 15

ex 4408 90 15

| -- | Más:






  — | ex 4408 90 35 |
| --- | --- | --- |

--

Más:

—

ex 4408 90 35

ex 4408 90 35

| — | ex 4408 90 85 |
| --- | --- |

—

ex 4408 90 85

ex 4408 90 85

| — | ex 4408 90 95 |
| --- | --- |

—

ex 4408 90 95

ex 4408 90 95

Fa (beleértve az össze nem állított lécet és szegélylécet parkettához) bármelyik széle, vége vagy felülete mentén összefüggő (folytatólagos) összeillesztésre előkészítve (hornyolt, barázdált, lesarkított, ferdén levágott, „V” illesztésű, peremezett, mintázott, legömbölyített vagy hasonló módon formázott), gyalulva, csiszolva vagy végillesztéssel összeállítva is:

| — | Nem tűlevelű fából:






  – – | Más (nem bambuszból vagy trópusi fából):






  – – – | Más (nem legömbölyített léc, festmények, fénykép, tükör vagy hasonló tárgyak keretéhez):






  — | ex 4409 29 91 |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Nem tűlevelű fából:

– –

Más (nem bambuszból vagy trópusi fából):

– – –

Más (nem legömbölyített léc, festmények, fénykép, tükör vagy hasonló tárgyak keretéhez):

—

ex 4409 29 91

ex 4409 29 91

| — | ex 4409 29 99 |
| --- | --- |

—

ex 4409 29 99

ex 4409 29 99

Hordó, kád, dézsa és fából készült más kádáripari termék és azok elemei, beleértve a hordódongát is:

| | ex 4416 00 00 |
| --- | --- |

ex 4416 00 00

ex 4416 00 00

Előregyártott épület fából:

| | ex 9406 10 00 |
| --- | --- |

ex 9406 10 00

ex 9406 10 00

Afganisztán, India,

Irán, Kirgizisztán, Pakisztán, Tádzsikisztán, Türkmenisztán és Üzbegisztán

A Castanea Mill., Castanopsis (D. Don) Spach és Quercus L. faanyaga

Castanea

Castanopsis

Quercus

Tűzifa hasáb, tuskó, rőzse, köteg vagy hasonló formában: faforgács vagy hasonló részek; fűrészpor és fahulladék és -maradék, hasáb, brikett, labdacs (pellet) vagy hasonló alakra tömörítve is:

| — | Tűzifa hasáb, tuskó, rőzse, köteg vagy hasonló formában:






  -- | Nem tűlevelű fából:






  — | ex 4401 12 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Tűzifa hasáb, tuskó, rőzse, köteg vagy hasonló formában:

--

Nem tűlevelű fából:

—

ex 4401 12 00

ex 4401 12 00

| — | Faforgács vagy hasonló részek:






  -- | Nem tűlevelű fából:






  --- | Más, nem eukaliptuszfából (Eucalyptus spp.)):






  — | ex 4401 22 90 |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Faforgács vagy hasonló részek:

--

Nem tűlevelű fából:

---

Más, nem eukaliptuszfából (Eucalyptus spp.)):

Eucalyptus

—

ex 4401 22 90

ex 4401 22 90

| — | Fűrészpor, valamint fahulladék és -maradék, nem tömörítve:






  -- | Fűrészpor:






  — | ex 4401 40 10 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Fűrészpor, valamint fahulladék és -maradék, nem tömörítve:

--

Fűrészpor:

—

ex 4401 40 10

ex 4401 40 10

| -- | Fahulladék és -maradék (a fűrészpor kivételével):






  — | ex 4401 40 90 |
| --- | --- | --- |

--

Fahulladék és -maradék (a fűrészpor kivételével):

—

ex 4401 40 90

ex 4401 40 90

Gömbfa, nem kérgezetten vagy háncsoltan vagy durván szögletesre alakítva:

| — | Festékkel, páccal, kreozottal vagy más tartósítószerrel kezelve:






  -- | Nem tűlevelű fából:






  — | ex 4403 12 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Festékkel, páccal, kreozottal vagy más tartósítószerrel kezelve:

--

Nem tűlevelű fából:

—

ex 4403 12 00

ex 4403 12 00

Gömbfa, kérgezetten vagy háncsoltan vagy durván szögletesre alakítva is:

| — | Festékkel, páccal, kreozottal vagy más tartósítószerrel nem kezelve:






  -- | Tölgyfából (Quercus spp.):






  — | 4403 91 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Festékkel, páccal, kreozottal vagy más tartósítószerrel nem kezelve:

--

Tölgyfából (Quercus spp.):

Quercus

—

4403 91 00

4403 91 00

| -- | Más:






  — | ex 4403 99 00 |
| --- | --- | --- |

--

Más:

—

ex 4403 99 00

ex 4403 99 00

Hasított karó; cölöp, cövek és pózna kihegyezve, de hosszában nem fűrészelve:

| — | Nem tűlevelű fából:






  — | ex 4404 20 00 |
| --- | --- | --- |

—

Nem tűlevelű fából:

—

ex 4404 20 00

ex 4404 20 00

Vasúti vagy villamosvasúti talpfa:

| — | Nem impregnált:






  -- | Nem tűlevelű fából:






  — | ex 4406 12 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Nem impregnált:

--

Nem tűlevelű fából:

—

ex 4406 12 00

ex 4406 12 00

| — | Más (a nem impregnálton kívül):






  -- | Nem tűlevelű fából:






  — | ex 4406 92 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Más (a nem impregnálton kívül):

--

Nem tűlevelű fából:

—

ex 4406 92 00

ex 4406 92 00

Hosszában fűrészelt vagy szélezett, vágott vagy hántolt, 6 mm-nél vastagabb fa, gyalulva, csiszolva vagy végillesztéssel összeállítva is:

| -- | Tölgyfából (Quercus spp.):






  --- | Csiszolva; végillesztéssel összeállítva, gyalulva vagy csiszolva is: | 4407 91 15 |
| --- | --- | --- | --- |

--

Tölgyfából (Quercus spp.):

Quercus

---

Csiszolva; végillesztéssel összeállítva, gyalulva vagy csiszolva is:

4407 91 15

4407 91 15

| --- | Más: | 4407 91 31 |
| --- | --- | --- |

---

Más:

4407 91 31

4407 91 31

| | 4407 91 39 |
| --- | --- |

4407 91 39

4407 91 39

| | 4407 91 90 |
| --- | --- |

4407 91 90

4407 91 90

| -- | Más:






  --- | Gyalulva; végillesztéssel összeállítva, gyalulva vagy csiszolva is: | ex 4407 99 27 |
| --- | --- | --- | --- |

--

Más:

---

Gyalulva; végillesztéssel összeállítva, gyalulva vagy csiszolva is:

ex 4407 99 27

ex 4407 99 27

| --- | Más: | ex 4407 99 40 |
| --- | --- | --- |

---

Más:

ex 4407 99 40

ex 4407 99 40

| | ex 4407 99 90 |
| --- | --- |

ex 4407 99 90

ex 4407 99 90

Furnérlap (beleértve a rétegelt fa szeletelésével készítettet is) rétegelt lemez vagy hasonló rétegelt fa készítésére, és hosszában fűrészelt, vágott vagy hántolt más falemez gyalulva, csiszolva, lapolva vagy végillesztéssel összeállítva is, legfeljebb 6 mm vastagságban:

| — | Más (nem tűlevelű vagy trópusi fából)






  --- | Gyalulva; csiszolva; végillesztéssel összeállítva, gyalulva vagy csiszolva is:






  — | ex 4408 90 15 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Más (nem tűlevelű vagy trópusi fából)

---

Gyalulva; csiszolva; végillesztéssel összeállítva, gyalulva vagy csiszolva is:

—

ex 4408 90 15

ex 4408 90 15

| -- | Más:






  — | ex 4408 90 35 |
| --- | --- | --- |

--

Más:

—

ex 4408 90 35

ex 4408 90 35

| — | ex 4408 90 85 |
| --- | --- |

—

ex 4408 90 85

ex 4408 90 85

| — | ex 4408 90 95 |
| --- | --- |

—

ex 4408 90 95

ex 4408 90 95

Fa (beleértve az össze nem állított lécet és szegélylécet parkettához) bármelyik széle, vége vagy felülete mentén összefüggő (folytatólagos) összeillesztésre előkészítve (hornyolt, barázdált, lesarkított, ferdén levágott, „V” illesztésű, peremezett, mintázott, legömbölyített vagy hasonló módon formázott), gyalulva, csiszolva vagy végillesztéssel összeállítva is:

| — | Nem tűlevelű fából:






  – – | Más (nem bambuszból vagy trópusi fából):






  – – – | Más (nem legömbölyített léc, festmények, fénykép, tükör vagy hasonló tárgyak keretéhez):






  — | ex 4409 29 91 |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Nem tűlevelű fából:

– –

Más (nem bambuszból vagy trópusi fából):

– – –

Más (nem legömbölyített léc, festmények, fénykép, tükör vagy hasonló tárgyak keretéhez):

—

ex 4409 29 91

ex 4409 29 91

| — | ex 4409 29 99 |
| --- | --- |

—

ex 4409 29 99

ex 4409 29 99

Hordó, kád, dézsa és fából készült más kádáripari termék és azok elemei, beleértve a hordódongát is:

| | ex 4416 00 00 |
| --- | --- |

ex 4416 00 00

ex 4416 00 00

Előregyártott épület fából:

| | ex 9406 10 00 |
| --- | --- |

ex 9406 10 00

ex 9406 10 00

Dél-Korea, Észak-Korea, Kína, Oroszország, Tajvan és Vietnám

Az Acacia Mill., Acer buergerianum Miq., Acer macrophyllum Pursh, Acer negundo L., Acer palmatum Thunb., Acer paxii Franch., Acer pseudoplatanus L., Aesculus californica (Spach) Nutt., Ailanthus al (Mill.) Swingle, Albizia falcate Backer ex Merr., Albizia julibrissin Durazz., Alectryon excelsus Gärtn., Alnus rhombifolia Nutt., Archontophoenix cunninghamiana H. Wendl. & Drude, Artocarpus integer (Thunb.) Merr., Azadirachta indica A. Juss., Baccharis salicina Torr. & A.Gray, Bauhinia variegata L., Brachychiton discolor F.Muell., Brachychiton populneus R.Br., Camellia semiserrata C.W.Chi, Camellia sinensis (L.) Kuntze, Canarium commune L., Castanospermum australe A.Cunningham & C.Fraser, Cercidium floridum Benth. ex A.Gray, Cercidium sonorae Rose & I.M.Johnst., Cocculus laurifolius DC., Combretum kraussii Hochst., Cupaniopsis anacardioides (A.Rich.) Radlk., Dombeya cacuminum Hochr., Erythrina corallodendron L., Erythrina coralloides Moc. & Sessé ex DC., Erythrina falcata Benth., Erythrina fusca Lour., Eucalyptus ficifolia F.Müll., Fagus crenata Blume, Ficus L., Gleditsia triacanthos L., Hevea brasiliensis (Willd. ex A.Juss) Muell.Arg., Howea forsteriana (F.Müller) Becc., Ilex cornuta Lindl. & Paxton, Inga vera Willd., Jacaranda mimosifolia D.Don, Koelreuteria bipinnata Franch., Liquidambar styraciflua L., Magnolia grandiflora L., Magnolia virginiana L., Mimosa bracaatinga Hoehne, Morus alba L., Parkinsonia aculeata L., Persea americana Mill., Pithecellobium lobatum Benth., Platanus x hispanica Mill. ex Münchh., Platanus mexicana Torr., Platanus occidentalis L., Platanus orientalis L., Platanus racemosa Nutt., Podalyria calyptrata Willd., Populus fremontii S.Watson, Populus nigra L., Populus trichocarpa Torr. & A.Gray ex Hook., Prosopis articulata S.Watson, Protium serratum Engl., Psoralea pinnata L., Pterocarya stenoptera C.DC., Quercus agrifolia Née, Quercus calliprinos Webb., Quercus chrysolepis Liebm, Quercus engelmannii Greene, Quercus ithaburensis Dence, Quercus lobata Née, Quercus palustris Marshall, Quercus robur L., Quercus suber L., Ricinus communis L., Salix alba L., Salix babylonica L., Salix gooddingii C.R.Ball, Salix laevigata Bebb, Salix mucronata Thnb., Shorea robusta C.F.Gaertn., Spathodea campanulata P.Beauv., Spondias dulcis Parkinson, Tamarix ramosissima Kar. ex Boiss., Virgilia oroboides subsp. ferrugine B.-E.van Wyk, Wisteria floribunda (Willd.) DC. és Xylosma avilae Sleumer faanyaga

Acacia

Acer buergerianum

Acer macrophyllum

Acer negundo

Acer palmatum

Acer paxii

Acer pseudoplatanus

Aesculus californica

Ailanthus al

Albizia falcate

Albizia julibrissin

Alectryon excelsus Gärtn.

Alnus rhombifolia

Archontophoenix cunninghamiana

Artocarpus integer

Azadirachta indica

Baccharis salicina

Bauhinia variegata

Brachychiton discolor

Brachychiton populneus

Camellia semiserrata

Camellia sinensis

Canarium commune

Castanospermum australe

Cercidium floridum

Cercidium sonorae

Cocculus laurifolius

Combretum kraussii

Cupaniopsis anacardioides

Dombeya cacuminum

Erythrina corallodendron

Erythrina coralloides

Erythrina falcata

Erythrina fusca

Eucalyptus ficifolia

Fagus crenata

Ficus

Gleditsia triacanthos

Hevea brasiliensis

Howea forsteriana

Ilex cornuta

Inga vera

Jacaranda mimosifolia

Koelreuteria bipinnata

Liquidambar styraciflua

Magnolia grandiflora

Magnolia virginiana

Mimosa bracaatinga

Morus alba

Parkinsonia aculeata

Persea americana

Pithecellobium lobatum

Platanus x hispanica

Platanus mexicana

Platanus occidentalis

Platanus orientalis

Platanus racemosa

Podalyria calyptrata

Populus fremontii

Populus nigra

Populus trichocarpa

Prosopis articulata

Protium serratum

Psoralea pinnata

Pterocarya stenoptera

Quercus agrifolia

Quercus calliprinos

Quercus chrysolepis

Quercus engelmannii

Quercus ithaburensis

Quercus lobata

Quercus palustris

Quercus robur

Quercus suber

Ricinus communis

Salix alba

Salix babylonica

Salix gooddingii

Salix laevigata

Salix mucronata

Shorea robusta

Spathodea campanulata

Spondias dulcis

Tamarix ramosissima

Virgilia oroboides

ferrugine

Wisteria floribunda

Xylosma avilae

Tűzifa hasáb, tuskó, rőzse, köteg vagy hasonló formában: faforgács vagy hasonló részek; fűrészpor és fahulladék és -maradék, hasáb, brikett, labdacs (pellet) vagy hasonló alakra tömörítve is:

| — | Tűzifa hasáb, tuskó, rőzse, köteg vagy hasonló formában:






  -- | Nem tűlevelű fából:






  — | ex 4401 12 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Tűzifa hasáb, tuskó, rőzse, köteg vagy hasonló formában:

--

Nem tűlevelű fából:

—

ex 4401 12 00

ex 4401 12 00

| — | Faforgács vagy hasonló részek:






  -- | Nem tűlevelű fából:






  — | ex 4401 22 10 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Faforgács vagy hasonló részek:

--

Nem tűlevelű fából:

—

ex 4401 22 10

ex 4401 22 10

| — | ex 4401 22 90 |
| --- | --- |

—

ex 4401 22 90

ex 4401 22 90

| — | Fűrészpor, valamint fahulladék és -maradék, nem tömörítve:






  -- | Fahulladék és -maradék (a fűrészpor kivételével):






  — | ex 4401 40 90 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Fűrészpor, valamint fahulladék és -maradék, nem tömörítve:

--

Fahulladék és -maradék (a fűrészpor kivételével):

—

ex 4401 40 90

ex 4401 40 90

Gömbfa, nem kérgezetten vagy háncsoltan vagy durván szögletesre alakítva:

| — | Festékkel, páccal, kreozottal vagy más tartósítószerrel kezelve:






  -- | Nem tűlevelű fából:






  — | ex 4403 12 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Festékkel, páccal, kreozottal vagy más tartósítószerrel kezelve:

--

Nem tűlevelű fából:

—

ex 4403 12 00

ex 4403 12 00

Gömbfa, kérgezetten vagy háncsoltan vagy durván szögletesre alakítva is:

| — | Festékkel, páccal, kreozottal vagy más tartósítószerrel nem kezelve:






  -- | Tölgyfából (Quercus spp.):






  — | 4403 91 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Festékkel, páccal, kreozottal vagy más tartósítószerrel nem kezelve:

--

Tölgyfából (Quercus spp.):

Quercus

—

4403 91 00

4403 91 00

| -- | Bükkből (Fagus spp.):






  — | 4403 92 00 |
| --- | --- | --- |

--

Bükkből (Fagus spp.):

Fagus

—

4403 92 00

4403 92 00

| -- | Nyárfából és rezgőnyárból (Populus spp.):






  — | 4403 97 00 |
| --- | --- | --- |

--

Nyárfából és rezgőnyárból (Populus spp.):

Populus

—

4403 97 00

4403 97 00

| --- | Eukaliptuszfából (Eucalyptus spp.):






  — | 4403 98 00 |
| --- | --- | --- |

---

Eukaliptuszfából (Eucalyptus spp.):

Eucalyptus

—

4403 98 00

4403 98 00

| -- | Más:






  — | ex 4403 99 00 |
| --- | --- | --- |

--

Más:

—

ex 4403 99 00

ex 4403 99 00

Hasított karó; cölöp, cövek és pózna kihegyezve, de hosszában nem fűrészelve:

| — | Nem tűlevelű fából:






  — | ex 4404 20 00 |
| --- | --- | --- |

—

Nem tűlevelű fából:

—

ex 4404 20 00

ex 4404 20 00

Vasúti vagy villamosvasúti talpfa:

| — | Nem impregnált:






  -- | Nem tűlevelű fából:






  — | ex 4406 12 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Nem impregnált:

--

Nem tűlevelű fából:

—

ex 4406 12 00

ex 4406 12 00

| — | Más (a nem impregnálton kívül):






  -- | Nem tűlevelű fából:






  — | ex 4406 92 00 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Más (a nem impregnálton kívül):

--

Nem tűlevelű fából:

—

ex 4406 92 00

ex 4406 92 00

Hosszában fűrészelt vagy szélezett, vágott vagy hántolt, 6 mm-nél vastagabb fa, gyalulva, csiszolva vagy végillesztéssel összeállítva is:

| -- | Tölgyfából (Quercus spp.): | 4407 91 15 |
| --- | --- | --- |

--

Tölgyfából (Quercus spp.):

4407 91 15

4407 91 15

| | 4407 91 31 |
| --- | --- |

4407 91 31

4407 91 31

| | 4407 91 39 |
| --- | --- |

4407 91 39

4407 91 39

| | 4407 91 90 |
| --- | --- |

4407 91 90

4407 91 90

| -- | Bükkből (Fagus spp.): | 4407 92 00 |
| --- | --- | --- |

--

Bükkből (Fagus spp.):

Fagus

4407 92 00

4407 92 00

| -- | Juharfából (Acer spp.): | 4407 93 10 |
| --- | --- | --- |

--

Juharfából (Acer spp.):

Acer

4407 93 10

4407 93 10

| | 4407 93 91 |
| --- | --- |

4407 93 91

4407 93 91

| | 4407 93 99 |
| --- | --- |

4407 93 99

4407 93 99

| -- | Nyárfából és rezgőnyárból (Populus spp.): | 4407 97 10 |
| --- | --- | --- |

--

Nyárfából és rezgőnyárból (Populus spp.):

Populus

4407 97 10

4407 97 10

| | 4407 97 91 |
| --- | --- |

4407 97 91

4407 97 91

| | 4407 97 99 |
| --- | --- |

4407 97 99

4407 97 99

| -- | Más:






  --- | Gyalulva; végillesztéssel összeállítva, gyalulva vagy csiszolva is: | ex 4407 99 27 |
| --- | --- | --- | --- |

--

Más:

---

Gyalulva; végillesztéssel összeállítva, gyalulva vagy csiszolva is:

ex 4407 99 27

ex 4407 99 27

| --- | Más: | ex 4407 99 40 |
| --- | --- | --- |

---

Más:

ex 4407 99 40

ex 4407 99 40

| | ex 4407 99 90 |
| --- | --- |

ex 4407 99 90

ex 4407 99 90

Furnérlap (beleértve a rétegelt fa szeletelésével készítettet is) rétegelt lemez vagy hasonló rétegelt fa készítésére, és hosszában fűrészelt, vágott vagy hántolt más falemez gyalulva, csiszolva, lapolva vagy végillesztéssel összeállítva is, legfeljebb 6 mm vastagságban:

| — | Más (nem tűlevelű vagy trópusi fából)






  --- | Gyalulva; csiszolva; végillesztéssel összeállítva, gyalulva vagy csiszolva is:






  — | ex 4408 90 15 |
| --- | --- | --- | --- |

—

Más (nem tűlevelű vagy trópusi fából)

---

Gyalulva; csiszolva; végillesztéssel összeállítva, gyalulva vagy csiszolva is:

—

ex 4408 90 15

ex 4408 90 15

| -- | Más:






  — | ex 4408 90 35 |
| --- | --- | --- |

--

Más:

—

ex 4408 90 35

ex 4408 90 35

| — | ex 4408 90 85 |
| --- | --- |

—

ex 4408 90 85

ex 4408 90 85

| — | ex 4408 90 95 |
| --- | --- |

—

ex 4408 90 95

ex 4408 90 95

Fa (beleértve az össze nem állított lécet és szegélylécet parkettához) bármelyik széle, vége vagy felülete mentén összefüggő (folytatólagos) összeillesztésre előkészítve (hornyolt, barázdált, lesarkított, ferdén levágott, „V” illesztésű, peremezett, mintázott, legömbölyített vagy hasonló módon formázott), gyalulva, csiszolva vagy végillesztéssel összeállítva is:

| — | Nem tűlevelű fából:






  – – | Más (nem bambuszból vagy trópusi fából):






  – – – | Más (nem legömbölyített léc, festmények, fénykép, tükör vagy hasonló tárgyak keretéhez):






  — | ex 4409 29 91 |
| --- | --- | --- | --- | --- |

—

Nem tűlevelű fából:

– –

Más (nem bambuszból vagy trópusi fából):

– – –

Más (nem legömbölyített léc, festmények, fénykép, tükör vagy hasonló tárgyak keretéhez):

—

ex 4409 29 91

ex 4409 29 91

| — | ex 4409 29 99 |
| --- | --- |

—

ex 4409 29 99

ex 4409 29 99

Hordó, kád, dézsa és fából készült más kádáripari termék és azok elemei, beleértve a hordódongát is:

| | ex 4416 00 00 |
| --- | --- |

ex 4416 00 00

ex 4416 00 00

Előregyártott épület fából:

| | ex 9406 10 00 |
| --- | --- |

ex 9406 10 00

Harmadik országok

| b) | a B. rész a következőképpen módosul:






  i. | a cím helyébe a következő szöveg lép:

  „Azon növényeknek, valamint a származásuk vagy a feladásuk helye szerinti érintett harmadik országoknak a jegyzéke, amelyek esetében az Unió területére történő behozatalhoz az (EU) 2016/2031 rendelet 73. cikke értelmében növényegészségügyi bizonyítvány szükséges”; |
| --- | --- | --- |

b)

a B. rész a következőképpen módosul:

i.

a cím helyébe a következő szöveg lép:

„Azon növényeknek, valamint a származásuk vagy a feladásuk helye szerinti érintett harmadik országoknak a jegyzéke, amelyek esetében az Unió területére történő behozatalhoz az (EU) 2016/2031 rendelet 73. cikke értelmében növényegészségügyi bizonyítvány szükséges”;

| ii. | a második oszlopban a második bejegyzésben („Díszítés vagy csokorkészítés céljára szolgáló vágott virág és bimbó frissen:”) a bejegyzés címe és a „0603 15 00” kód közé a következő kód kerül billesztésre: | „
  0603 11 00
  ”; |
| --- | --- | --- |

ii.

a második oszlopban a második bejegyzésben („Díszítés vagy csokorkészítés céljára szolgáló vágott virág és bimbó frissen:”) a bejegyzés címe és a „0603 15 00” kód közé a következő kód kerül billesztésre:

Díszítés vagy csokorkészítés céljára szolgáló vágott virág és bimbó frissen:

„
  0603 11 00
  ”;

| iii. | a harmadik bejegyzésben („Díszítés vagy csokorkészítés céljára szolgáló lombozat, ág és ...”) a bejegyzés címe helyébe a következő lép:

  „Díszítés vagy csokorkészítés céljára szolgáló lombozat, ág és más növényi rész, virág vagy bimbó nélkül, valamint fű, moha, nem zuzmó, frissen:”; |
| --- | --- |

iii.

a harmadik bejegyzésben („Díszítés vagy csokorkészítés céljára szolgáló lombozat, ág és ...”) a bejegyzés címe helyébe a következő lép:

Díszítés vagy csokorkészítés céljára szolgáló lombozat, ág és ...

„Díszítés vagy csokorkészítés céljára szolgáló lombozat, ág és más növényi rész, virág vagy bimbó nélkül, valamint fű, moha, nem zuzmó, frissen:”;

| iv. | az ötödik bejegyzésben („Káposzta...”) a „0704 10 00” és a „0704 90 10” kódok közé a következő kód kerül beillesztésre: | „
  0704 20 00
  ”; |
| --- | --- | --- |

iv.

az ötödik bejegyzésben („Káposzta...”) a „0704 10 00” és a „0704 90 10” kódok közé a következő kód kerül beillesztésre:

Káposzta

„
  0704 20 00
  ”;

| v. | a tizenegyedik bejegyzésben („Brazildió ...”) a bejegyzés címe helyébe a következő lép:

  „Brazildió és kesudió egészben, frissen zöld héjastól, vetésre is:” |
| --- | --- |

v.

a tizenegyedik bejegyzésben („Brazildió ...”) a bejegyzés címe helyébe a következő lép:

Brazildió ...

„Brazildió és kesudió egészben, frissen zöld héjastól, vetésre is:”

| vi. | a tizenkettedik bejegyzésben („Más diófée...”) a bejegyzés címe helyébe a következő lép:

  „Más dióféle egészben, frissen zöld héjastól, vetésre is:” |
| --- | --- |

vi.

a tizenkettedik bejegyzésben („Más diófée...”) a bejegyzés címe helyébe a következő lép:

Más diófée...

„Más dióféle egészben, frissen zöld héjastól, vetésre is:”

| vii. | a „Babérlevél frissen: ex 0910 99 50” bejegyzés után a következő szöveg kerül beillesztésre:

  „Búza és kétszeres vetőmag: | 1001 11 00 |
| --- | --- | --- |

vii.

a „Babérlevél frissen: ex 0910 99 50” bejegyzés után a következő szöveg kerül beillesztésre:

„Búza és kétszeres vetőmag:

1001 11 00

1001 11 00

| | 1001 91 10 |
| --- | --- |

1001 91 10

1001 91 10

| | 1001 91 20 |
| --- | --- |

1001 91 20

1001 91 20

| | 1001 91 90 |
| --- | --- |

1001 91 90

1001 91 90

Rozs vetőmag:

| | 1002 10 00

  ”; |
| --- | --- |

1002 10 00

  ”;

1002 10 00

| viii. | a „Vetésre szánt hajdina, köles és kanárimag, más gabonaféle” bejegyzésben a következő kód kerül beillesztésre az „ex 1008 50 00” és az „ex 1008 90 00” kódok közé: | „
  ex 1008 60 00
  ”. |
| --- | --- | --- |

viii.

a „Vetésre szánt hajdina, köles és kanárimag, más gabonaféle” bejegyzésben a következő kód kerül beillesztésre az „ex 1008 50 00” és az „ex 1008 90 00” kódok közé:

„
  ex 1008 60 00
  ”.

| 10. | A XII. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | a 4. pontban a harmadik sort el kell hagyni; |
| --- | --- | --- |

10.

A XII. melléklet a következőképpen módosul:

a)

a 4. pontban a harmadik sort el kell hagyni;

| b) | a 6. pontban a „Tűlevelűek (Pinales)” szavak helyébe a „Tűlevelűek (Pinopsida)” lép. |
| --- | --- |

b)

a 6. pontban a „Tűlevelűek (Pinales)” szavak helyébe a „Tűlevelűek (Pinopsida)” lép.

| 11. | A XIII. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | a 4. és a 5. pont közé a következő pont kerül beillesztésre:






  „4.1. | A Chionanthus virginicus L., Fraxinus L., Juglans ailantifolia Carr., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch. és Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc. VIII. melléklet 27. pontjában említett faanyaga.”; |
| --- | --- | --- | --- |

11.

A XIII. melléklet a következőképpen módosul:

a)

a 4. és a 5. pont közé a következő pont kerül beillesztésre:

„4.1.

A Chionanthus virginicus L., Fraxinus L., Juglans ailantifolia Carr., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch. és Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc. VIII. melléklet 27. pontjában említett faanyaga.”;

Chionanthus virginicus

Fraxinus

Juglans ailantifolia

Juglans mandshurica

Ulmus davidiana

Pterocarya rhoifolia

| b) | a 10. és a 11. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „10. | Az alábbiak vetőmagjai, amennyiben szállításuk a 98/56/EK irányelv hatálya alá tartozik, és amelyek vonatkozásában az (EU) 2016/2031 rendelet 37. cikkének (2) bekezdése alapján konkrét vizsgálatköteles nemzárlati károsítókat soroltak fel a IV. mellékletben:






  — | Allium L., |
| --- | --- | --- | --- |

b)

a 10. és a 11. pont helyébe a következő szöveg lép:

„10.

Az alábbiak vetőmagjai, amennyiben szállításuk a 98/56/EK irányelv hatálya alá tartozik, és amelyek vonatkozásában az (EU) 2016/2031 rendelet 37. cikkének (2) bekezdése alapján konkrét vizsgálatköteles nemzárlati károsítókat soroltak fel a IV. mellékletben:

—

Allium L.,

Allium

| — | Capsicum annuum L., |
| --- | --- |

—

Capsicum annuum L.,

Capsicum annuum

| — | Helianthus annuus L. |
| --- | --- |

—

Helianthus annuus L.

Helianthus annuus

| 11. | Az alábbiak vetőmagjai, amennyiben szállításuk a 98/56/EK vagy a 2008/90/EK irányelv hatálya alá tartozik, és amelyek vonatkozásában az (EU) 2016/2031 rendelet 37. cikkének (2) bekezdése alapján konkrét vizsgálatköteles nemzárlati károsítókat soroltak fel a IV. mellékletben:






  — | Prunus armeniaca L., |
| --- | --- | --- |

11.

Az alábbiak vetőmagjai, amennyiben szállításuk a 98/56/EK vagy a 2008/90/EK irányelv hatálya alá tartozik, és amelyek vonatkozásában az (EU) 2016/2031 rendelet 37. cikkének (2) bekezdése alapján konkrét vizsgálatköteles nemzárlati károsítókat soroltak fel a IV. mellékletben:

—

Prunus armeniaca L.,

Prunus armeniaca

| — | Prunus cerasus L., |
| --- | --- |

—

Prunus cerasus L.,

Prunus cerasus

| — | Prunus domestica L., |
| --- | --- |

—

Prunus domestica L.,

Prunus domestica

| — | Prunus dulcis (Mill.) D. A. Webb, |
| --- | --- |

—

Prunus dulcis (Mill.) D. A. Webb,

Prunus dulcis

| — | Prunus persica (L.) Batsch, |
| --- | --- |

—

Prunus persica (L.) Batsch,

Prunus persica

| — | Prunus salicina Lindley.”; |
| --- | --- |

—

Prunus salicina Lindley.”;

Prunus salicina

| c) | a következő pont kerül beillesztésre:






  „12. | Az alábbiak vetőmagjai, amennyiben szállításuk a 98/56/EK, 1999/105/EK vagy 2008/90/EK irányelv hatálya alá tartozik, és amelyek vonatkozásában az (EU) 2016/2031 rendelet 37. cikkének (2) bekezdése alapján konkrét vizsgálatköteles nemzárlati károsítókat soroltak fel a IV. mellékletben:






  — | Prunus avium L.”. |
| --- | --- | --- | --- |

c)

a következő pont kerül beillesztésre:

„12.

Az alábbiak vetőmagjai, amennyiben szállításuk a 98/56/EK, 1999/105/EK vagy 2008/90/EK irányelv hatálya alá tartozik, és amelyek vonatkozásában az (EU) 2016/2031 rendelet 37. cikkének (2) bekezdése alapján konkrét vizsgálatköteles nemzárlati károsítókat soroltak fel a IV. mellékletben:

—

Prunus avium L.”.

Prunus avium

| 12. | A XIV. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | Az 1. pont helyébe a következő szöveg lép:

  „Az Abies Mill., Larix Mill., Picea A. Dietr., Pinus L. és a Pseudotsuga Carr. növényei, a vetőmag kivételével”; |
| --- | --- | --- |

12.

A XIV. melléklet a következőképpen módosul:

a)

Az 1. pont helyébe a következő szöveg lép:

„Az Abies Mill., Larix Mill., Picea A. Dietr., Pinus L. és a Pseudotsuga Carr. növényei, a vetőmag kivételével”;

Abies

Larix

Picea

Pinus

Pseudotsuga

| b) | a 2. pontban a „Ficus L.” és a „Platanus L.” szavakat el kell hagyni; |
| --- | --- |

b)

a 2. pontban a „Ficus L.” és a „Platanus L.” szavakat el kell hagyni;

Ficus

Platanus

| c) | a 3. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „3. | Az Amelanchier Med., Castanea Mill., Chaenomeles Lindl., Cotoneaster Ehrh., Crataegus L., Cydonia Mill., Eriobotrya Lindl., Eucalyptus L'Herit., Malus Mill., Mespilus L., Photinia davidiana (Dcne.) Cardot, Pyracantha Roem., Pyrus L., Sorbus L. és Vitis L. növényei, a termés és a vetőmag kivételével”; |
| --- | --- | --- |

c)

a 3. pont helyébe a következő szöveg lép:

„3.

Az Amelanchier Med., Castanea Mill., Chaenomeles Lindl., Cotoneaster Ehrh., Crataegus L., Cydonia Mill., Eriobotrya Lindl., Eucalyptus L'Herit., Malus Mill., Mespilus L., Photinia davidiana (Dcne.) Cardot, Pyracantha Roem., Pyrus L., Sorbus L. és Vitis L. növényei, a termés és a vetőmag kivételével”;

Amelanchier

Castanea

Chaenomeles

Cotoneaster

Crataegus

Cydonia

Eriobotrya

Eucalyptus

Malus

Mespilus

Photinia davidiana

Pyracantha

Pyrus

Sorbus

Vitis

| d) | a 9. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „9. | A Beta vulgaris L., Castanea Mill., Gossypium L. és Mangifera L. vetőmagjai.”; |
| --- | --- | --- |

d)

a 9. pont helyébe a következő szöveg lép:

„9.

A Beta vulgaris L., Castanea Mill., Gossypium L. és Mangifera L. vetőmagjai.”;

Beta vulgaris

Castanea

Gossypium

Mangifera

| e) | a 11.b) pont első franciabekezdésében a „Tűlevelűek (Pinales)” szavak helyébe a „Tűlevelűek (Pinopsida)” lép; |
| --- | --- |

e)

a 11.b) pont első franciabekezdésében a „Tűlevelűek (Pinales)” szavak helyébe a „Tűlevelűek (Pinopsida)” lép;

| f) | a 12. pontban a „Tűlevelűek (Pinales)” szavak helyébe a „Tűlevelűek (Pinopsida)” lép. |
| --- | --- |

f)

a 12. pontban a „Tűlevelűek (Pinales)” szavak helyébe a „Tűlevelűek (Pinopsida)” lép.

---

(1)  A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodással és különösen az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv 5. cikkének az említett jegyzőkönyv 2. mellékletével összefüggésben értelmezett (4) bekezdésével összhangban e melléklet alkalmazásában az Egyesült Királyságra való hivatkozásokat úgy kell értelmezni, hogy azok nem foglalják magukban Észak-Írországot.”;

1

(2)  A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodással és különösen az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv 5. cikkének az említett jegyzőkönyv 2. mellékletével összefüggésben értelmezett (4) bekezdésével összhangban e melléklet alkalmazásában az Egyesült Királyságra való hivatkozásokat úgy kell értelmezni, hogy azok nem foglalják magukban Észak-Írországot.”;

2

(3)  A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodással és különösen az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv 5. cikkének az említett jegyzőkönyv 2. mellékletével összefüggésben értelmezett (4) bekezdésével összhangban e melléklet alkalmazásában az Egyesült Királyságra való hivatkozásokat úgy kell értelmezni, hogy azok nem foglalják magukban Észak-Írországot.”;

3

(4)  A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodással és különösen az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv 5. cikkének az említett jegyzőkönyv 2. mellékletével összefüggésben értelmezett (4) bekezdésével összhangban e melléklet alkalmazásában az Egyesült Királyságra való hivatkozásokat úgy kell értelmezni, hogy azok nem foglalják magukban Észak-Írországot.”;

4

---

| 2021.12.22. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 458/284 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.12.22.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 458/284

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/2286 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2021. december 16.)

az integrált mezőgazdasági statisztikákról szóló (EU) 2018/1091 európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében a 2023-as referenciaévre vonatkozóan a változók listája és leírása tekintetében szolgáltatandó adatokról, valamint az 1200/2009/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az integrált mezőgazdasági statisztikákról, valamint az 1166/2008/EK és az 1337/2011/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2018/1091 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2018. július 18.) (1) és különösen annak 5. cikke (4) bekezdésére, valamint 8. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2018/1091 rendelet előírja mind a mezőgazdasági üzemek európai statisztikai keretét, mind a strukturális információk integrálását a termelési módszerekre, a vidékfejlesztési intézkedésekre és az agrár-környezeti tényezőkre vonatkozó adatokkal, valamint az egyéb kapcsolódó információkkal. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2018/1091 rendelet előírja mind a mezőgazdasági üzemek európai statisztikai keretét, mind a strukturális információk integrálását a termelési módszerekre, a vidékfejlesztési intézkedésekre és az agrár-környezeti tényezőkre vonatkozó adatokkal, valamint az egyéb kapcsolódó információkkal.

| (2) | A 2023-as referenciaévre vonatkozóan és az (EU) 2018/1091 rendelet 5. cikkének (4) bekezdése értelmében a Bizottságnak végrehajtási jogi aktust kell elfogadnia, amelyben meghatározza a rendelet alapvető strukturális adatok változóira vonatkozó III. mellékletében felsorolt változók leírását. |
| --- | --- |

(2)

A 2023-as referenciaévre vonatkozóan és az (EU) 2018/1091 rendelet 5. cikkének (4) bekezdése értelmében a Bizottságnak végrehajtási jogi aktust kell elfogadnia, amelyben meghatározza a rendelet alapvető strukturális adatok változóira vonatkozó III. mellékletében felsorolt változók leírását.

| (3) | Az (EU) 2018/1091 rendelet 8. cikkének (1) bekezdése értelmében a Bizottságnak meg kell határoznia a 2023-as referenciaévre a rendelet IV. mellékletében feltüntetett alábbi modulokon belüli témák és részletes témák tekintetében gyűjtendő változók listáját és leírását: „Munkaerő és egyéb jövedelemszerző tevékenység”, „Vidékfejlesztés”, „Öntözés”, „Talajművelési módszerek”, „Gépek és berendezések”, valamint „Gyümölcsös ültetvény”. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2018/1091 rendelet 8. cikkének (1) bekezdése értelmében a Bizottságnak meg kell határoznia a 2023-as referenciaévre a rendelet IV. mellékletében feltüntetett alábbi modulokon belüli témák és részletes témák tekintetében gyűjtendő változók listáját és leírását: „Munkaerő és egyéb jövedelemszerző tevékenység”, „Vidékfejlesztés”, „Öntözés”, „Talajművelési módszerek”, „Gépek és berendezések”, valamint „Gyümölcsös ültetvény”.

| (4) | Az 1200/2009/EK bizottsági rendelet (2) az (EU) 2018/1091 rendelet elfogadása óta elavulttá vált, ezért a jogbiztonság érdekében hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(4)

Az 1200/2009/EK bizottsági rendelet (2) az (EU) 2018/1091 rendelet elfogadása óta elavulttá vált, ezért a jogbiztonság érdekében hatályon kívül kell helyezni.

| (5) | Az e rendeletben szereplő intézkedések összhangban vannak az Európai Statisztikai Rendszer Bizottságának a 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 7. cikkében kifejtett véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben szereplő intézkedések összhangban vannak az Európai Statisztikai Rendszer Bizottságának a 223/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 7. cikkében kifejtett véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Az (EU) 2018/1091 rendelet III. mellékletében felsorolt, az alapvető strukturális adatokkal kapcsolatos változók leírása megfelel e rendelet I. mellékletének.

(2)   Az egyes modulokon belül a témákkal és a részletes témákkal kapcsolatos változók jegyzékét e rendelet II. melléklete tartalmazza.

(3)   Az egyes modulokon belüli témák és részletes témák vonatkozásában a tagállamok által használandó, e rendelet II. mellékletében felsorolt változók leírása megfelel e rendelet III. mellékletének.

2. cikk

Az 1200/2009/EK rendelet hatályát veszti.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. december 16-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 200., 2018.8.7., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 1200/2009/EK rendelete (2009. november 30.) a számosállategység-együtthatók és a jellemzők meghatározása tekintetében a mezőgazdasági üzemek szerkezetére vonatkozó felmérésekről és a mezőgazdasági termelési módszereket vizsgáló felmérésről szóló 1166/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet végrehajtásáról (HL L 329., 2009.12.15., 1. o.).

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 223/2009/EK rendelete (2009. március 11.) az európai statisztikákról és a titoktartási kötelezettség hatálya alá tartozó statisztikai adatoknak az Európai Közösségek Statisztikai Hivatala részére történő továbbításáról szóló 1101/2008/EK, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet, a közösségi statisztikákról szóló 322/97/EK tanácsi rendelet és az Európai Közösségek statisztikai programbizottságának létrehozásáról szóló 89/382/EGK, Euratom tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 87., 2009.3.31., 164. o.).

3

---

I. MELLÉKLET

Az (EU) 2018/1091 rendelet III. mellékletében felsorolt, az alapvető strukturális adatokhoz használandó változók leírása

| I. | ÁLTALÁNOS VÁLTOZÓK |
| --- | --- |

I.

ÁLTALÁNOS VÁLTOZÓK

Felmérési információk

CGNR 001

–

A mezőgazdasági termelőegység azonosítója

A mezőgazdasági termelőegység egyedi azonosítója az adatok továbbítására szolgáló egyedi azonosító szám.

A mezőgazdasági termelőegység elhelyezkedése

A mezőgazdasági termelőegység ott helyezkedik el, ahol a gazdaság a fő mezőgazdasági tevékenységét folytatja.

CGNR 002

–

Földrajzi elhelyezkedés

Az 1 km-es cellákból álló területtartó statisztikai rácscella kód (INSPIRE) egész Európára kiterjedően (1) a gazdaság elhelyezkedésének megfelelően. Ez a kód kizárólag az adatok továbbítására fog szolgálni.

Az adatok terjesztése céljából a táblázatos adatokra vonatkozó, a felfedhetőség elleni védelmet szolgáló szokásos mechanizmusokon túl az 1 km-es rács csak akkor használandó, ha a rácson belül tíznél több mezőgazdasági termelőegység található; ellenkező esetben igény szerint 5 km-es, 10 km-es vagy annál nagyobb rácscellák használandók.

CGNR 003

–

NUTS 3 régió

Annak a(z) (1059/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) szerinti) NUTS 3 (3) régiónak a kódja, amelyben a termelőegység található.

CGNR 004

–

A mezőgazdasági termelőegység azon területei, amelyeket az 1305/2013/EU rendelet alapján hátrányos természeti adottságú területként jelöltek meg

A hátrányos természeti adottságú területekről információkkal kell szolgálni az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 32. cikkének vagy adott esetben a legújabb jogszabályoknak megfelelően.

| K | – | a mezőgazdasági termelőegység hegyvidéki területeken kívüli egyéb, jelentős természeti hátrányokkal rendelkező területen található |
| --- | --- | --- |
| H | – | a mezőgazdasági termelőegység hegyvidéki területen található |
| E | – | a mezőgazdasági termelőegység egyéb, sajátos hátrányokkal rendelkező területen található |
| N | – | a mezőgazdasági termelőegység nem természeti hátrányokkal rendelkező területen található |

K

–

a mezőgazdasági termelőegység hegyvidéki területeken kívüli egyéb, jelentős természeti hátrányokkal rendelkező területen található

H

–

a mezőgazdasági termelőegység hegyvidéki területen található

E

–

a mezőgazdasági termelőegység egyéb, sajátos hátrányokkal rendelkező területen található

N

–

a mezőgazdasági termelőegység nem természeti hátrányokkal rendelkező területen található

A mezőgazdasági termelőegység jogi személyisége

A mezőgazdasági termelőegység jogi személyisége a gazdálkodó jogállásától függ.

A mezőgazdasági termelőegységért a jogi és gazdasági felelősséget az alábbiak viselik:

CGNR 005

–

Természetes személy, aki az egyéni gazdálkodó, amennyiben a mezőgazdasági termelőegység önálló

Olyan önálló természetes személy, aki olyan mezőgazdasági termelőegység egyetlen gazdálkodója, amelyet sem közös irányítás, sem más hasonló viszony nem köt más gazdálkodók mezőgazdasági termelőegységhez.

Az ennek a feltételnek megfelelő mezőgazdasági termelőegységek egyéni gazdálkodók mezőgazdasági termelőegységei.

CGNR 006

–

–

Ha igen, akkor a gazdálkodó egyben a termelőegység irányítója is?

CGNR 007

–

–

–

Ha nem, akkor az irányító a gazdálkodó családtagja-e?

CGNR 008

–

–

–

–

Ha igen, akkor az irányító a gazdálkodó házastársa-e?

CGNR 009

–

Részes tulajdonos, természetes személyek esetén

Természetes személyek, akik más gazdálkodók egyetlen mezőgazdasági termelőegységéhez sem kötődő mezőgazdasági termelőegység egyéni gazdálkodói, és osztoznak a mezőgazdasági termelőegység tulajdonjogán és irányításában.

CGNR 010

–

Kettő vagy több természetes személy, aki(k) partnerek, csoportos mezőgazdasági termelőegység esetében

A csoportos termelőegységek partnerei természetes személyek, akik együttesen tulajdonosai vagy bérlői, vagy más módon közös vezetői egy mezőgazdasági termelőegységnek, vagy saját független üzemeiket irányítják úgy, mintha azok egy termelőegységet alkotnának. Ezt az együttműködést vagy a jogszabályok vagy írásbeli megállapodás szerint kell megvalósítani.

CGNR 011

–

Jogi személy

Olyan jogalany, amely nem természetes személy, de a magánszemélyeket megillető, illetve terhelő jogok és kötelezettségek alanya, például pert indíthat és perelhető (általános jog- és ügyleti képességgel rendelkezik).

CGNR 012

–

–

Ha igen, a mezőgazdasági termelőegység egy vállalatcsoport része?

A vállalatcsoport olyan vállalatok csoportja, amelyeket jogi és/vagy pénzügyi kapcsolatok fűznek össze, és a csoport vezetője irányítja őket.

A vállalkozás jogi egységek olyan legkisebb kombinációja, amely árutermelő és szolgáltató szervezeti egység, és amely döntéshozatalkor bizonyos fokú függetlenséggel bír, különösen felhasznált forrásainak elosztásában. Egy vállalkozás egy vagy több helyszínen egy vagy több tevékenységet végez. Egy vállalkozás csak egyetlen jogi egység lehet.

CGNR 013

–

A mezőgazdasági termelőegység közbirtok részét képezi

Az adatgyűjtés és -rögzítés tekintetében a közbirtoknak számító mezőgazdasági termelőegység olyan gazdálkodó egység, amelynek mezőgazdasági hasznosítású területét közös használati jogok alapján más mezőgazdasági termelőegységek is használják.

CGNR 014

–

A gazdálkodó a mezőgazdasági termelőegység földje vagy állatállománya alapján uniós támogatás kedvezményezettje, és így szerepel az integrált igazgatási és kontrollrendszerben

A gazdálkodó aktív mezőgazdasági termelő az 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 9. cikke vagy adott esetben a legújabb jogszabályok értelmében, és az állami támogatás iránti kérelem elfogadásra került.

CGNR 015

–

A gazdálkodó fiatal mezőgazdasági termelő vagy induló fiatal gazda, aki az elmúlt három évben e célra pénzügyi támogatást kapott a közös agrárpolitika (KAP) keretéből

A pénzügyi támogatás utalhat az 1307/2013/EU rendelet 50. és 51. cikke szerinti közvetlen kifizetésekre vagy az 1305/2013/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdése a) pontja i. alpontjának vagy adott esetben a legújabb jogszabályok értelmében a vidékfejlesztési programok által a vállalkozás beindításához fiatal mezőgazdasági termelők számára nyújtott támogatásra.

A mezőgazdasági termelőegység irányítója

A mezőgazdasági termelőegység irányítója az a természetes személy, aki az érintett mezőgazdasági termelőegység mindennapi működésének körébe tartozó pénzügyi és termelési feladatokért felelős.

Mezőgazdasági munka minden olyan, a mezőgazdasági termelőegységben végzett munka, amely hozzájárul az alábbiak valamelyikéhez:

| i. | az (EU) 2018/1091 rendelet 2. cikkének a) pontjában felsorolt tevékenységek |
| --- | --- |

i.

az (EU) 2018/1091 rendelet 2. cikkének a) pontjában felsorolt tevékenységek

| ii. | a termelőeszközök karbantartása; |
| --- | --- |

ii.

a termelőeszközök karbantartása;

| iii. | az e termelési tevékenységekből közvetlenül származó tevékenységek. |
| --- | --- |

iii.

az e termelési tevékenységekből közvetlenül származó tevékenységek.

A mezőgazdasági termelőegységben mezőgazdasági munkával töltött idő a ténylegesen a mezőgazdasági termelőegység gazdálkodási tevékenységeire fordított munkaidő, a gazdálkodó vagy irányító háztartásában végzett munka kivételével.

Az éves munkaerőegység (ÉME) a teljes munkaidővel egyenértékű foglalkoztatás, azaz az összes ledolgozott óra elosztva az adott országban a teljes munkaidejű állásokban évente átlagosan ledolgozott órák számával.

A teljes munkaidő a munkaszerződésekre irányadó nemzeti rendelkezések által előírt minimális óraszámot jelenti. Ha ezekben nem szerepel az éves munkaórák száma, akkor minimális óraszámnak az 1800 órát kell tekinteni (225 munkanap napi nyolcórás munkavégzés mellett).

CGNR 016

–

Születési év

A mezőgazdasági termelőegység irányítójának születési éve

CGNR 017

–

Nem

A mezőgazdasági termelőegység irányítójának neme:

| F | – | férfi; |
| --- | --- | --- |
| N | – | nő. |

F

–

férfi;

N

–

nő.

CGNR 018

–

A mezőgazdasági termelőegységben végzett mezőgazdasági munka (a házimunkától eltekintve)

A mezőgazdasági termelőegység irányítója által végzett mezőgazdasági munka vonatkozásában az éves munkaerőegység százaléksávja (6).

CGNR 019

–

A mezőgazdasági termelőegység vezetőjeként való besorolás éve

Az az év, amelytől kezdve a mezőgazdasági termelőegység irányítója ezt a feladatot végzi

CGNR 020

–

A termelőegység irányítójának mezőgazdasági képzettsége

A termelőegység irányítójának legmagasabb szintű mezőgazdasági végzettsége:

| PRACT | – | kizárólag gyakorlati mezőgazdasági tapasztalat, ha a termelőegység irányítója egy mezőgazdasági termelőegységben gyakorlati munkával szerzett tapasztalatot; |
| --- | --- | --- |
| BASIC | – | alapszintű mezőgazdasági képzés, ha a termelőegység irányítója bármilyen, általános mezőgazdasági szakiskolában és/vagy bizonyos szakterületre (ideértve a kertészetet, szőlészetet, erdőgazdálkodást, halászatot, állatorvos-tudományt, mezőgazdasági technológiát és más kapcsolódó szakterületeket) szakosodott intézményben szerzett képzettséget; a befejezett mezőgazdasági tanulószerződéses gyakorlati képzés is alapfokú képesítésnek számít; |
| FULL | – | teljeskörű mezőgazdasági képzés, ha a termelőegység irányítója a tankötelezettség teljesítését követően mezőgazdasági főiskolán, egyetemen vagy más felsőfokú oktatási intézményben bármilyen, legalább kétéves folyamatos nappali képzéssel egyenértékű képzés során, a következő szakok valamelyikén szerzett képesítést: mezőgazdaság, kertészet, szőlészet, erdőgazdálkodás, halászat, állatorvos-tudomány, mezőgazdasági technológia vagy egyéb kapcsolódó szakok. |

PRACT

–

kizárólag gyakorlati mezőgazdasági tapasztalat, ha a termelőegység irányítója egy mezőgazdasági termelőegységben gyakorlati munkával szerzett tapasztalatot;

BASIC

–

alapszintű mezőgazdasági képzés, ha a termelőegység irányítója bármilyen, általános mezőgazdasági szakiskolában és/vagy bizonyos szakterületre (ideértve a kertészetet, szőlészetet, erdőgazdálkodást, halászatot, állatorvos-tudományt, mezőgazdasági technológiát és más kapcsolódó szakterületeket) szakosodott intézményben szerzett képzettséget; a befejezett mezőgazdasági tanulószerződéses gyakorlati képzés is alapfokú képesítésnek számít;

FULL

–

teljeskörű mezőgazdasági képzés, ha a termelőegység irányítója a tankötelezettség teljesítését követően mezőgazdasági főiskolán, egyetemen vagy más felsőfokú oktatási intézményben bármilyen, legalább kétéves folyamatos nappali képzéssel egyenértékű képzés során, a következő szakok valamelyikén szerzett képesítést: mezőgazdaság, kertészet, szőlészet, erdőgazdálkodás, halászat, állatorvos-tudomány, mezőgazdasági technológia vagy egyéb kapcsolódó szakok.

CGNR 021

–

A termelőegység irányítója az utóbbi 12 hónapban szakképzésben részesült

Amennyiben a termelőegység irányítója olyan szakképzésben, oktató vagy oktatási intézmény által nyújtott képzési intézkedésben vagy tevékenységben részesült, amelynek elsődleges célja a mezőgazdasági tevékenységekhez vagy közvetlenül a mezőgazdasági termelőegységgel kapcsolatos tevékenységekhez köthető új ismeretek megszerzése vagy a meglévő ismeretek fejlesztése és bővítése.

A mezőgazdasági hasznosítású terület birtokhasználatának típusa (a gazdálkodó tekintetében)

A birtokhasználat típusa a felmérési év referencianapján fennálló helyzettől függ.

CGNR 022

–

Saját földterületen való gazdálkodás

Olyan mezőgazdasági hasznosítású terület (hektár), amely a mezőgazdasági termelőegység művelése alatt áll, és azt a gazdálkodó tulajdonosként, haszonélvezőként, örökhaszonbérlőként vagy más, ezzel egyenértékű birtokhasználat szerint műveli.

CGNR 023

–

Bérelt földterületen való gazdálkodás

Előzetes megállapodás szerint (készpénzben, természetben vagy egyéb szolgáltatás útján) fizetett bérleti díj ellenében, (írásbeli vagy szóbeli) bérleti szerződés alapján a mezőgazdasági termelőegység által bérelt mezőgazdasági hasznosítású terület (hektár). Egy mezőgazdasági hasznosítású terület csak egy mezőgazdasági termelőegységhez tartozhat. Ha egy mezőgazdasági hasznosítású területet a referenciaévben több mezőgazdasági termelőegység is bérelt, rendszerint ahhoz a mezőgazdasági termelőegységhez tartozónak kell tekinteni, amelyhez a felmérés referencianapján kapcsolódik, vagy amely a referenciaév során a leghosszabb ideig használta.

CGNR 024

–

Részes művelés vagy egyéb birtokhasználati módozatok

Mezőgazdasági hasznosítású terület (hektár), amely:

| a) | részes művelés alatt áll, vagyis a föld tulajdonosa és a részes művelő írásbeli vagy szóbeli részes művelési szerződés alapján közösen műveli. A részes művelésű terület (akár gazdasági, akár fizikai) hozamán a két fél megállapodás szerinti arányban osztozik; |
| --- | --- |

a)

részes művelés alatt áll, vagyis a föld tulajdonosa és a részes művelő írásbeli vagy szóbeli részes művelési szerződés alapján közösen műveli. A részes művelésű terület (akár gazdasági, akár fizikai) hozamán a két fél megállapodás szerinti arányban osztozik;

| b) | egyéb, az előző pontok egyike alá sem tartozó birtokviszony alapján kerül megművelésre. |
| --- | --- |

b)

egyéb, az előző pontok egyike alá sem tartozó birtokviszony alapján kerül megművelésre.

CGNR 025

–

Közbirtokként használt mezőgazdasági terület

A mezőgazdasági termelőegység által hasznosított, ám közvetlenül nem hozzá tartozó mezőgazdasági hasznosítású terület (hektárban), amelyre használati jog vonatkozik.

CGNR 026

–

Ökológiai gazdálkodás

A mezőgazdasági termelőegység végez i. a 834/2007/EK tanácsi rendeletben (7), az (EU) 2018/848 európai parlamenti és tanácsi rendeletben (8) vagy adott esetben a legújabb jogszabályokban, és ii. az ökológiai termelésre vonatkozó kapcsolódó nemzeti végrehajtási szabályokban meghatározott bizonyos előírásoknak és szabályoknak megfelelő mezőgazdasági termelési gyakorlatok szerinti termelést.

CGNR 027

–

A mezőgazdasági termelőegység összes mezőgazdasági hasznosítású területe, amelyen ökológiai gazdálkodási módszereket alkalmaznak, és erről a nemzeti vagy európai uniós szabályok szerinti tanúsítvány van

A mezőgazdasági termelőegység mezőgazdasági hasznosítású területének az a hektárban kifejezett hányada, amelyen a termelési módszer teljes mértékben megfelel a gazdasági szintű ökológiai termelési elveknek i. a 834/2007/EK rendeletben, az (EU) 2018/848 rendeletben vagy adott esetben a legújabb jogszabályokban, és ii. az ökológiai termelés tanúsítására vonatkozó kapcsolódó nemzeti végrehajtási szabályokban meghatározottak szerint.

CGNR 028

–

A mezőgazdasági termelőegység összes mezőgazdasági hasznosítású területe, amelyen folyamatban van az ökológiai gazdálkodási módszerekre való áttérés, amelyekről majd a nemzeti vagy európai uniós szabályok szerinti tanúsítvány lesz

A mezőgazdasági termelőegység mezőgazdasági hasznosítású területének az a hektárban kifejezett hányada, amelyen a nem ökológiai termelésről az ökológiai termelésre való áttérés során ökológiai gazdálkodási módszerek alkalmazására kerül sor egy adott időszakban („átállási időszak”) i. a 834/2007/EK rendeletben, az (EU) 2018/848 rendeletben vagy adott esetben a legújabb jogszabályokban, és ii. az ökológiai termelés tanúsítására vonatkozó kapcsolódó nemzeti végrehajtási szabályokban meghatározottak szerint.

CGNR 029

–

Más környezetvédelmi tanúsítási rendszerben való részvétel

A mezőgazdasági termelőegység nemzeti vagy regionális környezetvédelmi tanúsítási rendszerben, például az 1307/2013/EU rendelet 43. cikkének (2) bekezdésében és (3) bekezdésének b) pontjában vagy IX. mellékletében vagy adott esetben a legújabb jogszabályokban említett rendszerekben vesz részt (a KAP környezetbarátabbá válást ösztönző támogatásával egyenértékű jelenlegi tanúsítási rendszerek), és az állami támogatás iránti kérelem elfogadásra került.

| II.   FÖLDTERÜLETRE MEGHATÁROZOTT VÁLTOZÓK
  A mezőgazdasági termelőegység teljes területe a mezőgazdasági hasznosítású területből (szántóterület, állandó gyepterület, állandó kultúrák és konyhakertek) és egyéb földterületekből (nem mezőgazdasági hasznosítású terület, erdős terület és egyéb máshova nem sorolt földterület) áll.
  Minden tétel esetében az adatgyűjtési terület az összterület, amely a parcella vagy parcellák fizikai területére utal, független attól, hogy a gazdasági év során azon vagy azokon csak egyetlen vagy több növény termesztésére került sor. Egynyári növények esetében az összterület a bevetett területnek felel meg; állandó kultúrák esetében az összterület a teljes beültetett terület; másodvetés esetében az összterület az adott évben a parcellában a fő növény által elfoglalt terület; egyidejű termesztés esetén az a terület, ahol a növények termesztésére egyidejűleg sor kerül. Így minden terület csak egyszer kerül felsorolásra.
  A fő növény a legnagyobb gazdasági értékkel bíró növény. Amikor a termelési érték alapján nem határozható meg a fő növény, a fő növény az a növény, amelyet a leghosszabb ideig termesztenek a területen a referenciaévben termesztett összes növény közül.
  A mezőgazdasági hasznosítású terület a mezőgazdasági termelőegység által használt szántóterület, állandó gyepterület, állandó kultúrák és konyhakertek teljes területe, függetlenül a birtokviszony típusától.
  A vetésforgó azt a gyakorlatot jelenti, amely szerint egy adott földterületen a növények előre meghatározott terv vagy sorrend szerint követik egymást az egymás után következő gazdasági években, így nem kerül sor az ugyanazon fajhoz tartozó növények megszakítás nélküli termesztésére ugyanazon a földterületen. A vetésforgóban a növények általában évente váltják egymást, de évelő növényekkel is kialakítható ez a rendszer.
  A szabadföldi termesztést és az üvegházi vagy más járható védőborítás alatti területeket külön kell számba venni.

  A földterületre vonatkozó változók tekintetében a föld használata a felmérési referenciaévre utal. |
| --- |
| CLND 001 | – | Mezőgazdasági hasznosítású terület

  Mezőgazdasági hasznosítású terület (hektár). |
| CLND 002 | – | – | Szántó

  Rendszeresen, általában vetésforgó rendszerben művelt (szántott vagy megmunkált) föld (hektár). |
| CLND 003 | – | – | – | Gabonafélék szemes terménynek (ideértve a vetőmagot is)

  Száraz szemes terménynek betakarított minden gabonaféle, felhasználástól függetlenül (hektár). |
| CLND 004 | – | – | – | – | Közönséges búza és tönköly


  Triticum aestivum L. emend. Fiori et Paol., Triticum spelta L. és Triticum monococcum L. (hektár). |
| CLND 005 | – | – | – | – | Durumbúza


  Triticum durum Desf. (hektár). |
| CLND 006 | – | – | – | – | Rozs és őszi gabonafélék keverékei (kétszeres)

  A rozs (Secale cereale L.) vetési időtől függetlenül, a rozs és egyéb, télen vagy a telet megelőzően elvetett gabonafélék keverékei (kétszeres). |
| CLND 007 | – | – | – | – | Árpa

  Árpa (Hordeum vulgare L.) (hektár). |
| CLND 008 | – | – | – | – | Zab és tavaszi gabonafélék keverékei (kivéve kétszeres)

  Zab (Avena sativa L.) és tavaszi vetésű gabonafélék keverékei, száraz szemes terményként betakarítva, beleértve a vetőmagot is (hektár). |
| CLND 009 | – | – | – | – | Szemeskukorica és szemcsutkazúzalék

  Szemes terményként vetőmagként vagy szemes csutkakeverékként betakarított kukorica (Zea mays L.) (hektár). |
| CLND 010 | – | – | – | – | Tritikálé

  Tritikálé (x Triticosecale Wittmack) (hektár). |
| CLND 011 | – | – | – | – | Cirok

  Cirok (Sorghum bicolor (L.) Conrad Moench vagy Sorghum x sudanense (Piper) Stapf.) (hektár). |
| CLND 012 | – | – | – | – | Egyéb gabonafélék m.n.s. (köles, hajdina, kanárimag stb.)

  Száraz szemes terménynek betakarított, máshova nem sorolt gabonafélék, például köles (Panicum miliaceum L.), hajdina (Fagopyrum esculentum Mill.), kanárimag (Phalaris canariensis L.) és egyéb máshova nem sorolt (m.n.s.) gabonafélék (hektár). |
| CLND 013 | – | – | – | – | Rizs

  Rizs (Oryza sativa L.) (hektár). |
| CLND 014 | – | – | – | Száraz hüvelyesek és fehérjetartalmú növények szemes terménynek (beleértve a vetőmagot, és a gabonafélék és hüvelyesek keverékét)

  Szemes terménynek betakarított száraz hüvelyesek és fehérjetartalmú növények, felhasználástól függetlenül (hektár). |
| CLND 015 | – | – | – | – | Borsó, lóbab és édes csillagfürt

  A borsó minden fajtája (Pisum sativum L. convar. sativum vagy Pisum sativum L. convar. arvense L. vagy convar. speciosum) szárazon betakarítva (hektár), a lóbab minden fajtája (Vicia faba L. (partim)) szárazon betakarítva (hektár), és az édes csillagfürt minden fajtája (Lupinus sp.) száraz szemes takarmánynak betakarítva, beleértve a vetőmagot is (hektár), felhasználástól függetlenül. |
| CLND 016 | – | – | – | Gyökérnövények

  A gyökerükért, gumójukért vagy módosult szárukért termesztett növények (hektár). Nem tartoznak ide a gyökér- és gumós zöldségek, valamint a hagymafélék, mint például a répa, cékla és karórépa. |
| CLND 017 | – | – | – | – | Burgonya (vetőburgonya is)

  Burgonya (Solanum tuberosum L.) (hektár). |
| CLND 018 | – | – | – | – | Cukorrépa (kivéve vetőmag)

  Cukoripari felhasználásra és alkoholgyártás céljából termesztett cukorrépa (Beta vulgaris L.) (hektár). |
| CLND 019 | – | – | – | – | M.n.s. egyéb gyökérnövények

  Elsősorban takarmányozásra használt takarmányrépa (Beta vulgaris L.) és a káposztafélék családjába tartozó növények, függetlenül attól, hogy a gyökeret vagy a szárat takarítják be, és egyéb, főleg gyökereik takarmányozási célú felhasználásért termesztett, máshova nem sorolt növények (hektár). |
| CLND 020 | – | – | – | Ipari növények

  Ipari növények, amelyeket rendszerint nem értékesítenek közvetlen felhasználás céljából, mert a végfelhasználást megelőzően ipari feldolgozáson kell átesniük (hektár). |
| CLND 021 | – | – | – | – | Olajos növények

  Olaj előállítása céljából termesztett, száraz szemes terményként betakarított káposztarepce (Brassica napus L.) és réparepce (Brassica rapa L. var. oleifera (Lam.)), napraforgó (Helianthus annus L.), szója (Glycine max (L.) Merril), lenmag (Linum usitatissimum L.), mustár (Sinapis alba L.), mák (Papaver somniferum L.), sáfrányos szeklice (Carthamus tinctorius L.), szezámmag (Sesamum indicum L.), mandulapalka (Cyperus esculentus L.), földimogyoró (Arachis hypogea L.), olajtök (Cucurbita pepo var. styriaca) és kender (Cannabis sativa L.); a gyapotmag (Gossypium spp.) nem tartozik ide (hektár). |
| CLND 022 | – | – | – | – | – | Káposztarepce és réparepce

  Olaj előállítása céljából termesztett, száraz szemes terményként betakarított és fehérjetartalma miatt termesztett káposztarepce (Brassica napus L.) és réparepce (Brassica rapa L. var. oleifera (Lam.)) (hektár). |
| CLND 023 | – | – | – | – | – | Napraforgó

  Száraz szemes terményként betakarított napraforgó (Helianthus annuus L.) (hektár). |
| CLND 024 | – | – | – | – | – | Szója

  Olajtermelés céljából és fehérjetartalma miatt száraz szemes terményként betakarított szója (Glycine max L. Merril) (hektár). |
| CLND 025 | – | – | – | – | – | Lenmag (olajlen)

  Főként olaj előállítása céljából termesztett, száraz szemes terményként betakarított lenmagfajták (Linum usitatissimum L.) (hektár). |
| CLND 026 | – | – | – | – | – | M.n.s. egyéb olajos magvúak

  Máshova nem sorolt, főleg az olajtartalmuk miatt termesztett, száraz szemes terményként betakarított egyéb növények (kivéve a gyapotmagot) (hektár). |
| CLND 027 | – | – | – | – | Rostnövények

  Rostlen (Linum usitatissimum L), kender (Cannabis sativa L.), gyapot (Gossypium spp.), juta (Corchorus capsularis L.), abaka, más néven manilakender (Musa textilis Née), rostmályva (Hibiscus cannabinus L.) és szizál (Agave sisalana Perrine) (hektár). |
| CLND 028 | – | – | – | – | – | Rostlen

  Főként rostok előállítása céljából termesztett rostlenfajták (Linum usitatissimum L.) (hektár). |
| CLND 029 | – | – | – | – | – | Kender

  Szalmának termesztett kender (Cannabis sativa L.) (hektár). |
| CLND 030 | – | – | – | – | – | Gyapot

  Rostjáért és/vagy olajos magjáért betakarított gyapot (Gossypium spp.) (hektár). |
| CLND 031 | – | – | – | – | – | M.n.s. egyéb rostnövények

  Máshova nem sorolt, főleg rosttartalmuk miatt termesztett egyéb növények, például juta (Corchorus capsularis L.), abaka, más néven manilakender (Musa textilis Née), szizál (Agave sisalana Perrine) és rostmályva (Hibiscus cannabinus L.) (hektár). |
| CLND 032 | – | – | – | – | Dohány

  Leveleiért termesztett dohány (Nicotiana tabacum L.) (hektár). |
| CLND 033 | – | – | – | – | Komló

  Komlótobozért termesztett komló (Humulus lupulus L.) (hektár). |
| CLND 034 | – | – | – | – | Aromanövények, gyógyhatású és fűszernövények

  Gyógyszerészeti célra, parfümgyártás céljából vagy emberi fogyasztásra termesztett aromanövények, gyógyhatású és fűszernövények (hektár). |
| CLND 035 | – | – | – | – | M.n.s. energianövények

  A kizárólag megújuló energia előállításához használt, máshova nem sorolt, szántóföldi termesztésű energianövények (hektár). |
| CLND 036 | – | – | – | – | M.n.s. egyéb ipari növények

  Máshova nem sorolt egyéb ipari növények (hektár). |
| CLND 037 | – | – | – | Takarmánynövények zölden betakarítva

  Minden, főként állati takarmányozásra vagy megújulóenergia-termelésre szánt, zölden betakarított szántóföldi növény, nevezetesen a gabonafélék, fűfélék, hüvelyes vagy ipari növények és egyéb szántóföldi növények zölden betakarítva és/vagy felhasználva (hektár). |
| CLND 038 | – | – | – | – | Időszaki gyep

  A rendes vetésforgó részeként, legeltetésre, szénának vagy silózásra szánt fűfélékkel vagy fűkeverékekkel legalább egy gazdasági éven keresztül, de öt évnél rövidebb ideig bevetett terület (hektár). |
| CLND 039 | – | – | – | – | Zölden betakarított hüvelyesek

  Elsősorban takarmányozásra vagy energia előállítása céljából termesztett és zölden, teljes egészében betakarított hüvelyesek (hektár).
  Idetartozik a túlnyomórészt hüvelyes takarmánynövények (rendszerint > 80 %) és füvek zölden vagy száraz szénaként betakarított keveréke. |
| CLND 040 | – | – | – | – | Silókukorica

  Minden olyan, elsősorban silózásra termesztett kukorica (Zea mays L.), amelyet nem szemes terménynek takarítanak be (teljes cső, növényrészek vagy a teljes növény) (hektár). |
| CLND 041 | – | – | – | – | Egyéb zölden betakarított gabonafélék (kivéve silókukorica)

  Minden takarmányként vagy megújuló energia (biomassza) előállítása céljából termesztett és zölden, teljes egészében betakarított gabonaféle (kivéve a kukoricát) (hektár). |
| CLND 042 | – | – | – | – | M.n.s. egyéb zölden betakarított szántóföldi növények

  Főként állati takarmányozásra szánt és zölden betakarított egyéb egynyári vagy évelő (kevesebb mint 5 év) növények (hektár). A máshova nem sorolt növények maradványai is idetartoznak, amikor a fő vetés kipusztult, de a maradványok még felhasználhatók (takarmányként vagy megújuló energiaforrásként). |
| CLND 043 | – | – | – | Friss zöldségfélék (beleértve a dinnyét) és szamóca

  Minden káposztaféle, leveles és száras zöldség, gyümölcszöldségek, hagymafélék, gyökér- és gumós zöldségek, friss hüvelyesek, egyéb frissen (nem szárítottan) betakarított zöldségek, és más mezőgazdasági és kertészeti növényekkel szántóföldön vetésforgóban termesztett szamóca (hektár). |
| CLND 044 | – | – | – | – | Kertészeti növényekkel vetésforgóban termesztett friss zöldségfélék (ideértve a dinnyét is) és szamóca (árutermelő kertészet)

  Más kertészeti növényekkel szántóföldön vetésforgóban termesztett friss zöldségfélék, dinnye és szamóca (hektár). |
| CLND 045 | – | – | – | – | Szántóföldi növényekkel vetésforgóban termesztett friss zöldségfélék (ideértve a dinnyét is) és szamóca (szabadföldi termesztés)

  Más mezőgazdasági növényekkel szántóföldön vetésforgóban termesztett friss zöldségfélék, dinnyék és szamóca (hektár). |
| CLND 046 | – | – | – | Virágok és dísznövények (a faiskolákat kivéve)

  Minden virág és dísznövény vágott virágként (például rózsa, szegfű, orchidea, kardvirág, krizantém, díszítőlombozat és egyéb vágott termékek), cserepes, ültetett- és balkonvirágként és növényként (például rododendron, azálea, krizantém, begónia, muskátli, nebáncsvirág, egyéb cserepes, ültetett- és balkonnövények), hagymás növényként és egyéb dísznövényként (tulipán, jácint, orchidea, nárcisz és egyéb növények) való értékesítés céljából (hektár). |
| CLND 047 | – | – | – | Vetőmagok és palánták

  Gyökérnövények vetőmagjai (kivéve a burgonyát és az egyéb olyan növényeket, amelyeknél a gyökér vetőmagként is funkcionál), takarmánynövények, fűfélék, ipari növények (kivéve az olajos növényeket), valamint zöldségek és virágok vetőmagjai és palántái (hektár). |
| CLND 048 | – | – | – | M.n.s. egyéb szántóföldi növények

  Máshova nem sorolt egyéb szántóföldi növények (hektár). |
| CLND 049 | – | – | – | Ugar

  Minden olyan szántóterület, amely – tekintet nélkül arra, hogy művelés alatt áll-e vagy sem – a vetésforgó része, vagy jó mezőgazdasági és ökológiai állapotban van tartva (GAEC (9), és amelyen egy teljes gazdasági évig nincs betakarítás (hektár). Az ugar legfőbb jellemzője, hogy rendszerint a gazdasági év teljes időtartamára pihenni hagyják. Az ugar lehet:






  i. | kopár terület növények nélkül; vagy |

II.   FÖLDTERÜLETRE MEGHATÁROZOTT VÁLTOZÓK

A mezőgazdasági termelőegység teljes területe a mezőgazdasági hasznosítású területből (szántóterület, állandó gyepterület, állandó kultúrák és konyhakertek) és egyéb földterületekből (nem mezőgazdasági hasznosítású terület, erdős terület és egyéb máshova nem sorolt földterület) áll.

Minden tétel esetében az adatgyűjtési terület az összterület, amely a parcella vagy parcellák fizikai területére utal, független attól, hogy a gazdasági év során azon vagy azokon csak egyetlen vagy több növény termesztésére került sor. Egynyári növények esetében az összterület a bevetett területnek felel meg; állandó kultúrák esetében az összterület a teljes beültetett terület; másodvetés esetében az összterület az adott évben a parcellában a fő növény által elfoglalt terület; egyidejű termesztés esetén az a terület, ahol a növények termesztésére egyidejűleg sor kerül. Így minden terület csak egyszer kerül felsorolásra.

A fő növény a legnagyobb gazdasági értékkel bíró növény. Amikor a termelési érték alapján nem határozható meg a fő növény, a fő növény az a növény, amelyet a leghosszabb ideig termesztenek a területen a referenciaévben termesztett összes növény közül.

A mezőgazdasági hasznosítású terület a mezőgazdasági termelőegység által használt szántóterület, állandó gyepterület, állandó kultúrák és konyhakertek teljes területe, függetlenül a birtokviszony típusától.

A vetésforgó azt a gyakorlatot jelenti, amely szerint egy adott földterületen a növények előre meghatározott terv vagy sorrend szerint követik egymást az egymás után következő gazdasági években, így nem kerül sor az ugyanazon fajhoz tartozó növények megszakítás nélküli termesztésére ugyanazon a földterületen. A vetésforgóban a növények általában évente váltják egymást, de évelő növényekkel is kialakítható ez a rendszer.

A szabadföldi termesztést és az üvegházi vagy más járható védőborítás alatti területeket külön kell számba venni.

A földterületre vonatkozó változók tekintetében a föld használata a felmérési referenciaévre utal.

CLND 001

–

Mezőgazdasági hasznosítású terület

Mezőgazdasági hasznosítású terület (hektár).

CLND 002

–

–

Szántó

Rendszeresen, általában vetésforgó rendszerben művelt (szántott vagy megmunkált) föld (hektár).

CLND 003

–

–

–

Gabonafélék szemes terménynek (ideértve a vetőmagot is)

Száraz szemes terménynek betakarított minden gabonaféle, felhasználástól függetlenül (hektár).

CLND 004

–

–

–

–

Közönséges búza és tönköly

Triticum aestivum L. emend. Fiori et Paol., Triticum spelta L. és Triticum monococcum L. (hektár).

CLND 005

–

–

–

–

Durumbúza

Triticum durum Desf. (hektár).

CLND 006

–

–

–

–

Rozs és őszi gabonafélék keverékei (kétszeres)

A rozs (Secale cereale L.) vetési időtől függetlenül, a rozs és egyéb, télen vagy a telet megelőzően elvetett gabonafélék keverékei (kétszeres).

CLND 007

–

–

–

–

Árpa

Árpa (Hordeum vulgare L.) (hektár).

CLND 008

–

–

–

–

Zab és tavaszi gabonafélék keverékei (kivéve kétszeres)

Zab (Avena sativa L.) és tavaszi vetésű gabonafélék keverékei, száraz szemes terményként betakarítva, beleértve a vetőmagot is (hektár).

CLND 009

–

–

–

–

Szemeskukorica és szemcsutkazúzalék

Szemes terményként vetőmagként vagy szemes csutkakeverékként betakarított kukorica (Zea mays L.) (hektár).

CLND 010

–

–

–

–

Tritikálé

Tritikálé (x Triticosecale Wittmack) (hektár).

CLND 011

–

–

–

–

Cirok

Cirok (Sorghum bicolor (L.) Conrad Moench vagy Sorghum x sudanense (Piper) Stapf.) (hektár).

CLND 012

–

–

–

–

Egyéb gabonafélék m.n.s. (köles, hajdina, kanárimag stb.)

Száraz szemes terménynek betakarított, máshova nem sorolt gabonafélék, például köles (Panicum miliaceum L.), hajdina (Fagopyrum esculentum Mill.), kanárimag (Phalaris canariensis L.) és egyéb máshova nem sorolt (m.n.s.) gabonafélék (hektár).

CLND 013

–

–

–

–

Rizs

Rizs (Oryza sativa L.) (hektár).

CLND 014

–

–

–

Száraz hüvelyesek és fehérjetartalmú növények szemes terménynek (beleértve a vetőmagot, és a gabonafélék és hüvelyesek keverékét)

Szemes terménynek betakarított száraz hüvelyesek és fehérjetartalmú növények, felhasználástól függetlenül (hektár).

CLND 015

–

–

–

–

Borsó, lóbab és édes csillagfürt

A borsó minden fajtája (Pisum sativum L. convar. sativum vagy Pisum sativum L. convar. arvense L. vagy convar. speciosum) szárazon betakarítva (hektár), a lóbab minden fajtája (Vicia faba L. (partim)) szárazon betakarítva (hektár), és az édes csillagfürt minden fajtája (Lupinus sp.) száraz szemes takarmánynak betakarítva, beleértve a vetőmagot is (hektár), felhasználástól függetlenül.

CLND 016

–

–

–

Gyökérnövények

A gyökerükért, gumójukért vagy módosult szárukért termesztett növények (hektár). Nem tartoznak ide a gyökér- és gumós zöldségek, valamint a hagymafélék, mint például a répa, cékla és karórépa.

CLND 017

–

–

–

–

Burgonya (vetőburgonya is)

Burgonya (Solanum tuberosum L.) (hektár).

CLND 018

–

–

–

–

Cukorrépa (kivéve vetőmag)

Cukoripari felhasználásra és alkoholgyártás céljából termesztett cukorrépa (Beta vulgaris L.) (hektár).

CLND 019

–

–

–

–

M.n.s. egyéb gyökérnövények

Elsősorban takarmányozásra használt takarmányrépa (Beta vulgaris L.) és a káposztafélék családjába tartozó növények, függetlenül attól, hogy a gyökeret vagy a szárat takarítják be, és egyéb, főleg gyökereik takarmányozási célú felhasználásért termesztett, máshova nem sorolt növények (hektár).

CLND 020

–

–

–

Ipari növények

Ipari növények, amelyeket rendszerint nem értékesítenek közvetlen felhasználás céljából, mert a végfelhasználást megelőzően ipari feldolgozáson kell átesniük (hektár).

CLND 021

–

–

–

–

Olajos növények

Olaj előállítása céljából termesztett, száraz szemes terményként betakarított káposztarepce (Brassica napus L.) és réparepce (Brassica rapa L. var. oleifera (Lam.)), napraforgó (Helianthus annus L.), szója (Glycine max (L.) Merril), lenmag (Linum usitatissimum L.), mustár (Sinapis alba L.), mák (Papaver somniferum L.), sáfrányos szeklice (Carthamus tinctorius L.), szezámmag (Sesamum indicum L.), mandulapalka (Cyperus esculentus L.), földimogyoró (Arachis hypogea L.), olajtök (Cucurbita pepo var. styriaca) és kender (Cannabis sativa L.); a gyapotmag (Gossypium spp.) nem tartozik ide (hektár).

CLND 022

–

–

–

–

–

Káposztarepce és réparepce

Olaj előállítása céljából termesztett, száraz szemes terményként betakarított és fehérjetartalma miatt termesztett káposztarepce (Brassica napus L.) és réparepce (Brassica rapa L. var. oleifera (Lam.)) (hektár).

CLND 023

–

–

–

–

–

Napraforgó

Száraz szemes terményként betakarított napraforgó (Helianthus annuus L.) (hektár).

CLND 024

–

–

–

–

–

Szója

Olajtermelés céljából és fehérjetartalma miatt száraz szemes terményként betakarított szója (Glycine max L. Merril) (hektár).

CLND 025

–

–

–

–

–

Lenmag (olajlen)

Főként olaj előállítása céljából termesztett, száraz szemes terményként betakarított lenmagfajták (Linum usitatissimum L.) (hektár).

CLND 026

–

–

–

–

–

M.n.s. egyéb olajos magvúak

Máshova nem sorolt, főleg az olajtartalmuk miatt termesztett, száraz szemes terményként betakarított egyéb növények (kivéve a gyapotmagot) (hektár).

CLND 027

–

–

–

–

Rostnövények

Rostlen (Linum usitatissimum L), kender (Cannabis sativa L.), gyapot (Gossypium spp.), juta (Corchorus capsularis L.), abaka, más néven manilakender (Musa textilis Née), rostmályva (Hibiscus cannabinus L.) és szizál (Agave sisalana Perrine) (hektár).

CLND 028

–

–

–

–

–

Rostlen

Főként rostok előállítása céljából termesztett rostlenfajták (Linum usitatissimum L.) (hektár).

CLND 029

–

–

–

–

–

Kender

Szalmának termesztett kender (Cannabis sativa L.) (hektár).

CLND 030

–

–

–

–

–

Gyapot

Rostjáért és/vagy olajos magjáért betakarított gyapot (Gossypium spp.) (hektár).

CLND 031

–

–

–

–

–

M.n.s. egyéb rostnövények

Máshova nem sorolt, főleg rosttartalmuk miatt termesztett egyéb növények, például juta (Corchorus capsularis L.), abaka, más néven manilakender (Musa textilis Née), szizál (Agave sisalana Perrine) és rostmályva (Hibiscus cannabinus L.) (hektár).

CLND 032

–

–

–

–

Dohány

Leveleiért termesztett dohány (Nicotiana tabacum L.) (hektár).

CLND 033

–

–

–

–

Komló

Komlótobozért termesztett komló (Humulus lupulus L.) (hektár).

CLND 034

–

–

–

–

Aromanövények, gyógyhatású és fűszernövények

Gyógyszerészeti célra, parfümgyártás céljából vagy emberi fogyasztásra termesztett aromanövények, gyógyhatású és fűszernövények (hektár).

CLND 035

–

–

–

–

M.n.s. energianövények

A kizárólag megújuló energia előállításához használt, máshova nem sorolt, szántóföldi termesztésű energianövények (hektár).

CLND 036

–

–

–

–

M.n.s. egyéb ipari növények

Máshova nem sorolt egyéb ipari növények (hektár).

CLND 037

–

–

–

Takarmánynövények zölden betakarítva

Minden, főként állati takarmányozásra vagy megújulóenergia-termelésre szánt, zölden betakarított szántóföldi növény, nevezetesen a gabonafélék, fűfélék, hüvelyes vagy ipari növények és egyéb szántóföldi növények zölden betakarítva és/vagy felhasználva (hektár).

CLND 038

–

–

–

–

Időszaki gyep

A rendes vetésforgó részeként, legeltetésre, szénának vagy silózásra szánt fűfélékkel vagy fűkeverékekkel legalább egy gazdasági éven keresztül, de öt évnél rövidebb ideig bevetett terület (hektár).

CLND 039

–

–

–

–

Zölden betakarított hüvelyesek

Elsősorban takarmányozásra vagy energia előállítása céljából termesztett és zölden, teljes egészében betakarított hüvelyesek (hektár).

Idetartozik a túlnyomórészt hüvelyes takarmánynövények (rendszerint > 80 %) és füvek zölden vagy száraz szénaként betakarított keveréke.

CLND 040

–

–

–

–

Silókukorica

Minden olyan, elsősorban silózásra termesztett kukorica (Zea mays L.), amelyet nem szemes terménynek takarítanak be (teljes cső, növényrészek vagy a teljes növény) (hektár).

CLND 041

–

–

–

–

Egyéb zölden betakarított gabonafélék (kivéve silókukorica)

Minden takarmányként vagy megújuló energia (biomassza) előállítása céljából termesztett és zölden, teljes egészében betakarított gabonaféle (kivéve a kukoricát) (hektár).

CLND 042

–

–

–

–

M.n.s. egyéb zölden betakarított szántóföldi növények

Főként állati takarmányozásra szánt és zölden betakarított egyéb egynyári vagy évelő (kevesebb mint 5 év) növények (hektár). A máshova nem sorolt növények maradványai is idetartoznak, amikor a fő vetés kipusztult, de a maradványok még felhasználhatók (takarmányként vagy megújuló energiaforrásként).

CLND 043

–

–

–

Friss zöldségfélék (beleértve a dinnyét) és szamóca

Minden káposztaféle, leveles és száras zöldség, gyümölcszöldségek, hagymafélék, gyökér- és gumós zöldségek, friss hüvelyesek, egyéb frissen (nem szárítottan) betakarított zöldségek, és más mezőgazdasági és kertészeti növényekkel szántóföldön vetésforgóban termesztett szamóca (hektár).

CLND 044

–

–

–

–

Kertészeti növényekkel vetésforgóban termesztett friss zöldségfélék (ideértve a dinnyét is) és szamóca (árutermelő kertészet)

Más kertészeti növényekkel szántóföldön vetésforgóban termesztett friss zöldségfélék, dinnye és szamóca (hektár).

CLND 045

–

–

–

–

Szántóföldi növényekkel vetésforgóban termesztett friss zöldségfélék (ideértve a dinnyét is) és szamóca (szabadföldi termesztés)

Más mezőgazdasági növényekkel szántóföldön vetésforgóban termesztett friss zöldségfélék, dinnyék és szamóca (hektár).

CLND 046

–

–

–

Virágok és dísznövények (a faiskolákat kivéve)

Minden virág és dísznövény vágott virágként (például rózsa, szegfű, orchidea, kardvirág, krizantém, díszítőlombozat és egyéb vágott termékek), cserepes, ültetett- és balkonvirágként és növényként (például rododendron, azálea, krizantém, begónia, muskátli, nebáncsvirág, egyéb cserepes, ültetett- és balkonnövények), hagymás növényként és egyéb dísznövényként (tulipán, jácint, orchidea, nárcisz és egyéb növények) való értékesítés céljából (hektár).

CLND 047

–

–

–

Vetőmagok és palánták

Gyökérnövények vetőmagjai (kivéve a burgonyát és az egyéb olyan növényeket, amelyeknél a gyökér vetőmagként is funkcionál), takarmánynövények, fűfélék, ipari növények (kivéve az olajos növényeket), valamint zöldségek és virágok vetőmagjai és palántái (hektár).

CLND 048

–

–

–

M.n.s. egyéb szántóföldi növények

Máshova nem sorolt egyéb szántóföldi növények (hektár).

CLND 049

–

–

–

Ugar

Minden olyan szántóterület, amely – tekintet nélkül arra, hogy művelés alatt áll-e vagy sem – a vetésforgó része, vagy jó mezőgazdasági és ökológiai állapotban van tartva (GAEC (9), és amelyen egy teljes gazdasági évig nincs betakarítás (hektár). Az ugar legfőbb jellemzője, hogy rendszerint a gazdasági év teljes időtartamára pihenni hagyják. Az ugar lehet:

i.

kopár terület növények nélkül; vagy

| ii. | spontán természetes növényzetű terület, amely takarmányozás céljára hasznosítható vagy beszántható; vagy |
| --- | --- |

ii.

spontán természetes növényzetű terület, amely takarmányozás céljára hasznosítható vagy beszántható; vagy

| iii. | kizárólag zöldtrágya termesztése céljából bevetett terület (zöld ugar). |
| --- | --- |

iii.

kizárólag zöldtrágya termesztése céljából bevetett terület (zöld ugar).

CLND 050

–

–

Állandó gyepterület

Folyamatosan (több egymást követő, általában legalább öt éve) fűfélék, takarmánynövények vagy energianövények – műveléses (vetés) vagy természetes (maghullatásos szaporodás) úton történő – termesztésére használt, a mezőgazdasági termelőegység vetésforgójában nem szereplő terület (hektár).

A gyepterület legeltethető, illetve silózás vagy széna céljából kaszálható, vagy megújuló energia előállítására használható.

CLND 051

–

–

–

Legelő és rét, kivéve a külterjes legelőt

Állandó legelő jó vagy közepes minőségű talajon, amely általában használható intenzív legeltetés céljára (hektár).

CLND 052

–

–

–

Külterjes legelő

Olyan, általában rossz talajminőségű – például dombos, nagy magasságban fekvő – kis hozamú állandó gyepterület, amelyet általában nem javítanak trágyázással, műveléssel, újravetéssel vagy drénezéssel (hektár). Az ilyen területek rendszerint csak külterjes legeltetéssel hasznosíthatók, és rendszerint nem vagy külterjes módon kaszálják őket, mert nem képesek eltartani nagy állománysűrűségű állatállományt.

CLND 053

–

–

–

A termelésből kivont, támogatásra jogosult állandó gyepterület

Termelésből kivont állandó gyepterület és rét, amelyet az 1307/2013/EU rendeletnek vagy adott esetben a legújabb jogszabályoknak megfelelően olyan állapotban tartanak, hogy az a szokásos mezőgazdasági módszereken és gépeken túlmutató külön előkészítés nélkül alkalmas legyen legeltetésre vagy növénytermesztésre, és pénzügyi támogatásra jogosultak (hektár).

CLND 054

–

–

Állandó kultúrák (a még nem termő és időszakosan felhagyott művelésű ültetvények is idetartoznak, kivéve a csak saját fogyasztási célt szolgáló területeket)

Minden gyümölcsfa, citrusfa, diófa, bogyós ültetvény, szőlőültetvény, olajfa és egyéb, emberi fogyasztásra szánt állandó kultúra (például tea, kávé vagy szentjánoskenyér) és egyéb célra használt állandó kultúra (például faiskolák, karácsonyfának ültetett fák vagy fonásra és szövésre szánt növények, például rattan vagy bambusz) (hektár).

CLND 055

–

–

–

Gyümölcsfélék, bogyós gyümölcsök és héjasok (kivéve citrusfélék, szőlő és szamóca)

Gyümölcsös ültetvények almatermésűekkel, csonthéjas gyümölcsökkel, bogyós gyümölcsökkel, héjasokkal, valamint trópusi és szubtrópusi gyümölcsfajokkal (hektár).

CLND 056

–

–

–

–

Almatermésűek

Gyümölcsös ültetvények almatermésűekkel, például almával (Malus spp.), körtével (Pyrus spp.), birsalmával (Cydonia oblonga Mill.) vagy naspolyával (Mespilus germanica L.) (hektár).

CLND 057

–

–

–

–

Csonthéjasok

Gyümölcsös ültetvények csonthéjasokkal, például őszibarackkal és nektarinnal (Prunus persica (L.) Batch), kajszival (Prunus armeniaca L. és egyéb), cseresznyével és meggyel (Prunus avium L., P. cerasus), szilvával (Prunus domestica L. és egyéb) és egyéb olyan, máshova nem sorolt csonthéjasokkal, mint a kökény (Prunus spinosa L.) vagy a japán naspolya (Eriobotrya japonica (Thunb.) Lindl.) (hektár).

CLND 058

–

–

–

–

Trópusi és szubtrópusi gyümölcsfajok

Minden trópusi és szubtrópusi gyümölcsfaj, például kivi (Actinidia chinensis Planch.), avokádó (Persea americana Mill.) vagy banán (Musa spp.) (hektár).

CLND 059

–

–

–

–

Bogyós gyümölcsök (kivéve szamóca)

Minden termesztett bogyós gyümölcs, például fekete ribiszke (Ribes nigrum L.), vörös ribiszke (Ribes rubrum L.), málna (Rubus idaeus L.) vagy áfonya (Vaccinium corymbosum L.) (hektár).

CLND 060

–

–

–

–

Héjasok

Minden héjas gyümölcsű (hektár): dió, mogyoró, mandula, gesztenye és egyéb diófélék.

CLND 061

–

–

–

Citrusfélék

Citrusfélék (Citrus spp.) (hektár): narancs, apró citrusfélék, citrom, lime, pomelo, grapefruit és egyéb citrusfélék.

CLND 062

–

–

–

Szőlő

Szőlő (Vitis vinifera L.) (hektár).

CLND 063

–

–

–

–

Borszőlő

Általában gyümölcslé, must és/vagy bor előállítása céljából termesztett szőlőfajták (hektár).

CLND 064

–

–

–

–

–

Oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel (OEM) ellátott borok előállítására szánt szőlő

Általában az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel (OEM) ellátott borok előállítására szánt szőlőfajták, amelyek megfelelnek i. az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet  (10)vagy adott esetben a legújabb jogszabályok követelményeinek, ii. a kapcsolódó nemzeti szabályoknak (hektár).

CLND 065

–

–

–

–

–

Oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel (OFJ) ellátott minőségi borok előállítására szánt szőlő

Általában az oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel (OFJ) ellátott borok előállítására szánt szőlőfajták, amelyek megfelelnek i. az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet vagy adott esetben a legújabb jogszabályok követelményeinek, ii. a kapcsolódó nemzeti szabályoknak (hektár).

CLND 066

–

–

–

–

–

Egyéb borszőlő m.n.s. (OEM/OFJ nélküli)

Olyan szőlőfajták, amelyeket rendszerint nem OEM-mel és OFJ-vel ellátott borok előállítása céljából termesztenek (hektár).

CLND 067

–

–

–

–

Csemegeszőlő

Olyan szőlőfajták, amelyeket rendszerint csemegeszőlő előállítására termesztenek (hektár).

CLND 068

–

–

–

–

Mazsolaszőlő

Olyan szőlőfajták, amelyeket rendszerint mazsolaszőlő előállítására termesztenek (hektár).

CLND 069

–

–

–

Olajbogyó

Olajbogyót termő olajfa (Olea europea L.) (hektár).

CLND 070

–

–

–

Faiskolák

Olyan területek, ahol fiatal, fás szárú növényeket nevelnek szabadföldön későbbi átültetés céljából (hektár).

CLND 071

–

–

–

Egyéb állandó kultúrák, az emberi fogyasztásra szánt egyéb ültetvényekkel együtt

Máshova nem sorolt, emberi fogyasztásra szánt egyéb állandó kultúrák és karácsonyfának ültetett fák a mezőgazdasági hasznosítású területen (hektár).

CLND 072

–

–

–

–

Karácsonyfa

A mezőgazdasági hasznosítású területen az erdős területen kívül kereskedelmi célból, karácsonyfának ültetett fák (hektár). Nem tartoznak ide a karácsonyfának ültetett fák már nem karbantartott, az erdős területekhez tartozó ültetvényei.

CLND 073

–

–

Konyhakertek

A gazdálkodó és a háztartása általi saját fogyasztásra szánt, többek között zöldségek, gyökérnövények és állandó kultúrák termesztésére szolgáló, a mezőgazdasági terület többi részétől rendszerint elkülönített területek, amelyek felismerhetően konyhakertek (hektár).

CLND 074

–

A mezőgazdasági termelőegységhez tartozó egyéb területek

Nem használt mezőgazdasági terület (olyan mezőgazdasági terület, amelyet gazdasági, szociális vagy más okból már nem művelnek, és nem része a vetésforgónak), erdővel borított terület, valamint az épületek, gazdasági udvarok, utak, tavak, kőfejtők, terméketlen földek, sziklás területek stb. által elfoglalt egyéb területek (hektár).

CLND 075

–

–

Nem hasznosított mezőgazdasági terület

Olyan korábban mezőgazdasági művelés alatt álló terület, amely a felmérés referenciaévében már nem áll művelés alatt, és nem része a vetésforgónak, azaz mezőgazdasági hasznosítását nem tervezik (hektár).

Az ilyen területet a mezőgazdasági termelőegységben általában rendelkezésre álló erőforrások segítségével újra művelés alá lehet vonni.

CLND 076

–

–

Erdős terület

Fákkal vagy erdei cserjékkel borított terület, beleértve az erdőn belüli vagy kívüli nyárfatelepítéseket és egyéb fatelepítéseket, az erdőterületen lévő és a mezőgazdasági termelőegység saját szükségleteit kielégítő erdészeti faiskolákat, valamint az erdei létesítményeket (erdei utak, faanyagtárolók stb.) (hektár).

CLND 077

–

–

–

Rövid rotációs idejű sarjerdő

Fás szárú növények termesztése céljából fenntartott erdőterület, ahol a rotációs idő legfeljebb 20 év (hektár).

A rotációs idő a fák első vetésétől/ültetésétől a végtermék betakarításáig terjedő időszak, amelyben a betakarítás nem foglalja magában az olyan szokásos ápolási munkákat, mint például a ritkítás.

CLND 078

–

–

Egyéb földterületek (épületek, gazdasági udvarok, utak, tavak és egyéb terméketlen területek)

A mezőgazdasági termelőegység teljes területének minden olyan része, amely nem tartozik sem a mezőgazdasági hasznosítású területhez, sem a nem mezőgazdasági hasznosítású területhez, sem pedig az erdős területekhez, ilyenek például az épületek (kivéve a gombatermesztésre használt épületek), gazdasági udvarok, utak, tavak, kőbányák területe, terméketlen területek vagy sziklás földek.

A mezőgazdasági termelőegységhez tartozó, külön kezelt területek

CLND 079

–

–

Termesztett gomba

Kifejezetten gombatermesztés céljára létesített vagy erre a célra átalakított épületben, valamint föld alatti helyiségben, barlangban és pincében termesztett gomba (hektár).

CLND 080

–

Mezőgazdasági hasznosítású terület üvegház vagy más járható védőborítás alatt

Olyan növények, amelyek tenyészidejük teljes vagy túlnyomó részében üvegházban vagy rögzített, illetve mozgatható, magas védőtakarás (üveg, illetve merev vagy hajlékony műanyag) alatt növekednek (hektár). Ezeket a területeket nem tartalmazhatják a fent említett mutatók (amelyek csak a szabadföldi területekre vonatkoznak).

CLND 081

–

–

Zöldségfélék, dinnye és szamóca, üvegházban, illetve más járható védőborítás alatt

Minden, üvegházban, illetve más járható védőborítás alatt termesztett káposztaféle, leveles és száras zöldség, gyümölcszöldség, hagymaféle, gyökér- és gumós zöldség, friss hüvelyes, egyéb frissen (nem szárítottan) betakarított zöldség és szamóca (hektár).

CLND 082

–

–

Virágok és dísznövények (a faiskolák kivételével), üvegházban, illetve más járható védőborítás alatt

Minden, üvegházban, illetve más járható védőborítás alatt termesztett virág és dísznövény vágott virágként (például rózsa, szegfű, orchidea, kardvirág, krizantém, díszítőlombozat és egyéb vágott termékek), cserepes, ágyás- és balkonvirágként és növényként (például rododendron, azálea, krizantém, begónia, muskátli, nebáncsvirág, illetve egyéb cserepes, ültetett- és balkonnövények), hagymás növényként és egyéb dísznövényként (tulipán, jácint, orchidea, nárcisz és egyéb növények) való értékesítés céljából.

CLND 083

–

–

Egyéb szántóföldi növények üvegházban, illetve más járható védőborítás alatt

Máshova nem sorolt, üvegházban, illetve más járható védőborítás alatt termesztett egyéb szántóföldi növények (hektár).

CLND 084

–

–

Állandó kultúrák üvegházban, illetve más járható védőborítás alatt

Állandó kultúrák üvegházban, illetve más járható védőborítás alatt (hektár).

CLND 085

–

–

M.n.s. egyéb mezőgazdasági hasznosítású terület üvegházban, illetve más járható védőborítás alatt

Máshova nem sorolt, üvegházban, illetve más járható védőborítás alatt található mezőgazdasági hasznosítású terület (hektár).

Ökológiai gazdálkodás

A mezőgazdasági termelőegység olyan földterülete, amelyen ökológiai gazdálkodást folytatnak i. a 834/2007/EK rendeletben, az (EU) 2018/848 rendeletben vagy adott esetben a legújabb jogszabályokban, ii. az ökológiai termelésre vonatkozó kapcsolódó nemzeti végrehajtási szabályokban meghatározott előírások és szabályok szerint, beleértve az átállási időszakot is.

A növények fogalommeghatározása az alapvető adatokra vonatkozó II. szakaszban (FÖLDTERÜLETRE MEGHATÁROZOTT VÁLTOZÓK) található.

CLND 086

–

Ökológiai gazdálkodású, szabadföldi mezőgazdasági hasznosítású terület (a konyhakertek kivételével)

CLND 087

–

–

Ökológiai gazdálkodású, szabadföldi szántóterület

CLND 088

–

–

–

Ökológiai gazdálkodásból származó gabonafélék szemes terménynek (vetőmag is), szabadföldi

CLND 089

–

–

–

–

Ökológiai gazdálkodásból származó közönséges búza és tönköly, szabadföldi

CLND 090

–

–

–

–

Ökológiai gazdálkodásból származó durumbúza, szabadföldi

CLND 091

–

–

–

Ökológiai gazdálkodásból származó száraz hüvelyesek és fehérjenövények szemes terménynek (beleértve a vetőmagokat, valamint gabonafélék és hüvelyesek keverékeit), szabadföldi

CLND 092

–

–

–

Ökológiai gazdálkodásból származó gyökérnövények, szabadföldi

CLND 093

–

–

–

–

Ökológiai gazdálkodásból származó burgonya (vetőburgonya is), szabadföldi

CLND 094

–

–

–

–

Ökológiai gazdálkodásból származó cukorrépa (kivéve vetőmag), szabadföldi

CLND 095

–

–

–

Ökológiai gazdálkodásból származó ipari növények, szabadföldi

CLND 096

–

–

–

–

Ökológiai gazdálkodásból származó olajos növények, szabadföldi

CLND 097

–

–

–

–

–

Ökológiai gazdálkodásból származó szója, szabadföldi

CLND 098

–

–

–

Ökológiai gazdálkodásból származó takarmánynövények zölden betakarítva, szabadföldi szántóterületről

CLND 099

–

–

–

–

Ökológiai gazdálkodású, szabadföldi időszaki gyep és legelő

CLND 100

–

–

–

–

Ökológiai gazdálkodásból származó, zölden betakarított hüvelyesek, szabadföldi

CLND 101

–

–

–

Ökológiai gazdálkodásból származó friss zöldségfélék (beleértve a dinnyét) és szamóca, szabadföldi

CLND 102

–

–

–

Ökológiai gazdálkodásból származó vetőmagok és palánták, szabadföldi

CLND 103

–

–

Ökológiai gazdálkodású, szabadföldi állandó gyepterület

CLND 104

–

–

–

Ökológiai gazdálkodású, szabadföldi legelő és rét, kivéve a külterjes legelőt

CLND 105

–

–

–

Ökológiai gazdálkodású, szabadföldi külterjes legelő

CLND 106

–

–

Ökológiai gazdálkodású, szabadföldi állandó kultúrák (még nem termő és ideiglenesen felhagyott művelésű ültetvények is idetartoznak, kivéve a csak saját fogyasztásra szánt termések területét)

CLND 107

–

–

–

Ökológiai gazdálkodásból származó gyümölcsfélék, bogyós gyümölcsök és héjasok (kivéve citrusfélék, szőlő és szamóca), szabadföldi

CLND 108

–

–

–

Ökológiai gazdálkodásból származó citrusfélék, szabadföldi

CLND 109

–

–

–

Ökológiai gazdálkodásból származó borszőlő, szabadföldi

CLND 110

–

–

–

Ökológiai gazdálkodásból származó olajbogyó, szabadföldi

CLND 111

–

Ökológiai gazdálkodásból származó, szabadföldi zöldségfélék, ideértve a dinnyét és a szamócát is üvegházban, illetve más járható védőborítás alatt

Öntözés megművelt szabadföldi területen

CLND 112

–

Összes öntözhető terület

Az a maximális nagyságú mezőgazdasági hasznosítású terület, amely a referenciaévben a mezőgazdasági termelőegységben általában rendelkezésre álló berendezésekkel és vízmennyiséggel öntözhető.

| III.   ÁLLATÁLLOMÁNYRA VONATKOZÓ VÁLTOZÓK

  Az állatok nem tartoznak szükségszerűen a gazdálkodó tulajdonába. Ezeket az állatokat tarthatják a mezőgazdasági mezőgazdasági termelőegység területén (a mezőgazdasági hasznosítású területeken, illetve a mezőgazdasági termelőegység által használt állattartó épületekben), vagy a mezőgazdasági mezőgazdasági termelőegységen kívül (közös legelőn vagy vándoroltatás keretében stb.).


  Az állatállományra vonatkozó változók tekintetében az egyes tagállamoknak kell meghatározniuk egy közös referencianapot a referenciaéven belül. |
| --- |
| | | Szarvasmarhafélék


  Szarvasmarha (Bos taurus L.) és vízibivaly (Bubalus bubalis L.), beleértve a hibrideket, például a beefalót. |
| CLVS 001 | – | – | 1 évesnél fiatalabb szarvasmarha

  1 évesnél fiatalabb hímivarú és nőivarú szarvasmarha (darab). |
| CLVS 002 | – | – | 1 és 2 év közötti életkorú szarvasmarha

  Legalább 1 éves és 2 évesnél fiatalabb szarvasmarha (darab). |
| CLVS 003 | – | – | – | 1 és 2 év közötti életkorú hímivarú szarvasmarha

  Legalább 1 éves és 2 évesnél fiatalabb hímivarú szarvasmarha (darab). |
| CLVS 004 | – | – | – | 1 és 2 év közötti életkorú üsző

  1 és 2 év közötti életkorú nőivarú szarvasmarha (darab). |
| | | | Legalább kétéves szarvasmarha |
| CLVS 005 | – | – | – | Legalább kétéves hímivarú szarvasmarha

  Legalább kétéves és annál idősebb hímivarú szarvasmarha (darab). |
| CLVS 006 | – | – | – | Legalább kétéves nőivarú szarvasmarha

  Legalább kétéves és annál idősebb nőivarú szarvasmarha (darab). |
| CLVS 007 | – | – | – | – | Kétéves és idősebb üsző

  Kétéves és annál idősebb nőivarú szarvasmarha, amely még nem ellett (darab). |
| CLVS 008 | – | – | – | – | Tehén

  Nőivarú szarvasmarha (jellemzően kétéves és annál idősebb), amely már ellett (darab). |
| CLVS 009 | – | – | – | – | – | Tejhasznú tehén

  Olyan nőivarú szarvasmarhák, amelyek már ellettek (a kétévesnél fiatalabbakat is beleértve), és amelyeket fajtájuk vagy különleges tulajdonságaik alapján kizárólag vagy elsősorban azért tartanak, hogy emberi fogyasztásra vagy tejtermékké való feldolgozásra tejet termeljenek (darab). |
| CLVS 010 | – | – | – | – | – | Nem tejhasznú tehén

  Olyan nőivarú szarvasmarhák, amelyek már ellettek (a kétévesnél fiatalabbakat is beleértve), és amelyeket fajtájuk vagy különleges tulajdonságaik alapján kizárólag vagy elsősorban borjaikért tartanak, tejüket pedig nem szánják emberi fogyasztásra vagy tejtermékké való feldolgozásra (darab). |
| CLVS 011 | – | – | – | – | – | Bivalytehén

  Olyan bivalytehenek (a Bubalus bubalis L. faj nőivarú bivalytehenei), amelyek már ellettek (beleértve a 2 évesnél fiatalabb bivalyteheneket) (darab). |
| | Juh és kecske |
| CLVS 012 | – | Juh (mindenféle korú)

  Az Ovis aries L. fajba tartozó háziállatok (darab). |
| CLVS 013 | – | – | Anyajuh

  Anyajuhok és fedeztetett jerkék a tejtermelésre/hústermelésre vonatkozó képességtől függetlenül (darab). |
| CLVS 014 | – | – | Egyéb juh

  Az anyajuhokon kívül minden egyéb juh (darab). |
| CLVS 015 | – | Kecske (mindenféle korú)

  A Capra aegagrus hircus L. alfajba tartozó háziállatok (darab). |
| CLVS 016 | – | – | Anyakecske

  Olyan nőivarú kecskék, amelyek már egyszer ellettek, valamint pároztatott kecskék. |
| CLVS 017 | – | – | Egyéb kecske

  Az anyakecskéken kívül minden egyéb kecske (darab). |
| | | Sertés


  A Sus scrofa domesticus Erxleben fajba tartozó háziállatok. |
| CLVS 018 | – | – | 20 kilogrammnál kisebb élősúlyú malac

  20 kilogrammnál kisebb élősúlyú malac (darab). |
| CLVS 019 | – | – | Legalább 50 kg-os tenyészkoca

  50 kilogrammos vagy ennél nagyobb súlyú, tenyésztésre szánt nőivarú sertés, függetlenül attól, hogy már ellett-e (darab). |
| CLVS 020 | – | – | Egyéb sertés

  Máshova nem sorolt sertés (darab). |
| | | Baromfi


  Háziasított tyúk és csirke (Gallus gallus L.), pulykafajok (Meleagris spp.), récefajok (Anas spp. és Cairina moschata L.), ludak (Anser anser domesticus L.), struccok (Struthio camelus L.) és máshova nem sorolt egyéb szárnyasok, például fürjfajok (Coturnix spp.), fácánfajok (Phasianus spp.), gyöngytyúk- (Numida meleagris domestica L.) és galambfajok (Columbinae spp.). Ugyanakkor nem tartoznak ide a vadászati célokra, illetve nem hús-/tojástermelés céljából fogságban tenyésztett madarak. |
| CLVS 021 | – | – | Brojlercsirke

  A Gallus gallus L. fajba tartozó, hústermelés céljából tartott háziállat (darab). |
| CLVS 022 | – | – | Tojótyúk

  A Gallus gallus L. fajba tartozó, tojásrakásra érett, tojástermelés céljából tartott háziállat (darab). |
| CLVS 023 | – | Egyéb baromfi

  A brojlercsirkénél vagy a tojótyúknál nem említett baromfi (darab). A csirke nem tartozik ide. |
| CLVS 024 | – | – | Pulyka

  A Meleagris nembe tartozó háziállat (darab). |
| CLVS 025 | – | – | Kacsa

  Az Anas nembe és a Cairina moschata L. fajba tartozó háziállat (darab). |
| CLVS 026 | – | – | Lúd

  Az Anser anser domesticus L. fajba tartozó háziállat (darab). |
| CLVS 027 | – | – | Strucc

  Strucc (Struthio camelus L.) (darab). |
| CLVS 028 | – | – | Máshova nem sorolt (M.n.s) egyéb baromfi

  Máshova nem sorolt egyéb baromfi (darab). |
| | | Nyúl


  Az Oryctolagus nembe tartozó háziállat. |
| CLVS 029 | – | – | Nyúl, nőivarú tenyészállat

  Olyan, hústermelés céljából tartott nőivarú nyúl (Oryctolagus fajok), amely legalább egyszer ellett (darab). |
| CLVS 030 | – | Méhek

  A méztermelés céljából tartott méhek (Apis mellifera L.) által elfoglalt kaptárok száma. |
| CLVS 031 | – | Szarvas

  Hústermelés céljából tartott állat, például gímszarvas (Cervus elaphus L.), szikaszarvas (Cervus nippon Temminck), rénszarvas (Rangifer tarandus L.) vagy dámszarvas (Dama dama L.). |
| CLVS 032 | – | Prémes állatok

  Prémek előállítása céljából tartott állatok, például nyérc (Neovison vison Schreber), közönséges görény (Mustela putorius L.), róka (Vulpes spp. és egyéb), nyestkutyafajok (Nyctereutes spp.) vagy csincsillafajok (Chinchilla spp.). |
| CLVS 033 | – | M.n.s. állatállomány

  Az ebben a szakaszban máshova nem sorolt állatállomány. |
| Az állattenyésztés esetében alkalmazott ökológiai gazdálkodási módszerek


  A mezőgazdasági mezőgazdasági termelőegység i. a 834/2007/EK rendeletben, az (EU) 2018/848 rendeletben vagy adott esetben a legújabb jogszabályokban, és ii. az ökológiai termelésre vonatkozó kapcsolódó nemzeti végrehajtási szabályokban meghatározott bizonyos előírásoknak és szabályoknak megfelelve tart állatokat, beleértve az átállási időszakot is.


  Az állatok fogalommeghatározása az alapvető adatokra vonatkozó III. szakaszban (ÁLLATÁLLOMÁNYRA VONATKOZÓ VÁLTOZÓK) található. |
| CLVS 034 | – | Ökológiai gazdálkodásból származó szarvasmarha-állomány

  Ökológiai gazdálkodásból származó szarvasmarha (darab). |
| CLVS 035 | – | – | – | – | – | Ökológiai gazdálkodásból származó tejhasznú tehén

  Ökológiai gazdálkodásból származó tejhasznú tehén (darab). |
| CLVS 036 | – | – | – | – | – | Ökológiai gazdálkodásból származó nem tejhasznú tehén

  Ökológiai gazdálkodásból származó nem tejhasznú tehén (darab). |
| CLVS 037 | – | – | – | – | – | Ökológiai gazdálkodásból származó bivalytehén

  Ökológiai gazdálkodásból származó bivalytehén. |
| CLVS 038 | – | Ökológiai gazdálkodásból származó juh (mindenféle korú)

  Ökológiai gazdálkodásból származó juh (darab). |
| CLVS 039 | – | Ökológiai gazdálkodásból származó kecske (mindenféle korú)

  Ökológiai gazdálkodásból származó kecske (darab). |
| CLVS 040 | – | Ökológiai gazdálkodásból származó sertés

  Ökológiai gazdálkodásból származó sertés (darab). |
| CLVS 041 | – | Ökológiai gazdálkodásból származó baromfi

  Ökológiai gazdálkodásból származó baromfi (darab). |
| CLVS 042 | – | – | Ökológiai gazdálkodásból származó brojlercsirke

  Ökológiai gazdálkodásból származó brojlercsirke (darab). |
| CLVS 043 | – | – | Ökológiai gazdálkodásból származó tojótyúk

  Ökológiai gazdálkodásból származó tojótyúk (darab). |

III.   ÁLLATÁLLOMÁNYRA VONATKOZÓ VÁLTOZÓK

Az állatok nem tartoznak szükségszerűen a gazdálkodó tulajdonába. Ezeket az állatokat tarthatják a mezőgazdasági mezőgazdasági termelőegység területén (a mezőgazdasági hasznosítású területeken, illetve a mezőgazdasági termelőegység által használt állattartó épületekben), vagy a mezőgazdasági mezőgazdasági termelőegységen kívül (közös legelőn vagy vándoroltatás keretében stb.).

Az állatállományra vonatkozó változók tekintetében az egyes tagállamoknak kell meghatározniuk egy közös referencianapot a referenciaéven belül.

Szarvasmarhafélék

Szarvasmarha (Bos taurus L.) és vízibivaly (Bubalus bubalis L.), beleértve a hibrideket, például a beefalót.

CLVS 001

–

–

1 évesnél fiatalabb szarvasmarha

1 évesnél fiatalabb hímivarú és nőivarú szarvasmarha (darab).

CLVS 002

–

–

1 és 2 év közötti életkorú szarvasmarha

Legalább 1 éves és 2 évesnél fiatalabb szarvasmarha (darab).

CLVS 003

–

–

–

1 és 2 év közötti életkorú hímivarú szarvasmarha

Legalább 1 éves és 2 évesnél fiatalabb hímivarú szarvasmarha (darab).

CLVS 004

–

–

–

1 és 2 év közötti életkorú üsző

1 és 2 év közötti életkorú nőivarú szarvasmarha (darab).

Legalább kétéves szarvasmarha

CLVS 005

–

–

–

Legalább kétéves hímivarú szarvasmarha

Legalább kétéves és annál idősebb hímivarú szarvasmarha (darab).

CLVS 006

–

–

–

Legalább kétéves nőivarú szarvasmarha

Legalább kétéves és annál idősebb nőivarú szarvasmarha (darab).

CLVS 007

–

–

–

–

Kétéves és idősebb üsző

Kétéves és annál idősebb nőivarú szarvasmarha, amely még nem ellett (darab).

CLVS 008

–

–

–

–

Tehén

Nőivarú szarvasmarha (jellemzően kétéves és annál idősebb), amely már ellett (darab).

CLVS 009

–

–

–

–

–

Tejhasznú tehén

Olyan nőivarú szarvasmarhák, amelyek már ellettek (a kétévesnél fiatalabbakat is beleértve), és amelyeket fajtájuk vagy különleges tulajdonságaik alapján kizárólag vagy elsősorban azért tartanak, hogy emberi fogyasztásra vagy tejtermékké való feldolgozásra tejet termeljenek (darab).

CLVS 010

–

–

–

–

–

Nem tejhasznú tehén

Olyan nőivarú szarvasmarhák, amelyek már ellettek (a kétévesnél fiatalabbakat is beleértve), és amelyeket fajtájuk vagy különleges tulajdonságaik alapján kizárólag vagy elsősorban borjaikért tartanak, tejüket pedig nem szánják emberi fogyasztásra vagy tejtermékké való feldolgozásra (darab).

CLVS 011

–

–

–

–

–

Bivalytehén

Olyan bivalytehenek (a Bubalus bubalis L. faj nőivarú bivalytehenei), amelyek már ellettek (beleértve a 2 évesnél fiatalabb bivalyteheneket) (darab).

Juh és kecske

CLVS 012

–

Juh (mindenféle korú)

Az Ovis aries L. fajba tartozó háziállatok (darab).

CLVS 013

–

–

Anyajuh

Anyajuhok és fedeztetett jerkék a tejtermelésre/hústermelésre vonatkozó képességtől függetlenül (darab).

CLVS 014

–

–

Egyéb juh

Az anyajuhokon kívül minden egyéb juh (darab).

CLVS 015

–

Kecske (mindenféle korú)

A Capra aegagrus hircus L. alfajba tartozó háziállatok (darab).

CLVS 016

–

–

Anyakecske

Olyan nőivarú kecskék, amelyek már egyszer ellettek, valamint pároztatott kecskék.

CLVS 017

–

–

Egyéb kecske

Az anyakecskéken kívül minden egyéb kecske (darab).

Sertés

A Sus scrofa domesticus Erxleben fajba tartozó háziállatok.

CLVS 018

–

–

20 kilogrammnál kisebb élősúlyú malac

20 kilogrammnál kisebb élősúlyú malac (darab).

CLVS 019

–

–

Legalább 50 kg-os tenyészkoca

50 kilogrammos vagy ennél nagyobb súlyú, tenyésztésre szánt nőivarú sertés, függetlenül attól, hogy már ellett-e (darab).

CLVS 020

–

–

Egyéb sertés

Máshova nem sorolt sertés (darab).

Baromfi

Háziasított tyúk és csirke (Gallus gallus L.), pulykafajok (Meleagris spp.), récefajok (Anas spp. és Cairina moschata L.), ludak (Anser anser domesticus L.), struccok (Struthio camelus L.) és máshova nem sorolt egyéb szárnyasok, például fürjfajok (Coturnix spp.), fácánfajok (Phasianus spp.), gyöngytyúk- (Numida meleagris domestica L.) és galambfajok (Columbinae spp.). Ugyanakkor nem tartoznak ide a vadászati célokra, illetve nem hús-/tojástermelés céljából fogságban tenyésztett madarak.

CLVS 021

–

–

Brojlercsirke

A Gallus gallus L. fajba tartozó, hústermelés céljából tartott háziállat (darab).

CLVS 022

–

–

Tojótyúk

A Gallus gallus L. fajba tartozó, tojásrakásra érett, tojástermelés céljából tartott háziállat (darab).

CLVS 023

–

Egyéb baromfi

A brojlercsirkénél vagy a tojótyúknál nem említett baromfi (darab). A csirke nem tartozik ide.

CLVS 024

–

–

Pulyka

A Meleagris nembe tartozó háziállat (darab).

CLVS 025

–

–

Kacsa

Az Anas nembe és a Cairina moschata L. fajba tartozó háziállat (darab).

CLVS 026

–

–

Lúd

Az Anser anser domesticus L. fajba tartozó háziállat (darab).

CLVS 027

–

–

Strucc

Strucc (Struthio camelus L.) (darab).

CLVS 028

–

–

Máshova nem sorolt (M.n.s) egyéb baromfi

Máshova nem sorolt egyéb baromfi (darab).

Nyúl

Az Oryctolagus nembe tartozó háziállat.

CLVS 029

–

–

Nyúl, nőivarú tenyészállat

Olyan, hústermelés céljából tartott nőivarú nyúl (Oryctolagus fajok), amely legalább egyszer ellett (darab).

CLVS 030

–

Méhek

A méztermelés céljából tartott méhek (Apis mellifera L.) által elfoglalt kaptárok száma.

CLVS 031

–

Szarvas

Hústermelés céljából tartott állat, például gímszarvas (Cervus elaphus L.), szikaszarvas (Cervus nippon Temminck), rénszarvas (Rangifer tarandus L.) vagy dámszarvas (Dama dama L.).

CLVS 032

–

Prémes állatok

Prémek előállítása céljából tartott állatok, például nyérc (Neovison vison Schreber), közönséges görény (Mustela putorius L.), róka (Vulpes spp. és egyéb), nyestkutyafajok (Nyctereutes spp.) vagy csincsillafajok (Chinchilla spp.).

CLVS 033

–

M.n.s. állatállomány

Az ebben a szakaszban máshova nem sorolt állatállomány.

Az állattenyésztés esetében alkalmazott ökológiai gazdálkodási módszerek

A mezőgazdasági mezőgazdasági termelőegység i. a 834/2007/EK rendeletben, az (EU) 2018/848 rendeletben vagy adott esetben a legújabb jogszabályokban, és ii. az ökológiai termelésre vonatkozó kapcsolódó nemzeti végrehajtási szabályokban meghatározott bizonyos előírásoknak és szabályoknak megfelelve tart állatokat, beleértve az átállási időszakot is.

Az állatok fogalommeghatározása az alapvető adatokra vonatkozó III. szakaszban (ÁLLATÁLLOMÁNYRA VONATKOZÓ VÁLTOZÓK) található.

CLVS 034

–

Ökológiai gazdálkodásból származó szarvasmarha-állomány

Ökológiai gazdálkodásból származó szarvasmarha (darab).

CLVS 035

–

–

–

–

–

Ökológiai gazdálkodásból származó tejhasznú tehén

Ökológiai gazdálkodásból származó tejhasznú tehén (darab).

CLVS 036

–

–

–

–

–

Ökológiai gazdálkodásból származó nem tejhasznú tehén

Ökológiai gazdálkodásból származó nem tejhasznú tehén (darab).

CLVS 037

–

–

–

–

–

Ökológiai gazdálkodásból származó bivalytehén

Ökológiai gazdálkodásból származó bivalytehén.

CLVS 038

–

Ökológiai gazdálkodásból származó juh (mindenféle korú)

Ökológiai gazdálkodásból származó juh (darab).

CLVS 039

–

Ökológiai gazdálkodásból származó kecske (mindenféle korú)

Ökológiai gazdálkodásból származó kecske (darab).

CLVS 040

–

Ökológiai gazdálkodásból származó sertés

Ökológiai gazdálkodásból származó sertés (darab).

CLVS 041

–

Ökológiai gazdálkodásból származó baromfi

Ökológiai gazdálkodásból származó baromfi (darab).

CLVS 042

–

–

Ökológiai gazdálkodásból származó brojlercsirke

Ökológiai gazdálkodásból származó brojlercsirke (darab).

CLVS 043

–

–

Ökológiai gazdálkodásból származó tojótyúk

Ökológiai gazdálkodásból származó tojótyúk (darab).

---

(1)  A 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv téradatkészletek és -szolgáltatások interoperabilitására vonatkozó rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 1089/2010/EU bizottsági rendelet (2010. november 23.) II. melléklete (HL L 323., 2010.12.8., 11. o.).

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1059/2003/EK Rendelete (2003. május 26.) a statisztikai célú területi egységek nómenklatúrájának (NUTS) létrehozásáról (HL L 154., 2003.6.21., 1. o.).

(3)  NUTS: A statisztikai célú területi egységek nómenklatúrája.

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1305/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról és az 1698/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 487. o.).

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 1307/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a 637/2008/EK és a 73/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 608. o.).

(6)  Az éves munkaerőegység (ÉME) 2. százaléksávja: (> 0–< 25), (≥ 25–< 50), (≥ 50–< 75), (≥ 75–< 100), (100).

(7)  A Tanács 834/2007/EK rendelete (2007. június 28.) az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről és a 2092/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 189., 2007.7.20., 1. o.).

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/848 rendelete (2018. május 30.) az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek jelöléséről, valamint a 834/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 150., 2018.6.14., 1. o.).

(9)  A közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 347., 2013.12.20., 549. o.) 94. cikke és II. melléklete.

(10)  A Bizottság (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló rendelete (2018. október 17.) az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a borágazati eredetmegjelölésekre, földrajzi jelzésekre és hagyományos kifejezésekre vonatkozó oltalom iránti kérelmek, a kifogásolási eljárás, a használatra vonatkozó korlátozások, a termékleírások módosítása, az oltalom törlése, valamint a címkézés és a kiszerelés tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 9., 2019.1.11., 2. o.).

---

II. MELLÉKLET

A változók modulonkénti listája

1. MODUL.   MUNKAERŐ ÉS EGYÉB JÖVEDELEMSZERZŐ TEVÉKENYSÉG

| Változók | Mértékegység/Kategória |
| --- | --- |
| Téma: a gazdaság irányítása | |
| | Részletes téma: a gazdálkodó és a nemek közötti egyensúly | |
| MLFO 001 | – | A gazdálkodó neme | férfi/nő |
| MLFO 002 | – | Születési év | Év |
| | Részletes téma: munkaerő-ráfordítás | |
| MLFO 003 | – | A gazdálkodó által a mezőgazdasági termelőegységben végzett mezőgazdasági munka | az ÉME 1. százaléksávja (1) |
| | Részletes téma: munkavédelmi intézkedések, többek között a gazdaság munkavédelmi terve | |
| MLFO 004 | – | A gazdaság munkavédelmi terve | igen/nem |
| Téma: családi munkaerő | |
| | Részletes téma: munkaerő-ráfordítás, a gazdálkodásban részt vevők száma és a nemek közötti egyensúly | |
| MLFO 005 | – | Mezőgazdasági munkát végző férfi családtagok | személyek száma az ÉME 2. százaléksávja szerint (2) |
| MLFO 006 | – | Mezőgazdasági munkát végző női családtagok | személyek száma az ÉME 2. százaléksávja szerint  (2) |
| Téma: nem családi munkaerő | |
| | Részletes téma: munkaerő-ráfordítás, alkalmazottak száma és a nemek közötti egyensúly | |
| | | A mezőgazdasági termelőegységben rendszeresen dolgozó nem családtagok | |
| MLFO 007 | – | – | A gazdaságban rendszeresen dolgozó nem családi férfi munkaerő | személyek száma az ÉME 2. százaléksávja szerint  (2) |
| MLFO 008 | – | – | A gazdaságban rendszeresen dolgozó nem családi női munkaerő | személyek száma az ÉME 2. százaléksávja szerint  (2) |
| | Részletes téma: a gazdaság által alkalmazott nem rendszeres munkaerő | |
| MLFO 009 | – | Nem rendszeresen alkalmazott, nem családi munkaerő: férfi és nő | teljes munkaidős munkanap |
| | Részletes téma: vállalkozók általi munkaerő-ráfordítás | |
| MLFO 010 | – | A mezőgazdasági termelőegység által nem közvetlenül foglalkoztatott, az előző kategóriákba nem besorolt személyek. | teljes munkaidős munkanap |
| Téma: a mezőgazdasági termelőegységhez közvetlenül kapcsolódó egyéb jövedelemszerző tevékenységek | |
| | Részletes téma: tevékenységtípusok | |
| MLFO 011 | – | Egészségügyi, szociális vagy oktatási szolgáltatások nyújtása | igen/nem |
| MLFO 012 | – | Idegenforgalom, szállásadás és egyéb szabadidővel kapcsolatos tevékenységek | igen/nem |
| MLFO 013 | – | Kézművesség | igen/nem |
| MLFO 014 | – | Mezőgazdasági termékek feldolgozása | igen/nem |
| MLFO 015 | – | Megújuló energia termelése | igen/nem |
| MLFO 016 | – | Fafeldolgozás | igen/nem |
| MLFO 017 | – | Akvakultúra | igen/nem |
| | | Szerződéses munka (a mezőgazdasági termelőegység termelőeszközeinek használatával): | |
| MLFO 018 | – | – | Mezőgazdasági szerződéses munka | igen/nem |
| MLFO 019 | – | – | Nem mezőgazdasági szerződéses munka | igen/nem |
| MLFO 020 | – | Erdőgazdálkodás | igen/nem |
| MLFO 021 | – | A mezőgazdasági termelőegységhez közvetlenül kapcsolódó, máshová nem sorolt egyéb jövedelemszerző tevékenységek | igen/nem |
| | Részletes téma: jelentősége a mezőgazdasági termelőegységben | |
| MLFO 022 | – | A mezőgazdasági termelőegységhez közvetlenül kapcsolódó egyéb jövedelemszerző tevékenységek százalékos aránya a mezőgazdasági termelőegység össztermeléséhez viszonyítva. | Százaléksávok  (3) |
| | Részletes téma: munkaerő-ráfordítás | |
| MLFO 023 | – | Egyéb (a mezőgazdasági termelőegységhez kapcsolódó) jövedelemszerző tevékenységeket folytató gazdálkodó. | F/M/N (4) |
| MLFO 024 | – | A mezőgazdasági termelőegységben dolgozó, fő tevékenységként egyéb (a mezőgazdasági termelőegységhez kapcsolódó) jövedelemszerző tevékenységeket folytató családtagok. | személyek száma |
| MLFO 025 | – | A mezőgazdasági termelőegységben dolgozó, melléktevékenységként egyéb (a mezőgazdasági termelőegységhez kapcsolódó) jövedelemszerző tevékenységeket folytató családtagok. | személyek száma |
| MLFO 026 | – | A mezőgazdasági termelőegységben rendszeresen dolgozó, fő tevékenységként egyéb (a mezőgazdasági termelőegységhez kapcsolódó) jövedelemszerző tevékenységeket folytató nem családtagok. | személyek száma |
| MLFO 027 | – | A mezőgazdasági termelőegységben rendszeresen dolgozó, melléktevékenységként egyéb (a mezőgazdasági termelőegységhez kapcsolódó) jövedelemszerző tevékenységeket folytató nem családtagok. | személyek száma |
| Téma: a mezőgazdasági termelőegységhez közvetlenül nem kapcsolódó egyéb jövedelemszerző tevékenységek | |
| | Részletes téma: munkaerő-ráfordítás | |
| MLFO 028 | – | Az egyéni gazdálkodó, aki egyben az egyéni mezőgazdasági termelőegység irányítója, egyéb (a mezőgazdasági termelőegységhez nem kapcsolódó) jövedelemszerző tevékenységeket folytat. | F/M/N  (4) |
| MLFO 029 | – | Az egyéni gazdálkodó családtagjai (amennyiben az egyéni gazdálkodó a mezőgazdasági termelőegység irányítója), akik a mezőgazdasági termelőegységben dolgoznak, és fő tevékenységként egyéb (a mezőgazdasági termelőegységhez nem kapcsolódó) jövedelemszerző tevékenységeket folytatnak. | személyek száma |
| MLFO 030 | – | Az egyéni gazdálkodó családtagjai (amennyiben az egyéni gazdálkodó a mezőgazdasági termelőegység irányítója), akik a mezőgazdasági termelőegységben dolgoznak, és melléktevékenységként egyéb (a mezőgazdasági termelőegységhez nem kapcsolódó) jövedelemszerző tevékenységeket folytatnak. | személyek száma |

Változók

Mértékegység/Kategória

Téma: a gazdaság irányítása

Részletes téma: a gazdálkodó és a nemek közötti egyensúly

MLFO 001

–

A gazdálkodó neme

férfi/nő

MLFO 002

–

Születési év

Év

Részletes téma: munkaerő-ráfordítás

MLFO 003

–

A gazdálkodó által a mezőgazdasági termelőegységben végzett mezőgazdasági munka

az ÉME 1. százaléksávja (1)

Részletes téma: munkavédelmi intézkedések, többek között a gazdaság munkavédelmi terve

MLFO 004

–

A gazdaság munkavédelmi terve

igen/nem

Téma: családi munkaerő

Részletes téma: munkaerő-ráfordítás, a gazdálkodásban részt vevők száma és a nemek közötti egyensúly

MLFO 005

–

Mezőgazdasági munkát végző férfi családtagok

személyek száma az ÉME 2. százaléksávja szerint (2)

MLFO 006

–

Mezőgazdasági munkát végző női családtagok

személyek száma az ÉME 2. százaléksávja szerint  (2)

Téma: nem családi munkaerő

Részletes téma: munkaerő-ráfordítás, alkalmazottak száma és a nemek közötti egyensúly

A mezőgazdasági termelőegységben rendszeresen dolgozó nem családtagok

MLFO 007

–

–

A gazdaságban rendszeresen dolgozó nem családi férfi munkaerő

személyek száma az ÉME 2. százaléksávja szerint  (2)

MLFO 008

–

–

A gazdaságban rendszeresen dolgozó nem családi női munkaerő

személyek száma az ÉME 2. százaléksávja szerint  (2)

Részletes téma: a gazdaság által alkalmazott nem rendszeres munkaerő

MLFO 009

–

Nem rendszeresen alkalmazott, nem családi munkaerő: férfi és nő

teljes munkaidős munkanap

Részletes téma: vállalkozók általi munkaerő-ráfordítás

MLFO 010

–

A mezőgazdasági termelőegység által nem közvetlenül foglalkoztatott, az előző kategóriákba nem besorolt személyek.

teljes munkaidős munkanap

Téma: a mezőgazdasági termelőegységhez közvetlenül kapcsolódó egyéb jövedelemszerző tevékenységek

Részletes téma: tevékenységtípusok

MLFO 011

–

Egészségügyi, szociális vagy oktatási szolgáltatások nyújtása

igen/nem

MLFO 012

–

Idegenforgalom, szállásadás és egyéb szabadidővel kapcsolatos tevékenységek

igen/nem

MLFO 013

–

Kézművesség

igen/nem

MLFO 014

–

Mezőgazdasági termékek feldolgozása

igen/nem

MLFO 015

–

Megújuló energia termelése

igen/nem

MLFO 016

–

Fafeldolgozás

igen/nem

MLFO 017

–

Akvakultúra

igen/nem

Szerződéses munka (a mezőgazdasági termelőegység termelőeszközeinek használatával):

MLFO 018

–

–

Mezőgazdasági szerződéses munka

igen/nem

MLFO 019

–

–

Nem mezőgazdasági szerződéses munka

igen/nem

MLFO 020

–

Erdőgazdálkodás

igen/nem

MLFO 021

–

A mezőgazdasági termelőegységhez közvetlenül kapcsolódó, máshová nem sorolt egyéb jövedelemszerző tevékenységek

igen/nem

Részletes téma: jelentősége a mezőgazdasági termelőegységben

MLFO 022

–

A mezőgazdasági termelőegységhez közvetlenül kapcsolódó egyéb jövedelemszerző tevékenységek százalékos aránya a mezőgazdasági termelőegység össztermeléséhez viszonyítva.

Százaléksávok  (3)

Részletes téma: munkaerő-ráfordítás

MLFO 023

–

Egyéb (a mezőgazdasági termelőegységhez kapcsolódó) jövedelemszerző tevékenységeket folytató gazdálkodó.

F/M/N (4)

MLFO 024

–

A mezőgazdasági termelőegységben dolgozó, fő tevékenységként egyéb (a mezőgazdasági termelőegységhez kapcsolódó) jövedelemszerző tevékenységeket folytató családtagok.

személyek száma

MLFO 025

–

A mezőgazdasági termelőegységben dolgozó, melléktevékenységként egyéb (a mezőgazdasági termelőegységhez kapcsolódó) jövedelemszerző tevékenységeket folytató családtagok.

személyek száma

MLFO 026

–

A mezőgazdasági termelőegységben rendszeresen dolgozó, fő tevékenységként egyéb (a mezőgazdasági termelőegységhez kapcsolódó) jövedelemszerző tevékenységeket folytató nem családtagok.

személyek száma

MLFO 027

–

A mezőgazdasági termelőegységben rendszeresen dolgozó, melléktevékenységként egyéb (a mezőgazdasági termelőegységhez kapcsolódó) jövedelemszerző tevékenységeket folytató nem családtagok.

személyek száma

Téma: a mezőgazdasági termelőegységhez közvetlenül nem kapcsolódó egyéb jövedelemszerző tevékenységek

Részletes téma: munkaerő-ráfordítás

MLFO 028

–

Az egyéni gazdálkodó, aki egyben az egyéni mezőgazdasági termelőegység irányítója, egyéb (a mezőgazdasági termelőegységhez nem kapcsolódó) jövedelemszerző tevékenységeket folytat.

F/M/N  (4)

MLFO 029

–

Az egyéni gazdálkodó családtagjai (amennyiben az egyéni gazdálkodó a mezőgazdasági termelőegység irányítója), akik a mezőgazdasági termelőegységben dolgoznak, és fő tevékenységként egyéb (a mezőgazdasági termelőegységhez nem kapcsolódó) jövedelemszerző tevékenységeket folytatnak.

személyek száma

MLFO 030

–

Az egyéni gazdálkodó családtagjai (amennyiben az egyéni gazdálkodó a mezőgazdasági termelőegység irányítója), akik a mezőgazdasági termelőegységben dolgoznak, és melléktevékenységként egyéb (a mezőgazdasági termelőegységhez nem kapcsolódó) jövedelemszerző tevékenységeket folytatnak.

személyek száma

2. MODUL.   VIDÉKFEJLESZTÉS

| Változók | Mértékegység/Kategória |
| --- | --- |
| Téma: a vidékfejlesztési intézkedésekkel támogatott mezőgazdasági termelőegységek | |
| MRDV 001 | – | Tanácsadási szolgáltatások, üzemvezetési és helyettesítési szolgáltatások | igen/nem |
| MRDV 002 | – | A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszerei | igen/nem |
| MRDV 003 | – | Beruházások tárgyi eszközökbe | igen/nem |
| MRDV 004 | – | A természeti katasztrófák és katasztrófaesemények által károsított mezőgazdasági termelési potenciál helyreállítása és megfelelő megelőző intézkedések bevezetése | igen/nem |
| | | A mezőgazdasági termelőegységek és vállalkozások fejlesztése | |
| MRDV 005 | – | – | Vállalkozási tevékenység megkezdéséhez nyújtott támogatás fiatal mezőgazdasági termelők számára | igen/nem |
| MRDV 006 | – | – | Vállalkozási tevékenység megkezdéséhez nyújtott, mezőgazdasági kisüzemek fejlesztését célzó támogatás | igen/nem |
| MRDV 007 | – | – | Kiegészítő nemzeti közvetlen kifizetések Horvátország esetében | igen/nem |
| MRDV 008 | – | Az erdőterületek fejlesztésére és az erdők életképességének javítására irányuló beruházások | igen/nem |
| | | Agrár-környezetvédelmi kifizetések – éghajlat | |
| MRDV 009 | – | – | Agrár-környezetvédelemi és éghajlattal kapcsolatos műveletek | igen/nem |
| MRDV 010 | – | – | Erdő-környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos szolgáltatások, erdővédelem | igen/nem |
| MRDV 011 | – | Ökológiai gazdálkodás | igen/nem |
| MRDV 012 | – | Natura 2000 kifizetések és a víz-keretirányelvhez kapcsolódó kifizetések | igen/nem |
| MRDV 013 | – | Hátrányos természeti adottságú területekre vonatkozó támogatások | igen/nem |
| MRDV 014 | – | Állatjólét | igen/nem |
| MRDV 015 | – | Kockázatkezelés | igen/nem |

Változók

Mértékegység/Kategória

Téma: a vidékfejlesztési intézkedésekkel támogatott mezőgazdasági termelőegységek

MRDV 001

–

Tanácsadási szolgáltatások, üzemvezetési és helyettesítési szolgáltatások

igen/nem

MRDV 002

–

A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszerei

igen/nem

MRDV 003

–

Beruházások tárgyi eszközökbe

igen/nem

MRDV 004

–

A természeti katasztrófák és katasztrófaesemények által károsított mezőgazdasági termelési potenciál helyreállítása és megfelelő megelőző intézkedések bevezetése

igen/nem

A mezőgazdasági termelőegységek és vállalkozások fejlesztése

MRDV 005

–

–

Vállalkozási tevékenység megkezdéséhez nyújtott támogatás fiatal mezőgazdasági termelők számára

igen/nem

MRDV 006

–

–

Vállalkozási tevékenység megkezdéséhez nyújtott, mezőgazdasági kisüzemek fejlesztését célzó támogatás

igen/nem

MRDV 007

–

–

Kiegészítő nemzeti közvetlen kifizetések Horvátország esetében

igen/nem

MRDV 008

–

Az erdőterületek fejlesztésére és az erdők életképességének javítására irányuló beruházások

igen/nem

Agrár-környezetvédelmi kifizetések – éghajlat

MRDV 009

–

–

Agrár-környezetvédelemi és éghajlattal kapcsolatos műveletek

igen/nem

MRDV 010

–

–

Erdő-környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos szolgáltatások, erdővédelem

igen/nem

MRDV 011

–

Ökológiai gazdálkodás

igen/nem

MRDV 012

–

Natura 2000 kifizetések és a víz-keretirányelvhez kapcsolódó kifizetések

igen/nem

MRDV 013

–

Hátrányos természeti adottságú területekre vonatkozó támogatások

igen/nem

MRDV 014

–

Állatjólét

igen/nem

MRDV 015

–

Kockázatkezelés

igen/nem

3. MODUL.   ÖNTÖZÉS

| Változók | Mértékegység/Kategória |
| --- | --- |
| Téma: Öntözési gyakorlatok | |
| | Részletes téma: öntözhetőség | |
| MIRR 001 | – | Az elmúlt 3 évben öntözött szabadföldi mezőgazdasági hasznosítású területek átlaga | hektár |
| MIRR 002 | – | Öntözött szabadföldi mezőgazdasági hasznosítású terület összesen | hektár |
| MIRR 003 | – | Vízmennyiség | köbméter |
| | Részletes téma: öntözési módszerek | |
| MIRR 004 | – | Felszíni öntözés | hektár |
| MIRR 005 | – | Esőztető öntözés | hektár |
| MIRR 006 | – | Csepegtető öntözés | hektár |
| | Részletes téma: az öntözővíz forrása | |
| MIRR 007 | – | Felszín alatti víz az üzem területén | igen/nem |
| MIRR 008 | – | Az üzem területén és azon kívül található felszíni víz | igen/nem |
| MIRR 009 | – | Vízellátó rendszerekből származó, az üzem területén kívüli víz | igen/nem |
| MIRR 010 | | Kezelt szennyvíz | igen/nem |
| MIRR 011 | – | Egyéb források | igen/nem |
| MIRR 012 | | Az öntözővízre vonatkozó fizetési feltételek | Kód |
| | Részletes téma: az öntözőberendezések műszaki paraméterei | |
| MIRR 013 | | Víztárolók | igen/nem |
| MIRR 014 | | Az öntözőrendszer karbantartási állapota | Kód |
| MIRR 015 | | Szivattyútelep | igen/nem |
| MIRR 016 | – | Vízmérő rendszer | Kód |
| MIRR 017 | – | Öntözésvezérlő | Kód |
| MIRR 018 | – | Öntözéses tápanyag-utánpótlási rendszer | igen/nem |
| Téma: 12 hónapos időszak folyamán öntözött növények | |
| | Részletes téma: szemestermény-termelés céljából termesztett gabonafélék | |
| MIRR 019 | – | Szemestermény-termelés céljából termesztett gabonafélék (a vetőmagot is beleértve), kivéve a szemeskukoricát, a szemcsutkazúzalékot és a rizst | hektár |
| MIRR 020 | – | Szemeskukorica és szemcsutkazúzalék | hektár |
| | Részletes téma: száraz hüvelyesek és fehérjenövények szemes terménynek | |
| MIRR 021 | – | Száraz hüvelyesek és fehérjetartalmú növények szemes terménynek (beleértve a vetőmagot, és a gabonafélék és hüvelyesek keverékét) | hektár |
| | Részletes téma: gyökérnövények | |
| MIRR 022 | – | Burgonya (vetőburgonya is) | hektár |
| MIRR 023 | – | Cukorrépa (kivéve vetőmag) | hektár |
| | Részletes téma: ipari növények | |
| MIRR 024 | – | Káposztarepce és réparepce | hektár |
| MIRR 025 | – | Napraforgó | hektár |
| MIRR 026 | – | Rostnövények | hektár |
| | Részletes téma: takarmánynövények zölden betakarítva | |
| MIRR 027 | | Takarmánynövények zölden betakarítva | hektár |
| | Részletes téma: egyéb szántóföldi növények | |
| MIRR 028 | – | Szántóföldi növényekkel vetésforgóban termesztett friss zöldségfélék (beleértve a dinnyét), szamóca (szabadföldi termesztés) | hektár |
| MIRR 029 | – | Egyéb öntözött növények szabadföldi szántóterületen | hektár |
| | Részletes téma: állandó gyepterület | |
| MIRR 030 | – | Állandó gyepterület | hektár |
| | Részletes téma: ültetvények | |
| MIRR 031 | – | Gyümölcsfélék, bogyós gyümölcsök és héjasok (kivéve citrusfélék, szőlő és szamóca) | hektár |
| MIRR 032 | – | Citrusfélék | hektár |
| MIRR 033 | | Olajbogyó | hektár |
| MIRR 034 | | Szőlőültetvények | hektár |

Változók

Mértékegység/Kategória

Téma: Öntözési gyakorlatok

Részletes téma: öntözhetőség

MIRR 001

–

Az elmúlt 3 évben öntözött szabadföldi mezőgazdasági hasznosítású területek átlaga

hektár

MIRR 002

–

Öntözött szabadföldi mezőgazdasági hasznosítású terület összesen

hektár

MIRR 003

–

Vízmennyiség

köbméter

Részletes téma: öntözési módszerek

MIRR 004

–

Felszíni öntözés

hektár

MIRR 005

–

Esőztető öntözés

hektár

MIRR 006

–

Csepegtető öntözés

hektár

Részletes téma: az öntözővíz forrása

MIRR 007

–

Felszín alatti víz az üzem területén

igen/nem

MIRR 008

–

Az üzem területén és azon kívül található felszíni víz

igen/nem

MIRR 009

–

Vízellátó rendszerekből származó, az üzem területén kívüli víz

igen/nem

MIRR 010

Kezelt szennyvíz

igen/nem

MIRR 011

–

Egyéb források

igen/nem

MIRR 012

Az öntözővízre vonatkozó fizetési feltételek

Kód

Részletes téma: az öntözőberendezések műszaki paraméterei

MIRR 013

Víztárolók

igen/nem

MIRR 014

Az öntözőrendszer karbantartási állapota

Kód

MIRR 015

Szivattyútelep

igen/nem

MIRR 016

–

Vízmérő rendszer

Kód

MIRR 017

–

Öntözésvezérlő

Kód

MIRR 018

–

Öntözéses tápanyag-utánpótlási rendszer

igen/nem

Téma: 12 hónapos időszak folyamán öntözött növények

Részletes téma: szemestermény-termelés céljából termesztett gabonafélék

MIRR 019

–

Szemestermény-termelés céljából termesztett gabonafélék (a vetőmagot is beleértve), kivéve a szemeskukoricát, a szemcsutkazúzalékot és a rizst

hektár

MIRR 020

–

Szemeskukorica és szemcsutkazúzalék

hektár

Részletes téma: száraz hüvelyesek és fehérjenövények szemes terménynek

MIRR 021

–

Száraz hüvelyesek és fehérjetartalmú növények szemes terménynek (beleértve a vetőmagot, és a gabonafélék és hüvelyesek keverékét)

hektár

Részletes téma: gyökérnövények

MIRR 022

–

Burgonya (vetőburgonya is)

hektár

MIRR 023

–

Cukorrépa (kivéve vetőmag)

hektár

Részletes téma: ipari növények

MIRR 024

–

Káposztarepce és réparepce

hektár

MIRR 025

–

Napraforgó

hektár

MIRR 026

–

Rostnövények

hektár

Részletes téma: takarmánynövények zölden betakarítva

MIRR 027

Takarmánynövények zölden betakarítva

hektár

Részletes téma: egyéb szántóföldi növények

MIRR 028

–

Szántóföldi növényekkel vetésforgóban termesztett friss zöldségfélék (beleértve a dinnyét), szamóca (szabadföldi termesztés)

hektár

MIRR 029

–

Egyéb öntözött növények szabadföldi szántóterületen

hektár

Részletes téma: állandó gyepterület

MIRR 030

–

Állandó gyepterület

hektár

Részletes téma: ültetvények

MIRR 031

–

Gyümölcsfélék, bogyós gyümölcsök és héjasok (kivéve citrusfélék, szőlő és szamóca)

hektár

MIRR 032

–

Citrusfélék

hektár

MIRR 033

Olajbogyó

hektár

MIRR 034

Szőlőültetvények

hektár

4. MODUL.   TALAJMŰVELÉSI MÓDSZEREK

| Változók | Mértékegység/Kategória |
| --- | --- |
| Téma: szabadföldi talajművelési módszerek | |
| MSMP 001 | | Drénezés a mezőgazdasági termelőegységben | hektár |
| | Részletes téma: talajművelési módszerek | |
| MSMP 002 | – | Hagyományos talajművelés | hektár |
| MSMP 003 | – | Talajvédő művelés | hektár |
| MSMP 004 | – | Művelés nélküli direktvetés | hektár |
| | Részletes téma: talajborítás szántóterületen | |
| MSMP 005 | – | Talajborítás: szokásos téli növényzet | hektár |
| MSMP 006 | – | Talajborítás: köztes növényzet, ideiglenes növényzet vagy takarónövényzet szántóterületen | hektár |
| MSMP 007 | – | Talajborítás: növénymaradványok és/vagy mulcsborítás | hektár |
| MSMP 008 | – | Talajborítás: puszta talaj a fő növény után | hektár |
| | Részletes téma: vetésforgó szántóterületen | |
| MSMP 009 | – | vetésforgóval rendelkező szántóterületek aránya | Százalék |
| | Részletes téma: ökológiai jelentőségű terület | |
| MSMP 010 | – | Teraszok | hektár |
| MSMP 011 | – | Táblaszegélyek vagy pufferzónák | hektár |
| MSMP 012 | – | Lineáris elemek: sövények és fasorok | hektár |
| MSMP 013 | – | Lineáris elemek: kőfalak | hektár |
| MSMP 014 | – | Agrár-erdészet | hektár |

Változók

Mértékegység/Kategória

Téma: szabadföldi talajművelési módszerek

MSMP 001

Drénezés a mezőgazdasági termelőegységben

hektár

Részletes téma: talajművelési módszerek

MSMP 002

–

Hagyományos talajművelés

hektár

MSMP 003

–

Talajvédő művelés

hektár

MSMP 004

–

Művelés nélküli direktvetés

hektár

Részletes téma: talajborítás szántóterületen

MSMP 005

–

Talajborítás: szokásos téli növényzet

hektár

MSMP 006

–

Talajborítás: köztes növényzet, ideiglenes növényzet vagy takarónövényzet szántóterületen

hektár

MSMP 007

–

Talajborítás: növénymaradványok és/vagy mulcsborítás

hektár

MSMP 008

–

Talajborítás: puszta talaj a fő növény után

hektár

Részletes téma: vetésforgó szántóterületen

MSMP 009

–

vetésforgóval rendelkező szántóterületek aránya

Százalék

Részletes téma: ökológiai jelentőségű terület

MSMP 010

–

Teraszok

hektár

MSMP 011

–

Táblaszegélyek vagy pufferzónák

hektár

MSMP 012

–

Lineáris elemek: sövények és fasorok

hektár

MSMP 013

–

Lineáris elemek: kőfalak

hektár

MSMP 014

–

Agrár-erdészet

hektár

5. MODUL.   GÉPEK ÉS BERENDEZÉSEK

| Változók | Mértékegység/Kategória |
| --- | --- |
| Téma: gépek | |
| | Részletes téma: internetes eszközök | |
| MMEQ 001 | – | Internet-hozzáférés | igen/nem |
| MMEQ 002 | – | Vezetői információs rendszerek használata | igen/nem |
| | Részletes téma: alapgépek | |
| | | Saját gépek | |
| MMEQ 003 | – | – | A termelőegység tulajdonában lévő, 40 kW-nál kisebb teljesítményű traktorok száma | Szám |
| MMEQ 004 | – | – | A termelőegység tulajdonában lévő, 40 kW-nál nagyobb, de 60 kW-nál kisebb teljesítményű traktorok száma | Szám |
| MMEQ 005 | – | – | A termelőegység tulajdonában lévő, 60 kW-nál nagyobb, de 100 kW-nál kisebb teljesítményű traktorok száma | Szám |
| MMEQ 006 | – | – | A termelőegység tulajdonában lévő, 100 kW-nál nagyobb teljesítményű traktorok száma | Szám |
| MMEQ 007 | – | – | Talajművelő gépek | igen/nem |
| MMEQ 008 | – | – | Vető- és palántaültető gépek | igen/nem |
| MMEQ 009 | – | – | Trágyaelosztók, trágyaszórók, permetezők | igen/nem |
| MMEQ 010 | – | – | Növényvédő szerek kijuttatásához használt berendezések | igen/nem |
| MMEQ 011 | – | – | – | A referencia-időszakban a növényvédő szerek (PPP-k) kijuttatásához használt szórókeretek, gyümölcsösök, szőlőültetvények vagy egyéb állandó kultúrák permetezőgépei alacsony kockázatú fúvókákkal felszerelve | Kód |
| MMEQ 012 | – | Kombájnok | igen/nem |
| MMEQ 013 | – | Egyéb teljesen gépesített arató-cséplő gépek | igen/nem |
| | | | |
| | | Több termelőegység által használt gépek |
| MMEQ 014 | – | – | Traktorok | igen/nem |
| MMEQ 015 | – | – | Egytengelyes traktorok, ekék, vetőgépek, trágyaszórók, permetezőgépek, növényvédő szerek vagy műtrágyák kijuttatására szolgáló berendezések | igen/nem |
| MMEQ 016 | – | – | Kombájnok | igen/nem |
| MMEQ 017 | – | – | Egyéb teljesen gépesített arató-cséplő gépek | igen/nem |
| | Részletes téma: precíziós gazdálkodás alkalmazása | |
| MMEQ 018 | – | Robotika | igen/nem |
| MMEQ 019 | – | – | Robotika növényvédő szerekhez | igen/nem |
| MMEQ 020 | – | – | Növényvédő szerek sávpermetezése | igen/nem |
| MMEQ 021 | – | Változtatható adagú (VRI) technikák | igen/nem |
| MMEQ 022 | – | A növények precíziós ellenőrzése | igen/nem |
| MMEQ 023 | – | Talajelemzés | igen/nem |
| | Részletes téma: állattartásra szolgáló gépek | |
| MMEQ 024 | – | Az állatok jólléte és egészségügyi ellenőrzése | igen/nem |
| MMEQ 025 | – | Őrlőgép, keverő etetéshez | igen/nem |
| MMEQ 026 | – | Automatikus etetőrendszerek | igen/nem |
| MMEQ 027 | – | Az istálló hőmérsékletének automatikus szabályozása | igen/nem |
| MMEQ 028 | – | Fejőrobotok | igen/nem |
| | Részletes téma: mezőgazdasági tárolók | |
| MMEQ 029 | – | Magvak (gabonafélék, olajos magvak és hüvelyesek) tárolása | köbméter |
| MMEQ 030 | – | Gyökerek, gumók és hagymák tárolása | igen/nem |
| MMEQ 031 | – | Zöldségek és gyümölcsök tárolása | igen/nem |
| MMEQ 032 | – | Tárolás hűtve | köbméter |
| Téma: berendezések | |
| | Részletes téma: a mezőgazdasági termelőegységben megújulóenergia-termelésre használt berendezések | |
| MMEQ 033 | – | Szél | igen/nem |
| MMEQ 034 | – | Biomassza | igen/nem |
| MMEQ 035 | – | – | Biomasszából származó biogáz | igen/nem |
| MMEQ 036 | – | Napenergia (termikus) | igen/nem |
| MMEQ 037 | – | Napenergia (fotovoltaikus) | igen/nem |
| MMEQ 038 | – | Vízenergia | igen/nem |
| MMEQ 039 | – | Egyéb források | igen/nem |

Változók

Mértékegység/Kategória

Téma: gépek

Részletes téma: internetes eszközök

MMEQ 001

–

Internet-hozzáférés

igen/nem

MMEQ 002

–

Vezetői információs rendszerek használata

igen/nem

Részletes téma: alapgépek

Saját gépek

MMEQ 003

–

–

A termelőegység tulajdonában lévő, 40 kW-nál kisebb teljesítményű traktorok száma

Szám

MMEQ 004

–

–

A termelőegység tulajdonában lévő, 40 kW-nál nagyobb, de 60 kW-nál kisebb teljesítményű traktorok száma

Szám

MMEQ 005

–

–

A termelőegység tulajdonában lévő, 60 kW-nál nagyobb, de 100 kW-nál kisebb teljesítményű traktorok száma

Szám

MMEQ 006

–

–

A termelőegység tulajdonában lévő, 100 kW-nál nagyobb teljesítményű traktorok száma

Szám

MMEQ 007

–

–

Talajművelő gépek

igen/nem

MMEQ 008

–

–

Vető- és palántaültető gépek

igen/nem

MMEQ 009

–

–

Trágyaelosztók, trágyaszórók, permetezők

igen/nem

MMEQ 010

–

–

Növényvédő szerek kijuttatásához használt berendezések

igen/nem

MMEQ 011

–

–

–

A referencia-időszakban a növényvédő szerek (PPP-k) kijuttatásához használt szórókeretek, gyümölcsösök, szőlőültetvények vagy egyéb állandó kultúrák permetezőgépei alacsony kockázatú fúvókákkal felszerelve

Kód

MMEQ 012

–

Kombájnok

igen/nem

MMEQ 013

–

Egyéb teljesen gépesített arató-cséplő gépek

igen/nem

Több termelőegység által használt gépek

MMEQ 014

–

–

Traktorok

igen/nem

MMEQ 015

–

–

Egytengelyes traktorok, ekék, vetőgépek, trágyaszórók, permetezőgépek, növényvédő szerek vagy műtrágyák kijuttatására szolgáló berendezések

igen/nem

MMEQ 016

–

–

Kombájnok

igen/nem

MMEQ 017

–

–

Egyéb teljesen gépesített arató-cséplő gépek

igen/nem

Részletes téma: precíziós gazdálkodás alkalmazása

MMEQ 018

–

Robotika

igen/nem

MMEQ 019

–

–

Robotika növényvédő szerekhez

igen/nem

MMEQ 020

–

–

Növényvédő szerek sávpermetezése

igen/nem

MMEQ 021

–

Változtatható adagú (VRI) technikák

igen/nem

MMEQ 022

–

A növények precíziós ellenőrzése

igen/nem

MMEQ 023

–

Talajelemzés

igen/nem

Részletes téma: állattartásra szolgáló gépek

MMEQ 024

–

Az állatok jólléte és egészségügyi ellenőrzése

igen/nem

MMEQ 025

–

Őrlőgép, keverő etetéshez

igen/nem

MMEQ 026

–

Automatikus etetőrendszerek

igen/nem

MMEQ 027

–

Az istálló hőmérsékletének automatikus szabályozása

igen/nem

MMEQ 028

–

Fejőrobotok

igen/nem

Részletes téma: mezőgazdasági tárolók

MMEQ 029

–

Magvak (gabonafélék, olajos magvak és hüvelyesek) tárolása

köbméter

MMEQ 030

–

Gyökerek, gumók és hagymák tárolása

igen/nem

MMEQ 031

–

Zöldségek és gyümölcsök tárolása

igen/nem

MMEQ 032

–

Tárolás hűtve

köbméter

Téma: berendezések

Részletes téma: a mezőgazdasági termelőegységben megújulóenergia-termelésre használt berendezések

MMEQ 033

–

Szél

igen/nem

MMEQ 034

–

Biomassza

igen/nem

MMEQ 035

–

–

Biomasszából származó biogáz

igen/nem

MMEQ 036

–

Napenergia (termikus)

igen/nem

MMEQ 037

–

Napenergia (fotovoltaikus)

igen/nem

MMEQ 038

–

Vízenergia

igen/nem

MMEQ 039

–

Egyéb források

igen/nem

6. MODUL.   GYÜMÖLCSÖS ÜLTETVÉNY

| Változók | Mértékegység/Kategória |
| --- | --- |
| Téma: almatermésűek | |
| | Részletes téma: alma: terület az ültetvény életkora szerint | |
| MORC 001 | – | Alma | hektár |
| MORC 002 | – | – | Alma < 5 év életkor-kategóriában | hektár |
| MORC 003 | – | – | Alma 5–14 év életkor-kategóriában | hektár |
| MORC 004 | – | – | Alma 15–24 év életkor-kategóriában | hektár |
| MORC 005 | – | – | Alma >= 25 év életkor-kategóriában | hektár |
| | Részletes téma: alma: terület az állomány sűrűsége szerint | |
| MORC 006 | – | – | Alma < 400 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában | hektár |
| MORC 007 | – | – | Alma 400–1 599 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában | hektár |
| MORC 008 | – | – | Alma 1 600 –3 199 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában | hektár |
| MORC 009 | – | – | Alma >= 3 200 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában | hektár |
| | Részletes téma: körte: terület az ültetvény életkora szerint | |
| MORC 010 | – | Körte | hektár |
| MORC 011 | – | – | Körte < 5 év életkor-kategóriában | hektár |
| MORC 012 | – | – | Körte 5–14 év életkor-kategóriában | hektár |
| MORC 013 | – | – | Körte 15–24 év életkor-kategóriában | hektár |
| MORC 014 | – | – | Körte >= 25 év életkor-kategóriában | hektár |
| | Részletes téma: körte: terület az állomány sűrűsége szerint | |
| MORC 015 | – | – | Körte < 400 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában | hektár |
| MORC 016 | – | – | Körte 400–1 599 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában | hektár |
| MORC 017 | – | – | Körte 1 600 –3 199 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában | hektár |
| MORC 018 | – | – | Körte >= 3 200 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában | hektár |
| Téma: csonthéjasok | |
| | Részletes téma: őszibarack: terület az ültetvény életkora szerint | |
| MORC 019 | – | Őszibarack | hektár |
| MORC 020 | – | – | Őszibarack < 5 év életkor-kategóriában | hektár |
| MORC 021 | – | – | Őszibarack 5–14 év életkor-kategóriában | hektár |
| MORC 022 | – | – | Őszibarack >= 15 év életkor-kategóriában | hektár |
| | Részletes téma: őszibarack: terület az állomány sűrűsége szerint | |
| MORC 023 | – | – | Őszibarack < 600 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában | hektár |
| MORC 024 | – | – | Őszibarack 600–1 199 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában | hektár |
| MORC 025 | – | – | Őszibarack >= 1 200 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában | hektár |
| | Részletes téma: nektarin: terület az ültetvény életkora szerint | |
| MORC 026 | – | Nektarin | hektár |
| MORC 027 | – | – | Nektarin < 5 év életkor-kategóriában | hektár |
| MORC 028 | – | – | Nektarin 5–14 év életkor-kategóriában | hektár |
| MORC 029 | – | – | Nektarin >= 15 év életkor-kategóriában | hektár |
| | Részletes téma: nektarin: terület az állomány sűrűsége szerint | |
| MORC 030 | – | – | Nektarin < 600 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában | hektár |
| MORC 031 | – | – | Nektarin 600–1 199 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában | hektár |
| MORC 032 | – | – | Nektarin >= 1 200 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában | hektár |
| | Részletes téma: kajszibarack: terület az ültetvény életkora szerint | |
| MORC 033 | – | Kajszibarack | hektár |
| MORC 034 | – | – | Kajszibarack < 5 év életkor-kategóriában | hektár |
| MORC 035 | – | – | Kajszibarack 5–14 év életkor-kategóriában | hektár |
| MORC 036 | – | – | Kajszibarack >= 15 év életkor-kategóriában | hektár |
| | Részletes téma: kajszibarack: terület az állomány sűrűsége szerint | |
| MORC 037 | – | – | Kajszibarack < 600 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában | hektár |
| MORC 038 | – | – | Kajszibarack 600–1 199 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában | hektár |
| MORC 039 | – | – | Kajszibarack >= 1 200 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában | hektár |
| Téma: citrusfélék | |
| | Részletes téma: narancs: terület az ültetvény életkora szerint | |
| MORC 040 | – | Navel narancs | hektár |
| MORC 041 | – | – | Navel narancs < 5 év életkor-kategóriában | hektár |
| MORC 042 | – | – | Navel narancs 5–14 év életkor-kategóriában | hektár |
| MORC 043 | – | – | Navel narancs 15–24 év életkor-kategóriában | hektár |
| MORC 044 | – | – | Navel narancs >= 25 év életkor-kategóriában | hektár |
| MORC 045 | – | Közönséges narancs | hektár |
| MORC 046 | – | – | Közönséges narancs < 5 év életkor-kategóriában | hektár |
| MORC 047 | – | – | Közönséges narancs 5–14 év életkor-kategóriában | hektár |
| MORC 048 | – | – | Közönséges narancs 15–24 év életkor-kategóriában | hektár |
| MORC 049 | – | – | Közönséges narancs >= 25 év életkor-kategóriában | hektár |
| MORC 050 | – | Vérnarancs | hektár |
| MORC 051 | – | – | Vérnarancs < 5 év életkor-kategóriában | hektár |
| MORC 052 | – | – | Vérnarancs 5–14 év életkor-kategóriában | hektár |
| MORC 053 | – | – | Vérnarancs 15–24 év életkor-kategóriában | hektár |
| MORC 054 | – | – | Vérnarancs >= 25 év életkor-kategóriában | hektár |
| MORC 055 | – | Máshova nem sorolt egyéb narancs | hektár |
| MORC 056 | – | – | Egyéb narancs < 5 év életkor-kategóriában | hektár |
| MORC 057 | – | – | Egyéb narancs 5–14 év életkor-kategóriában | hektár |
| MORC 058 | – | – | Egyéb narancs 15–24 év életkor-kategóriában | hektár |
| MORC 059 | – | – | Egyéb narancs >= 25 év életkor-kategóriában | hektár |
| | Részletes téma: narancs: terület az állomány sűrűsége szerint | |
| | | Navel narancs | |
| MORC 060 | – | – | Navel narancs < 250 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában | hektár |
| MORC 061 | – | – | Navel narancs 250–499 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában | hektár |
| MORC 062 | – | – | Navel narancs 500–749 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában | hektár |
| MORC 063 | – | – | Navel narancs >= 750 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában | hektár |
| | | Közönséges narancs | |
| MORC 064 | – | – | Közönséges narancs < 250 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában | hektár |
| MORC 065 | – | – | Közönséges narancs 250–499 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában | hektár |
| MORC 066 | – | – | Közönséges narancs 500–749 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában | hektár |
| MORC 067 | – | – | Közönséges narancs >= 750 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában | hektár |
| | | Vérnarancs | |
| MORC 068 | – | – | Vérnarancs < 250 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában | hektár |
| MORC 069 | – | – | Vérnarancs 250–499 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában | hektár |
| MORC 070 | – | – | Vérnarancs 500–749 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában | hektár |
| MORC 071 | – | – | Vérnarancs >= 750 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában | hektár |
| | | Máshova nem sorolt egyéb narancs | |
| MORC 072 | – | – | Egyéb narancs < 250 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában | hektár |
| MORC 073 | – | – | Egyéb narancs 250–499 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában | hektár |
| MORC 074 | – | – | Egyéb narancs 500–749 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában | hektár |
| MORC 075 | – | – | Egyéb narancs >= 750 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában | hektár |
| | Részletes téma: kis gyümölcsű citrus: terület az ültetvény életkora szerint | |
| MORC 076 | – | Satsuma | hektár |
| MORC 077 | – | – | Satsuma < 5 év életkor-kategóriában | hektár |
| MORC 078 | – | – | Satsuma 5–14 év életkor-kategóriában | hektár |
| MORC 079 | – | – | Satsuma 15–24 év életkor-kategóriában | hektár |
| MORC 080 | – | – | Satsuma >= 25 év életkor-kategóriában | hektár |
| MORC 081 | – | Klementin | hektár |
| MORC 082 | – | – | Klementin < 5 év életkor-kategóriában | hektár |
| MORC 083 | – | – | Klementin 5–14 év életkor-kategóriában | hektár |
| MORC 084 | – | – | Klementin 15–24 év életkor-kategóriában | hektár |
| MORC 085 | – | – | Klementin >= 25 év életkor-kategóriában | hektár |
| MORC 086 | – | Máshová nem sorolt egyéb kis gyümölcsű citrus (beleértve a hibrideket is) | hektár |
| MORC 087 | – | – | Egyéb kis gyümölcsű citrus (beleértve a hibrideket is) < 5 év életkor-kategóriában | hektár |
| MORC 088 | – | – | Egyéb kis gyümölcsű citrus (beleértve a hibrideket is) 5–14 év életkor-kategóriában | hektár |
| MORC 089 | – | – | Egyéb kis gyümölcsű citrus (beleértve a hibrideket is) 15–24 év életkor-kategóriában | hektár |
| MORC 090 | – | – | Egyéb kis gyümölcsű citrus (beleértve a hibrideket is) >= 25 év életkor-kategóriában | hektár |
| | Részletes téma: kis gyümölcsű citrus: terület az állomány sűrűsége szerint | |
| | | Satsuma | |
| MORC 091 | – | – | Satsuma < 250 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában | hektár |
| MORC 092 | – | – | Satsuma 250–499 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában | hektár |
| MORC 093 | – | – | Satsuma 500–749 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában | hektár |
| MORC 094 | – | – | Satsuma >= 750 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában | hektár |
| | | Klementin | |
| MORC 095 | – | – | Klementin < 250 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában | hektár |
| MORC 096 | – | – | Klementin 250–499 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában | hektár |
| MORC 097 | – | – | Klementin 500–749 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában | hektár |
| MORC 098 | – | – | Klementin >= 750 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában | hektár |
| | | Máshová nem sorolt egyéb kis gyümölcsű citrus (beleértve a hibrideket is) | |
| MORC 099 | – | – | Egyéb kis gyümölcsű citrus (beleértve a hibrideket is) < 250 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában | hektár |
| MORC 100 | – | – | Egyéb kis gyümölcsű citrus (beleértve a hibrideket is) 250–499 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában | hektár |
| MORC 101 | – | – | Egyéb kis gyümölcsű citrus (beleértve a hibrideket is) 500–749 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában | hektár |
| MORC 102 | – | – | Egyéb kis gyümölcsű citrus (beleértve a hibrideket is) >= 750 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában | hektár |
| | Részletes téma: citrom: terület az ültetvény életkora szerint | |
| MORC 103 | – | Citrom | hektár |
| MORC 104 | – | – | Citrom < 5 év életkor-kategóriában | hektár |
| MORC 105 | – | – | Citrom 5–14 év életkor-kategóriában | hektár |
| MORC 106 | – | – | Citrom 15–24 év életkor-kategóriában | hektár |
| MORC 107 | – | – | Citrom >= 25 év életkor-kategóriában | hektár |
| | Részletes téma: citrom: terület az állomány sűrűsége szerint | |
| MORC 108 | – | – | Citrom < 250 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában | hektár |
| MORC 109 | – | – | Citrom 250–499 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában | hektár |
| MORC 110 | – | – | Citrom 500–749 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában | hektár |
| MORC 111 | – | – | Citrom >= 750 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában | hektár |
| Téma: olajbogyó | |
| | Részletes téma: olajfa: terület az ültetvény életkora szerint | |
| MORC 112 | – | Étkezési olajbogyó | hektár |
| MORC 113 | – | – | Étkezési olajbogyó < 5 év életkor-kategóriában | hektár |
| MORC 114 | – | – | Étkezési olajbogyó 5–11 év életkor-kategóriában | hektár |
| MORC 115 | – | – | Étkezési olajbogyó 12–49 év életkor-kategóriában | hektár |
| MORC 116 | – | – | Étkezési olajbogyó >= 50 év életkor-kategóriában | hektár |
| MORC 117 | – | Olívaolaj-célú olajbogyó | hektár |
| MORC 118 | – | – | Olívaolaj-célú olajbogyó < 5 év életkor-kategóriában | hektár |
| MORC 119 | – | – | Olívaolaj-célú olajbogyó 5–11 év életkor-kategóriában | hektár |
| MORC 120 | – | – | Olívaolaj-célú olajbogyó 12–49 év életkor-kategóriában | hektár |
| MORC 121 | – | – | Olívaolaj-célú olajbogyó >= 50 év életkor-kategóriában | hektár |
| | Részletes téma: olajfa: terület az állomány sűrűsége szerint | |
| | | Étkezési olajbogyó | |
| MORC 122 | – | – | Étkezési olajbogyó < 140 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában | hektár |
| MORC 123 | – | – | Étkezési olajbogyó 140–399 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában | hektár |
| MORC 124 | – | – | Étkezési olajbogyó >= 400 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában | hektár |
| | | Olívaolaj-célú olajbogyó | |
| MORC 125 | – | – | Olívaolaj-célú olajbogyó < 140 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában | hektár |
| MORC 126 | – | – | Olívaolaj-célú olajbogyó 140–399 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában | hektár |
| MORC 127 | – | – | Olívaolaj-célú olajbogyó 400–699 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában | hektár |
| MORC 128 | | | Olívaolaj-célú olajbogyó 700–1499 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában | hektár |
| MORC 129 | | | Olívaolaj-célú olajbogyó >= 1 500 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában | hektár |
| Téma: csemegeszőlő és mazsola | |
| | Részletes téma: Csemegeszőlő: terület az ültetvény életkora szerint | |
| MORC 130 | – | Csemegeszőlő | hektár |
| MORC 131 | – | – | Csemegeszőlő < 3 év életkor-kategóriában | hektár |
| MORC 132 | – | – | Csemegeszőlő 3–9 év életkor-kategóriában | hektár |
| MORC 133 | – | – | Csemegeszőlő 10–19 év életkor-kategóriában | hektár |
| MORC 134 | – | – | Csemegeszőlő 20–49 év életkor-kategóriában | hektár |
| MORC 135 | – | – | Csemegeszőlő >= 50 év életkor-kategóriában | hektár |
| | Részletes téma: csemegeszőlő: terület a szőlőtőkék sűrűsége szerint | |
| MORC 136 | – | – | Csemegeszőlő < 1 000 tőke/hektár állománysűrűség-kategóriában | hektár |
| MORC 137 | – | – | Csemegeszőlő 1 000 –1 499 tőke/hektár állománysűrűség-kategóriában | hektár |
| MORC 138 | – | – | Csemegeszőlő >= 1 500 tőke/hektár állománysűrűség-kategóriában | hektár |
| | Részletes téma: mazsolaszőlő: terület az ültetvény életkora szerint | |
| MORC 139 | – | Mazsolaszőlő | hektár |
| MORC 140 | – | – | Mazsolaszőlő < 3 év életkor-kategóriában | hektár |
| MORC 141 | – | – | Mazsolaszőlő 3–9 év életkor-kategóriában | hektár |
| MORC 142 | – | – | Mazsolaszőlő 10–19 év életkor-kategóriában | hektár |
| MORC 143 | – | – | Mazsolaszőlő 20–49 év életkor-kategóriában | hektár |
| MORC 144 | – | – | Mazsolaszőlő >= 50 év életkor-kategóriában | hektár |
| | Részletes téma: mazsolaszőlő: terület a szőlőtőkék sűrűsége szerint | |
| MORC 145 | – | – | Mazsolaszőlő < 1 000 tőke/hektár állománysűrűség-kategóriában | hektár |
| MORC 146 | – | – | Mazsolaszőlő 1 000 –1 499 tőke/hektár állománysűrűség-kategóriában | hektár |
| MORC 147 | – | – | Mazsolaszőlő >= 1 500 tőke/hektár állománysűrűség-kategóriában | hektár |

Változók

Mértékegység/Kategória

Téma: almatermésűek

Részletes téma: alma: terület az ültetvény életkora szerint

MORC 001

–

Alma

hektár

MORC 002

–

–

Alma < 5 év életkor-kategóriában

hektár

MORC 003

–

–

Alma 5–14 év életkor-kategóriában

hektár

MORC 004

–

–

Alma 15–24 év életkor-kategóriában

hektár

MORC 005

–

–

Alma >= 25 év életkor-kategóriában

hektár

Részletes téma: alma: terület az állomány sűrűsége szerint

MORC 006

–

–

Alma < 400 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

hektár

MORC 007

–

–

Alma 400–1 599 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

hektár

MORC 008

–

–

Alma 1 600 –3 199 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

hektár

MORC 009

–

–

Alma >= 3 200 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

hektár

Részletes téma: körte: terület az ültetvény életkora szerint

MORC 010

–

Körte

hektár

MORC 011

–

–

Körte < 5 év életkor-kategóriában

hektár

MORC 012

–

–

Körte 5–14 év életkor-kategóriában

hektár

MORC 013

–

–

Körte 15–24 év életkor-kategóriában

hektár

MORC 014

–

–

Körte >= 25 év életkor-kategóriában

hektár

Részletes téma: körte: terület az állomány sűrűsége szerint

MORC 015

–

–

Körte < 400 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

hektár

MORC 016

–

–

Körte 400–1 599 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

hektár

MORC 017

–

–

Körte 1 600 –3 199 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

hektár

MORC 018

–

–

Körte >= 3 200 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

hektár

Téma: csonthéjasok

Részletes téma: őszibarack: terület az ültetvény életkora szerint

MORC 019

–

Őszibarack

hektár

MORC 020

–

–

Őszibarack < 5 év életkor-kategóriában

hektár

MORC 021

–

–

Őszibarack 5–14 év életkor-kategóriában

hektár

MORC 022

–

–

Őszibarack >= 15 év életkor-kategóriában

hektár

Részletes téma: őszibarack: terület az állomány sűrűsége szerint

MORC 023

–

–

Őszibarack < 600 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

hektár

MORC 024

–

–

Őszibarack 600–1 199 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

hektár

MORC 025

–

–

Őszibarack >= 1 200 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

hektár

Részletes téma: nektarin: terület az ültetvény életkora szerint

MORC 026

–

Nektarin

hektár

MORC 027

–

–

Nektarin < 5 év életkor-kategóriában

hektár

MORC 028

–

–

Nektarin 5–14 év életkor-kategóriában

hektár

MORC 029

–

–

Nektarin >= 15 év életkor-kategóriában

hektár

Részletes téma: nektarin: terület az állomány sűrűsége szerint

MORC 030

–

–

Nektarin < 600 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

hektár

MORC 031

–

–

Nektarin 600–1 199 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

hektár

MORC 032

–

–

Nektarin >= 1 200 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

hektár

Részletes téma: kajszibarack: terület az ültetvény életkora szerint

MORC 033

–

Kajszibarack

hektár

MORC 034

–

–

Kajszibarack < 5 év életkor-kategóriában

hektár

MORC 035

–

–

Kajszibarack 5–14 év életkor-kategóriában

hektár

MORC 036

–

–

Kajszibarack >= 15 év életkor-kategóriában

hektár

Részletes téma: kajszibarack: terület az állomány sűrűsége szerint

MORC 037

–

–

Kajszibarack < 600 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

hektár

MORC 038

–

–

Kajszibarack 600–1 199 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

hektár

MORC 039

–

–

Kajszibarack >= 1 200 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

hektár

Téma: citrusfélék

Részletes téma: narancs: terület az ültetvény életkora szerint

MORC 040

–

Navel narancs

hektár

MORC 041

–

–

Navel narancs < 5 év életkor-kategóriában

hektár

MORC 042

–

–

Navel narancs 5–14 év életkor-kategóriában

hektár

MORC 043

–

–

Navel narancs 15–24 év életkor-kategóriában

hektár

MORC 044

–

–

Navel narancs >= 25 év életkor-kategóriában

hektár

MORC 045

–

Közönséges narancs

hektár

MORC 046

–

–

Közönséges narancs < 5 év életkor-kategóriában

hektár

MORC 047

–

–

Közönséges narancs 5–14 év életkor-kategóriában

hektár

MORC 048

–

–

Közönséges narancs 15–24 év életkor-kategóriában

hektár

MORC 049

–

–

Közönséges narancs >= 25 év életkor-kategóriában

hektár

MORC 050

–

Vérnarancs

hektár

MORC 051

–

–

Vérnarancs < 5 év életkor-kategóriában

hektár

MORC 052

–

–

Vérnarancs 5–14 év életkor-kategóriában

hektár

MORC 053

–

–

Vérnarancs 15–24 év életkor-kategóriában

hektár

MORC 054

–

–

Vérnarancs >= 25 év életkor-kategóriában

hektár

MORC 055

–

Máshova nem sorolt egyéb narancs

hektár

MORC 056

–

–

Egyéb narancs < 5 év életkor-kategóriában

hektár

MORC 057

–

–

Egyéb narancs 5–14 év életkor-kategóriában

hektár

MORC 058

–

–

Egyéb narancs 15–24 év életkor-kategóriában

hektár

MORC 059

–

–

Egyéb narancs >= 25 év életkor-kategóriában

hektár

Részletes téma: narancs: terület az állomány sűrűsége szerint

Navel narancs

MORC 060

–

–

Navel narancs < 250 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

hektár

MORC 061

–

–

Navel narancs 250–499 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

hektár

MORC 062

–

–

Navel narancs 500–749 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

hektár

MORC 063

–

–

Navel narancs >= 750 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

hektár

Közönséges narancs

MORC 064

–

–

Közönséges narancs < 250 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

hektár

MORC 065

–

–

Közönséges narancs 250–499 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

hektár

MORC 066

–

–

Közönséges narancs 500–749 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

hektár

MORC 067

–

–

Közönséges narancs >= 750 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

hektár

Vérnarancs

MORC 068

–

–

Vérnarancs < 250 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

hektár

MORC 069

–

–

Vérnarancs 250–499 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

hektár

MORC 070

–

–

Vérnarancs 500–749 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

hektár

MORC 071

–

–

Vérnarancs >= 750 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

hektár

Máshova nem sorolt egyéb narancs

MORC 072

–

–

Egyéb narancs < 250 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

hektár

MORC 073

–

–

Egyéb narancs 250–499 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

hektár

MORC 074

–

–

Egyéb narancs 500–749 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

hektár

MORC 075

–

–

Egyéb narancs >= 750 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

hektár

Részletes téma: kis gyümölcsű citrus: terület az ültetvény életkora szerint

MORC 076

–

Satsuma

hektár

MORC 077

–

–

Satsuma < 5 év életkor-kategóriában

hektár

MORC 078

–

–

Satsuma 5–14 év életkor-kategóriában

hektár

MORC 079

–

–

Satsuma 15–24 év életkor-kategóriában

hektár

MORC 080

–

–

Satsuma >= 25 év életkor-kategóriában

hektár

MORC 081

–

Klementin

hektár

MORC 082

–

–

Klementin < 5 év életkor-kategóriában

hektár

MORC 083

–

–

Klementin 5–14 év életkor-kategóriában

hektár

MORC 084

–

–

Klementin 15–24 év életkor-kategóriában

hektár

MORC 085

–

–

Klementin >= 25 év életkor-kategóriában

hektár

MORC 086

–

Máshová nem sorolt egyéb kis gyümölcsű citrus (beleértve a hibrideket is)

hektár

MORC 087

–

–

Egyéb kis gyümölcsű citrus (beleértve a hibrideket is) < 5 év életkor-kategóriában

hektár

MORC 088

–

–

Egyéb kis gyümölcsű citrus (beleértve a hibrideket is) 5–14 év életkor-kategóriában

hektár

MORC 089

–

–

Egyéb kis gyümölcsű citrus (beleértve a hibrideket is) 15–24 év életkor-kategóriában

hektár

MORC 090

–

–

Egyéb kis gyümölcsű citrus (beleértve a hibrideket is) >= 25 év életkor-kategóriában

hektár

Részletes téma: kis gyümölcsű citrus: terület az állomány sűrűsége szerint

Satsuma

MORC 091

–

–

Satsuma < 250 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

hektár

MORC 092

–

–

Satsuma 250–499 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

hektár

MORC 093

–

–

Satsuma 500–749 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

hektár

MORC 094

–

–

Satsuma >= 750 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

hektár

Klementin

MORC 095

–

–

Klementin < 250 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

hektár

MORC 096

–

–

Klementin 250–499 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

hektár

MORC 097

–

–

Klementin 500–749 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

hektár

MORC 098

–

–

Klementin >= 750 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

hektár

Máshová nem sorolt egyéb kis gyümölcsű citrus (beleértve a hibrideket is)

MORC 099

–

–

Egyéb kis gyümölcsű citrus (beleértve a hibrideket is) < 250 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

hektár

MORC 100

–

–

Egyéb kis gyümölcsű citrus (beleértve a hibrideket is) 250–499 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

hektár

MORC 101

–

–

Egyéb kis gyümölcsű citrus (beleértve a hibrideket is) 500–749 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

hektár

MORC 102

–

–

Egyéb kis gyümölcsű citrus (beleértve a hibrideket is) >= 750 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

hektár

Részletes téma: citrom: terület az ültetvény életkora szerint

MORC 103

–

Citrom

hektár

MORC 104

–

–

Citrom < 5 év életkor-kategóriában

hektár

MORC 105

–

–

Citrom 5–14 év életkor-kategóriában

hektár

MORC 106

–

–

Citrom 15–24 év életkor-kategóriában

hektár

MORC 107

–

–

Citrom >= 25 év életkor-kategóriában

hektár

Részletes téma: citrom: terület az állomány sűrűsége szerint

MORC 108

–

–

Citrom < 250 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

hektár

MORC 109

–

–

Citrom 250–499 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

hektár

MORC 110

–

–

Citrom 500–749 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

hektár

MORC 111

–

–

Citrom >= 750 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

hektár

Téma: olajbogyó

Részletes téma: olajfa: terület az ültetvény életkora szerint

MORC 112

–

Étkezési olajbogyó

hektár

MORC 113

–

–

Étkezési olajbogyó < 5 év életkor-kategóriában

hektár

MORC 114

–

–

Étkezési olajbogyó 5–11 év életkor-kategóriában

hektár

MORC 115

–

–

Étkezési olajbogyó 12–49 év életkor-kategóriában

hektár

MORC 116

–

–

Étkezési olajbogyó >= 50 év életkor-kategóriában

hektár

MORC 117

–

Olívaolaj-célú olajbogyó

hektár

MORC 118

–

–

Olívaolaj-célú olajbogyó < 5 év életkor-kategóriában

hektár

MORC 119

–

–

Olívaolaj-célú olajbogyó 5–11 év életkor-kategóriában

hektár

MORC 120

–

–

Olívaolaj-célú olajbogyó 12–49 év életkor-kategóriában

hektár

MORC 121

–

–

Olívaolaj-célú olajbogyó >= 50 év életkor-kategóriában

hektár

Részletes téma: olajfa: terület az állomány sűrűsége szerint

Étkezési olajbogyó

MORC 122

–

–

Étkezési olajbogyó < 140 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

hektár

MORC 123

–

–

Étkezési olajbogyó 140–399 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

hektár

MORC 124

–

–

Étkezési olajbogyó >= 400 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

hektár

Olívaolaj-célú olajbogyó

MORC 125

–

–

Olívaolaj-célú olajbogyó < 140 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

hektár

MORC 126

–

–

Olívaolaj-célú olajbogyó 140–399 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

hektár

MORC 127

–

–

Olívaolaj-célú olajbogyó 400–699 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

hektár

MORC 128

Olívaolaj-célú olajbogyó 700–1499 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

hektár

MORC 129

Olívaolaj-célú olajbogyó >= 1 500 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

hektár

Téma: csemegeszőlő és mazsola

Részletes téma: Csemegeszőlő: terület az ültetvény életkora szerint

MORC 130

–

Csemegeszőlő

hektár

MORC 131

–

–

Csemegeszőlő < 3 év életkor-kategóriában

hektár

MORC 132

–

–

Csemegeszőlő 3–9 év életkor-kategóriában

hektár

MORC 133

–

–

Csemegeszőlő 10–19 év életkor-kategóriában

hektár

MORC 134

–

–

Csemegeszőlő 20–49 év életkor-kategóriában

hektár

MORC 135

–

–

Csemegeszőlő >= 50 év életkor-kategóriában

hektár

Részletes téma: csemegeszőlő: terület a szőlőtőkék sűrűsége szerint

MORC 136

–

–

Csemegeszőlő < 1 000 tőke/hektár állománysűrűség-kategóriában

hektár

MORC 137

–

–

Csemegeszőlő 1 000 –1 499 tőke/hektár állománysűrűség-kategóriában

hektár

MORC 138

–

–

Csemegeszőlő >= 1 500 tőke/hektár állománysűrűség-kategóriában

hektár

Részletes téma: mazsolaszőlő: terület az ültetvény életkora szerint

MORC 139

–

Mazsolaszőlő

hektár

MORC 140

–

–

Mazsolaszőlő < 3 év életkor-kategóriában

hektár

MORC 141

–

–

Mazsolaszőlő 3–9 év életkor-kategóriában

hektár

MORC 142

–

–

Mazsolaszőlő 10–19 év életkor-kategóriában

hektár

MORC 143

–

–

Mazsolaszőlő 20–49 év életkor-kategóriában

hektár

MORC 144

–

–

Mazsolaszőlő >= 50 év életkor-kategóriában

hektár

Részletes téma: mazsolaszőlő: terület a szőlőtőkék sűrűsége szerint

MORC 145

–

–

Mazsolaszőlő < 1 000 tőke/hektár állománysűrűség-kategóriában

hektár

MORC 146

–

–

Mazsolaszőlő 1 000 –1 499 tőke/hektár állománysűrűség-kategóriában

hektár

MORC 147

–

–

Mazsolaszőlő >= 1 500 tőke/hektár állománysűrűség-kategóriában

hektár

---

(1)  Az éves munkaerőegység (ÉME) 1. százaléksávja: (0), (> 0–< 25), (≥ 25–< 50), (≥ 50–< 75), (≥ 75–< 100), (100).

(2)  Az éves munkaerőegység (ÉME) 2. százaléksávja: (> 0–< 25), (≥ 25–< 50), (≥ 50–< 75), (≥ 75–< 100), (100).

(3)  A termelőegység össztermelésére vonatkozó százaléksávok: (≥ 0–≤ 10), (> 10–≤ 50), (> 50–< 100).

(4)  F – fő tevékenység, M – melléktevékenység, N – nem vesz részt.

---

III. MELLÉKLET

A rendelet II. mellékletében felsorolt, a moduladatokhoz használandó változók leírása

1. MODUL.   MUNKAERŐ ÉS EGYÉB JÖVEDELEMSZERZŐ TEVÉKENYSÉG

| A MUNKAERŐVEL KAPCSOLATOS VÁLTOZÓK LEÍRÁSA |
| --- |
| A munkaerőre vonatkozó változók tekintetében az egyes tagállamoknak kell meghatározniuk a referenciaéven belüli referencianapon végződő 12 hónapos referencia-időszakot. |
| Gazdálkodó

  A gazdálkodó az a természetes személy (vagy csoportos termelőegység esetében az a kiválasztott természetes személy), akinek a felelősségére és neve alatt működtetik a termelőegységet, és aki jogilag és gazdaságilag felelős a termelőegységért. Ha a gazdálkodó jogi személy, a gazdálkodóval kapcsolatban nem kerül sor adatgyűjtésre.
  A mezőgazdasági munka fogalommeghatározása az I. mellékletben (ÁLTALÁNOS VÁLTOZÓK) található. |
| Téma: a gazdaság irányítása |
| | Részletes téma: a gazdálkodó és a nemek közötti egyensúly |
| MLFO 001 | – | A gazdálkodó neme

  A gazdálkodó neme:
  F – férfi;
  N – nő. |
| MLFO 002 | – | Születési év

  A gazdálkodó születési éve. |
| | Részletes téma: munkaerő-ráfordítás |
| MLFO 003 | – | A gazdálkodó által a mezőgazdasági termelőegységben végzett mezőgazdasági munka

  A mezőgazdasági termelőegységben végzett mezőgazdasági munka (a házimunkától eltekintve) éves munkaerőegységének százaléksávja a gazdálkodó vonatkozásában. |
| | Részletes téma: munkavédelmi intézkedések, többek között a gazdaság munkavédelmi terve |
| MLFO 004 | – | A gazdaság munkavédelmi terve

  A gazdaság munkahelyi kockázatelemzést végzett, hogy csökkentse a munkahelyi veszélyeket, és erről írásos dokumentum készült (például a gazdaság munkavédelmi terve). |
| Téma: családi munkaerő |
| | Részletes téma: munkaerő-ráfordítás, a gazdálkodásban részt vevők száma és a nemek közötti egyensúly |
| | Mezőgazdasági munkát végző családtagok


  Ez csak az egyéni termelőegységekre vonatkozik, mert a csoportos termelőegységek és a jogi személyek nem rendelkeznek családi munkaerővel.


  A mezőgazdasági munkát (a házimunkától eltekintve) végző családtagok közé tartoznak a házastársak, az elismert élettársak, a felmenő ági rokonok és a leszármazottak, valamint a gazdálkodó testvérei és a gazdálkodó házastársának vagy elismert élettársának testvérei az egyéni termelőegységben. Adott esetben idetartozik a gazdaság irányítója, aki a gazdálkodó családtagja. |
| MLFO 005 | – | Mezőgazdasági munkát végző férfi családtagok

  A férfi családtagok száma az éves munkaerőegységekre vonatkozó százaléksávok szerint |
| MLFO 006 | – | Mezőgazdasági munkát végző női családtagok

  A női családtagok száma az éves munkaerőegységekre vonatkozó százaléksávok szerint |
| Téma: nem családi munkaerő |
| | Részletes téma: munkaerő-ráfordítás, alkalmazottak száma és a nemek közötti egyensúly |
| | | A mezőgazdasági termelőegységben rendszeresen dolgozó nem családtagok

  A gazdaságban rendszeresen dolgozó munkaerő a gazdálkodón és családtagjain kívüli olyan személyeket jelent, akik a felmérés referencianapjáig tartó egyéves időszakban minden héten mezőgazdasági munkát végeztek a mezőgazdasági termelőegységben, függetlenül a munkahét hosszától, illetve attól, hogy részesültek-e bárminemű javadalmazásban (fizetés, bér, nyereség vagy egyéb fizetség, beleértve a természetben nyújtott fizetséget is). Az olyan személyek is idetartoznak, akik nem voltak munkaképesek a teljes időszakban, például az alábbi okokból:







  i. | a szakosodott mezőgazdasági termelőegységek sajátos termelési körülményei; vagy |

A MUNKAERŐVEL KAPCSOLATOS VÁLTOZÓK LEÍRÁSA

A munkaerőre vonatkozó változók tekintetében az egyes tagállamoknak kell meghatározniuk a referenciaéven belüli referencianapon végződő 12 hónapos referencia-időszakot.

Gazdálkodó

A gazdálkodó az a természetes személy (vagy csoportos termelőegység esetében az a kiválasztott természetes személy), akinek a felelősségére és neve alatt működtetik a termelőegységet, és aki jogilag és gazdaságilag felelős a termelőegységért. Ha a gazdálkodó jogi személy, a gazdálkodóval kapcsolatban nem kerül sor adatgyűjtésre.

A mezőgazdasági munka fogalommeghatározása az I. mellékletben (ÁLTALÁNOS VÁLTOZÓK) található.

Téma: a gazdaság irányítása

Részletes téma: a gazdálkodó és a nemek közötti egyensúly

MLFO 001

–

A gazdálkodó neme

A gazdálkodó neme:

F – férfi;

N – nő.

MLFO 002

–

Születési év

A gazdálkodó születési éve.

Részletes téma: munkaerő-ráfordítás

MLFO 003

–

A gazdálkodó által a mezőgazdasági termelőegységben végzett mezőgazdasági munka

A mezőgazdasági termelőegységben végzett mezőgazdasági munka (a házimunkától eltekintve) éves munkaerőegységének százaléksávja a gazdálkodó vonatkozásában.

Részletes téma: munkavédelmi intézkedések, többek között a gazdaság munkavédelmi terve

MLFO 004

–

A gazdaság munkavédelmi terve

A gazdaság munkahelyi kockázatelemzést végzett, hogy csökkentse a munkahelyi veszélyeket, és erről írásos dokumentum készült (például a gazdaság munkavédelmi terve).

Téma: családi munkaerő

Részletes téma: munkaerő-ráfordítás, a gazdálkodásban részt vevők száma és a nemek közötti egyensúly

Mezőgazdasági munkát végző családtagok

Ez csak az egyéni termelőegységekre vonatkozik, mert a csoportos termelőegységek és a jogi személyek nem rendelkeznek családi munkaerővel.

A mezőgazdasági munkát (a házimunkától eltekintve) végző családtagok közé tartoznak a házastársak, az elismert élettársak, a felmenő ági rokonok és a leszármazottak, valamint a gazdálkodó testvérei és a gazdálkodó házastársának vagy elismert élettársának testvérei az egyéni termelőegységben. Adott esetben idetartozik a gazdaság irányítója, aki a gazdálkodó családtagja.

MLFO 005

–

Mezőgazdasági munkát végző férfi családtagok

A férfi családtagok száma az éves munkaerőegységekre vonatkozó százaléksávok szerint

MLFO 006

–

Mezőgazdasági munkát végző női családtagok

A női családtagok száma az éves munkaerőegységekre vonatkozó százaléksávok szerint

Téma: nem családi munkaerő

Részletes téma: munkaerő-ráfordítás, alkalmazottak száma és a nemek közötti egyensúly

A mezőgazdasági termelőegységben rendszeresen dolgozó nem családtagok

A gazdaságban rendszeresen dolgozó munkaerő a gazdálkodón és családtagjain kívüli olyan személyeket jelent, akik a felmérés referencianapjáig tartó egyéves időszakban minden héten mezőgazdasági munkát végeztek a mezőgazdasági termelőegységben, függetlenül a munkahét hosszától, illetve attól, hogy részesültek-e bárminemű javadalmazásban (fizetés, bér, nyereség vagy egyéb fizetség, beleértve a természetben nyújtott fizetséget is). Az olyan személyek is idetartoznak, akik nem voltak munkaképesek a teljes időszakban, például az alábbi okokból:

i.

a szakosodott mezőgazdasági termelőegységek sajátos termelési körülményei; vagy

| ii. | szabadság, katonai szolgálat, betegség, baleset vagy haláleset miatti távollét; vagy |
| --- | --- |

ii.

szabadság, katonai szolgálat, betegség, baleset vagy haláleset miatti távollét; vagy

| iii. | a mezőgazdasági termelőegységben való alkalmazás kezdete vagy megszűnése; vagy |
| --- | --- |

iii.

a mezőgazdasági termelőegységben való alkalmazás kezdete vagy megszűnése; vagy

| iv. | a mezőgazdasági termelőegységben folyó munka elháríthatatlan külső ok (árvíz, tűzeset stb.) folytán történő teljes leállása. |
| --- | --- |

iv.

a mezőgazdasági termelőegységben folyó munka elháríthatatlan külső ok (árvíz, tűzeset stb.) folytán történő teljes leállása.

MLFO 007

–

–

A gazdaságban rendszeresen dolgozó nem családi férfi munkaerő

A nem családi férfi munkaerő száma az éves munkaerőegységekre vonatkozó százaléksávok szerint.

MLFO 008

–

–

A gazdaságban rendszeresen dolgozó nem családi női munkaerő

A nem családi női munkaerő száma az éves munkaerőegységekre vonatkozó százaléksávok szerint.

Részletes téma: a gazdaság által alkalmazott nem rendszeres munkaerő

A nem rendszeresen alkalmazott nem családi munkaerő azokat a munkavállalókat jelenti, akik a felmérés referencianapját megelőző 12 hónap folyamán a rendszeresen alkalmazott nem családi munkaerő kategóriában felsoroltaktól eltérő okból nem dolgoztak minden héten a mezőgazdasági termelőegységben.

A nem rendszeresen alkalmazott nem családi munkaerő által ledolgozott munkanap bármely olyan hosszúságú nap, amelyért a munkavállaló egy teljes napi bármilyen javadalmazást kap (bért, nyereséget vagy más fizetséget, beleértve a természetbeni fizetséget is), amely nap folyamán egy teljes munkaidőben foglalkoztatott mezőgazdasági munkavállaló tevékenységének megfelelő munkát végez. A szabadság és a betegszabadság napjai nem számítanak munkanapnak.

MLFO 009

–

Nem rendszeresen alkalmazott, nem családi munkaerő: férfi és nő

A mezőgazdasági termelőegységben nem rendszeresen alkalmazott személyek által ledolgozott teljes munkaidős munkanapok száma összesen.

Részletes téma: vállalkozók általi munkaerő-ráfordítás

MLFO 010

–

A mezőgazdasági termelőegység által nem közvetlenül foglalkoztatott, az előző kategóriákba nem besorolt személyek

A mezőgazdasági termelőegység által nem közvetlenül foglalkoztatott személyek (például harmadik felek által foglalkoztatott alvállalkozók) által a mezőgazdasági termelőegységben ledolgozott teljes munkaidős munkanapok száma összesen.

Téma: a mezőgazdasági termelőegységhez közvetlenül kapcsolódó egyéb jövedelemszerző tevékenységek

Az egyéb jövedelemszerző tevékenységekkel kapcsolatos információk rögzítésére az alábbiak vonatkozásában kerül sor:

| i. | az egyéni termelőegységek és a csoportos termelőegységek gazdálkodói; |
| --- | --- |

i.

az egyéni termelőegységek és a csoportos termelőegységek gazdálkodói;

| ii. | az egyéni termelőegységekben dolgozó családtagok

  és a mezőgazdasági termelőegységhez közvetlenül kapcsolódó egyéb jövedelemszerző tevékenységek esetében, továbbá |
| --- | --- |

ii.

az egyéni termelőegységekben dolgozó családtagok

| iii. | a gazdaságban rendszeresen dolgozó nem családi munkaerő. |
| --- | --- |

iii.

a gazdaságban rendszeresen dolgozó nem családi munkaerő.

A jogi személynek minősülő termelőegységek esetében nem kerül sor az egyéb jövedelemszerző tevékenységekkel kapcsolatos információgyűjtésre.

A mezőgazdasági termelőegységhez közvetlenül kapcsolódó egyéb jövedelemszerző tevékenységek az alábbi helyszíneken végzett jövedelemszerző tevékenységek:

| a) | a mezőgazdasági termelőegység; vagy |
| --- | --- |

a)

a mezőgazdasági termelőegység; vagy

| b) | a mezőgazdasági termelőegységen kívüli terület. |
| --- | --- |

b)

a mezőgazdasági termelőegységen kívüli terület.

A mezőgazdasági termelőegységhez közvetlenül kapcsolódó egyéb jövedelemszerző tevékenységek olyan tevékenységek, amelyek során a mezőgazdasági termelőegység erőforrásai (terület, épületek, gépek stb.), vagy a gazdaság termékei használatosak a tevékenység során. Idetartozik a más mezőgazdasági termelőegységek számára végzett nem mezőgazdasági, valamint mezőgazdasági munka. A tisztán pénzügyi beruházások nem tartoznak ide. A föld bérbeadása, amely különféle tevékenységeket szolgál, de e tevékenységekben további részvétellel nem jár, szintén nem tartozik ide.

Részletes téma: tevékenységtípusok

MLFO 011

–

Egészségügyi, szociális vagy oktatási szolgáltatások nyújtása

Egészségügyi, szociális vagy oktatási szolgáltatások nyújtásához kapcsolódó tevékenységek és/vagy szociális jellegű üzleti tevékenységek, amelyekhez a mezőgazdasági termelőegység erőforrásait vagy elsődleges termékeit használják.

MLFO 012

–

Idegenforgalom, szállásadás és egyéb szabadidővel kapcsolatos tevékenységek

Az idegenforgalommal, szállásadással, a mezőgazdasági termelőegység turistáknak vagy más csoportoknak történő bemutatásával, sporttal és rekreációs tevékenységekkel stb. kapcsolatos minden olyan tevékenység, amelynek során a mezőgazdasági termelőegység földterületét, épületeit vagy más erőforrásait hasznosítják.

MLFO 013

–

Kézművesség

Olyan kézműves cikkek, amelyeket a gazdálkodó vagy családtagjai vagy a nem családi munkaerő a mezőgazdasági termelőegységben állít elő, tekintet nélkül a termékek értékesítésének módjára.

MLFO 014

–

Mezőgazdasági termékek feldolgozása

Valamely elsődleges mezőgazdasági termék feldolgozott másodlagos termékké való bármilyen feldolgozása a mezőgazdasági termelőegységben, tekintet nélkül arra, hogy az alapanyagot a mezőgazdasági termelőegységben termelik-e vagy máshonnan vásárolják.

MLFO 015

–

Megújuló energia termelése

Piaci értékesítésre szánt megújuló energia előállítása – ideértve a biogázt, a bioüzemanyagokat vagy a villamos energiát – szélturbinák vagy egyéb berendezések útján, vagy mezőgazdasági nyersanyagokból. Nem tartozik ide a megújulóenergia-termelés akkor, ha kizárólag a mezőgazdasági termelőegység saját használatára történik.

MLFO 016

–

Fafeldolgozás

Piaci értékesítésre szánt nyersfa feldolgozása a mezőgazdasági termelőegységben (fűrészáru előállítása stb.).

MLFO 017

–

Akvakultúra

Halak, rákok stb. tenyésztése a mezőgazdasági termelőegységben. Nem tartoznak ide a kizárólag halászattal kapcsolatos tevékenységek.

Szerződéses munka (a mezőgazdasági termelőegység termelőeszközeinek használatával)

Szerződéses munka a mezőgazdasági termelőegység termelőeszközeinek használatával, különbséget téve a mezőgazdasági ágazaton belül vagy kívül végzett munka között.

MLFO 018

–

–

Mezőgazdasági szerződéses munka

A mezőgazdasági ágazatban végzett munka.

MLFO 019

–

–

Nem mezőgazdasági szerződéses munka

A mezőgazdasági ágazaton kívül végzett munka (például hóeltakarítás, fuvarozás, a tájkép megőrzése, mezőgazdasági és környezetvédelmi szolgáltatások stb.).

MLFO 020

–

Erdőgazdálkodás

Mind a mezőgazdasági munkaerő, mind pedig a mezőgazdasági termelőegység általában mezőgazdasági célból használt gépeinek és berendezéseinek használatával végzett erdészeti munka.

MLFO 021

–

A mezőgazdasági termelőegységhez közvetlenül kapcsolódó, máshová nem sorolt egyéb jövedelemszerző tevékenységek

A mezőgazdasági termelőegységhez közvetlenül kapcsolódó egyéb, máshova nem sorolt jövedelemszerző tevékenységek.

Részletes téma: jelentősége a mezőgazdasági termelőegységben

MLFO 022

–

A mezőgazdasági termelőegységhez közvetlenül kapcsolódó egyéb jövedelemszerző tevékenységek százalékos aránya a mezőgazdasági termelőegység össztermeléséhez viszonyítva.

A mezőgazdasági termelőegységhez közvetlenül kapcsolódó egyéb jövedelemszerző tevékenységek százaléksávja a mezőgazdasági termelőegység össztermeléséhez viszonyítva. A mezőgazdasági termelőegységhez közvetlenül kapcsolódó egyéb jövedelemszerző tevékenységeknek a mezőgazdasági termelőegység termelésén belüli részesedését a mezőgazdasági termelőegység árbevételéhez közvetlenül kapcsolódó egyéb jövedelemszerző tevékenységeknek a mezőgazdasági termelőegység teljes árbevételének és a mezőgazdasági termelőegység számára az 1307/2013/EU rendelet vagy adott esetben a legújabb jogszabályok alapján folyósított közvetlen kifizetéseknek az összegén belüli arányaként kell megbecsülni.

Image 1

Részletes téma: munkaerő-ráfordítás

Ez a következőkre alkalmazandó:

| i. | az egyéni termelőegységek és a csoportos üzemek gazdálkodói; |
| --- | --- |

i.

az egyéni termelőegységek és a csoportos üzemek gazdálkodói;

| ii. | az egyéni termelőegységekben dolgozó családtagok; valamint |
| --- | --- |

ii.

az egyéni termelőegységekben dolgozó családtagok; valamint

| iii. | a gazdaságban rendszeresen dolgozó, nem családi munkaerő. |
| --- | --- |

iii.

a gazdaságban rendszeresen dolgozó, nem családi munkaerő.

A jogi személynek minősülő termelőegységek esetében nem kerül sor információgyűjtésre.

MLFO 023

–

Egyéb (a mezőgazdasági termelőegységhez kapcsolódó) jövedelemszerző tevékenységeket folytató gazdálkodó

Az egyéni termelőegységek vagy csoportos termelőegységek gazdálkodói a mezőgazdasági termelőegységhez közvetlenül kapcsolódó egyéb jövedelemszerző tevékenységeket folytatnak:

F – fő tevékenység;

M – melléktevékenység;

N – nem vesz részt.

A tevékenységek folytathatók a mezőgazdasági termelőegységben (nem mezőgazdasági munka a mezőgazdasági termelőegységben) vagy a mezőgazdasági termelőegységen kívül.

MLFO 024

–

A mezőgazdasági termelőegységben dolgozó, fő tevékenységként egyéb (a mezőgazdasági termelőegységhez kapcsolódó) jövedelemszerző tevékenységeket folytató családtagok

A mezőgazdasági termelőegységhez közvetlenül kapcsolódó egyéb jövedelemszerző tevékenységeket fő tevékenységként folytató családtagok száma.

MLFO 025

–

A mezőgazdasági termelőegységben dolgozó, melléktevékenységként egyéb (a mezőgazdasági termelőegységhez kapcsolódó) jövedelemszerző tevékenységeket folytató családtagok

A mezőgazdasági termelőegységhez közvetlenül kapcsolódó egyéb jövedelemszerző tevékenységeket melléktevékenységként folytató családtagok száma.

MLFO 026

–

A mezőgazdasági termelőegységben rendszeresen dolgozó, fő tevékenységként egyéb (a mezőgazdasági termelőegységhez kapcsolódó) jövedelemszerző tevékenységeket folytató nem családi munkaerő

Az egyéni vagy a csoportos termelőegységben a mezőgazdasági termelőegységhez közvetlenül kapcsolódó egyéb jövedelemszerző tevékenységeket fő tevékenységként folytató nem családtagok száma.

MLFO 027

–

A mezőgazdasági termelőegységben rendszeresen dolgozó, melléktevékenységként egyéb (a mezőgazdasági termelőegységhez kapcsolódó) jövedelemszerző tevékenységeket folytató nem családi munkaerő

Az egyéni vagy a csoportos termelőegységben a mezőgazdasági termelőegységhez közvetlenül kapcsolódó egyéb jövedelemszerző tevékenységeket melléktevékenységként folytató nem családtagok száma.

Téma: a mezőgazdasági termelőegységhez közvetlenül nem kapcsolódó egyéb jövedelemszerző tevékenységek

Ez a mezőgazdasági termelőegységben és a mezőgazdasági termelőegységen kívül végzett nem mezőgazdasági munkára vonatkozik. Idetartozik minden javadalmazás (fizetés, bér, nyereség vagy más fizetség, beleértve a természetbeni fizetséget) fejében végzett minden tevékenység, kivéve az alábbiakat:

| i. | a mezőgazdasági termelőegységben végzett mezőgazdasági munka; valamint |
| --- | --- |

i.

a mezőgazdasági termelőegységben végzett mezőgazdasági munka; valamint

| ii. | a gazdálkodó által végzett, a mezőgazdasági termelőegységhez közvetlenül kapcsolódó egyéb jövedelemszerző tevékenységek. |
| --- | --- |

ii.

a gazdálkodó által végzett, a mezőgazdasági termelőegységhez közvetlenül kapcsolódó egyéb jövedelemszerző tevékenységek.

A mezőgazdasági termelőegységhez nem kapcsolódó egyéb jövedelemszerző tevékenységek az alábbi helyszíneken végzett jövedelemszerző tevékenységek:

| a) | mezőgazdasági termelőegység (nem mezőgazdasági munka a mezőgazdasági termelőegységben); vagy |
| --- | --- |

a)

mezőgazdasági termelőegység (nem mezőgazdasági munka a mezőgazdasági termelőegységben); vagy

| b) | a mezőgazdasági termelőegységen kívüli terület. |
| --- | --- |

b)

a mezőgazdasági termelőegységen kívüli terület.

Részletes téma: munkaerő-ráfordítás

MLFO 028

–

Az egyéni gazdálkodó, aki egyben az egyéni mezőgazdasági termelőegység irányítója, egyéb (a mezőgazdasági termelőegységhez nem kapcsolódó) jövedelemszerző tevékenységeket folytat

A gazdálkodó a mezőgazdasági termelőegységhez közvetlenül nem kapcsolódó egyéb jövedelemszerző tevékenységeket folytat:

F – fő tevékenység;

M – melléktevékenység;

N – nem vesz részt.

A tevékenységek folytathatók a mezőgazdasági termelőegységben (nem mezőgazdasági munka a mezőgazdasági termelőegységben) vagy a mezőgazdasági termelőegységen kívül.

MLFO 029

–

Az egyéni gazdálkodó családtagjai (amennyiben az egyéni gazdálkodó a mezőgazdasági termelőegység irányítója), akik a mezőgazdasági termelőegységben dolgoznak, és fő tevékenységként egyéb (a mezőgazdasági termelőegységhez nem kapcsolódó) jövedelemszerző tevékenységeket folytatnak

A mezőgazdasági termelőegységhez nem kapcsolódó jövedelemszerző tevékenységeket fő tevékenységként folytató családtagok száma.

MLFO 030

–

Az egyéni gazdálkodó családtagjai (amennyiben az egyéni gazdálkodó a mezőgazdasági termelőegység irányítója), akik a mezőgazdasági termelőegységben dolgoznak, és melléktevékenységként egyéb (a mezőgazdasági termelőegységhez nem kapcsolódó) jövedelemszerző tevékenységeket folytatnak

A mezőgazdasági termelőegységhez nem kapcsolódó jövedelemszerző tevékenységeket melléktevékenységként folytató családtagok száma.

2. MODUL.   VIDÉKFEJLESZTÉS

| A VIDÉKFEJLESZTÉSSEL KAPCSOLATOS VÁLTOZÓK LEÍRÁSA |
| --- |
| Az egyes mezőgazdasági termelőegységekben végrehajtott vidékfejlesztési intézkedésekre vonatkozó változók tekintetében a referencia-időszak a referenciaév december 31-én végződő hároméves időszak. |
| Téma: a vidékfejlesztési intézkedésekkel támogatott mezőgazdasági termelőegységek


  A mezőgazdasági termelőegység akkor tekintendő úgy, hogy az utóbbi 3 évben igénybe vette az 1305/2013/EU rendelet III. címének 1. fejezetében szereplő vidékfejlesztési támogatások egyikét a legújabb jogszabályokban meghatározott bizonyos előírások és szabályok szerint, függetlenül attól, hogy sor került-e kifizetésre a referencia-időszakban, ha pozitív határozat született ilyen támogatás odaítéléséről (például elfogadásra került a támogatás iránti kérelem). |
| MRDV 001 | – | Tanácsadási szolgáltatások, üzemvezetési és helyettesítési szolgáltatások

  A mezőgazdasági termelőegység az 1305/2013/EU rendelet 15. cikkében szereplő vidékfejlesztési támogatásokat vett igénybe. |
| MRDV 002 | – | A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszerei

  A mezőgazdasági termelőegység az 1305/2013/EU rendelet 16. cikkében szereplő vidékfejlesztési támogatásokat vett igénybe. |
| MRDV 003 | – | Beruházások tárgyi eszközökbe

  A mezőgazdasági termelőegység az 1305/2013/EU rendelet 17. cikkében szereplő vidékfejlesztési támogatásokat vett igénybe. |
| MRDV 004 | – | A természeti katasztrófák és katasztrófaesemények által károsított mezőgazdasági termelési potenciál helyreállítása és megfelelő megelőző intézkedések bevezetése

  A mezőgazdasági termelőegység az 1305/2013/EU rendelet 18. cikkében szereplő vidékfejlesztési támogatásokat vett igénybe. |
| | | A mezőgazdasági termelőegységek és vállalkozások fejlesztése


  Vidékfejlesztési támogatások az 1305/2013/EU rendelet 19. cikke értelmében, illetve Horvátország esetében ezenfelül e rendelet 40. cikke értelmében. |
| MRDV 005 | – | – | Vállalkozási tevékenység megkezdéséhez nyújtott támogatás fiatal mezőgazdasági termelők számára

  A mezőgazdasági termelőegység az 1305/2013/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjában szereplő vidékfejlesztési támogatásokat vett igénybe. |
| MRDV 006 | – | – | Vállalkozási tevékenység megkezdéséhez nyújtott, mezőgazdasági kisüzemek fejlesztését célzó támogatás

  A mezőgazdasági termelőegység az 1305/2013/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdése a) pontjának iii. alpontjában szereplő vidékfejlesztési támogatásokat vett igénybe. |
| MRDV 007 | – | – | Kiegészítő nemzeti közvetlen kifizetések Horvátország esetében

  A mezőgazdasági termelőegység az 1305/2013/EU rendelet 40. cikkében szereplő vidékfejlesztési támogatásokat vett igénybe. |
| MRDV 008 | – | Az erdőterületek fejlesztésére és az erdők életképességének javítására irányuló beruházások

  A mezőgazdasági termelőegység az 1305/2013/EU rendelet 21. cikkében szereplő vidékfejlesztési támogatásokat vett igénybe. |
| | | Agrár-környezetvédelmi kifizetések – éghajlat |
| MRDV 009 | – | – | Agrár-környezetvédelemi és éghajlattal kapcsolatos műveletek

  A mezőgazdasági termelőegység az 1305/2013/EU rendelet 28. cikkében szereplő vidékfejlesztési támogatásokat vett igénybe. |
| MRDV 010 | – | – | Erdő-környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos szolgáltatások, erdővédelem

  A mezőgazdasági termelőegység az 1305/2013/EU rendelet 34. cikkében szereplő vidékfejlesztési támogatásokat vett igénybe. |
| MRDV 011 | – | Ökológiai gazdálkodás

  A mezőgazdasági termelőegység az 1305/2013/EU rendelet 29. cikkében szereplő vidékfejlesztési támogatásokat vett igénybe. |
| MRDV 012 | – | Natura 2000 kifizetések és a víz-keretirányelvhez kapcsolódó kifizetések

  A mezőgazdasági termelőegység az 1305/2013/EU rendelet 30. cikkében szereplő vidékfejlesztési támogatásokat vett igénybe. |
| MRDV 013 | – | Hátrányos természeti adottságú területekre vonatkozó támogatások

  A mezőgazdasági termelőegység az 1305/2013/EU rendelet 31. cikkében szereplő vidékfejlesztési támogatásokat vett igénybe. |
| MRDV 014 | – | Állatjólét

  A mezőgazdasági termelőegység az 1305/2013/EU rendelet 33. cikkében szereplő vidékfejlesztési támogatásokat vett igénybe. |
| MRDV 015 | – | Kockázatkezelés

  A mezőgazdasági termelőegység az 1305/2013/EU rendelet 36. cikkében szereplő vidékfejlesztési támogatásokat vett igénybe. |

A VIDÉKFEJLESZTÉSSEL KAPCSOLATOS VÁLTOZÓK LEÍRÁSA

Az egyes mezőgazdasági termelőegységekben végrehajtott vidékfejlesztési intézkedésekre vonatkozó változók tekintetében a referencia-időszak a referenciaév december 31-én végződő hároméves időszak.

Téma: a vidékfejlesztési intézkedésekkel támogatott mezőgazdasági termelőegységek

A mezőgazdasági termelőegység akkor tekintendő úgy, hogy az utóbbi 3 évben igénybe vette az 1305/2013/EU rendelet III. címének 1. fejezetében szereplő vidékfejlesztési támogatások egyikét a legújabb jogszabályokban meghatározott bizonyos előírások és szabályok szerint, függetlenül attól, hogy sor került-e kifizetésre a referencia-időszakban, ha pozitív határozat született ilyen támogatás odaítéléséről (például elfogadásra került a támogatás iránti kérelem).

MRDV 001

–

Tanácsadási szolgáltatások, üzemvezetési és helyettesítési szolgáltatások

A mezőgazdasági termelőegység az 1305/2013/EU rendelet 15. cikkében szereplő vidékfejlesztési támogatásokat vett igénybe.

MRDV 002

–

A mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszerei

A mezőgazdasági termelőegység az 1305/2013/EU rendelet 16. cikkében szereplő vidékfejlesztési támogatásokat vett igénybe.

MRDV 003

–

Beruházások tárgyi eszközökbe

A mezőgazdasági termelőegység az 1305/2013/EU rendelet 17. cikkében szereplő vidékfejlesztési támogatásokat vett igénybe.

MRDV 004

–

A természeti katasztrófák és katasztrófaesemények által károsított mezőgazdasági termelési potenciál helyreállítása és megfelelő megelőző intézkedések bevezetése

A mezőgazdasági termelőegység az 1305/2013/EU rendelet 18. cikkében szereplő vidékfejlesztési támogatásokat vett igénybe.

A mezőgazdasági termelőegységek és vállalkozások fejlesztése

Vidékfejlesztési támogatások az 1305/2013/EU rendelet 19. cikke értelmében, illetve Horvátország esetében ezenfelül e rendelet 40. cikke értelmében.

MRDV 005

–

–

Vállalkozási tevékenység megkezdéséhez nyújtott támogatás fiatal mezőgazdasági termelők számára

A mezőgazdasági termelőegység az 1305/2013/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjában szereplő vidékfejlesztési támogatásokat vett igénybe.

MRDV 006

–

–

Vállalkozási tevékenység megkezdéséhez nyújtott, mezőgazdasági kisüzemek fejlesztését célzó támogatás

A mezőgazdasági termelőegység az 1305/2013/EU rendelet 19. cikke (1) bekezdése a) pontjának iii. alpontjában szereplő vidékfejlesztési támogatásokat vett igénybe.

MRDV 007

–

–

Kiegészítő nemzeti közvetlen kifizetések Horvátország esetében

A mezőgazdasági termelőegység az 1305/2013/EU rendelet 40. cikkében szereplő vidékfejlesztési támogatásokat vett igénybe.

MRDV 008

–

Az erdőterületek fejlesztésére és az erdők életképességének javítására irányuló beruházások

A mezőgazdasági termelőegység az 1305/2013/EU rendelet 21. cikkében szereplő vidékfejlesztési támogatásokat vett igénybe.

Agrár-környezetvédelmi kifizetések – éghajlat

MRDV 009

–

–

Agrár-környezetvédelemi és éghajlattal kapcsolatos műveletek

A mezőgazdasági termelőegység az 1305/2013/EU rendelet 28. cikkében szereplő vidékfejlesztési támogatásokat vett igénybe.

MRDV 010

–

–

Erdő-környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos szolgáltatások, erdővédelem

A mezőgazdasági termelőegység az 1305/2013/EU rendelet 34. cikkében szereplő vidékfejlesztési támogatásokat vett igénybe.

MRDV 011

–

Ökológiai gazdálkodás

A mezőgazdasági termelőegység az 1305/2013/EU rendelet 29. cikkében szereplő vidékfejlesztési támogatásokat vett igénybe.

MRDV 012

–

Natura 2000 kifizetések és a víz-keretirányelvhez kapcsolódó kifizetések

A mezőgazdasági termelőegység az 1305/2013/EU rendelet 30. cikkében szereplő vidékfejlesztési támogatásokat vett igénybe.

MRDV 013

–

Hátrányos természeti adottságú területekre vonatkozó támogatások

A mezőgazdasági termelőegység az 1305/2013/EU rendelet 31. cikkében szereplő vidékfejlesztési támogatásokat vett igénybe.

MRDV 014

–

Állatjólét

A mezőgazdasági termelőegység az 1305/2013/EU rendelet 33. cikkében szereplő vidékfejlesztési támogatásokat vett igénybe.

MRDV 015

–

Kockázatkezelés

A mezőgazdasági termelőegység az 1305/2013/EU rendelet 36. cikkében szereplő vidékfejlesztési támogatásokat vett igénybe.

3. MODUL.   ÖNTÖZÉS

| AZ ÖNTÖZÉSSEL KAPCSOLATOS VÁLTOZÓK LEÍRÁSA |
| --- |
| Az öntözéssel kapcsolatos változók tekintetében a referencia-időszak az egyes tagállamok által a kapcsolódó termelési ciklusok lefedését célozva meghatározandó 12 hónapos időszak, amely a referenciaévben ér véget.


  Azok a tagállamok, amelyek mezőgazdasági hasznosítású területének kevesebb mint 2 %-a öntözhető terület, és amelyek ezenfelül nem rendelkeznek olyan NUTS 2 szintű régiókkal, amelyek mezőgazdasági hasznosítású területének legalább 5 %-a öntözhető terület, mentesülnek az „Öntözés” modul végrehajtása alól. |
| Téma: Öntözési gyakorlatok |
| | Részletes téma: öntözhetőség |
| MIRR 001 | – | Az elmúlt 3 évben öntözött szabadföldi mezőgazdasági hasznosítású területek átlaga |
| MIRR 002 | – | Öntözött szabadföldi mezőgazdasági hasznosítású terület összesen

  Azon növények területe, amelyeket a referencia-időszak során legalább egyszer ténylegesen megöntöztek. |
| MIRR 003 | – | Vízmennyiség

  A referencia-időszakban öntözésre használt víz (köbméter). |
| | Részletes téma: öntözési módszerek |
| MIRR 004 | – | Felszíni öntözés

  Felszíni öntözéssel, azaz olyan rendszerrel öntözött területek, ahol a területet részben vagy teljesen víz borítja, függetlenül attól, hogy a vizet milyen módon szállítják a forrástól a földig (amely történhet gravitációval vagy szivattyúzással) (hektár). Idetartozik a vödrökkel vagy locsolókannákkal történő kézi öntözés. Idetartozik továbbá a részben szabályozott öntözés is (árvíz elterelése növények öntözéséhez (öntözés időszakos vízfolyás árvizével) vagy felszerelt síkvidékre (vízszabályozási módszerek vizenyős területeken és szélestalpú völgyekben, ártéri művelés) |
| MIRR 005 | – | Esőztető öntözés

  Esőztető berendezéssel, azaz olyan rendszerrel öntözött terület, ahol csővezetékek nyomás alatt lévő vizet szállítanak, amelyet szórófejeken keresztül juttatnak el a növényhez, csapadékot szimulálva (hektár). |
| MIRR 006 | – | Csepegtető öntözés

  Csepegtető öntözéssel, azaz olyan módszerrel öntözött terület, amelynek során a vizet csővezeték-hálózaton keresztül kis nyomás alatt, előre meghatározott minta szerint osztják el, és közvetlenül a növény gyökerének területére juttatják (hektár). Idetartozik a mikroszórós öntözés és a buborékos öntözés. |
| | Részletes téma: az öntözővíz forrása


  Tüntesse fel a gazdaságban felhasznált összes öntözővízforrást. Köztes források esetén csak a legfőbb forrást kell megadni.

  A felszín alatti víz felszín alatt, víztartó rétegekben tárolt víz, amelyet általában kutakból szivattyúznak.
  A felszíni víz a földfelszínen, például folyókban, patakokban, tavakban, vizenyős területeken vagy óceánokban található víz. |
| MIRR 007 | – | Felszín alatti víz az üzem területén

  A felszín alatti víz forrása a gazdaságban található. |
| MIRR 008 | – | Az üzem területén és azon kívül található felszíni víz

  A víz forrása felszíni víz, függetlenül attól, hogy az a gazdaságban vagy azon kívül található. |
| MIRR 009 | – | Vízellátó rendszerekből származó, az üzem területén kívüli víz

  A vizet a nyilvános vezetékes vízhálózatból nyerik. |
| MIRR 010 | | Kezelt szennyvíz

  A víz szennyvíztisztításon esett át. |
| MIRR 011 | – | Egyéb források

  A gazdaságban öntözésre használt, máshova nem sorolt egyéb vízforrások (pl. összegyűjtött esővíz). |
| MIRR 012 | | Az öntözővízre vonatkozó fizetési feltételek


  Válasszon ki pontosan egyet az alábbiak közül:







  — | Nem fizetett a vízért |

AZ ÖNTÖZÉSSEL KAPCSOLATOS VÁLTOZÓK LEÍRÁSA

Az öntözéssel kapcsolatos változók tekintetében a referencia-időszak az egyes tagállamok által a kapcsolódó termelési ciklusok lefedését célozva meghatározandó 12 hónapos időszak, amely a referenciaévben ér véget.

Azok a tagállamok, amelyek mezőgazdasági hasznosítású területének kevesebb mint 2 %-a öntözhető terület, és amelyek ezenfelül nem rendelkeznek olyan NUTS 2 szintű régiókkal, amelyek mezőgazdasági hasznosítású területének legalább 5 %-a öntözhető terület, mentesülnek az „Öntözés” modul végrehajtása alól.

Téma: Öntözési gyakorlatok

Részletes téma: öntözhetőség

MIRR 001

–

Az elmúlt 3 évben öntözött szabadföldi mezőgazdasági hasznosítású területek átlaga

MIRR 002

–

Öntözött szabadföldi mezőgazdasági hasznosítású terület összesen

Azon növények területe, amelyeket a referencia-időszak során legalább egyszer ténylegesen megöntöztek.

MIRR 003

–

Vízmennyiség

A referencia-időszakban öntözésre használt víz (köbméter).

Részletes téma: öntözési módszerek

MIRR 004

–

Felszíni öntözés

Felszíni öntözéssel, azaz olyan rendszerrel öntözött területek, ahol a területet részben vagy teljesen víz borítja, függetlenül attól, hogy a vizet milyen módon szállítják a forrástól a földig (amely történhet gravitációval vagy szivattyúzással) (hektár). Idetartozik a vödrökkel vagy locsolókannákkal történő kézi öntözés. Idetartozik továbbá a részben szabályozott öntözés is (árvíz elterelése növények öntözéséhez (öntözés időszakos vízfolyás árvizével) vagy felszerelt síkvidékre (vízszabályozási módszerek vizenyős területeken és szélestalpú völgyekben, ártéri művelés)

MIRR 005

–

Esőztető öntözés

Esőztető berendezéssel, azaz olyan rendszerrel öntözött terület, ahol csővezetékek nyomás alatt lévő vizet szállítanak, amelyet szórófejeken keresztül juttatnak el a növényhez, csapadékot szimulálva (hektár).

MIRR 006

–

Csepegtető öntözés

Csepegtető öntözéssel, azaz olyan módszerrel öntözött terület, amelynek során a vizet csővezeték-hálózaton keresztül kis nyomás alatt, előre meghatározott minta szerint osztják el, és közvetlenül a növény gyökerének területére juttatják (hektár). Idetartozik a mikroszórós öntözés és a buborékos öntözés.

Részletes téma: az öntözővíz forrása

Tüntesse fel a gazdaságban felhasznált összes öntözővízforrást. Köztes források esetén csak a legfőbb forrást kell megadni.

A felszín alatti víz felszín alatt, víztartó rétegekben tárolt víz, amelyet általában kutakból szivattyúznak.

A felszíni víz a földfelszínen, például folyókban, patakokban, tavakban, vizenyős területeken vagy óceánokban található víz.

MIRR 007

–

Felszín alatti víz az üzem területén

A felszín alatti víz forrása a gazdaságban található.

MIRR 008

–

Az üzem területén és azon kívül található felszíni víz

A víz forrása felszíni víz, függetlenül attól, hogy az a gazdaságban vagy azon kívül található.

MIRR 009

–

Vízellátó rendszerekből származó, az üzem területén kívüli víz

A vizet a nyilvános vezetékes vízhálózatból nyerik.

MIRR 010

Kezelt szennyvíz

A víz szennyvíztisztításon esett át.

MIRR 011

–

Egyéb források

A gazdaságban öntözésre használt, máshova nem sorolt egyéb vízforrások (pl. összegyűjtött esővíz).

MIRR 012

Az öntözővízre vonatkozó fizetési feltételek

Válasszon ki pontosan egyet az alábbiak közül:

—

Nem fizetett a vízért

| — | Az öntözött földterület alapján fizetett díjat |
| --- | --- |

—

Az öntözött földterület alapján fizetett díjat

| — | A víz mennyisége alapján fizetett díjat |
| --- | --- |

—

A víz mennyisége alapján fizetett díjat

| — | Máshova nem sorolt egyéb fizetett módozat |
| --- | --- |

—

Máshova nem sorolt egyéb fizetett módozat

Részletes téma: az öntözőberendezések műszaki paraméterei

MIRR 013

Víztárolók

A gazdaság víztárolóval rendelkezik, amelyet a referencia-időszakban használtak.

MIRR 014

Az öntözőrendszer karbantartási állapota

Az elmúlt három évben a termelőegység:

| — | Nem végzett karbantartást az öntözőrendszeren, sem az elosztóhálózaton |
| --- | --- |

—

Nem végzett karbantartást az öntözőrendszeren, sem az elosztóhálózaton

| — | Csak rendszeres éves karbantartást végzett az öntözőrendszeren (az elosztóhálózatot is beleértve) |
| --- | --- |

—

Csak rendszeres éves karbantartást végzett az öntözőrendszeren (az elosztóhálózatot is beleértve)

| — | Nagyobb karbantartást vagy felújítást végzett az öntözőrendszeren (az elosztóhálózatot is beleértve) |
| --- | --- |

—

Nagyobb karbantartást vagy felújítást végzett az öntözőrendszeren (az elosztóhálózatot is beleértve)

MIRR 015

Szivattyútelep

A termelőegység rendelkezik szivattyúteleppel, függetlenül attól, hogy az centrifugál- (talaj feletti), mélykúti, merülő-, propeller- vagy máshova nem sorolt egyéb szivattyú.

MIRR 016

–

Vízmérő rendszer

Válasszon ki pontosan egyet az alábbiak közül:

| — | Bukógát vagy mérőcsatorna (kézi mérés) |
| --- | --- |

—

Bukógát vagy mérőcsatorna (kézi mérés)

| — | Automata rendszer |
| --- | --- |

—

Automata rendszer

| — | Mindkettő |
| --- | --- |

—

Mindkettő

| — | Nincs |
| --- | --- |

—

Nincs

MIRR 017

–

Öntözésvezérlő

Válasszon ki pontosan egyet az alábbiak közül:

| — | Kézi |
| --- | --- |

—

Kézi

| — | Automata |
| --- | --- |

—

Automata

| — | Precíziós öntözés (talajnedvesség-érzékelővel vagy anélkül) |
| --- | --- |

—

Precíziós öntözés (talajnedvesség-érzékelővel vagy anélkül)

| — | Módszerek kombinációja |
| --- | --- |

—

Módszerek kombinációja

| — | Nincs |
| --- | --- |

—

Nincs

MIRR 018

–

Öntözéses tápanyag-utánpótlási rendszer

A gazdaság rendelkezik öntözéses tápanyag-utánpótlási rendszerrel műtrágya beadagolásához, az öntözőrendszer módosításához.

Téma: 12 hónapos időszak folyamán öntözött növények

Az elmúlt 12 hónapban öntözött (szabadföldi) terület. A MIRR004, MIRR005 és MIRR006 alá tartozó öntözési módszerekre vonatkozik.

Részletes téma: szemestermény-termelés céljából termesztett gabonafélék

MIRR 019

–

Szemestermény-termelés céljából termesztett gabonafélék (a vetőmagot is beleértve), kivéve a szemeskukoricát, a szemcsutkazúzalékot és a rizst

Öntözött, szemestermény-termelés céljából termesztett gabonafélék (a vetőmagot is beleértve), kivéve a szemeskukoricát, a szemcsutkazúzalékot és a rizst (hektár)

MIRR 020

–

Szemeskukorica és szemcsutkazúzalék

Öntözött szemeskukorica és szemcsutkazúzalék (hektár)

Részletes téma: száraz hüvelyesek és fehérjenövények szemes terménynek

MIRR 021

–

Száraz hüvelyesek és fehérjetartalmú növények szemes terménynek (beleértve a vetőmagot, és a gabonafélék és hüvelyesek keverékét)

Öntözött száraz hüvelyesek és fehérjetartalmú növények szemes terménynek (beleértve a vetőmagot, és a gabonafélék és hüvelyesek keverékét) (hektár)

Részletes téma: gyökérnövények

MIRR 022

–

Burgonya (vetőburgonya is)

Öntözött burgonya (vetőburgonya is) (hektár)

MIRR 023

–

Cukorrépa (kivéve vetőmag)

Öntözött cukorrépa (kivéve vetőmag) (hektár)

Részletes téma: ipari növények

MIRR 024

–

Káposztarepce és réparepce

Öntözött káposztarepce és réparepce (hektár)

MIRR 025

–

Napraforgó

Öntözött napraforgó (hektár)

MIRR 026

–

Rostnövények

Öntözött rostnövények (hektár)

Részletes téma: takarmánynövények zölden betakarítva

MIRR 027

Takarmánynövények zölden betakarítva

Öntözött takarmánynövények zölden betakarítva (hektár)

Részletes téma: egyéb szántóföldi növények

MIRR 028

–

Szántóföldi növényekkel vetésforgóban termesztett friss zöldségfélék (beleértve a dinnyét), szamóca (szabadföldi termesztés)

Öntözött, szántóföldi növényekkel vetésforgóban termesztett friss zöldségfélék (ideértve a dinnyét is), szamóca (szabadföldi termesztés) (hektár)

MIRR 029

–

Egyéb öntözött növények szabadföldi szántóterületen

Egyéb öntözött növények szabadföldi szántóterületen (hektár)

Részletes téma: állandó gyepterület

MIRR 030

–

Állandó gyepterület

Öntözött állandó gyepterület (hektár)

Részletes téma: ültetvények

MIRR 031

–

Gyümölcsfélék, bogyós gyümölcsök és héjasok (kivéve citrusfélék, szőlő és szamóca)

Öntözött gyümölcsfélék, bogyós gyümölcsök és héjasok (kivéve citrusfélék, szőlő és szamóca) (hektár)

MIRR 032

–

Citrusfélék

Öntözött citrusfélék (hektár)

MIRR 033

Olajbogyó

Öntözött olajbogyó (hektár)

MIRR 034

Szőlőültetvények

Öntözött szőlőültetvények (hektár)

4. MODUL.   TALAJMŰVELÉSI MÓDSZEREK

| A TALAJMŰVELÉSI MÓDSZEREKKEL KAPCSOLATOS VÁLTOZÓK LEÍRÁSA |
| --- |
| A talajművelési módszerekkel kapcsolatos változók tekintetében a referencia-időszak az egyes tagállamok által a kapcsolódó termelési ciklusok lefedését célozva meghatározandó 12 hónapos időszak, amely a referenciaévben ér véget. |
| Téma: szabadföldi talajművelési módszerek |
| MSMP 001 | | Drénezés a mezőgazdasági termelőegységben

  A mezőgazdasági termelőegység drénezéssel, vagyis az elárasztás megelőzése érdekében a felesleges felszíni vagy felszín alatti víz felszíni vagy felszín alatti vezetékek segítségével történő mesterséges eltávolításával érintett mezőgazdasági hasznosítású területe (hektár). Nem tartozik ide a felesleges víz tavakba, mocsarakba és folyókba történő természetes elfolyása. |
| | Részletes téma: talajművelési módszerek |
| MSMP 002 | – | Hagyományos talajművelés

  A talaj forgatásával, növényi maradványok eltemetésével járó, hagyományos talajműveléssel kezelt szántóterület (hektár). |
| MSMP 003 | – | Talajvédő művelés

  A talaj forgatásával nem járó, talajvédő műveléssel (kismértékű talajműveléssel) kezelt szántóterület (hektár). A növényi maradványok egy részét nem temetik el. |
| MSMP 004 | – | Művelés nélküli direktvetés

  Olyan szántóterület, amelyen a betakarítás és a vetés között semmilyen talajművelést nem végeznek (hektár). |
| | Részletes téma: talajborítás mezőgazdasági területen |
| MSMP 005 | – | Talajborítás: szokásos téli növényzet

  Olyan szántóterület, amelyen ősszel növényeket vetnek, és azok a tél során fejlődnek (hektár). |
| MSMP 006 | – | Talajborítás: köztes növényzet, ideiglenes növényzet vagy takarónövényzet szántóterületen

  Olyan szántóterület, amelyen kifejezetten az erózió, a termőképesség, a talajminőség, a víz, a gyomnövények, a kártevők, a betegségek, a biológiai sokféleség és a vadon élő állatok kezelése érdekében termesztenek növényeket a betakarítás és a vetés között, amikor a földterület egyébként csupaszon állna (hektár). |
| MSMP 007 | – | Talajborítás: növénymaradványok és/vagy mulcsborítás

  Olyan szántóterület, amelyet a tél során a korábbi vetési időszakból visszamaradt növénymaradványok és tarló borít és/vagy mulcsborítású terület (természetes – például avar, vágott fű, szalma, lombozat, metszés maradványai, fakéreg vagy fűrészpor – vagy mesterséges – például papír vagy műszál – anyagú, laza borítás) (hektár). |
| MSMP 008 | | Talajborítás: puszta talaj a fő növény után

  Olyan szántóterület, amelyet betakarítás után beszántanak vagy más módon megművelnek, és amelyet télen nem vetnek be, illetve semmilyen növénymaradvánnyal nem takarják be, így az az elővetési vagy vetési műveletekig csupaszon marad (hektár). |
| | Részletes téma: vetésforgó szántóterületen |
| MSMP 009 | – | vetésforgóval rendelkező szántóterületek aránya

  A vetésforgóval rendelkező szántóterületek aránya a teljes szántóterülethez viszonyítva |
| | Részletes téma: ökológiai jelentőségű terület


  Az 1307/2013/EU rendelet 46. cikkének rendelkezései vagy adott esetben a legújabb jogszabályok szerinti ökológiai jelentőségű területeket jelenti. |
| MSMP 010 | – | Teraszok

  Teraszok (hektár) |
| MSMP 011 | – | Táblaszegélyek vagy pufferzónák

  Táblaszegélyek vagy pufferzónák (hektár) |
| MSMP 012 | – | Lineáris elemek: sövények és fasorok

  Sövények és fasorok (hektár) |
| MSMP 013 | – | Lineáris elemek: kőfalak

  Kőfalak (hektár) |
| MSMP 014 | – | Agrár-erdészet

  Agrár-erdészeti területek (hektár) |

A TALAJMŰVELÉSI MÓDSZEREKKEL KAPCSOLATOS VÁLTOZÓK LEÍRÁSA

A talajművelési módszerekkel kapcsolatos változók tekintetében a referencia-időszak az egyes tagállamok által a kapcsolódó termelési ciklusok lefedését célozva meghatározandó 12 hónapos időszak, amely a referenciaévben ér véget.

Téma: szabadföldi talajművelési módszerek

MSMP 001

Drénezés a mezőgazdasági termelőegységben

A mezőgazdasági termelőegység drénezéssel, vagyis az elárasztás megelőzése érdekében a felesleges felszíni vagy felszín alatti víz felszíni vagy felszín alatti vezetékek segítségével történő mesterséges eltávolításával érintett mezőgazdasági hasznosítású területe (hektár). Nem tartozik ide a felesleges víz tavakba, mocsarakba és folyókba történő természetes elfolyása.

Részletes téma: talajművelési módszerek

MSMP 002

–

Hagyományos talajművelés

A talaj forgatásával, növényi maradványok eltemetésével járó, hagyományos talajműveléssel kezelt szántóterület (hektár).

MSMP 003

–

Talajvédő művelés

A talaj forgatásával nem járó, talajvédő műveléssel (kismértékű talajműveléssel) kezelt szántóterület (hektár). A növényi maradványok egy részét nem temetik el.

MSMP 004

–

Művelés nélküli direktvetés

Olyan szántóterület, amelyen a betakarítás és a vetés között semmilyen talajművelést nem végeznek (hektár).

Részletes téma: talajborítás mezőgazdasági területen

MSMP 005

–

Talajborítás: szokásos téli növényzet

Olyan szántóterület, amelyen ősszel növényeket vetnek, és azok a tél során fejlődnek (hektár).

MSMP 006

–

Talajborítás: köztes növényzet, ideiglenes növényzet vagy takarónövényzet szántóterületen

Olyan szántóterület, amelyen kifejezetten az erózió, a termőképesség, a talajminőség, a víz, a gyomnövények, a kártevők, a betegségek, a biológiai sokféleség és a vadon élő állatok kezelése érdekében termesztenek növényeket a betakarítás és a vetés között, amikor a földterület egyébként csupaszon állna (hektár).

MSMP 007

–

Talajborítás: növénymaradványok és/vagy mulcsborítás

Olyan szántóterület, amelyet a tél során a korábbi vetési időszakból visszamaradt növénymaradványok és tarló borít és/vagy mulcsborítású terület (természetes – például avar, vágott fű, szalma, lombozat, metszés maradványai, fakéreg vagy fűrészpor – vagy mesterséges – például papír vagy műszál – anyagú, laza borítás) (hektár).

MSMP 008

Talajborítás: puszta talaj a fő növény után

Olyan szántóterület, amelyet betakarítás után beszántanak vagy más módon megművelnek, és amelyet télen nem vetnek be, illetve semmilyen növénymaradvánnyal nem takarják be, így az az elővetési vagy vetési műveletekig csupaszon marad (hektár).

Részletes téma: vetésforgó szántóterületen

MSMP 009

–

vetésforgóval rendelkező szántóterületek aránya

A vetésforgóval rendelkező szántóterületek aránya a teljes szántóterülethez viszonyítva

Részletes téma: ökológiai jelentőségű terület

Az 1307/2013/EU rendelet 46. cikkének rendelkezései vagy adott esetben a legújabb jogszabályok szerinti ökológiai jelentőségű területeket jelenti.

MSMP 010

–

Teraszok

Teraszok (hektár)

MSMP 011

–

Táblaszegélyek vagy pufferzónák

Táblaszegélyek vagy pufferzónák (hektár)

MSMP 012

–

Lineáris elemek: sövények és fasorok

Sövények és fasorok (hektár)

MSMP 013

–

Lineáris elemek: kőfalak

Kőfalak (hektár)

MSMP 014

–

Agrár-erdészet

Agrár-erdészeti területek (hektár)

5. MODUL.   GÉPEK ÉS BERENDEZÉSEK

| A GÉPEKKEL ÉS BERENDEZÉSEKKEL KAPCSOLATOS VÁLTOZÓK LEÍRÁSA |
| --- |
| A gépekre és berendezésekre vonatkozó változók tekintetében az egyes tagállamoknak kell meghatározniuk egy közös referencianapot a referenciaéven belül. |
| Téma: gépek |
| | Részletes téma: internetes eszközök |
| MMEQ 001 | – | Internet-hozzáférés

  A termelőegység internet-hozzáféréssel rendelkezik |
| MMEQ 002 | – | Vezetői információs rendszerek használata

  A termelőegység vezetői információs rendszereket használ döntéstámogató eszközként, akár saját számítógépen, akár online rendszeren keresztül. Idetartoznak (többek között) az olyan eszközök, mint a digitális terepkönyv vagy a digitális törzskönyv. |
| | Részletes téma: alapgépek


  A gazdálkodó vagy a termelőegység, mezőgazdasági termelőszövetkezet tulajdonában lévő gépek, állomások gépei, vállalkozó gépei (vezetővel vagy anélkül). Nem tartoznak ide a referenciaévben nem használt gépek. |
| | | Saját gépek


  A mezőgazdasági termelő vagy a termelőegység tulajdonát képező gépek, amelyeket a mezőgazdasági termelőegység a felmérés referencianapját megelőző 12 hónapban használt, és amely a felmérés referencianapján a mezőgazdasági termelőegység kizárólagos tulajdona.


  Nem tartoznak ide az állomásoktól vagy vállalkozóktól rövid távon, például órára vagy napra bérelt gépek, a mezőgazdasági termelőszövetkezetek tulajdonában lévő gépek. |
| MMEQ 003 | | | A termelőegység tulajdonában lévő, 40 kW-nál kisebb teljesítményű traktorok száma |
| MMEQ 004 | | | A termelőegység tulajdonában lévő, 40 kW-nál nagyobb, de 60 kW-nál kisebb teljesítményű traktorok száma |
| MMEQ 005 | | | A termelőegység tulajdonában lévő, 60 kW-nál nagyobb, de 100 kW-nál kisebb teljesítményű traktorok száma |
| MMEQ 006 | | | A termelőegység tulajdonában lévő, 100 kW-nál nagyobb teljesítményű traktorok száma |
| MMEQ 007 | – | – | Talajművelő gépek

  A termelőegység rendelkezik talajművelő gépekkel, például:






  — | Kormánylemezes eke |

A GÉPEKKEL ÉS BERENDEZÉSEKKEL KAPCSOLATOS VÁLTOZÓK LEÍRÁSA

A gépekre és berendezésekre vonatkozó változók tekintetében az egyes tagállamoknak kell meghatározniuk egy közös referencianapot a referenciaéven belül.

Téma: gépek

Részletes téma: internetes eszközök

MMEQ 001

–

Internet-hozzáférés

A termelőegység internet-hozzáféréssel rendelkezik

MMEQ 002

–

Vezetői információs rendszerek használata

A termelőegység vezetői információs rendszereket használ döntéstámogató eszközként, akár saját számítógépen, akár online rendszeren keresztül. Idetartoznak (többek között) az olyan eszközök, mint a digitális terepkönyv vagy a digitális törzskönyv.

Részletes téma: alapgépek

A gazdálkodó vagy a termelőegység, mezőgazdasági termelőszövetkezet tulajdonában lévő gépek, állomások gépei, vállalkozó gépei (vezetővel vagy anélkül). Nem tartoznak ide a referenciaévben nem használt gépek.

Saját gépek

A mezőgazdasági termelő vagy a termelőegység tulajdonát képező gépek, amelyeket a mezőgazdasági termelőegység a felmérés referencianapját megelőző 12 hónapban használt, és amely a felmérés referencianapján a mezőgazdasági termelőegység kizárólagos tulajdona.

Nem tartoznak ide az állomásoktól vagy vállalkozóktól rövid távon, például órára vagy napra bérelt gépek, a mezőgazdasági termelőszövetkezetek tulajdonában lévő gépek.

MMEQ 003

A termelőegység tulajdonában lévő, 40 kW-nál kisebb teljesítményű traktorok száma

MMEQ 004

A termelőegység tulajdonában lévő, 40 kW-nál nagyobb, de 60 kW-nál kisebb teljesítményű traktorok száma

MMEQ 005

A termelőegység tulajdonában lévő, 60 kW-nál nagyobb, de 100 kW-nál kisebb teljesítményű traktorok száma

MMEQ 006

A termelőegység tulajdonában lévő, 100 kW-nál nagyobb teljesítményű traktorok száma

MMEQ 007

–

–

Talajművelő gépek

A termelőegység rendelkezik talajművelő gépekkel, például:

—

Kormánylemezes eke

| — | Kapa |
| --- | --- |

—

Kapa

| — | Rotációs kapa |
| --- | --- |

—

Rotációs kapa

| — | Vésőeke |
| --- | --- |

—

Vésőeke

| — | Borona |
| --- | --- |

—

Borona

| — | Sávos kultivátor |
| --- | --- |

—

Sávos kultivátor

| — | Altalajtömörítő |
| --- | --- |

—

Altalajtömörítő

| — | Egyéb |
| --- | --- |

—

Egyéb

MMEQ 008

–

–

Vető- és palántaültető gépek

A termelőegység rendelkezik vető- és palántaültető gépekkel, például:

| — | Szórvavető gép |
| --- | --- |

—

Szórvavető gép

| — | Vetőgép |
| --- | --- |

—

Vetőgép

| — | Palántaültető gép |
| --- | --- |

—

Palántaültető gép

| — | Egyéb |
| --- | --- |

—

Egyéb

MMEQ 009

–

–

Trágyaelosztók, trágyaszórók, permetezők

A termelőegység rendelkezik trágyaelosztókkal, trágyaszórókkal, permetezőkkel (repülőgépek és drónok kivételével) trágya és műtrágya kijuttatásához, például:

| — | Szilárd ásványi műtrágyát szóró gépek |
| --- | --- |

—

Szilárd ásványi műtrágyát szóró gépek

| — | Szilárdtrágya-szóró/terítő gép |
| --- | --- |

—

Szilárdtrágya-szóró/terítő gép

| — | Hígtrágyaszóró gép (vontatott tömlő) |
| --- | --- |

—

Hígtrágyaszóró gép (vontatott tömlő)

| — | Hígtrágyaszóró gép (vontatott csoroszlya) |
| --- | --- |

—

Hígtrágyaszóró gép (vontatott csoroszlya)

| — | Trágyainjektor (sekély/nyitott rés) |
| --- | --- |

—

Trágyainjektor (sekély/nyitott rés)

| — | Trágyainjektor (mély/zárt rés) |
| --- | --- |

—

Trágyainjektor (mély/zárt rés)

| — | Kisnyomású permetezők |
| --- | --- |

—

Kisnyomású permetezők

| — | Nagynyomású permetezők |
| --- | --- |

—

Nagynyomású permetezők

| — | Egyéb |
| --- | --- |

—

Egyéb

MMEQ 010

–

–

Növényvédő szerek kijuttatásához használt berendezések

A termelőegység a növényvédő szerek kijuttatásához rendelkezik például az alábbiak legalább egyikével (repülőgépek és drónok kivételével):

| — | Alacsony kockázatú fúvókákkal felszerelt szórókeret |
| --- | --- |

—

Alacsony kockázatú fúvókákkal felszerelt szórókeret

| — | Alacsony kockázatú fúvókákkal nem felszerelt szórókeret |
| --- | --- |

—

Alacsony kockázatú fúvókákkal nem felszerelt szórókeret

| — | Gyümölcsösök, szőlőültetvények vagy egyéb állandó kultúrák permetezőgépei |
| --- | --- |

—

Gyümölcsösök, szőlőültetvények vagy egyéb állandó kultúrák permetezőgépei

| — | Egyéb |
| --- | --- |

—

Egyéb

MMEQ 011

–

–

–

A referencia-időszakban a növényvédő szerek kijuttatásához használt szórókeretek, gyümölcsösök, szőlőültetvények vagy egyéb állandó kultúrák permetezőgépei fel vannak szerelve alacsony kockázatú fúvókákkal?

| — | Igen, mindegyik |
| --- | --- |

—

Igen, mindegyik

| — | Nem, csak némelyik |
| --- | --- |

—

Nem, csak némelyik

| — | Nem, egyik sem |
| --- | --- |

—

Nem, egyik sem

MMEQ 012

–

–

Kombájnok

A termelőegység rendelkezik kombájnokkal.

MMEQ 013

–

–

Egyéb teljesen gépesített arató-cséplő gépek

A termelőegység rendelkezik egyéb teljesen gépesített arató-cséplő gépekkel, mint például:

| — | Gyapotbetakarító gép |
| --- | --- |

—

Gyapotbetakarító gép

| — | Burgonyabetakarító gép |
| --- | --- |

—

Burgonyabetakarító gép

| — | Sárgarépa-betakarító gép |
| --- | --- |

—

Sárgarépa-betakarító gép

| — | Cukorrépa-betakarító gép |
| --- | --- |

—

Cukorrépa-betakarító gép

| — | Zöldségszedő gépek (zöldborsó, bab stb.) |
| --- | --- |

—

Zöldségszedő gépek (zöldborsó, bab stb.)

| — | Gyümölcsszedő kocsik |
| --- | --- |

—

Gyümölcsszedő kocsik

| — | Takarmány-betakarító gép |
| --- | --- |

—

Takarmány-betakarító gép

| — | Bálázógép |
| --- | --- |

—

Bálázógép

| — | Szőlőszüretelő gép |
| --- | --- |

—

Szőlőszüretelő gép

| — | Olajbogyó-szüretelő gép |
| --- | --- |

—

Olajbogyó-szüretelő gép

Több termelőegység által használt gépek

A mezőgazdasági termelőegység által a felmérés referencianapját megelőző 12 hónapban használt olyan gépjárművek és gépek, amelyek másik mezőgazdasági termelőegység (pl. kölcsönös segítségnyújtási megállapodás keretében használják vagy gépkölcsönzőtől bérlik) szövetkezet, közösen két vagy több másik mezőgazdasági termelőegység, gépcsoport vagy mezőgazdasági szolgáltató ügynökség tulajdonát képezik.

MMEQ 014

–

–

Traktorok

MMEQ 015

–

–

Egytengelyes traktorok, ekék, vetőgépek, trágyaszórók, permetezőgépek, növényvédő szerek vagy műtrágyák kijuttatására szolgáló berendezések

MMEQ 016

–

–

Kombájnok

MMEQ 017

–

–

Egyéb teljesen gépesített arató-cséplő gépek

Részletes téma: precíziós gazdálkodás alkalmazása

MMEQ 018

–

Robotika

A termelőegység rendelkezik robotokkal, illetve bérel vagy használ robotokat, például:

| — | Önjáró gépek |
| --- | --- |

—

Önjáró gépek

| — | Bogyósgyümölcs-szedő robotok |
| --- | --- |

—

Bogyósgyümölcs-szedő robotok

| — | RTK-GPS-en alapuló, nagy pontosságú berendezések (1 cm-es pontosság) |
| --- | --- |

—

RTK-GPS-en alapuló, nagy pontosságú berendezések (1 cm-es pontosság)

| — | Egyéb |
| --- | --- |

—

Egyéb

MMEQ 019

–

–

Robotika növényvédő szerekhez

A gazdaság rendelkezik a növényvédő szerek kijuttatására szolgáló, GPS-alapú irányítást alkalmazó berendezésekkel, illetve bérel vagy használ ilyeneket.

MMEQ 020

–

–

Növényvédő szerek sávpermetezése

A gazdaság rendelkezik a növényvédő szerek sávpermetezésére szolgáló berendezésekkel, illetve bérel vagy használ ilyeneket.

MMEQ 021

–

Változtatható adagú (VRI) technikák

A termelőegység alkalmaz változtatható adagú (VRI) technikákat az alábbiak közül legalább egy esetében:

| — | Trágyázás |
| --- | --- |

—

Trágyázás

| — | Növényvédelem |
| --- | --- |

—

Növényvédelem

| — | Gyomtalanítás |
| --- | --- |

—

Gyomtalanítás

| — | Vetés |
| --- | --- |

—

Vetés

| — | Ültetés |
| --- | --- |

—

Ültetés

| — | Egyéb |
| --- | --- |

—

Egyéb

MMEQ 022

–

A növények precíziós ellenőrzése

A termelőegység a növények ellenőrzésére az alábbi technikák legalább egyikét alkalmazza:

| — | Meteorológiai állomások |
| --- | --- |

—

Meteorológiai állomások

| — | Digitális térképészet (talajminőség-térkép, terméshozamtérkép, NDVI-térkép készítése) |
| --- | --- |

—

Digitális térképészet (talajminőség-térkép, terméshozamtérkép, NDVI-térkép készítése)

| — | Talajszkennelés |
| --- | --- |

—

Talajszkennelés

| — | Terméshozam-figyelő érzékelők |
| --- | --- |

—

Terméshozam-figyelő érzékelők

| — | Egyéb |
| --- | --- |

—

Egyéb

MMEQ 023

–

Talajelemzés

A termelőegység vett talajmintát elemzési célból a referencia-időszakban.

Részletes téma: állattartásra szolgáló gépek

MMEQ 024

Az állatok jólléte és egészségügyi ellenőrzése

A termelőegység az állatok ellenőrzésére az alábbi technikák legalább egyikét alkalmazza:

| — | Kamerás megfigyelés |
| --- | --- |

—

Kamerás megfigyelés

| — | Hangmegfigyelés |
| --- | --- |

—

Hangmegfigyelés

| — | Riasztási rendszerek |
| --- | --- |

—

Riasztási rendszerek

| — | Mozgásérzékelők |
| --- | --- |

—

Mozgásérzékelők

| — | Állatok nyomon követése |
| --- | --- |

—

Állatok nyomon követése

| — | Egészségügyi ellenőrzés (pl. hőmérséklet, súly, mozgászavar vagy tőgygyulladás nyomon követése) |
| --- | --- |

—

Egészségügyi ellenőrzés (pl. hőmérséklet, súly, mozgászavar vagy tőgygyulladás nyomon követése)

| — | Etetés nyilvántartása |
| --- | --- |

—

Etetés nyilvántartása

| — | Itatás nyilvántartása |
| --- | --- |

—

Itatás nyilvántartása

| — | Egyéb |
| --- | --- |

—

Egyéb

MMEQ 025

–

Őrlőgép, keverő etetéshez

A termelőegység rendelkezik az állatok etetéséhez szükséges őrlőgéppel, keverővel, illetve bérel vagy használ ilyeneket.

MMEQ 026

Automatikus etetőrendszerek

A termelőegység rendelkezik automatikus etetőrendszerekkel, illetve bérel vagy használ ilyeneket.

MMEQ 027

–

Az istálló hőmérsékletének automatikus szabályozása

A termelőegység automatikusan szabályozza az istálló hőmérsékletét.

MMEQ 028

–

Fejőrobotok

A termelőegység rendelkezik fejőrobotokkal, illetve bérel vagy használ ilyeneket.

Részletes téma: mezőgazdasági tárolók

MMEQ 029

–

Magvak (gabonafélék, olajos magvak és hüvelyesek) tárolása

Gabonafélék, olajos magvak és hüvelyesek tárolása (köbméter)

MMEQ 030

–

Gyökerek, gumók és hagymák tárolása

A termelőegység rendelkezik tárolóval a gyökerek, gumók és hagymák tárolására

MMEQ 031

–

Zöldségek és gyümölcsök tárolása

A termelőegység a gyümölcs- és zöldségfélék számára száraz tárolóval rendelkezik (a hűtve tárolás kivételével)

MMEQ 032

–

Tárolás hűtve

Hűtött tárolók (függetlenül attól, hogy zöldségekhez, gyümölcsökhöz, virágokhoz, húsokhoz és hústermékekhez, tejhez és tejtermékekhez vagy tojásokhoz van) (köbméter)

Téma: berendezések

Részletes téma: a mezőgazdasági termelőegységben megújulóenergia-termelésre használt berendezések

MMEQ 033

–

Szél

A termelőegység szélturbinákat használ energiatermelésre

MMEQ 034

–

Biomassza

A termelőegység biomasszát használ energiatermelésre

MMEQ 035

–

–

Biomasszából származó biogáz

A termelőegység biomasszából származó biogázt használ energiatermelésre

MMEQ 036

–

Napenergia (termikus)

A termelőegység szolárpaneleket használ termikus energia termelésére

MMEQ 037

–

Napenergia (fotovoltaikus)

A termelőegység szolárpaneleket használ fotovoltaikus energia termelésére

MMEQ 038

–

Vízenergia

A termelőegység hidraulikus generátorokat használ energiatermelésre

MMEQ 039

–

Egyéb források

A termelőegység máshová nem sorolt egyéb forrásokból állít elő megújuló energiát

6. MODUL.   GYÜMÖLCSÖS ÜLTETVÉNY

| A GYÜMÖLCSÖS ÜLTETVÉNYEKKEL KAPCSOLATOS VÁLTOZÓK LEÍRÁSA |
| --- |
| A földterületre vonatkozó változók tekintetében a föld használata a felmérési referenciaévre utal. Másodvetésű növények esetében a földhasználat a referenciaévben betakarításra kerülő főnövényre vonatkozik, függetlenül attól, hogy a szóban forgó növényt mikor vetették el.


  Azon tagállamok, amelyek legalább 1 000 hektár területen, az (EU) 2018/1091 rendelet IV. mellékletében, a „Gyümölcsös ültetvény” modulban részletezett növényfajok valamelyikét részben vagy egészben piaci termelés céljára termesztik, kötelesek elvégezni a „Gyümölcsös ültetvény” modul összeírását. |
| Téma: almatermésűek |
| | Részletes téma: alma: terület az ültetvény életkora szerint |
| MORC 001 | – | Alma

  Alma (hektár) |
| MORC 002 | – | – | Alma < 5 év életkor-kategóriában

  Alma < 5 év életkor-kategóriában (hektár) |
| MORC 003 | – | – | Alma 5–14 év életkor-kategóriában

  Alma 5–14 év életkor-kategóriában (hektár) |
| MORC 004 | – | – | Alma 15–24 év életkor-kategóriában

  Alma 15–24 év életkor-kategóriában (hektár) |
| MORC 005 | – | – | Alma >= 25 év életkor-kategóriában

  Alma >= 25 év életkor-kategóriában (hektár) |
| | Részletes téma: alma: terület az állomány sűrűsége szerint |
| MORC 006 | – | – | Alma < 400 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

  Alma < 400 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár) |
| MORC 007 | – | – | Alma 400–1 599 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

  Alma 400–1 599 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár) |
| MORC 008 | – | – | Alma 1 600 –3 199 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

  Alma 1 600 –3 199 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár) |
| MORC 009 | – | – | Alma >= 3 200 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

  Alma >= 3 200 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár) |
| | Részletes téma: körte: terület az ültetvény életkora szerint |
| MORC 010 | – | Körte

  Körte (hektár) |
| MORC 011 | – | – | Körte < 5 év életkor-kategóriában

  Körte < 5 év életkor-kategóriában (hektár) |
| MORC 012 | – | – | Körte 5–14 év életkor-kategóriában

  Körte 5–14 év életkor-kategóriában (hektár) |
| MORC 013 | – | – | Körte 15–24 év életkor-kategóriában

  Körte 15–24 év életkor-kategóriában (hektár) |
| MORC 014 | – | – | Körte >= 25 év életkor-kategóriában

  Körte >= 25 év életkor-kategóriában (hektár) |
| | Részletes téma: körte: terület az állomány sűrűsége szerint |
| MORC 015 | – | – | Körte < 400 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

  Körte < 400 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár) |
| MORC 016 | – | – | Körte 400–1 599 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

  Körte 400–1 599 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár) |
| MORC 017 | – | – | Körte 1 600 –3 199 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

  Körte 1 600 –3 199 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár) |
| MORC 018 | – | – | Körte >= 3 200 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

  Körte >= 3 200 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár) |
| Téma: csonthéjasok |
| | Részletes téma: őszibarack: terület az ültetvény életkora szerint |
| MORC 019 | – | Őszibarack

  Őszibarack (hektár) |
| MORC 020 | – | – | Őszibarack < 5 év életkor-kategóriában

  Őszibarack < 5 év életkor-kategóriában (hektár) |
| MORC 021 | – | – | Őszibarack 5–14 év életkor-kategóriában

  Őszibarack 5–14 év életkor-kategóriában (hektár) |
| MORC 022 | – | – | Őszibarack >= 15 év életkor-kategóriában

  Őszibarack >= 15 év életkor-kategóriában (hektár) |
| | Részletes téma: őszibarack: terület az állomány sűrűsége szerint |
| MORC 023 | – | – | Őszibarack < 600 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

  Őszibarack < 600 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár) |
| MORC 024 | – | – | Őszibarack 600–1 199 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

  Őszibarack 600–1 199 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár) |
| MORC 025 | – | – | Őszibarack >= 1 200 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

  Őszibarack >= 1 200 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár) |
| | Részletes téma: nektarin: terület az ültetvény életkora szerint |
| MORC 026 | – | Nektarin

  Nektarin (hektár) |
| MORC 027 | – | – | Nektarin < 5 év életkor-kategóriában

  Nektarin < 5 év életkor-kategóriában (hektár) |
| MORC 028 | – | – | Nektarin 5–14 év életkor-kategóriában

  Nektarin 5–14 év életkor-kategóriában (hektár) |
| MORC 029 | – | – | Nektarin >= 15 év életkor-kategóriában

  Nektarin >= 15 év életkor-kategóriában (hektár) |
| | Részletes téma: nektarin: terület az állomány sűrűsége szerint |
| MORC 030 | – | – | Nektarin < 600 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

  Nektarin < 600 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár) |
| MORC 031 | – | – | Nektarin 600–1 199 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

  Nektarin 600–1 199 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár) |
| MORC 032 | – | – | Nektarin >= 1 200 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

  Nektarin >= 1 200 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár) |
| | Részletes téma: kajszibarack: terület az ültetvény életkora szerint |
| MORC 033 | – | Kajszibarack

  Kajszibarack (hektár) |
| MORC 034 | – | – | Kajszibarack < 5 év életkor-kategóriában

  Kajszibarack < 5 év életkor-kategóriában (hektár) |
| MORC 035 | – | – | Kajszibarack 5–14 év életkor-kategóriában

  Kajszibarack 5–14 év életkor-kategóriában (hektár) |
| MORC 036 | – | – | Kajszibarack >= 15 év életkor-kategóriában

  Kajszibarack >= 15 év életkor-kategóriában (hektár) |
| | Részletes téma: kajszibarack: terület az állomány sűrűsége szerint |
| MORC 037 | – | – | Kajszibarack < 600 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

  Kajszibarack < 600 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár) |
| MORC 038 | – | – | Kajszibarack 600–1 199 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

  Kajszibarack 600–1 199 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár) |
| MORC 039 | – | – | Kajszibarack >= 1 200 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

  Kajszibarack >= 1 200 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár) |
| Téma: citrusfélék |
| | Részletes téma: narancs: terület az ültetvény életkora szerint |
| MORC 040 | – | Navel narancs

  Navel narancs (hektár) |
| MORC 041 | – | – | Navel narancs < 5 év életkor-kategóriában

  Navel narancs < 5 év életkor-kategóriában (hektár) |
| MORC 042 | – | – | Navel narancs 5–14 év életkor-kategóriában

  Navel narancs 5–14 év életkor-kategóriában (hektár) |
| MORC 043 | – | – | Navel narancs 15–24 év életkor-kategóriában

  Navel narancs 15–24 év életkor-kategóriában (hektár) |
| MORC 044 | – | – | Navel narancs >= 25 év életkor-kategóriában

  Navel narancs >= 25 év életkor-kategóriában (hektár) |
| MORC 045 | – | Közönséges narancs

  Közönséges narancs (hektár) |
| MORC 046 | – | – | Közönséges narancs < 5 év életkor-kategóriában

  Közönséges narancs < 5 év életkor-kategóriában (hektár) |
| MORC 047 | – | – | Közönséges narancs 5–14 év életkor-kategóriában

  Közönséges narancs 5–14 év életkor-kategóriában (hektár) |
| MORC 048 | – | – | Közönséges narancs 15–24 év életkor-kategóriában

  Közönséges narancs 15–24 év életkor-kategóriában (hektár) |
| MORC 049 | – | – | Közönséges narancs >= 25 év életkor-kategóriában

  Közönséges narancs >= 25 év életkor-kategóriában (hektár) |
| MORC 050 | – | Vérnarancs

  Vérnarancs (hektár) |
| MORC 051 | – | – | Vérnarancs < 5 év életkor-kategóriában

  Vérnarancs < 5 év életkor-kategóriában (hektár) |
| MORC 052 | – | – | Vérnarancs 5–14 év életkor-kategóriában

  Vérnarancs 5–14 év életkor-kategóriában (hektár) |
| MORC 053 | – | – | Vérnarancs 15–24 év életkor-kategóriában

  Vérnarancs 15–24 év életkor-kategóriában (hektár) |
| MORC 054 | – | – | Vérnarancs >= 25 év életkor-kategóriában

  Vérnarancs >= 25 év életkor-kategóriában (hektár) |
| MORC 055 | – | Máshova nem sorolt egyéb narancs

  Máshova nem sorolt egyéb narancs (hektár) |
| MORC 056 | – | – | Egyéb narancs < 5 év életkor-kategóriában

  Egyéb narancs < 5 év életkor-kategóriában (hektár) |
| MORC 057 | – | – | Egyéb narancs 5–14 év életkor-kategóriában

  Egyéb narancs 5–14 év életkor-kategóriában (hektár) |
| MORC 058 | – | – | Egyéb narancs 15–24 év életkor-kategóriában

  Egyéb narancs 15–24 év életkor-kategóriában (hektár) |
| MORC 059 | – | – | Egyéb narancs >= 25 év életkor-kategóriában

  Egyéb narancs >= 25 év életkor-kategóriában (hektár) |
| | Részletes téma: narancs: terület az állomány sűrűsége szerint |
| | | Navel narancs |
| MORC 060 | – | – | Navel narancs < 250 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

  Navel narancs < 250 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár) |
| MORC 061 | – | – | Navel narancs 250–499 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

  Navel narancs 250–499 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár) |
| MORC 062 | – | – | Navel narancs 500–749 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

  Navel narancs 500–749 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár) |
| MORC 063 | – | – | Navel narancs >= 750 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

  Navel narancs >= 750 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár) |
| | | Közönséges narancs |
| MORC 064 | – | – | Közönséges narancs < 250 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

  Közönséges narancs < 250 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár) |
| MORC 065 | – | – | Közönséges narancs 250–499 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

  Közönséges narancs 250–499 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár) |
| MORC 066 | – | – | Közönséges narancs 500–749 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

  Közönséges narancs 500–749 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár) |
| MORC 067 | – | – | Közönséges narancs >= 750 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

  Közönséges narancs >= 750 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár) |
| | | Vérnarancs |
| MORC 068 | – | – | Vérnarancs < 250 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

  Vérnarancs < 250 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár) |
| MORC 069 | – | – | Vérnarancs 250–499 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

  Vérnarancs 250–499 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár) |
| MORC 070 | – | – | Vérnarancs 500–749 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

  Vérnarancs 500–749 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár) |
| MORC 071 | – | – | Vérnarancs >= 750 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

  Vérnarancs >= 750 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár) |
| | | Máshova nem sorolt egyéb narancs |
| MORC 072 | – | – | Egyéb narancs < 250 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

  Egyéb narancs < 250 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár) |
| MORC 073 | – | – | Egyéb narancs 250–499 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

  Egyéb narancs 250–499 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár) |
| MORC 074 | – | – | Egyéb narancs 500–749 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

  Egyéb narancs 500–749 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár) |
| MORC 075 | – | – | Egyéb narancs >= 750 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

  Egyéb narancs >= 750 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár) |
| | Részletes téma: kis gyümölcsű citrus: terület az ültetvény életkora szerint |
| MORC 076 | – | Satsuma

  Satsuma (hektár) |
| MORC 077 | – | – | Satsuma < 5 év életkor-kategóriában

  Satsuma < 5 év életkor-kategóriában (hektár) |
| MORC 078 | – | – | Satsuma 5–14 év életkor-kategóriában

  Satsuma 5–14 év életkor-kategóriában (hektár) |
| MORC 079 | – | – | Satsuma 15–24 év életkor-kategóriában

  Satsuma 15–24 év életkor-kategóriában (hektár) |
| MORC 080 | – | – | Satsuma >= 25 év életkor-kategóriában

  Satsuma >= 25 év életkor-kategóriában (hektár) |
| MORC 081 | – | Klementin

  Klementin (hektár) |
| MORC 082 | – | – | Klementin < 5 év életkor-kategóriában

  Klementin < 5 év életkor-kategóriában (hektár) |
| MORC 083 | – | – | Klementin 5–14 év életkor-kategóriában

  Klementin 5–14 év életkor-kategóriában (hektár) |
| MORC 084 | – | – | Klementin 15–24 év életkor-kategóriában

  Klementin 15–24 év életkor-kategóriában (hektár) |
| MORC 085 | – | – | Klementin >= 25 év életkor-kategóriában

  Klementin >= 25 év életkor-kategóriában (hektár) |
| MORC 086 | – | Máshová nem sorolt egyéb kis gyümölcsű citrus (beleértve a hibrideket is)

  Máshová nem sorolt egyéb kis gyümölcsű citrus (beleértve a hibrideket is) (hektár) |
| MORC 087 | – | – | Egyéb kis gyümölcsű citrus (beleértve a hibrideket is) < 5 év életkor-kategóriában

  Egyéb kis gyümölcsű citrus (beleértve a hibrideket is) < 5 év életkor-kategóriában (hektár) |
| MORC 088 | – | – | Egyéb kis gyümölcsű citrus (beleértve a hibrideket is) 5–14 év életkor-kategóriában

  Egyéb kis gyümölcsű citrus (beleértve a hibrideket is) 5–14 év életkor-kategóriában (hektár) |
| MORC 089 | – | – | Egyéb kis gyümölcsű citrus (beleértve a hibrideket is) 15–24 év életkor-kategóriában

  Egyéb kis gyümölcsű citrus (beleértve a hibrideket is) 15–24 év életkor-kategóriában (hektár) |
| MORC 090 | – | – | Egyéb kis gyümölcsű citrus (beleértve a hibrideket is) >= 25 év életkor-kategóriában

  Egyéb kis gyümölcsű citrus (beleértve a hibrideket is) >= 25 év életkor-kategóriában (hektár) |
| | Részletes téma: kis gyümölcsű citrus: terület az állomány sűrűsége szerint |
| | | Satsuma |
| MORC 091 | – | – | Satsuma < 250 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

  Satsuma < 250 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár) |
| MORC 092 | – | – | Satsuma 250–499 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

  Satsuma 250–499 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár) |
| MORC 093 | – | – | Satsuma 500–749 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

  Satsuma 500–749 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár) |
| MORC 094 | – | – | Satsuma >= 750 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

  Satsuma >= 750 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár) |
| | | Klementin |
| MORC 095 | – | – | Klementin < 250 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

  Klementin < 250 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár) |
| MORC 096 | – | – | Klementin 250–499 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

  Klementin 250–499 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár) |
| MORC 097 | – | – | Klementin 500–749 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

  Klementin 500–749 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár) |
| MORC 098 | – | – | Klementin >= 750 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

  Klementin >= 750 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár) |
| | | Máshová nem sorolt egyéb kis gyümölcsű citrus (beleértve a hibrideket is) |
| MORC 099 | – | – | Egyéb kis gyümölcsű citrus (beleértve a hibrideket is) < 250 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

  Egyéb kis gyümölcsű citrus (beleértve a hibrideket is) < 250 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár) |
| MORC 100 | – | – | Egyéb kis gyümölcsű citrus (beleértve a hibrideket is) 250–499 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

  Egyéb kis gyümölcsű citrus (beleértve a hibrideket is) 250–499 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár) |
| MORC 101 | – | – | Egyéb kis gyümölcsű citrus (beleértve a hibrideket is) 500–749 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

  Egyéb kis gyümölcsű citrus (beleértve a hibrideket is) 500–749 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár) |
| MORC 102 | – | – | Egyéb kis gyümölcsű citrus (beleértve a hibrideket is) >= 750 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

  Egyéb kis gyümölcsű citrus (beleértve a hibrideket is) >= 750 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár) |
| | Részletes téma: citrom: terület az ültetvény életkora szerint |
| MORC 103 | – | Citrom

  Sárga citrom és savanyú lime (hektár) |
| MORC 104 | – | – | Citrom < 5 év életkor-kategóriában

  Citrom < 5 év életkor-kategóriában (hektár) |
| MORC 105 | – | – | Citrom 5–14 év életkor-kategóriában

  Citrom 5–14 év életkor-kategóriában (hektár) |
| MORC 106 | – | – | Citrom 15–24 év életkor-kategóriában

  Citrom 15–24 év életkor-kategóriában (hektár) |
| MORC 107 | – | – | Citrom >= 25 év életkor-kategóriában

  Citrom >= 25 év életkor-kategóriában (hektár) |
| | Részletes téma: citrom: terület az állomány sűrűsége szerint |
| MORC 108 | – | – | Citrom < 250 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

  Citrom < 250 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár) |
| MORC 109 | – | – | Citrom 250–499 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

  Citrom 250–499 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár) |
| MORC 110 | – | – | Citrom 500–749 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

  Citrom 500–749 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár) |
| MORC 111 | – | – | Citrom >= 750 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

  Citrom >= 750 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár) |
| Téma: olajbogyó |
| | Részletes téma: olajfa: terület az ültetvény életkora szerint |
| MORC 112 | – | Étkezési olajbogyó

  Étkezési olajbogyó (hektár) |
| MORC 113 | – | – | Étkezési olajbogyó < 5 év életkor-kategóriában

  Étkezési olajbogyó < 5 év életkor-kategóriában (hektár) |
| MORC 114 | – | – | Étkezési olajbogyó 5–11 év életkor-kategóriában

  Étkezési olajbogyó 5–11 év életkor-kategóriában (hektár) |
| MORC 115 | – | – | Étkezési olajbogyó 12–49 év életkor-kategóriában

  Étkezési olajbogyó 12–49 év életkor-kategóriában (hektár) |
| MORC 116 | – | – | Étkezési olajbogyó >= 50 év életkor-kategóriában

  Étkezési olajbogyó >= 50 év életkor-kategóriában (hektár) |
| MORC 117 | – | Olívaolaj-célú olajbogyó

  Olívaolaj-célú olajbogyó (hektár) |
| MORC 118 | – | – | Olívaolaj-célú olajbogyó < 5 év életkor-kategóriában

  Olívaolaj-célú olajbogyó < 5 év életkor-kategóriában (hektár) |
| MORC 119 | – | – | Olívaolaj-célú olajbogyó 5–11 év életkor-kategóriában

  Olívaolaj-célú olajbogyó 5–11 év életkor-kategóriában (hektár) |
| MORC 120 | – | – | Olívaolaj-célú olajbogyó 12–49 év életkor-kategóriában

  Olívaolaj-célú olajbogyó 12–49 év életkor-kategóriában (hektár) |
| MORC 121 | – | – | Olívaolaj-célú olajbogyó >= 50 év életkor-kategóriában

  Olívaolaj-célú olajbogyó >= 50 év életkor-kategóriában (hektár) |
| | Részletes téma: olajfa: terület az állomány sűrűsége szerint |
| | | Étkezési olajbogyó |
| MORC 122 | – | – | Étkezési olajbogyó < 140 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

  Étkezési olajbogyó < 140 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár) |
| MORC 123 | – | – | Étkezési olajbogyó 140–399 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

  Étkezési olajbogyó 140–399 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár) |
| MORC 124 | – | – | Étkezési olajbogyó >= 400 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

  Étkezési olajbogyó >= 400 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár) |
| | | Olívaolaj-célú olajbogyó |
| MORC 125 | – | – | Olívaolaj-célú olajbogyó < 140 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

  Olívaolaj-célú olajbogyó < 140 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár) |
| MORC 126 | – | – | Olívaolaj-célú olajbogyó 140–399 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

  Olívaolaj-célú olajbogyó 140–399 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár) |
| MORC 127 | – | – | Olívaolaj-célú olajbogyó 400–699 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

  Olívaolaj-célú olajbogyó 400–699 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár) |
| MORC 128 | – | – | Olívaolaj-célú olajbogyó 700–1 499 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

  Olívaolaj-célú olajbogyó 700–1 499 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár) |
| MORC 129 | – | – | Olívaolaj-célú olajbogyó >= 1 500 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

  Olívaolaj-célú olajbogyó >= 1 500 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár) |
| Téma: csemegeszőlő és mazsola |
| | Részletes téma: Csemegeszőlő: terület az ültetvény életkora szerint |
| MORC 130 | – | Csemegeszőlő

  Csemegeszőlő (hektár) |
| MORC 131 | – | – | Csemegeszőlő < 3 év életkor-kategóriában

  Csemegeszőlő < 3 év életkor-kategóriában (hektár) |
| MORC 132 | – | – | Csemegeszőlő 3–9 év életkor-kategóriában

  Csemegeszőlő 3–9 év életkor-kategóriában (hektár) |
| MORC 133 | – | – | Csemegeszőlő 10–19 év életkor-kategóriában

  Csemegeszőlő 10–19 év életkor-kategóriában (hektár) |
| MORC 134 | – | – | Csemegeszőlő 20–49 év életkor-kategóriában

  Csemegeszőlő 20–49 év életkor-kategóriában (hektár) |
| MORC 135 | – | – | Csemegeszőlő >= 50 év életkor-kategóriában

  Csemegeszőlő >= 50 év életkor-kategóriában (hektár) |
| | Részletes téma: csemegeszőlő: terület a szőlőtőkék sűrűsége szerint |
| MORC 136 | – | – | Csemegeszőlő < 1 000 tőke/hektár állománysűrűség-kategóriában

  Csemegeszőlő < 1 000 tőke/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár) |
| MORC 137 | – | – | Csemegeszőlő 1 000 –1 499 tőke/hektár állománysűrűség-kategóriában

  Csemegeszőlő 1 000 –1 499 tőke/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár) |
| MORC 138 | – | – | Csemegeszőlő >= 1 500 tőke/hektár állománysűrűség-kategóriában

  Csemegeszőlő >= 1 500 tőke/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár) |
| | Részletes téma: mazsolaszőlő: terület az ültetvény életkora szerint |
| MORC 139 | – | Mazsolaszőlő

  Mazsolaszőlő (hektár) |
| MORC 140 | – | – | Mazsolaszőlő < 3 év életkor-kategóriában

  Mazsolaszőlő < 3 év életkor-kategóriában (hektár) |
| MORC 141 | – | – | Mazsolaszőlő 3–9 év életkor-kategóriában

  Mazsolaszőlő 3–9 év életkor-kategóriában (hektár) |
| MORC 142 | – | – | Mazsolaszőlő 10–19 év életkor-kategóriában

  Mazsolaszőlő 10–19 év életkor-kategóriában (hektár) |
| MORC 143 | – | – | Mazsolaszőlő 20–49 év életkor-kategóriában

  Mazsolaszőlő 20–49 év életkor-kategóriában (hektár) |
| MORC 144 | – | – | Mazsolaszőlő >= 50 év életkor-kategóriában

  Mazsolaszőlő >= 50 év életkor-kategóriában (hektár) |
| | Részletes téma: mazsolaszőlő: terület a szőlőtőkék sűrűsége szerint |
| MORC 145 | – | – | Mazsolaszőlő < 1 000 tőke/hektár állománysűrűség-kategóriában

  Mazsolaszőlő < 1 000 tőke/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár) |
| MORC 146 | – | – | Mazsolaszőlő 1 000 –1 499 tőke/hektár állománysűrűség-kategóriában

  Mazsolaszőlő 1 000 –1 499 tőke/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár) |
| MORC 147 | – | – | Mazsolaszőlő >= 1 500 tőke/hektár állománysűrűség-kategóriában

  Mazsolaszőlő >= 1 500 tőke/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár) |

A GYÜMÖLCSÖS ÜLTETVÉNYEKKEL KAPCSOLATOS VÁLTOZÓK LEÍRÁSA

A földterületre vonatkozó változók tekintetében a föld használata a felmérési referenciaévre utal. Másodvetésű növények esetében a földhasználat a referenciaévben betakarításra kerülő főnövényre vonatkozik, függetlenül attól, hogy a szóban forgó növényt mikor vetették el.

Azon tagállamok, amelyek legalább 1 000 hektár területen, az (EU) 2018/1091 rendelet IV. mellékletében, a „Gyümölcsös ültetvény” modulban részletezett növényfajok valamelyikét részben vagy egészben piaci termelés céljára termesztik, kötelesek elvégezni a „Gyümölcsös ültetvény” modul összeírását.

Téma: almatermésűek

Részletes téma: alma: terület az ültetvény életkora szerint

MORC 001

–

Alma

Alma (hektár)

MORC 002

–

–

Alma < 5 év életkor-kategóriában

Alma < 5 év életkor-kategóriában (hektár)

MORC 003

–

–

Alma 5–14 év életkor-kategóriában

Alma 5–14 év életkor-kategóriában (hektár)

MORC 004

–

–

Alma 15–24 év életkor-kategóriában

Alma 15–24 év életkor-kategóriában (hektár)

MORC 005

–

–

Alma >= 25 év életkor-kategóriában

Alma >= 25 év életkor-kategóriában (hektár)

Részletes téma: alma: terület az állomány sűrűsége szerint

MORC 006

–

–

Alma < 400 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

Alma < 400 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár)

MORC 007

–

–

Alma 400–1 599 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

Alma 400–1 599 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár)

MORC 008

–

–

Alma 1 600 –3 199 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

Alma 1 600 –3 199 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár)

MORC 009

–

–

Alma >= 3 200 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

Alma >= 3 200 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár)

Részletes téma: körte: terület az ültetvény életkora szerint

MORC 010

–

Körte

Körte (hektár)

MORC 011

–

–

Körte < 5 év életkor-kategóriában

Körte < 5 év életkor-kategóriában (hektár)

MORC 012

–

–

Körte 5–14 év életkor-kategóriában

Körte 5–14 év életkor-kategóriában (hektár)

MORC 013

–

–

Körte 15–24 év életkor-kategóriában

Körte 15–24 év életkor-kategóriában (hektár)

MORC 014

–

–

Körte >= 25 év életkor-kategóriában

Körte >= 25 év életkor-kategóriában (hektár)

Részletes téma: körte: terület az állomány sűrűsége szerint

MORC 015

–

–

Körte < 400 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

Körte < 400 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár)

MORC 016

–

–

Körte 400–1 599 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

Körte 400–1 599 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár)

MORC 017

–

–

Körte 1 600 –3 199 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

Körte 1 600 –3 199 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár)

MORC 018

–

–

Körte >= 3 200 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

Körte >= 3 200 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár)

Téma: csonthéjasok

Részletes téma: őszibarack: terület az ültetvény életkora szerint

MORC 019

–

Őszibarack

Őszibarack (hektár)

MORC 020

–

–

Őszibarack < 5 év életkor-kategóriában

Őszibarack < 5 év életkor-kategóriában (hektár)

MORC 021

–

–

Őszibarack 5–14 év életkor-kategóriában

Őszibarack 5–14 év életkor-kategóriában (hektár)

MORC 022

–

–

Őszibarack >= 15 év életkor-kategóriában

Őszibarack >= 15 év életkor-kategóriában (hektár)

Részletes téma: őszibarack: terület az állomány sűrűsége szerint

MORC 023

–

–

Őszibarack < 600 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

Őszibarack < 600 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár)

MORC 024

–

–

Őszibarack 600–1 199 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

Őszibarack 600–1 199 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár)

MORC 025

–

–

Őszibarack >= 1 200 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

Őszibarack >= 1 200 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár)

Részletes téma: nektarin: terület az ültetvény életkora szerint

MORC 026

–

Nektarin

Nektarin (hektár)

MORC 027

–

–

Nektarin < 5 év életkor-kategóriában

Nektarin < 5 év életkor-kategóriában (hektár)

MORC 028

–

–

Nektarin 5–14 év életkor-kategóriában

Nektarin 5–14 év életkor-kategóriában (hektár)

MORC 029

–

–

Nektarin >= 15 év életkor-kategóriában

Nektarin >= 15 év életkor-kategóriában (hektár)

Részletes téma: nektarin: terület az állomány sűrűsége szerint

MORC 030

–

–

Nektarin < 600 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

Nektarin < 600 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár)

MORC 031

–

–

Nektarin 600–1 199 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

Nektarin 600–1 199 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár)

MORC 032

–

–

Nektarin >= 1 200 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

Nektarin >= 1 200 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár)

Részletes téma: kajszibarack: terület az ültetvény életkora szerint

MORC 033

–

Kajszibarack

Kajszibarack (hektár)

MORC 034

–

–

Kajszibarack < 5 év életkor-kategóriában

Kajszibarack < 5 év életkor-kategóriában (hektár)

MORC 035

–

–

Kajszibarack 5–14 év életkor-kategóriában

Kajszibarack 5–14 év életkor-kategóriában (hektár)

MORC 036

–

–

Kajszibarack >= 15 év életkor-kategóriában

Kajszibarack >= 15 év életkor-kategóriában (hektár)

Részletes téma: kajszibarack: terület az állomány sűrűsége szerint

MORC 037

–

–

Kajszibarack < 600 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

Kajszibarack < 600 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár)

MORC 038

–

–

Kajszibarack 600–1 199 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

Kajszibarack 600–1 199 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár)

MORC 039

–

–

Kajszibarack >= 1 200 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

Kajszibarack >= 1 200 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár)

Téma: citrusfélék

Részletes téma: narancs: terület az ültetvény életkora szerint

MORC 040

–

Navel narancs

Navel narancs (hektár)

MORC 041

–

–

Navel narancs < 5 év életkor-kategóriában

Navel narancs < 5 év életkor-kategóriában (hektár)

MORC 042

–

–

Navel narancs 5–14 év életkor-kategóriában

Navel narancs 5–14 év életkor-kategóriában (hektár)

MORC 043

–

–

Navel narancs 15–24 év életkor-kategóriában

Navel narancs 15–24 év életkor-kategóriában (hektár)

MORC 044

–

–

Navel narancs >= 25 év életkor-kategóriában

Navel narancs >= 25 év életkor-kategóriában (hektár)

MORC 045

–

Közönséges narancs

Közönséges narancs (hektár)

MORC 046

–

–

Közönséges narancs < 5 év életkor-kategóriában

Közönséges narancs < 5 év életkor-kategóriában (hektár)

MORC 047

–

–

Közönséges narancs 5–14 év életkor-kategóriában

Közönséges narancs 5–14 év életkor-kategóriában (hektár)

MORC 048

–

–

Közönséges narancs 15–24 év életkor-kategóriában

Közönséges narancs 15–24 év életkor-kategóriában (hektár)

MORC 049

–

–

Közönséges narancs >= 25 év életkor-kategóriában

Közönséges narancs >= 25 év életkor-kategóriában (hektár)

MORC 050

–

Vérnarancs

Vérnarancs (hektár)

MORC 051

–

–

Vérnarancs < 5 év életkor-kategóriában

Vérnarancs < 5 év életkor-kategóriában (hektár)

MORC 052

–

–

Vérnarancs 5–14 év életkor-kategóriában

Vérnarancs 5–14 év életkor-kategóriában (hektár)

MORC 053

–

–

Vérnarancs 15–24 év életkor-kategóriában

Vérnarancs 15–24 év életkor-kategóriában (hektár)

MORC 054

–

–

Vérnarancs >= 25 év életkor-kategóriában

Vérnarancs >= 25 év életkor-kategóriában (hektár)

MORC 055

–

Máshova nem sorolt egyéb narancs

Máshova nem sorolt egyéb narancs (hektár)

MORC 056

–

–

Egyéb narancs < 5 év életkor-kategóriában

Egyéb narancs < 5 év életkor-kategóriában (hektár)

MORC 057

–

–

Egyéb narancs 5–14 év életkor-kategóriában

Egyéb narancs 5–14 év életkor-kategóriában (hektár)

MORC 058

–

–

Egyéb narancs 15–24 év életkor-kategóriában

Egyéb narancs 15–24 év életkor-kategóriában (hektár)

MORC 059

–

–

Egyéb narancs >= 25 év életkor-kategóriában

Egyéb narancs >= 25 év életkor-kategóriában (hektár)

Részletes téma: narancs: terület az állomány sűrűsége szerint

Navel narancs

MORC 060

–

–

Navel narancs < 250 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

Navel narancs < 250 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár)

MORC 061

–

–

Navel narancs 250–499 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

Navel narancs 250–499 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár)

MORC 062

–

–

Navel narancs 500–749 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

Navel narancs 500–749 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár)

MORC 063

–

–

Navel narancs >= 750 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

Navel narancs >= 750 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár)

Közönséges narancs

MORC 064

–

–

Közönséges narancs < 250 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

Közönséges narancs < 250 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár)

MORC 065

–

–

Közönséges narancs 250–499 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

Közönséges narancs 250–499 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár)

MORC 066

–

–

Közönséges narancs 500–749 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

Közönséges narancs 500–749 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár)

MORC 067

–

–

Közönséges narancs >= 750 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

Közönséges narancs >= 750 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár)

Vérnarancs

MORC 068

–

–

Vérnarancs < 250 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

Vérnarancs < 250 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár)

MORC 069

–

–

Vérnarancs 250–499 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

Vérnarancs 250–499 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár)

MORC 070

–

–

Vérnarancs 500–749 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

Vérnarancs 500–749 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár)

MORC 071

–

–

Vérnarancs >= 750 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

Vérnarancs >= 750 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár)

Máshova nem sorolt egyéb narancs

MORC 072

–

–

Egyéb narancs < 250 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

Egyéb narancs < 250 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár)

MORC 073

–

–

Egyéb narancs 250–499 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

Egyéb narancs 250–499 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár)

MORC 074

–

–

Egyéb narancs 500–749 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

Egyéb narancs 500–749 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár)

MORC 075

–

–

Egyéb narancs >= 750 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

Egyéb narancs >= 750 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár)

Részletes téma: kis gyümölcsű citrus: terület az ültetvény életkora szerint

MORC 076

–

Satsuma

Satsuma (hektár)

MORC 077

–

–

Satsuma < 5 év életkor-kategóriában

Satsuma < 5 év életkor-kategóriában (hektár)

MORC 078

–

–

Satsuma 5–14 év életkor-kategóriában

Satsuma 5–14 év életkor-kategóriában (hektár)

MORC 079

–

–

Satsuma 15–24 év életkor-kategóriában

Satsuma 15–24 év életkor-kategóriában (hektár)

MORC 080

–

–

Satsuma >= 25 év életkor-kategóriában

Satsuma >= 25 év életkor-kategóriában (hektár)

MORC 081

–

Klementin

Klementin (hektár)

MORC 082

–

–

Klementin < 5 év életkor-kategóriában

Klementin < 5 év életkor-kategóriában (hektár)

MORC 083

–

–

Klementin 5–14 év életkor-kategóriában

Klementin 5–14 év életkor-kategóriában (hektár)

MORC 084

–

–

Klementin 15–24 év életkor-kategóriában

Klementin 15–24 év életkor-kategóriában (hektár)

MORC 085

–

–

Klementin >= 25 év életkor-kategóriában

Klementin >= 25 év életkor-kategóriában (hektár)

MORC 086

–

Máshová nem sorolt egyéb kis gyümölcsű citrus (beleértve a hibrideket is)

Máshová nem sorolt egyéb kis gyümölcsű citrus (beleértve a hibrideket is) (hektár)

MORC 087

–

–

Egyéb kis gyümölcsű citrus (beleértve a hibrideket is) < 5 év életkor-kategóriában

Egyéb kis gyümölcsű citrus (beleértve a hibrideket is) < 5 év életkor-kategóriában (hektár)

MORC 088

–

–

Egyéb kis gyümölcsű citrus (beleértve a hibrideket is) 5–14 év életkor-kategóriában

Egyéb kis gyümölcsű citrus (beleértve a hibrideket is) 5–14 év életkor-kategóriában (hektár)

MORC 089

–

–

Egyéb kis gyümölcsű citrus (beleértve a hibrideket is) 15–24 év életkor-kategóriában

Egyéb kis gyümölcsű citrus (beleértve a hibrideket is) 15–24 év életkor-kategóriában (hektár)

MORC 090

–

–

Egyéb kis gyümölcsű citrus (beleértve a hibrideket is) >= 25 év életkor-kategóriában

Egyéb kis gyümölcsű citrus (beleértve a hibrideket is) >= 25 év életkor-kategóriában (hektár)

Részletes téma: kis gyümölcsű citrus: terület az állomány sűrűsége szerint

Satsuma

MORC 091

–

–

Satsuma < 250 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

Satsuma < 250 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár)

MORC 092

–

–

Satsuma 250–499 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

Satsuma 250–499 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár)

MORC 093

–

–

Satsuma 500–749 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

Satsuma 500–749 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár)

MORC 094

–

–

Satsuma >= 750 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

Satsuma >= 750 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár)

Klementin

MORC 095

–

–

Klementin < 250 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

Klementin < 250 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár)

MORC 096

–

–

Klementin 250–499 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

Klementin 250–499 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár)

MORC 097

–

–

Klementin 500–749 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

Klementin 500–749 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár)

MORC 098

–

–

Klementin >= 750 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

Klementin >= 750 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár)

Máshová nem sorolt egyéb kis gyümölcsű citrus (beleértve a hibrideket is)

MORC 099

–

–

Egyéb kis gyümölcsű citrus (beleértve a hibrideket is) < 250 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

Egyéb kis gyümölcsű citrus (beleértve a hibrideket is) < 250 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár)

MORC 100

–

–

Egyéb kis gyümölcsű citrus (beleértve a hibrideket is) 250–499 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

Egyéb kis gyümölcsű citrus (beleértve a hibrideket is) 250–499 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár)

MORC 101

–

–

Egyéb kis gyümölcsű citrus (beleértve a hibrideket is) 500–749 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

Egyéb kis gyümölcsű citrus (beleértve a hibrideket is) 500–749 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár)

MORC 102

–

–

Egyéb kis gyümölcsű citrus (beleértve a hibrideket is) >= 750 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

Egyéb kis gyümölcsű citrus (beleértve a hibrideket is) >= 750 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár)

Részletes téma: citrom: terület az ültetvény életkora szerint

MORC 103

–

Citrom

Sárga citrom és savanyú lime (hektár)

MORC 104

–

–

Citrom < 5 év életkor-kategóriában

Citrom < 5 év életkor-kategóriában (hektár)

MORC 105

–

–

Citrom 5–14 év életkor-kategóriában

Citrom 5–14 év életkor-kategóriában (hektár)

MORC 106

–

–

Citrom 15–24 év életkor-kategóriában

Citrom 15–24 év életkor-kategóriában (hektár)

MORC 107

–

–

Citrom >= 25 év életkor-kategóriában

Citrom >= 25 év életkor-kategóriában (hektár)

Részletes téma: citrom: terület az állomány sűrűsége szerint

MORC 108

–

–

Citrom < 250 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

Citrom < 250 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár)

MORC 109

–

–

Citrom 250–499 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

Citrom 250–499 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár)

MORC 110

–

–

Citrom 500–749 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

Citrom 500–749 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár)

MORC 111

–

–

Citrom >= 750 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

Citrom >= 750 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár)

Téma: olajbogyó

Részletes téma: olajfa: terület az ültetvény életkora szerint

MORC 112

–

Étkezési olajbogyó

Étkezési olajbogyó (hektár)

MORC 113

–

–

Étkezési olajbogyó < 5 év életkor-kategóriában

Étkezési olajbogyó < 5 év életkor-kategóriában (hektár)

MORC 114

–

–

Étkezési olajbogyó 5–11 év életkor-kategóriában

Étkezési olajbogyó 5–11 év életkor-kategóriában (hektár)

MORC 115

–

–

Étkezési olajbogyó 12–49 év életkor-kategóriában

Étkezési olajbogyó 12–49 év életkor-kategóriában (hektár)

MORC 116

–

–

Étkezési olajbogyó >= 50 év életkor-kategóriában

Étkezési olajbogyó >= 50 év életkor-kategóriában (hektár)

MORC 117

–

Olívaolaj-célú olajbogyó

Olívaolaj-célú olajbogyó (hektár)

MORC 118

–

–

Olívaolaj-célú olajbogyó < 5 év életkor-kategóriában

Olívaolaj-célú olajbogyó < 5 év életkor-kategóriában (hektár)

MORC 119

–

–

Olívaolaj-célú olajbogyó 5–11 év életkor-kategóriában

Olívaolaj-célú olajbogyó 5–11 év életkor-kategóriában (hektár)

MORC 120

–

–

Olívaolaj-célú olajbogyó 12–49 év életkor-kategóriában

Olívaolaj-célú olajbogyó 12–49 év életkor-kategóriában (hektár)

MORC 121

–

–

Olívaolaj-célú olajbogyó >= 50 év életkor-kategóriában

Olívaolaj-célú olajbogyó >= 50 év életkor-kategóriában (hektár)

Részletes téma: olajfa: terület az állomány sűrűsége szerint

Étkezési olajbogyó

MORC 122

–

–

Étkezési olajbogyó < 140 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

Étkezési olajbogyó < 140 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár)

MORC 123

–

–

Étkezési olajbogyó 140–399 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

Étkezési olajbogyó 140–399 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár)

MORC 124

–

–

Étkezési olajbogyó >= 400 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

Étkezési olajbogyó >= 400 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár)

Olívaolaj-célú olajbogyó

MORC 125

–

–

Olívaolaj-célú olajbogyó < 140 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

Olívaolaj-célú olajbogyó < 140 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár)

MORC 126

–

–

Olívaolaj-célú olajbogyó 140–399 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

Olívaolaj-célú olajbogyó 140–399 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár)

MORC 127

–

–

Olívaolaj-célú olajbogyó 400–699 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

Olívaolaj-célú olajbogyó 400–699 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár)

MORC 128

–

–

Olívaolaj-célú olajbogyó 700–1 499 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

Olívaolaj-célú olajbogyó 700–1 499 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár)

MORC 129

–

–

Olívaolaj-célú olajbogyó >= 1 500 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában

Olívaolaj-célú olajbogyó >= 1 500 fa/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár)

Téma: csemegeszőlő és mazsola

Részletes téma: Csemegeszőlő: terület az ültetvény életkora szerint

MORC 130

–

Csemegeszőlő

Csemegeszőlő (hektár)

MORC 131

–

–

Csemegeszőlő < 3 év életkor-kategóriában

Csemegeszőlő < 3 év életkor-kategóriában (hektár)

MORC 132

–

–

Csemegeszőlő 3–9 év életkor-kategóriában

Csemegeszőlő 3–9 év életkor-kategóriában (hektár)

MORC 133

–

–

Csemegeszőlő 10–19 év életkor-kategóriában

Csemegeszőlő 10–19 év életkor-kategóriában (hektár)

MORC 134

–

–

Csemegeszőlő 20–49 év életkor-kategóriában

Csemegeszőlő 20–49 év életkor-kategóriában (hektár)

MORC 135

–

–

Csemegeszőlő >= 50 év életkor-kategóriában

Csemegeszőlő >= 50 év életkor-kategóriában (hektár)

Részletes téma: csemegeszőlő: terület a szőlőtőkék sűrűsége szerint

MORC 136

–

–

Csemegeszőlő < 1 000 tőke/hektár állománysűrűség-kategóriában

Csemegeszőlő < 1 000 tőke/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár)

MORC 137

–

–

Csemegeszőlő 1 000 –1 499 tőke/hektár állománysűrűség-kategóriában

Csemegeszőlő 1 000 –1 499 tőke/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár)

MORC 138

–

–

Csemegeszőlő >= 1 500 tőke/hektár állománysűrűség-kategóriában

Csemegeszőlő >= 1 500 tőke/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár)

Részletes téma: mazsolaszőlő: terület az ültetvény életkora szerint

MORC 139

–

Mazsolaszőlő

Mazsolaszőlő (hektár)

MORC 140

–

–

Mazsolaszőlő < 3 év életkor-kategóriában

Mazsolaszőlő < 3 év életkor-kategóriában (hektár)

MORC 141

–

–

Mazsolaszőlő 3–9 év életkor-kategóriában

Mazsolaszőlő 3–9 év életkor-kategóriában (hektár)

MORC 142

–

–

Mazsolaszőlő 10–19 év életkor-kategóriában

Mazsolaszőlő 10–19 év életkor-kategóriában (hektár)

MORC 143

–

–

Mazsolaszőlő 20–49 év életkor-kategóriában

Mazsolaszőlő 20–49 év életkor-kategóriában (hektár)

MORC 144

–

–

Mazsolaszőlő >= 50 év életkor-kategóriában

Mazsolaszőlő >= 50 év életkor-kategóriában (hektár)

Részletes téma: mazsolaszőlő: terület a szőlőtőkék sűrűsége szerint

MORC 145

–

–

Mazsolaszőlő < 1 000 tőke/hektár állománysűrűség-kategóriában

Mazsolaszőlő < 1 000 tőke/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár)

MORC 146

–

–

Mazsolaszőlő 1 000 –1 499 tőke/hektár állománysűrűség-kategóriában

Mazsolaszőlő 1 000 –1 499 tőke/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár)

MORC 147

–

–

Mazsolaszőlő >= 1 500 tőke/hektár állománysűrűség-kategóriában

Mazsolaszőlő >= 1 500 tőke/hektár állománysűrűség-kategóriában (hektár)

---

| 2021.12.22. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 458/344 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.12.22.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 458/344

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/2287 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2021. december 17.)

a Kínai Népköztársaságból származó, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről és a Kínai Népköztársaságból származó továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló (EU) 2021/2170 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 15. cikkére és 24. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

ELJÁRÁS

1.1.   Az eljárás megindítása

Az eljárás megindítása

| (1) | Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2020. december 4-én az (EU) 2016/1037 rendelet (a továbbiakban: az alaprendelet) 10. cikke alapján szubvencióellenes eljárást indított a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy az érintett ország) származó, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia behozatalára vonatkozóan. A Bizottság a vizsgálat megindításáról értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (a továbbiakban: a vizsgálat megindításáról szóló értesítés) (2). |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) 2020. december 4-én az (EU) 2016/1037 rendelet (a továbbiakban: az alaprendelet) 10. cikke alapján szubvencióellenes eljárást indított a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy az érintett ország) származó, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia behozatalára vonatkozóan. A Bizottság a vizsgálat megindításáról értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (a továbbiakban: a vizsgálat megindításáról szóló értesítés) (2).

Európai Unió Hivatalos Lapjában

2

| (2) | A Bizottság azt követően indított vizsgálatot, hogy 2020. október 21-én hat uniós gyártó, amelyek termelése a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia teljes uniós termelésének több mint 50 %-át teszi ki (a továbbiakban: panaszosok), panaszt nyújtottak be. A panasz bizonyítékot tartalmazott a támogatásra, illetve az abból eredő kárra vonatkozóan, és ez elegendőnek bizonyult a vizsgálat megindításához. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság azt követően indított vizsgálatot, hogy 2020. október 21-én hat uniós gyártó, amelyek termelése a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia teljes uniós termelésének több mint 50 %-át teszi ki (a továbbiakban: panaszosok), panaszt nyújtottak be. A panasz bizonyítékot tartalmazott a támogatásra, illetve az abból eredő kárra vonatkozóan, és ez elegendőnek bizonyult a vizsgálat megindításához.

| (3) | A szubvencióellenes vizsgálat megindítása előtt a Bizottság értesítette a kínai kormányt (3) arról, hogy megfelelő módon dokumentált panaszt nyújtottak be a Bizottsághoz, és az alaprendelet 10. cikkének (7) bekezdésével összhangban konzultációra kérte fel a kínai kormányt. 2020. november 30-án egyeztetésre került sor. Mindazonáltal nem sikerült kölcsönösen elfogadható megoldást találni. |
| --- | --- |

(3)

A szubvencióellenes vizsgálat megindítása előtt a Bizottság értesítette a kínai kormányt (3) arról, hogy megfelelő módon dokumentált panaszt nyújtottak be a Bizottsághoz, és az alaprendelet 10. cikkének (7) bekezdésével összhangban konzultációra kérte fel a kínai kormányt. 2020. november 30-án egyeztetésre került sor. Mindazonáltal nem sikerült kölcsönösen elfogadható megoldást találni.

3

| (4) | 2020. október 22-én a Bizottság külön dömpingellenes vizsgálatot indított ugyanezen, Kínából származó termék behozatalára vonatkozóan (a továbbiakban: külön dömpingellenes vizsgálat) (4). Az ennek a szubvencióellenes vizsgálatnak, illetve a külön dömpingellenes vizsgálatnak a keretében végzett, kárról, ok-okozati összefüggésről és uniós érdekről szóló elemzések értelemszerűen megegyeznek, mivel az uniós gazdasági ágazat meghatározása és a mintában szereplő uniós gyártók mindkét vizsgálatban azonosak, és a figyelembe vett időszak és a vizsgálati időszak is megegyezik. |
| --- | --- |

(4)

2020. október 22-én a Bizottság külön dömpingellenes vizsgálatot indított ugyanezen, Kínából származó termék behozatalára vonatkozóan (a továbbiakban: külön dömpingellenes vizsgálat) (4). Az ennek a szubvencióellenes vizsgálatnak, illetve a külön dömpingellenes vizsgálatnak a keretében végzett, kárról, ok-okozati összefüggésről és uniós érdekről szóló elemzések értelemszerűen megegyeznek, mivel az uniós gazdasági ágazat meghatározása és a mintában szereplő uniós gyártók mindkét vizsgálatban azonosak, és a figyelembe vett időszak és a vizsgálati időszak is megegyezik.

4

1.1.1.   Az eljárás megindításával kapcsolatos megjegyzések

Az eljárás megindításával kapcsolatos megjegyzések

| (5) | A kínai kormány a vizsgálat megindítása előtt is után is azt állította, hogy a vizsgálatot nem kellene megindítani, mivel a panasz nem felel meg a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló WTO-megállapodás (a továbbiakban: szubvencióellenes megállapodás) 11. cikkének (2) bekezdése és 11. cikkének (3) bekezdése, valamint az alaprendelet 10. cikkének (2) bekezdése szerinti bizonyítási követelményeknek. A kínai kormány szerint nem volt elegendő bizonyíték a kiegyenlíthető támogatások, a kár, valamint a támogatott behozatal és a kár közötti ok-okozati összefüggés fennállására. A vizsgálat megindítása utáni beadványában a kínai kormány megismételte, hogy a panasz számos állítólagos támogatási programot illetően nem tartalmazott elegendő bizonyítékot ahhoz, hogy megfeleljen a bizonyítási normáknak, és az észszerűen a panaszos rendelkezésre álló információktól függetlenül mindig elegendő bizonyítékot kell szolgáltatni a támogatás, a jelentős kár és az ok-okozati összefüggés meglétére és jellegére. A kínai kormány ezt az állítást az érdekelt felek végső tájékoztatását követően is megismételte. |
| --- | --- |

(5)

A kínai kormány a vizsgálat megindítása előtt is után is azt állította, hogy a vizsgálatot nem kellene megindítani, mivel a panasz nem felel meg a támogatásokról és kiegyenlítő intézkedésekről szóló WTO-megállapodás (a továbbiakban: szubvencióellenes megállapodás) 11. cikkének (2) bekezdése és 11. cikkének (3) bekezdése, valamint az alaprendelet 10. cikkének (2) bekezdése szerinti bizonyítási követelményeknek. A kínai kormány szerint nem volt elegendő bizonyíték a kiegyenlíthető támogatások, a kár, valamint a támogatott behozatal és a kár közötti ok-okozati összefüggés fennállására. A vizsgálat megindítása utáni beadványában a kínai kormány megismételte, hogy a panasz számos állítólagos támogatási programot illetően nem tartalmazott elegendő bizonyítékot ahhoz, hogy megfeleljen a bizonyítási normáknak, és az észszerűen a panaszos rendelkezésre álló információktól függetlenül mindig elegendő bizonyítékot kell szolgáltatni a támogatás, a jelentős kár és az ok-okozati összefüggés meglétére és jellegére. A kínai kormány ezt az állítást az érdekelt felek végső tájékoztatását követően is megismételte.

| (6) | A vizsgálat megindítása utáni és a végső tájékoztatást követő beadványában a kínai kormány azt is állította, hogy a bizonyítékok elegendő voltáról szóló bizottsági feljegyzés és a szubvencióellenes kérdőívek túlmutattak a panaszban szereplő állításokon, és hogy a Bizottság a vizsgálat megindításának indokolttá tétele érdekében további bizonyítékokat fűzött a panaszhoz. A kínai kormány szerint a Bizottság ezen elemek hozzáadásával kiterjesztette a vizsgálat hatályát. A kínai kormány konkrétabban azt állította, hogy a Bizottság például az alumíniumról szóló 2018. évi jelentésre, a „Made in China 2025” stratégiára, az amerikai kereskedelmi minisztérium 2018-as alumíniumtermék-meghatározására tett hivatkozásokkal, a Chinese Export & Credit Insurance Corporation-nek (a továbbiakban: Sinosure) a vizsgálandó pénzügyi intézmények körébe való felvételével, illetve a Kínai Bank- és Biztosításfelügyeleti Bizottságra (a továbbiakban: CBIRC) vonatkozó információk bekérésével terjesztette ki a vizsgálat hatályát. |
| --- | --- |

(6)

A vizsgálat megindítása utáni és a végső tájékoztatást követő beadványában a kínai kormány azt is állította, hogy a bizonyítékok elegendő voltáról szóló bizottsági feljegyzés és a szubvencióellenes kérdőívek túlmutattak a panaszban szereplő állításokon, és hogy a Bizottság a vizsgálat megindításának indokolttá tétele érdekében további bizonyítékokat fűzött a panaszhoz. A kínai kormány szerint a Bizottság ezen elemek hozzáadásával kiterjesztette a vizsgálat hatályát. A kínai kormány konkrétabban azt állította, hogy a Bizottság például az alumíniumról szóló 2018. évi jelentésre, a „Made in China 2025” stratégiára, az amerikai kereskedelmi minisztérium 2018-as alumíniumtermék-meghatározására tett hivatkozásokkal, a Chinese Export & Credit Insurance Corporation-nek (a továbbiakban: Sinosure) a vizsgálandó pénzügyi intézmények körébe való felvételével, illetve a Kínai Bank- és Biztosításfelügyeleti Bizottságra (a továbbiakban: CBIRC) vonatkozó információk bekérésével terjesztette ki a vizsgálat hatályát.

| (7) | A Bizottság elutasította a kínai kormánynak a bizonyítékok elegendő voltára vonatkozó állítását. A panaszban benyújtott bizonyítékok valójában az e szakaszban észszerűen a panaszos rendelkezésre álló információkat tartalmazták. A bizonyítékok elegendő jellegéről szóló feljegyzésben bemutatottak szerint, amely tartalmazza minden olyan bizonyíték Bizottság általi értékelését, amelyek Kínával kapcsolatban a Bizottság rendelkezésére állnak, és amelynek alapján a Bizottság megindította az eljárást, a bizonyítékok – az eljárás megindítási szakaszában – elegendőnek bizonyultak annak alátámasztására, hogy a vélelmezett támogatások a létezésük, az összegük és a jellegük tekintetében kiegyenlíthetőek. A panasz ezen túlmenően az uniós gazdasági ágazatot ért kár fennállására vonatkozóan is elegendő bizonyítékkal szolgált, amelynek hátterében a támogatott behozatal állt. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság elutasította a kínai kormánynak a bizonyítékok elegendő voltára vonatkozó állítását. A panaszban benyújtott bizonyítékok valójában az e szakaszban észszerűen a panaszos rendelkezésre álló információkat tartalmazták. A bizonyítékok elegendő jellegéről szóló feljegyzésben bemutatottak szerint, amely tartalmazza minden olyan bizonyíték Bizottság általi értékelését, amelyek Kínával kapcsolatban a Bizottság rendelkezésére állnak, és amelynek alapján a Bizottság megindította az eljárást, a bizonyítékok – az eljárás megindítási szakaszában – elegendőnek bizonyultak annak alátámasztására, hogy a vélelmezett támogatások a létezésük, az összegük és a jellegük tekintetében kiegyenlíthetőek. A panasz ezen túlmenően az uniós gazdasági ágazatot ért kár fennállására vonatkozóan is elegendő bizonyítékkal szolgált, amelynek hátterében a támogatott behozatal állt.

| (8) | A Bizottság a vizsgálat hatályával kapcsolatos állítást is elutasította. A bizonyítékok elegendő voltáról szól feljegyzés a Bizottság rendelkezésére álló, többek között a panaszos által benyújott elemek vizsgálatát ismerteti. A panaszban szereplő elemeket a Bizottság az általa ismert egyéb tényekkel együtt elemezte és támasztotta alá a kialakult gyakorlatnak megfelelően. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltak szerint és az alaprendelet 10. cikkének (2) bekezdésére és 10. cikkének (3) bekezdésére tekintettel a Bizottság a bizonyítékok elegendő jellegéről feljegyzést készített, amely tartalmazta a Bizottság rendelkezésére álló és a vizsgálat Bizottság általi megindításának alapját jelentő, Kínára vonatkozó bizonyítékok teljes körének bizottsági értékelését. A vizsgálat hatálya tehát nem korlátozódik a panaszban szereplő bizonyítékokra és állításokra, hanem a Bizottság rendelkezésére álló egyéb információkkal is bővülhet. Ezenkívül a vizsgálat során a Bizottság minden olyan információt mérlegelhet, amely az állítólagos támogatások szempontjából lényeges lehet, tehát nem kell a panaszban foglalt információkra szorítkoznia. Ez a kedvezményes finanszírozást nyújtó pénzügyi intézményekre, így a Sinosure-ra és az illetékes szabályozó hatóságokra, köztük a CBIRC-re is vonatkozik. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság a vizsgálat hatályával kapcsolatos állítást is elutasította. A bizonyítékok elegendő voltáról szól feljegyzés a Bizottság rendelkezésére álló, többek között a panaszos által benyújott elemek vizsgálatát ismerteti. A panaszban szereplő elemeket a Bizottság az általa ismert egyéb tényekkel együtt elemezte és támasztotta alá a kialakult gyakorlatnak megfelelően. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben foglaltak szerint és az alaprendelet 10. cikkének (2) bekezdésére és 10. cikkének (3) bekezdésére tekintettel a Bizottság a bizonyítékok elegendő jellegéről feljegyzést készített, amely tartalmazta a Bizottság rendelkezésére álló és a vizsgálat Bizottság általi megindításának alapját jelentő, Kínára vonatkozó bizonyítékok teljes körének bizottsági értékelését. A vizsgálat hatálya tehát nem korlátozódik a panaszban szereplő bizonyítékokra és állításokra, hanem a Bizottság rendelkezésére álló egyéb információkkal is bővülhet. Ezenkívül a vizsgálat során a Bizottság minden olyan információt mérlegelhet, amely az állítólagos támogatások szempontjából lényeges lehet, tehát nem kell a panaszban foglalt információkra szorítkoznia. Ez a kedvezményes finanszírozást nyújtó pénzügyi intézményekre, így a Sinosure-ra és az illetékes szabályozó hatóságokra, köztük a CBIRC-re is vonatkozik.

| (9) | Bár a kínai kormány megismételte a bizonyítékok elegendő voltára és a vizsgálat hatályára vonatkozó panaszát a végső tájékoztatást követően is, új érdemi érveket vagy bizonyítékokat nem terjesztett elő. A Bizottság ezért elutasította az említett állításokat. |
| --- | --- |

(9)

Bár a kínai kormány megismételte a bizonyítékok elegendő voltára és a vizsgálat hatályára vonatkozó panaszát a végső tájékoztatást követően is, új érdemi érveket vagy bizonyítékokat nem terjesztett elő. A Bizottság ezért elutasította az említett állításokat.

| (10) | A vizsgálat megindítása utáni beadványában a kínai kormány azt állította, hogy a panaszos szelektíven alkalmazta a kínai jogszabályokat, és tévesen értelmezte a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatához fűződő viszonyukat. A kínai kormány azt állította, hogy az olyan szakpolitikai dokumentumok, mint a 10–13. ötéves tervek, az iparszerkezeti kiigazításokról szóló útmutató katalógus (2005) és a nemvasfémipari fejlesztési terv (2016–2020) mindössze iránymutató dokumentumok, amelyek nem kötelező erejűek. A kínai kormány kijelentette továbbá, hogy az ötéves tervek nem utalnak kifejezetten a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatára. |
| --- | --- |

(10)

A vizsgálat megindítása utáni beadványában a kínai kormány azt állította, hogy a panaszos szelektíven alkalmazta a kínai jogszabályokat, és tévesen értelmezte a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatához fűződő viszonyukat. A kínai kormány azt állította, hogy az olyan szakpolitikai dokumentumok, mint a 10–13. ötéves tervek, az iparszerkezeti kiigazításokról szóló útmutató katalógus (2005) és a nemvasfémipari fejlesztési terv (2016–2020) mindössze iránymutató dokumentumok, amelyek nem kötelező erejűek. A kínai kormány kijelentette továbbá, hogy az ötéves tervek nem utalnak kifejezetten a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatára.

| (11) | A Bizottság megjegyezte, hogy a kínai kormány nem vitatja az ilyen tervek, programok és ajánlások létezését, csak azt, hogy azok milyen mértékben kötelező erejűek a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatára nézve. A Bizottság továbbá megállapította, hogy a panaszos olyan bizonyítékkal szolgált, amely szerint több kormányzati dokumentum említést tesz a nemvasfémipari ágazatokról, ahova az alumíniumágazat is tartozik. A kínai kormány nem adott elő semmilyen olyan bizonyítékot, amely azt mutatná, hogy ezek a dokumentumok az érintett termékre nem alkalmazandók. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság megjegyezte, hogy a kínai kormány nem vitatja az ilyen tervek, programok és ajánlások létezését, csak azt, hogy azok milyen mértékben kötelező erejűek a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatára nézve. A Bizottság továbbá megállapította, hogy a panaszos olyan bizonyítékkal szolgált, amely szerint több kormányzati dokumentum említést tesz a nemvasfémipari ágazatokról, ahova az alumíniumágazat is tartozik. A kínai kormány nem adott elő semmilyen olyan bizonyítékot, amely azt mutatná, hogy ezek a dokumentumok az érintett termékre nem alkalmazandók.

| (12) | A kínai kormány azt is állította, hogy az állami tulajdonú vállalatok, az állami tulajdonú bankok és a Sinosure nem minősülhet közjogi szervnek, a panaszos pedig olyan, ellenőrzésre utaló kifejezett jelekből, mint a kínai kormány tulajdoni részesedése és a vezető tisztségviselők kijelölésére, illetve kinevezésére vonatkozó állítólagos hatásköre, indokolatlanul azt a megalapozatlan következtetést vonta le, hogy az összes állami tulajdonú vállalat és állami tulajdonú bank közjogi szerv. A kínai kormány azt is előadta, hogy a panaszos a Bizottság, illetve az Egyesült Államok Kereskedelmi Minisztériuma által vizsgált korábbi ügyekre támaszkodott a bankok által ellátott funkciók jellegének, valamint a rájuk ruházott kormányzati hatáskör jellegének és terjedelmének értékeléséhez. A kínai kormány továbbá azt állította, hogy a Bizottság független ágazatokkal kapcsolatosan megfogalmazott korábbi ténymegállapításai nem tekinthetők elegendő bizonyítéknak a panaszban, és azt sem támasztják alá, hogy az állami tulajdonú bankok és a Sinosure közjogi szervként járt el a jelenlegi vizsgálatban. |
| --- | --- |

(12)

A kínai kormány azt is állította, hogy az állami tulajdonú vállalatok, az állami tulajdonú bankok és a Sinosure nem minősülhet közjogi szervnek, a panaszos pedig olyan, ellenőrzésre utaló kifejezett jelekből, mint a kínai kormány tulajdoni részesedése és a vezető tisztségviselők kijelölésére, illetve kinevezésére vonatkozó állítólagos hatásköre, indokolatlanul azt a megalapozatlan következtetést vonta le, hogy az összes állami tulajdonú vállalat és állami tulajdonú bank közjogi szerv. A kínai kormány azt is előadta, hogy a panaszos a Bizottság, illetve az Egyesült Államok Kereskedelmi Minisztériuma által vizsgált korábbi ügyekre támaszkodott a bankok által ellátott funkciók jellegének, valamint a rájuk ruházott kormányzati hatáskör jellegének és terjedelmének értékeléséhez. A kínai kormány továbbá azt állította, hogy a Bizottság független ágazatokkal kapcsolatosan megfogalmazott korábbi ténymegállapításai nem tekinthetők elegendő bizonyítéknak a panaszban, és azt sem támasztják alá, hogy az állami tulajdonú bankok és a Sinosure közjogi szervként járt el a jelenlegi vizsgálatban.

| (13) | A Bizottság megállapította, hogy a kínai kormány ezen állítása összefügg a fent már említett állítással, és hogy a panasz megemlítette többek között a kínai banktörvényt, amely – mint azt a kínai kormány sem vitatja – kínai jogszabály. A Bizottság kiemeli, hogy ugyanerre a következtetésre jutottak a panaszban is felhozott támogatási programokat érintő közelmúltbeli uniós szubvencióellenes vizsgálatok, amelyek szintén azzal foglalkoztak, hogy az állami tulajdonú vállalatok, illetve állami tulajdonú bankok közjogi szervként jártak-e el (5). Attól, hogy ezek a vizsgálatok a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatától független ágazatokra irányultak, még nem lesz érvénytelen az a megállapítás, hogy a fent említett intézmények közjogi szervnek minősülnek. Ezenkívül a kormány tulajdoni részesedésére vonatkozó bizonyítékok olyan bizonyítéknak tekinthetők, amely „jellemzően bizonyítja vagy jelzi”, hogy valamely szervezet pénzügyi hozzájárulás nyújtására képes közjogi szerv (6). |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság megállapította, hogy a kínai kormány ezen állítása összefügg a fent már említett állítással, és hogy a panasz megemlítette többek között a kínai banktörvényt, amely – mint azt a kínai kormány sem vitatja – kínai jogszabály. A Bizottság kiemeli, hogy ugyanerre a következtetésre jutottak a panaszban is felhozott támogatási programokat érintő közelmúltbeli uniós szubvencióellenes vizsgálatok, amelyek szintén azzal foglalkoztak, hogy az állami tulajdonú vállalatok, illetve állami tulajdonú bankok közjogi szervként jártak-e el (5). Attól, hogy ezek a vizsgálatok a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatától független ágazatokra irányultak, még nem lesz érvénytelen az a megállapítás, hogy a fent említett intézmények közjogi szervnek minősülnek. Ezenkívül a kormány tulajdoni részesedésére vonatkozó bizonyítékok olyan bizonyítéknak tekinthetők, amely „jellemzően bizonyítja vagy jelzi”, hogy valamely szervezet pénzügyi hozzájárulás nyújtására képes közjogi szerv (6).

5

jellemzően bizonyítja vagy jelzi

6

| (14) | A vizsgálat megindítása utáni beadványában a kínai kormány azt is előadta, hogy az elmúlt években jelentős változások és reformok mentek végbe a pénzügyi szektorban, és ezért a panasz nem alapulhat semmilyen korábban fennálló helyzetre. A Bizottság azonban megjegyezte, hogy a panaszos további bizonyítékokat is benyújtott a panaszban arról, hogy a támogatási programok továbbra is fennállnak. A Bizottság arra is emlékeztet, hogy a kínai kormány nem szolgáltatott olyan bizonyítékot, amely cáfolta volna, hogy a szóban forgó programok folytatódtak. Ezért az eljárás megindításának szakaszában a rendelkezésre álló bizonyítékok inkább azt mutatták, hogy nem történt jelentős változás a szóban forgó támogatási programban. |
| --- | --- |

(14)

A vizsgálat megindítása utáni beadványában a kínai kormány azt is előadta, hogy az elmúlt években jelentős változások és reformok mentek végbe a pénzügyi szektorban, és ezért a panasz nem alapulhat semmilyen korábban fennálló helyzetre. A Bizottság azonban megjegyezte, hogy a panaszos további bizonyítékokat is benyújtott a panaszban arról, hogy a támogatási programok továbbra is fennállnak. A Bizottság arra is emlékeztet, hogy a kínai kormány nem szolgáltatott olyan bizonyítékot, amely cáfolta volna, hogy a szóban forgó programok folytatódtak. Ezért az eljárás megindításának szakaszában a rendelkezésre álló bizonyítékok inkább azt mutatták, hogy nem történt jelentős változás a szóban forgó támogatási programban.

| (15) | Ugyanazon beadványában a kínai kormány azt is előadta, hogy bizonyos, a tizenegyedik ötéves tervekre utaló iránymutató dokumentumok – köztük az iparszerkezeti kiigazítás előmozdításáról szóló ideiglenes rendelkezések dokumentuma (az Államtanács 2005. évi 40. határozata, a továbbiakban: a 40. sz. határozat) – elavultak és a vizsgálati időszakban már nem voltak hatályban. |
| --- | --- |

(15)

Ugyanazon beadványában a kínai kormány azt is előadta, hogy bizonyos, a tizenegyedik ötéves tervekre utaló iránymutató dokumentumok – köztük az iparszerkezeti kiigazítás előmozdításáról szóló ideiglenes rendelkezések dokumentuma (az Államtanács 2005. évi 40. határozata, a továbbiakban: a 40. sz. határozat) – elavultak és a vizsgálati időszakban már nem voltak hatályban.

| (16) | A 40. sz. határozat III. fejezete említést tesz az iparszerkezeti kiigazításokról szóló útmutató katalógusról, amely a tartalmuk szerint háromféle kategóriába (ösztönzött, korlátozott, megszűnt) sorolja a projekteket. |
| --- | --- |

(16)

A 40. sz. határozat III. fejezete említést tesz az iparszerkezeti kiigazításokról szóló útmutató katalógusról, amely a tartalmuk szerint háromféle kategóriába (ösztönzött, korlátozott, megszűnt) sorolja a projekteket.

| (17) | A Bizottság tudomása szerint az ipari szerkezetátalakítás útmutató katalógusának legutóbbi módosítását a Kínai Népköztársaság Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottságának 2019. augusztus 27-i 29. számú rendelete hagyta jóvá, és az 2020. január 1-jén lépett hatályba (7). Az ipari szerkezetátalakítás útmutató katalógusának új, 2019. évi változata a vizsgálati időszak alatt került elfogadásra és lépett hatályba. Tehát a vizsgálati időszak alatt a 40. sz. határozatban említett, „az ipari szerkezetátalakítás útmutató katalógusa” volt hatályban. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság tudomása szerint az ipari szerkezetátalakítás útmutató katalógusának legutóbbi módosítását a Kínai Népköztársaság Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottságának 2019. augusztus 27-i 29. számú rendelete hagyta jóvá, és az 2020. január 1-jén lépett hatályba (7). Az ipari szerkezetátalakítás útmutató katalógusának új, 2019. évi változata a vizsgálati időszak alatt került elfogadásra és lépett hatályba. Tehát a vizsgálati időszak alatt a 40. sz. határozatban említett, „az ipari szerkezetátalakítás útmutató katalógusa” volt hatályban.

7

| (18) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány megismételte azt az állítását, hogy a Bizottság félreértelmezte a kínai kormány terveinek és projektjeinek szerepét, és fenntartotta, hogy ezek pusztán útmutató dokumentumok, amelyek jogilag nem kötelező erejűek. Nem értett egyet azzal sem, hogy a Bizottság a korábbi vizsgálatok során megállapított tényekre, valamint a piacvédelmi vizsgálatokhoz a Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól szóló, 2017. évi bizottsági szolgálati munkadokumentumban (8)szereplő hivatkozásokra támaszkodott, amelyek a kínai kormány megítélése szerint pontatlanok és nem objektívek, mivel a dokumentumot a Bizottság kifejezetten a piacvédelmi vizsgálatok könnyebb megindítása érdekében írt. A kínai kormány kifogásolta továbbá a Bizottság azon véleményét, hogy észszerűen feltételezhető, hogy a törvények, rendeletek és kormányzati tervek továbbra is alkalmazandók maradnak, kivéve, ha bizonyítást nyer, hogy azokat hatályon kívül helyezik vagy felváltják. |
| --- | --- |

(18)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány megismételte azt az állítását, hogy a Bizottság félreértelmezte a kínai kormány terveinek és projektjeinek szerepét, és fenntartotta, hogy ezek pusztán útmutató dokumentumok, amelyek jogilag nem kötelező erejűek. Nem értett egyet azzal sem, hogy a Bizottság a korábbi vizsgálatok során megállapított tényekre, valamint a piacvédelmi vizsgálatokhoz a Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól szóló, 2017. évi bizottsági szolgálati munkadokumentumban (8)szereplő hivatkozásokra támaszkodott, amelyek a kínai kormány megítélése szerint pontatlanok és nem objektívek, mivel a dokumentumot a Bizottság kifejezetten a piacvédelmi vizsgálatok könnyebb megindítása érdekében írt. A kínai kormány kifogásolta továbbá a Bizottság azon véleményét, hogy észszerűen feltételezhető, hogy a törvények, rendeletek és kormányzati tervek továbbra is alkalmazandók maradnak, kivéve, ha bizonyítást nyer, hogy azokat hatályon kívül helyezik vagy felváltják.

8

| (19) | Először is a Bizottság megjegyezte, hogy a kínai kormány nem terjesztett elő új érdemi érveket vagy bizonyítékokat a kínai kormány terveinek és projektjeinek általános szerepével és kötelező jellegével kapcsolatban. |
| --- | --- |

(19)

Először is a Bizottság megjegyezte, hogy a kínai kormány nem terjesztett elő új érdemi érveket vagy bizonyítékokat a kínai kormány terveinek és projektjeinek általános szerepével és kötelező jellegével kapcsolatban.

| (20) | Másodszor, ami a Kínai Népköztársaságról szóló jelentésben szereplő információk felhasználását illeti, az a tény, hogy a dokumentumot a piacvédelmi vizsgálatokban való lehetséges felhasználásának figyelembevételével állították ki, önmagában nem teszi helytelenné vagy elfogulttá az abban foglalt objektív bizonyítékokat, amint azt a kínai kormány állítja. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a jelenlegi vizsgálatban csak kétszer hivatkozott erre a dokumentumra, egyszer az ötéves tervek rendszerének általános bevezetőjeként, egyszer pedig a tervezési dokumentumok és az ösztönzött ágazatok közötti kapcsolat létrehozásának szemléltetésére. A Bizottság ezeket a hivatkozásokat más hivatkozásokkal – többek között a kínai kormány által kiadott dokumentumokkal – együtt használta és támasztotta alá. |
| --- | --- |

(20)

Másodszor, ami a Kínai Népköztársaságról szóló jelentésben szereplő információk felhasználását illeti, az a tény, hogy a dokumentumot a piacvédelmi vizsgálatokban való lehetséges felhasználásának figyelembevételével állították ki, önmagában nem teszi helytelenné vagy elfogulttá az abban foglalt objektív bizonyítékokat, amint azt a kínai kormány állítja. A Bizottság megjegyzi továbbá, hogy a jelenlegi vizsgálatban csak kétszer hivatkozott erre a dokumentumra, egyszer az ötéves tervek rendszerének általános bevezetőjeként, egyszer pedig a tervezési dokumentumok és az ösztönzött ágazatok közötti kapcsolat létrehozásának szemléltetésére. A Bizottság ezeket a hivatkozásokat más hivatkozásokkal – többek között a kínai kormány által kiadott dokumentumokkal – együtt használta és támasztotta alá.

| (21) | Harmadsorban a Bizottság fenntartja azon véleményét, hogy észszerűen feltételezhető, hogy a törvények, rendeletek és kormányzati tervek továbbra is alkalmazandók maradnak, kivéve, ha bizonyítást nyer, hogy azokat hatályon kívül helyezik vagy felváltják. A vizsgálat részeként a Bizottság megküldte a kínai kormánynak a Kínában alkalmazandó általános jogi keretre, szabályokra és eljárásokra vonatkozó referenciadokumentumok listáját, valamint az érintett gazdasági ágazatra vonatkozó néhány konkrét dokumentumot. A Bizottság felkérte a kínai kormányt, hogy vizsgálja felül e dokumentumok teljességét és érvényességét, és adott esetben frissítse vagy egészítse ki azokat. A kínai kormány indokolással ellátott válaszának és frissített referenciadokumentumainak kézhezvételét követően a Bizottság úgy ítélte meg, hogy észszerűen feltételezhető, hogy azok a dokumentumok, amelyeket nem helyeztek hatályon kívül vagy nem váltottak fel, továbbra is alkalmazandók. |
| --- | --- |

(21)

Harmadsorban a Bizottság fenntartja azon véleményét, hogy észszerűen feltételezhető, hogy a törvények, rendeletek és kormányzati tervek továbbra is alkalmazandók maradnak, kivéve, ha bizonyítást nyer, hogy azokat hatályon kívül helyezik vagy felváltják. A vizsgálat részeként a Bizottság megküldte a kínai kormánynak a Kínában alkalmazandó általános jogi keretre, szabályokra és eljárásokra vonatkozó referenciadokumentumok listáját, valamint az érintett gazdasági ágazatra vonatkozó néhány konkrét dokumentumot. A Bizottság felkérte a kínai kormányt, hogy vizsgálja felül e dokumentumok teljességét és érvényességét, és adott esetben frissítse vagy egészítse ki azokat. A kínai kormány indokolással ellátott válaszának és frissített referenciadokumentumainak kézhezvételét követően a Bizottság úgy ítélte meg, hogy észszerűen feltételezhető, hogy azok a dokumentumok, amelyeket nem helyeztek hatályon kívül vagy nem váltottak fel, továbbra is alkalmazandók.

| (22) | A kínai kormány ezzel kapcsolatos állításait ezért a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(22)

A kínai kormány ezzel kapcsolatos állításait ezért a Bizottság elutasította.

| (23) | Az eljárás megindítását követően a kínai kormány azt az érvet is előadta, hogy a panaszos nem határozta meg a földhasználati jogokra vonatkozó, országon kívüli referenciaérték alkalmazásának feltételeit. A Bizottság azonban azt állapította meg, hogy a panaszban megfogalmazott állításokat alátámasztják az EU közelmúltbeli szubvencióellenes vizsgálatai, amelyek azokban az ügyekben azzal zárultak, hogy a Kínai Népköztársaságban uralkodó feltételekhez igazított külső referenciaértékekre van szükségk (9). |
| --- | --- |

(23)

Az eljárás megindítását követően a kínai kormány azt az érvet is előadta, hogy a panaszos nem határozta meg a földhasználati jogokra vonatkozó, országon kívüli referenciaérték alkalmazásának feltételeit. A Bizottság azonban azt állapította meg, hogy a panaszban megfogalmazott állításokat alátámasztják az EU közelmúltbeli szubvencióellenes vizsgálatai, amelyek azokban az ügyekben azzal zárultak, hogy a Kínai Népköztársaságban uralkodó feltételekhez igazított külső referenciaértékekre van szükségk (9).

9

| (24) | A kínai kormány továbbá azt állította, hogy a panaszos által felhozott különböző támogatási programok nem tekinthetők támogatásnak, mivel a panaszos nem szolgáltatott részletes bizonyítékokat e támogatások létezésére, összegére és jellegére, illetve a támogatás és az érintett termék közvetlen kapcsolatára. A kínai kormány azt is előadta, hogy a panaszos a különböző támogatásokkal kapcsolatban nem nyújtott be bizonyítékot az előnyről és az egyedi jellegről. |
| --- | --- |

(24)

A kínai kormány továbbá azt állította, hogy a panaszos által felhozott különböző támogatási programok nem tekinthetők támogatásnak, mivel a panaszos nem szolgáltatott részletes bizonyítékokat e támogatások létezésére, összegére és jellegére, illetve a támogatás és az érintett termék közvetlen kapcsolatára. A kínai kormány azt is előadta, hogy a panaszos a különböző támogatásokkal kapcsolatban nem nyújtott be bizonyítékot az előnyről és az egyedi jellegről.

| (25) | A Bizottság véleménye szerint a panaszos a számára rendelkezésre álló mértékben elegendő bizonyítékkal szolgált a támogatás létezésére, összegére, természetére, előnyére és egyedi jellegére vonatkozóan. Ezenkívül a Bizottság kiemeli, hogy a panaszban említett támogatási programokat érintő közelmúltbeli uniós szubvencióellenes vizsgálatok ugyanezen programok előnyével és egyedi jellegével is foglalkoztak, amelyekkel kapcsolatban más következtetésre jutottak9. Mindenesetre a Bizottság megvizsgálta a panaszban megadott információkat, és saját értékelést készített a bizonyítékok elegendő jellegéről szóló feljegyzésben lévő összes lényeges elemről, amelyet az eljárás kezdeményezése után nyílt aktában közzétettek. A kínai kormány az eljárás megindítását követően megismételte észrevételeit, de nem nyújtott be további bizonyítékot. |
| --- | --- |

(25)

A Bizottság véleménye szerint a panaszos a számára rendelkezésre álló mértékben elegendő bizonyítékkal szolgált a támogatás létezésére, összegére, természetére, előnyére és egyedi jellegére vonatkozóan. Ezenkívül a Bizottság kiemeli, hogy a panaszban említett támogatási programokat érintő közelmúltbeli uniós szubvencióellenes vizsgálatok ugyanezen programok előnyével és egyedi jellegével is foglalkoztak, amelyekkel kapcsolatban más következtetésre jutottak9. Mindenesetre a Bizottság megvizsgálta a panaszban megadott információkat, és saját értékelést készített a bizonyítékok elegendő jellegéről szóló feljegyzésben lévő összes lényeges elemről, amelyet az eljárás kezdeményezése után nyílt aktában közzétettek. A kínai kormány az eljárás megindítását követően megismételte észrevételeit, de nem nyújtott be további bizonyítékot.

9

| (26) | Ezért a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy a panaszban elegendő bizonyítékkal szolgáltak, amelyek a kínai kormány általi állítólagos támogatásnyújtás fennállására utalnak. |
| --- | --- |

(26)

Ezért a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy a panaszban elegendő bizonyítékkal szolgáltak, amelyek a kínai kormány általi állítólagos támogatásnyújtás fennállására utalnak.

| (27) | A vizsgálat megindítása utáni beadványában a kínai kormány jelezte, hogy a belföldön gyártott berendezések után héa-visszatérítést nyújtó adóprogram megszűnt. A Bizottság tudomásul vette ezt az észrevételt, ugyanakkor rámutatott arra, hogy a héa-visszatérítéssel kapcsolatos adóprogramok, valamint az importált berendezésekre vonatkozó importvám- és héamentesség ugyanúgy nyújthatott folyamatos előnyöket, gondolva az érintett berendezések élettartama alatti értékcsökkenésre, amely potenciálisan a vizsgálati időszakot fedheti. |
| --- | --- |

(27)

A vizsgálat megindítása utáni beadványában a kínai kormány jelezte, hogy a belföldön gyártott berendezések után héa-visszatérítést nyújtó adóprogram megszűnt. A Bizottság tudomásul vette ezt az észrevételt, ugyanakkor rámutatott arra, hogy a héa-visszatérítéssel kapcsolatos adóprogramok, valamint az importált berendezésekre vonatkozó importvám- és héamentesség ugyanúgy nyújthatott folyamatos előnyöket, gondolva az érintett berendezések élettartama alatti értékcsökkenésre, amely potenciálisan a vizsgálati időszakot fedheti.

| (28) | A vizsgálat megindítását követően a kínai kormány azt is előadta, hogy a panaszosok helytelenül figyelmen kívül hagyták azt, hogy a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák uniós ágazatának több, az Unió és tagállami hatóságok által különböző formában nyújtott közvetlen és közvetett szubvencióból, támogatásból és ösztönzésből származott előnye, a Bizottságnak pedig nem szabadna kettős mércét alkalmaznia. A végső tájékoztatást követően a kínai kormány ezt az állítást is megismételte. |
| --- | --- |

(28)

A vizsgálat megindítását követően a kínai kormány azt is előadta, hogy a panaszosok helytelenül figyelmen kívül hagyták azt, hogy a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák uniós ágazatának több, az Unió és tagállami hatóságok által különböző formában nyújtott közvetlen és közvetett szubvencióból, támogatásból és ösztönzésből származott előnye, a Bizottságnak pedig nem szabadna kettős mércét alkalmaznia. A végső tájékoztatást követően a kínai kormány ezt az állítást is megismételte.

| (29) | Ez a támogatásokkal kapcsolatos állítás érdektelen az ezen eljárás megindítását megalapozó bizottsági értékelés szempontjából, mert e támogatások nem tartoznak az e célból figyelembe vett tényezők közé. |
| --- | --- |

(29)

Ez a támogatásokkal kapcsolatos állítás érdektelen az ezen eljárás megindítását megalapozó bizottsági értékelés szempontjából, mert e támogatások nem tartoznak az e célból figyelembe vett tényezők közé.

1.2.   A behozatal nyilvántartásba vétele, az ideiglenes intézkedések bevezetésének mellőzése és az eljárás további menete

A behozatal nyilvántartásba vétele, az ideiglenes intézkedések bevezetésének mellőzése és az eljárás további menete

| (30) | Az uniós gazdasági ágazat részéről nem érkezett kérelem a behozatal nyilvántartásba vételére az alaprendelet 24. cikkének (5) bekezdése alapján. |
| --- | --- |

(30)

Az uniós gazdasági ágazat részéről nem érkezett kérelem a behozatal nyilvántartásba vételére az alaprendelet 24. cikkének (5) bekezdése alapján.

| (31) | 2021. augusztus 6-án a Bizottság az alaprendelet 29a. cikke (2) bekezdésének megfelelően tájékoztatta az érdekelt feleket arról a szándékáról, hogy nem vezet be ideiglenes kiegyenlítő intézkedéseket, és folytatja a vizsgálatot. Ideiglenes kiegyenlítő intézkedés hiányában a Bizottság nem vette nyilvántartásba a behozatalt az alaprendelet 24. cikkének (5a) bekezdése szerint. A Bizottság folytatta az összes olyan információ összegyűjtését és ellenőrzését, amelyet szükségesnek tartott végleges ténymegállapításainak kialakításához. |
| --- | --- |

(31)

2021. augusztus 6-án a Bizottság az alaprendelet 29a. cikke (2) bekezdésének megfelelően tájékoztatta az érdekelt feleket arról a szándékáról, hogy nem vezet be ideiglenes kiegyenlítő intézkedéseket, és folytatja a vizsgálatot. Ideiglenes kiegyenlítő intézkedés hiányában a Bizottság nem vette nyilvántartásba a behozatalt az alaprendelet 24. cikkének (5a) bekezdése szerint. A Bizottság folytatta az összes olyan információ összegyűjtését és ellenőrzését, amelyet szükségesnek tartott végleges ténymegállapításainak kialakításához.

1.3.   Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (32) | A támogatás és a kár vizsgálata a 2019. július 1., hétfő és 2020. június 30., kedd közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2017. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(32)

A támogatás és a kár vizsgálata a 2019. július 1., hétfő és 2020. június 30., kedd közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2017. január 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakra (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) terjedt ki.

| (33) | A jelenlegi szubvencióellenes vizsgálat és a (4) preambulumbekezdésben említett külön dömpingellenes vizsgálat vizsgálati időszaka és figyelembe vett időszaka megegyezik. |
| --- | --- |

(33)

A jelenlegi szubvencióellenes vizsgálat és a (4) preambulumbekezdésben említett külön dömpingellenes vizsgálat vizsgálati időszaka és figyelembe vett időszaka megegyezik.

1.4.   Érdekelt felek

Érdekelt felek

| (34) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a panaszost, a kínai kormányt, az egyéb ismert uniós gyártókat, az ismert exportáló gyártókat, az ismert importőröket és felhasználókat a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket az abban való részvételre. |
| --- | --- |

(34)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvétel érdekében vegyék fel vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett külön tájékoztatta a panaszost, a kínai kormányt, az egyéb ismert uniós gyártókat, az ismert exportáló gyártókat, az ismert importőröket és felhasználókat a vizsgálat megindításáról, és felkérte őket az abban való részvételre.

| (35) | Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy észrevételeket tegyenek a vizsgálat megindításával kapcsolatban, és kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. |
| --- | --- |

(35)

Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy észrevételeket tegyenek a vizsgálat megindításával kapcsolatban, és kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat.

| (36) | Több érdekelt fél kért meghallgatást a Bizottság szolgálataitól. A megszabott határidőkön belül meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak a meghallgatásra. A Xiamen Xiashun Aluminium Foil Co. Ltd. a meghallgató tisztviselő beavatkozását kérte. A meghallgató tisztviselő 2021. április 8-án meghallgatást tartott. |
| --- | --- |

(36)

Több érdekelt fél kért meghallgatást a Bizottság szolgálataitól. A megszabott határidőkön belül meghallgatást kérő felek lehetőséget kaptak a meghallgatásra. A Xiamen Xiashun Aluminium Foil Co. Ltd. a meghallgató tisztviselő beavatkozását kérte. A meghallgató tisztviselő 2021. április 8-án meghallgatást tartott.

1.5.   Mintavétel

Mintavétel

1.5.1.   Mintavétel az uniós gyártók körében

Mintavétel az uniós gyártók körében

| (37) | A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság a hasonló terméknek az Unión belüli, a vizsgálati időszak alatti termelési és értékesítési volumene alapján vette a mintát. A minta három uniós gyártóból állt. A mintában szereplő uniós gyártók azon vállalatok a becsült teljes termelési volumen több, mint 50 %-át tették ki, valamint a hasonló termék becsült teljes uniós értékesítési volumenének 40 %-át. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban. Nem érkezett észrevétel, ezért a Bizottság megerősítette a mintát. |
| --- | --- |

(37)

A Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy ideiglenesen kiválasztott egy uniós gyártókból álló mintát. A Bizottság a hasonló terméknek az Unión belüli, a vizsgálati időszak alatti termelési és értékesítési volumene alapján vette a mintát. A minta három uniós gyártóból állt. A mintában szereplő uniós gyártók azon vállalatok a becsült teljes termelési volumen több, mint 50 %-át tették ki, valamint a hasonló termék becsült teljes uniós értékesítési volumenének 40 %-át. A Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyenek észrevételeket az ideiglenes mintával kapcsolatban. Nem érkezett észrevétel, ezért a Bizottság megerősítette a mintát.

1.5.2.   Mintavétel az importőrök körében

Mintavétel az importőrök körében

| (38) | Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására. |
| --- | --- |

(38)

Annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát, a Bizottság felkérte a független importőröket az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk benyújtására.

| (39) | Két független importőr nyújtotta be a kért információkat, és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Tekintettel a válaszok alacsony számára, a független importőrök körében nem volt szükség mintavételre. |
| --- | --- |

(39)

Két független importőr nyújtotta be a kért információkat, és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Tekintettel a válaszok alacsony számára, a független importőrök körében nem volt szükség mintavételre.

1.5.3.   Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében

Mintavétel a kínai exportáló gyártók körében

| (40) | A mintavétel szükségességének eldöntéséhez, és adott esetben a minta kiválasztásához a Bizottság valamennyi kínai exportáló gyártót felkért az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk közlésére. Emellett a Bizottság felkérte a Kínai Népköztársaság képviseletét, hogy azonosítsa azokat az esetleges további exportáló gyártókat, amelyek érdeklődést tanúsíthatnak a vizsgálatban való részvétel iránt, illetőleg vegye fel velük a kapcsolatot. |
| --- | --- |

(40)

A mintavétel szükségességének eldöntéséhez, és adott esetben a minta kiválasztásához a Bizottság valamennyi kínai exportáló gyártót felkért az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott információk közlésére. Emellett a Bizottság felkérte a Kínai Népköztársaság képviseletét, hogy azonosítsa azokat az esetleges további exportáló gyártókat, amelyek érdeklődést tanúsíthatnak a vizsgálatban való részvétel iránt, illetőleg vegye fel velük a kapcsolatot.

| (41) | Kilenc kínai exportáló gyártó, illetve exportáló gyártói csoport nyújtotta be a kért információkat és járult hozzá ahhoz, hogy felvegyék a mintába. Az alaprendelet 27. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság olyan, három exportáló gyártói csoportból álló mintát választott ki az Unióba irányuló export legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amelyet a rendelkezésre álló időn belül még megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni. E vállalatok az érintett termék uniós behozatalának több mint 90 %-át tették ki. |
| --- | --- |

(41)

Kilenc kínai exportáló gyártó, illetve exportáló gyártói csoport nyújtotta be a kért információkat és járult hozzá ahhoz, hogy felvegyék a mintába. Az alaprendelet 27. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság olyan, három exportáló gyártói csoportból álló mintát választott ki az Unióba irányuló export legnagyobb reprezentatív mennyisége alapján, amelyet a rendelkezésre álló időn belül még megfelelő alapossággal meg lehetett vizsgálni. E vállalatok az érintett termék uniós behozatalának több mint 90 %-át tették ki.

| (42) | Az alaprendelet 27. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság valamennyi ismert érintett exportáló gyártó és az érintett ország hatóságai számára lehetőséget biztosított arra, hogy a mintavétellel kapcsolatos észrevételeket tegyenek. Észrevétel nem érkezett. |
| --- | --- |

(42)

Az alaprendelet 27. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság valamennyi ismert érintett exportáló gyártó és az érintett ország hatóságai számára lehetőséget biztosított arra, hogy a mintavétellel kapcsolatos észrevételeket tegyenek. Észrevétel nem érkezett.

| (43) | Az exportáló gyártók csoportjait tömörítő minta a következő:






  — | Nanshan csoport, ideértve: Yantai Donghai Aluminum Foil Co., Ltd., |
| --- | --- | --- |

(43)

Az exportáló gyártók csoportjait tömörítő minta a következő:

—

Nanshan csoport, ideértve: Yantai Donghai Aluminum Foil Co., Ltd.,

| — | Wanshun csoport, ideértve: Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd., |
| --- | --- |

—

Wanshun csoport, ideértve: Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd.,

| — | Daching csoport, ideértve: Xiamen Xiashun Aluminium Foil Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Daching csoport, ideértve: Xiamen Xiashun Aluminium Foil Co., Ltd.

1.6.   Egyedi vizsgálat

Egyedi vizsgálat

| (44) | A mintavételi űrlapot visszaküldő kínai exportáló gyártók közül négyen tájékoztatták a Bizottságot arról, hogy az alaprendelet 27. cikkének (3) bekezdése alapján egyedi vizsgálatot kívánnak kérni. A Bizottság a kérdőívet az eljárás megindításának napján hozzáférhetővé tette az interneten. Emellett a Bizottság tájékoztatta a mintában nem szereplő exportáló gyártókat arról, hogy nekik is ki kell tölteniük a kérdőívet, ha egyedi vizsgálatot kívánnak kérni. Ennek ellenére a vállalatok egyike sem nyújtott be kitöltött kérdőívet. Ezért nem lehetett egyedi vizsgálatot végezni. |
| --- | --- |

(44)

A mintavételi űrlapot visszaküldő kínai exportáló gyártók közül négyen tájékoztatták a Bizottságot arról, hogy az alaprendelet 27. cikkének (3) bekezdése alapján egyedi vizsgálatot kívánnak kérni. A Bizottság a kérdőívet az eljárás megindításának napján hozzáférhetővé tette az interneten. Emellett a Bizottság tájékoztatta a mintában nem szereplő exportáló gyártókat arról, hogy nekik is ki kell tölteniük a kérdőívet, ha egyedi vizsgálatot kívánnak kérni. Ennek ellenére a vállalatok egyike sem nyújtott be kitöltött kérdőívet. Ezért nem lehetett egyedi vizsgálatot végezni.

1.7.   Kitöltött kérdőívek és ellenőrző látogatások

Kitöltött kérdőívek és ellenőrző látogatások

| (45) | A Bizottság kérdőívet küldött a panaszosnak, az uniós gyártók, az importőrök, a felhasználók és a kínai exportáló gyártók számára összeállított kérdőívet pedig a vizsgálat megindításának napján elérhetővé tette az interneten (10). |
| --- | --- |

(45)

A Bizottság kérdőívet küldött a panaszosnak, az uniós gyártók, az importőrök, a felhasználók és a kínai exportáló gyártók számára összeállított kérdőívet pedig a vizsgálat megindításának napján elérhetővé tette az interneten (10).

10

| (46) | A Bizottság emellett a kínai kormánynak is küldött kérdőívet, amely a Sinosure, a bankok és a mintában szereplő exportáló gyártóknak finanszírozást vagy exporthitelt nyújtó egyéb pénzügyi intézmények, valamint a mintában szereplő exportáló gyártók által felhasznált inputanyagok tíz gyártója és forgalmazója számára összeállított egyedi kérdőíveket is magában foglalt. Arra is felkérték a kínai kormányt, hogy az adminisztratív egyszerűsítés érdekében gyűjtsön össze minden, e pénzügyi intézmények, valamint az inputanyagok gyártói és forgalmazói által adott választ, és közvetlenül a Bizottsághoz továbbítsa azokat. |
| --- | --- |

(46)

A Bizottság emellett a kínai kormánynak is küldött kérdőívet, amely a Sinosure, a bankok és a mintában szereplő exportáló gyártóknak finanszírozást vagy exporthitelt nyújtó egyéb pénzügyi intézmények, valamint a mintában szereplő exportáló gyártók által felhasznált inputanyagok tíz gyártója és forgalmazója számára összeállított egyedi kérdőíveket is magában foglalt. Arra is felkérték a kínai kormányt, hogy az adminisztratív egyszerűsítés érdekében gyűjtsön össze minden, e pénzügyi intézmények, valamint az inputanyagok gyártói és forgalmazói által adott választ, és közvetlenül a Bizottsághoz továbbítsa azokat.

| (47) | A Bizottság a kínai kormánytól kapott kitöltött kérdőívet, amely a Kínai Export-Import Bank (a továbbiakban: EXIM bank) és a Sinosure kérdőívre adott válaszait is tartalmazta. A többi banktól és pénzügyi intézménytől, illetve az inputanyagok főbb gyártóitól és forgalmazóitól azonban nem érdekezett válasz. |
| --- | --- |

(47)

A Bizottság a kínai kormánytól kapott kitöltött kérdőívet, amely a Kínai Export-Import Bank (a továbbiakban: EXIM bank) és a Sinosure kérdőívre adott válaszait is tartalmazta. A többi banktól és pénzügyi intézménytől, illetve az inputanyagok főbb gyártóitól és forgalmazóitól azonban nem érdekezett válasz.

| (48) | Emellett a mintában szereplő összes exportáló gyártói csoport, a mintában szereplő három uniós gyártó, valamint kilenc felhasználó és egy független importőr is küldött kitöltött kérdőívet a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(48)

Emellett a mintában szereplő összes exportáló gyártói csoport, a mintában szereplő három uniós gyártó, valamint kilenc felhasználó és egy független importőr is küldött kitöltött kérdőívet a Bizottságnak.

| (49) | Az alaprendelet 28. cikkének sérelme nélkül a Bizottság beszerezte és az adatok egybevetésével ellenőrizte a támogatás, az ebből eredő kár és az uniós érdek megállapítása céljából szükségesnek ítélt összes információt. A Covid19-világjárvány kitörése, majd a járvány kezelésére hozott intézkedések (a továbbiakban: a Covid19-járványról szóló közlemény) (11) miatt a Bizottság nem tudott ellenőrző látogatásokat lefolytatni a kínai kormány, a mintában szereplő vállalatok és az együttműködő importőrök és felhasználók telephelyein. Ehelyett a Bizottság az adatok egybevetésével távolról ellenőrizte a kínai kormány által közölt információkat, és ebben az illetékes minisztériumok és más kormányzati szervek tisztviselő is közreműködtek. A Bizottság továbbá az alábbi vállalatoknál videokonferencia útján végzett távoli ellenőrzést az adatok egybevetésével:






  a) | uniós gyártók:






  — | Carcano Antonio Spa, (a továbbiakban: Carcano), Olaszország, |
| --- | --- | --- | --- |

(49)

Az alaprendelet 28. cikkének sérelme nélkül a Bizottság beszerezte és az adatok egybevetésével ellenőrizte a támogatás, az ebből eredő kár és az uniós érdek megállapítása céljából szükségesnek ítélt összes információt. A Covid19-világjárvány kitörése, majd a járvány kezelésére hozott intézkedések (a továbbiakban: a Covid19-járványról szóló közlemény) (11) miatt a Bizottság nem tudott ellenőrző látogatásokat lefolytatni a kínai kormány, a mintában szereplő vállalatok és az együttműködő importőrök és felhasználók telephelyein. Ehelyett a Bizottság az adatok egybevetésével távolról ellenőrizte a kínai kormány által közölt információkat, és ebben az illetékes minisztériumok és más kormányzati szervek tisztviselő is közreműködtek. A Bizottság továbbá az alábbi vállalatoknál videokonferencia útján végzett távoli ellenőrzést az adatok egybevetésével:

11

a)

uniós gyártók:

—

Carcano Antonio Spa, (a továbbiakban: Carcano), Olaszország,

| — | Eurofoil Luxembourg S.A. (a továbbiakban: Eurofoil), Luxemburg, |
| --- | --- |

—

Eurofoil Luxembourg S.A. (a továbbiakban: Eurofoil), Luxemburg,

| — | Hydro Aluminium Rolled Products GmbH (a továbbiakban: Hydro), Németország; |
| --- | --- |

—

Hydro Aluminium Rolled Products GmbH (a továbbiakban: Hydro), Németország;

| b) | felhasználók:






  — | Manreal (a továbbiakban: Manreal) Spanyolország, |
| --- | --- | --- |

b)

felhasználók:

—

Manreal (a továbbiakban: Manreal) Spanyolország,

| — | Walki Group Oy (a továbbiakban: Walki, Finnország; |
| --- | --- |

—

Walki Group Oy (a továbbiakban: Walki, Finnország;

| c) | a mintában szereplő kínai exportáló gyártók:






  (1) | Nanshan csoport:






  — | Yantai Donghai Aluminium Foil Co., Ltd. (a továbbiakban: Donghai Foil), |
| --- | --- | --- | --- |

c)

a mintában szereplő kínai exportáló gyártók:

(1)

Nanshan csoport:

—

Yantai Donghai Aluminium Foil Co., Ltd. (a továbbiakban: Donghai Foil),

| — | Yantai Jintai International Trade Co., Ltd., |
| --- | --- |

—

Yantai Jintai International Trade Co., Ltd.,

| — | Longkou Nanshan Aluminium New Material Co., Ltd., |
| --- | --- |

—

Longkou Nanshan Aluminium New Material Co., Ltd.,

| — | Longkou Nanshan Aluminum Rolling New Material Co., Ltd., |
| --- | --- |

—

Longkou Nanshan Aluminum Rolling New Material Co., Ltd.,

| — | Shandong Nanshan Aluminium Co., Ltd. (a továbbiakban: Shandong Nanshan), |
| --- | --- |

—

Shandong Nanshan Aluminium Co., Ltd. (a továbbiakban: Shandong Nanshan),

| — | Nanshan Group Co., Ltd. (a továbbiakban: Nanshan Group Co., Ltd.), |
| --- | --- |

—

Nanshan Group Co., Ltd. (a továbbiakban: Nanshan Group Co., Ltd.),

| — | Nanshan Group Finance Co., Ltd. (a továbbiakban: Nanshan Finance), |
| --- | --- |

—

Nanshan Group Finance Co., Ltd. (a továbbiakban: Nanshan Finance),

| — | Longkou Donghai Alumina Co., Ltd., |
| --- | --- |

—

Longkou Donghai Alumina Co., Ltd.,

| — | Shandong Yili Electric Industry Co., Ltd.; |
| --- | --- |

—

Shandong Yili Electric Industry Co., Ltd.;

| (2) | Wanshun csoport:






  — | Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd., |
| --- | --- | --- |

(2)

Wanshun csoport:

—

Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd.,

| — | Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., (HK) Ltd., |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., (HK) Ltd.,

| — | Anhui Maximum Aluminium Industries Co., Ltd., |
| --- | --- |

—

Anhui Maximum Aluminium Industries Co., Ltd.,

| — | Shantou Wanshun New Material Group Co., Ltd. (a továbbiakban: Shantou Wanshun), |
| --- | --- |

—

Shantou Wanshun New Material Group Co., Ltd. (a továbbiakban: Shantou Wanshun),

| — | Jiangsu Huafeng Aluminium Industry Co., Ltd.; |
| --- | --- |

—

Jiangsu Huafeng Aluminium Industry Co., Ltd.;

| (3) | A Daching csoporto és a kapcsolt vállalkozások:






  — | Xiamen Xiashun Aluminium Foil Co. Ltd. (a továbbiakban: Xiamen Xiashun), |
| --- | --- | --- |

(3)

A Daching csoporto és a kapcsolt vállalkozások:

—

Xiamen Xiashun Aluminium Foil Co. Ltd. (a továbbiakban: Xiamen Xiashun),

| — | Xiamen Qishun Real Estate Co., Ltd., |
| --- | --- |

—

Xiamen Qishun Real Estate Co., Ltd.,

| — | Yunnan Yongshun Aluminum Co., Ltd. (a továbbiakban: Yongshun), |
| --- | --- |

—

Yunnan Yongshun Aluminum Co., Ltd. (a továbbiakban: Yongshun),

| — | Yunnan Yunlv Yongxin Metal Processing Co., Ltd. (a továbbiakban: Yongxin), |
| --- | --- |

—

Yunnan Yunlv Yongxin Metal Processing Co., Ltd. (a továbbiakban: Yongxin),

| — | Daching Enterprises Ltd. |
| --- | --- |

—

Daching Enterprises Ltd.

| (50) | Az adatok egybevetésével végzett távoli ellenőrzést a Manreal esetében nem sikerült befejezni, mivel a vállalat nem tanúsított kellő együttműködést. A Manreal a meghallgató tisztviselő közreműködését kérte, aki megerősítette, hogy a távoli ellenőrzés megszüntetése nem sérti a Manreal védelemhez való jogát. A Bizottság ennélfogva a végleges ténymegállapításokat illetően nem vette figyelembe a Manreal által kitöltött kérdőívet. Mindazonáltal ez nem befolyásolta az uniós érdekre vonatkozó következtetéseket. A távoli ellenőrzés megszüntetése ellenére e vállalatot továbbra is érdekelt félnek tekintették, és észrevételeit figyelembe vették a vizsgálat során. |
| --- | --- |

(50)

Az adatok egybevetésével végzett távoli ellenőrzést a Manreal esetében nem sikerült befejezni, mivel a vállalat nem tanúsított kellő együttműködést. A Manreal a meghallgató tisztviselő közreműködését kérte, aki megerősítette, hogy a távoli ellenőrzés megszüntetése nem sérti a Manreal védelemhez való jogát. A Bizottság ennélfogva a végleges ténymegállapításokat illetően nem vette figyelembe a Manreal által kitöltött kérdőívet. Mindazonáltal ez nem befolyásolta az uniós érdekre vonatkozó következtetéseket. A távoli ellenőrzés megszüntetése ellenére e vállalatot továbbra is érdekelt félnek tekintették, és észrevételeit figyelembe vették a vizsgálat során.

1.8.   Az érdekelt felek végső tájékoztatása

Az érdekelt felek végső tájékoztatása

| (51) | 2021. november 3-án a Bizottság valamennyi felet tájékoztatta azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján végleges szubvencióellenes vámot kíván kivetni az érintett termék behozatalára vonatkozóan (a továbbiakban: végső tájékoztatás). |
| --- | --- |

(51)

2021. november 3-án a Bizottság valamennyi felet tájékoztatta azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján végleges szubvencióellenes vámot kíván kivetni az érintett termék behozatalára vonatkozóan (a továbbiakban: végső tájékoztatás).

| (52) | A Bizottság a felek számára meghatározott időszakot biztosított az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeik benyújtásához. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy észrevételeket tegyenek a vizsgálat megindításával kapcsolatban, és kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat. |
| --- | --- |

(52)

A Bizottság a felek számára meghatározott időszakot biztosított az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatos észrevételeik benyújtásához. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy észrevételeket tegyenek a vizsgálat megindításával kapcsolatban, és kérjék a Bizottság és/vagy a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő előtti meghallgatásukat.

| (53) | A Bizottság ebben a rendeletben a szubvencióellenes eljárás során benyújtott észrevételekkel foglalkozott. A külön dömpingellenes vizsgálatban előadott észrevételekkel ez a rendelet nem foglalkozik, kivéve, ha a felek kifejezetten jelezték, hogy a benyújtott észrevételek mindkét eljárásra vonatkoznak. |
| --- | --- |

(53)

A Bizottság ebben a rendeletben a szubvencióellenes eljárás során benyújtott észrevételekkel foglalkozott. A külön dömpingellenes vizsgálatban előadott észrevételekkel ez a rendelet nem foglalkozik, kivéve, ha a felek kifejezetten jelezték, hogy a benyújtott észrevételek mindkét eljárásra vonatkoznak.

2.   Az érintett termék és a hasonló termék

Az érintett termék és a hasonló termék

2.1.   Az érintett termék

Az érintett termék

| (54) | Az érintett termék a legfeljebb 0,021 mm vastagságú, alátét nélküli, hengerelt, de tovább nem megmunkált, 10 kg-ot meghaladó tömegű tekercsben kiszerelt, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia (a továbbiakban: érintett termék). |
| --- | --- |

(54)

Az érintett termék a legfeljebb 0,021 mm vastagságú, alátét nélküli, hengerelt, de tovább nem megmunkált, 10 kg-ot meghaladó tömegű tekercsben kiszerelt, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia (a továbbiakban: érintett termék).

| (55) | Az alábbi termékek nem tartoznak ebbe a termékkörbe:






  a) | a legalább 0,008 mm és legfeljebb 0,018 mm vastagságú, alátét nélküli, hengerelt, de tovább nem megmunkált, legfeljebb 650 mm-es szélességű és 10 kg-ot meghaladó tömegű tekercsekben kiszerelt háztartási alumíniumfólia, |
| --- | --- | --- |

(55)

Az alábbi termékek nem tartoznak ebbe a termékkörbe:

a)

a legalább 0,008 mm és legfeljebb 0,018 mm vastagságú, alátét nélküli, hengerelt, de tovább nem megmunkált, legfeljebb 650 mm-es szélességű és 10 kg-ot meghaladó tömegű tekercsekben kiszerelt háztartási alumíniumfólia,

| b) | a legalább 0,007 mm és kevesebb, mint 0,008 mm vastagságú, tetszőleges szélességű tekercsben kiszerelt, lágyított vagy nem lágyított háztartási alumíniumfólia, |
| --- | --- |

b)

a legalább 0,007 mm és kevesebb, mint 0,008 mm vastagságú, tetszőleges szélességű tekercsben kiszerelt, lágyított vagy nem lágyított háztartási alumíniumfólia,

| c) | a legalább 0,008 mm és legfeljebb 0,018 mm vastagságú, 650 mm-t meghaladó szélességű tekercsekben kiszerelt, lágyított vagy nem lágyított háztartási alumíniumfólia, |
| --- | --- |

c)

a legalább 0,008 mm és legfeljebb 0,018 mm vastagságú, 650 mm-t meghaladó szélességű tekercsekben kiszerelt, lágyított vagy nem lágyított háztartási alumíniumfólia,

| d) | a legalább 0,018 mm és legfeljebb 0,021 mm vastagságú, tetszőleges szélességű tekercsben kiszerelt, lágyított vagy nem lágyított háztartási alumíniumfólia. |
| --- | --- |

d)

a legalább 0,018 mm és legfeljebb 0,021 mm vastagságú, tetszőleges szélességű tekercsben kiszerelt, lágyított vagy nem lágyított háztartási alumíniumfólia.

2.2.   Hasonló termék

Hasonló termék

| (56) | A vizsgálat rámutatott arra, hogy a következő termékek azonos alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, és alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:






  — | az érintett termék, |
| --- | --- | --- |

(56)

A vizsgálat rámutatott arra, hogy a következő termékek azonos alapvető fizikai, kémiai és műszaki tulajdonságokkal rendelkeznek, és alapvető felhasználási területeik is megegyeznek:

—

az érintett termék,

| — | az érintett ország belföldi piacán előállított és értékesített termék, valamint |
| --- | --- |

—

az érintett ország belföldi piacán előállított és értékesített termék, valamint

| — | az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék. |
| --- | --- |

—

az uniós gazdasági ágazat által az Unióban gyártott és értékesített termék.

| (57) | Következésképp a Bizottság e szakaszban úgy ítélte meg, hogy e termékek az alaprendelet 2. cikkének c) pontja értelmében vett hasonló termékek. |
| --- | --- |

(57)

Következésképp a Bizottság e szakaszban úgy ítélte meg, hogy e termékek az alaprendelet 2. cikkének c) pontja értelmében vett hasonló termékek.

2.3.   A termékkört érintő állítások

A termékkört érintő állítások

| (58) | Több fél nyújtott be a következő termékeknek a termékkörből való kizárására irányuló kérelmet: 6 mikronnál kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák, valamint elektromos járművek akkumulátoraiban használatos, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák. |
| --- | --- |

(58)

Több fél nyújtott be a következő termékeknek a termékkörből való kizárására irányuló kérelmet: 6 mikronnál kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák, valamint elektromos járművek akkumulátoraiban használatos, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák.

2.3.1.   6 mikronnál kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák

6 mikronnál kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák

| (59) | Több felhasználó, többek között a Walki, a Gascogne és az Alupol azt állította, hogy az uniós gyártók nem kínálnak 6 mikronnál kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliát. Ezt állítólag az bizonyítja, hogy az uniós gyártók nem reklámozzák ezeket a termékeket a weboldalukon és a prospektusaikban, valamint az e termékekre leadott megrendeléseket visszautasítják. Az uniós gyártók nem is érdekeltek abban, hogy 6 mikronnál kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliát kínáljanak, mivel termelési kapacitásaikat lekötik az egyéb termékre leadott megrendelések, figyelembe véve a gépjármű-akkumulátorokban használatos fóliák iránti várható keresletet is. Az uniós gyártók nincsenek abban a helyzetben, hogy az elvárt „kereskedelmi” minőséget nyújtani tudják, különösen, ami a porozitást/áteresztőképességet illeti, amelyet az anyagban négyzetméterenként maximálisan jelenlévő apró lyukak számával mérnek. A vékonyabb, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák használata ezenkívül környezetbarátabb, ami egy másik amellett szóló érv, hogy azokat a Bizottság kizárja a termékkörből. |
| --- | --- |

(59)

Több felhasználó, többek között a Walki, a Gascogne és az Alupol azt állította, hogy az uniós gyártók nem kínálnak 6 mikronnál kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliát. Ezt állítólag az bizonyítja, hogy az uniós gyártók nem reklámozzák ezeket a termékeket a weboldalukon és a prospektusaikban, valamint az e termékekre leadott megrendeléseket visszautasítják. Az uniós gyártók nem is érdekeltek abban, hogy 6 mikronnál kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliát kínáljanak, mivel termelési kapacitásaikat lekötik az egyéb termékre leadott megrendelések, figyelembe véve a gépjármű-akkumulátorokban használatos fóliák iránti várható keresletet is. Az uniós gyártók nincsenek abban a helyzetben, hogy az elvárt „kereskedelmi” minőséget nyújtani tudják, különösen, ami a porozitást/áteresztőképességet illeti, amelyet az anyagban négyzetméterenként maximálisan jelenlévő apró lyukak számával mérnek. A vékonyabb, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák használata ezenkívül környezetbarátabb, ami egy másik amellett szóló érv, hogy azokat a Bizottság kizárja a termékkörből.

| (60) | Ezen túlmenően a Huthamäki azzal érvelt, hogy az uniós gazdasági ágazat csak korlátozottan képes vékonyabb, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákat beszállítani. |
| --- | --- |

(60)

Ezen túlmenően a Huthamäki azzal érvelt, hogy az uniós gazdasági ágazat csak korlátozottan képes vékonyabb, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákat beszállítani.

| (61) | A Bizottság felkérte mind a kilenc, a vizsgálatban együttműködő felhasználót, hogy határozzák meg a 6 mikronnál kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák iránti jelenlegi keresletüket és beszerzési forrásaikat. Csak egy felhasználó erősítette meg, hogy a vizsgálati időszak alatt egyetlen kínai gyártótól vásárolt akkora mennyiségben 6 mikronnál kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákat, amely meghaladta a kereskedelmi célú termelés mennyiségi küszöbét. Ugyanakkor még e felhasználó esetében is a 6 mikronnál kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák az összes továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia teljes felhasználásának csak elenyésző hányadát tették ki. A többi felhasználó csak azt jelezte, hogy kaptak az ügyfeleiktől 6 mikronnál kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákat is magukban foglaló termékekre vonatkozó megkereséseket, amelyek eredményeként próbarendeléseket adtak le mind a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák uniós ágazata, mind pedig kínai gyártók felé a vizsgálati időszakot követően. |
| --- | --- |

(61)

A Bizottság felkérte mind a kilenc, a vizsgálatban együttműködő felhasználót, hogy határozzák meg a 6 mikronnál kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák iránti jelenlegi keresletüket és beszerzési forrásaikat. Csak egy felhasználó erősítette meg, hogy a vizsgálati időszak alatt egyetlen kínai gyártótól vásárolt akkora mennyiségben 6 mikronnál kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákat, amely meghaladta a kereskedelmi célú termelés mennyiségi küszöbét. Ugyanakkor még e felhasználó esetében is a 6 mikronnál kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák az összes továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia teljes felhasználásának csak elenyésző hányadát tették ki. A többi felhasználó csak azt jelezte, hogy kaptak az ügyfeleiktől 6 mikronnál kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákat is magukban foglaló termékekre vonatkozó megkereséseket, amelyek eredményeként próbarendeléseket adtak le mind a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák uniós ágazata, mind pedig kínai gyártók felé a vizsgálati időszakot követően.

| (62) | A válaszok arra utaltak, hogy a 6 mikronnál kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák iránti kereslet csak nemrégiben kezdődött, és növekvő tendenciát mutat. Az elmúlt tíz évben mutatkozott rá némi korlátozott igény, de nem állapítható meg egyértelmű tendencia. Ez összhangban van az uniós gyártók magyarázataival, miszerint fokozatos elmozdulás tapasztalható a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák vékonyabb változatai irányába: a korábbi 7–8 mikronos alsó tartomány helyett a 6–6,35 mikronos kezd szabványossá válni számos alkalmazási mód esetében. |
| --- | --- |

(62)

A válaszok arra utaltak, hogy a 6 mikronnál kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák iránti kereslet csak nemrégiben kezdődött, és növekvő tendenciát mutat. Az elmúlt tíz évben mutatkozott rá némi korlátozott igény, de nem állapítható meg egyértelmű tendencia. Ez összhangban van az uniós gyártók magyarázataival, miszerint fokozatos elmozdulás tapasztalható a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák vékonyabb változatai irányába: a korábbi 7–8 mikronos alsó tartomány helyett a 6–6,35 mikronos kezd szabványossá válni számos alkalmazási mód esetében.

| (63) | Noha az uniós gyártók körében végzett felmérés kimutatta, hogy – a közvetlen tárgyalásokon kívül – jelenleg egyikük sem forgalmaz aktívan 6 mikronnál kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákat, a Bizottság bőséges bizonyítékot gyűjtött össze arra vonatkozóan, hogy az uniós gyártók képesek a szóban forgó termékváltozatot előállítani. Idetartozik a teszttekercsek vizsgálati időszakot követő előállítása, amely a termékvizsgálati dokumentáció szerint kielégítette a vásárló műszaki követelményeit. Ezenkívül a Bizottság meg tudta erősíteni, hogy a vizsgálati időszakot megelőző tíz évben a különböző uniós gyártók kereskedelmi léptékű termelési mennyiségeket értékesítettek a 6 mikronnál kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákból, még ha korlátozott mértékben is. A Bizottság a minőségellenőrzésbe eszközölt beruházásokat is megfigyelt. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat képes a piaci keresletet kielégítő minőséget biztosítani. |
| --- | --- |

(63)

Noha az uniós gyártók körében végzett felmérés kimutatta, hogy – a közvetlen tárgyalásokon kívül – jelenleg egyikük sem forgalmaz aktívan 6 mikronnál kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákat, a Bizottság bőséges bizonyítékot gyűjtött össze arra vonatkozóan, hogy az uniós gyártók képesek a szóban forgó termékváltozatot előállítani. Idetartozik a teszttekercsek vizsgálati időszakot követő előállítása, amely a termékvizsgálati dokumentáció szerint kielégítette a vásárló műszaki követelményeit. Ezenkívül a Bizottság meg tudta erősíteni, hogy a vizsgálati időszakot megelőző tíz évben a különböző uniós gyártók kereskedelmi léptékű termelési mennyiségeket értékesítettek a 6 mikronnál kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákból, még ha korlátozott mértékben is. A Bizottság a minőségellenőrzésbe eszközölt beruházásokat is megfigyelt. A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat képes a piaci keresletet kielégítő minőséget biztosítani.

| (64) | Másodszor: a 6 mikronnál kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák gyártásának kapacitási korlátját a folyamat utolsó lépése, vagyis a hengerművek jelentik. A Bizottság ezért elemezte a különféle uniós gyártók ezen utolsó lépésben meglévő kapacitását, figyelembe véve a különböző gyártási lépések során más termékek iránt felmerülő keresletet is. A mintában szereplő összes uniós gyártó elegendő szabad kapacitással rendelkezik ahhoz, hogy képes legyen 6 mikronnál kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákat előállítani, még akkor is, ha a jövőben nő a gépjármű-akkumulátorokban használatos fóliák iránti kereslet. A Bizottság ezért nem tudta megerősíteni, hogy fennállna ellátási hiány kockázata abban az esetben, ha nőne a 6 mikronnál kisebb vastagságú továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák iránti kereslet. |
| --- | --- |

(64)

Másodszor: a 6 mikronnál kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák gyártásának kapacitási korlátját a folyamat utolsó lépése, vagyis a hengerművek jelentik. A Bizottság ezért elemezte a különféle uniós gyártók ezen utolsó lépésben meglévő kapacitását, figyelembe véve a különböző gyártási lépések során más termékek iránt felmerülő keresletet is. A mintában szereplő összes uniós gyártó elegendő szabad kapacitással rendelkezik ahhoz, hogy képes legyen 6 mikronnál kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákat előállítani, még akkor is, ha a jövőben nő a gépjármű-akkumulátorokban használatos fóliák iránti kereslet. A Bizottság ezért nem tudta megerősíteni, hogy fennállna ellátási hiány kockázata abban az esetben, ha nőne a 6 mikronnál kisebb vastagságú továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák iránti kereslet.

| (65) | Harmadszor: ami azt az érvelést illeti, hogy a vékonyabb, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák használata környezetbarátabb, a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a vámok formájában megnyilvánuló piacvédelmi intézkedéseknek nem az adott termék behozatalának megakadályozása a célja, hanem annak biztosítása, hogy e behozatalra kárt nem okozó árak mellett kerüljön sor. A Bizottság emlékeztetett arra is, hogy az uniós gyártók képesek 6 mikronnál kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák előállítására. |
| --- | --- |

(65)

Harmadszor: ami azt az érvelést illeti, hogy a vékonyabb, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák használata környezetbarátabb, a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a vámok formájában megnyilvánuló piacvédelmi intézkedéseknek nem az adott termék behozatalának megakadályozása a célja, hanem annak biztosítása, hogy e behozatalra kárt nem okozó árak mellett kerüljön sor. A Bizottság emlékeztetett arra is, hogy az uniós gyártók képesek 6 mikronnál kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák előállítására.

| (66) | Végezetül, ami a Huhtamäki korlátozott kínálattal kapcsolatos érvelését illeti, a vizsgálat feltárta, hogy az uniós gazdasági ágazat 6 mikronnál kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák gyártására alkalmas meglévő kapacitása lényegesen nagyobb, mint a kereslet. |
| --- | --- |

(66)

Végezetül, ami a Huhtamäki korlátozott kínálattal kapcsolatos érvelését illeti, a vizsgálat feltárta, hogy az uniós gazdasági ágazat 6 mikronnál kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák gyártására alkalmas meglévő kapacitása lényegesen nagyobb, mint a kereslet.

| (67) | A fenti megfontolásokra tekintettel a Bizottság elutasította az arra irányuló kérelmet, hogy a 6 mikronnál kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákat kizárja a vizsgált termék köréből. |
| --- | --- |

(67)

A fenti megfontolásokra tekintettel a Bizottság elutasította az arra irányuló kérelmet, hogy a 6 mikronnál kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákat kizárja a vizsgált termék köréből.

| (68) | A Gascogne azt kérte, hogy a Kínai Népköztársaságból származó ugyanazon termékre vonatkozó külön dömpingellenes eljárásban kifejtett érveit építsék be ebbe a szubvencióellenes vizsgálatba. A Bizottság az (EU) 2021/2170 rendelet (25)–(28) preambulumbekezdésében már tárgyalta ugyanezeket az érveket. |
| --- | --- |

(68)

A Gascogne azt kérte, hogy a Kínai Népköztársaságból származó ugyanazon termékre vonatkozó külön dömpingellenes eljárásban kifejtett érveit építsék be ebbe a szubvencióellenes vizsgálatba. A Bizottság az (EU) 2021/2170 rendelet (25)–(28) preambulumbekezdésében már tárgyalta ugyanezeket az érveket.

| (69) | A Walki is kérte, hogy a külön dömpingellenes vizsgálatban kifejtett érveit építsék be ebbe a szubvencióellenes vizsgálatba. E tekintetben a Bizottság az (EU) 2021/2170 rendelet (29)–(32) preambulumbekezdésében tett megállapításaira hivatkozik. |
| --- | --- |

(69)

A Walki is kérte, hogy a külön dömpingellenes vizsgálatban kifejtett érveit építsék be ebbe a szubvencióellenes vizsgálatba. E tekintetben a Bizottság az (EU) 2021/2170 rendelet (29)–(32) preambulumbekezdésében tett megállapításaira hivatkozik.

| (70) | Emellett a Walki az érdekelt felek végső tájékoztatása után tartott meghallgatása során kifejtette, hogy a vizsgálati időszakot követően, 2021 októberében az európai gyártók részéről továbbra sem került sor a 6 mikronnál kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák aktív szabadpiaci értékesítésére vagy forgalmazására. A Walki bizonyítékot nyújtott be arra vonatkozóan, hogy a vizsgálati időszakot követően nem kapott pozitív választ a 6 mikronnál kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákra vonatkozó ajánlatkéréseire, és kifejtette, hogy csak egyetlen uniós gyártó lenne abban a helyzetben, hogy kereskedelmi mennyiségben 6 mikronnál kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákra vonatkozó megrendeléseket fogadjon el. A Bizottság az (EU) 2021/2170 rendelet (28) preambulumbekezdésében már tárgyalta ugyanezeket az érveket. |
| --- | --- |

(70)

Emellett a Walki az érdekelt felek végső tájékoztatása után tartott meghallgatása során kifejtette, hogy a vizsgálati időszakot követően, 2021 októberében az európai gyártók részéről továbbra sem került sor a 6 mikronnál kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák aktív szabadpiaci értékesítésére vagy forgalmazására. A Walki bizonyítékot nyújtott be arra vonatkozóan, hogy a vizsgálati időszakot követően nem kapott pozitív választ a 6 mikronnál kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákra vonatkozó ajánlatkéréseire, és kifejtette, hogy csak egyetlen uniós gyártó lenne abban a helyzetben, hogy kereskedelmi mennyiségben 6 mikronnál kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákra vonatkozó megrendeléseket fogadjon el. A Bizottság az (EU) 2021/2170 rendelet (28) preambulumbekezdésében már tárgyalta ugyanezeket az érveket.

2.3.2.   Gépjármű-akkumulátorokban használatos, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák

Gépjármű-akkumulátorokban használatos, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák

| (71) | Az egyik érdekelt fél, a Xiamen, a következő okokból kérte a gépjármű-akkumulátorokban használatos alumíniumfóliák kizárását:






  — | a gépjármű-akkumulátorokban használatos alumíniumfóliák teljesen eltérő, más rendeltetésű termékek, mivel azok az 1050/1060/1100/3003 ötvözetekből készülnek, míg a csomagolóanyagként alkalmazott, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák előállításához használt főbb ötvözetek a 8079/8011 ötvözetek, |
| --- | --- | --- |

(71)

Az egyik érdekelt fél, a Xiamen, a következő okokból kérte a gépjármű-akkumulátorokban használatos alumíniumfóliák kizárását:

—

a gépjármű-akkumulátorokban használatos alumíniumfóliák teljesen eltérő, más rendeltetésű termékek, mivel azok az 1050/1060/1100/3003 ötvözetekből készülnek, míg a csomagolóanyagként alkalmazott, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák előállításához használt főbb ötvözetek a 8079/8011 ötvözetek,

| — | a gyártóberendezések és gyártási folyamatok eltérőek, amelyek eredményeként mindkét oldalon fényes felület jön létre, szemben a többi továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia felületével, amelyek egyik fele matt, míg a másik fényes. Ez egyúttal eltérő termelési költségeket és eladási árakat eredményez, |
| --- | --- |

—

a gyártóberendezések és gyártási folyamatok eltérőek, amelyek eredményeként mindkét oldalon fényes felület jön létre, szemben a többi továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia felületével, amelyek egyik fele matt, míg a másik fényes. Ez egyúttal eltérő termelési költségeket és eladási árakat eredményez,

| — | az uniós gyártók nem gyártják, valamint |
| --- | --- |

—

az uniós gyártók nem gyártják, valamint

| — | jelenleg nem exportálják az EU-ba. |
| --- | --- |

—

jelenleg nem exportálják az EU-ba.

| (72) | Válaszként a Bizottság először megjegyezte, hogy az adott érdekelt fél által megnevezett ötvözetek azonos jellemzőkkel rendelkeznek, mivel mindegyik több mint 98 % alumíniumot tartalmaz, és a panasz nem korlátozódik egyetlen konkrét ötvözetre. Az a tény, hogy különböző termékváltozatok esetében eltérő ötvözeteket alkalmaznak, nem szokatlan, és nem szolgálhat kizárási kritériumként. |
| --- | --- |

(72)

Válaszként a Bizottság először megjegyezte, hogy az adott érdekelt fél által megnevezett ötvözetek azonos jellemzőkkel rendelkeznek, mivel mindegyik több mint 98 % alumíniumot tartalmaz, és a panasz nem korlátozódik egyetlen konkrét ötvözetre. Az a tény, hogy különböző termékváltozatok esetében eltérő ötvözeteket alkalmaznak, nem szokatlan, és nem szolgálhat kizárási kritériumként.

| (73) | Másodszor, az egyik oldalon fényes, a másikon matt felület annak a következménye, hogy az utolsó hengerműben két réteget összehengerelnek, aminek következtében a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák egymás felé néző oldalai a hengerlést követően mattak lesznek. A panasz megemlíti ezt a gyártási módszert, és kifejezetten kijelenti, hogy ha az ügyfél úgy kívánja, a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák mindkét oldalának felülete lehet fényes. Tehát az a tény, hogy a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákat gépjármű-akkumulátorokban való használatra szánják, nem indokolhatja a termékkörből való kizárásukat, mivel e termékek fizikai jellemzői azonosak. Ugyanez vonatkozik az egyrétegű hengerlés miatti magasabb költségekre is. |
| --- | --- |

(73)

Másodszor, az egyik oldalon fényes, a másikon matt felület annak a következménye, hogy az utolsó hengerműben két réteget összehengerelnek, aminek következtében a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák egymás felé néző oldalai a hengerlést követően mattak lesznek. A panasz megemlíti ezt a gyártási módszert, és kifejezetten kijelenti, hogy ha az ügyfél úgy kívánja, a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák mindkét oldalának felülete lehet fényes. Tehát az a tény, hogy a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákat gépjármű-akkumulátorokban való használatra szánják, nem indokolhatja a termékkörből való kizárásukat, mivel e termékek fizikai jellemzői azonosak. Ugyanez vonatkozik az egyrétegű hengerlés miatti magasabb költségekre is.

| (74) | Harmadszor: az elektromos autókhoz való akkumulátorok uniós gyártása még kezdeti szakaszban jár. A Bizottság bizonyítékokat gyűjtött, amelyek alátámasztják, hogy az uniós gyártók előkészületeket tesznek annak érdekében, hogy képesek legyenek kielégíteni e feltörekvőben lévő piaci szegmens támasztotta keresletet. Ezenkívül az érv ellentmond a Walki 6 mikronnál kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák kizárásával kapcsolatos állításának, miszerint az uniós gazdasági ágazat valószínűsíthetően olyannyira a gépjármű-akkumulátorokban használatos fóliákra összpontosít, hogy potenciálisan nem állna érdekében elegendő termelési kapacitást szentelni a 6 mikronnál kisebb vastagságú továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliáknak. |
| --- | --- |

(74)

Harmadszor: az elektromos autókhoz való akkumulátorok uniós gyártása még kezdeti szakaszban jár. A Bizottság bizonyítékokat gyűjtött, amelyek alátámasztják, hogy az uniós gyártók előkészületeket tesznek annak érdekében, hogy képesek legyenek kielégíteni e feltörekvőben lévő piaci szegmens támasztotta keresletet. Ezenkívül az érv ellentmond a Walki 6 mikronnál kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák kizárásával kapcsolatos állításának, miszerint az uniós gazdasági ágazat valószínűsíthetően olyannyira a gépjármű-akkumulátorokban használatos fóliákra összpontosít, hogy potenciálisan nem állna érdekében elegendő termelési kapacitást szentelni a 6 mikronnál kisebb vastagságú továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliáknak.

| (75) | Negyedszer: az a tény, hogy jelenleg nincs jelentős Kínából érkező export, azt tükrözi, hogy az elektromos járművek akkumulátorainak gyártása még gyermekcipőben jár az EU-ban, és ez tehát nem életszerű érv a kizárás mellett. |
| --- | --- |

(75)

Negyedszer: az a tény, hogy jelenleg nincs jelentős Kínából érkező export, azt tükrözi, hogy az elektromos járművek akkumulátorainak gyártása még gyermekcipőben jár az EU-ban, és ez tehát nem életszerű érv a kizárás mellett.

| (76) | Az elemzés kimutatta, hogy az elektromos autók akkumulátoraihoz használatos továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák gyakorlatilag a vizsgálat meghatározott termékkörébe esnek. |
| --- | --- |

(76)

Az elemzés kimutatta, hogy az elektromos autók akkumulátoraihoz használatos továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák gyakorlatilag a vizsgálat meghatározott termékkörébe esnek.

| (77) | A fenti megfontolásokra tekintettel a Bizottság elutasította az arra irányuló kérelmet, hogy az elektromos gépjármű-akkumulátorokban használatos, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákat kizárja a vizsgálat termékköréből. |
| --- | --- |

(77)

A fenti megfontolásokra tekintettel a Bizottság elutasította az arra irányuló kérelmet, hogy az elektromos gépjármű-akkumulátorokban használatos, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákat kizárja a vizsgálat termékköréből.

| (78) | A végső tájékoztatást követően a Xiamen Xiashun azzal érvelt, hogy a Bizottság által a kizárás elutasításának alátámasztására felhozott négy érv téves, nem válaszol a Xiamen Xiashun által felvetett érvekre, és nem közli azokat az érdemi adatokat, amelyek alapján a Bizottság e következtetéseket levonta. A Bizottság nem szolgáltatott olyan ténybeli bizonyítékot, amely választ adna a Xiamen Xiashun beadványaiban és a február 23-i meghallgatáson benyújtott, kizárás iránti kérelmére. A tény, hogy a Bizottság nem közölte, milyen bizonyítékra alapozta elutasítását, sérti a Xiamen Xiashun védelemhez való jogát. A Xiamen Xiashun továbbá azzal érvelt, hogy az, hogy a panaszos későn nyújtotta be a bizonyítékot az akkumulátorokban használatos fóliák kizárására irányuló kérelemmel kapcsolatban a dömpingellenes eljárás során, kétségeket vet fel azzal kapcsolatban, hogy a Bizottság milyen bizonyítékokat vett ténylegesen figyelembe a szubvencióellenes vizsgálat során. A Xiamen Xiashun azzal érvelt, hogy a panaszos 2021. július 19-i beadványát a dömpingellenes vizsgálat ideiglenes szakaszában az észrevételek benyújtási határidejének lejárta után nyújtották be, és az nem vehető figyelembe. Ezenkívül a beadvány túlzott bizalmas kezelése lehetetlenné teszi a Xiamen Xiashun számára az érdemi válaszadást. |
| --- | --- |

(78)

A végső tájékoztatást követően a Xiamen Xiashun azzal érvelt, hogy a Bizottság által a kizárás elutasításának alátámasztására felhozott négy érv téves, nem válaszol a Xiamen Xiashun által felvetett érvekre, és nem közli azokat az érdemi adatokat, amelyek alapján a Bizottság e következtetéseket levonta. A Bizottság nem szolgáltatott olyan ténybeli bizonyítékot, amely választ adna a Xiamen Xiashun beadványaiban és a február 23-i meghallgatáson benyújtott, kizárás iránti kérelmére. A tény, hogy a Bizottság nem közölte, milyen bizonyítékra alapozta elutasítását, sérti a Xiamen Xiashun védelemhez való jogát. A Xiamen Xiashun továbbá azzal érvelt, hogy az, hogy a panaszos későn nyújtotta be a bizonyítékot az akkumulátorokban használatos fóliák kizárására irányuló kérelemmel kapcsolatban a dömpingellenes eljárás során, kétségeket vet fel azzal kapcsolatban, hogy a Bizottság milyen bizonyítékokat vett ténylegesen figyelembe a szubvencióellenes vizsgálat során. A Xiamen Xiashun azzal érvelt, hogy a panaszos 2021. július 19-i beadványát a dömpingellenes vizsgálat ideiglenes szakaszában az észrevételek benyújtási határidejének lejárta után nyújtották be, és az nem vehető figyelembe. Ezenkívül a beadvány túlzott bizalmas kezelése lehetetlenné teszi a Xiamen Xiashun számára az érdemi válaszadást.

| (79) | A panaszosok 2021. július 19-i beadványa a Xiamen Xiashun 2021. július 5-i beadványára reagált, amelyben a Xiamen Xiashun érveket nyújtott be az elektromos meghajtású gépjárművek akkumulátoraihoz használt, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliáknak a vizsgálat termékköréből való kizárása mellett. E beadvány nyilvános változatában nem takartak ki túlzott mértékben adatokat. A beadvány technikai részleteit készítő vállalat nevének, valamint a vállalat technikai gyártására vonatkozó adatoknak a kitakarására azért volt szükség, hogy ne fedjék fel a vállalat üzleti tevékenységére vonatkozó bizalmas adatokat. A Bizottság tehát elutasítja azt az érvet, amely szerint megsértette a Xiamen Xiashun jogait azáltal, hogy megvizsgálta ezt a beadványt. A Bizottság továbbá elutasítja azt az állítást, amely szerint nem közölte, hogy pontosan mely bizonyítékokat vette figyelembe. A Bizottság szükségszerűen figyelembe vette az ügy irataiban szereplő valamennyi bizonyítékot. |
| --- | --- |

(79)

A panaszosok 2021. július 19-i beadványa a Xiamen Xiashun 2021. július 5-i beadványára reagált, amelyben a Xiamen Xiashun érveket nyújtott be az elektromos meghajtású gépjárművek akkumulátoraihoz használt, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliáknak a vizsgálat termékköréből való kizárása mellett. E beadvány nyilvános változatában nem takartak ki túlzott mértékben adatokat. A beadvány technikai részleteit készítő vállalat nevének, valamint a vállalat technikai gyártására vonatkozó adatoknak a kitakarására azért volt szükség, hogy ne fedjék fel a vállalat üzleti tevékenységére vonatkozó bizalmas adatokat. A Bizottság tehát elutasítja azt az érvet, amely szerint megsértette a Xiamen Xiashun jogait azáltal, hogy megvizsgálta ezt a beadványt. A Bizottság továbbá elutasítja azt az állítást, amely szerint nem közölte, hogy pontosan mely bizonyítékokat vette figyelembe. A Bizottság szükségszerűen figyelembe vette az ügy irataiban szereplő valamennyi bizonyítékot.

| (80) | A Xiamen Xiashun azzal érvelt, hogy az eltérő használat és műszaki jellemzők miatt az elektromos autók akkumulátoraihoz használt alumíniumfólia új termék lenne az iparág számára, még akkor is, ha alumíniumfóliáról van szó. A Bizottság azonban valamennyi fenti érvre válaszolva egyértelműen kijelentette, hogy az elektromos autók akkumulátoraihoz használt, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák is azonos műszaki jellemzőkkel és a gyártási lépésekkel rendelkeznek. A Xiamen Xiashun által kifejtett műszaki különbségek csak a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák más típusaitól való különbözőséget mutattak, de nem bizonyították, hogy az elektromos autók akkumulátoraihoz használt, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ne rendelkeznének a vizsgálat termékkörében meghatározott jellemzőkkel. A Bizottság arra az érvre is válaszolt, hogy az uniós gazdasági ágazat nem lenne képes elektromos autók akkumulátoraihoz használt, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliát gyártani. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(80)

A Xiamen Xiashun azzal érvelt, hogy az eltérő használat és műszaki jellemzők miatt az elektromos autók akkumulátoraihoz használt alumíniumfólia új termék lenne az iparág számára, még akkor is, ha alumíniumfóliáról van szó. A Bizottság azonban valamennyi fenti érvre válaszolva egyértelműen kijelentette, hogy az elektromos autók akkumulátoraihoz használt, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák is azonos műszaki jellemzőkkel és a gyártási lépésekkel rendelkeznek. A Xiamen Xiashun által kifejtett műszaki különbségek csak a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák más típusaitól való különbözőséget mutattak, de nem bizonyították, hogy az elektromos autók akkumulátoraihoz használt, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ne rendelkeznének a vizsgálat termékkörében meghatározott jellemzőkkel. A Bizottság arra az érvre is válaszolt, hogy az uniós gazdasági ágazat nem lenne képes elektromos autók akkumulátoraihoz használt, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliát gyártani. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (81) | A Xiamen Xiashun azzal érvelt, hogy a Bizottság nyilvánvaló értékelési hibákat követett el, és megsértette a megfelelő ügyintézés elvét, mivel megállapításai megtételekor nem vizsgálta meg kellő gondossággal és pártatlansággal a benyújtott bizonyítékokat, és nem vette kellően figyelembe az összes releváns bizonyítékot azáltal, hogy nem készített érdemi összefoglalót az uniós gyártóknak az akkumulátorokban használatos fóliák iránti kereslet kielégítésére irányuló kapacitásnövelési terveiről, és elutasította a Xiamen Xiashun által az akkumulátorokban használatos fóliák iránti várható kereslet tekintetében benyújtott bizonyítékokat. |
| --- | --- |

(81)

A Xiamen Xiashun azzal érvelt, hogy a Bizottság nyilvánvaló értékelési hibákat követett el, és megsértette a megfelelő ügyintézés elvét, mivel megállapításai megtételekor nem vizsgálta meg kellő gondossággal és pártatlansággal a benyújtott bizonyítékokat, és nem vette kellően figyelembe az összes releváns bizonyítékot azáltal, hogy nem készített érdemi összefoglalót az uniós gyártóknak az akkumulátorokban használatos fóliák iránti kereslet kielégítésére irányuló kapacitásnövelési terveiről, és elutasította a Xiamen Xiashun által az akkumulátorokban használatos fóliák iránti várható kereslet tekintetében benyújtott bizonyítékokat.

| (82) | A Xiamen Xiashun azt állította, hogy a Bizottság azon kijelentései, miszerint „az uniós gazdasági ágazat jelentős szabad kapacitása képes kielégíteni az akkumulátorokban használatos fóliák kialakulóban lévő piacán felmerülő keresletet”, ellentmondanak azon kijelentésének, miszerint „az uniós gyártóknak az akkumulátorokban használatos fóliák iránti kereslet kielégítésére való felkészülését bemutató adatok szigorúan bizalmasak, és nem lehet őket összefoglalni, mivel ezek a projektek még nem nyilvánosak, ennélfogva rendkívül érzékenyek adatokról van szó”. |
| --- | --- |

(82)

A Xiamen Xiashun azt állította, hogy a Bizottság azon kijelentései, miszerint „az uniós gazdasági ágazat jelentős szabad kapacitása képes kielégíteni az akkumulátorokban használatos fóliák kialakulóban lévő piacán felmerülő keresletet”, ellentmondanak azon kijelentésének, miszerint „az uniós gyártóknak az akkumulátorokban használatos fóliák iránti kereslet kielégítésére való felkészülését bemutató adatok szigorúan bizalmasak, és nem lehet őket összefoglalni, mivel ezek a projektek még nem nyilvánosak, ennélfogva rendkívül érzékenyek adatokról van szó”.

az uniós gazdasági ágazat jelentős szabad kapacitása képes kielégíteni az akkumulátorokban használatos fóliák kialakulóban lévő piacán felmerülő keresletet

az uniós gyártóknak az akkumulátorokban használatos fóliák iránti kereslet kielégítésére való felkészülését bemutató adatok szigorúan bizalmasak, és nem lehet őket összefoglalni, mivel ezek a projektek még nem nyilvánosak, ennélfogva rendkívül érzékenyek adatokról van szó

| (83) | A Xiamen Xiashun továbbá azt állította, hogy a Bizottság elutasította a várható keresletre vonatkozó átfogó áttekintését azon az alapon, hogy számos akkumulátorprojekt megvalósítására a jelek szerint egy meghatározatlan jövőbeli időpontban fog sor kerülni. A Xiamen Xiashun azt állította, hogy ez a tervezett projektekre vonatkozó adatokhoz kapcsolódik. |
| --- | --- |

(83)

A Xiamen Xiashun továbbá azt állította, hogy a Bizottság elutasította a várható keresletre vonatkozó átfogó áttekintését azon az alapon, hogy számos akkumulátorprojekt megvalósítására a jelek szerint egy meghatározatlan jövőbeli időpontban fog sor kerülni. A Xiamen Xiashun azt állította, hogy ez a tervezett projektekre vonatkozó adatokhoz kapcsolódik.

| (84) | A Bizottság azon kijelentése, miszerint az uniós gazdasági ágazat képes kielégíteni az akkumulátorokban használatos fóliák kialakulóban lévő piacán felmerülő keresletet, a hengerművek általános szabad kapacitására vonatkozik. Az uniós gyártóknak az akkumulátorokban használatos fóliák iránti kereslet kielégítésére való felkészülését bemutató adatok az uniós gazdasági ágazat azon erőfeszítéseire vonatkoznak, hogy az akkumulátorgyártók által kért sajátos jellemzőknek megfelelően tudjon termelni. A Bizottság ezen erőfeszítések összefoglalásával az uniós gyártók üzleti stratégiáit tárná fel. A fent említett állítások között tehát nincs ellentmondás. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(84)

A Bizottság azon kijelentése, miszerint az uniós gazdasági ágazat képes kielégíteni az akkumulátorokban használatos fóliák kialakulóban lévő piacán felmerülő keresletet, a hengerművek általános szabad kapacitására vonatkozik. Az uniós gyártóknak az akkumulátorokban használatos fóliák iránti kereslet kielégítésére való felkészülését bemutató adatok az uniós gazdasági ágazat azon erőfeszítéseire vonatkoznak, hogy az akkumulátorgyártók által kért sajátos jellemzőknek megfelelően tudjon termelni. A Bizottság ezen erőfeszítések összefoglalásával az uniós gyártók üzleti stratégiáit tárná fel. A fent említett állítások között tehát nincs ellentmondás. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (85) | A Xiamen Xiashun által egy nyilvánosan elérhető forrásból rendelkezésre bocsátott, a várható jövőbeli keresletre vonatkozó áttekintés értékelésekor a Bizottság különbséget tett a konkrét időkerettel rendelkező, tervezési szakaszban lévő projektek és az olyan tervezett projektek között, amelyek esetében nincs arra vonatkozó adat, hogy melyik évben kezdik meg működésüket. Ez nem a Xiamen Xiashun által benyújtott bizonyítékok elutasítása, hanem a várható tényleges kereslet alapos elemzése. Ugyanis annak értékelése, hogy az uniós gazdasági ágazat képes-e kielégíteni a várható jövőbeli keresletet, értelemszerűen olyan akkumulátorprojekteken alapult, amelyek megvalósítása a tervek szerint a jövőben, egy adott évben fog megvalósulni. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(85)

A Xiamen Xiashun által egy nyilvánosan elérhető forrásból rendelkezésre bocsátott, a várható jövőbeli keresletre vonatkozó áttekintés értékelésekor a Bizottság különbséget tett a konkrét időkerettel rendelkező, tervezési szakaszban lévő projektek és az olyan tervezett projektek között, amelyek esetében nincs arra vonatkozó adat, hogy melyik évben kezdik meg működésüket. Ez nem a Xiamen Xiashun által benyújtott bizonyítékok elutasítása, hanem a várható tényleges kereslet alapos elemzése. Ugyanis annak értékelése, hogy az uniós gazdasági ágazat képes-e kielégíteni a várható jövőbeli keresletet, értelemszerűen olyan akkumulátorprojekteken alapult, amelyek megvalósítása a tervek szerint a jövőben, egy adott évben fog megvalósulni. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

2.4.   Az Egyesült Királyság kilépése az Európai Unióból

Az Egyesült Királyság kilépése az Európai Unióból

| (86) | Ebben az ügyben az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépését követő átmeneti időszakban indult meg az eljárás. Ezen átmeneti időszak alatt az Egyesült Királyságra továbbra is alkalmazandó volt az uniós jog. Az átmeneti időszak 2020. december 31-én ért véget. Következésképpen 2021. január 1-jétől az egyesült királyságbeli vállalatok és szervezetek már nem minősülnek érdekelt feleknek ebben az eljárásban. Összefoglalva: mivel az Egyesült Királyságra már nem alkalmazandó az uniós jog, a támogatásra és a kárra vonatkozó megállapítások a 27 tagú EU piaci adatain alapulnak. |
| --- | --- |

(86)

Ebben az ügyben az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépését követő átmeneti időszakban indult meg az eljárás. Ezen átmeneti időszak alatt az Egyesült Királyságra továbbra is alkalmazandó volt az uniós jog. Az átmeneti időszak 2020. december 31-én ért véget. Következésképpen 2021. január 1-jétől az egyesült királyságbeli vállalatok és szervezetek már nem minősülnek érdekelt feleknek ebben az eljárásban. Összefoglalva: mivel az Egyesült Királyságra már nem alkalmazandó az uniós jog, a támogatásra és a kárra vonatkozó megállapítások a 27 tagú EU piaci adatain alapulnak.

3.   Támogatás

Támogatás

3.1.   Bevezetés: a kormányzati tervek, projektek és egyéb dokumentumok bemutatása

Bevezetés: a kormányzati tervek, projektek és egyéb dokumentumok bemutatása

| (87) | Mielőtt a Bizottság a támogatások vagy támogatási programok vizsgálatával megkezdte volna a vélelmezett támogatás elemzését, feltérképezte azokat a kormányzati terveket, projekteket és egyéb dokumentumokat, amelyek a vizsgált támogatási programok elemzése szempontjából lényegesek. A Bizottság megállapította, hogy az alábbi okokból valamennyi vizsgált támogatás, illetve támogatási program a kínai kormány által kialakított, a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatának ösztönzését szolgáló központi tervezés végrehajtásának részét képezi. |
| --- | --- |

(87)

Mielőtt a Bizottság a támogatások vagy támogatási programok vizsgálatával megkezdte volna a vélelmezett támogatás elemzését, feltérképezte azokat a kormányzati terveket, projekteket és egyéb dokumentumokat, amelyek a vizsgált támogatási programok elemzése szempontjából lényegesek. A Bizottság megállapította, hogy az alábbi okokból valamennyi vizsgált támogatás, illetve támogatási program a kínai kormány által kialakított, a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatának ösztönzését szolgáló központi tervezés végrehajtásának részét képezi.

| (88) | A kínai gazdaság irányát jelentős mértékben egy részletesen kidolgozott tervrendszer határozza meg, amely prioritásokat állít fel és célokat tűz ki a központi és a helyi kormányzati szervek számára. A tervek a kormányzat valamennyi szintjén jelen vannak, és minden gazdasági ágazatot lefednek. A tervek kötelezően betartandó célokat rögzítenek, miközben a közigazgatás egyes szintjein működő hatóságok figyelemmel kísérik, hogy az alattuk lévő szinten elhelyezkedő kormányzati szervek hogyan hajtják végre őket. Összességében a kínai tervrendszer hatására az erőforrások a kormányzat által stratégiaiként kijelölt vagy politikailag másként fontosnak tartott ágazatokba irányulnak, ahelyett, hogy elosztásukat a piaci erők határoznák meg (12). |
| --- | --- |

(88)

A kínai gazdaság irányát jelentős mértékben egy részletesen kidolgozott tervrendszer határozza meg, amely prioritásokat állít fel és célokat tűz ki a központi és a helyi kormányzati szervek számára. A tervek a kormányzat valamennyi szintjén jelen vannak, és minden gazdasági ágazatot lefednek. A tervek kötelezően betartandó célokat rögzítenek, miközben a közigazgatás egyes szintjein működő hatóságok figyelemmel kísérik, hogy az alattuk lévő szinten elhelyezkedő kormányzati szervek hogyan hajtják végre őket. Összességében a kínai tervrendszer hatására az erőforrások a kormányzat által stratégiaiként kijelölt vagy politikailag másként fontosnak tartott ágazatokba irányulnak, ahelyett, hogy elosztásukat a piaci erők határoznák meg (12).

12

| (89) | A továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliát a kínai kormány a közpolitikai dokumentumok és jegyzékek tanúsága szerint kulcsfontosságú terméknek tekinti. E kategorizálásnak komoly jelentősége van, mivel adott ágazatokat számos olyan egyedi szakpolitika és támogatási intézkedés hatálya alá vonja, amelyek célja az egyes ágazatok fejlődésének ösztönzése (13). A továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia emellett szerves részét képezi a „Made in China 2025” stratégiában (14) foglalt új anyagoknak, emellett számos, országos, regionális és települési szinten kiadott tervben, irányelvben és más dokumentumban is szerepel. E kulcsfontosságú szakpolitikai dokumentumok közé tartoznak az alábbiakban felsorolt tervek, projektek és egyéb dokumentumok. |
| --- | --- |

(89)

A továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliát a kínai kormány a közpolitikai dokumentumok és jegyzékek tanúsága szerint kulcsfontosságú terméknek tekinti. E kategorizálásnak komoly jelentősége van, mivel adott ágazatokat számos olyan egyedi szakpolitika és támogatási intézkedés hatálya alá vonja, amelyek célja az egyes ágazatok fejlődésének ösztönzése (13). A továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia emellett szerves részét képezi a „Made in China 2025” stratégiában (14) foglalt új anyagoknak, emellett számos, országos, regionális és települési szinten kiadott tervben, irányelvben és más dokumentumban is szerepel. E kulcsfontosságú szakpolitikai dokumentumok közé tartoznak az alábbiakban felsorolt tervek, projektek és egyéb dokumentumok.

13

14

| (90) | A „10. ötéves gazdaság- és társadalomfejlesztési terv (2001–2005)” szerint fel kell gyorsítani az ipari szerkezetátalakítást és átszervezést az ipari termékek, köztük a nyersanyagok, konkrétabban a timföld ágazatának fejlesztése céljából (15). |
| --- | --- |

(90)

A „10. ötéves gazdaság- és társadalomfejlesztési terv (2001–2005)” szerint fel kell gyorsítani az ipari szerkezetátalakítást és átszervezést az ipari termékek, köztük a nyersanyagok, konkrétabban a timföld ágazatának fejlesztése céljából (15).

15

| (91) | A „11. országos ötéves gazdaság- és társadalomfejlesztési terv (2006–2010)” felszólít az alumíniumfeldolgozás fejlesztésére és „az alumíniumipari erőforrások általános kihasználtságának” javítására (16). |
| --- | --- |

(91)

A „11. országos ötéves gazdaság- és társadalomfejlesztési terv (2006–2010)” felszólít az alumíniumfeldolgozás fejlesztésére és „az alumíniumipari erőforrások általános kihasználtságának” javítására (16).

16

| (92) | A „12. ötéves gazdaság- és társadalomfejlesztési terv (2011–2015)” rögzíti, hogy a kulcsfontosságú ágazatok szerkezetátalakítása keretében további előrehaladást kell elérni a kutatás és a fejlesztés terén, integrálni kell az erőforrások hasznosítását, energiatakarékosságra van szükség, és csökkenteni kell a kohászati és az építőanyag-ágazatok kibocsátását (17). |
| --- | --- |

(92)

A „12. ötéves gazdaság- és társadalomfejlesztési terv (2011–2015)” rögzíti, hogy a kulcsfontosságú ágazatok szerkezetátalakítása keretében további előrehaladást kell elérni a kutatás és a fejlesztés terén, integrálni kell az erőforrások hasznosítását, energiatakarékosságra van szükség, és csökkenteni kell a kohászati és az építőanyag-ágazatok kibocsátását (17).

17

| (93) | Kína nemzetgazdasági és társadalmi fejlődésének t13. ötéves terve (a továbbiakban: 13. ötéves terv), amely a 2016–2020-as időszakra vonatkozik, vázolja a kínai kormánynak a kulcságazatok fejlesztésére és előmozdítására vonatkozó stratégiai jövőképét. A 13. ötéves terv kiemelte, hogy a kínai kormány nagyobb hangsúlyt kíván fektetni a stratégiai jelentőségű csúcstechnológiák fejlesztésére, és kiderül belőle, hogy a kínai kormány előnyben részesíti a „kulcsfontosságú” ágazatokat, amelyeket támogatni és fejleszteni kell. A terv szerint e „kulcsfontosságú” ágazatok közé tartozik az alumíniumágazatot is magában foglaló nemvasfémipar, amely számára teljeskörű, finanszírozási, adózási, biztosítási és beruházási platformokat is tartalmazó szolgáltatási támogató rendszert kell kialakítani (18). |
| --- | --- |

(93)

Kína nemzetgazdasági és társadalmi fejlődésének t13. ötéves terve (a továbbiakban: 13. ötéves terv), amely a 2016–2020-as időszakra vonatkozik, vázolja a kínai kormánynak a kulcságazatok fejlesztésére és előmozdítására vonatkozó stratégiai jövőképét. A 13. ötéves terv kiemelte, hogy a kínai kormány nagyobb hangsúlyt kíván fektetni a stratégiai jelentőségű csúcstechnológiák fejlesztésére, és kiderül belőle, hogy a kínai kormány előnyben részesíti a „kulcsfontosságú” ágazatokat, amelyeket támogatni és fejleszteni kell. A terv szerint e „kulcsfontosságú” ágazatok közé tartozik az alumíniumágazatot is magában foglaló nemvasfémipar, amely számára teljeskörű, finanszírozási, adózási, biztosítási és beruházási platformokat is tartalmazó szolgáltatási támogató rendszert kell kialakítani (18).

18

| (94) | „Az iparszerkezeti kiigazítás előmozdítására vonatkozó átmeneti rendelkezések kihirdetéséről szóló államtanácsi határozat (Guo Fa, 2005. évi 40. sz.)” (a továbbiakban: a 40. sz. határozat) szerint „az iparszerkezeti kiigazításokról szóló útmutató katalógus” a beruházási iránymutatások fontos alapja, és a szakpolitikák, köztük az államháztartási, az adó- és a hitelpolitika kormányzati végrehajtásának lényeges alapja. A 40. sz. határozat továbbá rögzíti, hogy az „ösztönzött” ágazatokon belül megvalósítandó projektek hiteltámogatásban részesülnek a hitelezési elveknek megfelelően (19). |
| --- | --- |

(94)

„Az iparszerkezeti kiigazítás előmozdítására vonatkozó átmeneti rendelkezések kihirdetéséről szóló államtanácsi határozat (Guo Fa, 2005. évi 40. sz.)” (a továbbiakban: a 40. sz. határozat) szerint „az iparszerkezeti kiigazításokról szóló útmutató katalógus” a beruházási iránymutatások fontos alapja, és a szakpolitikák, köztük az államháztartási, az adó- és a hitelpolitika kormányzati végrehajtásának lényeges alapja. A 40. sz. határozat továbbá rögzíti, hogy az „ösztönzött” ágazatokon belül megvalósítandó projektek hiteltámogatásban részesülnek a hitelezési elveknek megfelelően (19).

19

| (95) | „Az iparszerkezeti kiigazításokról szóló útmutató katalógus” alapján mind az alumíniumágazat, mind az ezen ágazatban használt gyártási technológia fejlesztése kifejezetten ösztönzött (20). Ezt az ipar szerkezetátalakításáról szóló útmutató katalógus 2019. évi kiadása is megerősíti, amely szerint az alumínium hengereléses feldolgozását, a csomagolási célú vákuumos aluminizálást és az alumíniumötvözet-feldolgozást egyaránt ösztönzik Kínában. |
| --- | --- |

(95)

„Az iparszerkezeti kiigazításokról szóló útmutató katalógus” alapján mind az alumíniumágazat, mind az ezen ágazatban használt gyártási technológia fejlesztése kifejezetten ösztönzött (20). Ezt az ipar szerkezetátalakításáról szóló útmutató katalógus 2019. évi kiadása is megerősíti, amely szerint az alumínium hengereléses feldolgozását, a csomagolási célú vákuumos aluminizálást és az alumíniumötvözet-feldolgozást egyaránt ösztönzik Kínában.

20

| (96) | A „nemvasfémipari fejlesztési terv (2016–2020)” szerint a nemvasfémipar a feldolgozóipar fontos alapja, és támogatja, hogy Kína „gyártónagyhatalommá váljon”. Ezenkívül kiemelt jelentőséget tulajdonít az alumíniumfólia-ágazat fejlesztésének (21). |
| --- | --- |

(96)

A „nemvasfémipari fejlesztési terv (2016–2020)” szerint a nemvasfémipar a feldolgozóipar fontos alapja, és támogatja, hogy Kína „gyártónagyhatalommá váljon”. Ezenkívül kiemelt jelentőséget tulajdonít az alumíniumfólia-ágazat fejlesztésének (21).

21

| (97) | „Az alumíniumágazati szerkezetkiigazítás felgyorsítására vonatkozó iránymutatásokról szóló közlemény (2006)” rögzíti, hogy „az alumínium a nemzetgazdaság fejlődése szempontjából fontos nyersanyag”. (22) E dokumentum szerint az alumíniumágazat célzott pénzügyi támogatásban részesül: „Az országos makrogazdasági ellenőrzési iparpolitikai és hitelezési követelmények szerint a pénzügyi intézményeknek észszerűen kell elosztaniuk a hitelforrásokat. Az országos iparpolitikának, piacrajutási feltételeknek és hitelezési elveknek megfelelő timföldipari vállalatoknak és elektrolitikus alumíniummal foglalkozó vállalatoknak továbbra is hiteltámogatásban kell részesülniük; az országos iparpolitikának és piacrajutási feltételeknek meg nem felelő, elavult technológiával rendelkező és tiltólistán szereplő vagy megszüntetett vállalatok semmilyen hiteltámogatást nem kaphatnak” (23). |
| --- | --- |

(97)

„Az alumíniumágazati szerkezetkiigazítás felgyorsítására vonatkozó iránymutatásokról szóló közlemény (2006)” rögzíti, hogy „az alumínium a nemzetgazdaság fejlődése szempontjából fontos nyersanyag”. (22) E dokumentum szerint az alumíniumágazat célzott pénzügyi támogatásban részesül: „Az országos makrogazdasági ellenőrzési iparpolitikai és hitelezési követelmények szerint a pénzügyi intézményeknek észszerűen kell elosztaniuk a hitelforrásokat. Az országos iparpolitikának, piacrajutási feltételeknek és hitelezési elveknek megfelelő timföldipari vállalatoknak és elektrolitikus alumíniummal foglalkozó vállalatoknak továbbra is hiteltámogatásban kell részesülniük; az országos iparpolitikának és piacrajutási feltételeknek meg nem felelő, elavult technológiával rendelkező és tiltólistán szereplő vagy megszüntetett vállalatok semmilyen hiteltámogatást nem kaphatnak” (23).

22

Az országos makrogazdasági ellenőrzési iparpolitikai és hitelezési követelmények szerint a pénzügyi intézményeknek észszerűen kell elosztaniuk a hitelforrásokat. Az országos iparpolitikának, piacrajutási feltételeknek és hitelezési elveknek megfelelő timföldipari vállalatoknak és elektrolitikus alumíniummal foglalkozó vállalatoknak továbbra is hiteltámogatásban kell részesülniük; az országos iparpolitikának és piacrajutási feltételeknek meg nem felelő, elavult technológiával rendelkező és tiltólistán szereplő vagy megszüntetett vállalatok semmilyen hiteltámogatást nem kaphatnak

23

| (98) | A csúcstechnológiát képviselő kínai termékeknek a Tudományos és Technológiai Minisztérium, a Külkereskedelmi Minisztérium és az Általános Vámigazgatás által kiadott katalógusa kategóriákba csoportosítva 1 900 csúcstechnológiai terméket sorol fel, amelyeket a kormány kedvezményes exportpolitika céljából kijelölt. Ezek egyike az úgynevezett új anyagok kategóriája, amelybe a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia is beletartozik (24). |
| --- | --- |

(98)

A csúcstechnológiát képviselő kínai termékeknek a Tudományos és Technológiai Minisztérium, a Külkereskedelmi Minisztérium és az Általános Vámigazgatás által kiadott katalógusa kategóriákba csoportosítva 1 900 csúcstechnológiai terméket sorol fel, amelyeket a kormány kedvezményes exportpolitika céljából kijelölt. Ezek egyike az úgynevezett új anyagok kategóriája, amelybe a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia is beletartozik (24).

24

| (99) | A „Made in China 2025” stratégia szerint ösztönzött ágazatként a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazata is jelentős finanszírozásra jogosult. Több alap jött létre a „Made in China 2025” kezdeményezés (25), ennélfogva pedig a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatának (26) támogatására. |
| --- | --- |

(99)

A „Made in China 2025” stratégia szerint ösztönzött ágazatként a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazata is jelentős finanszírozásra jogosult. Több alap jött létre a „Made in China 2025” kezdeményezés (25), ennélfogva pedig a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatának (26) támogatására.

25

26

| (100) | Ezenkívül a „Made in China 2025” ütemterv (27) felsorol tíz, a kínai kormány által kulcsfontosságúnak tartott stratégiai ágazatot. A kilencedik ágazatban sorolja az „új anyagokat”, és célul tűzi ki „különleges új anyagok aktív fejlesztését katonai és polgári felhasználásra egyaránt, a technológiák kétirányú átadásának és átalakításának felgyorsítását, az új anyagok ágazatának együttes katonai és polgári fejlesztését, valamint az alapanyagok továbbfejlesztésének felgyorsítását” (28). Mivel a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia az új anyagok közé tartozik, ezen ágazat kiemelt fejlesztési célkitűzései vonatkoznak rá. Az új anyagok így kedvezményezettjei a dokumentumban felsorolt támogatási mechanizmusokból – többek között a pénzügyi támogatási politikákból, a költségvetési és adózási politikából, az Államtanács általi felügyeletből és támogatásból – származó előnyöknek. |
| --- | --- |

(100)

Ezenkívül a „Made in China 2025” ütemterv (27) felsorol tíz, a kínai kormány által kulcsfontosságúnak tartott stratégiai ágazatot. A kilencedik ágazatban sorolja az „új anyagokat”, és célul tűzi ki „különleges új anyagok aktív fejlesztését katonai és polgári felhasználásra egyaránt, a technológiák kétirányú átadásának és átalakításának felgyorsítását, az új anyagok ágazatának együttes katonai és polgári fejlesztését, valamint az alapanyagok továbbfejlesztésének felgyorsítását” (28). Mivel a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia az új anyagok közé tartozik, ezen ágazat kiemelt fejlesztési célkitűzései vonatkoznak rá. Az új anyagok így kedvezményezettjei a dokumentumban felsorolt támogatási mechanizmusokból – többek között a pénzügyi támogatási politikákból, a költségvetési és adózási politikából, az Államtanács általi felügyeletből és támogatásból – származó előnyöknek.

27

különleges új anyagok aktív fejlesztését katonai és polgári felhasználásra egyaránt, a technológiák kétirányú átadásának és átalakításának felgyorsítását, az új anyagok ágazatának együttes katonai és polgári fejlesztését, valamint az alapanyagok továbbfejlesztésének felgyorsítását

28

| (101) | A Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság által a stratégiai jelentőségű és újonnan megjelenő termékekről és szolgáltatásokról összeállított 2016. évi katalógus (29) vizsgálata esetén is kimutatható a kínai kormány azon módszere, hogy ösztönzött ágazatokat és termékeket határoz meg katalógusokban, amelyek ennek megfelelően a kínai kormány által e termékeknek és ágazatoknak tulajdonított stratégiai vagy politikai jelentőségen alapuló erőforrás-elosztásra irányulnak, majd a terveket minden közigazgatási szinten végrehajtja és felügyeli. A továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia is szerepel az új anyagok között. |
| --- | --- |

(101)

A Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság által a stratégiai jelentőségű és újonnan megjelenő termékekről és szolgáltatásokról összeállított 2016. évi katalógus (29) vizsgálata esetén is kimutatható a kínai kormány azon módszere, hogy ösztönzött ágazatokat és termékeket határoz meg katalógusokban, amelyek ennek megfelelően a kínai kormány által e termékeknek és ágazatoknak tulajdonított stratégiai vagy politikai jelentőségen alapuló erőforrás-elosztásra irányulnak, majd a terveket minden közigazgatási szinten végrehajtja és felügyeli. A továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia is szerepel az új anyagok között.

29

| (102) | A 40. sz. határozat III. fejezete említést tesz az ipari szerkezetátalakítás irányadó katalógusáról, amely a tartalmuk szerint háromféle kategóriába (ösztönzött, korlátozott, megszűnt) sorolja a projekteket. A határozat XVII. cikke szerint ha
  „a beruházási projekt az ösztönzés tartalmához tartozik, a vonatkozó nemzeti beruházási szabályozásnak megfelelően meg kell vizsgálni, jóvá kell hagyni és nyilvántartásba kell venni; valamennyi pénzügyi intézmény hiteltámogatást nyújt a hitelezési elvekkel összhangban”; a beruházás teljes összegében importált saját felhasználású berendezések – a pénzügyminisztérium által 2000-ben módosított, nem mentesített importált áruk tartalma alá tartozó áruk kivételével – mentesülhetnek az importvám és az importhoz kapcsolódó hozzáadottérték-adó alól, kivéve, ha a nem mentesített beruházási projektek tartalmára vonatkozóan új szabályozások vannak érvényben. Az ösztönzött ipari projektekre vonatkozó egyéb kedvező politikákat a vonatkozó nemzeti rendeletekkel összhangban kell végrehajtani”. |
| --- | --- |

(102)

A 40. sz. határozat III. fejezete említést tesz az ipari szerkezetátalakítás irányadó katalógusáról, amely a tartalmuk szerint háromféle kategóriába (ösztönzött, korlátozott, megszűnt) sorolja a projekteket. A határozat XVII. cikke szerint ha
  „a beruházási projekt az ösztönzés tartalmához tartozik, a vonatkozó nemzeti beruházási szabályozásnak megfelelően meg kell vizsgálni, jóvá kell hagyni és nyilvántartásba kell venni; valamennyi pénzügyi intézmény hiteltámogatást nyújt a hitelezési elvekkel összhangban”; a beruházás teljes összegében importált saját felhasználású berendezések – a pénzügyminisztérium által 2000-ben módosított, nem mentesített importált áruk tartalma alá tartozó áruk kivételével – mentesülhetnek az importvám és az importhoz kapcsolódó hozzáadottérték-adó alól, kivéve, ha a nem mentesített beruházási projektek tartalmára vonatkozóan új szabályozások vannak érvényben. Az ösztönzött ipari projektekre vonatkozó egyéb kedvező politikákat a vonatkozó nemzeti rendeletekkel összhangban kell végrehajtani”.

„a beruházási projekt az ösztönzés tartalmához tartozik, a vonatkozó nemzeti beruházási szabályozásnak megfelelően meg kell vizsgálni, jóvá kell hagyni és nyilvántartásba kell venni; valamennyi pénzügyi intézmény hiteltámogatást nyújt a hitelezési elvekkel összhangban”; a beruházás teljes összegében importált saját felhasználású berendezések – a pénzügyminisztérium által 2000-ben módosított, nem mentesített importált áruk tartalma alá tartozó áruk kivételével – mentesülhetnek az importvám és az importhoz kapcsolódó hozzáadottérték-adó alól, kivéve, ha a nem mentesített beruházási projektek tartalmára vonatkozóan új szabályozások vannak érvényben. Az ösztönzött ipari projektekre vonatkozó egyéb kedvező politikákat a vonatkozó nemzeti rendeletekkel összhangban kell végrehajtani”.

| (103) | Következésképpen a 40. sz. határozat az ipari szerkezetátalakítás útmutató katalógusával együtt értelmezve egyedi elbánást ír elő egyes ösztönzött ágazatok meghatározott projektjei számára. |
| --- | --- |

(103)

Következésképpen a 40. sz. határozat az ipari szerkezetátalakítás útmutató katalógusával együtt értelmezve egyedi elbánást ír elő egyes ösztönzött ágazatok meghatározott projektjei számára.

| (104) | A fent említett tervekre és programokra tekintettel megállapítható tehát, hogy a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazata olyan kulcsfontosságú, illetve stratégiai ágazatnak számít, amelynek – szakpolitikai célként meghatározott – fejlesztésére a kínai kormány aktívan törekszik. Az e szakaszban említett szakpolitikai dokumentumok alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kínai kormány a kapcsolódó szakpolitikák végrehajtása céljából beavatkozik a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatába, és befolyásolja a piaci erőviszonyok szabad érvényesülését a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatában, különösen azzal, hogy különféle eszközökkel előtérbe helyezi és támogatja ezt az ágazatot. |
| --- | --- |

(104)

A fent említett tervekre és programokra tekintettel megállapítható tehát, hogy a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazata olyan kulcsfontosságú, illetve stratégiai ágazatnak számít, amelynek – szakpolitikai célként meghatározott – fejlesztésére a kínai kormány aktívan törekszik. Az e szakaszban említett szakpolitikai dokumentumok alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kínai kormány a kapcsolódó szakpolitikák végrehajtása céljából beavatkozik a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatába, és befolyásolja a piaci erőviszonyok szabad érvényesülését a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatában, különösen azzal, hogy különféle eszközökkel előtérbe helyezi és támogatja ezt az ágazatot.

| (105) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány azt állította, hogy az ebben a szakaszban említett dokumentumok nem szolgáltatnak alapot a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatának nyújtott konkrét támogatáshoz vagy ösztönzéshez. A kínai kormány szerint nincs elegendő bizonyíték annak bizonyítására, hogy a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazata ösztönzött ágazat, és a nemvasfémekre, az alumíniumiparra és/vagy az új anyagokra vonatkozó dokumentumok nem terjednek ki a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliára. |
| --- | --- |

(105)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány azt állította, hogy az ebben a szakaszban említett dokumentumok nem szolgáltatnak alapot a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatának nyújtott konkrét támogatáshoz vagy ösztönzéshez. A kínai kormány szerint nincs elegendő bizonyíték annak bizonyítására, hogy a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazata ösztönzött ágazat, és a nemvasfémekre, az alumíniumiparra és/vagy az új anyagokra vonatkozó dokumentumok nem terjednek ki a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliára.

| (106) | A Bizottság ezzel nem értett egyet. Először is azt állítja, hogy észszerűen feltételezhető, hogy az olyan termékek leírása, mint az új anyagok, a nemvasfémek és az alumíniumipar, az alumíniumfóliára is kiterjed. Másodszor, a fent felsorolt dokumentumok némelyike, mint például a (96) preambulumbekezdésben említett nemvasfémágazat fejlesztési terve (2016–2020) és a (98) preambulumbekezdésben szereplő kínai csúcstechnológiai termékkatalógus is kifejezetten megemlíti az alumíniumfóliát. Harmadszor, a vizsgálat megállapította, hogy az együttműködő exportáló gyártók olyan támogatásokban részesültek, amelyekre csak az ösztönzött iparágak voltak jogosultak, amint azt a 40. sz. határozat előírja és az alábbi vonatkozó szakaszok részletesen elemzik. A Bizottság ezért elutasította a kínai kormány állításait. |
| --- | --- |

(106)

A Bizottság ezzel nem értett egyet. Először is azt állítja, hogy észszerűen feltételezhető, hogy az olyan termékek leírása, mint az új anyagok, a nemvasfémek és az alumíniumipar, az alumíniumfóliára is kiterjed. Másodszor, a fent felsorolt dokumentumok némelyike, mint például a (96) preambulumbekezdésben említett nemvasfémágazat fejlesztési terve (2016–2020) és a (98) preambulumbekezdésben szereplő kínai csúcstechnológiai termékkatalógus is kifejezetten megemlíti az alumíniumfóliát. Harmadszor, a vizsgálat megállapította, hogy az együttműködő exportáló gyártók olyan támogatásokban részesültek, amelyekre csak az ösztönzött iparágak voltak jogosultak, amint azt a 40. sz. határozat előírja és az alábbi vonatkozó szakaszok részletesen elemzik. A Bizottság ezért elutasította a kínai kormány állításait.

3.2.   Az együttműködés részleges hiánya és a rendelkezésre álló tények felhasználása

Az együttműködés részleges hiánya és a rendelkezésre álló tények felhasználása

| (107) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány néhány általános észrevételt tett a Bizottság azon döntésével kapcsolatban, hogy az alaprendelet 28. cikke (1) bekezdésének rendelkezéseit alkalmazza a kedvezményes hitelezés, az exporthitel-biztosítás és az inputanyagok tekintetében. |
| --- | --- |

(107)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány néhány általános észrevételt tett a Bizottság azon döntésével kapcsolatban, hogy az alaprendelet 28. cikke (1) bekezdésének rendelkezéseit alkalmazza a kedvezményes hitelezés, az exporthitel-biztosítás és az inputanyagok tekintetében.

| (108) | A kínai kormány azt állította, hogy a Bizottság valamennyi olyan információkérése, amelyre a kínai kormány nem tudott választ adni, észszerűtlen volt, mivel ezek a kérések olyan jogi hatáskörök meglétét feltételezik, amelyekkel a kínai kormány nem rendelkezett. |
| --- | --- |

(108)

A kínai kormány azt állította, hogy a Bizottság valamennyi olyan információkérése, amelyre a kínai kormány nem tudott választ adni, észszerűtlen volt, mivel ezek a kérések olyan jogi hatáskörök meglétét feltételezik, amelyekkel a kínai kormány nem rendelkezett.

| (109) | A kínai kormány továbbá azzal érvelt, hogy a Bizottság nem értékelte megfelelően az elétárt tényeket, és nem adott megfelelő magyarázatot arra, hogy a rendelkezésre álló tények miért váltottak fel észszerűen a hiányzó szükséges információkat. |
| --- | --- |

(109)

A kínai kormány továbbá azzal érvelt, hogy a Bizottság nem értékelte megfelelően az elétárt tényeket, és nem adott megfelelő magyarázatot arra, hogy a rendelkezésre álló tények miért váltottak fel észszerűen a hiányzó szükséges információkat.

| (110) | A (118) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a Bizottság azon a véleményen volt, hogy a kínai kormány – mint azon szervezetek részvényese vagy felelős hatósága, amelyekre vonatkozóan az információt kérte – rendelkezett jogi hatáskörrel a kért információk beszerzésére. A Bizottság a kínai kormánynak címzett, a 3.2.1.–3.2.3. szakaszban megismételt közleményében kifejtette, hogy miért kell a rendelkezésre álló tényekre támaszkodnia. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a nyilvánosan elérhető információk észszerűen helyettesítik a kínai kormány által rendelkezésre nem bocsátott információkat. A Bizottság ezért elutasította a kínai kormány állításait. |
| --- | --- |

(110)

A (118) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a Bizottság azon a véleményen volt, hogy a kínai kormány – mint azon szervezetek részvényese vagy felelős hatósága, amelyekre vonatkozóan az információt kérte – rendelkezett jogi hatáskörrel a kért információk beszerzésére. A Bizottság a kínai kormánynak címzett, a 3.2.1.–3.2.3. szakaszban megismételt közleményében kifejtette, hogy miért kell a rendelkezésre álló tényekre támaszkodnia. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a nyilvánosan elérhető információk észszerűen helyettesítik a kínai kormány által rendelkezésre nem bocsátott információkat. A Bizottság ezért elutasította a kínai kormány állításait.

3.2.1.   Az alaprendelet 28. cikkének (1) bekezdésében foglalt rendelkezések alkalmazása a kedvezményes hitelnyújtással kapcsolatosan

Az alaprendelet 28. cikkének (1) bekezdésében foglalt rendelkezések alkalmazása a kedvezményes hitelnyújtással kapcsolatosan

| (111) | Az adminisztráció megkönnyítése érdekében a Bizottság felkérte a kínai kormányt, hogy továbbítson egyedi kérdőíveket azoknak a pénzügyi intézményeknek, amelyek kölcsönöket vagy exporthiteleket nyújtottak a mintában szereplő vállalatoknak. |
| --- | --- |

(111)

Az adminisztráció megkönnyítése érdekében a Bizottság felkérte a kínai kormányt, hogy továbbítson egyedi kérdőíveket azoknak a pénzügyi intézményeknek, amelyek kölcsönöket vagy exporthiteleket nyújtottak a mintában szereplő vállalatoknak.

| (112) | Először csak az EXIM banktól és a Sinosure-tól érkezett kitöltött kérdőív. A kínai kormány nem válaszolt a Bizottság azon kérésére, hogy az összes olyan pénzügyi intézménynek továbbítson kérdőíveket, amely kölcsönöket vagy exporthiteleket nyújtott a mintában szereplő vállalatoknak. Ezért a Bizottság a hiánypótlásra felhívó levelében megismételte a pénzügyi intézményekkel kapcsolatos kérését annak érdekében, hogy a lehető legtöbben működjenek közre közülük a vizsgálatban, és ezáltal bocsássák a Bizottság rendelkezésére az állítólagos támogatás létezésére és terjedelmére vonatkozó ténymegállapítások megfogalmazásához szükséges információkat. |
| --- | --- |

(112)

Először csak az EXIM banktól és a Sinosure-tól érkezett kitöltött kérdőív. A kínai kormány nem válaszolt a Bizottság azon kérésére, hogy az összes olyan pénzügyi intézménynek továbbítson kérdőíveket, amely kölcsönöket vagy exporthiteleket nyújtott a mintában szereplő vállalatoknak. Ezért a Bizottság a hiánypótlásra felhívó levelében megismételte a pénzügyi intézményekkel kapcsolatos kérését annak érdekében, hogy a lehető legtöbben működjenek közre közülük a vizsgálatban, és ezáltal bocsássák a Bizottság rendelkezésére az állítólagos támogatás létezésére és terjedelmére vonatkozó ténymegállapítások megfogalmazásához szükséges információkat.

| (113) | A hiánypótlásra felhívó levelet követően a kínai kormány jelezte, hogy nincs felhatalmazása kereskedelmi bankoktól tájékoztatás kéri. A Bizottság nem értett egyet ezzel a véleménnyel. Először is a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állami tulajdonban lévő szervezetektől kért információk a kínai kormány rendelkezésére állnak minden olyan szervezet esetében, amelyben a kínai kormány a fő vagy többségi részvényes. Ezenkívül a kínai kormány rendelkezik a pénzügyi intézményekkel való kapcsolattartáshoz szükséges hatáskörrel, még abban az esetben is, ha azok nincsenek állami tulajdonban, mivel mindegyikük a CBIRC illetékességi körébe tartozik. |
| --- | --- |

(113)

A hiánypótlásra felhívó levelet követően a kínai kormány jelezte, hogy nincs felhatalmazása kereskedelmi bankoktól tájékoztatás kéri. A Bizottság nem értett egyet ezzel a véleménnyel. Először is a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az állami tulajdonban lévő szervezetektől kért információk a kínai kormány rendelkezésére állnak minden olyan szervezet esetében, amelyben a kínai kormány a fő vagy többségi részvényes. Ezenkívül a kínai kormány rendelkezik a pénzügyi intézményekkel való kapcsolattartáshoz szükséges hatáskörrel, még abban az esetben is, ha azok nincsenek állami tulajdonban, mivel mindegyikük a CBIRC illetékességi körébe tartozik.

| (114) | Végül a Bizottság mindössze az EXIM banktól kapott a vállalati felépítésre, az irányításra és a tulajdonosi szerkezetre vonatkozó információkat, de a többi olyan pénzügyi intézmény egyikétől sem, amely a mintában szereplő vállalatoknak hiteleket nyújtott. Ezenkívül a Bizottság egyik banktól vagy pénzügyi intézménytől sem kapott ellenőrizhető, vállalati vonatkozású információkat. |
| --- | --- |

(114)

Végül a Bizottság mindössze az EXIM banktól kapott a vállalati felépítésre, az irányításra és a tulajdonosi szerkezetre vonatkozó információkat, de a többi olyan pénzügyi intézmény egyikétől sem, amely a mintában szereplő vállalatoknak hiteleket nyújtott. Ezenkívül a Bizottság egyik banktól vagy pénzügyi intézménytől sem kapott ellenőrizhető, vállalati vonatkozású információkat.

| (115) | mivel nem részesült tájékoztatásban a mintában szereplő vállalatoknak hiteleket nyújtó bankok többségével kapcsolatban, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy e vizsgálati terület szempontjából alapvető fontosságú információkat nem kapott meg. |
| --- | --- |

(115)

mivel nem részesült tájékoztatásban a mintában szereplő vállalatoknak hiteleket nyújtó bankok többségével kapcsolatban, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy e vizsgálati terület szempontjából alapvető fontosságú információkat nem kapott meg.

| (116) | A Bizottság következésképpen tájékoztatta a kínai kormányt, hogy lehetséges, hogy az alaprendelet 28. cikkének (1) bekezdése szerint a rendelkezésre álló tényeket kell felhasználnia annak vizsgálatakor, hogy megvalósult-e a vélelmezett támogatásnyújtás kedvezményes hitelnyújtás révén, és ha igen, akkor milyen mértékben. |
| --- | --- |

(116)

A Bizottság következésképpen tájékoztatta a kínai kormányt, hogy lehetséges, hogy az alaprendelet 28. cikkének (1) bekezdése szerint a rendelkezésre álló tényeket kell felhasználnia annak vizsgálatakor, hogy megvalósult-e a vélelmezett támogatásnyújtás kedvezményes hitelnyújtás révén, és ha igen, akkor milyen mértékben.

| (117) | Válaszában a kínai kormány kifogásolta, hogy a Bizottság az alaprendelet 28. cikkének (1) bekezdését alkalmazza. Azzal érvelt, hogy a kínai kormány nem köteles közölni a kért információkat, a kérdéseket közvetlenül az érintett szervezeteknek kellene feltenni, nem pedig a kínai kormánynak befektetői vagy részvényesi minőségében, a kért információk pedig nem minősülnek szükséges információnak. |
| --- | --- |

(117)

Válaszában a kínai kormány kifogásolta, hogy a Bizottság az alaprendelet 28. cikkének (1) bekezdését alkalmazza. Azzal érvelt, hogy a kínai kormány nem köteles közölni a kért információkat, a kérdéseket közvetlenül az érintett szervezeteknek kellene feltenni, nem pedig a kínai kormánynak befektetői vagy részvényesi minőségében, a kért információk pedig nem minősülnek szükséges információnak.

| (118) | A Bizottság egyetért azzal, hogy a közvetlenül érintett szervezeteknek kellene válaszolniuk. Mindazonáltal a Bizottság az adminisztráció megkönnyítése érdekében kérte arra a kínai kormányt, hogy továbbítson egyedi kérdőíveket az összes érintett pénzügyi intézménynek, ezt azonban a kínai kormány nem tette meg. Ezenkívül a Bizottság a (113) preambulumbekezdésben leírtak szerint fenntartotta az álláspontját, miszerint szabályozó hatóságként a kínai kormány az a szerv, amelynek a mintában szereplő exportáló gyártóknak finanszírozást nyújtó pénzügyi intézményektől választ kell kérnie a konkrét kérdésekre. |
| --- | --- |

(118)

A Bizottság egyetért azzal, hogy a közvetlenül érintett szervezeteknek kellene válaszolniuk. Mindazonáltal a Bizottság az adminisztráció megkönnyítése érdekében kérte arra a kínai kormányt, hogy továbbítson egyedi kérdőíveket az összes érintett pénzügyi intézménynek, ezt azonban a kínai kormány nem tette meg. Ezenkívül a Bizottság a (113) preambulumbekezdésben leírtak szerint fenntartotta az álláspontját, miszerint szabályozó hatóságként a kínai kormány az a szerv, amelynek a mintában szereplő exportáló gyártóknak finanszírozást nyújtó pénzügyi intézményektől választ kell kérnie a konkrét kérdésekre.

| (119) | Végezetül a Bizottság megítélése szerint a kért információk alapvető fontosságúak annak értékeléséhez, hogy a kínai kormány a hitelezési politika és a kockázatértékelés tekintetében ellenőrzést gyakorolt-e a pénzügyi intézmények felett azokban az esetekben, amikor azok hitelt nyújtottak a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatában. |
| --- | --- |

(119)

Végezetül a Bizottság megítélése szerint a kért információk alapvető fontosságúak annak értékeléséhez, hogy a kínai kormány a hitelezési politika és a kockázatértékelés tekintetében ellenőrzést gyakorolt-e a pénzügyi intézmények felett azokban az esetekben, amikor azok hitelt nyújtottak a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatában.

| (120) | A Bizottság így megállapította, hogy részben a rendelkezésre álló tényekre kellett támaszkodnia annak vizsgálatakor, hogy megvalósult-e a vélelmezett támogatásnyújtás kedvezményes hitelnyújtás révén, és ha igen, akkor milyen mértékben. |
| --- | --- |

(120)

A Bizottság így megállapította, hogy részben a rendelkezésre álló tényekre kellett támaszkodnia annak vizsgálatakor, hogy megvalósult-e a vélelmezett támogatásnyújtás kedvezményes hitelnyújtás révén, és ha igen, akkor milyen mértékben.

3.2.2.   Az alaprendelet 28. cikkének (1) bekezdésében foglalt rendelkezések alkalmazása az exporthitel-biztosítással kapcsolatosan

Az alaprendelet 28. cikkének (1) bekezdésében foglalt rendelkezések alkalmazása az exporthitel-biztosítással kapcsolatosan

| (121) | Az adminisztráció megkönnyítése érdekében a Bizottság felkérte a kínai kormányt, hogy juttasson el egyedi kérdőívet a Sinosure részére. |
| --- | --- |

(121)

Az adminisztráció megkönnyítése érdekében a Bizottság felkérte a kínai kormányt, hogy juttasson el egyedi kérdőívet a Sinosure részére.

| (122) | Noha a Sinosure visszaküldte a kitöltött kérdőívet, de nem bocsátotta rendelkezésre a vállalatirányításával kapcsolatban kért igazoló dokumentumokat, például az alapszabályát. Ezenkívül sem a kínai kormány, sem a Sinosure nem szolgáltatott konkrét adatokat a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatának nyújtott exporthitel-biztosításról, a biztosítási díjainak mértékéről, illetve az exporthitel-biztosítási üzletágának jövedelmezőségével kapcsolatos részletes számadatokról. |
| --- | --- |

(122)

Noha a Sinosure visszaküldte a kitöltött kérdőívet, de nem bocsátotta rendelkezésre a vállalatirányításával kapcsolatban kért igazoló dokumentumokat, például az alapszabályát. Ezenkívül sem a kínai kormány, sem a Sinosure nem szolgáltatott konkrét adatokat a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatának nyújtott exporthitel-biztosításról, a biztosítási díjainak mértékéről, illetve az exporthitel-biztosítási üzletágának jövedelmezőségével kapcsolatos részletes számadatokról.

| (123) | Ezen információ hiányában a Bizottság úgy ítélte meg, hogy e vizsgálati terület szempontjából alapvető fontosságú információkat nem kapott meg. A Bizottság következésképpen tájékoztatta a kínai kormányt, hogy lehetséges, hogy az alaprendelet 28 cikkének (1) bekezdése szerint a rendelkezésre álló tényeket kell felhasználnia annak vizsgálatakor, hogy megvalósult-e a vélelmezett támogatásnyújtás exporthitel-biztosítás révén, és ha igen, akkor milyen mértékben. |
| --- | --- |

(123)

Ezen információ hiányában a Bizottság úgy ítélte meg, hogy e vizsgálati terület szempontjából alapvető fontosságú információkat nem kapott meg. A Bizottság következésképpen tájékoztatta a kínai kormányt, hogy lehetséges, hogy az alaprendelet 28 cikkének (1) bekezdése szerint a rendelkezésre álló tényeket kell felhasználnia annak vizsgálatakor, hogy megvalósult-e a vélelmezett támogatásnyújtás exporthitel-biztosítás révén, és ha igen, akkor milyen mértékben.

| (124) | Válaszában és a végső tájékoztatást követően a kínai kormány fenntartotta azt az álláspontját, hogy a Sinosure nem nyújtott támogatásokat kifejezetten a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatának szereplői számára, az érintett biztosítási tevékenységét pedig piaci alapon folytatja, és a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazata esetében nem alkalmaz kedvezményes elbánást. Ráadásul az exporthitel-biztosítás nem képezte a panasz tárgyát, ezért a kért információk nem voltak szükségesek vagy alapvető fontosságúak a Bizottság megállapításaihoz. |
| --- | --- |

(124)

Válaszában és a végső tájékoztatást követően a kínai kormány fenntartotta azt az álláspontját, hogy a Sinosure nem nyújtott támogatásokat kifejezetten a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatának szereplői számára, az érintett biztosítási tevékenységét pedig piaci alapon folytatja, és a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazata esetében nem alkalmaz kedvezményes elbánást. Ráadásul az exporthitel-biztosítás nem képezte a panasz tárgyát, ezért a kért információk nem voltak szükségesek vagy alapvető fontosságúak a Bizottság megállapításaihoz.

| (125) | A fenti (8) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a Bizottság a vizsgálat során a mérlegelési jogkörében minden olyan információt megvizsgálhat, amely az állítólagos támogatások szempontjából lényeges lehet, tehát nem kell a panaszban foglalt információkra szorítkoznia. A Bizottság továbbá megjegyzi, hogy tágabb értelemben véve a kedvezményes finanszírozással és a közvetlen pénzátutalással kapcsolatos programok, amelyek közé az exporthitel-biztosítás is tartozik, szerepeltek a panaszban és az eljárás megindításáról szóló értesítésben. A Bizottság emellett úgy vélte, hogy a kínai kormány által a Sinosure-ról nyújtott tájékoztatás hiányos volt, és nem tette lehetővé, hogy a Bizottság következtetéseket vonjon le az exporthitel-biztosítással kapcsolatos vizsgálat alapvető elemeiről, különösen arról, hogy a Sinosure közjogi szerv-e, valamint hogy a mintában szereplő vállalatoknak felszámított díjak piaci alapúak-e. A Bizottság ennek megfelelően elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(125)

A fenti (8) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a Bizottság a vizsgálat során a mérlegelési jogkörében minden olyan információt megvizsgálhat, amely az állítólagos támogatások szempontjából lényeges lehet, tehát nem kell a panaszban foglalt információkra szorítkoznia. A Bizottság továbbá megjegyzi, hogy tágabb értelemben véve a kedvezményes finanszírozással és a közvetlen pénzátutalással kapcsolatos programok, amelyek közé az exporthitel-biztosítás is tartozik, szerepeltek a panaszban és az eljárás megindításáról szóló értesítésben. A Bizottság emellett úgy vélte, hogy a kínai kormány által a Sinosure-ról nyújtott tájékoztatás hiányos volt, és nem tette lehetővé, hogy a Bizottság következtetéseket vonjon le az exporthitel-biztosítással kapcsolatos vizsgálat alapvető elemeiről, különösen arról, hogy a Sinosure közjogi szerv-e, valamint hogy a mintában szereplő vállalatoknak felszámított díjak piaci alapúak-e. A Bizottság ennek megfelelően elutasította ezt az állítást.

| (126) | A Bizottság így arra a következtetésre jutott, hogy részben a rendelkezésre álló tényekre kellett támaszkodnia az exporthitel-biztosításra vonatkozó ténymegállapításainál. |
| --- | --- |

(126)

A Bizottság így arra a következtetésre jutott, hogy részben a rendelkezésre álló tényekre kellett támaszkodnia az exporthitel-biztosításra vonatkozó ténymegállapításainál.

3.2.3.   Az alaprendelet 28. cikkének (1) bekezdésében foglalt rendelkezések alkalmazása az inputanyagokkal kapcsolatosan

Az alaprendelet 28. cikkének (1) bekezdésében foglalt rendelkezések alkalmazása az inputanyagokkal kapcsolatosan

| (127) | A Bizottság felkérte a kínai kormányt, hogy továbbítson egyedi kérdőívet a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia gyártásához használt inputanyagok tíz vezető gyártójának és forgalmazójának, valamint a szóban forgó anyagok bármely egyéb olyan beszállítójának, amely a mintában szereplő vállalatok számára inputokat szolgáltatott. A kérdőívre adott válaszában a kínai kormány azt állította, hogy nem gyakorol ellenőrzést az inputanyagok beszállítói felett ahhoz, hogy a kérdőívben kért bizalmas információkat közölje, és indokolatlan terhet róna a kínai kormányra, hogy ezt a folyamatot a mintában szereplő vállalatok jelentős számú inputanyag-beszállítójával összehangolja. |
| --- | --- |

(127)

A Bizottság felkérte a kínai kormányt, hogy továbbítson egyedi kérdőívet a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia gyártásához használt inputanyagok tíz vezető gyártójának és forgalmazójának, valamint a szóban forgó anyagok bármely egyéb olyan beszállítójának, amely a mintában szereplő vállalatok számára inputokat szolgáltatott. A kérdőívre adott válaszában a kínai kormány azt állította, hogy nem gyakorol ellenőrzést az inputanyagok beszállítói felett ahhoz, hogy a kérdőívben kért bizalmas információkat közölje, és indokolatlan terhet róna a kínai kormányra, hogy ezt a folyamatot a mintában szereplő vállalatok jelentős számú inputanyag-beszállítójával összehangolja.

| (128) | A kínai kormány nem közölt a vizsgált inputanyagok kínai beszállítóinak nevét és tulajdonosi szerkezetét tartalmazó áttekintést, arra hivatkozva, hogy ezek bizalmas információk. A kínai kormány továbbá nem szolgáltatott részletes információkat a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia gyártásához felhasznált inputanyagok kínai belső piacának jellemzőinek többségéről, így a következőkről sem: az állami tulajdonú vállalatok belföldi termelésből és fogyasztásból való részesedése, a belföldi piac mérete, az állam és/vagy az állami tulajdonú vállalatok árképzési politikája, a gyártáshoz felhasznált inputanyagok tényleges ára a belföldi piacon, valamint statisztikák. |
| --- | --- |

(128)

A kínai kormány nem közölt a vizsgált inputanyagok kínai beszállítóinak nevét és tulajdonosi szerkezetét tartalmazó áttekintést, arra hivatkozva, hogy ezek bizalmas információk. A kínai kormány továbbá nem szolgáltatott részletes információkat a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia gyártásához felhasznált inputanyagok kínai belső piacának jellemzőinek többségéről, így a következőkről sem: az állami tulajdonú vállalatok belföldi termelésből és fogyasztásból való részesedése, a belföldi piac mérete, az állam és/vagy az állami tulajdonú vállalatok árképzési politikája, a gyártáshoz felhasznált inputanyagok tényleges ára a belföldi piacon, valamint statisztikák.

| (129) | mivel nem kapott információt a kínai kormánytól a fent felsorolt valamennyi elemről, köztük a belföldi piac szerkezetéről, az árképzési mechanizmusokról és az árakról, valamint a vállalatok részesedési viszonyairól, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a vizsgálat szempontjából alapvető fontosságú információkat nem kapott meg. |
| --- | --- |

(129)

mivel nem kapott információt a kínai kormánytól a fent felsorolt valamennyi elemről, köztük a belföldi piac szerkezetéről, az árképzési mechanizmusokról és az árakról, valamint a vállalatok részesedési viszonyairól, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a vizsgálat szempontjából alapvető fontosságú információkat nem kapott meg.

| (130) | A Bizottság így arra a következtetésre jutott, hogy részben a rendelkezésre álló tényekre kellett támaszkodnia az inputanyagokra vonatkozó ténymegállapításainál. |
| --- | --- |

(130)

A Bizottság így arra a következtetésre jutott, hogy részben a rendelkezésre álló tényekre kellett támaszkodnia az inputanyagokra vonatkozó ténymegállapításainál.

3.2.4.   Az alaprendelet 28. cikkének (1) bekezdésében foglalt rendelkezések alkalmazása a Yongxin esetében

Az alaprendelet 28. cikkének (1) bekezdésében foglalt rendelkezések alkalmazása a Yongxin esetében

| (131) | A támogatásra vonatkozó kérdőív szerint a mintában szereplő exportáló gyártók gyártási folyamataihoz inputokat és eszközöket szolgáltató kapcsolt vállalkozásoknak a kérdőív A. és E. részeire kell választ adniuk. A mintában szereplő exportáló gyártó Xiamen Xiashun kapcsolt inputbeszállítója, a Yongxin azonban először nem válaszolt. A Xiamen Xiashun előadta, hogy a kapcsolatuk jellegére tekintettel nem állt módjában arra kötelezni a Yongxint, hogy megválaszolja a kérdőívet, és a Yongxin együttműködésének hiánya nem befolyásolja a jelenlegi vizsgálatot. |
| --- | --- |

(131)

A támogatásra vonatkozó kérdőív szerint a mintában szereplő exportáló gyártók gyártási folyamataihoz inputokat és eszközöket szolgáltató kapcsolt vállalkozásoknak a kérdőív A. és E. részeire kell választ adniuk. A mintában szereplő exportáló gyártó Xiamen Xiashun kapcsolt inputbeszállítója, a Yongxin azonban először nem válaszolt. A Xiamen Xiashun előadta, hogy a kapcsolatuk jellegére tekintettel nem állt módjában arra kötelezni a Yongxint, hogy megválaszolja a kérdőívet, és a Yongxin együttműködésének hiánya nem befolyásolja a jelenlegi vizsgálatot.

| (132) | A Bizottság rámutatott arra, hogy a Xiamen Xiashun és a Yongxin közös vállalkozást hozott létre Yongshun néven, így ezek a vállalatok az (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet (30) 127. cikke értelmében egymással kapcsolatban állnak. Ezenkívül a Yongshun közös vállalkozás a Xiamen Xiashun által a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia gyártásához felhasznált nyersanyagok fontos szállítója. Következésképpen támogatásra vonatkozó kérdőívet kellene megválaszolnia a kérdőív kitöltési utasításai és a hiánypótlásra felhívó, 2021. február 19-i levél szerint. |
| --- | --- |

(132)

A Bizottság rámutatott arra, hogy a Xiamen Xiashun és a Yongxin közös vállalkozást hozott létre Yongshun néven, így ezek a vállalatok az (EU) 2015/2447 bizottsági végrehajtási rendelet (30) 127. cikke értelmében egymással kapcsolatban állnak. Ezenkívül a Yongshun közös vállalkozás a Xiamen Xiashun által a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia gyártásához felhasznált nyersanyagok fontos szállítója. Következésképpen támogatásra vonatkozó kérdőívet kellene megválaszolnia a kérdőív kitöltési utasításai és a hiánypótlásra felhívó, 2021. február 19-i levél szerint.

30

| (133) | A vizsgálatra gyakorolt hatást illetően a Bizottság megjegyezte, hogy a Yongxin és a Yongshun számos, földterületet, nyersanyagokat és finanszírozást érintő vállalatközi ügyletet bonyolított le egymás között. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy a Yongxin által adott válaszok hiányában lehetetlen meghatározni a csoport által kapott támogatások teljes mértékét. |
| --- | --- |

(133)

A vizsgálatra gyakorolt hatást illetően a Bizottság megjegyezte, hogy a Yongxin és a Yongshun számos, földterületet, nyersanyagokat és finanszírozást érintő vállalatközi ügyletet bonyolított le egymás között. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy a Yongxin által adott válaszok hiányában lehetetlen meghatározni a csoport által kapott támogatások teljes mértékét.

| (134) | A Bizottság következésképpen 2021. március 15-én tájékoztatta a Xiamen Xiashunt, hogy lehetséges, hogy az alaprendelet 28. cikkének (1) bekezdése szerint a rendelkezésre álló tényeket kell felhasználnia annak vizsgálatakor, hogy megvalósult-e a vélelmezett támogatásnyújtás a Yongxin révén, és ha igen, akkor milyen mértékben. A Bizottság levelére adott válaszában a Xiamen Xiashun 2021. március 23-án meghallgatást kért a meghallgató tisztviselőtől. A meghallgató tisztviselő azt javasolta, hogy a Xiamen Xiashun tegyen további erőfeszítéseket annak érdekében, hogy a Yongxin közölje a kért információkat. Végül a Yongxin 2021. május 7-én válaszolt a Bizottság konkrét kérdéseire, a kapott adatokat pedig a Bizottság 2021. június 2-án egybevetés útján távolról ellenőrizte. |
| --- | --- |

(134)

A Bizottság következésképpen 2021. március 15-én tájékoztatta a Xiamen Xiashunt, hogy lehetséges, hogy az alaprendelet 28. cikkének (1) bekezdése szerint a rendelkezésre álló tényeket kell felhasználnia annak vizsgálatakor, hogy megvalósult-e a vélelmezett támogatásnyújtás a Yongxin révén, és ha igen, akkor milyen mértékben. A Bizottság levelére adott válaszában a Xiamen Xiashun 2021. március 23-án meghallgatást kért a meghallgató tisztviselőtől. A meghallgató tisztviselő azt javasolta, hogy a Xiamen Xiashun tegyen további erőfeszítéseket annak érdekében, hogy a Yongxin közölje a kért információkat. Végül a Yongxin 2021. május 7-én válaszolt a Bizottság konkrét kérdéseire, a kapott adatokat pedig a Bizottság 2021. június 2-án egybevetés útján távolról ellenőrizte.

3.2.5.   Az alaprendelet 28. cikkének (1) bekezdésében foglalt rendelkezések alkalmazása a Nanshan csoport esetében

Az alaprendelet 28. cikkének (1) bekezdésében foglalt rendelkezések alkalmazása a Nanshan csoport esetében

| (135) | A támogatásra vonatkozó kérdőívvel a Bizottság arra kérte a mintában szereplő vállalatokat és kapcsolt vállalkozásaikat, hogy szolgáltassanak a földhasználati jogok vásárlására vonatkozó adatokat és igazoló dokumentumokat, köztük a földhasználati jogokról kiállított tanúsítványokat és a Földhivatallal lebonyolított eredeti ügyletekre vonatkozó adásvételi szerződéseket, amelyek rögzítik a földhasználati jogok megszerzésének feltételeit. A Nanshan csoport tagvállalatai azonban nem közölték a kért információkat, ezzel ellehetetlenítették, hogy a Bizottság ellenőrizze a földhasználati jogokra vonatkozó feltételeket, köztük a vételárat. |
| --- | --- |

(135)

A támogatásra vonatkozó kérdőívvel a Bizottság arra kérte a mintában szereplő vállalatokat és kapcsolt vállalkozásaikat, hogy szolgáltassanak a földhasználati jogok vásárlására vonatkozó adatokat és igazoló dokumentumokat, köztük a földhasználati jogokról kiállított tanúsítványokat és a Földhivatallal lebonyolított eredeti ügyletekre vonatkozó adásvételi szerződéseket, amelyek rögzítik a földhasználati jogok megszerzésének feltételeit. A Nanshan csoport tagvállalatai azonban nem közölték a kért információkat, ezzel ellehetetlenítették, hogy a Bizottság ellenőrizze a földhasználati jogokra vonatkozó feltételeket, köztük a vételárat.

| (136) | Emellett a Nanshan csoport egyes tagvállalatai a behozott és belföldi gépekkel kapcsolatosan kért táblázatokat sem töltötték ki, tehát nem közölték a kért információkat a behozott és a belföldi gépekről, valamint ehhez kapcsolódóan a behozott berendezések és technológiák használata utáni héamentességekről és behozatalivám-visszatérítésekről. |
| --- | --- |

(136)

Emellett a Nanshan csoport egyes tagvállalatai a behozott és belföldi gépekkel kapcsolatosan kért táblázatokat sem töltötték ki, tehát nem közölték a kért információkat a behozott és a belföldi gépekről, valamint ehhez kapcsolódóan a behozott berendezések és technológiák használata utáni héamentességekről és behozatalivám-visszatérítésekről.

| (137) | Végezetül a Nanshan csoport anyavállalata, a Nanshan Group Co., Ltd. együttműködése korlátozott volt i. a Bizottság kérdéseire válaszoló személyzetének rendelkezésre állása, valamint ii. a benyújtott dokumentumok tekintetében. Például földvásárlással, több támogatás odaítélésével és hitelek nyújtásával kapcsolatos dokumentumokat egyáltalán nem, vagy csak hiányosan szolgáltattak. Ez a korlátozás jelentősen akadályozta a vizsgálatot, különösen azért, mert a Nanshan csoport számos tagvállalata a Nanshan Group Co., Ltd. révén jutott földhasználati jogokhoz és finanszírozáshoz. |
| --- | --- |

(137)

Végezetül a Nanshan csoport anyavállalata, a Nanshan Group Co., Ltd. együttműködése korlátozott volt i. a Bizottság kérdéseire válaszoló személyzetének rendelkezésre állása, valamint ii. a benyújtott dokumentumok tekintetében. Például földvásárlással, több támogatás odaítélésével és hitelek nyújtásával kapcsolatos dokumentumokat egyáltalán nem, vagy csak hiányosan szolgáltattak. Ez a korlátozás jelentősen akadályozta a vizsgálatot, különösen azért, mert a Nanshan csoport számos tagvállalata a Nanshan Group Co., Ltd. révén jutott földhasználati jogokhoz és finanszírozáshoz.

| (138) | Ezért a Bizottság 2021. szeptember 3-i levelével tájékoztatta a Nanshan csoportot, hogy lehetséges, hogy az alaprendelet 28. cikkének (1) bekezdése szerint a rendelkezésre álló tényeket kell felhasználnia a (135)–(137) preambulumbekezdésben leírtak szerint hiányzó információk tekintetében. |
| --- | --- |

(138)

Ezért a Bizottság 2021. szeptember 3-i levelével tájékoztatta a Nanshan csoportot, hogy lehetséges, hogy az alaprendelet 28. cikkének (1) bekezdése szerint a rendelkezésre álló tényeket kell felhasználnia a (135)–(137) preambulumbekezdésben leírtak szerint hiányzó információk tekintetében.

| (139) | A fent említett, 28. cikk szerinti levélhez fűzött észrevételeiben a Nanshan csoport több állítást is megfogalmazott az alábbiak szerint. |
| --- | --- |

(139)

A fent említett, 28. cikk szerinti levélhez fűzött észrevételeiben a Nanshan csoport több állítást is megfogalmazott az alábbiak szerint.

| (140) | A földhasználati jogokat illetően a Nanshan csoport előadta, hogy mivel a vállalatcsoport többi tagvállalata a Nanshan Group Co., Ltd. anyavállalattól történt vásárlásait közölte, így ezeknek a vállalatközi ügyleteknek az árát kell felhasználni a Nanshan Group Co., Ltd. által harmadik felektől vásárolt földhasználati jogok vételárának megállapításához. Továbbá azt állította, hogy a földterületek vállalatközi adásvételének árát a független értékbecslő által készített földterület-értékbecslési jelentésben szereplő értéke alapján állapították meg. A Nanshan csoport továbbá felvetette, hogy másik megoldásként más tagvállalatok egyéb földhasználati ügyleteit lehetne használni helyettesítőként a Nanshan Group Co., Ltd. által lebonyolított ügyletek árának meghatározásához. |
| --- | --- |

(140)

A földhasználati jogokat illetően a Nanshan csoport előadta, hogy mivel a vállalatcsoport többi tagvállalata a Nanshan Group Co., Ltd. anyavállalattól történt vásárlásait közölte, így ezeknek a vállalatközi ügyleteknek az árát kell felhasználni a Nanshan Group Co., Ltd. által harmadik felektől vásárolt földhasználati jogok vételárának megállapításához. Továbbá azt állította, hogy a földterületek vállalatközi adásvételének árát a független értékbecslő által készített földterület-értékbecslési jelentésben szereplő értéke alapján állapították meg. A Nanshan csoport továbbá felvetette, hogy másik megoldásként más tagvállalatok egyéb földhasználati ügyleteit lehetne használni helyettesítőként a Nanshan Group Co., Ltd. által lebonyolított ügyletek árának meghatározásához.

| (141) | A behozott és a belföldi gépek beszerzéséről, valamint ehhez kapcsolódóan a behozott berendezések és technológiák használata utáni héamentességekről és behozatalivám-visszatérítésekről kért információkat illetően a Nanshan csoport azt állította, hogy a legtöbb vállalatra vonatkozóan szolgáltatott állóeszköz-nyilvántartást. Továbbá azt is kijelentette, hogy a héamentességi program 2009-ben megszűnt, és az ezzel összefüggésben esetlegesen kapott előny teljes értékcsökkenését elszámolta a vizsgálati időszak kezdete előtt. |
| --- | --- |

(141)

A behozott és a belföldi gépek beszerzéséről, valamint ehhez kapcsolódóan a behozott berendezések és technológiák használata utáni héamentességekről és behozatalivám-visszatérítésekről kért információkat illetően a Nanshan csoport azt állította, hogy a legtöbb vállalatra vonatkozóan szolgáltatott állóeszköz-nyilvántartást. Továbbá azt is kijelentette, hogy a héamentességi program 2009-ben megszűnt, és az ezzel összefüggésben esetlegesen kapott előny teljes értékcsökkenését elszámolta a vizsgálati időszak kezdete előtt.

| (142) | Azzal kapcsolatosan, hogy a Nanshan Group Co., Ltd. csak korlátozott mértékben működött együtt, a Nanshan csoport előadta, a legjobb tudása szerint járt el, és az együttműködés hiánya az adatok egybevetésével végzett távoli ellenőrzés időzítésére és más nehézségekre vezethető vissza. A Nanshan csoport azt állította, hogy a Bizottságnak nem szabadna elvetnie a Nanshan Group Co., Ltd. által közölt összes információt, inkább ki kellene egészítenie ezeket az adatokat a vállalat vagy a csoport más tagvállalatai által lebonyolított hasonló föld- és hitelügyletekből származó adatokkal. A Bizottság nem értett egyet a földhasználati jogokkal kapcsolatos észrevételekkel. A Földhivatallal lebonyolított eredeti ügylet ára határozza meg a csoportnak nyújtott támogatás összegét, nem pedig a földterületek vállalatközi adásvétele, és mivel az eredeti adásvételi ügyletben részt vevő vállalat, a Nanshan Group Co., Ltd. nem küldte meg a szükséges dokumentumokat, nem lehetett meghatározni a csoport által kapott támogatások teljes mértékét.. |
| --- | --- |

(142)

Azzal kapcsolatosan, hogy a Nanshan Group Co., Ltd. csak korlátozott mértékben működött együtt, a Nanshan csoport előadta, a legjobb tudása szerint járt el, és az együttműködés hiánya az adatok egybevetésével végzett távoli ellenőrzés időzítésére és más nehézségekre vezethető vissza. A Nanshan csoport azt állította, hogy a Bizottságnak nem szabadna elvetnie a Nanshan Group Co., Ltd. által közölt összes információt, inkább ki kellene egészítenie ezeket az adatokat a vállalat vagy a csoport más tagvállalatai által lebonyolított hasonló föld- és hitelügyletekből származó adatokkal. A Bizottság nem értett egyet a földhasználati jogokkal kapcsolatos észrevételekkel. A Földhivatallal lebonyolított eredeti ügylet ára határozza meg a csoportnak nyújtott támogatás összegét, nem pedig a földterületek vállalatközi adásvétele, és mivel az eredeti adásvételi ügyletben részt vevő vállalat, a Nanshan Group Co., Ltd. nem küldte meg a szükséges dokumentumokat, nem lehetett meghatározni a csoport által kapott támogatások teljes mértékét..

| (143) | A behozott és a belföldi gépek beszerzéséről, valamint ehhez kapcsolódóan a héamentességekről és behozatalivám-visszatérítésekről kért információkat illetően a Bizottság nem értett egyet a Nanshan csoport észrevételeivel. Először is, a Nanshan csoport ugyan a tagvállalatok egy részére vonatkozóan szolgáltatott állóeszköz-nyilvántartást, azonban nem közölt a Bizottság kérésének megfelelően kimerítő adatokat a héamentességekről és a behozatalivám-visszatérítésekről. Másodszor, a Bizottság a vizsgálati időszakra vonatkozóan mind a héa, mind a behozatali vám tekintetében mentességet állapított meg a mintában szereplő vállalatok esetében. Ezek a mentességek olyan, az előző években beszerzett eszközökre is vonatkoztak, amelyek esetében a gazdasági előny értékcsökkenését az eszköz teljes élettartamára számolták el, és így az csak részben jutott a vizsgálati időszakra. A Bizottság így megállapította, hogy a mintában szereplő vállalatok továbbra is gazdasági előnyhöz jutottak e program keretében. |
| --- | --- |

(143)

A behozott és a belföldi gépek beszerzéséről, valamint ehhez kapcsolódóan a héamentességekről és behozatalivám-visszatérítésekről kért információkat illetően a Bizottság nem értett egyet a Nanshan csoport észrevételeivel. Először is, a Nanshan csoport ugyan a tagvállalatok egy részére vonatkozóan szolgáltatott állóeszköz-nyilvántartást, azonban nem közölt a Bizottság kérésének megfelelően kimerítő adatokat a héamentességekről és a behozatalivám-visszatérítésekről. Másodszor, a Bizottság a vizsgálati időszakra vonatkozóan mind a héa, mind a behozatali vám tekintetében mentességet állapított meg a mintában szereplő vállalatok esetében. Ezek a mentességek olyan, az előző években beszerzett eszközökre is vonatkoztak, amelyek esetében a gazdasági előny értékcsökkenését az eszköz teljes élettartamára számolták el, és így az csak részben jutott a vizsgálati időszakra. A Bizottság így megállapította, hogy a mintában szereplő vállalatok továbbra is gazdasági előnyhöz jutottak e program keretében.

| (144) | Végezetül a Bizottság megalapozatlannak találta azt a felvetést, miszerint a Nanshan Group Co., Ltd. vagy a Nanshan csoport más tagvállalatai által lebonyolított egyéb ügyleteket a földhasználati jogokkal vagy berendezésekkel kapcsolatos tranzakciók helyettesítésére lehetne használni, ha nem áll rendelkezésre elegendő adat, mivel a csoport egyik tagvállalata sem közölte maradéktalanul a kért információkat. |
| --- | --- |

(144)

Végezetül a Bizottság megalapozatlannak találta azt a felvetést, miszerint a Nanshan Group Co., Ltd. vagy a Nanshan csoport más tagvállalatai által lebonyolított egyéb ügyleteket a földhasználati jogokkal vagy berendezésekkel kapcsolatos tranzakciók helyettesítésére lehetne használni, ha nem áll rendelkezésre elegendő adat, mivel a csoport egyik tagvállalata sem közölte maradéktalanul a kért információkat.

3.3.   A vizsgálat hatálya alá tartozó támogatások és támogatási programok

A vizsgálat hatálya alá tartozó támogatások és támogatási programok

| (145) | A panaszban, az eljárás megindításáról szóló értesítésben és a Bizottság által összeállított kérdőívekre adott válaszokban szereplő információk alapján a Bizottság a kínai kormány alábbi támogatásait vizsgálta:






  a) | kedvezményes finanszírozás, közvetlen hitelek és finanszírozás nyújtása sajáttőke-, kvázisajáttőke- és egyéb tőkeinstrumentumok (pl. szakpolitikai hitelek, hitelkeretek, bankelfogadványok, exportfinanszírozás) formájában; |
| --- | --- | --- |

(145)

A panaszban, az eljárás megindításáról szóló értesítésben és a Bizottság által összeállított kérdőívekre adott válaszokban szereplő információk alapján a Bizottság a kínai kormány alábbi támogatásait vizsgálta:

a)

kedvezményes finanszírozás, közvetlen hitelek és finanszírozás nyújtása sajáttőke-, kvázisajáttőke- és egyéb tőkeinstrumentumok (pl. szakpolitikai hitelek, hitelkeretek, bankelfogadványok, exportfinanszírozás) formájában;

| b) | kedvezményes exporthitel-biztosítás; |
| --- | --- |

b)

kedvezményes exporthitel-biztosítás;

| c) | támogatási programok:






  — | vissza nem térítendő technológiai, innovációs, kutatási és fejlesztési támogatások és források, |
| --- | --- | --- |

c)

támogatási programok:

—

vissza nem térítendő technológiai, innovációs, kutatási és fejlesztési támogatások és források,

| — | iparátalakítási és -fejlesztési források, |
| --- | --- |

—

iparátalakítási és -fejlesztési források,

| — | önkormányzati, tartományi hatóságok által nyújtott eseti támogatások; |
| --- | --- |

—

önkormányzati, tartományi hatóságok által nyújtott eseti támogatások;

| d) | bevételekről való lemondás adómentességi és adócsökkentési programok révén:






  — | társaságiadó-csökkentés az újszerű és csúcstechnológiát alkalmazó vállalatok számára, |
| --- | --- | --- |

d)

bevételekről való lemondás adómentességi és adócsökkentési programok révén:

—

társaságiadó-csökkentés az újszerű és csúcstechnológiát alkalmazó vállalatok számára,

| — | kutatási és fejlesztési kiadások adózás előtti kedvezményes levonása, |
| --- | --- |

—

kutatási és fejlesztési kiadások adózás előtti kedvezményes levonása,

| — | a csúcstechnológiai vállalatok által a csúcstechnológiai fejlesztéshez és gyártáshoz használt eszközök és berendezések gyorsított értékcsökkenési leírása, |
| --- | --- |

—

a csúcstechnológiai vállalatok által a csúcstechnológiai fejlesztéshez és gyártáshoz használt eszközök és berendezések gyorsított értékcsökkenési leírása,

| — | a minősítéssel rendelkező belföldi vállalkozások között fizetett osztalék adómentessége, |
| --- | --- |

—

a minősítéssel rendelkező belföldi vállalkozások között fizetett osztalék adómentessége,

| — | az ingatlan- és földhasználati adók alóli mentesség vagy azok elengedése, |
| --- | --- |

—

az ingatlan- és földhasználati adók alóli mentesség vagy azok elengedése,

| — | héamentességek és behozatalivám-visszatérítések behozott berendezés és technológia használatáért, |
| --- | --- |

—

héamentességek és behozatalivám-visszatérítések behozott berendezés és technológia használatáért,

| — | héa-visszatérítés belföldön előállított termékekre; |
| --- | --- |

—

héa-visszatérítés belföldön előállított termékekre;

| e) | az állam által a megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében nyújtott áruk és szolgáltatások:






  — | az állam által a megfelelő ellenszolgáltatásnál kevesebb összeg fejében biztosított földhasználati jogok, |
| --- | --- | --- |

e)

az állam által a megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében nyújtott áruk és szolgáltatások:

—

az állam által a megfelelő ellenszolgáltatásnál kevesebb összeg fejében biztosított földhasználati jogok,

| — | a megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében nyújtott villamos energia, |
| --- | --- |

—

a megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében nyújtott villamos energia,

| — | az állam által a megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében biztosított inputanyagok (alumínium és feketekőszén). |
| --- | --- |

—

az állam által a megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében biztosított inputanyagok (alumínium és feketekőszén).

3.4.   Kedvezményes finanszírozás

Kedvezményes finanszírozás

3.4.1.   Kedvezményes finanszírozást nyújtó pénzügyi intézmények

Kedvezményes finanszírozást nyújtó pénzügyi intézmények

| (146) | A mintában szereplő három exportáló gyártói csoport által benyújtott információk tanúsága szerint e vállalatcsoportok számára 48 kínai székhelyű pénzügyi intézmény nyújtott finanszírozást. E 48 pénzügyi intézmény közül 47 állami tulajdonban volt. A fennmaradó pénzügyi intézmények vagy magántulajdonban voltak, vagy a Bizottság nem tudta megállapítani, hogy állami tulajdonban vagy magántulajdonban lévő intézmények-e. Mindazonáltal mindössze egyetlen állami tulajdonú bank töltötte ki az egyedi kérdőívet, a kínai kormánynak küldött kérés ellenére, amely minden olyan pénzügyi intézményre kiterjedt, amely a mintában szereplő vállalatoknak hiteleket nyújtott. |
| --- | --- |

(146)

A mintában szereplő három exportáló gyártói csoport által benyújtott információk tanúsága szerint e vállalatcsoportok számára 48 kínai székhelyű pénzügyi intézmény nyújtott finanszírozást. E 48 pénzügyi intézmény közül 47 állami tulajdonban volt. A fennmaradó pénzügyi intézmények vagy magántulajdonban voltak, vagy a Bizottság nem tudta megállapítani, hogy állami tulajdonban vagy magántulajdonban lévő intézmények-e. Mindazonáltal mindössze egyetlen állami tulajdonú bank töltötte ki az egyedi kérdőívet, a kínai kormánynak küldött kérés ellenére, amely minden olyan pénzügyi intézményre kiterjedt, amely a mintában szereplő vállalatoknak hiteleket nyújtott.

3.4.1.1.   Közjogi szervként eljáró állami tulajdonú pénzügyi intézmények

Közjogi szervként eljáró állami tulajdonú pénzügyi intézmények

| (147) | A Bizottság ellenőrizte, hogy az állami tulajdonú bankok az alaprendelet 3. cikke és 2. cikkének b) pontja szerinti közjogi szervként jártak-e el. Az, hogy egy adott, állami tulajdonban lévő vállalkozás közjogi szervnek minősül-e, a következőképpen határozható meg (31): „Az a kérdés, hogy a szervezetet felruházták-e hatáskörrel kormányzati feladatok ellátására, nem pedig az, hogy erre milyen módon kerül sor. A szűk értelemben vett kormányzat változatos eszköztárral rendelkezik ahhoz, hogy hatáskörrel ruházzon fel szervezeteket. Ebből következően különböző típusú bizonyítékok lehetnek fontosak annak bizonyítása szempontjából, hogy egy adott szervezetet felruháztak-e ilyen jellegű hatáskörrel. Amennyiben a bizonyítékok amellett szólnak, hogy egy adott szervezet ténylegesen ellát kormányzati feladatokat, akkor ez egyúttal arra is bizonyítékul szolgálhat, hogy rendelkezik kormányzati hatáskörökkel, vagy hogy átruháztak rá kormányzati hatásköröket, különösen abban az esetben, ha e bizonyítékok tartós és rendszeres gyakorlatról tanúskodnak. Ebből adódóan – meglátásunk szerint – annak bizonyítéka, hogy egy kormány érdemi ellenőrzést gyakorol egy szervezet és annak tevékenysége felett, adott körülmények között azt is bizonyíthatja, hogy az érintett szervezet kormányzati hatáskörrel rendelkezik, és e hatáskört a kormányzati feladatok ellátása keretében gyakorolja. Hangsúlyozzuk azonban, hogy a jogi eszközökkel történő kifejezett felhatalmazáson kívüli, a szervezet és a szűk értelemben vett kormány közötti, pusztán formális kapcsolatok feltehetően nem jelentenek kellő alapot ahhoz, hogy megállapítható legyen a kormányzati hatáskörrel való rendelkezés tényállása. Így például önmagában az, hogy a kormányzat egy adott szervezet többségi részvényese, még nem bizonyítja a kormányzat érdemi ellenőrzését a szóban forgó szervezet tevékenysége felett, még kevésbé pedig azt, hogy a kormány ez utóbbit kormányzati hatáskörrel ruházta fel. Bizonyos esetekben azonban, amikor a bizonyítékokból több, kifejezetten a kormányzati ellenőrzésre utaló jel olvasható ki, és rendelkezésre állnak arra utaló bizonyítékok is, hogy ezt az ellenőrzést érdemi módon gyakorolják, akkor e bizonyítékok arra engedhetnek következtetni, hogy az érintett szervezet kormányzati hatáskört gyakorol”. |
| --- | --- |

(147)

A Bizottság ellenőrizte, hogy az állami tulajdonú bankok az alaprendelet 3. cikke és 2. cikkének b) pontja szerinti közjogi szervként jártak-e el. Az, hogy egy adott, állami tulajdonban lévő vállalkozás közjogi szervnek minősül-e, a következőképpen határozható meg (31): „Az a kérdés, hogy a szervezetet felruházták-e hatáskörrel kormányzati feladatok ellátására, nem pedig az, hogy erre milyen módon kerül sor. A szűk értelemben vett kormányzat változatos eszköztárral rendelkezik ahhoz, hogy hatáskörrel ruházzon fel szervezeteket. Ebből következően különböző típusú bizonyítékok lehetnek fontosak annak bizonyítása szempontjából, hogy egy adott szervezetet felruháztak-e ilyen jellegű hatáskörrel. Amennyiben a bizonyítékok amellett szólnak, hogy egy adott szervezet ténylegesen ellát kormányzati feladatokat, akkor ez egyúttal arra is bizonyítékul szolgálhat, hogy rendelkezik kormányzati hatáskörökkel, vagy hogy átruháztak rá kormányzati hatásköröket, különösen abban az esetben, ha e bizonyítékok tartós és rendszeres gyakorlatról tanúskodnak. Ebből adódóan – meglátásunk szerint – annak bizonyítéka, hogy egy kormány érdemi ellenőrzést gyakorol egy szervezet és annak tevékenysége felett, adott körülmények között azt is bizonyíthatja, hogy az érintett szervezet kormányzati hatáskörrel rendelkezik, és e hatáskört a kormányzati feladatok ellátása keretében gyakorolja. Hangsúlyozzuk azonban, hogy a jogi eszközökkel történő kifejezett felhatalmazáson kívüli, a szervezet és a szűk értelemben vett kormány közötti, pusztán formális kapcsolatok feltehetően nem jelentenek kellő alapot ahhoz, hogy megállapítható legyen a kormányzati hatáskörrel való rendelkezés tényállása. Így például önmagában az, hogy a kormányzat egy adott szervezet többségi részvényese, még nem bizonyítja a kormányzat érdemi ellenőrzését a szóban forgó szervezet tevékenysége felett, még kevésbé pedig azt, hogy a kormány ez utóbbit kormányzati hatáskörrel ruházta fel. Bizonyos esetekben azonban, amikor a bizonyítékokból több, kifejezetten a kormányzati ellenőrzésre utaló jel olvasható ki, és rendelkezésre állnak arra utaló bizonyítékok is, hogy ezt az ellenőrzést érdemi módon gyakorolják, akkor e bizonyítékok arra engedhetnek következtetni, hogy az érintett szervezet kormányzati hatáskört gyakorol”.

31

Az a kérdés, hogy a szervezetet felruházták-e hatáskörrel kormányzati feladatok ellátására, nem pedig az, hogy erre milyen módon kerül sor. A szűk értelemben vett kormányzat változatos eszköztárral rendelkezik ahhoz, hogy hatáskörrel ruházzon fel szervezeteket. Ebből következően különböző típusú bizonyítékok lehetnek fontosak annak bizonyítása szempontjából, hogy egy adott szervezetet felruháztak-e ilyen jellegű hatáskörrel. Amennyiben a bizonyítékok amellett szólnak, hogy egy adott szervezet ténylegesen ellát kormányzati feladatokat, akkor ez egyúttal arra is bizonyítékul szolgálhat, hogy rendelkezik kormányzati hatáskörökkel, vagy hogy átruháztak rá kormányzati hatásköröket, különösen abban az esetben, ha e bizonyítékok tartós és rendszeres gyakorlatról tanúskodnak. Ebből adódóan – meglátásunk szerint – annak bizonyítéka, hogy egy kormány érdemi ellenőrzést gyakorol egy szervezet és annak tevékenysége felett, adott körülmények között azt is bizonyíthatja, hogy az érintett szervezet kormányzati hatáskörrel rendelkezik, és e hatáskört a kormányzati feladatok ellátása keretében gyakorolja. Hangsúlyozzuk azonban, hogy a jogi eszközökkel történő kifejezett felhatalmazáson kívüli, a szervezet és a szűk értelemben vett kormány közötti, pusztán formális kapcsolatok feltehetően nem jelentenek kellő alapot ahhoz, hogy megállapítható legyen a kormányzati hatáskörrel való rendelkezés tényállása. Így például önmagában az, hogy a kormányzat egy adott szervezet többségi részvényese, még nem bizonyítja a kormányzat érdemi ellenőrzését a szóban forgó szervezet tevékenysége felett, még kevésbé pedig azt, hogy a kormány ez utóbbit kormányzati hatáskörrel ruházta fel. Bizonyos esetekben azonban, amikor a bizonyítékokból több, kifejezetten a kormányzati ellenőrzésre utaló jel olvasható ki, és rendelkezésre állnak arra utaló bizonyítékok is, hogy ezt az ellenőrzést érdemi módon gyakorolják, akkor e bizonyítékok arra engedhetnek következtetni, hogy az érintett szervezet kormányzati hatáskört gyakorol

| (148) | A Bizottság adatokat gyűjtött az állami tulajdonrészekről, valamint az állami tulajdonú bankok feletti kormányzati ellenőrzésre utaló kifejezett jelekről. A Bizottság ezen túlmenően azt is elemezte, hogy a kormányzat érdemi módon gyakorolta-e az ellenőrzést. E célból a Bizottságnak részben a rendelkezésre álló tényekre kellett támaszkodnia, mivel a kínai kormány és az állami tulajdonú bankok megtagadták, hogy a kedvezményes hitelnyújtáshoz vezető döntéshozatali eljárásra vonatkozóan bizonyítékot szolgáltassanak. |
| --- | --- |

(148)

A Bizottság adatokat gyűjtött az állami tulajdonrészekről, valamint az állami tulajdonú bankok feletti kormányzati ellenőrzésre utaló kifejezett jelekről. A Bizottság ezen túlmenően azt is elemezte, hogy a kormányzat érdemi módon gyakorolta-e az ellenőrzést. E célból a Bizottságnak részben a rendelkezésre álló tényekre kellett támaszkodnia, mivel a kínai kormány és az állami tulajdonú bankok megtagadták, hogy a kedvezményes hitelnyújtáshoz vezető döntéshozatali eljárásra vonatkozóan bizonyítékot szolgáltassanak.

| (149) | A Bizottság a szóban forgó elemzés elvégzéséhez első lépésként annak az állami tulajdonú banknak az adatait vizsgálta meg, amely kitöltötte az egyedi kérdőívet. |
| --- | --- |

(149)

A Bizottság a szóban forgó elemzés elvégzéséhez első lépésként annak az állami tulajdonú banknak az adatait vizsgálta meg, amely kitöltötte az egyedi kérdőívet.

3.4.1.2.   Együttműködő állami tulajdonú pénzügyi intézmények

Együttműködő állami tulajdonú pénzügyi intézmények

| (150) | Mindössze egyetlen állami tulajdonú bank, mégpedig az EXIM bank adott választ a kérdőívre. |
| --- | --- |

(150)

Mindössze egyetlen állami tulajdonú bank, mégpedig az EXIM bank adott választ a kérdőívre.

3.4.1.3.   A kínai kormány tulajdoni részesedése, kifejezetten a kínai kormány általi ellenőrzésre utaló jelek és annak gyakorlása

A kínai kormány tulajdoni részesedése, kifejezetten a kínai kormány általi ellenőrzésre utaló jelek és annak gyakorlása

| (151) | A kitöltött kérdőívekben szereplő információk alapján a Bizottság megállapította, hogy a kínai kormány e pénzügyi intézményben 50 %-ot meghaladó közvetlen vagy közvetett tulajdonosi részesedéssel rendelkezik. |
| --- | --- |

(151)

A kitöltött kérdőívekben szereplő információk alapján a Bizottság megállapította, hogy a kínai kormány e pénzügyi intézményben 50 %-ot meghaladó közvetlen vagy közvetett tulajdonosi részesedéssel rendelkezik.

| (152) | Az együttműködő állami tulajdonú bank kormányzati ellenőrzésére kifejezetten utaló jelek kapcsán a Bizottság e bankot „főbb állami tulajdonú pénzügyi intézménynek” minősítette. A „Főbb állami tulajdonú pénzügyi intézmények felügyelőbizottságáról szóló ideiglenes rendeletek” című értesítésben (32) foglaltak szerint: „Az e rendeletekben szereplő főbb állami tulajdonú pénzügyi intézmények olyan állami tulajdonban lévő fejlesztési bankok, kereskedelmi bankok, pénzügyieszköz-kezelők, értékpapírcégek, biztosítók stb. (a továbbiakban: állami tulajdonú pénzügyi intézmények), amelyek felügyelőbizottságát az Államtanács jelöli ki”. |
| --- | --- |

(152)

Az együttműködő állami tulajdonú bank kormányzati ellenőrzésére kifejezetten utaló jelek kapcsán a Bizottság e bankot „főbb állami tulajdonú pénzügyi intézménynek” minősítette. A „Főbb állami tulajdonú pénzügyi intézmények felügyelőbizottságáról szóló ideiglenes rendeletek” című értesítésben (32) foglaltak szerint: „Az e rendeletekben szereplő főbb állami tulajdonú pénzügyi intézmények olyan állami tulajdonban lévő fejlesztési bankok, kereskedelmi bankok, pénzügyieszköz-kezelők, értékpapírcégek, biztosítók stb. (a továbbiakban: állami tulajdonú pénzügyi intézmények), amelyek felügyelőbizottságát az Államtanács jelöli ki”.

32

Az e rendeletekben szereplő főbb állami tulajdonú pénzügyi intézmények olyan állami tulajdonban lévő fejlesztési bankok, kereskedelmi bankok, pénzügyieszköz-kezelők, értékpapírcégek, biztosítók stb. (a továbbiakban: állami tulajdonú pénzügyi intézmények), amelyek felügyelőbizottságát az Államtanács jelöli ki

| (153) | A főbb állami tulajdonú pénzügyi intézmények esetében a felügyelőbizottságot a „Főbb állami tulajdonú pénzügyi intézmények felügyelőbizottságáról szóló ideiglenes rendeletek” alapján nevezik ki. A Bizottság az ideiglenes rendeletek 3. és 5. cikke alapján megállapította, hogy a felügyelőbizottság tagjait az Államtanács jelöli ki, amelynek e tagok beszámolási kötelezettséggel tartoznak, ez alapján pedig megállapítható, hogy az állam intézményes ellenőrzést gyakorol az együttműködő, állami tulajdonú bank üzleti tevékenysége felett. |
| --- | --- |

(153)

A főbb állami tulajdonú pénzügyi intézmények esetében a felügyelőbizottságot a „Főbb állami tulajdonú pénzügyi intézmények felügyelőbizottságáról szóló ideiglenes rendeletek” alapján nevezik ki. A Bizottság az ideiglenes rendeletek 3. és 5. cikke alapján megállapította, hogy a felügyelőbizottság tagjait az Államtanács jelöli ki, amelynek e tagok beszámolási kötelezettséggel tartoznak, ez alapján pedig megállapítható, hogy az állam intézményes ellenőrzést gyakorol az együttműködő, állami tulajdonú bank üzleti tevékenysége felett.

| (154) | Ezen az általános érvényű jelnek tekinthető tényezőn túlmenően a Bizottság az alábbi megállapításokra jutott az EXIM bank kapcsán. Az EXIM bank létrehozását és működését a „Kínai Export-Import Bank létrehozásáról szóló” államtanácsi közlemény, valamint az EXIM bank alapszabálya szabályozza. Alapszabálya szerint az EXIM bank vezetőségét közvetlenül az állam nevezi ki. A felügyelőtanácsot az Államtanács nevezi ki a „Főbb állami tulajdonú pénzügyi intézmények felügyelőbizottságáról szóló ideiglenes rendeletek” című rendelettel, valamint más törvényekkel és rendeletekkel összhangban, és az Államtanácsnak tartozik beszámolással. |
| --- | --- |

(154)

Ezen az általános érvényű jelnek tekinthető tényezőn túlmenően a Bizottság az alábbi megállapításokra jutott az EXIM bank kapcsán. Az EXIM bank létrehozását és működését a „Kínai Export-Import Bank létrehozásáról szóló” államtanácsi közlemény, valamint az EXIM bank alapszabálya szabályozza. Alapszabálya szerint az EXIM bank vezetőségét közvetlenül az állam nevezi ki. A felügyelőtanácsot az Államtanács nevezi ki a „Főbb állami tulajdonú pénzügyi intézmények felügyelőbizottságáról szóló ideiglenes rendeletek” című rendelettel, valamint más törvényekkel és rendeletekkel összhangban, és az Államtanácsnak tartozik beszámolással.

| (155) | Az alapszabály azt is megemlíti, hogy az EXIM bank pártbizottsága vezető és politikai kulcsszerepet játszik annak biztosításában, hogy az EXIM bank végrehajtsa a párt és az állam szakpolitikáját és főbb intézkedéseit. A pártvezetés a vállalatirányítás valamennyi aspektusában szerepet vállal. |
| --- | --- |

(155)

Az alapszabály azt is megemlíti, hogy az EXIM bank pártbizottsága vezető és politikai kulcsszerepet játszik annak biztosításában, hogy az EXIM bank végrehajtsa a párt és az állam szakpolitikáját és főbb intézkedéseit. A pártvezetés a vállalatirányítás valamennyi aspektusában szerepet vállal.

| (156) | Az alapszabály azt is kimondja, hogy az EXIM bank elkötelezett a külkereskedelem és a gazdasági együttműködés fejlesztése, a határokon átnyúló beruházások, az „Egy övezet, egy út” kezdeményezés, valamint a nemzetközi gyártókapacitási és berendezésgyártók közötti együttműködés támogatása iránt. Üzleti tevékenységei közé tartoznak – az állam által jóváhagyott és az állam külkereskedelmi és „külföld felé nyitási” politikájával összhangban álló – rövid távú, középtávú és hosszú lejáratú hitelek, mint például exporthitelek, importhitelek, külföldi megbízásos mérnöki szolgáltatásokra nyújtott hitelek, tengerentúli beruházási hitelek, a kínai kormány külföldi segélyként nyújtott hitelei és exportvásárlói hitelei. |
| --- | --- |

(156)

Az alapszabály azt is kimondja, hogy az EXIM bank elkötelezett a külkereskedelem és a gazdasági együttműködés fejlesztése, a határokon átnyúló beruházások, az „Egy övezet, egy út” kezdeményezés, valamint a nemzetközi gyártókapacitási és berendezésgyártók közötti együttműködés támogatása iránt. Üzleti tevékenységei közé tartoznak – az állam által jóváhagyott és az állam külkereskedelmi és „külföld felé nyitási” politikájával összhangban álló – rövid távú, középtávú és hosszú lejáratú hitelek, mint például exporthitelek, importhitelek, külföldi megbízásos mérnöki szolgáltatásokra nyújtott hitelek, tengerentúli beruházási hitelek, a kínai kormány külföldi segélyként nyújtott hitelei és exportvásárlói hitelei.

| (157) | Ezenkívül 2019. évi éves jelentésében az EXIM bank azt állította, hogy a KKP Központi Bizottsága és az Államtanács által hozott összes főbb szakpolitikát és határozatot végrehajtotta. |
| --- | --- |

(157)

Ezenkívül 2019. évi éves jelentésében az EXIM bank azt állította, hogy a KKP Központi Bizottsága és az Államtanács által hozott összes főbb szakpolitikát és határozatot végrehajtotta.

| (158) | A Bizottság azt is megállapította, hogy több állami tulajdonban lévő pénzügyi intézmény, köztük az EXIM bank 2017-ben módosította az alapszabályát annak érdekében, hogy a bankok legmagasabb döntéshozatali szintjén erősítsék a Kínai Kommunista Párt (a továbbiakban: KKP) szerepét (33). |
| --- | --- |

(158)

A Bizottság azt is megállapította, hogy több állami tulajdonban lévő pénzügyi intézmény, köztük az EXIM bank 2017-ben módosította az alapszabályát annak érdekében, hogy a bankok legmagasabb döntéshozatali szintjén erősítsék a Kínai Kommunista Párt (a továbbiakban: KKP) szerepét (33).

33

| (159) | Ez az új alapszabály előírja, hogy:






  — | az igazgatótanács elnöke és a pártbizottság titkára ugyanaz a személy, |
| --- | --- | --- |

(159)

Ez az új alapszabály előírja, hogy:

—

az igazgatótanács elnöke és a pártbizottság titkára ugyanaz a személy,

| — | a KKP szerepe, hogy biztosítsa és felügyelje a KKP és az állam politikáinak és iránymutatásainak a bank általi végrehajtását, valamint vezető és „kapuőri” szerepet tölt be a személyzet kinevezésében (beleértve a felső vezetést is), továbbá |
| --- | --- |

—

a KKP szerepe, hogy biztosítsa és felügyelje a KKP és az állam politikáinak és iránymutatásainak a bank általi végrehajtását, valamint vezető és „kapuőri” szerepet tölt be a személyzet kinevezésében (beleértve a felső vezetést is), továbbá

| — | az igazgatótanács köteles meghallgatni a pártbizottság véleményét minden fontos döntésre vonatkozóan. |
| --- | --- |

—

az igazgatótanács köteles meghallgatni a pártbizottság véleményét minden fontos döntésre vonatkozóan.

| (160) | Ezek a bizonyítékok alátámasztják, hogy a kínai kormány érdemi ellenőrzést gyakorolt az említett intézmények tevékenysége felett. |
| --- | --- |

(160)

Ezek a bizonyítékok alátámasztják, hogy a kínai kormány érdemi ellenőrzést gyakorolt az említett intézmények tevékenysége felett.

| (161) | A Bizottság további információkat gyűjtött annak megállapításához, hogy a kínai kormány azokban az esetekben, amikor az EXIM bank hitelt nyújtott a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatában, érdemi ellenőrzést gyakorolt-e a szóban forgó bank hitelezési politikája, illetve kockázatértékelése felett. E tekintetben a következő szabályozási dokumentumokat vette figyelembe:






  — | a kereskedelmi bankokról szóló kínai törvény (a továbbiakban: banktörvény) 34. cikke, |
| --- | --- | --- |

(161)

A Bizottság további információkat gyűjtött annak megállapításához, hogy a kínai kormány azokban az esetekben, amikor az EXIM bank hitelt nyújtott a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatában, érdemi ellenőrzést gyakorolt-e a szóban forgó bank hitelezési politikája, illetve kockázatértékelése felett. E tekintetben a következő szabályozási dokumentumokat vette figyelembe:

—

a kereskedelmi bankokról szóló kínai törvény (a továbbiakban: banktörvény) 34. cikke,

| — | az Általános hitelezési szabályzat 15. cikke (amelynek végrehajtása a Kínai Központi Bank feladata), |
| --- | --- |

—

az Általános hitelezési szabályzat 15. cikke (amelynek végrehajtása a Kínai Központi Bank feladata),

| — | a 40. sz. határozat, |
| --- | --- |

—

a 40. sz. határozat,

| — | a Kínai Bank- és Biztosításfelügyeleti Bizottság (a továbbiakban: CBIRC) végrehajtási intézkedései a kínai finanszírozású kereskedelmi bankok közigazgatási engedélyezésének egyes kérdéseiről (a CBIRC 2017. évi 1. sz. rendelete), |
| --- | --- |

—

a Kínai Bank- és Biztosításfelügyeleti Bizottság (a továbbiakban: CBIRC) végrehajtási intézkedései a kínai finanszírozású kereskedelmi bankok közigazgatási engedélyezésének egyes kérdéseiről (a CBIRC 2017. évi 1. sz. rendelete),

| — | a CBIRC végrehajtási intézkedései a külföldi finanszírozású kereskedelmi bankok közigazgatási engedélyezésének egyes kérdéseiről (a CBIRC 2015. évi 4. sz. rendelete), valamint |
| --- | --- |

—

a CBIRC végrehajtási intézkedései a külföldi finanszírozású kereskedelmi bankok közigazgatási engedélyezésének egyes kérdéseiről (a CBIRC 2015. évi 4. sz. rendelete), valamint

| — | a CBIRC közigazgatási intézkedései a bankszektorban tevékenykedő pénzügyi intézmények igazgatóinak és vezető tisztségviselőinek képzettségéről (a CBIRC 2013. évi 3. sz. rendelete), |
| --- | --- |

—

a CBIRC közigazgatási intézkedései a bankszektorban tevékenykedő pénzügyi intézmények igazgatóinak és vezető tisztségviselőinek képzettségéről (a CBIRC 2013. évi 3. sz. rendelete),

| — | hároméves cselekvési terv a banki és biztosítási ágazat vállalatirányításának javítására (2020–2022) (CBIRC, 2020. augusztus 28.) (34), |
| --- | --- |

—

hároméves cselekvési terv a banki és biztosítási ágazat vállalatirányításának javítására (2020–2022) (CBIRC, 2020. augusztus 28.) (34),

34

| — | közlemény a kereskedelmi bankok teljesítményértékelési módszeréről (CBIRC, 2020. december 15.), |
| --- | --- |

—

közlemény a kereskedelmi bankok teljesítményértékelési módszeréről (CBIRC, 2020. december 15.),

| — | közlemény a bankok és biztosítók nagyrészvényeseinek magatartására vonatkozó felügyeleti előírásokról (a CBIRC 2021. évi 43. sz. közleménye) (35). |
| --- | --- |

—

közlemény a bankok és biztosítók nagyrészvényeseinek magatartására vonatkozó felügyeleti előírásokról (a CBIRC 2021. évi 43. sz. közleménye) (35).

35

| (162) | A felsorolt szabályozási dokumentumok áttekintése alapján a Bizottság megállapította, hogy az alábbi okoknál fogva a kínai pénzügyi intézmények olyan általános jogi környezetben működnek, amelyben kötelesek pénzügyi döntéseiket a kínai kormány iparpolitikai céljaihoz igazodva meghozni. |
| --- | --- |

(162)

A felsorolt szabályozási dokumentumok áttekintése alapján a Bizottság megállapította, hogy az alábbi okoknál fogva a kínai pénzügyi intézmények olyan általános jogi környezetben működnek, amelyben kötelesek pénzügyi döntéseiket a kínai kormány iparpolitikai céljaihoz igazodva meghozni.

| (163) | Az EXIM bankot az EXIM bank létrehozásáról szóló közlemény, valamint az alapszabálya ruházza fel közpolitikai feladatkörrel. |
| --- | --- |

(163)

Az EXIM bankot az EXIM bank létrehozásáról szóló közlemény, valamint az alapszabálya ruházza fel közpolitikai feladatkörrel.

| (164) | Általánosságban a Kínában működő összes pénzügyi intézményre alkalmazandó banktörvény 34. cikke úgy rendelkezik, hogy „a kereskedelmi bankok hitelnyújtási tevékenységüket a nemzetgazdasági és társadalmi fejlődés szükségleteinek megfelelően, továbbá az állami iparpolitika iránymutatása szerint végzik”. Bár a banktörvény 4. cikke kimondja, hogy „[a] kereskedelmi bankok üzleti tevékenységeit a jogszabályok értelmében egyetlen szervezeti egység vagy magánszemély sem befolyásolhatja. A kereskedelmi bankokat teljes jogi személyi minőségükben független polgári jogi felelősség terheli.”, a vizsgálat rámutatott, hogy a banktörvény 4. cikkét a banktörvény 34. cikkére is figyelemmel alkalmazzák, azaz ha az állam szakpolitikai irányelveket határoz meg, azokat a bankok végrehajtják és az állam utasításait követik. |
| --- | --- |

(164)

Általánosságban a Kínában működő összes pénzügyi intézményre alkalmazandó banktörvény 34. cikke úgy rendelkezik, hogy „a kereskedelmi bankok hitelnyújtási tevékenységüket a nemzetgazdasági és társadalmi fejlődés szükségleteinek megfelelően, továbbá az állami iparpolitika iránymutatása szerint végzik”. Bár a banktörvény 4. cikke kimondja, hogy „[a] kereskedelmi bankok üzleti tevékenységeit a jogszabályok értelmében egyetlen szervezeti egység vagy magánszemély sem befolyásolhatja. A kereskedelmi bankokat teljes jogi személyi minőségükben független polgári jogi felelősség terheli.”, a vizsgálat rámutatott, hogy a banktörvény 4. cikkét a banktörvény 34. cikkére is figyelemmel alkalmazzák, azaz ha az állam szakpolitikai irányelveket határoz meg, azokat a bankok végrehajtják és az állam utasításait követik.

a kereskedelmi bankok hitelnyújtási tevékenységüket a nemzetgazdasági és társadalmi fejlődés szükségleteinek megfelelően, továbbá az állami iparpolitika iránymutatása szerint végzik

[a] kereskedelmi bankok üzleti tevékenységeit a jogszabályok értelmében egyetlen szervezeti egység vagy magánszemély sem befolyásolhatja. A kereskedelmi bankokat teljes jogi személyi minőségükben független polgári jogi felelősség terheli.

| (165) | Ezenfelül az Általános hitelezési szabályzat 15. cikke úgy rendelkezik, hogy „az illetékes szervezeti egységek az állami politikával összhangban támogathatják a hitelkamatokat bizonyos iparágak növekedésének és egyes területek gazdasági fejlesztésének előmozdítása érdekében”. |
| --- | --- |

(165)

Ezenfelül az Általános hitelezési szabályzat 15. cikke úgy rendelkezik, hogy „az illetékes szervezeti egységek az állami politikával összhangban támogathatják a hitelkamatokat bizonyos iparágak növekedésének és egyes területek gazdasági fejlesztésének előmozdítása érdekében”.

az illetékes szervezeti egységek az állami politikával összhangban támogathatják a hitelkamatokat bizonyos iparágak növekedésének és egyes területek gazdasági fejlesztésének előmozdítása érdekében

| (166) | Hasonlóképpen, a 40. sz. határozat valamennyi pénzügyi intézmény számára előírja, hogy az ösztönzött projekteket külön hitelnyújtással támogassák. A továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatában végrehajtott projektek – ahogy azt a 3.1. szakasz és konkrétabban a (94) preambulumbekezdés már említette – az „ösztönzött” kategóriába tartoznak. A 40. sz. határozat következésképpen megerősíti a banktörvény kapcsán tett korábbi ténymegállapítást, miszerint kedvezményes hitelnyújtási tevékenységeikkel a bankok kormányzati hatáskört gyakorolnak. |
| --- | --- |

(166)

Hasonlóképpen, a 40. sz. határozat valamennyi pénzügyi intézmény számára előírja, hogy az ösztönzött projekteket külön hitelnyújtással támogassák. A továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatában végrehajtott projektek – ahogy azt a 3.1. szakasz és konkrétabban a (94) preambulumbekezdés már említette – az „ösztönzött” kategóriába tartoznak. A 40. sz. határozat következésképpen megerősíti a banktörvény kapcsán tett korábbi ténymegállapítást, miszerint kedvezményes hitelnyújtási tevékenységeikkel a bankok kormányzati hatáskört gyakorolnak.

| (167) | A Bizottság azt is megállapította, hogy a CBIRC széles körű jóváhagyási hatáskörrel rendelkezik a Kínai Népköztársaságban letelepedett valamennyi pénzügyi intézmény (beleértve a magántulajdonban és a külföldi tulajdonban lévő pénzügyi intézményeket is) igazgatásának valamennyi szempontja felett, úgymint (36):






  — | a pénzügyi intézmények valamennyi vezetője kinevezésének jóváhagyása mind a központ, mind pedig a helyi fióktelepek szintjén. A CBIRC jóváhagyása szükséges minden szinten a vezető tisztségviselők felvételéhez, kezdve a legmagasabb rangú pozícióktól egészen a fiókvezetőkig, sőt, a tengerentúli fiókokban foglalkoztatott, valamint a támogató funkciókért felelős vezetőkéhez (például az informatikai vezetőkéhez) is, valamint |
| --- | --- | --- |

(167)

A Bizottság azt is megállapította, hogy a CBIRC széles körű jóváhagyási hatáskörrel rendelkezik a Kínai Népköztársaságban letelepedett valamennyi pénzügyi intézmény (beleértve a magántulajdonban és a külföldi tulajdonban lévő pénzügyi intézményeket is) igazgatásának valamennyi szempontja felett, úgymint (36):

36

—

a pénzügyi intézmények valamennyi vezetője kinevezésének jóváhagyása mind a központ, mind pedig a helyi fióktelepek szintjén. A CBIRC jóváhagyása szükséges minden szinten a vezető tisztségviselők felvételéhez, kezdve a legmagasabb rangú pozícióktól egészen a fiókvezetőkig, sőt, a tengerentúli fiókokban foglalkoztatott, valamint a támogató funkciókért felelős vezetőkéhez (például az informatikai vezetőkéhez) is, valamint

| — | a közigazgatási jóváhagyások felettébb terjedelmes listája, beleértve a fióktelepek nyitásához, új üzletágak elindításához, új termékek értékesítéséhez, a bank alapszabályának módosításához, a részvények több mint 5 %-ának értékesítéséhez, a tőkeemeléshez, a székhelymódosításhoz, a szervezeti forma módosításához stb. szükséges jóváhagyásokat. |
| --- | --- |

—

a közigazgatási jóváhagyások felettébb terjedelmes listája, beleértve a fióktelepek nyitásához, új üzletágak elindításához, új termékek értékesítéséhez, a bank alapszabályának módosításához, a részvények több mint 5 %-ának értékesítéséhez, a tőkeemeléshez, a székhelymódosításhoz, a szervezeti forma módosításához stb. szükséges jóváhagyásokat.

| (168) | A banktörvény jogilag kötelező. Az ötéves tervek és a 40. sz. határozat kötelező jellegét a 3.1. szakasz megállapította. A CBIRC szabályozási dokumentumainak kötelező jellege annak a bankfelügyeleti hatósági jogköréből fakad. A többi dokumentum kötelező jellegét a bennük foglalt, felügyeletre és értékelésre vonatkozó rendelkezések bizonyítják. |
| --- | --- |

(168)

A banktörvény jogilag kötelező. Az ötéves tervek és a 40. sz. határozat kötelező jellegét a 3.1. szakasz megállapította. A CBIRC szabályozási dokumentumainak kötelező jellege annak a bankfelügyeleti hatósági jogköréből fakad. A többi dokumentum kötelező jellegét a bennük foglalt, felügyeletre és értékelésre vonatkozó rendelkezések bizonyítják.

| (169) | Az Államtanács 40. sz. határozata minden pénzügyi intézményt arra utasít, hogy csak az ösztönzött projekteknek nyújtsanak hiteltámogatást, és ígéretet tesz „az ösztönzött projektekkel kapcsolatos más kedvezményes politikák” végrehajtására is. Mindezek alapján a bankok kötelesek hiteltámogatást nyújtani a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatában. |
| --- | --- |

(169)

Az Államtanács 40. sz. határozata minden pénzügyi intézményt arra utasít, hogy csak az ösztönzött projekteknek nyújtsanak hiteltámogatást, és ígéretet tesz „az ösztönzött projektekkel kapcsolatos más kedvezményes politikák” végrehajtására is. Mindezek alapján a bankok kötelesek hiteltámogatást nyújtani a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatában.

| (170) | Ezenkívül a KKP-nak még a magánkézben lévő kereskedelmi bankok döntéseit is felügyelnie kell, és azoknak összhangban kell lenniük a nemzeti politikákkal. Sőt, jelenleg az állam bankirányítással kapcsolatos három átfogó céljának egyike az, hogy megerősítse a párt vezető szerepét a banki és biztosítási ágazatban, többek között a vállalatok működési és irányítási kérdéseivel kapcsolatban. Ezzel összefüggésben a CBIRC 2020–2022-es időszakra vonatkozó hároméves cselekvési terve arra utasít, hogy „folytassák Hszi Csin-ping főtitkárnak a pénzügyi szektor vállalatirányítási reformjának előmozdításáról szóló programbeszéde által képviselt szellemiség érvényesítését”. A terv II. szakaszának célja továbbá, hogy előmozdítsa a pártvezetés vállalatirányításba való szerves beépülését: „a pártvezetésnek a vállalatirányításba történő beépülését szisztematikusabbá, egységesebbé és sajátos eljárásokon alapulóvá kell tennünk [...] A főbb operatív és vezetési kérdéseket a pártbizottságnak meg kell vitatnia, mielőtt az igazgatótanács vagy a felső vezetést döntést hozna”. |
| --- | --- |

(170)

Ezenkívül a KKP-nak még a magánkézben lévő kereskedelmi bankok döntéseit is felügyelnie kell, és azoknak összhangban kell lenniük a nemzeti politikákkal. Sőt, jelenleg az állam bankirányítással kapcsolatos három átfogó céljának egyike az, hogy megerősítse a párt vezető szerepét a banki és biztosítási ágazatban, többek között a vállalatok működési és irányítási kérdéseivel kapcsolatban. Ezzel összefüggésben a CBIRC 2020–2022-es időszakra vonatkozó hároméves cselekvési terve arra utasít, hogy „folytassák Hszi Csin-ping főtitkárnak a pénzügyi szektor vállalatirányítási reformjának előmozdításáról szóló programbeszéde által képviselt szellemiség érvényesítését”. A terv II. szakaszának célja továbbá, hogy előmozdítsa a pártvezetés vállalatirányításba való szerves beépülését: „a pártvezetésnek a vállalatirányításba történő beépülését szisztematikusabbá, egységesebbé és sajátos eljárásokon alapulóvá kell tennünk [...] A főbb operatív és vezetési kérdéseket a pártbizottságnak meg kell vitatnia, mielőtt az igazgatótanács vagy a felső vezetést döntést hozna”.

folytassák Hszi Csin-ping főtitkárnak a pénzügyi szektor vállalatirányítási reformjának előmozdításáról szóló programbeszéde által képviselt szellemiség érvényesítését

a pártvezetésnek a vállalatirányításba történő beépülését szisztematikusabbá, egységesebbé és sajátos eljárásokon alapulóvá kell tennünk [...] A főbb operatív és vezetési kérdéseket a pártbizottságnak meg kell vitatnia, mielőtt az igazgatótanács vagy a felső vezetést döntést hozna

| (171) | Emellett a kínai kormány nemrég úgy rendelkezett, hogy még a pénzügyi intézmények részvényeseinek is elő kell mozdítaniuk a kínai kormány általi ellenőrzés gyakorlását az egyes intézmények vállalatirányítási keretén keresztül a következők szerint: „[a] bankok és a biztosítók nagyrészvényeseinek támogatniuk kell a bankokat és a biztosítókat megfelelő fékekkel és ellensúlyokkal rendelkező, független és megbízható vállalatirányítási szerkezet kialakításában, továbbá ösztönözniük és támogatniuk kell a bankokat és a biztosítókat annak biztosításában, hogy a pártvezetés szervesen beépüljön a vállalatirányításba” (37). |
| --- | --- |

(171)

Emellett a kínai kormány nemrég úgy rendelkezett, hogy még a pénzügyi intézmények részvényeseinek is elő kell mozdítaniuk a kínai kormány általi ellenőrzés gyakorlását az egyes intézmények vállalatirányítási keretén keresztül a következők szerint: „[a] bankok és a biztosítók nagyrészvényeseinek támogatniuk kell a bankokat és a biztosítókat megfelelő fékekkel és ellensúlyokkal rendelkező, független és megbízható vállalatirányítási szerkezet kialakításában, továbbá ösztönözniük és támogatniuk kell a bankokat és a biztosítókat annak biztosításában, hogy a pártvezetés szervesen beépüljön a vállalatirányításba” (37).

[a] bankok és a biztosítók nagyrészvényeseinek támogatniuk kell a bankokat és a biztosítókat megfelelő fékekkel és ellensúlyokkal rendelkező, független és megbízható vállalatirányítási szerkezet kialakításában, továbbá ösztönözniük és támogatniuk kell a bankokat és a biztosítókat annak biztosításában, hogy a pártvezetés szervesen beépüljön a vállalatirányításba

37

| (172) | Végezetül, a kereskedelmi bankok CBIRC általi teljesítményértékelésére vonatkozó kritériumok jelenleg különösen azt veszik figyelembe, hogy a pénzügyi intézmények „hogyan szolgálják a nemzeti fejlesztési célkitűzéseket és a reálgazdaságot”, és különösen azt, hogy miként szolgálják a „stratégiai fontosságú és a feltörekvő iparágakat” (38). |
| --- | --- |

(172)

Végezetül, a kereskedelmi bankok CBIRC általi teljesítményértékelésére vonatkozó kritériumok jelenleg különösen azt veszik figyelembe, hogy a pénzügyi intézmények „hogyan szolgálják a nemzeti fejlesztési célkitűzéseket és a reálgazdaságot”, és különösen azt, hogy miként szolgálják a „stratégiai fontosságú és a feltörekvő iparágakat” (38).

38

| (173) | Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kínai kormány olyan normatív keretrendszert teremtett, amelyet az együttműködő állami tulajdonú bankok kínai kormány által kinevezett, illetve felelősségre vonható vezetői és felügyelőbizottsági tagjai kötelesek tiszteletben tartani. A kínai kormány következésképpen minden olyan esetben, amikor az együttműködő állami tulajdonú bank hiteleket nyújtott a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatában, e normatív keretrendszerre támaszkodott annak érdekében, hogy a bank tevékenységei felett érdemi ellenőrzést gyakoroljon. |
| --- | --- |

(173)

Ezért a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kínai kormány olyan normatív keretrendszert teremtett, amelyet az együttműködő állami tulajdonú bankok kínai kormány által kinevezett, illetve felelősségre vonható vezetői és felügyelőbizottsági tagjai kötelesek tiszteletben tartani. A kínai kormány következésképpen minden olyan esetben, amikor az együttműködő állami tulajdonú bank hiteleket nyújtott a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatában, e normatív keretrendszerre támaszkodott annak érdekében, hogy a bank tevékenységei felett érdemi ellenőrzést gyakoroljon.

| (174) | Az érdemi ellenőrzés gyakorlását a Bizottság ezen túlmenően a mintában szereplő exportáló gyártóknak nyújtott hitelek kapcsán is igyekezett konkrét bizonyítékokkal alátámasztani. A kérdőívre adott válaszában az együttműködő állami tulajdonú bank előadta, hogy a szóban forgó hitelek nyújtásakor kifinomult kockázatértékelési irányelveket és modelleket (minősítési rendszert) alkalmaz. Az EXIM bank továbbá kifejtette, hogy politikailag nem tesz különbséget a hitelfelvevő tevékenysége szerinti ágazat, az adóssághelyzet, a tőkeállapot stb. alapján; mindazonáltal ezek a tényezők hatással vannak a hitelminősítési értékesítés kimenetelésre és a hitelfelvevő kockázatának költségére. A bank hitel nyújtásakor figyelembe veheti a vonatkozó terveket és politikákat; de az egyedi hitelnyújtási projektekről piaci alapú értékelés alkalmazásával dönt. |
| --- | --- |

(174)

Az érdemi ellenőrzés gyakorlását a Bizottság ezen túlmenően a mintában szereplő exportáló gyártóknak nyújtott hitelek kapcsán is igyekezett konkrét bizonyítékokkal alátámasztani. A kérdőívre adott válaszában az együttműködő állami tulajdonú bank előadta, hogy a szóban forgó hitelek nyújtásakor kifinomult kockázatértékelési irányelveket és modelleket (minősítési rendszert) alkalmaz. Az EXIM bank továbbá kifejtette, hogy politikailag nem tesz különbséget a hitelfelvevő tevékenysége szerinti ágazat, az adóssághelyzet, a tőkeállapot stb. alapján; mindazonáltal ezek a tényezők hatással vannak a hitelminősítési értékesítés kimenetelésre és a hitelfelvevő kockázatának költségére. A bank hitel nyújtásakor figyelembe veheti a vonatkozó terveket és politikákat; de az egyedi hitelnyújtási projektekről piaci alapú értékelés alkalmazásával dönt.

| (175) | Azonban az együttműködő állami tulajdonú bank nem volt hajlandó konkrét példákkal szolgálni a mintában szereplő vállalatokkal kapcsolatosan végzett hitelkockázat-értékelésére azzal az indokkal, hogy a kért információk belső jellegűek, és olyan bizalmas üzleti információk is vannak köztük, amelyek annak ellenére sem közölhetők, hogy a Bizottság rendelkezett a mintában szereplő vállalatok írásbeli hozzájárulásával, amelyben lemondtak a titoktartáshoz való jogukról. |
| --- | --- |

(175)

Azonban az együttműködő állami tulajdonú bank nem volt hajlandó konkrét példákkal szolgálni a mintában szereplő vállalatokkal kapcsolatosan végzett hitelkockázat-értékelésére azzal az indokkal, hogy a kért információk belső jellegűek, és olyan bizalmas üzleti információk is vannak köztük, amelyek annak ellenére sem közölhetők, hogy a Bizottság rendelkezett a mintában szereplő vállalatok írásbeli hozzájárulásával, amelyben lemondtak a titoktartáshoz való jogukról.

| (176) | A hitelképességi vizsgálatokra vonatkozó konkrét bizonyítékok hiányában a Bizottság így a (161)–(169) preambulumbekezdésben bemutatott általános jogi környezetet vizsgálta, azzal együtt, hogy az együttműködő állami tulajdonú banknak a mintában szereplő vállalatok részére nyújtott hitelek tekintetében alkalmazott megközelítését is megvizsgálta. A vizsgálat feltárta, hogy e megközelítés nem állt összhangban a bank hivatalos álláspontjával, mivel a gyakorlatban nem részletes, piaci alapú kockázatértékelés alapján járt el. |
| --- | --- |

(176)

A hitelképességi vizsgálatokra vonatkozó konkrét bizonyítékok hiányában a Bizottság így a (161)–(169) preambulumbekezdésben bemutatott általános jogi környezetet vizsgálta, azzal együtt, hogy az együttműködő állami tulajdonú banknak a mintában szereplő vállalatok részére nyújtott hitelek tekintetében alkalmazott megközelítését is megvizsgálta. A vizsgálat feltárta, hogy e megközelítés nem állt összhangban a bank hivatalos álláspontjával, mivel a gyakorlatban nem részletes, piaci alapú kockázatértékelés alapján járt el.

| (177) | A vizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő három exportáló gyártói csoportnak a Kínai Központi Bank hitelezési referencia-kamatlábai és a Nemzeti Bankközi Finanszírozási Központ 2019. augusztus 20-án bevezetett irányadó hitelkamatlába (39) alatti vagy ahhoz közeli kamatlábak mellett folyósítottak hitelt, függetlenül az egyes vállalatok pénzügyi és hitelkockázati helyzetétől. A hiteleket – a mintában szereplő exportáló gyártók kockázati profiljának megfelelő kamatlábakat alapul véve – tehát a piacinál alacsonyabb kamatlábak mellett nyújtották. |
| --- | --- |

(177)

A vizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő három exportáló gyártói csoportnak a Kínai Központi Bank hitelezési referencia-kamatlábai és a Nemzeti Bankközi Finanszírozási Központ 2019. augusztus 20-án bevezetett irányadó hitelkamatlába (39) alatti vagy ahhoz közeli kamatlábak mellett folyósítottak hitelt, függetlenül az egyes vállalatok pénzügyi és hitelkockázati helyzetétől. A hiteleket – a mintában szereplő exportáló gyártók kockázati profiljának megfelelő kamatlábakat alapul véve – tehát a piacinál alacsonyabb kamatlábak mellett nyújtották.

39

| (178) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a kínai kormány érdemi ellenőrzést gyakorolt az együttműködő állami tulajdonú bank tevékenységei felett a szóban forgó banknak a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatát érintő hitelezési politikája és kockázatértékelése tekintetében. |
| --- | --- |

(178)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a kínai kormány érdemi ellenőrzést gyakorolt az együttműködő állami tulajdonú bank tevékenységei felett a szóban forgó banknak a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatát érintő hitelezési politikája és kockázatértékelése tekintetében.

| (179) | A végső tájékoztatást követően a kínai kormány azt állította, hogy a Bizottság nem bizonyította, hogy az együttműködő állami tulajdonú bank, nevezetesen az EXIM bank közjogi szerv, és hogy a kínai kormány érdemi ellenőrzést gyakorolt az EXIM bank felett. A kínai kormány azt állította, hogy a formális kapcsolatok nem elegendőek a kormány érdemi ellenőrzésének és egy közjogi szerv létezésének bizonyításához. A kínai kormány azt is állította, hogy a Bizottság nem bizonyította, hogy az EXIM bank vezetése nem független, azzal érvelve, hogy a kínai kormány az EXIM bank felett csak a bank vezetősége és igazgatótanácsa kinevezésének felügyelete során gyakorol ellenőrzést. A kínai kormány azt állította továbbá, hogy a Bizottság túlzott mértékben támaszkodott a kínai banktörvény 34. cikkére, amely a kínai kormány véleménye szerint csupán egy iránymutató dokumentum, amely nem vezet konkrétan ahhoz a következtetéshez, hogy az EXIM-et vagy más pénzügyi intézményeket állami hatáskörrel ruháznák fel. |
| --- | --- |

(179)

A végső tájékoztatást követően a kínai kormány azt állította, hogy a Bizottság nem bizonyította, hogy az együttműködő állami tulajdonú bank, nevezetesen az EXIM bank közjogi szerv, és hogy a kínai kormány érdemi ellenőrzést gyakorolt az EXIM bank felett. A kínai kormány azt állította, hogy a formális kapcsolatok nem elegendőek a kormány érdemi ellenőrzésének és egy közjogi szerv létezésének bizonyításához. A kínai kormány azt is állította, hogy a Bizottság nem bizonyította, hogy az EXIM bank vezetése nem független, azzal érvelve, hogy a kínai kormány az EXIM bank felett csak a bank vezetősége és igazgatótanácsa kinevezésének felügyelete során gyakorol ellenőrzést. A kínai kormány azt állította továbbá, hogy a Bizottság túlzott mértékben támaszkodott a kínai banktörvény 34. cikkére, amely a kínai kormány véleménye szerint csupán egy iránymutató dokumentum, amely nem vezet konkrétan ahhoz a következtetéshez, hogy az EXIM-et vagy más pénzügyi intézményeket állami hatáskörrel ruháznák fel.

| (180) | A kínai kormány továbbá azt állította, hogy nem gyakorolt érdemi ellenőrzést az EXIM bank felett, vagy nem kapott kormányzati hatáskört. A kínai kormány azt állította, hogy bár a kínai banktörvény 34. cikke előírja, hogy a kereskedelmi bankoknak „a kínai kormány iparpolitikájának iránymutatása alapján” kell eljárniuk, ezt a rendelkezést a kínai bankok számára irányadó elvnek kell tekinteni. A kínai kormány továbbá azt állította, hogy a hitelekre vonatkozó általános szabályok 15. cikke, valamint a 40. sz. határozat sem kötelező érvényű, hanem csupán iránymutatás jellegű. Végezetül a kínai kormány nem értett egyet azzal az állítással, hogy az EXIM bank „a vonatkozó referencia-kamatláb alatti vagy ahhoz közeli hiteleket nyújtott”, és azt állította, hogy a Bizottság nem bocsátotta rendelkezésre az ezen állítás alátámasztására szolgáló adatokat. |
| --- | --- |

(180)

A kínai kormány továbbá azt állította, hogy nem gyakorolt érdemi ellenőrzést az EXIM bank felett, vagy nem kapott kormányzati hatáskört. A kínai kormány azt állította, hogy bár a kínai banktörvény 34. cikke előírja, hogy a kereskedelmi bankoknak „a kínai kormány iparpolitikájának iránymutatása alapján” kell eljárniuk, ezt a rendelkezést a kínai bankok számára irányadó elvnek kell tekinteni. A kínai kormány továbbá azt állította, hogy a hitelekre vonatkozó általános szabályok 15. cikke, valamint a 40. sz. határozat sem kötelező érvényű, hanem csupán iránymutatás jellegű. Végezetül a kínai kormány nem értett egyet azzal az állítással, hogy az EXIM bank „a vonatkozó referencia-kamatláb alatti vagy ahhoz közeli hiteleket nyújtott”, és azt állította, hogy a Bizottság nem bocsátotta rendelkezésre az ezen állítás alátámasztására szolgáló adatokat.

| (181) | A Bizottság nem értett egyet a kínai kormány állításaival. A Bizottság nem csupán a „formális kapcsolatokra” támaszkodva minősítette az együttműködő állami tulajdonú EXIM bankot közjogi szervnek, hanem azt is bizonyította, hogy a kínai kormány a következő okok miatt érdemi ellenőrzést gyakorolt a bank felett. |
| --- | --- |

(181)

A Bizottság nem értett egyet a kínai kormány állításaival. A Bizottság nem csupán a „formális kapcsolatokra” támaszkodva minősítette az együttműködő állami tulajdonú EXIM bankot közjogi szervnek, hanem azt is bizonyította, hogy a kínai kormány a következő okok miatt érdemi ellenőrzést gyakorolt a bank felett.

| (182) | A (168) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kínai banktörvény és a 40. sz. határozat kötelező jellegű. Továbbá e vizsgálat ténymegállapításai (valamint a Bizottságnak a korábbi vizsgálatok során ugyanazon támogatási programra vonatkozóan tett ténymegállapításai) nem támasztották alá azt az állítást, miszerint a bankok nem veszik figyelembe a kormányzati politikát és terveket a hitelezési döntéseik meghozatala során. A Bizottság például megállapította, hogy az exportáló gyártók piaci ár alatti kamatozású kedvezményes hitelezésben részesültek. |
| --- | --- |

(182)

A (168) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kínai banktörvény és a 40. sz. határozat kötelező jellegű. Továbbá e vizsgálat ténymegállapításai (valamint a Bizottságnak a korábbi vizsgálatok során ugyanazon támogatási programra vonatkozóan tett ténymegállapításai) nem támasztották alá azt az állítást, miszerint a bankok nem veszik figyelembe a kormányzati politikát és terveket a hitelezési döntéseik meghozatala során. A Bizottság például megállapította, hogy az exportáló gyártók piaci ár alatti kamatozású kedvezményes hitelezésben részesültek.

| (183) | A vizsgálat inkább az mutatta ki, hogy a hitelekre vonatkozó általános szabályok 15. cikkét valójában a gyakorlatban alkalmazták, és a banktörvény 4., 5. és 41. cikkét a banktörvény 34. cikkére is figyelemmel alkalmazzák, azaz ha az állam szakpolitikai irányelveket határoz meg, azokat a bankok végrehajtják és az állam utasításait követik. Míg ugyanis a banktörvény 4. és 5. cikke az általános rendelkezéseket tartalmazó I. fejezet részét képezi, addig a 34. cikk a hitelekre vonatkozó alapvető szabályokat megállapító IV. fejezet részét. A 34. cikk szövege, vagyis hogy „a kereskedelmi bankok hitelüzletágukat a nemzetgazdaság és a társadalmi fejlődés igényeinek megfelelően és az állami iparpolitika iránymutatása alapján végzik” bizonyítja, hogy ez a rendelkezés nem iránymutató jellegű, hanem inkább kötelező jellegű, és egyértelmű utasítást ad a bankoknak arra, hogy hiteltevékenységük során vegyék figyelembe az állami iparpolitikát. A Bizottság azt is megjegyezte, hogy az Államtanács 40. sz. határozata minden pénzügyi intézményt arra utasít, hogy csak az ösztönzött projekteknek nyújtsanak hiteltámogatást, és ígéretet tesz „az ösztönzött projektekkel kapcsolatos más kedvezményes politikák” végrehajtására is. Jóllehet ugyanezen határozat 17. cikke a hitelnyújtási elvek tiszteletben tartására is felkéri a bankokat, ennek gyakorlati megvalósulását a vizsgálat során a Bizottság nem tudta megállapítani. Ezzel szemben az exportáló gyártók pénzügyi helyzetüktől és hitelképességüktől függetlenül hitelt kaptak. |
| --- | --- |

(183)

A vizsgálat inkább az mutatta ki, hogy a hitelekre vonatkozó általános szabályok 15. cikkét valójában a gyakorlatban alkalmazták, és a banktörvény 4., 5. és 41. cikkét a banktörvény 34. cikkére is figyelemmel alkalmazzák, azaz ha az állam szakpolitikai irányelveket határoz meg, azokat a bankok végrehajtják és az állam utasításait követik. Míg ugyanis a banktörvény 4. és 5. cikke az általános rendelkezéseket tartalmazó I. fejezet részét képezi, addig a 34. cikk a hitelekre vonatkozó alapvető szabályokat megállapító IV. fejezet részét. A 34. cikk szövege, vagyis hogy „a kereskedelmi bankok hitelüzletágukat a nemzetgazdaság és a társadalmi fejlődés igényeinek megfelelően és az állami iparpolitika iránymutatása alapján végzik” bizonyítja, hogy ez a rendelkezés nem iránymutató jellegű, hanem inkább kötelező jellegű, és egyértelmű utasítást ad a bankoknak arra, hogy hiteltevékenységük során vegyék figyelembe az állami iparpolitikát. A Bizottság azt is megjegyezte, hogy az Államtanács 40. sz. határozata minden pénzügyi intézményt arra utasít, hogy csak az ösztönzött projekteknek nyújtsanak hiteltámogatást, és ígéretet tesz „az ösztönzött projektekkel kapcsolatos más kedvezményes politikák” végrehajtására is. Jóllehet ugyanezen határozat 17. cikke a hitelnyújtási elvek tiszteletben tartására is felkéri a bankokat, ennek gyakorlati megvalósulását a vizsgálat során a Bizottság nem tudta megállapítani. Ezzel szemben az exportáló gyártók pénzügyi helyzetüktől és hitelképességüktől függetlenül hitelt kaptak.

a kereskedelmi bankok hitelüzletágukat a nemzetgazdaság és a társadalmi fejlődés igényeinek megfelelően és az állami iparpolitika iránymutatása alapján végzik

| (184) | Ezen túlmenően, ami konkrétan az EXIM Bankot illeti, vitathatatlan, hogy ez egy olyan fejlesztési bank, amely saját bevallása szerint közvetlenül követi a kormányzati politikákat. A honlapján kifejtettek szerint (40) az EXIM állami finanszírozású és állami tulajdonban lévő fejlesztési bank, amely közvetlenül az Államtanács vezetése alatt áll, és amely többek között Kína külkereskedelmének támogatására és a „globális nyitási” stratégia végrehajtására törekszik. Az EXIM Bank Igazgatótanácsa (41), felügyelőtanácsa (42) és vezető tisztségviselői (43) a KKP magas rangú tagjaiból és/vagy valamely minisztériumot képviselő tagokból állnak. |
| --- | --- |

(184)

Ezen túlmenően, ami konkrétan az EXIM Bankot illeti, vitathatatlan, hogy ez egy olyan fejlesztési bank, amely saját bevallása szerint közvetlenül követi a kormányzati politikákat. A honlapján kifejtettek szerint (40) az EXIM állami finanszírozású és állami tulajdonban lévő fejlesztési bank, amely közvetlenül az Államtanács vezetése alatt áll, és amely többek között Kína külkereskedelmének támogatására és a „globális nyitási” stratégia végrehajtására törekszik. Az EXIM Bank Igazgatótanácsa (41), felügyelőtanácsa (42) és vezető tisztségviselői (43) a KKP magas rangú tagjaiból és/vagy valamely minisztériumot képviselő tagokból állnak.

40

41

42

43

| (185) | Ennek alapján a Bizottság fenntartja álláspontját, miszerint a kínai kormány minden olyan esetben, amikor a (173) preambulumbekezdésben leírtak szerint az együttműködő állami tulajdonú bank hitelt nyújtott a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatának, a normatív keretrendszerre támaszkodott annak érdekében, hogy a bank tevékenysége felett érdemi ellenőrzést gyakoroljon. Erre példa a (170) preambulumbekezdés, amely egyértelműen jelzi, hogy a kínai kormány beavatkozik a bank vezetősége által hozott valamennyi jelentős döntésbe. Ez azt mutatja, hogy a normatív keret nem hagyott mozgásteret a bank vezetőinek és felügyelőinek arra vonatkozóan, hogy a mintában szereplő exportáló gyártók tekintetében kövessék-e vagy sem ezt a keretet, és így a bank vezetése függőségi helyzetbe került. |
| --- | --- |

(185)

Ennek alapján a Bizottság fenntartja álláspontját, miszerint a kínai kormány minden olyan esetben, amikor a (173) preambulumbekezdésben leírtak szerint az együttműködő állami tulajdonú bank hitelt nyújtott a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatának, a normatív keretrendszerre támaszkodott annak érdekében, hogy a bank tevékenysége felett érdemi ellenőrzést gyakoroljon. Erre példa a (170) preambulumbekezdés, amely egyértelműen jelzi, hogy a kínai kormány beavatkozik a bank vezetősége által hozott valamennyi jelentős döntésbe. Ez azt mutatja, hogy a normatív keret nem hagyott mozgásteret a bank vezetőinek és felügyelőinek arra vonatkozóan, hogy a mintában szereplő exportáló gyártók tekintetében kövessék-e vagy sem ezt a keretet, és így a bank vezetése függőségi helyzetbe került.

| (186) | Végül a (177) preambulumbekezdésben leírtak szerint a vizsgálat során a Bizottság azt állapította meg, hogy a mintában szereplő három exportálógyártó-csoportnak a Kínai Központi Bank (People’s Bank of China, a továbbiakban: PBOC) referencia-kamatlábai alatti vagy ahhoz közeli kamatlábak mellett és az irányadó hitelkamatláb alatti vagy ahhoz közeli kamatlábak mellett folyósítottak hitelt, függetlenül az egyes vállalatok pénzügyi és hitelkockázati helyzetétől. Ezért, figyelembe véve a mintában szereplő exportáló gyártóknak a 3.4.2.3. szakaszban ismertetett kockázati profilját, valamint azt, hogy a Bizottság által végzett kockázatelemzés szerint az exportáló gyártóknak alacsonyabb hitelminősítést kellett volna kapniuk, és így a kockázatmentes kamatlábat jelentősen meghaladó kamatlábakat kellett volna fizetniük, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a szóban forgó hiteleket a piaci kamatlábak alatt nyújtották. Az adatok érzékeny jellege miatt e hitelekre vonatkozó részletes információkat csak az érintett exportáló gyártókkal lehet közölni. |
| --- | --- |

(186)

Végül a (177) preambulumbekezdésben leírtak szerint a vizsgálat során a Bizottság azt állapította meg, hogy a mintában szereplő három exportálógyártó-csoportnak a Kínai Központi Bank (People’s Bank of China, a továbbiakban: PBOC) referencia-kamatlábai alatti vagy ahhoz közeli kamatlábak mellett és az irányadó hitelkamatláb alatti vagy ahhoz közeli kamatlábak mellett folyósítottak hitelt, függetlenül az egyes vállalatok pénzügyi és hitelkockázati helyzetétől. Ezért, figyelembe véve a mintában szereplő exportáló gyártóknak a 3.4.2.3. szakaszban ismertetett kockázati profilját, valamint azt, hogy a Bizottság által végzett kockázatelemzés szerint az exportáló gyártóknak alacsonyabb hitelminősítést kellett volna kapniuk, és így a kockázatmentes kamatlábat jelentősen meghaladó kamatlábakat kellett volna fizetniük, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a szóban forgó hiteleket a piaci kamatlábak alatt nyújtották. Az adatok érzékeny jellege miatt e hitelekre vonatkozó részletes információkat csak az érintett exportáló gyártókkal lehet közölni.

| (187) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a kínai kormány érdemi ellenőrzést gyakorolt az együttműködő állami tulajdonú bank tevékenységei felett a szóban forgó banknak a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatát érintő hitelezési politikája és kockázatértékelése tekintetében. |
| --- | --- |

(187)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a kínai kormány érdemi ellenőrzést gyakorolt az együttműködő állami tulajdonú bank tevékenységei felett a szóban forgó banknak a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatát érintő hitelezési politikája és kockázatértékelése tekintetében.

3.4.1.4.   Az együttműködő állami tulajdonú pénzügyi intézményekre vonatkozó következtetés

Az együttműködő állami tulajdonú pénzügyi intézményekre vonatkozó következtetés

| (188) | A Bizottság megállapította, hogy az együttműködő állami tulajdonú bank a fent ismertetett jogi keretet a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazata esetében kormányzati feladatok ellátásával hajtja végre. Ebből következően az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjával együtt értelmezett 2. cikke b) pontjának értelmében, valamint a WTO idevágó ítélkezési gyakorlatával összhangban közjogi szervként jár el. |
| --- | --- |

(188)

A Bizottság megállapította, hogy az együttműködő állami tulajdonú bank a fent ismertetett jogi keretet a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazata esetében kormányzati feladatok ellátásával hajtja végre. Ebből következően az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjával együtt értelmezett 2. cikke b) pontjának értelmében, valamint a WTO idevágó ítélkezési gyakorlatával összhangban közjogi szervként jár el.

3.4.1.5.   Nem együttműködő állami tulajdonú pénzügyi intézmények

Nem együttműködő állami tulajdonú pénzügyi intézmények

| (189) | A fenti (146) preambulumbekezdésben leírtak szerint a mintában szereplő vállalatoknak hitelt nyújtó állami tulajdonú pénzügyi intézmények egyike sem válaszolt az egyedi kérdőívre. A kínai kormány szolgált némi információval több bank tulajdoni viszonyairól, azonban sem az irányítási struktúrájukról, sem a kockázatértékelésükről nem tájékoztatott, és a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatában nyújtott konkrét hitelekre sem szolgált példákkal. |
| --- | --- |

(189)

A fenti (146) preambulumbekezdésben leírtak szerint a mintában szereplő vállalatoknak hitelt nyújtó állami tulajdonú pénzügyi intézmények egyike sem válaszolt az egyedi kérdőívre. A kínai kormány szolgált némi információval több bank tulajdoni viszonyairól, azonban sem az irányítási struktúrájukról, sem a kockázatértékelésükről nem tájékoztatott, és a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatában nyújtott konkrét hitelekre sem szolgált példákkal.

| (190) | Ezért a 3.2.1. szakaszban foglalt következtetésekkel összhangban a Bizottság úgy határozott, hogy a rendelkezésre álló tényeket használja fel annak megállapításához, hogy a szóban forgó állami tulajdonú pénzügyi intézmények közjogi szerveknek minősülnek-e. |
| --- | --- |

(190)

Ezért a 3.2.1. szakaszban foglalt következtetésekkel összhangban a Bizottság úgy határozott, hogy a rendelkezésre álló tényeket használja fel annak megállapításához, hogy a szóban forgó állami tulajdonú pénzügyi intézmények közjogi szerveknek minősülnek-e.

| (191) | A korábbi vizsgálatokban (44) a Bizottság megállapította, hogy a következő olyan bankok, amelyek a szóban forgó vizsgálat során az exportáló gyártók mintában szereplő csoportjainak hiteleztek, részben vagy egészben az állam vagy állami tulajdonban lévő jogi személyek tulajdonában voltak: Agricultural Bank of China, Bank of Beijing, Bank of China, Bank of Communications, Bank of Jiangsu, Bank of Kunlun, Bank of Nanjing, Bank of Ningbo, Bank of Qingdao, Bank of Shanghai, Bank of Tianjin, Bank of Yantai, CCB, China Bohai Bank, China CITIC Bank, China Construction Bank, China Development Bank, China Everbright Bank, China Guangfa Bank, China Industrial Bank, China Industrial International Trust Limited, China Merchants Bank, China Merchants Bank Financial Leasing Co., Ltd., China Minsheng Bank, Chongqing Rural Commercial Bank, Daye Trust Co., Ltd., Dongying Bank, EverGrowing Bank, Fudian Bank, Guangdong Development Bank, Guosen Securities Co., Hang Fung Bank, Ltd., Hangzhou Bank, Hankou Bank, Hengfeng Bank Co., Ltd., Huaxia Bank, Hubei Bank, Industrial and Commercial Bank of China (ICBC), Minsheng Securities Co., Ltd., Postal Savings Bank, Qilu Bank, Shanghai Pudong Development Bank, Shanghai Rural Commercial Bank, Shenyang Rural Commercial Bank, Sinotruk Finance Co. Ltd. és Zheshang Bank. Ennek ellenkezőjére utaló információk hiányában a Bizottság a mostani vizsgálatban is fenntartja ezt a következtetését. |
| --- | --- |

(191)

A korábbi vizsgálatokban (44) a Bizottság megállapította, hogy a következő olyan bankok, amelyek a szóban forgó vizsgálat során az exportáló gyártók mintában szereplő csoportjainak hiteleztek, részben vagy egészben az állam vagy állami tulajdonban lévő jogi személyek tulajdonában voltak: Agricultural Bank of China, Bank of Beijing, Bank of China, Bank of Communications, Bank of Jiangsu, Bank of Kunlun, Bank of Nanjing, Bank of Ningbo, Bank of Qingdao, Bank of Shanghai, Bank of Tianjin, Bank of Yantai, CCB, China Bohai Bank, China CITIC Bank, China Construction Bank, China Development Bank, China Everbright Bank, China Guangfa Bank, China Industrial Bank, China Industrial International Trust Limited, China Merchants Bank, China Merchants Bank Financial Leasing Co., Ltd., China Minsheng Bank, Chongqing Rural Commercial Bank, Daye Trust Co., Ltd., Dongying Bank, EverGrowing Bank, Fudian Bank, Guangdong Development Bank, Guosen Securities Co., Hang Fung Bank, Ltd., Hangzhou Bank, Hankou Bank, Hengfeng Bank Co., Ltd., Huaxia Bank, Hubei Bank, Industrial and Commercial Bank of China (ICBC), Minsheng Securities Co., Ltd., Postal Savings Bank, Qilu Bank, Shanghai Pudong Development Bank, Shanghai Rural Commercial Bank, Shenyang Rural Commercial Bank, Sinotruk Finance Co. Ltd. és Zheshang Bank. Ennek ellenkezőjére utaló információk hiányában a Bizottság a mostani vizsgálatban is fenntartja ezt a következtetését.

44

| (192) | Nyilvánosan elérhető információk – például a honlapjuk, éves jelentéseik, a bankjegyzékekben rendelkezésre álló vagy online elérhető információk – alapján a Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő három exportáló gyártói csoportnak hitelt nyújtó alábbi pénzügyi intézmények közvetlenül az állam, vagy állami tulajdonú jogi személy rész- vagy kizárólagos tulajdonában állnak:






  Bank of Yantai | A bank részvényeinek 6,4 %-a állami tulajdonban van |
| --- | --- | --- |
| Huishang Bank | 32,45 %-os állami részesedés (Anhui Province Energy Group, Anhui Guoyuan Financial Group stb.) |
| Nanyang Commercial Bank | 2016. május 30-án a bank a kínai kormány kizárólagos tulajdonában álló China Cinda Group 100 %-ban tulajdonolt leányvállalata lett. |

(192)

Nyilvánosan elérhető információk – például a honlapjuk, éves jelentéseik, a bankjegyzékekben rendelkezésre álló vagy online elérhető információk – alapján a Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő három exportáló gyártói csoportnak hitelt nyújtó alábbi pénzügyi intézmények közvetlenül az állam, vagy állami tulajdonú jogi személy rész- vagy kizárólagos tulajdonában állnak:

Bank of Yantai

A bank részvényeinek 6,4 %-a állami tulajdonban van

Huishang Bank

32,45 %-os állami részesedés (Anhui Province Energy Group, Anhui Guoyuan Financial Group stb.)

Nanyang Commercial Bank

2016. május 30-án a bank a kínai kormány kizárólagos tulajdonában álló China Cinda Group 100 %-ban tulajdonolt leányvállalata lett.

| (193) | A Bizottság megállapította továbbá – a szóban forgó pénzügyi intézményektől származó, kifejezetten ennek ellenkezőjére utaló információk hiányában –, hogy ugyanazon okok miatt, amelyeket a 3.4.1.3. szakaszban ismertetett, egyértelmű jelek utalnak a kínai kormány tulajdonosi szerepvállalására és ellenőrzésére. Kiemelendő, hogy a rendelkezésre álló tények szerint az említett nem együttműködő, állami tulajdonú pénzügyi intézmények esetében a vezetőket és felügyelőbizottsági tagokat láthatóan – csakúgy, mint az együttműködő állami tulajdonú banknál – a kínai kormány nevezi ki, és e tisztségviselők a kínai kormánynak tartoznak beszámolási kötelezettséggel. |
| --- | --- |

(193)

A Bizottság megállapította továbbá – a szóban forgó pénzügyi intézményektől származó, kifejezetten ennek ellenkezőjére utaló információk hiányában –, hogy ugyanazon okok miatt, amelyeket a 3.4.1.3. szakaszban ismertetett, egyértelmű jelek utalnak a kínai kormány tulajdonosi szerepvállalására és ellenőrzésére. Kiemelendő, hogy a rendelkezésre álló tények szerint az említett nem együttműködő, állami tulajdonú pénzügyi intézmények esetében a vezetőket és felügyelőbizottsági tagokat láthatóan – csakúgy, mint az együttműködő állami tulajdonú banknál – a kínai kormány nevezi ki, és e tisztségviselők a kínai kormánynak tartoznak beszámolási kötelezettséggel.

| (194) | Az érdemi módon gyakorolt ellenőrzést illetően a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az együttműködő állami tulajdonú pénzügyi intézménnyel kapcsolatos ténymegállapítások a nem együttműködő állami tulajdonú pénzügyi intézményekre nézve is reprezentatívnak tekinthetők. A 3.4.1.3. szakaszban elemzett normatív keretrendszer azonos módon ezekre az intézményekre is érvényes. A rendelkezésre álló tények alapján, illetve az ezeket cáfoló információk hiányában a hitelképességi vizsgálatokra az együttműködő állami tulajdonú bankhoz hasonlóan e szereplők esetében sincsenek konkrét bizonyítékok. |
| --- | --- |

(194)

Az érdemi módon gyakorolt ellenőrzést illetően a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az együttműködő állami tulajdonú pénzügyi intézménnyel kapcsolatos ténymegállapítások a nem együttműködő állami tulajdonú pénzügyi intézményekre nézve is reprezentatívnak tekinthetők. A 3.4.1.3. szakaszban elemzett normatív keretrendszer azonos módon ezekre az intézményekre is érvényes. A rendelkezésre álló tények alapján, illetve az ezeket cáfoló információk hiányában a hitelképességi vizsgálatokra az együttműködő állami tulajdonú bankhoz hasonlóan e szereplők esetében sincsenek konkrét bizonyítékok.

| (195) | A végső tájékoztatást követően a kínai kormány azt állította, hogy a Bizottság érvei – melyek alapján arra a következtetésre jutott, hogy valamennyi állami tulajdonú pénzügyi intézmény állami szervnek is minősül – nem elégségesek. A kínai kormány azzal érvelt, hogy a Bizottság korábbi szubvencióellenes ügyekre és az állami tulajdonú pénzügyi intézményekre vonatkozó saját következtetéseire támaszkodott, és nem végzett eseti elemzést, amely különös jelentőséggel bírna az egyes esetek egyedi körülményei és az egyes pénzügyi intézmények tekintetében. A kínai kormány továbbá azzal érvelt, hogy a Bizottság nem szolgáltatott elegendő bizonyítékot az állami tulajdonú pénzügyi intézmények feletti érdemi ellenőrzés meglétének megállapításához, és csupán a tulajdonlást és ellenőrzést megvalósító formális kapcsolatokra támaszkodott. |
| --- | --- |

(195)

A végső tájékoztatást követően a kínai kormány azt állította, hogy a Bizottság érvei – melyek alapján arra a következtetésre jutott, hogy valamennyi állami tulajdonú pénzügyi intézmény állami szervnek is minősül – nem elégségesek. A kínai kormány azzal érvelt, hogy a Bizottság korábbi szubvencióellenes ügyekre és az állami tulajdonú pénzügyi intézményekre vonatkozó saját következtetéseire támaszkodott, és nem végzett eseti elemzést, amely különös jelentőséggel bírna az egyes esetek egyedi körülményei és az egyes pénzügyi intézmények tekintetében. A kínai kormány továbbá azzal érvelt, hogy a Bizottság nem szolgáltatott elegendő bizonyítékot az állami tulajdonú pénzügyi intézmények feletti érdemi ellenőrzés meglétének megállapításához, és csupán a tulajdonlást és ellenőrzést megvalósító formális kapcsolatokra támaszkodott.

| (196) | Ezzel kapcsolatban a Bizottság emlékeztetett arra, hogy az EXIM bankon kívüli más állami tulajdonú bankok együttműködésének hiányában a rendelkezésre álló tényeket kellett alapul vennie. Ahogyan kérdőíveiben már említette, és a kínai kormány által közölt új információk hiányában a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy ebben az ügyben a korábbi vizsgálatokból szerzett információk, az ellenőrzésre utaló jelek, valamint magának a vizsgálatnak az EXIM bankra és a bankok exportáló gyártókkal szemben tanúsított tényleges magatartására vonatkozó további megállapításai képezték a legjobb rendelkezésre álló tényeket. Mindenesetre a 3.4.1.3. szakaszban elemzett normatív keretrendszer azonos módon valamennyi bankra érvényes. A kínai kormány továbbá nem terjesztett elő olyan bizonyítékot vagy érvet, amely cáfolná a Bizottság azon megállapítását, hogy a mintában szereplő vállalatoknak hitelt nyújtó többi állami tulajdonú bank az alaprendelet 2. cikke b) pontja értelmében – az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjával összefüggésben értelmezve – közjogi szervnek minősül. A Bizottság így fenntartotta álláspontját. |
| --- | --- |

(196)

Ezzel kapcsolatban a Bizottság emlékeztetett arra, hogy az EXIM bankon kívüli más állami tulajdonú bankok együttműködésének hiányában a rendelkezésre álló tényeket kellett alapul vennie. Ahogyan kérdőíveiben már említette, és a kínai kormány által közölt új információk hiányában a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy ebben az ügyben a korábbi vizsgálatokból szerzett információk, az ellenőrzésre utaló jelek, valamint magának a vizsgálatnak az EXIM bankra és a bankok exportáló gyártókkal szemben tanúsított tényleges magatartására vonatkozó további megállapításai képezték a legjobb rendelkezésre álló tényeket. Mindenesetre a 3.4.1.3. szakaszban elemzett normatív keretrendszer azonos módon valamennyi bankra érvényes. A kínai kormány továbbá nem terjesztett elő olyan bizonyítékot vagy érvet, amely cáfolná a Bizottság azon megállapítását, hogy a mintában szereplő vállalatoknak hitelt nyújtó többi állami tulajdonú bank az alaprendelet 2. cikke b) pontja értelmében – az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjával összefüggésben értelmezve – közjogi szervnek minősül. A Bizottság így fenntartotta álláspontját.

3.4.1.6.   Az összes állami tulajdonú pénzügyi intézményre vonatkozó következtetés

Az összes állami tulajdonú pénzügyi intézményre vonatkozó következtetés

| (197) | A fenti megfontolások alapján a Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő három együttműködő exportáló gyártói csoportnak finanszírozást nyújtó állami tulajdonú kínai pénzügyi intézmények mindegyike az alaprendelet 2. cikke b) pontja értelmében – az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjával összefüggésben értelmezve – közjogi szervnek minősül. |
| --- | --- |

(197)

A fenti megfontolások alapján a Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő három együttműködő exportáló gyártói csoportnak finanszírozást nyújtó állami tulajdonú kínai pénzügyi intézmények mindegyike az alaprendelet 2. cikke b) pontja értelmében – az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjával összefüggésben értelmezve – közjogi szervnek minősül.

| (198) | Ráadásul még ha az állami tulajdonú pénzügyi intézményeket a Bizottság nem is tekintené közjogi szerveknek, a lenti 3.5.1.2. szakaszban meghatározott okok miatt akkor is megállapítható lenne, hogy a kínai kormány az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja szerinti olyan feladatok ellátásával bízza meg, vagy olyan feladatok ellátására utasítja azokat, amelyek szokásos esetben a kormányzat feladatai lennének. A magatartásuk ily módon mindenesetre a kínai kormánynak tulajdonítható. |
| --- | --- |

(198)

Ráadásul még ha az állami tulajdonú pénzügyi intézményeket a Bizottság nem is tekintené közjogi szerveknek, a lenti 3.5.1.2. szakaszban meghatározott okok miatt akkor is megállapítható lenne, hogy a kínai kormány az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja szerinti olyan feladatok ellátásával bízza meg, vagy olyan feladatok ellátására utasítja azokat, amelyek szokásos esetben a kormányzat feladatai lennének. A magatartásuk ily módon mindenesetre a kínai kormánynak tulajdonítható.

3.4.1.7.   Az állam megbízásából vagy utasítására eljáró magántulajdonú pénzügyi intézmények

Az állam megbízásából vagy utasítására eljáró magántulajdonú pénzügyi intézmények

| (199) | A korábbi szubvencióellenes vizsgálatokban (45) tett ténymegállapítások alapján, amelyeket nyilvánosan elérhető információk egészítenek ki, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az Overseas-Chinese Banking Corporation, Limited magántulajdonú pénzügyi intézmény. A Bizottság ezt követően elemezte, hogy ezt a magántulajdonú pénzügyi intézményt a kínai kormány az alaprendelet 3 cikke 1.a) pontjának iv. alpontja értelmében megbízta-e azzal vagy utasította-e arra, hogy támogatást nyújtson a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatában. |
| --- | --- |

(199)

A korábbi szubvencióellenes vizsgálatokban (45) tett ténymegállapítások alapján, amelyeket nyilvánosan elérhető információk egészítenek ki, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy az Overseas-Chinese Banking Corporation, Limited magántulajdonú pénzügyi intézmény. A Bizottság ezt követően elemezte, hogy ezt a magántulajdonú pénzügyi intézményt a kínai kormány az alaprendelet 3 cikke 1.a) pontjának iv. alpontja értelmében megbízta-e azzal vagy utasította-e arra, hogy támogatást nyújtson a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatában.

45

| (200) | A WTO Fellebbezési Testülete szerint „megbízás” akkor történik, ha a kormányzat magánjogi szervezetre feladatköröket ruház át, „utasítás” pedig akkor, ha a kormányzat magánjogi szervezet felett hatáskört gyakorol (46). A kormányzat mindkét esetben magánjogi szervezetet vesz igénybe arra a célra, hogy pénzügyi hozzájárulást nyújtson, és „az esetek többségében feltételezhető, hogy a magánjogi szervezet megbízása vagy utasítása valamilyen fenyegetéssel vagy késztetéssel jár” (47). Ugyanakkor a 3. cikk (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja nem teszi lehetővé, hogy a tagok egy termékre kiegyenlítő vámot vessenek ki, „ha a kormányzat mindössze általános szabályozói hatáskörét gyakorolja” (48), illetve ha a kormányzati beavatkozás „pusztán az adott ténybeli körülmények és az adott piac szereplőinek szabad választása folytán jár vagy nem jár bizonyos következményekkel” (49). A megbízás vagy az utasítás ezzel szemben inkább „a kormányzat részéről aktívabb szerepvállalást, semmint puszta ösztönzést” (50) jelent. |
| --- | --- |

(200)

A WTO Fellebbezési Testülete szerint „megbízás” akkor történik, ha a kormányzat magánjogi szervezetre feladatköröket ruház át, „utasítás” pedig akkor, ha a kormányzat magánjogi szervezet felett hatáskört gyakorol (46). A kormányzat mindkét esetben magánjogi szervezetet vesz igénybe arra a célra, hogy pénzügyi hozzájárulást nyújtson, és „az esetek többségében feltételezhető, hogy a magánjogi szervezet megbízása vagy utasítása valamilyen fenyegetéssel vagy késztetéssel jár” (47). Ugyanakkor a 3. cikk (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja nem teszi lehetővé, hogy a tagok egy termékre kiegyenlítő vámot vessenek ki, „ha a kormányzat mindössze általános szabályozói hatáskörét gyakorolja” (48), illetve ha a kormányzati beavatkozás „pusztán az adott ténybeli körülmények és az adott piac szereplőinek szabad választása folytán jár vagy nem jár bizonyos következményekkel” (49). A megbízás vagy az utasítás ezzel szemben inkább „a kormányzat részéről aktívabb szerepvállalást, semmint puszta ösztönzést” (50) jelent.

46

az esetek többségében feltételezhető, hogy a magánjogi szervezet megbízása vagy utasítása valamilyen fenyegetéssel vagy késztetéssel jár

47

ha a kormányzat mindössze általános szabályozói hatáskörét gyakorolja

48

pusztán az adott ténybeli körülmények és az adott piac szereplőinek szabad választása folytán jár vagy nem jár bizonyos következményekkel

49

a kormányzat részéről aktívabb szerepvállalást, semmint puszta ösztönzést

50

| (201) | A Bizottság megállapította, hogy a (161)–(168) preambulumbekezdésben említett, az ágazatra irányadó normatív keretrendszer valamennyi kínai pénzügyi intézményre, így a magántulajdonúakra is vonatkozik. Szemléltetésképpen: a banktörvény és a CBIRC különféle rendeletei kiterjednek a CBIRC irányítása alatt álló összes kínai finanszírozású és külföldi tőkével működő bankra. |
| --- | --- |

(201)

A Bizottság megállapította, hogy a (161)–(168) preambulumbekezdésben említett, az ágazatra irányadó normatív keretrendszer valamennyi kínai pénzügyi intézményre, így a magántulajdonúakra is vonatkozik. Szemléltetésképpen: a banktörvény és a CBIRC különféle rendeletei kiterjednek a CBIRC irányítása alatt álló összes kínai finanszírozású és külföldi tőkével működő bankra.

| (202) | Ezenkívül a magántulajdonú pénzügyi intézményekkel kötött hitelszerződések többsége hasonló szerződési feltételeket tartalmazott, mint az állami tulajdonú bankokkal kötött szerződések, a magántulajdonú pénzügyi intézmények által felszámított kamatlábak pedig hasonlóak voltak és részben átfedést mutattak az állami tulajdonú pénzügyi intézmények által felszámított kamatlábakkal. |
| --- | --- |

(202)

Ezenkívül a magántulajdonú pénzügyi intézményekkel kötött hitelszerződések többsége hasonló szerződési feltételeket tartalmazott, mint az állami tulajdonú bankokkal kötött szerződések, a magántulajdonú pénzügyi intézmények által felszámított kamatlábak pedig hasonlóak voltak és részben átfedést mutattak az állami tulajdonú pénzügyi intézmények által felszámított kamatlábakkal.

| (203) | A magántulajdonú pénzügyi intézményektől kapott eltérő tájékoztatás hiányában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatát illetően az állam a CBIRC felügyelete alatt, Kínában működő valamennyi pénzügyi intézményt (ideértve a magántulajdonú pénzügyi intézményeket is) az alaprendelet 3. cikke 1.a) pontja iv. alpontjának első franciabekezdése értelmében megbízta azzal vagy utasította arra, hogy a kormányzati politikáknak megfelelően kedvezményes kamatlábak mellett nyújtson hitelt a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatában. |
| --- | --- |

(203)

A magántulajdonú pénzügyi intézményektől kapott eltérő tájékoztatás hiányában a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatát illetően az állam a CBIRC felügyelete alatt, Kínában működő valamennyi pénzügyi intézményt (ideértve a magántulajdonú pénzügyi intézményeket is) az alaprendelet 3. cikke 1.a) pontja iv. alpontjának első franciabekezdése értelmében megbízta azzal vagy utasította arra, hogy a kormányzati politikáknak megfelelően kedvezményes kamatlábak mellett nyújtson hitelt a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatában.

| (204) | A végső tájékoztatást követően a kínai kormány azt állította, hogy a Bizottság nem bizonyította a kínai kormány megbízását vagy utasítását, különösen a kormány és az összes pénzügyi intézmény konkrét magatartása közötti kapcsolatot. A kínai kormány azzal érvel, hogy az általános szabályozási hatásköreinek egyszerű iránymutatással vagy ösztönzéssel történő gyakorlása nem elegendő a megbízás és az utasítás bizonyításához. Ezenkívül a kínai kormány azt állította, hogy a Bizottság nem tett eleget azon kötelezettségének, hogy ilyen elemzést végezzen minden egyes egység esetében. |
| --- | --- |

(204)

A végső tájékoztatást követően a kínai kormány azt állította, hogy a Bizottság nem bizonyította a kínai kormány megbízását vagy utasítását, különösen a kormány és az összes pénzügyi intézmény konkrét magatartása közötti kapcsolatot. A kínai kormány azzal érvel, hogy az általános szabályozási hatásköreinek egyszerű iránymutatással vagy ösztönzéssel történő gyakorlása nem elegendő a megbízás és az utasítás bizonyításához. Ezenkívül a kínai kormány azt állította, hogy a Bizottság nem tett eleget azon kötelezettségének, hogy ilyen elemzést végezzen minden egyes egység esetében.

| (205) | A Bizottság nem értett egyet ezzel a véleménnyel. Mivel – amint azt a (182) és (183) preambulumbekezdés is megerősíti – a (161)–(173) preambulumbekezdésben ismertetett normatív keretrendszer, amely valamennyi kínai bankra vonatkozik, függetlenül attól, hogy állami tulajdonban vagy magántulajdonban van-e, jogilag kötelező erejű, nem minősül a kormány általi puszta ösztönzésnek vagy iránymutatásnak. A Bizottság a (169) preambulumbekezdésben már megállapította, hogy a 40. sz. határozat minden pénzügyi intézményt arra utasít, hogy csak az ösztönzött projekteknek nyújtsanak hiteltámogatást, még akkor is, ha ugyanezen határozat 17. cikke arra is kéri a bankokat, hogy tartsák tiszteletben a hitelezési elveket. A Bizottság továbbá a (185) preambulumbekezdésben megállapította, hogy a kínai kormány erre a normatív keretre támaszkodott annak érdekében, hogy érdemi ellenőrzést gyakoroljon a pénzügyi intézmények felett, anélkül, hogy mozgásteret hagyna számukra annak végrehajtását illetően. Ezért egyértelmű kapcsolat áll fenn a kínai kormány és a magánbankok konkrét magatartása között, ami bizonyítja a kínai kormány megbízását és utasítását. |
| --- | --- |

(205)

A Bizottság nem értett egyet ezzel a véleménnyel. Mivel – amint azt a (182) és (183) preambulumbekezdés is megerősíti – a (161)–(173) preambulumbekezdésben ismertetett normatív keretrendszer, amely valamennyi kínai bankra vonatkozik, függetlenül attól, hogy állami tulajdonban vagy magántulajdonban van-e, jogilag kötelező erejű, nem minősül a kormány általi puszta ösztönzésnek vagy iránymutatásnak. A Bizottság a (169) preambulumbekezdésben már megállapította, hogy a 40. sz. határozat minden pénzügyi intézményt arra utasít, hogy csak az ösztönzött projekteknek nyújtsanak hiteltámogatást, még akkor is, ha ugyanezen határozat 17. cikke arra is kéri a bankokat, hogy tartsák tiszteletben a hitelezési elveket. A Bizottság továbbá a (185) preambulumbekezdésben megállapította, hogy a kínai kormány erre a normatív keretre támaszkodott annak érdekében, hogy érdemi ellenőrzést gyakoroljon a pénzügyi intézmények felett, anélkül, hogy mozgásteret hagyna számukra annak végrehajtását illetően. Ezért egyértelmű kapcsolat áll fenn a kínai kormány és a magánbankok konkrét magatartása között, ami bizonyítja a kínai kormány megbízását és utasítását.

| (206) | Emellett a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a többi magánbank együttműködésének hiányában a rendelkezésre álló tényeket kellett alapul vennie. Mivel csak egy állami tulajdonú bank működött együtt, a Bizottság az e – bizonyítottan közjogi szervnek minősülő – bankról rendelkezésre álló információkat használta fel, és összehasonlította azokat a nem együttműködő magánbankok által kínált hitelezési feltételekkel. Ezenkívül a mintában szereplő vállalatoknál végzett távoli ellenőrzések során nem tártak fel semmilyen jelentős különbséget a magántulajdonban lévő pénzügyi intézmények, valamint az állami tulajdonban lévő pénzintézetek által biztosított hitelkondíciók vagy hitelkamatlábak között. A kamatok egybeesése azt mutatja, hogy a magánbankok is a piaci feltételek alatt kínáltak hiteleket, a fent említett normatív kerettel összhangban. Ennélfogva megalapozatlan a kínai kormány azon állítása, hogy a Bizottság nem tett eleget azon kötelezettségének, hogy ilyen elemzést végezzen minden egyes egység esetében. |
| --- | --- |

(206)

Emellett a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a többi magánbank együttműködésének hiányában a rendelkezésre álló tényeket kellett alapul vennie. Mivel csak egy állami tulajdonú bank működött együtt, a Bizottság az e – bizonyítottan közjogi szervnek minősülő – bankról rendelkezésre álló információkat használta fel, és összehasonlította azokat a nem együttműködő magánbankok által kínált hitelezési feltételekkel. Ezenkívül a mintában szereplő vállalatoknál végzett távoli ellenőrzések során nem tártak fel semmilyen jelentős különbséget a magántulajdonban lévő pénzügyi intézmények, valamint az állami tulajdonban lévő pénzintézetek által biztosított hitelkondíciók vagy hitelkamatlábak között. A kamatok egybeesése azt mutatja, hogy a magánbankok is a piaci feltételek alatt kínáltak hiteleket, a fent említett normatív kerettel összhangban. Ennélfogva megalapozatlan a kínai kormány azon állítása, hogy a Bizottság nem tett eleget azon kötelezettségének, hogy ilyen elemzést végezzen minden egyes egység esetében.

| (207) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Nanshan csoport azzal is érvelt, hogy mivel a pénzügyi intézmények attól függően változtatták meg kamatlábaikat, feltételeiket és terméktípusaikat, hogy melyik vállalatra terjesztették ki a finanszírozást, ez azt jelzi, hogy az állam nem bízta meg és utasítja őket arra, hogy egyedi vagy kedvezményes hitelfeltételeket kínáljanak, hanem a piaci feltételek és az ügyfél pénzügyi helyzete alapján nyújtanak finanszírozást. |
| --- | --- |

(207)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Nanshan csoport azzal is érvelt, hogy mivel a pénzügyi intézmények attól függően változtatták meg kamatlábaikat, feltételeiket és terméktípusaikat, hogy melyik vállalatra terjesztették ki a finanszírozást, ez azt jelzi, hogy az állam nem bízta meg és utasítja őket arra, hogy egyedi vagy kedvezményes hitelfeltételeket kínáljanak, hanem a piaci feltételek és az ügyfél pénzügyi helyzete alapján nyújtanak finanszírozást.

| (208) | Az a tény, hogy a mintában szereplő vállalatok a vizsgálati időszak alatt különböző típusú hitelekben részesültek a kamatlábak és egyéb feltételek tekintetében fennálló eltérések miatt, nem feltétlenül jelenti azt, hogy ezeket a hiteleket piaci feltételek mellett kapták. A (177) preambulumbekezdésben leírtak szerint vizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő három exportáló gyártói csoportnak a Kínai Központi Bank hitelezési referencia-kamatlábai és a Nemzeti Bankközi Finanszírozási Központ 2019. augusztus 20-án bevezetett irányadó hitelkamatlába (51) alatti vagy ahhoz közeli kamatlábak mellett folyósítottak hitelt, függetlenül az egyes vállalatok pénzügyi és hitelkockázati helyzetétől. Ezért a hiteleket a piaci kamatlábak alatt nyújtották, az állítást pedig a Bizottság elutasítja. |
| --- | --- |

(208)

Az a tény, hogy a mintában szereplő vállalatok a vizsgálati időszak alatt különböző típusú hitelekben részesültek a kamatlábak és egyéb feltételek tekintetében fennálló eltérések miatt, nem feltétlenül jelenti azt, hogy ezeket a hiteleket piaci feltételek mellett kapták. A (177) preambulumbekezdésben leírtak szerint vizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő három exportáló gyártói csoportnak a Kínai Központi Bank hitelezési referencia-kamatlábai és a Nemzeti Bankközi Finanszírozási Központ 2019. augusztus 20-án bevezetett irányadó hitelkamatlába (51) alatti vagy ahhoz közeli kamatlábak mellett folyósítottak hitelt, függetlenül az egyes vállalatok pénzügyi és hitelkockázati helyzetétől. Ezért a hiteleket a piaci kamatlábak alatt nyújtották, az állítást pedig a Bizottság elutasítja.

51

| (209) | A Bizottság megerősítette azt a következtetését, hogy a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatát illetően az állam a Kínában működő valamennyi pénzügyi intézményt, ideértve a magántulajdonú pénzügyi intézményeket is, az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontja iv. alpontjának első francia bekezdése értelmében megbízta azzal vagy utasította arra, hogy a kormányzati politikáknak megfelelően a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatának kedvezményes kamatlábak mellett nyújtson hitelt. |
| --- | --- |

(209)

A Bizottság megerősítette azt a következtetését, hogy a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatát illetően az állam a Kínában működő valamennyi pénzügyi intézményt, ideértve a magántulajdonú pénzügyi intézményeket is, az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontja iv. alpontjának első francia bekezdése értelmében megbízta azzal vagy utasította arra, hogy a kormányzati politikáknak megfelelően a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatának kedvezményes kamatlábak mellett nyújtson hitelt.

3.4.1.8.   Hitelminősítések

Hitelminősítések

| (210) | A Bizottság korábbi szubvencióellenes vizsgálatokban már megállapította, hogy egy, a Nemzetközi Valutaalap által közzétett tanulmány (52) alapján, amely szerint eltérések mutatkoznak a nemzetközi és a kínai hitelminősítések között, a kínai vállalatok tekintetében megítélt belföldi hitelminősítések nem voltak megbízhatóak. Ehhez társultak a vizsgálat mintában szereplő vállalatokkal kapcsolatos ténymegállapításai. Az IMF szerint a helyi hitelminősítő intézetek a kínai kötvények több mint 90 %-át az AA vagy az AAA kategóriába sorolják. Ez nem hasonlítható össze más piacokkal, például az Unió vagy az Egyesült Államok piacával. Például az Egyesült Államok piacán ezeket a legkedvezőbb minősítéseket csak a cégek kevesebb mint 2 %-a tudhatja magáénak. A kínai hitelminősítő intézetek így erőteljesen a minősítési skála magasabb szintjének irányába hajlanak. Rendkívül széles minősítési skálákkal rendelkeznek, és hajlamosak a szignifikánsan eltérő nemteljesítési kockázatú kötvényeket egyetlen tág minősítési kategóriába összevonni (53). A Bloomberg 2021. évi kínai kötvénypiaci szemléje (54) szerint a kötvénypiacot öt kínai helyi hitelminősítő intézet uralja: a China Chengxin, a Dagong, a Lianhe, a Shanghai Brilliance és a Golden hitelminősítő, és a helyi hitelminősítő intézetek a kötvények mintegy 90 % -át AAA fokozatra minősítik. Azonban számos kötvénykibocsátó alacsonyabb – A és BBB – besorolást kapott a Standard & Poor’s (S&P) globális kötvénykibocsátói minősítésében (55). |
| --- | --- |

(210)

A Bizottság korábbi szubvencióellenes vizsgálatokban már megállapította, hogy egy, a Nemzetközi Valutaalap által közzétett tanulmány (52) alapján, amely szerint eltérések mutatkoznak a nemzetközi és a kínai hitelminősítések között, a kínai vállalatok tekintetében megítélt belföldi hitelminősítések nem voltak megbízhatóak. Ehhez társultak a vizsgálat mintában szereplő vállalatokkal kapcsolatos ténymegállapításai. Az IMF szerint a helyi hitelminősítő intézetek a kínai kötvények több mint 90 %-át az AA vagy az AAA kategóriába sorolják. Ez nem hasonlítható össze más piacokkal, például az Unió vagy az Egyesült Államok piacával. Például az Egyesült Államok piacán ezeket a legkedvezőbb minősítéseket csak a cégek kevesebb mint 2 %-a tudhatja magáénak. A kínai hitelminősítő intézetek így erőteljesen a minősítési skála magasabb szintjének irányába hajlanak. Rendkívül széles minősítési skálákkal rendelkeznek, és hajlamosak a szignifikánsan eltérő nemteljesítési kockázatú kötvényeket egyetlen tág minősítési kategóriába összevonni (53). A Bloomberg 2021. évi kínai kötvénypiaci szemléje (54) szerint a kötvénypiacot öt kínai helyi hitelminősítő intézet uralja: a China Chengxin, a Dagong, a Lianhe, a Shanghai Brilliance és a Golden hitelminősítő, és a helyi hitelminősítő intézetek a kötvények mintegy 90 % -át AAA fokozatra minősítik. Azonban számos kötvénykibocsátó alacsonyabb – A és BBB – besorolást kapott a Standard & Poor’s (S&P) globális kötvénykibocsátói minősítésében (55).

52

53

54

55

| (211) | Ezenkívül a külföldi hitelminősítő intézetek, például a Standard and Poor’s és a Moody’s, amikor a külföldön kibocsátott kínai kötvényeket minősítik, jellemzően úgy járnak el, hogy a kibocsátó kiindulási hitelminősítését felfelé korrigálják azon becslésük alapján, hogy a kínai kormány mekkora stratégiai jelentőséget tulajdonít az adott vállalatnak, és milyen erősek az esetleges implicit garanciák (56). |
| --- | --- |

(211)

Ezenkívül a külföldi hitelminősítő intézetek, például a Standard and Poor’s és a Moody’s, amikor a külföldön kibocsátott kínai kötvényeket minősítik, jellemzően úgy járnak el, hogy a kibocsátó kiindulási hitelminősítését felfelé korrigálják azon becslésük alapján, hogy a kínai kormány mekkora stratégiai jelentőséget tulajdonít az adott vállalatnak, és milyen erősek az esetleges implicit garanciák (56).

56

| (212) | A Bizottság további információkat is talált ezen elemzés kiegészítésére. Először is a Bizottság megállapította, hogy az állam képes bizonyos befolyást gyakorolni a hitelminősítési piacra. A kínai kormány által nyújtott tájékoztatás alapján a vizsgálati időszak alatt 12 belföldi hitelminősítő intézet működött a kínai kötvénypiacon, és többségük állami tulajdonban volt. Az összes minősített kötvény 60 %-át állami tulajdonú hitelminősítő intézet minősítette Kínában (57). |
| --- | --- |

(212)

A Bizottság további információkat is talált ezen elemzés kiegészítésére. Először is a Bizottság megállapította, hogy az állam képes bizonyos befolyást gyakorolni a hitelminősítési piacra. A kínai kormány által nyújtott tájékoztatás alapján a vizsgálati időszak alatt 12 belföldi hitelminősítő intézet működött a kínai kötvénypiacon, és többségük állami tulajdonban volt. Az összes minősített kötvény 60 %-át állami tulajdonú hitelminősítő intézet minősítette Kínában (57).

57

| (213) | Másrészt nincs szabad belépés a kínai hitelminősítési piacra. Lényegében zárt piacról van szó, mivel a hitelminősítő intézeteket a Kínai Értékpapír-szabályozó Bizottságnak (a továbbiakban: CSRC) vagy a Kínai Központi Banknak jóvá kell hagynia, mielőtt megkezdhetnék a működésüket (58). 2017 közepe táján a Kínai Központi Bank bejelentette, hogy bizonyos feltételek mellett engedélyezhetik külföldi hitelminősítő intézetek számára, hogy a belföldi kötvénypiac egy részén hitelminősítéseket adjanak ki. A Bizottság emellett megállapította, hogy a vizsgálati időszak alatt két külföldi tulajdonú és két, kínai-külföldi közös vállalkozás formájában működő hitelminősítő intézet volt a kínai piacon. Ezek a hitelminősítő intézetek azonban a kínai minősítési skálákat követték, így minősítéseik nem hasonlíthatók össze a nemzetközi minősítésekkel, amint azt fentebb kifejtettük. |
| --- | --- |

(213)

Másrészt nincs szabad belépés a kínai hitelminősítési piacra. Lényegében zárt piacról van szó, mivel a hitelminősítő intézeteket a Kínai Értékpapír-szabályozó Bizottságnak (a továbbiakban: CSRC) vagy a Kínai Központi Banknak jóvá kell hagynia, mielőtt megkezdhetnék a működésüket (58). 2017 közepe táján a Kínai Központi Bank bejelentette, hogy bizonyos feltételek mellett engedélyezhetik külföldi hitelminősítő intézetek számára, hogy a belföldi kötvénypiac egy részén hitelminősítéseket adjanak ki. A Bizottság emellett megállapította, hogy a vizsgálati időszak alatt két külföldi tulajdonú és két, kínai-külföldi közös vállalkozás formájában működő hitelminősítő intézet volt a kínai piacon. Ezek a hitelminősítő intézetek azonban a kínai minősítési skálákat követték, így minősítéseik nem hasonlíthatók össze a nemzetközi minősítésekkel, amint azt fentebb kifejtettük.

58

| (214) | Végezetül, egy, a Kínai Központi Bank által 2017-ben elvégzett vizsgálat is megerősíti a Bizottság ténymegállapításait, amely a következtetéseiben megállapítja, hogy „amennyiben a külföldi kötvények befektetési szintje a nemzetközi BBB- és annál magasabb hitelminősítést kap, úgy a kötvénybefektetés belföldi fokozata AA vagy magasabb szintben határozható meg, tekintettel az átlagos belföldi hitelminősítések és a 6 vagy több fokozatú nemzetközi minősítések közötti különbségre” (59). |
| --- | --- |

(214)

Végezetül, egy, a Kínai Központi Bank által 2017-ben elvégzett vizsgálat is megerősíti a Bizottság ténymegállapításait, amely a következtetéseiben megállapítja, hogy „amennyiben a külföldi kötvények befektetési szintje a nemzetközi BBB- és annál magasabb hitelminősítést kap, úgy a kötvénybefektetés belföldi fokozata AA vagy magasabb szintben határozható meg, tekintettel az átlagos belföldi hitelminősítések és a 6 vagy több fokozatú nemzetközi minősítések közötti különbségre” (59).

amennyiben a külföldi kötvények befektetési szintje a nemzetközi BBB- és annál magasabb hitelminősítést kap, úgy a kötvénybefektetés belföldi fokozata AA vagy magasabb szintben határozható meg, tekintettel az átlagos belföldi hitelminősítések és a 6 vagy több fokozatú nemzetközi minősítések közötti különbségre

59

| (215) | A (210)–(214) preambulumbekezdésben leírt helyzetre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kínai hitelminősítések nem szolgáltatnak megbízható becslést a mögöttes eszköz hitelkockázatáról. Ebből kiindulva a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy hiába kaptak a mintában szereplő egyes vállalatok jó hitelminősítést egy kínai hitelminősítő intézettől, ez a minősítés nem megbízható. A minősítéseket a kulcsfontosságú stratégiai ágazatok, köztük a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazata ösztönzésére irányuló szakpolitikai célkitűzések is torzították. |
| --- | --- |

(215)

A (210)–(214) preambulumbekezdésben leírt helyzetre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kínai hitelminősítések nem szolgáltatnak megbízható becslést a mögöttes eszköz hitelkockázatáról. Ebből kiindulva a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy hiába kaptak a mintában szereplő egyes vállalatok jó hitelminősítést egy kínai hitelminősítő intézettől, ez a minősítés nem megbízható. A minősítéseket a kulcsfontosságú stratégiai ágazatok, köztük a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazata ösztönzésére irányuló szakpolitikai célkitűzések is torzították.

| (216) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány vitatta, hogy a hitelek és a finanszírozás feltételei mindig kapcsolódnak a hitelminősítésekhez, és azt állította, hogy a megbízhatóbb, azaz kevésbé kedvező hitelminősítések nem jelentenék azt, hogy a hitelt magasabb kamatlábak mellett bocsátanák ki. A kínai kormány nem értett egyet a Kínai Központi Bank (214) preambulumbekezdésben említett 2017/5. sz. munkadokumentumára való bizottsági hivatkozással sem, amely megerősítette az átlagos belföldi hitelminősítés és a nemzetközi minősítés közötti különbséget. A kínai kormány azzal érvelt, hogy nem a Kínai Központi Bank által kiadott munkadokumentumról van szó, hanem egy tudományos dokumentumról, amelynek a Kínai Központi Bank egyik alkalmazottja a társszerzője, így az nem tükrözi a Kínai Központi Bank álláspontját. |
| --- | --- |

(216)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány vitatta, hogy a hitelek és a finanszírozás feltételei mindig kapcsolódnak a hitelminősítésekhez, és azt állította, hogy a megbízhatóbb, azaz kevésbé kedvező hitelminősítések nem jelentenék azt, hogy a hitelt magasabb kamatlábak mellett bocsátanák ki. A kínai kormány nem értett egyet a Kínai Központi Bank (214) preambulumbekezdésben említett 2017/5. sz. munkadokumentumára való bizottsági hivatkozással sem, amely megerősítette az átlagos belföldi hitelminősítés és a nemzetközi minősítés közötti különbséget. A kínai kormány azzal érvelt, hogy nem a Kínai Központi Bank által kiadott munkadokumentumról van szó, hanem egy tudományos dokumentumról, amelynek a Kínai Központi Bank egyik alkalmazottja a társszerzője, így az nem tükrözi a Kínai Központi Bank álláspontját.

| (217) | Ezenkívül a kínai kormány szerint a dokumentum megpróbálja megmagyarázni, hogy a kínai vállalatok hitelminősítése tekintetében különbség van a belföldi rendszer és a nemzetközi rendszer között, mivel az előbbi a vállalatnak a kínai belföldi vállalatok közötti kockázati besorolásán alapul, míg az utóbbi ugyanazon vállalatnak a világ valamennyi vállalata közötti kockázati besorolásán. Végezetül a kínai kormány azzal érvelt, hogy számos kínai vállalat magasabb hitelminősítést kapott a nemzetközi ügynökségektől. |
| --- | --- |

(217)

Ezenkívül a kínai kormány szerint a dokumentum megpróbálja megmagyarázni, hogy a kínai vállalatok hitelminősítése tekintetében különbség van a belföldi rendszer és a nemzetközi rendszer között, mivel az előbbi a vállalatnak a kínai belföldi vállalatok közötti kockázati besorolásán alapul, míg az utóbbi ugyanazon vállalatnak a világ valamennyi vállalata közötti kockázati besorolásán. Végezetül a kínai kormány azzal érvelt, hogy számos kínai vállalat magasabb hitelminősítést kapott a nemzetközi ügynökségektől.

| (218) | A Bizottság először is megjegyezte, hogy a pénzügyi szakirodalom nem támasztja alá azt az állítást, hogy a hitelminősítések közötti különbség nem befolyásolja a hitelek árazását. A hitelminősítések alapvető indoka valójában az, hogy segítsék a pénzügyi szereplőket abban, hogy hitelezési döntéseikben helyesen árazzák be a hitelkockázatot. A hitelminősítés és a hitelek ára (kamatlába) közötti korreláció hiánya valóban arra utalna, hogy a piac torzul, és hogy a pénzügyi intézményeket megbízzák vagy arra utasítják, hogy hiteleket nyújtsanak a vállalatoknak azok pénzügyi helyzetétől és hitelképességétől függetlenül. |
| --- | --- |

(218)

A Bizottság először is megjegyezte, hogy a pénzügyi szakirodalom nem támasztja alá azt az állítást, hogy a hitelminősítések közötti különbség nem befolyásolja a hitelek árazását. A hitelminősítések alapvető indoka valójában az, hogy segítsék a pénzügyi szereplőket abban, hogy hitelezési döntéseikben helyesen árazzák be a hitelkockázatot. A hitelminősítés és a hitelek ára (kamatlába) közötti korreláció hiánya valóban arra utalna, hogy a piac torzul, és hogy a pénzügyi intézményeket megbízzák vagy arra utasítják, hogy hiteleket nyújtsanak a vállalatoknak azok pénzügyi helyzetétől és hitelképességétől függetlenül.

| (219) | Másodszor, az a tény, hogy egyes vállalatok nemzetközi ügynökségektől magasabb hitelminősítést kaptak, önmagában nem kérdőjelezi meg a Bizottság átfogó értékelését. Valóban, a (211) preambulumbekezdésben leírtak szerint, a külföldi hitelminősítő intézetek, amikor a külföldön kibocsátott kínai kötvényeket minősítik, jellemzően úgy járnak el, hogy a kibocsátó kiindulási hitelminősítését felfelé korrigálják azon becslésük alapján, hogy a kínai kormány mekkora stratégiai jelentőséget tulajdonít az adott vállalatnak, és milyen erősek az esetleges implicit garanciák. |
| --- | --- |

(219)

Másodszor, az a tény, hogy egyes vállalatok nemzetközi ügynökségektől magasabb hitelminősítést kaptak, önmagában nem kérdőjelezi meg a Bizottság átfogó értékelését. Valóban, a (211) preambulumbekezdésben leírtak szerint, a külföldi hitelminősítő intézetek, amikor a külföldön kibocsátott kínai kötvényeket minősítik, jellemzően úgy járnak el, hogy a kibocsátó kiindulási hitelminősítését felfelé korrigálják azon becslésük alapján, hogy a kínai kormány mekkora stratégiai jelentőséget tulajdonít az adott vállalatnak, és milyen erősek az esetleges implicit garanciák.

| (220) | A Kínai Központi Bank 2017/5. sz. munkadokumentumával kapcsolatban a Bizottság megjegyezte, hogy az a Kínai Központi Bank honlapjának kutatási részében található, amely a következőket tartalmazza:
  „A munkadokumentumok a Kínai Központi Bank személyzete által írt tudományos dokumentumokat tartalmaznak. A dokumentumokban kifejtett nézetek a szerzők véleményét tükrözik, és nem képviselik szervezetük nézeteit. A jelentéseknek és hivatkozásaiknak ezért a forrást „PBC-munkadokumentumokként” kell meghatározniuk (60).” Ennélfogva, még ha a munkadokumentum nem is képviseli a Kínai Központi Bank hivatalos véleményét, helyes a Kínai Központi Bank munkadokumentumaként hivatkozni rá. Ezenkívül, mivel ezeket a dokumentumokat közzéteszik a szervezet hivatalos honlapján, észszerűen feltételezhető, hogy a Kínai Központi Bank legalább úgy véli, hogy ezek a dokumentumok megfelelnek az érvényes tudományos kutatás kritériumainak. |
| --- | --- |

(220)

A Kínai Központi Bank 2017/5. sz. munkadokumentumával kapcsolatban a Bizottság megjegyezte, hogy az a Kínai Központi Bank honlapjának kutatási részében található, amely a következőket tartalmazza:
  „A munkadokumentumok a Kínai Központi Bank személyzete által írt tudományos dokumentumokat tartalmaznak. A dokumentumokban kifejtett nézetek a szerzők véleményét tükrözik, és nem képviselik szervezetük nézeteit. A jelentéseknek és hivatkozásaiknak ezért a forrást „PBC-munkadokumentumokként” kell meghatározniuk (60).” Ennélfogva, még ha a munkadokumentum nem is képviseli a Kínai Központi Bank hivatalos véleményét, helyes a Kínai Központi Bank munkadokumentumaként hivatkozni rá. Ezenkívül, mivel ezeket a dokumentumokat közzéteszik a szervezet hivatalos honlapján, észszerűen feltételezhető, hogy a Kínai Központi Bank legalább úgy véli, hogy ezek a dokumentumok megfelelnek az érvényes tudományos kutatás kritériumainak.

„A munkadokumentumok a Kínai Központi Bank személyzete által írt tudományos dokumentumokat tartalmaznak. A dokumentumokban kifejtett nézetek a szerzők véleményét tükrözik, és nem képviselik szervezetük nézeteit. A jelentéseknek és hivatkozásaiknak ezért a forrást „PBC-munkadokumentumokként” kell meghatározniuk

60

| (221) | A Bizottság nem ért egyet azzal a feltételezéssel sem, hogy eltérés volna a besorolások között, mivel a belföldi hitelminősítés a kínai belföldi vállalatok kockázati rangsorolásán alapul, míg a külföldi minősítés a világ valamennyi vállalata közötti kockázati besoroláson alapul. E feltételezés alapján, valamint tekintettel arra, hogy Kínában a kötvények mintegy 90 %-a AAA minősítésű, ez ahhoz a következtetéshez vezetne, hogy a kínai vállalatok szinte mindegyike azonos kockázati besorolású, mivel mindegyikük rendkívül jól teljesít egymáshoz képest, ami a gazdasági valóság szempontjából nagyon valószínűtlennek tűnik. |
| --- | --- |

(221)

A Bizottság nem ért egyet azzal a feltételezéssel sem, hogy eltérés volna a besorolások között, mivel a belföldi hitelminősítés a kínai belföldi vállalatok kockázati rangsorolásán alapul, míg a külföldi minősítés a világ valamennyi vállalata közötti kockázati besoroláson alapul. E feltételezés alapján, valamint tekintettel arra, hogy Kínában a kötvények mintegy 90 %-a AAA minősítésű, ez ahhoz a következtetéshez vezetne, hogy a kínai vállalatok szinte mindegyike azonos kockázati besorolású, mivel mindegyikük rendkívül jól teljesít egymáshoz képest, ami a gazdasági valóság szempontjából nagyon valószínűtlennek tűnik.

| (222) | Mindenesetre a Bizottság megjegyezte, hogy mivel az exportáló gyártóknak hitelt nyújtó bankok egyike sem működött együtt a vizsgálatban, nem tudta ellenőrizni, hogy a kockázatértékelést és a hitelminősítést figyelembe vették-e, és ha igen, hogyan. Ezért a rendelkezésre álló tényekre kellett támaszkodnia, amelyek megerősítették, hogy a nyújtott hitelek kamatlábai jóval a piaci kamatlábak alatt voltak, és így ezek a kormányzati politikák és munkadokumentumok szerepet játszottak a kamatlábak úgy történő meghatározásában, hogy azok nem kapcsolódtak a valós mögöttes kockázathoz. |
| --- | --- |

(222)

Mindenesetre a Bizottság megjegyezte, hogy mivel az exportáló gyártóknak hitelt nyújtó bankok egyike sem működött együtt a vizsgálatban, nem tudta ellenőrizni, hogy a kockázatértékelést és a hitelminősítést figyelembe vették-e, és ha igen, hogyan. Ezért a rendelkezésre álló tényekre kellett támaszkodnia, amelyek megerősítették, hogy a nyújtott hitelek kamatlábai jóval a piaci kamatlábak alatt voltak, és így ezek a kormányzati politikák és munkadokumentumok szerepet játszottak a kamatlábak úgy történő meghatározásában, hogy azok nem kapcsolódtak a valós mögöttes kockázathoz.

| (223) | Végezetül a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a megfelelő hitelminősítésre vonatkozó értékelése nem mechanikus megközelítésen alapul, hanem az exportáló gyártók mintában szereplő minden egyes csoportjának pénzügyi helyzetét egyedileg értékelte annak érdekében, hogy tükrözze sajátosságaikat, a (237) preambulumbekezdésben leírtak szerint. |
| --- | --- |

(223)

Végezetül a Bizottság emlékeztetett arra, hogy a megfelelő hitelminősítésre vonatkozó értékelése nem mechanikus megközelítésen alapul, hanem az exportáló gyártók mintában szereplő minden egyes csoportjának pénzügyi helyzetét egyedileg értékelte annak érdekében, hogy tükrözze sajátosságaikat, a (237) preambulumbekezdésben leírtak szerint.

3.4.2.   Kedvezményes finanszírozás: hitelek

Kedvezményes finanszírozás: hitelek

3.4.2.1.   Hiteltípusok

Hiteltípusok

(1)   Rövid és hosszú lejáratú hitelek

| (224) | A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő mindhárom csoportba tartozó vállalatok igénybe vettek különféle rövid és hosszú lejáratú hiteleket a tevékenységeik finanszírozására. Ezeket a hiteleket főként a napi működésük, a működőtőke-szükségleteik, különleges projektek és beruházások fedezésére vagy másik hitel kiváltására fordították. Mindegyik csoport esetében a vállalatok rövid és hosszú lejáratú exporthiteleket is igénybe vettek. |
| --- | --- |

(224)

A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő mindhárom csoportba tartozó vállalatok igénybe vettek különféle rövid és hosszú lejáratú hiteleket a tevékenységeik finanszírozására. Ezeket a hiteleket főként a napi működésük, a működőtőke-szükségleteik, különleges projektek és beruházások fedezésére vagy másik hitel kiváltására fordították. Mindegyik csoport esetében a vállalatok rövid és hosszú lejáratú exporthiteleket is igénybe vettek.

(2)   Kifejezetten másik hitel kiváltása céljából felvett hitelek

| (225) | A vizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő összes csoport vett fel hitelt kifejezetten azzal a céllal, hogy más bankoktól felvett hitelüket kiváltsák. A Bizottság megállapította, hogy e gyakorlat révén egyes vállalatok átszervezhetik kötelezettségeiket, és beszerezhetik azokat a pénzeszközöket, amelyek nélkül nem tudnák teljesíteni törlesztési kötelezettségeiket, ami azt bizonyítja, hogy nehézségekbe ütközik az adósságtörlesztés. |
| --- | --- |

(225)

A vizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő összes csoport vett fel hitelt kifejezetten azzal a céllal, hogy más bankoktól felvett hitelüket kiváltsák. A Bizottság megállapította, hogy e gyakorlat révén egyes vállalatok átszervezhetik kötelezettségeiket, és beszerezhetik azokat a pénzeszközöket, amelyek nélkül nem tudnák teljesíteni törlesztési kötelezettségeiket, ami azt bizonyítja, hogy nehézségekbe ütközik az adósságtörlesztés.

| (226) | A végső tájékoztatást követően a kínai kormány azt állította, hogy a rulírozó hitelek nem szükségszerűen jeleznek likviditási problémákat. Azt állította, hogy az ilyen műveletek minden kereskedelmi vállalat esetében gyakoriak, beleértve az Unióban működőeket is. A kínai kormány továbbá azt állította, hogy az ilyen refinanszírozásnak számos oka van, és semmi sem utal arra, hogy az ilyen műveleteket igénybe vevő vállalatok ne tudnák visszafizetni az adósságot. |
| --- | --- |

(226)

A végső tájékoztatást követően a kínai kormány azt állította, hogy a rulírozó hitelek nem szükségszerűen jeleznek likviditási problémákat. Azt állította, hogy az ilyen műveletek minden kereskedelmi vállalat esetében gyakoriak, beleértve az Unióban működőeket is. A kínai kormány továbbá azt állította, hogy az ilyen refinanszírozásnak számos oka van, és semmi sem utal arra, hogy az ilyen műveleteket igénybe vevő vállalatok ne tudnák visszafizetni az adósságot.

| (227) | A Bizottság nem értett egyet a kínai kormány értékelésével. A rulírozó hitelekre a kínai hatóságok maguk is járulékos hitelkockázati tényezőként tekintenek. Amint az a CBRC kockázatalapú hitelbesorolásról szóló iránymutatásában szerepel, a rulírozó hiteleket legalább „érintett” hitelként kell jelenteni (61). E kategória alá olyan hiteleket sorolnak be, amelyek esetében a hitelfelvevő az adott pillanatban képes teljesíteni tőketörlesztési és a kamatfizetési kötelezettségeit, de fennállnak olyan körülmények, amelyek kedvezőtlen hatással lehetnek a visszafizetésre. |
| --- | --- |

(227)

A Bizottság nem értett egyet a kínai kormány értékelésével. A rulírozó hitelekre a kínai hatóságok maguk is járulékos hitelkockázati tényezőként tekintenek. Amint az a CBRC kockázatalapú hitelbesorolásról szóló iránymutatásában szerepel, a rulírozó hiteleket legalább „érintett” hitelként kell jelenteni (61). E kategória alá olyan hiteleket sorolnak be, amelyek esetében a hitelfelvevő az adott pillanatban képes teljesíteni tőketörlesztési és a kamatfizetési kötelezettségeit, de fennállnak olyan körülmények, amelyek kedvezőtlen hatással lehetnek a visszafizetésre.

61

| (228) | Rulírozó hitelkeretek valóban léteznek Európában is, feltételeik azonban nagyon eltérnek a kínai rulírozó hitelekétől. Az unióbeli rulírozó hitelkonstrukciók lényegében hitelkeretek, amelyekből egy előre meghatározott maximális összeg hívható le, a törlesztés pedig egy előzetesen rögzített időszak alatt több részletben teljesíthető. Ezenkívül ezek a hitelkeretek többletköltségekkel járnak, legyen szó a szokásos rövid lejáratú piaci kamatokon felüli, szerződésben rögzített kamatkülönbözetről, vagy előre meghatározott ügyviteli díjról. |
| --- | --- |

(228)

Rulírozó hitelkeretek valóban léteznek Európában is, feltételeik azonban nagyon eltérnek a kínai rulírozó hitelekétől. Az unióbeli rulírozó hitelkonstrukciók lényegében hitelkeretek, amelyekből egy előre meghatározott maximális összeg hívható le, a törlesztés pedig egy előzetesen rögzített időszak alatt több részletben teljesíthető. Ezenkívül ezek a hitelkeretek többletköltségekkel járnak, legyen szó a szokásos rövid lejáratú piaci kamatokon felüli, szerződésben rögzített kamatkülönbözetről, vagy előre meghatározott ügyviteli díjról.

| (229) | Másfelől azoknak a rulírozó hiteleknek a feltételei, amelyeket a mintában szereplő kínai vállalatoknál azonosítottak, nem különböztek a többi rövid lejáratú hitel feltételeitől. Ezeket a hiteleket nem hitelkeretként vagy rulírozó hitelkonstrukcióként sorolták be, és különdíjakat, illetve különbözeteket sem tartalmaztak. Első látásra közönséges rövid lejáratú hiteleknek tűntek. Azonban az említett hitel célja néha „hiteltörlesztés”. Emellett a hitelek törlesztő részleteinek a távoli ellenőrzések során végzett vizsgálata egyértelművé tette, hogy a tőkeösszeget valójában olyan újonnan felvett, ugyanakkora összegű hitelekből törlesztették, amelyeket az eredeti hitel lejárati napját megelőző vagy követő héten ugyanaz a bank folyósított. A Bizottság ezt követően a hiteleket bemutató táblázatokban szereplő többi hitelt is megvizsgálta és a legtöbb esetben talált további, pontosan ugyanilyen jellegű példákat. Mindezen okok alapján a Bizottság fenntartotta a rulírozó hitelek kapcsán képviselt álláspontját. |
| --- | --- |

(229)

Másfelől azoknak a rulírozó hiteleknek a feltételei, amelyeket a mintában szereplő kínai vállalatoknál azonosítottak, nem különböztek a többi rövid lejáratú hitel feltételeitől. Ezeket a hiteleket nem hitelkeretként vagy rulírozó hitelkonstrukcióként sorolták be, és különdíjakat, illetve különbözeteket sem tartalmaztak. Első látásra közönséges rövid lejáratú hiteleknek tűntek. Azonban az említett hitel célja néha „hiteltörlesztés”. Emellett a hitelek törlesztő részleteinek a távoli ellenőrzések során végzett vizsgálata egyértelművé tette, hogy a tőkeösszeget valójában olyan újonnan felvett, ugyanakkora összegű hitelekből törlesztették, amelyeket az eredeti hitel lejárati napját megelőző vagy követő héten ugyanaz a bank folyósított. A Bizottság ezt követően a hiteleket bemutató táblázatokban szereplő többi hitelt is megvizsgálta és a legtöbb esetben talált további, pontosan ugyanilyen jellegű példákat. Mindezen okok alapján a Bizottság fenntartotta a rulírozó hitelek kapcsán képviselt álláspontját.

3.4.2.2.   Egyedi jelleg

Egyedi jelleg

| (230) | Amint azt a (161)–(168) preambulumbekezdésben bemutattuk, számos jogi dokumentum, amelyek kifejezetten az ágazat vállalatait célozzák meg, arra utasítja a pénzügyi intézményeket, hogy kedvezményes kamatozású hiteleket nyújtsanak a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatában. E dokumentumok bizonyítják, hogy a pénzügyi intézmények csak azon néhány iparág/vállalat esetében teszik lehetővé a pénzügyi intézmények számára a kedvezményes finanszírozást, amelyek beleilleszkednek a kínai kormány vonatkozó stratégiájába. A Bizottság úgy vélte, hogy a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatára vonatkozó utalás egészen egyértelmű, mivel a szóban forgó iparágat van, hogy megnevezik, van pedig, hogy az általa gyártott termékre vagy annak az iparági csoportra történő hivatkozással jelenítik meg, amelyhez tartozik. |
| --- | --- |

(230)

Amint azt a (161)–(168) preambulumbekezdésben bemutattuk, számos jogi dokumentum, amelyek kifejezetten az ágazat vállalatait célozzák meg, arra utasítja a pénzügyi intézményeket, hogy kedvezményes kamatozású hiteleket nyújtsanak a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatában. E dokumentumok bizonyítják, hogy a pénzügyi intézmények csak azon néhány iparág/vállalat esetében teszik lehetővé a pénzügyi intézmények számára a kedvezményes finanszírozást, amelyek beleilleszkednek a kínai kormány vonatkozó stratégiájába. A Bizottság úgy vélte, hogy a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatára vonatkozó utalás egészen egyértelmű, mivel a szóban forgó iparágat van, hogy megnevezik, van pedig, hogy az általa gyártott termékre vagy annak az iparági csoportra történő hivatkozással jelenítik meg, amelyhez tartozik.

| (231) | A végső nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány nem értett egyet a Bizottságnak az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében vett egyedi jellegre vonatkozó megállapításával. A kínai kormány megismételte azt az állítását, hogy az a jogi keret, amely szerint a pénzügyi intézményeket megbízzák vagy arra utasítják, hogy hitelt nyújtsanak az ösztönzött iparágaknak, nem kötelező jellegű, és hogy a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazata nem ösztönzött iparág. |
| --- | --- |

(231)

A végső nyilvánosságra hozatalt követően a kínai kormány nem értett egyet a Bizottságnak az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében vett egyedi jellegre vonatkozó megállapításával. A kínai kormány megismételte azt az állítását, hogy az a jogi keret, amely szerint a pénzügyi intézményeket megbízzák vagy arra utasítják, hogy hitelt nyújtsanak az ösztönzött iparágaknak, nem kötelező jellegű, és hogy a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazata nem ösztönzött iparág.

| (232) | Először is, a jogi keret kötelező jellegét a (182) és (183) preambulumbekezdés már megerősítette. Másodszor, a 3.1. szakaszban a Bizottság már részletesen kifejtette és megerősítette azt a tényt, hogy a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ösztönzött iparág. |
| --- | --- |

(232)

Először is, a jogi keret kötelező jellegét a (182) és (183) preambulumbekezdés már megerősítette. Másodszor, a 3.1. szakaszban a Bizottság már részletesen kifejtette és megerősítette azt a tényt, hogy a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ösztönzött iparág.

| (233) | A Bizottság így fenntartotta azt a következtetését, hogy a kedvezményes hitelek formájában nyújtott támogatás nem általánosan elérhető az összes ágazat számára, hanem az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyedinek minősül. |
| --- | --- |

(233)

A Bizottság így fenntartotta azt a következtetését, hogy a kedvezményes hitelek formájában nyújtott támogatás nem általánosan elérhető az összes ágazat számára, hanem az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyedinek minősül.

3.4.2.3.   A támogatás összegének számítása

A támogatás összegének számítása

| (234) | A Bizottság a támogatásban részesülő feleknek a vizsgálati időszakban nyújtott gazdasági előny mértéke alapján számította ki a kiegyenlíthető támogatás összegét. A támogatásban részesülő fél által megszerzett gazdasági előny az alaprendelet 6. cikkének b) pontja szerint a hitelt felvevő vállalat által a kedvezményes hitel tekintetében fizetett kamatösszeg és a vállalat által a piacon esetlegesen megszerezhető hasonló kereskedelmi hitel tekintetében fizetendő összeg közötti különbözet. |
| --- | --- |

(234)

A Bizottság a támogatásban részesülő feleknek a vizsgálati időszakban nyújtott gazdasági előny mértéke alapján számította ki a kiegyenlíthető támogatás összegét. A támogatásban részesülő fél által megszerzett gazdasági előny az alaprendelet 6. cikkének b) pontja szerint a hitelt felvevő vállalat által a kedvezményes hitel tekintetében fizetett kamatösszeg és a vállalat által a piacon esetlegesen megszerezhető hasonló kereskedelmi hitel tekintetében fizetendő összeg közötti különbözet.

| (235) | A fenti 3.4.1. és 3.4.2. szakaszban kifejtettek szerint a kínai pénzügyi intézmények által folyósított hitelek jelentős kormányzati beavatkozásról árulkodnak, és nem a működő piacokon általában felszámított kamatokat tükrözik. |
| --- | --- |

(235)

A fenti 3.4.1. és 3.4.2. szakaszban kifejtettek szerint a kínai pénzügyi intézmények által folyósított hitelek jelentős kormányzati beavatkozásról árulkodnak, és nem a működő piacokon általában felszámított kamatokat tükrözik.

| (236) | A mintában szereplő vállalatcsoportok különböző általános gazdasági helyzetben voltak. A vizsgálati időszak alatt – a lejáratot, a megkövetelt biztosítékot és garanciát, valamint más feltételeket tekintve – mindegyikük más-más típusú hitelt kapott. E két ok miatt mindegyik vállalathoz átlagos kamatláb tartozott annak alapján, hogy milyen hiteleket kapott. |
| --- | --- |

(236)

A mintában szereplő vállalatcsoportok különböző általános gazdasági helyzetben voltak. A vizsgálati időszak alatt – a lejáratot, a megkövetelt biztosítékot és garanciát, valamint más feltételeket tekintve – mindegyikük más-más típusú hitelt kapott. E két ok miatt mindegyik vállalathoz átlagos kamatláb tartozott annak alapján, hogy milyen hiteleket kapott.

| (237) | E sajátosságok figyelembevétele érdekében a Bizottság minden egyes, a mintában szereplő exportáló gyártói vállalatcsoport pénzügyi helyzetét egyedileg értékelte. E tekintetben a Bizottság a hitelekkel történő kedvezményes finanszírozás kapcsán a Kínából származó, melegen síkhengerelt acéltermékekre vonatkozó szubvencióellenes vizsgálatban, valamint a Kínából származó gumi légabroncsokra és a Kínából származó egyes szőtt és/vagy tűzött üvegrost szövetekre vonatkozó szubvencióellenes vizsgálatokban (62) meghatározott, és a következő preambulumbekezdésekben kifejtett számítási módszert követte. Végül a Bizottság egyedileg kiszámította minden egyes, a mintában szereplő exportáló gyártói csoport esetében a hitelekkel történő kedvezményes finanszírozási gyakorlatból származó előnyt, és ezt az előnyt hozzárendelte az érintett termékhez. |
| --- | --- |

(237)

E sajátosságok figyelembevétele érdekében a Bizottság minden egyes, a mintában szereplő exportáló gyártói vállalatcsoport pénzügyi helyzetét egyedileg értékelte. E tekintetben a Bizottság a hitelekkel történő kedvezményes finanszírozás kapcsán a Kínából származó, melegen síkhengerelt acéltermékekre vonatkozó szubvencióellenes vizsgálatban, valamint a Kínából származó gumi légabroncsokra és a Kínából származó egyes szőtt és/vagy tűzött üvegrost szövetekre vonatkozó szubvencióellenes vizsgálatokban (62) meghatározott, és a következő preambulumbekezdésekben kifejtett számítási módszert követte. Végül a Bizottság egyedileg kiszámította minden egyes, a mintában szereplő exportáló gyártói csoport esetében a hitelekkel történő kedvezményes finanszírozási gyakorlatból származó előnyt, és ezt az előnyt hozzárendelte az érintett termékhez.

62

| (238) | A végső tájékoztatást követően a Daching csoport azt állította, hogy a Bizottság nem nyújtott be elemzést arra vonatkozóan, hogy a Kínából származó gumiabroncsokra és a Kínából származó egyes szőtt és/vagy tűzött üvegszál szövetekre vonatkozó szubvencióellenes vizsgálatok (63) során alkalmazott számítási módszer jogilag és tényszerűen megfelelő-e a jelenlegi vizsgálatban. Nem volt arra utaló jel sem, hogy a számítási módszer azonos lett volna. |
| --- | --- |

(238)

A végső tájékoztatást követően a Daching csoport azt állította, hogy a Bizottság nem nyújtott be elemzést arra vonatkozóan, hogy a Kínából származó gumiabroncsokra és a Kínából származó egyes szőtt és/vagy tűzött üvegszál szövetekre vonatkozó szubvencióellenes vizsgálatok (63) során alkalmazott számítási módszer jogilag és tényszerűen megfelelő-e a jelenlegi vizsgálatban. Nem volt arra utaló jel sem, hogy a számítási módszer azonos lett volna.

63

| (239) | A (224)–(236) preambulumbekezdésben szereplő kedvezményes finanszírozás elemzése összehasonlítható volt a (237) preambulumbekezdésben említett korábbi esetekben (64) végzett elemzéssel. A számítási módszer ugyanezeket az elveket követte, míg az exportáló gyártók mintában szereplő minden egyes csoportja esetében a kedvezményes hitelfinanszírozásból származó előny számítására egyedi alapon került sor, amint azt a (237) preambulumbekezdés kifejti, és amint azt e gyártók tudomására hozták. A Bizottság ezért elutasította az érdekelt fél állítását. |
| --- | --- |

(239)

A (224)–(236) preambulumbekezdésben szereplő kedvezményes finanszírozás elemzése összehasonlítható volt a (237) preambulumbekezdésben említett korábbi esetekben (64) végzett elemzéssel. A számítási módszer ugyanezeket az elveket követte, míg az exportáló gyártók mintában szereplő minden egyes csoportja esetében a kedvezményes hitelfinanszírozásból származó előny számítására egyedi alapon került sor, amint azt a (237) preambulumbekezdés kifejti, és amint azt e gyártók tudomására hozták. A Bizottság ezért elutasította az érdekelt fél állítását.

64

a)   Nanshan csoport

| (240) | A Bizottság megjegyezte, hogy a Nanshan csoport exportáló gyártó tagvállalata, a Donghai Foil nem kapott hitelminősítést a figyelembe vett időszakra vonatkozóan. A Nanshan csoport más tagvállalatai AA+ és AAA– közötti hitelminősítést kaptak a kínai hitelminősítő intézetektől. A kínai hitelminősítések 3.4.1.8. szakaszban említett általános torzulásai fényében a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ezek a minősítések nem megbízhatók. |
| --- | --- |

(240)

A Bizottság megjegyezte, hogy a Nanshan csoport exportáló gyártó tagvállalata, a Donghai Foil nem kapott hitelminősítést a figyelembe vett időszakra vonatkozóan. A Nanshan csoport más tagvállalatai AA+ és AAA– közötti hitelminősítést kaptak a kínai hitelminősítő intézetektől. A kínai hitelminősítések 3.4.1.8. szakaszban említett általános torzulásai fényében a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy ezek a minősítések nem megbízhatók.

| (241) | A fenti (176)–(178) preambulumbekezdésben említettek szerint a kínai hitelnyújtó pénzügyi intézmények nem nyújtottak be hitelképességi értékeléseket ebben a vizsgálatban. Ezért a gazdasági előny mértékének megállapítása érdekében a Bizottságnak értékelnie kellett, hogy a Nanshan csoport piaci kamatszinten jutott-e hitelekhez. |
| --- | --- |

(241)

A fenti (176)–(178) preambulumbekezdésben említettek szerint a kínai hitelnyújtó pénzügyi intézmények nem nyújtottak be hitelképességi értékeléseket ebben a vizsgálatban. Ezért a gazdasági előny mértékének megállapítása érdekében a Bizottságnak értékelnie kellett, hogy a Nanshan csoport piaci kamatszinten jutott-e hitelekhez.

| (242) | A Donghai Foil csoport saját pénzügyi beszámolói szerint általában véve nyereségesen működött, haszonkulcsa 0,5 % és 7,2 % között alakult, noha az elmúlt években csökkent, és 2018 óta 1 % alatt van. Ez a vállalat csak rövid lejáratú adósságot vett igénybe működése finanszírozásához. A Bizottság megvizsgálta a vállalat rövid távú likviditási helyzetét. |
| --- | --- |

(242)

A Donghai Foil csoport saját pénzügyi beszámolói szerint általában véve nyereségesen működött, haszonkulcsa 0,5 % és 7,2 % között alakult, noha az elmúlt években csökkent, és 2018 óta 1 % alatt van. Ez a vállalat csak rövid lejáratú adósságot vett igénybe működése finanszírozásához. A Bizottság megvizsgálta a vállalat rövid távú likviditási helyzetét.

| (243) | A rövid távú likviditást illetően a Bizottság olyan likviditási rátákat használt, mint a forgóeszköz-fedezeti mutató, a likviditási gyorsráta, a készpénztartalék és a pénzforgalmi ráta. Ezek a ráták a vállalat rövid távú kötelezettségek – köztük a rövid lejáratú adósságok – teljesítésére való képességét mérik. A vállalat átlagos forgóeszköz-fedezeti mutatója 1,6 volt a vizsgálati időszakban. Noha a forgóeszköz-fedezeti mutató 1 felett volt, a vállalat forgóeszközei alig voltak elegendők a rövid távú kötelezettségeinek teljesítésére, ami nem indokolja a magas hitelminősítést, amelyhez a vállalat forgóeszköz-fedezeti mutatójának legalább 2-nek kellene lennie. A likviditási gyorsrátája 2019-ben 1,3, 2020-ban pedig 1,2 volt, miközben legalább 1 tekinthető irányadónak. Sőt előfordulhat, hogy az 1 alatti likviditási gyorsrátával rendelkező vállalat rövid távon nem tudja törleszteni rövid lejáratú kötelezettségeit. Az vállalatnál átlagosan 0,01 volt a készpénztartalék a vizsgálati időszakban; következésképpen a vállalat nem rendelkezett elegendő készpénzzel rövid lejáratú adósságának törlesztéséhez. Emellett a vállalat működési tevékenységekből származó pénzforgalma 2016-ban, 2017-ben és 2019-ben is negatív volt. A működési tevékenységekből származó pénzforgalom rátája rendkívül alacsony, 2019-ben –0,02, 2020-ban pedig –0,04 volt. Ha a működési tevékenységekből származó pénzforgalom rátája 1-nél alacsonyabb, akkor a vállalat nem termel elegendő készpénzt a rövid lejáratú kötelezettségei fedezéséhez. |
| --- | --- |

(243)

A rövid távú likviditást illetően a Bizottság olyan likviditási rátákat használt, mint a forgóeszköz-fedezeti mutató, a likviditási gyorsráta, a készpénztartalék és a pénzforgalmi ráta. Ezek a ráták a vállalat rövid távú kötelezettségek – köztük a rövid lejáratú adósságok – teljesítésére való képességét mérik. A vállalat átlagos forgóeszköz-fedezeti mutatója 1,6 volt a vizsgálati időszakban. Noha a forgóeszköz-fedezeti mutató 1 felett volt, a vállalat forgóeszközei alig voltak elegendők a rövid távú kötelezettségeinek teljesítésére, ami nem indokolja a magas hitelminősítést, amelyhez a vállalat forgóeszköz-fedezeti mutatójának legalább 2-nek kellene lennie. A likviditási gyorsrátája 2019-ben 1,3, 2020-ban pedig 1,2 volt, miközben legalább 1 tekinthető irányadónak. Sőt előfordulhat, hogy az 1 alatti likviditási gyorsrátával rendelkező vállalat rövid távon nem tudja törleszteni rövid lejáratú kötelezettségeit. Az vállalatnál átlagosan 0,01 volt a készpénztartalék a vizsgálati időszakban; következésképpen a vállalat nem rendelkezett elegendő készpénzzel rövid lejáratú adósságának törlesztéséhez. Emellett a vállalat működési tevékenységekből származó pénzforgalma 2016-ban, 2017-ben és 2019-ben is negatív volt. A működési tevékenységekből származó pénzforgalom rátája rendkívül alacsony, 2019-ben –0,02, 2020-ban pedig –0,04 volt. Ha a működési tevékenységekből származó pénzforgalom rátája 1-nél alacsonyabb, akkor a vállalat nem termel elegendő készpénzt a rövid lejáratú kötelezettségei fedezéséhez.

| (244) | A (243) preambulumbekezdésben leírt likviditási mutatókra tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a szóban forgó vállalatnak rövid távú likviditási problémái voltak, így a nagy kockázatú profillal rendelkező adósok közé tartozott. |
| --- | --- |

(244)

A (243) preambulumbekezdésben leírt likviditási mutatókra tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a szóban forgó vállalatnak rövid távú likviditási problémái voltak, így a nagy kockázatú profillal rendelkező adósok közé tartozott.

| (245) | A Bizottság a hosszú távú fizetőképességi kockázat értékelését különféle tőkemegfelelési mutatók, például adósságráták és fedezeti mutatók alapján végezte el. A tőkemegfelelési mutatók a vállalat hosszú távú adósságtörlesztési kötelezettségek teljesítésére való képességét mérik. A hitelezők és a kötvénybefektetők használják őket a vállalat hitelképességének értékeléséhez. |
| --- | --- |

(245)

A Bizottság a hosszú távú fizetőképességi kockázat értékelését különféle tőkemegfelelési mutatók, például adósságráták és fedezeti mutatók alapján végezte el. A tőkemegfelelési mutatók a vállalat hosszú távú adósságtörlesztési kötelezettségek teljesítésére való képességét mérik. A hitelezők és a kötvénybefektetők használják őket a vállalat hitelképességének értékeléséhez.

| (246) | Az adósságráták a kötelezettségek – különösen a hosszú lejáratú adósságok – összegét mérik. A vállalat hitel/eszköz aránya magas, 0,54 volt, tehát a vállalat az eszközeinek 54 %-át finanszírozta rövid lejáratú adósságból. Ráadásul ez az arány drasztikusan nőtt az évek során. A hitel/tőke arány is folyamatosan növekedett: a 2016-ban 0,3 volt, 2020-ban pedig már 1,2, ami arra utal, hogy a vállalat egyre több tevékenységét finanszírozza főként adósságból. Minél magasabb a hitel/eszköz és a hitel/tőke arány, annál nagyobb a vállalat pénzügyi kockázata, tehát előfordulhat, hogy a vállalat nehezebben tudja törleszteni a fennálló adósságait. |
| --- | --- |

(246)

Az adósságráták a kötelezettségek – különösen a hosszú lejáratú adósságok – összegét mérik. A vállalat hitel/eszköz aránya magas, 0,54 volt, tehát a vállalat az eszközeinek 54 %-át finanszírozta rövid lejáratú adósságból. Ráadásul ez az arány drasztikusan nőtt az évek során. A hitel/tőke arány is folyamatosan növekedett: a 2016-ban 0,3 volt, 2020-ban pedig már 1,2, ami arra utal, hogy a vállalat egyre több tevékenységét finanszírozza főként adósságból. Minél magasabb a hitel/eszköz és a hitel/tőke arány, annál nagyobb a vállalat pénzügyi kockázata, tehát előfordulhat, hogy a vállalat nehezebben tudja törleszteni a fennálló adósságait.

| (247) | A fedezeti mutatók a vállalat adósságszolgálatra és pénzügyi kötelezettségek teljesítésére való képességét mérik. Mivel a vállalat működésből származó pénzforgalma a legtöbb évben negatív volt, a működési tevékenységekből származó pénzforgalmának és a hiteleinek aránya is negatív volt a vizsgálati időszakban. A vállalat tehát nem tudná törleszteni a teljes adósságállományát a működési pénzforgalmából. A 2020. évi adatok alapján némileg javult a helyzet. Mindazonáltal a vállalatnak még mindig 25 évre lenne szüksége, hogy az adósságállományát törlessze, ami arra utal, hogy komoly nehézségeket okoz a vállalatnak, hogy elegendő készpénzt termeljen az adósságai törlesztéséhez. |
| --- | --- |

(247)

A fedezeti mutatók a vállalat adósságszolgálatra és pénzügyi kötelezettségek teljesítésére való képességét mérik. Mivel a vállalat működésből származó pénzforgalma a legtöbb évben negatív volt, a működési tevékenységekből származó pénzforgalmának és a hiteleinek aránya is negatív volt a vizsgálati időszakban. A vállalat tehát nem tudná törleszteni a teljes adósságállományát a működési pénzforgalmából. A 2020. évi adatok alapján némileg javult a helyzet. Mindazonáltal a vállalatnak még mindig 25 évre lenne szüksége, hogy az adósságállományát törlessze, ami arra utal, hogy komoly nehézségeket okoz a vállalatnak, hogy elegendő készpénzt termeljen az adósságai törlesztéséhez.

| (248) | Ezért a (242)–(247) preambulumbekezdésben leírt likviditási és fizetőképességi problémákra tekintettel a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a vállalat bizonytalan pénzügyi helyzetben volt, az esetleges hitelezők és befektetők szempontjából pedig nagy kockázatú profillal rendelkezett. Az exportáló gyártó ingatag pénzforgalmi helyzetére látva tehát nem meglepő, hogy egyáltalán nem jutott külső finanszírozáshoz, hanem kizárólag vállalatközi hitelekből finanszírozta a működését. |
| --- | --- |

(248)

Ezért a (242)–(247) preambulumbekezdésben leírt likviditási és fizetőképességi problémákra tekintettel a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a vállalat bizonytalan pénzügyi helyzetben volt, az esetleges hitelezők és befektetők szempontjából pedig nagy kockázatú profillal rendelkezett. Az exportáló gyártó ingatag pénzforgalmi helyzetére látva tehát nem meglepő, hogy egyáltalán nem jutott külső finanszírozáshoz, hanem kizárólag vállalatközi hitelekből finanszírozta a működését.

| (249) | A Bizottság ezért a csoport két anyavállalata, a Nanshan csoport és a Shandong Nanshan pénzügyi helyzetét is megvizsgálta. Noha először úgy tűnhet, hogy a magasabb jövedelmezőségi arányuknak (megközelítőleg 8–10 %) és alacsonyabb adósságrátájuknak (mindkettőnél mintegy 25 %-os hitel/eszköz arány) köszönhetően jobb pénzügyi helyzetben voltak, hasonló likviditási problémák voltak kimutathatók náluk. Az anyavállalatok készpénztartaléka valójában folyamatosan 1 alatt volt, és átlagosan 0,6 körül alakult a vizsgálati időszakban. Tehát nem rendelkeztek elegendő készpénzzel rövid lejáratú adósságaik törlesztéséhez. A működési tevékenységekből származó pénzforgalmuk és a hiteleik aránya a vizsgálati időszak alatt végig alacsony, 0,4 volt, tehát nem termeltek elegendő készpénzt a rövid lejáratú kötelezettségeik fedezéséhez. |
| --- | --- |

(249)

A Bizottság ezért a csoport két anyavállalata, a Nanshan csoport és a Shandong Nanshan pénzügyi helyzetét is megvizsgálta. Noha először úgy tűnhet, hogy a magasabb jövedelmezőségi arányuknak (megközelítőleg 8–10 %) és alacsonyabb adósságrátájuknak (mindkettőnél mintegy 25 %-os hitel/eszköz arány) köszönhetően jobb pénzügyi helyzetben voltak, hasonló likviditási problémák voltak kimutathatók náluk. Az anyavállalatok készpénztartaléka valójában folyamatosan 1 alatt volt, és átlagosan 0,6 körül alakult a vizsgálati időszakban. Tehát nem rendelkeztek elegendő készpénzzel rövid lejáratú adósságaik törlesztéséhez. A működési tevékenységekből származó pénzforgalmuk és a hiteleik aránya a vizsgálati időszak alatt végig alacsony, 0,4 volt, tehát nem termeltek elegendő készpénzt a rövid lejáratú kötelezettségeik fedezéséhez.

| (250) | Ezenkívül a csoport egyes tagvállalatai hitelt vettek fel, vagy kötvényeket bocsátottak ki, hogy törlesszék korábban, illetve más bankoktól felvett hiteleiket. Az ilyen jellegű hitelek arra utaló jelnek tekinthetők, hogy a vállalat kedvezőtlenebb pénzügyi helyzetben volt annál, mint amilyen a pénzügyi kimutatások alapján első látásra kirajzolódott, illetve hogy további kockázat áll fenn a rövid és hosszú távú finanszírozásával összefüggésben. Végezetül a Bizottság megállapította, hogy a Shandong Nanshan korábban adósságátalakítást hajtott végre, és hitel-tőke konverziós ügyletben is részt vett, a (358) szakaszban leírtak szerint. |
| --- | --- |

(250)

Ezenkívül a csoport egyes tagvállalatai hitelt vettek fel, vagy kötvényeket bocsátottak ki, hogy törlesszék korábban, illetve más bankoktól felvett hiteleiket. Az ilyen jellegű hitelek arra utaló jelnek tekinthetők, hogy a vállalat kedvezőtlenebb pénzügyi helyzetben volt annál, mint amilyen a pénzügyi kimutatások alapján első látásra kirajzolódott, illetve hogy további kockázat áll fenn a rövid és hosszú távú finanszírozásával összefüggésben. Végezetül a Bizottság megállapította, hogy a Shandong Nanshan korábban adósságátalakítást hajtott végre, és hitel-tőke konverziós ügyletben is részt vett, a (358) szakaszban leírtak szerint.

| (251) | A Nanshan csoport tagvállalatainak pénzügyi elemzésével a (242)–(247) preambulumbekezdésben leírtak szerint feltárt súlyos likviditási és fizetőképességi problémákra tekintettel a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a Nanshan csoport pénzügyi helyzete a BB minősítésnek feleltethető meg, azaz annak a legmagasabb minősítésnek, amely már nem számít „befektetésre ajánlott” minősítésnek. A „befektetésre ajánlott” azt jelenti, hogy a hitelminősítő intézetek úgy ítélik meg, hogy a társaság által kibocsátott kötvények valószínűsíthetően eleget tesznek a fizetési kötelezettségeknek, és hogy a bankok beruházhatnak azokba. |
| --- | --- |

(251)

A Nanshan csoport tagvállalatainak pénzügyi elemzésével a (242)–(247) preambulumbekezdésben leírtak szerint feltárt súlyos likviditási és fizetőképességi problémákra tekintettel a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a Nanshan csoport pénzügyi helyzete a BB minősítésnek feleltethető meg, azaz annak a legmagasabb minősítésnek, amely már nem számít „befektetésre ajánlott” minősítésnek. A „befektetésre ajánlott” azt jelenti, hogy a hitelminősítő intézetek úgy ítélik meg, hogy a társaság által kibocsátott kötvények valószínűsíthetően eleget tesznek a fizetési kötelezettségeknek, és hogy a bankok beruházhatnak azokba.

| (252) | A Bloombergre vonatkozó nyilvánosan elérhető adatok alapján a Bizottság referenciaértékként a BB minősítésű vállalkozások által kibocsátott kötvényekre vonatkozó elvárt felárat vette alapul, amelyet a Kínai Központi Bank hitelkamatlábára alkalmaztak, vagy 2019. augusztus 20-át követően a NIFC által bejelentett irányadó hitelkamatlábra (65) a piaci kamatláb meghatározásához. |
| --- | --- |

(252)

A Bloombergre vonatkozó nyilvánosan elérhető adatok alapján a Bizottság referenciaértékként a BB minősítésű vállalkozások által kibocsátott kötvényekre vonatkozó elvárt felárat vette alapul, amelyet a Kínai Központi Bank hitelkamatlábára alkalmaztak, vagy 2019. augusztus 20-át követően a NIFC által bejelentett irányadó hitelkamatlábra (65) a piaci kamatláb meghatározásához.

65

| (253) | E felár meghatározása az amerikai AA minősítésű vállalati kötvények indexei és az amerikai BB minősítésű vállalati kötvények közötti relatív különbözet kiszámításával történt, az ipari szegmensekre vonatkozó Bloomberg-adatok alapján. Az így kiszámított relatív különbözetet ezután a Bizottság hozzáadta a Kínai Központi Bank által közzétett hitelreferencia-kamatlábhoz, vagy 2019. augusztus 20-át követően a NIFC által a hitelnyújtás időpontjában (66) és a szóban forgó hitelével megegyező futamidőre közzétett irányadó hitelkamatlábhoz. Ezt a számítást a Bizottság a vállalatcsoportnak folyósított összes hitel vonatkozásában külön-külön elvégezte. |
| --- | --- |

(253)

E felár meghatározása az amerikai AA minősítésű vállalati kötvények indexei és az amerikai BB minősítésű vállalati kötvények közötti relatív különbözet kiszámításával történt, az ipari szegmensekre vonatkozó Bloomberg-adatok alapján. Az így kiszámított relatív különbözetet ezután a Bizottság hozzáadta a Kínai Központi Bank által közzétett hitelreferencia-kamatlábhoz, vagy 2019. augusztus 20-át követően a NIFC által a hitelnyújtás időpontjában (66) és a szóban forgó hitelével megegyező futamidőre közzétett irányadó hitelkamatlábhoz. Ezt a számítást a Bizottság a vállalatcsoportnak folyósított összes hitel vonatkozásában külön-külön elvégezte.

66

| (254) | A devizában denominált hitelekre is igaz a piaci torzulások és az érvényes hitelminősítések hiánya tekintetében tett megállapítás, hiszen ezeket a hiteleket ugyanazok a kínai pénzügyi intézmények nyújtják. Ennek megfelelően és az előzőekben ismertetett módon a Bizottság a vizsgálati időszak során a megfelelő devizában kibocsátott BB minősítésű vállalati kötvények alapján határozta meg a megfelelő referenciaértéket. |
| --- | --- |

(254)

A devizában denominált hitelekre is igaz a piaci torzulások és az érvényes hitelminősítések hiánya tekintetében tett megállapítás, hiszen ezeket a hiteleket ugyanazok a kínai pénzügyi intézmények nyújtják. Ennek megfelelően és az előzőekben ismertetett módon a Bizottság a vizsgálati időszak során a megfelelő devizában kibocsátott BB minősítésű vállalati kötvények alapján határozta meg a megfelelő referenciaértéket.

| (255) | A gazdasági előny meghatározásához a (252)–(253) preambulumbekezdésben ismertetett referenciaértéket alkalmazta a Bizottság a vizsgálati időszak alatti hitelfinanszírozási időre. |
| --- | --- |

(255)

A gazdasági előny meghatározásához a (252)–(253) preambulumbekezdésben ismertetett referenciaértéket alkalmazta a Bizottság a vizsgálati időszak alatti hitelfinanszírozási időre.

| (256) | A végső tájékoztatást követően a kínai kormány úgy vélte, hogy a Bizottság helytelenül figyelmen kívül hagyta az együttműködő exportáló gyártók hitelminősítését, és nem értett egyet a Bizottság által a referenciaérték megállapításához használt módszerrel, amelynek az „országon kívüli hitelminősítések” alkalmazása helyett a belföldi piacon összehasonlítható referenciaérték megállapításán kellene alapulnia. A Bizottságnak ehelyett az érintett ország piaci torzulásai által nem érintett, összehasonlítható kölcsönöket kellett volna alapul vennie. A kínai kormány továbbá úgy ítélte meg, hogy a Bizottság önkényes következtetésre jutott, amikor megállapította, hogy a mintába felvett kínai exportőrök többségének BB-minősítésnek kell megfelelnie. |
| --- | --- |

(256)

A végső tájékoztatást követően a kínai kormány úgy vélte, hogy a Bizottság helytelenül figyelmen kívül hagyta az együttműködő exportáló gyártók hitelminősítését, és nem értett egyet a Bizottság által a referenciaérték megállapításához használt módszerrel, amelynek az „országon kívüli hitelminősítések” alkalmazása helyett a belföldi piacon összehasonlítható referenciaérték megállapításán kellene alapulnia. A Bizottságnak ehelyett az érintett ország piaci torzulásai által nem érintett, összehasonlítható kölcsönöket kellett volna alapul vennie. A kínai kormány továbbá úgy ítélte meg, hogy a Bizottság önkényes következtetésre jutott, amikor megállapította, hogy a mintába felvett kínai exportőrök többségének BB-minősítésnek kell megfelelnie.

| (257) | A kínai kormány kifogásolta továbbá az AA és a BB minősítésű kötvények közötti relatív különbözet árrésként történő alkalmazását és annak a Kínai Központi Bank kamatlábaihoz való hozzáadását. A kínai kormány szerint a relatív különbözet módszere hibás, mivel a felfelé történő kiigazítás szintje elsősorban a működő kamatlábak szintjétől függ, és mivel Kínában a Kínai Központi Bank referencia-kamatlábai az érintett években sokkal magasabbak voltak, mint az USA-beli referencia-kamatlábak. Ezenkívül a relatív különbözet alkalmazása azzal jár, hogy a felár változó adattá válik. |
| --- | --- |

(257)

A kínai kormány kifogásolta továbbá az AA és a BB minősítésű kötvények közötti relatív különbözet árrésként történő alkalmazását és annak a Kínai Központi Bank kamatlábaihoz való hozzáadását. A kínai kormány szerint a relatív különbözet módszere hibás, mivel a felfelé történő kiigazítás szintje elsősorban a működő kamatlábak szintjétől függ, és mivel Kínában a Kínai Központi Bank referencia-kamatlábai az érintett években sokkal magasabbak voltak, mint az USA-beli referencia-kamatlábak. Ezenkívül a relatív különbözet alkalmazása azzal jár, hogy a felár változó adattá válik.

| (258) | Ezekre az állításokra válaszul a Bizottság a következőket állapította meg. |
| --- | --- |

(258)

Ezekre az állításokra válaszul a Bizottság a következőket állapította meg.

| (259) | Először is, ami a referenciaérték országon kívüli használatát illeti, amint azt fentebb kifejtette, a kínai kormánynak a kulcsfontosságú stratégiai iparágak ösztönzésére irányuló szakpolitikai célkitűzései torzították a kínai vállalatoknak adott belföldi hitelminősítéseket, és ezért megbízhatatlanok. Ennek eredményeként a Bizottságnak egy torzulásoktól mentes hitelminősítéseken alapuló referenciaértéket kellett keresnie, amely csak az országon kívül található. |
| --- | --- |

(259)

Először is, ami a referenciaérték országon kívüli használatát illeti, amint azt fentebb kifejtette, a kínai kormánynak a kulcsfontosságú stratégiai iparágak ösztönzésére irányuló szakpolitikai célkitűzései torzították a kínai vállalatoknak adott belföldi hitelminősítéseket, és ezért megbízhatatlanok. Ennek eredményeként a Bizottságnak egy torzulásoktól mentes hitelminősítéseken alapuló referenciaértéket kellett keresnie, amely csak az országon kívül található.

| (260) | Másodszor, a vállalatokra alkalmazott BB minősítéssel kapcsolatban a Bizottság emlékeztet arra, hogy nem hozott önkényes döntést, hanem elvégezte az összes érintett vállalat egyedi pénzügyi elemzését, amely a BB minősítésnek megfelelő pénzügyi helyzetre mutatott rá. |
| --- | --- |

(260)

Másodszor, a vállalatokra alkalmazott BB minősítéssel kapcsolatban a Bizottság emlékeztet arra, hogy nem hozott önkényes döntést, hanem elvégezte az összes érintett vállalat egyedi pénzügyi elemzését, amely a BB minősítésnek megfelelő pénzügyi helyzetre mutatott rá.

| (261) | Harmadszor, a relatív különbözet alkalmazását a korábbi vizsgálatokban már kifejtették (67). A relatív különbözet valójában a mögöttes piaci viszonyok változásait is visszaadja, amelyeket az abszolút különbözet logikája viszont nem jelenít meg. Az ország-, illetve árfolyamspecifikus kockázatok nem ritkán – mint például jelen esetben is – idővel változnak, és a változások mértéke országonként eltérő. Ez azzal jár, hogy a kockázatmentes kamatlábak idővel jelentősen módosulnak, és olykor az Egyesült Államokban, olykor pedig Kínában alacsonyabbak. E különbségek hátterében olyan tényezők állnak, mint a mért és a várható GDP-növekedés, a gazdasági hangulat, illetve az inflációs szintek. Mivel a kockázatmentes kamatlábak idővel változnak, ugyanaz a nominális abszolút különbözet a kockázatok merőben eltérő értékelését jelezheti. Például ha egy bank a nem teljesítés vállalatspecifikus kockázatát a kockázatmentes kamatlábnál 10 %-kal magasabbra becsli (relatív becslés), a kapott abszolút különbözet (1 %-os kockázatmentes kamatláb esetén) 0,1 % és (10 %-os kockázatmentes kamatláb esetén) 1 % között lehet. A befektetők szempontjából tehát a relatív különbözet hasznosabb támpontként szolgál, mivel egyrészt tükrözi a hozamkülönbözet nagyságát, másrészt megmutatja, hogy azt milyen módon befolyásolja az alapkamatláb szintje. Harmadszor a relatív különbözet is országsemleges. Ha például az USA-beli kockázatmentes kamatláb alacsonyabb a kínai kockázatmentes kamatlábnál, a módszer magasabb abszolút felárakat fog eredményezni. Másfelől ha Kínában a kockázatmentes kamatláb alacsonyabb az USA-belinél, akkor a módszer alacsonyabb abszolút felárakat fog eredményezni. |
| --- | --- |

(261)

Harmadszor, a relatív különbözet alkalmazását a korábbi vizsgálatokban már kifejtették (67). A relatív különbözet valójában a mögöttes piaci viszonyok változásait is visszaadja, amelyeket az abszolút különbözet logikája viszont nem jelenít meg. Az ország-, illetve árfolyamspecifikus kockázatok nem ritkán – mint például jelen esetben is – idővel változnak, és a változások mértéke országonként eltérő. Ez azzal jár, hogy a kockázatmentes kamatlábak idővel jelentősen módosulnak, és olykor az Egyesült Államokban, olykor pedig Kínában alacsonyabbak. E különbségek hátterében olyan tényezők állnak, mint a mért és a várható GDP-növekedés, a gazdasági hangulat, illetve az inflációs szintek. Mivel a kockázatmentes kamatlábak idővel változnak, ugyanaz a nominális abszolút különbözet a kockázatok merőben eltérő értékelését jelezheti. Például ha egy bank a nem teljesítés vállalatspecifikus kockázatát a kockázatmentes kamatlábnál 10 %-kal magasabbra becsli (relatív becslés), a kapott abszolút különbözet (1 %-os kockázatmentes kamatláb esetén) 0,1 % és (10 %-os kockázatmentes kamatláb esetén) 1 % között lehet. A befektetők szempontjából tehát a relatív különbözet hasznosabb támpontként szolgál, mivel egyrészt tükrözi a hozamkülönbözet nagyságát, másrészt megmutatja, hogy azt milyen módon befolyásolja az alapkamatláb szintje. Harmadszor a relatív különbözet is országsemleges. Ha például az USA-beli kockázatmentes kamatláb alacsonyabb a kínai kockázatmentes kamatlábnál, a módszer magasabb abszolút felárakat fog eredményezni. Másfelől ha Kínában a kockázatmentes kamatláb alacsonyabb az USA-belinél, akkor a módszer alacsonyabb abszolút felárakat fog eredményezni.

67

| (262) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Nanshan csoport vitatta a Bizottság által a csoport vállalataira vonatkozóan megállapított BB minősítést is, azzal érvelve, hogy a hitelminősítéseket minden egyes vállalat esetében külön kellett volna vizsgálni, hogy az elemzés helytelenül a vizsgálati időszakra korlátozódott, és nincs bizonyíték arra, hogy a Nanshan ténylegesen nem teljesítette volna pénzügyi kötelezettségeit. |
| --- | --- |

(262)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Nanshan csoport vitatta a Bizottság által a csoport vállalataira vonatkozóan megállapított BB minősítést is, azzal érvelve, hogy a hitelminősítéseket minden egyes vállalat esetében külön kellett volna vizsgálni, hogy az elemzés helytelenül a vizsgálati időszakra korlátozódott, és nincs bizonyíték arra, hogy a Nanshan ténylegesen nem teljesítette volna pénzügyi kötelezettségeit.

| (263) | Ezenkívül a Bizottság költség-haszon elemzése azért is hibás, mert a Bizottság által használt referenciaérték: A) nem tükrözi a Kínában uralkodó piaci feltételeket, B) ellentmond a Bizottság azon állításainak, miszerint a kínai pénzügyi piacok torzulnak (mivel a kiindulópont a Kínai Központi Bank referencia-kamatlába), és C) két különálló finanszírozási eszközön (hitelek és kötvények) alapul, ami egy irreális hibrid referenciaértéket ad, amely nem tükrözi a szokásos piaci gyakorlatokat. |
| --- | --- |

(263)

Ezenkívül a Bizottság költség-haszon elemzése azért is hibás, mert a Bizottság által használt referenciaérték: A) nem tükrözi a Kínában uralkodó piaci feltételeket, B) ellentmond a Bizottság azon állításainak, miszerint a kínai pénzügyi piacok torzulnak (mivel a kiindulópont a Kínai Központi Bank referencia-kamatlába), és C) két különálló finanszírozási eszközön (hitelek és kötvények) alapul, ami egy irreális hibrid referenciaértéket ad, amely nem tükrözi a szokásos piaci gyakorlatokat.

| (264) | A Nanshan csoport benyújtotta a külföldi befektetők számára a hongkongi piacon kibocsátott, a Bloombergtől kapott, RMB-ben denominált kötvények listáját is, azt állítva, hogy egy hongkongi (kizárólag a kötvényhozamokon alapuló) referenciaérték jobban tükrözné a kínai piaci feltételeket, mint az USA és Kína között kötött hitelkötvény-alapú hipotetikus modell. |
| --- | --- |

(264)

A Nanshan csoport benyújtotta a külföldi befektetők számára a hongkongi piacon kibocsátott, a Bloombergtől kapott, RMB-ben denominált kötvények listáját is, azt állítva, hogy egy hongkongi (kizárólag a kötvényhozamokon alapuló) referenciaérték jobban tükrözné a kínai piaci feltételeket, mint az USA és Kína között kötött hitelkötvény-alapú hipotetikus modell.

| (265) | A Nanshan csoport hitelminősítéseit illetően a Bizottság megjegyezte, hogy egyedi értékelést végzett a vizsgálat hatálya alá tartozó főbb vállalatokról, azaz az exportáló gyártóról, valamint a csoporton belül a finanszírozás legnagyobb részét nyújtó vállalatokról, azaz a közbenső anyavállalatról és a legfelső szintű anyavállalatról, amint azt a (242) és (249)–(250) preambulumbekezdés kiemeli. A vállalat állításával ellentétben a Bizottság figyelembe vette a pénzügyi mutatók alakulását a teljes figyelembe vett időszakban (azaz 2017 és a vizsgálati időszak között). A Bizottság nem talált érdemi különbséget e vállalatok pénzügyi helyzete között. Nem talált érdemi különbséget a kamatlábakban sem. Az a tény, hogy a Nanshan nem teljesítette kötelezettségeit, önmagában nem mond ellent a Nanshan csoport általános pénzügyi helyzetére vonatkozó következtetéseknek. A Bizottság ezért fenntartotta a hitelminősítésekre vonmatkozó következtetéseit. |
| --- | --- |

(265)

A Nanshan csoport hitelminősítéseit illetően a Bizottság megjegyezte, hogy egyedi értékelést végzett a vizsgálat hatálya alá tartozó főbb vállalatokról, azaz az exportáló gyártóról, valamint a csoporton belül a finanszírozás legnagyobb részét nyújtó vállalatokról, azaz a közbenső anyavállalatról és a legfelső szintű anyavállalatról, amint azt a (242) és (249)–(250) preambulumbekezdés kiemeli. A vállalat állításával ellentétben a Bizottság figyelembe vette a pénzügyi mutatók alakulását a teljes figyelembe vett időszakban (azaz 2017 és a vizsgálati időszak között). A Bizottság nem talált érdemi különbséget e vállalatok pénzügyi helyzete között. Nem talált érdemi különbséget a kamatlábakban sem. Az a tény, hogy a Nanshan nem teljesítette kötelezettségeit, önmagában nem mond ellent a Nanshan csoport általános pénzügyi helyzetére vonatkozó következtetéseknek. A Bizottság ezért fenntartotta a hitelminősítésekre vonmatkozó következtetéseit.

| (266) | A gazdasági előny kiszámításához használt referenciaértékkel kapcsolatban a Bizottság hangsúlyozni kívánja, hogy a Kínai Központi Bank referencia-kamatlábának a referenciaérték megállapításához kiindulópontként való használata pontosan az, ahogyan a referenciaértéket a Kínában uralkodó piaci feltételekhez igazítják, mivel az a kínai kockázatmentes kamatlábat képviseli, amely országspecifikus, amint azt a (261) preambulumbekezdés már említi. Ezért önmagában nem áll fenn ellentmondás. A Bizottság továbbá nem lát problémát a kockázatmentes hitelkamatláb és a kötvényeken alapuló relatív különbözet együttes alkalmazásában. A Bizottság valójában nem egyszerűen összeadja a Kínai Központi Bank hitelkamatlábát és a BB minősítésű USD kötvény hozamát. Ehelyett az AA és a BB minősítésű kötvények közötti különbözetet számítja ki, amely a kockázatmentes kamatlábra alkalmazandó kockázati tényezőnek felel meg. |
| --- | --- |

(266)

A gazdasági előny kiszámításához használt referenciaértékkel kapcsolatban a Bizottság hangsúlyozni kívánja, hogy a Kínai Központi Bank referencia-kamatlábának a referenciaérték megállapításához kiindulópontként való használata pontosan az, ahogyan a referenciaértéket a Kínában uralkodó piaci feltételekhez igazítják, mivel az a kínai kockázatmentes kamatlábat képviseli, amely országspecifikus, amint azt a (261) preambulumbekezdés már említi. Ezért önmagában nem áll fenn ellentmondás. A Bizottság továbbá nem lát problémát a kockázatmentes hitelkamatláb és a kötvényeken alapuló relatív különbözet együttes alkalmazásában. A Bizottság valójában nem egyszerűen összeadja a Kínai Központi Bank hitelkamatlábát és a BB minősítésű USD kötvény hozamát. Ehelyett az AA és a BB minősítésű kötvények közötti különbözetet számítja ki, amely a kockázatmentes kamatlábra alkalmazandó kockázati tényezőnek felel meg.

| (267) | Emellett a kölcsönök és a vállalati kötvények elvben hasonló pénzügyi hitelviszonyt megtestesítő instrumentumok. A vállalati kötvény valójában olyan hitel, amelyet nagy szervezetek használnak fel tőkebevonásra. Mind a hiteleket, mind a vállalati kötvényeket meghatározott időre kötik/bocsátják ki, és kamatláb/kamatszelvény-ráta vonatkozik rájuk. Az a tény, hogy a hitelből történő finanszírozást pénzügyi intézmény nyújtja, és hogy a vállalati kötvényből történő finanszírozást befektetők nyújtják, amelyek a legtöbb esetben ugyancsak pénzügyi intézmények, nem releváns a két eszköz alapvető jellemzőinek meghatározása szempontjából. Valójában mindkét eszköz üzleti tevékenységek finanszírozására szolgál, azonos típusú ellentételezésben részesülnek, és hasonló visszafizetési határidővel és feltételekkel rendelkeznek. Így észszerűen feltételezhető, hogy az AA és a BB minősítésű vállalatok közötti kockázati tényező változatlan marad, függetlenül attól, hogy hitelek vagy kötvények kibocsátásáról van-e szó. A Bizottság ennek megfelelően elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(267)

Emellett a kölcsönök és a vállalati kötvények elvben hasonló pénzügyi hitelviszonyt megtestesítő instrumentumok. A vállalati kötvény valójában olyan hitel, amelyet nagy szervezetek használnak fel tőkebevonásra. Mind a hiteleket, mind a vállalati kötvényeket meghatározott időre kötik/bocsátják ki, és kamatláb/kamatszelvény-ráta vonatkozik rájuk. Az a tény, hogy a hitelből történő finanszírozást pénzügyi intézmény nyújtja, és hogy a vállalati kötvényből történő finanszírozást befektetők nyújtják, amelyek a legtöbb esetben ugyancsak pénzügyi intézmények, nem releváns a két eszköz alapvető jellemzőinek meghatározása szempontjából. Valójában mindkét eszköz üzleti tevékenységek finanszírozására szolgál, azonos típusú ellentételezésben részesülnek, és hasonló visszafizetési határidővel és feltételekkel rendelkeznek. Így észszerűen feltételezhető, hogy az AA és a BB minősítésű vállalatok közötti kockázati tényező változatlan marad, függetlenül attól, hogy hitelek vagy kötvények kibocsátásáról van-e szó. A Bizottság ennek megfelelően elutasította ezt az állítást.

| (268) | A Bizottság megvizsgálta a Nanshan csoport által javasolt alternatív referenciaértéket is. A Hongkongban kibocsátott RMB-ben denominált kötvények azonban, amelyeket benyújtottak, szinte kizárólag a kínai kormány vagy pénzügyi intézmények által kibocsátott kötvényekre vonatkoztak, és így nem hasonlíthatók össze a vállalati kötvényekkel. A kibocsátott kötvények többsége nem tartalmazott hitelminősítési információt sem. A Bizottság ezért megállapította, hogy ez nem használható a jelenleg használt referenciaérték észszerű alternatívájaként. |
| --- | --- |

(268)

A Bizottság megvizsgálta a Nanshan csoport által javasolt alternatív referenciaértéket is. A Hongkongban kibocsátott RMB-ben denominált kötvények azonban, amelyeket benyújtottak, szinte kizárólag a kínai kormány vagy pénzügyi intézmények által kibocsátott kötvényekre vonatkoztak, és így nem hasonlíthatók össze a vállalati kötvényekkel. A kibocsátott kötvények többsége nem tartalmazott hitelminősítési információt sem. A Bizottság ezért megállapította, hogy ez nem használható a jelenleg használt referenciaérték észszerű alternatívájaként.

| (269) | Végezetül a Nanshan csoport azt állította, hogy a Bizottság a csoport több vállalata esetében számítási hibákat követett el a cellák formázása, a hitelek megkettőzése, a benyújtott táblázatokban szereplő hitelek helytelen eredeti összege vagy a képletekben feltárt hibák miatt. A Bizottság valóban megállapította, hogy elírásokat követett el, és a hitelekből származó előny kiszámítását ennek megfelelően kiigazította. |
| --- | --- |

(269)

Végezetül a Nanshan csoport azt állította, hogy a Bizottság a csoport több vállalata esetében számítási hibákat követett el a cellák formázása, a hitelek megkettőzése, a benyújtott táblázatokban szereplő hitelek helytelen eredeti összege vagy a képletekben feltárt hibák miatt. A Bizottság valóban megállapította, hogy elírásokat követett el, és a hitelekből származó előny kiszámítását ennek megfelelően kiigazította.

b)   Wanshun csoport

| (270) | A Bizottság megjegyezte, hogy az egyik kínai hitelminősítő intézet 2018-ban AA+ minősítést adott a Wanshun csoportnak. |
| --- | --- |

(270)

A Bizottság megjegyezte, hogy az egyik kínai hitelminősítő intézet 2018-ban AA+ minősítést adott a Wanshun csoportnak.

| (271) | A fenti (176)–(178) preambulumbekezdésben említettek szerint a kínai hitelnyújtó pénzügyi intézmények nem nyújtottak be hitelképességi értékelést. Ezért a gazdasági előny mértékének megállapítása érdekében a Bizottságnak értékelnie kellett, hogy a Wanshun csoport piaci kamatszinten jutott-e hitelekhez. |
| --- | --- |

(271)

A fenti (176)–(178) preambulumbekezdésben említettek szerint a kínai hitelnyújtó pénzügyi intézmények nem nyújtottak be hitelképességi értékelést. Ezért a gazdasági előny mértékének megállapítása érdekében a Bizottságnak értékelnie kellett, hogy a Wanshun csoport piaci kamatszinten jutott-e hitelekhez.

| (272) | A Wanshun csoportba tartozó exportáló gyártó saját pénzügyi beszámolói szerint általában véve nyereségesen működött. |
| --- | --- |

(272)

A Wanshun csoportba tartozó exportáló gyártó saját pénzügyi beszámolói szerint általában véve nyereségesen működött.

| (273) | Az exportáló gyártó rövid és hosszú lejáratú adósságot vett igénybe működése finanszírozásához. A Bizottság megvizsgálta a vállalat rövid távú likviditási és hosszú távú fizetőképességi helyzetét. |
| --- | --- |

(273)

Az exportáló gyártó rövid és hosszú lejáratú adósságot vett igénybe működése finanszírozásához. A Bizottság megvizsgálta a vállalat rövid távú likviditási és hosszú távú fizetőképességi helyzetét.

| (274) | A rövid távú likviditást illetően a Bizottság olyan likviditási rátákat használt, mint a) a forgóeszköz-fedezeti mutató; b) a készpénztartalék; c) a likviditási gyorsráta és d) a működésből származó készpénz aránya. Ezek a ráták a vállalat rövid távú kötelezettségek – köztük a rövid lejáratú adósságok – teljesítésére való képességét mérik. |
| --- | --- |

(274)

A rövid távú likviditást illetően a Bizottság olyan likviditási rátákat használt, mint a) a forgóeszköz-fedezeti mutató; b) a készpénztartalék; c) a likviditási gyorsráta és d) a működésből származó készpénz aránya. Ezek a ráták a vállalat rövid távú kötelezettségek – köztük a rövid lejáratú adósságok – teljesítésére való képességét mérik.

| (275) | A vállalat forgóeszköz-fedezeti mutatója 2018-ban 1,04 volt, 2019-ben 0,96-ra csökkent, majd 2020-ban 0,98-ra nőtt. Noha a vállalat 2019-ben AA+ minősítést kapott, forgóeszközei mégsem bizonyultak elegendőnek a rövid távú kötelezettségei teljesítéséhez. Ez nem indokolja a magas hitelminősítést, amelyhez a vállalat forgóeszköz-fedezeti mutatójának legalább 2-nek kellene lennie. |
| --- | --- |

(275)

A vállalat forgóeszköz-fedezeti mutatója 2018-ban 1,04 volt, 2019-ben 0,96-ra csökkent, majd 2020-ban 0,98-ra nőtt. Noha a vállalat 2019-ben AA+ minősítést kapott, forgóeszközei mégsem bizonyultak elegendőnek a rövid távú kötelezettségei teljesítéséhez. Ez nem indokolja a magas hitelminősítést, amelyhez a vállalat forgóeszköz-fedezeti mutatójának legalább 2-nek kellene lennie.

| (276) | A vállalatnál átlagosan 0,1 volt a készpénztartalék 2016–2019 között és 0,2 a vizsgálati időszakban; következésképpen a vállalat nem rendelkezett elegendő készpénzzel rövid lejáratú adósságának törlesztéséhez. |
| --- | --- |

(276)

A vállalatnál átlagosan 0,1 volt a készpénztartalék 2016–2019 között és 0,2 a vizsgálati időszakban; következésképpen a vállalat nem rendelkezett elegendő készpénzzel rövid lejáratú adósságának törlesztéséhez.

| (277) | A likviditási gyorsráta 2018-ban 0,11, 2019-ben és 2020-ban pedig 0,14 volt, miközben legalább 1 tekinthető irányadónak. Sőt előfordulhat, hogy az 1 alatti likviditási gyorsrátával rendelkező vállalat rövid távon nem tudja törleszteni rövid lejáratú kötelezettségeit. |
| --- | --- |

(277)

A likviditási gyorsráta 2018-ban 0,11, 2019-ben és 2020-ban pedig 0,14 volt, miközben legalább 1 tekinthető irányadónak. Sőt előfordulhat, hogy az 1 alatti likviditási gyorsrátával rendelkező vállalat rövid távon nem tudja törleszteni rövid lejáratú kötelezettségeit.

| (278) | A vállalat működési tevékenységekből származó pénzforgalma 2017 óta pozitív volt, 2018-ban a kétszeresére nőtt, 2020-ig pedig 90 %-kal csökkent. A működési készpénztartalék 2018-ban 0,25, 2019-ben 0,04, 2020-ban pedig 0,02 volt. Ha a működési készpénztartalék 1-nél alacsonyabb, akkor a vállalat nem termel elegendő készpénzt a rövid lejáratú kötelezettségei fedezéséhez. |
| --- | --- |

(278)

A vállalat működési tevékenységekből származó pénzforgalma 2017 óta pozitív volt, 2018-ban a kétszeresére nőtt, 2020-ig pedig 90 %-kal csökkent. A működési készpénztartalék 2018-ban 0,25, 2019-ben 0,04, 2020-ban pedig 0,02 volt. Ha a működési készpénztartalék 1-nél alacsonyabb, akkor a vállalat nem termel elegendő készpénzt a rövid lejáratú kötelezettségei fedezéséhez.

| (279) | A (297) preambulumbekezdésben leírt rövid távú likviditási mutatókra tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a szóban forgó vállalatnak rövid távú likviditási problémái voltak, így a nagy kockázatú profillal rendelkező adósok közé tartozott. |
| --- | --- |

(279)

A (297) preambulumbekezdésben leírt rövid távú likviditási mutatókra tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a szóban forgó vállalatnak rövid távú likviditási problémái voltak, így a nagy kockázatú profillal rendelkező adósok közé tartozott.

| (280) | A Bizottság a hosszú távú fizetőképességi kockázat értékelését különféle tőkemegfelelési mutatók, például a) adósságráták és b) fedezeti mutatók alapján végezte el. Ezek a mutatók a vállalat hosszú távú adósságtörlesztési kötelezettségek teljesítésére való képességét mérik. A hitelezők és a kötvénybefektetők használják őket a vállalat hitelképességének értékeléséhez. |
| --- | --- |

(280)

A Bizottság a hosszú távú fizetőképességi kockázat értékelését különféle tőkemegfelelési mutatók, például a) adósságráták és b) fedezeti mutatók alapján végezte el. Ezek a mutatók a vállalat hosszú távú adósságtörlesztési kötelezettségek teljesítésére való képességét mérik. A hitelezők és a kötvénybefektetők használják őket a vállalat hitelképességének értékeléséhez.

| (281) | Az adósságráták a kötelezettségek – különösen a hosszú lejáratú adósságok – összegét mérik. A vállalat hitel/eszköz aránya magas, 0,5 volt, tehát a vállalat az eszközeinek 50 %-át finanszírozta adósságból. A hitel/tőke arány a vizsgálati időszakban 0,5 volt, ami arra utal, hogy a vállalat tevékenységeit adósságból finanszírozza. Minél magasabb a hitel/eszköz és a hitel/tőke arány, annál nagyobb a vállalat pénzügyi kockázata, tehát előfordulhat, hogy a vállalat nehezebben tudja törleszteni a fennálló adósságait. |
| --- | --- |

(281)

Az adósságráták a kötelezettségek – különösen a hosszú lejáratú adósságok – összegét mérik. A vállalat hitel/eszköz aránya magas, 0,5 volt, tehát a vállalat az eszközeinek 50 %-át finanszírozta adósságból. A hitel/tőke arány a vizsgálati időszakban 0,5 volt, ami arra utal, hogy a vállalat tevékenységeit adósságból finanszírozza. Minél magasabb a hitel/eszköz és a hitel/tőke arány, annál nagyobb a vállalat pénzügyi kockázata, tehát előfordulhat, hogy a vállalat nehezebben tudja törleszteni a fennálló adósságait.

| (282) | A fedezeti mutatók a vállalat adósságszolgálatra és pénzügyi kötelezettségek teljesítésére való képességét mérik. A Bizottság értékelését a kamatfedezeti mutatóra, valamint a működésből származó készpénz és a hitelek arányára alapozta, amely azt mutatja, hogy a vállalat képes-e adósságait a működési tevékenységeivel termelt készpénzből törleszteni. A működési tevékenységekből származó pénzforgalom és a hitelek átlagos aránya az exportőr esetében 0,03 volt a vizsgálati időszakban. Következésképpen a vállalatnak 33 évre lenne szüksége, hogy az adósságállományát a vizsgálati időszak alatti működési pénzforgalmából törlessze. Tehát a jelek arra utalnak, hogy komoly nehézségeket okoz a vállalatnak, hogy elegendő készpénzt termeljen az adósságai törlesztéséhez. |
| --- | --- |

(282)

A fedezeti mutatók a vállalat adósságszolgálatra és pénzügyi kötelezettségek teljesítésére való képességét mérik. A Bizottság értékelését a kamatfedezeti mutatóra, valamint a működésből származó készpénz és a hitelek arányára alapozta, amely azt mutatja, hogy a vállalat képes-e adósságait a működési tevékenységeivel termelt készpénzből törleszteni. A működési tevékenységekből származó pénzforgalom és a hitelek átlagos aránya az exportőr esetében 0,03 volt a vizsgálati időszakban. Következésképpen a vállalatnak 33 évre lenne szüksége, hogy az adósságállományát a vizsgálati időszak alatti működési pénzforgalmából törlessze. Tehát a jelek arra utalnak, hogy komoly nehézségeket okoz a vállalatnak, hogy elegendő készpénzt termeljen az adósságai törlesztéséhez.

| (283) | Ezért a (303) preambulumbekezdésben ismertetett hosszú távú tőkemegfelelési mutatókra tekintettel a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a vállalat pénzügyi helyzete nem volt stabil, az esetleges hitelezők és befektetők szempontjából pedig kockázatos profillal rendelkezett. |
| --- | --- |

(283)

Ezért a (303) preambulumbekezdésben ismertetett hosszú távú tőkemegfelelési mutatókra tekintettel a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a vállalat pénzügyi helyzete nem volt stabil, az esetleges hitelezők és befektetők szempontjából pedig kockázatos profillal rendelkezett.

| (284) | Ezenkívül a vállalat hiteleket vett fel azzal a céllal, hogy más bankoktól felvett hiteleit törlessze. Az ilyen jellegű hitelek arra utaló jelnek tekinthetők, hogy a vállalat kedvezőtlenebb pénzügyi helyzetben volt annál, mint amilyen a pénzügyi kimutatások alapján első látásra kirajzolódott, illetve hogy további kockázat áll fenn a rövid és hosszú távú finanszírozásával összefüggésben. |
| --- | --- |

(284)

Ezenkívül a vállalat hiteleket vett fel azzal a céllal, hogy más bankoktól felvett hiteleit törlessze. Az ilyen jellegű hitelek arra utaló jelnek tekinthetők, hogy a vállalat kedvezőtlenebb pénzügyi helyzetben volt annál, mint amilyen a pénzügyi kimutatások alapján első látásra kirajzolódott, illetve hogy további kockázat áll fenn a rövid és hosszú távú finanszírozásával összefüggésben.

| (285) | A fentiek alapján és a kínai hitelminősítések 3.5.2. szakaszban említett általános torzulásai fényében a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Wanshun csoport AA+ hitelminősítése nem megbízható. |
| --- | --- |

(285)

A fentiek alapján és a kínai hitelminősítések 3.5.2. szakaszban említett általános torzulásai fényében a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Wanshun csoport AA+ hitelminősítése nem megbízható.

| (286) | A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a csoport általános pénzügyi helyzete a BB minősítésnek feleltethető meg, azaz annak a legmagasabb minősítésnek, amely már nem számít „befektetésre ajánlott kategóriának”. |
| --- | --- |

(286)

A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a csoport általános pénzügyi helyzete a BB minősítésnek feleltethető meg, azaz annak a legmagasabb minősítésnek, amely már nem számít „befektetésre ajánlott kategóriának”.

| (287) | Agazdasági előny meghatározásához a Bizottság a (252)–(255) preambulumbekezdésben ismertetett módszert alkalmazta a vizsgálati időszak alatti hitelfinanszírozási időre. |
| --- | --- |

(287)

Agazdasági előny meghatározásához a Bizottság a (252)–(255) preambulumbekezdésben ismertetett módszert alkalmazta a vizsgálati időszak alatti hitelfinanszírozási időre.

| (288) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Wanshun-csoport felkérte a Bizottságot, hogy tisztázza azon állítás ténybeli alapját, amely szerint a csoport vállalata „hitelszerződéseket kötött más bankoktól származó hitelek visszafizetése céljából”. Az érdekelt fél azt is állította, hogy:






  a) | a Bizottság számos mutatóra támaszkodott, amelyek látszólag a Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd. pénzügyi kimutatásain alapultak, de nem a Wanshun csoport konszolidált pénzügyi kimutatásain, ami téves, mivel a Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd. mutatói nem tükrözik a Wanshun-csoport hitelképességét. Az érdekelt fél azt is kérte a Bizottságtól, hogy erősítse meg és tegye közzé a pénzügyi mutatók megállapításának alapját. |
| --- | --- | --- |

(288)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Wanshun-csoport felkérte a Bizottságot, hogy tisztázza azon állítás ténybeli alapját, amely szerint a csoport vállalata „hitelszerződéseket kötött más bankoktól származó hitelek visszafizetése céljából”. Az érdekelt fél azt is állította, hogy:

a)

a Bizottság számos mutatóra támaszkodott, amelyek látszólag a Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd. pénzügyi kimutatásain alapultak, de nem a Wanshun csoport konszolidált pénzügyi kimutatásain, ami téves, mivel a Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd. mutatói nem tükrözik a Wanshun-csoport hitelképességét. Az érdekelt fél azt is kérte a Bizottságtól, hogy erősítse meg és tegye közzé a pénzügyi mutatók megállapításának alapját.

| b) | a Bizottság téves napot használt a Shantou Wanshunnak nyújtott egyik hitel referenciaértékének kiszámításához. |
| --- | --- |

b)

a Bizottság téves napot használt a Shantou Wanshunnak nyújtott egyik hitel referenciaértékének kiszámításához.

| c) | A Jiangsu Huafeng Aluminium Industry Co., Ltd a vizsgálati időszakban csak két, a vállalatcsoporthoz tartozó vállalattól vett fel kölcsönt, és hogy a csoporton belüli ilyen hitelfelvétel nem tekinthető támogatásnak, mivel a csoporthoz tartozó vállalatok nem voltak közjogi szervek, és nem is lehetett azokat úgy tekinteni, mint a kínai kormány megbízását vagy utasítását. Emellett a kereskedelmi bank által nyújtott hitel és a csoporton belüli hitel kiegyenlítése kétszeres beszámítást eredményezett. |
| --- | --- |

c)

A Jiangsu Huafeng Aluminium Industry Co., Ltd a vizsgálati időszakban csak két, a vállalatcsoporthoz tartozó vállalattól vett fel kölcsönt, és hogy a csoporton belüli ilyen hitelfelvétel nem tekinthető támogatásnak, mivel a csoporthoz tartozó vállalatok nem voltak közjogi szervek, és nem is lehetett azokat úgy tekinteni, mint a kínai kormány megbízását vagy utasítását. Emellett a kereskedelmi bank által nyújtott hitel és a csoporton belüli hitel kiegyenlítése kétszeres beszámítást eredményezett.

| (289) | Az első ponttal kapcsolatban a Bizottság megerősítette, hogy az ebben a szakaszban említett mutatók a Zhongji Lamination Materials Co. Ltd pénzügyi kimutatásain alapulnak. Amint azt a (265) preambulumbekezdés már kifejtette, a Bizottság egyedi értékelést végzett a vizsgálat hatálya alá tartozó főbb vállalatokról, azaz az exportáló gyártóról, valamint a csoporton belül a finanszírozás legnagyobb részét nyújtó vállalatokról, azaz az anyavállalatról. Ez a megközelítés valóban észszerűnek tűnik, mivel a hiteleket jogi személyeknek, nem pedig magának a csoportnak nyújtják. A Bizottság figyelembe vette a pénzügyi mutatók alakulását a teljes figyelembe vett időszakban (azaz 2017 és a vizsgálati időszak között). |
| --- | --- |

(289)

Az első ponttal kapcsolatban a Bizottság megerősítette, hogy az ebben a szakaszban említett mutatók a Zhongji Lamination Materials Co. Ltd pénzügyi kimutatásain alapulnak. Amint azt a (265) preambulumbekezdés már kifejtette, a Bizottság egyedi értékelést végzett a vizsgálat hatálya alá tartozó főbb vállalatokról, azaz az exportáló gyártóról, valamint a csoporton belül a finanszírozás legnagyobb részét nyújtó vállalatokról, azaz az anyavállalatról. Ez a megközelítés valóban észszerűnek tűnik, mivel a hiteleket jogi személyeknek, nem pedig magának a csoportnak nyújtják. A Bizottság figyelembe vette a pénzügyi mutatók alakulását a teljes figyelembe vett időszakban (azaz 2017 és a vizsgálati időszak között).

| (290) | A Bizottság mindenesetre nem talált érdemi különbséget a csoportban lévő vállalatok pénzügyi helyzete között. Még ha figyelembe vesszük is a vállalat által a tájékoztatáskor szolgáltatott konszolidált adatokat, továbbra is törékeny pénzforgalmi helyzetet látunk, ahol alacsony a készpénztartalék és a működési tevékenységekből származó készpénz és a hitelek átlagos aránya. Az adósság/eszköz arány szintén nagyon hasonló az egyetlen exportáló gyártóéhoz. A Bizottság továbbá nem talált érdemi különbséget a csoport különböző vállalatainak nyújtott hitelek kamatlábai között. A Bizottság ennek megfelelően elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(290)

A Bizottság mindenesetre nem talált érdemi különbséget a csoportban lévő vállalatok pénzügyi helyzete között. Még ha figyelembe vesszük is a vállalat által a tájékoztatáskor szolgáltatott konszolidált adatokat, továbbra is törékeny pénzforgalmi helyzetet látunk, ahol alacsony a készpénztartalék és a működési tevékenységekből származó készpénz és a hitelek átlagos aránya. Az adósság/eszköz arány szintén nagyon hasonló az egyetlen exportáló gyártóéhoz. A Bizottság továbbá nem talált érdemi különbséget a csoport különböző vállalatainak nyújtott hitelek kamatlábai között. A Bizottság ennek megfelelően elutasította ezt az állítást.

| (291) | A Bizottság nem fogadta el a második pontban ismertetett állítást, mivel a vállalat által javasolt dátum a hitel kezdőnapját követő dátum volt, míg a Bizottság a hitel kezdőnapját közvetlenül megelőző időpontra vonatkozó referenciaértéket használta, amely így az említett kezdőnapon még alkalmazandó volt. |
| --- | --- |

(291)

A Bizottság nem fogadta el a második pontban ismertetett állítást, mivel a vállalat által javasolt dátum a hitel kezdőnapját követő dátum volt, míg a Bizottság a hitel kezdőnapját közvetlenül megelőző időpontra vonatkozó referenciaértéket használta, amely így az említett kezdőnapon még alkalmazandó volt.

| (292) | A Bizottság egyetértett a harmadik pontban ismertetett állítással, és ennek megfelelően kiigazította a számításokat. |
| --- | --- |

(292)

A Bizottság egyetértett a harmadik pontban ismertetett állítással, és ennek megfelelően kiigazította a számításokat.

c)   Daching-csoport

| (293) | A Bizottság megjegyezte, hogy az egyik kínai hitelminősítő intézet 2019-ben AAA-minősítést adott a Daching csoportnak. |
| --- | --- |

(293)

A Bizottság megjegyezte, hogy az egyik kínai hitelminősítő intézet 2019-ben AAA-minősítést adott a Daching csoportnak.

| (294) | A (176)–(178) preambulumbekezdésben említettek szerint a kínai hitelnyújtó pénzügyi intézmények nem nyújtottak be hitelképességi értékelést. Ezért a gazdasági előny mértékének megállapítása érdekében a Bizottságnak értékelnie kellett, hogy a Daching csoport piaci kamatszinten jutott-e hitelekhez. |
| --- | --- |

(294)

A (176)–(178) preambulumbekezdésben említettek szerint a kínai hitelnyújtó pénzügyi intézmények nem nyújtottak be hitelképességi értékelést. Ezért a gazdasági előny mértékének megállapítása érdekében a Bizottságnak értékelnie kellett, hogy a Daching csoport piaci kamatszinten jutott-e hitelekhez.

| (295) | A Xiamen Xiashun exportáló gyártó saját pénzügyi beszámolói szerint általában véve nyereségesen működött. |
| --- | --- |

(295)

A Xiamen Xiashun exportáló gyártó saját pénzügyi beszámolói szerint általában véve nyereségesen működött.

| (296) | A Xiamen Xiashun rövid és hosszú lejáratú adósságot vett igénybe működése finanszírozásához. A Bizottság megvizsgálta a vállalat rövid távú likviditási és hosszú távú fizetőképességi helyzetét. |
| --- | --- |

(296)

A Xiamen Xiashun rövid és hosszú lejáratú adósságot vett igénybe működése finanszírozásához. A Bizottság megvizsgálta a vállalat rövid távú likviditási és hosszú távú fizetőképességi helyzetét.

| (297) | A rövid távú likviditást illetően a Bizottság olyan likviditási rátákat használt, mint a) a forgóeszköz-fedezeti mutató; b) a készpénztartalék; c) a likviditási gyorsráta és d) a működésből származó készpénz aránya. Ezek a ráták a vállalat rövid távú kötelezettségek – köztük a rövid lejáratú adósságok – teljesítésére való képességét mérik. |
| --- | --- |

(297)

A rövid távú likviditást illetően a Bizottság olyan likviditási rátákat használt, mint a) a forgóeszköz-fedezeti mutató; b) a készpénztartalék; c) a likviditási gyorsráta és d) a működésből származó készpénz aránya. Ezek a ráták a vállalat rövid távú kötelezettségek – köztük a rövid lejáratú adósságok – teljesítésére való képességét mérik.

| (298) | A vállalat forgóeszköz-fedezeti mutatója 2018-ban 0,9 volt, 2019-ben 1,0-re nőtt, majd ismét csökkent, 0,9-re esett vissza a vizsgálati időszak végére (2020 első féléve). Noha a vállalat 2019-ben AAA-minősítést kapott, forgóeszközei alig voltak elegendőek a rövid távú kötelezettségei teljesítéséhez. Ez kevés volt ahhoz, hogy indokolja a magas hitelminősítést, amelyhez a vállalat forgóeszköz-fedezeti mutatójának legalább 2-nek kellene lennie. |
| --- | --- |

(298)

A vállalat forgóeszköz-fedezeti mutatója 2018-ban 0,9 volt, 2019-ben 1,0-re nőtt, majd ismét csökkent, 0,9-re esett vissza a vizsgálati időszak végére (2020 első féléve). Noha a vállalat 2019-ben AAA-minősítést kapott, forgóeszközei alig voltak elegendőek a rövid távú kötelezettségei teljesítéséhez. Ez kevés volt ahhoz, hogy indokolja a magas hitelminősítést, amelyhez a vállalat forgóeszköz-fedezeti mutatójának legalább 2-nek kellene lennie.

| (299) | A vállalatnál átlagosan 0,1 volt a készpénztartalék 2016–2019 között és 0,2 a vizsgálati időszakban; következésképpen a vállalat nem rendelkezett elegendő készpénzzel rövid lejáratú adósságának törlesztéséhez. |
| --- | --- |

(299)

A vállalatnál átlagosan 0,1 volt a készpénztartalék 2016–2019 között és 0,2 a vizsgálati időszakban; következésképpen a vállalat nem rendelkezett elegendő készpénzzel rövid lejáratú adósságának törlesztéséhez.

| (300) | A likviditási gyorsrátája 2017-ben és 2018-ban 0,4, 2019-től a vizsgálati időszak végéig pedig 0,5 volt, miközben legalább 1 tekinthető irányadónak. Sőt előfordulhat, hogy az 1 alatti likviditási gyorsrátával rendelkező vállalat rövid távon nem tudja törleszteni rövid lejáratú kötelezettségeit. |
| --- | --- |

(300)

A likviditási gyorsrátája 2017-ben és 2018-ban 0,4, 2019-től a vizsgálati időszak végéig pedig 0,5 volt, miközben legalább 1 tekinthető irányadónak. Sőt előfordulhat, hogy az 1 alatti likviditási gyorsrátával rendelkező vállalat rövid távon nem tudja törleszteni rövid lejáratú kötelezettségeit.

| (301) | A vállalat működési tevékenységekből származó pénzforgalma pozitív volt, 2016 és 2019 között és a vizsgálati időszak végére viszont közel a felére csökkent. A működési készpénztartalék 2019-ben és a vizsgálati időszak végén 0,2 volt. Ha a működési készpénztartalék 1-nél alacsonyabb, akkor a vállalat nem termel elegendő készpénzt a rövid lejáratú kötelezettségei fedezéséhez. |
| --- | --- |

(301)

A vállalat működési tevékenységekből származó pénzforgalma pozitív volt, 2016 és 2019 között és a vizsgálati időszak végére viszont közel a felére csökkent. A működési készpénztartalék 2019-ben és a vizsgálati időszak végén 0,2 volt. Ha a működési készpénztartalék 1-nél alacsonyabb, akkor a vállalat nem termel elegendő készpénzt a rövid lejáratú kötelezettségei fedezéséhez.

| (302) | A (297) preambulumbekezdésben leírt rövid távú likviditási mutatókra tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a szóban forgó vállalatnak rövid távú likviditási problémái voltak, így a nagy kockázatú profillal rendelkező adósok közé tartozott. |
| --- | --- |

(302)

A (297) preambulumbekezdésben leírt rövid távú likviditási mutatókra tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a szóban forgó vállalatnak rövid távú likviditási problémái voltak, így a nagy kockázatú profillal rendelkező adósok közé tartozott.

| (303) | A Bizottság a hosszú távú fizetőképességi kockázat értékelését különféle tőkemegfelelési mutatók, például a) adósságráták és b) fedezeti mutatók alapján végezte el. Ezek a mutatók a vállalat hosszú távú adósságtörlesztési kötelezettségek teljesítésére való képességét mérik. A hitelezők és a kötvénybefektetők használják őket a vállalat hitelképességének értékeléséhez. |
| --- | --- |

(303)

A Bizottság a hosszú távú fizetőképességi kockázat értékelését különféle tőkemegfelelési mutatók, például a) adósságráták és b) fedezeti mutatók alapján végezte el. Ezek a mutatók a vállalat hosszú távú adósságtörlesztési kötelezettségek teljesítésére való képességét mérik. A hitelezők és a kötvénybefektetők használják őket a vállalat hitelképességének értékeléséhez.

| (304) | Az adósságráták a kötelezettségek – különösen a hosszú lejáratú adósságok – összegét mérik. A vállalat hitel/eszköz aránya magas, 0,6 volt, tehát a vállalat az eszközeinek 60 %-át finanszírozta adósságból. A hitel/tőke arány a vizsgálati időszakban 1,5 volt, ami arra utal, hogy a vállalat tevékenységeit adósságból finanszírozza. Minél magasabb a hitel/eszköz és a hitel/tőke arány, annál nagyobb a vállalat pénzügyi kockázata, tehát előfordulhat, hogy a vállalat nehezebben tudja törleszteni a fennálló adósságait. |
| --- | --- |

(304)

Az adósságráták a kötelezettségek – különösen a hosszú lejáratú adósságok – összegét mérik. A vállalat hitel/eszköz aránya magas, 0,6 volt, tehát a vállalat az eszközeinek 60 %-át finanszírozta adósságból. A hitel/tőke arány a vizsgálati időszakban 1,5 volt, ami arra utal, hogy a vállalat tevékenységeit adósságból finanszírozza. Minél magasabb a hitel/eszköz és a hitel/tőke arány, annál nagyobb a vállalat pénzügyi kockázata, tehát előfordulhat, hogy a vállalat nehezebben tudja törleszteni a fennálló adósságait.

| (305) | A fedezeti mutatók a vállalat adósságszolgálatra és pénzügyi kötelezettségek teljesítésére való képességét mérik. A Bizottság értékelését a kamatfedezeti mutatóra, valamint a működésből származó készpénz és a hitelek arányára alapozta. A kamatfedezeti mutató a vállalat kamatköltségek finanszírozására való képességét fejezi ki. Az exportőrnél megközelítőleg 1,2 volt ez a mutató a vizsgálati időszakban. Ha ez a mutató 1,5-nél alacsonyabb, akkor a vállalatnak nehézséget okoz a kamatráfordítások fedezése. A működésből származó készpénz és a hitelek arányára azt mutatja, hogy a vállalat képes-e adósságait a működési tevékenységeivel termelt készpénzből törleszteni. A működési tevékenységekből származó készpénz és a hitelek átlagos aránya az exportőr esetében 0,1 volt a vizsgálati időszakban. Következésképpen a vállalatnak 10 évre lenne szüksége, hogy az adósságállományát a vizsgálati időszak alatti működési pénzforgalmából törlessze. Tehát a jelek arra utalnak, hogy komoly nehézségeket okoz, hogy elegendő készpénzt termeljen az adósságai törlesztéséhez. |
| --- | --- |

(305)

A fedezeti mutatók a vállalat adósságszolgálatra és pénzügyi kötelezettségek teljesítésére való képességét mérik. A Bizottság értékelését a kamatfedezeti mutatóra, valamint a működésből származó készpénz és a hitelek arányára alapozta. A kamatfedezeti mutató a vállalat kamatköltségek finanszírozására való képességét fejezi ki. Az exportőrnél megközelítőleg 1,2 volt ez a mutató a vizsgálati időszakban. Ha ez a mutató 1,5-nél alacsonyabb, akkor a vállalatnak nehézséget okoz a kamatráfordítások fedezése. A működésből származó készpénz és a hitelek arányára azt mutatja, hogy a vállalat képes-e adósságait a működési tevékenységeivel termelt készpénzből törleszteni. A működési tevékenységekből származó készpénz és a hitelek átlagos aránya az exportőr esetében 0,1 volt a vizsgálati időszakban. Következésképpen a vállalatnak 10 évre lenne szüksége, hogy az adósságállományát a vizsgálati időszak alatti működési pénzforgalmából törlessze. Tehát a jelek arra utalnak, hogy komoly nehézségeket okoz, hogy elegendő készpénzt termeljen az adósságai törlesztéséhez.

| (306) | Ezenkívül a vállalat hiteleket vett fel azzal a céllal, hogy más bankoktól felvett hiteleit törlessze. Az ilyen jellegű hitelek arra utaló jelnek tekinthetők, hogy a vállalat kedvezőtlenebb pénzügyi helyzetben volt annál, mint amilyen a pénzügyi kimutatások alapján első látásra kirajzolódott, illetve hogy további kockázat áll fenn a rövid és hosszú távú finanszírozásával összefüggésben. |
| --- | --- |

(306)

Ezenkívül a vállalat hiteleket vett fel azzal a céllal, hogy más bankoktól felvett hiteleit törlessze. Az ilyen jellegű hitelek arra utaló jelnek tekinthetők, hogy a vállalat kedvezőtlenebb pénzügyi helyzetben volt annál, mint amilyen a pénzügyi kimutatások alapján első látásra kirajzolódott, illetve hogy további kockázat áll fenn a rövid és hosszú távú finanszírozásával összefüggésben.

| (307) | Ezért a (276) preambulumbekezdésben ismertetett hosszú távú tőkemegfelelési mutatókra tekintettel a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a vállalat pénzügyi helyzete nem volt stabil, az esetleges hitelezők és befektetők szempontjából pedig a kockázatos profillal rendelkezett. |
| --- | --- |

(307)

Ezért a (276) preambulumbekezdésben ismertetett hosszú távú tőkemegfelelési mutatókra tekintettel a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a vállalat pénzügyi helyzete nem volt stabil, az esetleges hitelezők és befektetők szempontjából pedig a kockázatos profillal rendelkezett.

| (308) | Az exportáló gyártó (297)–(305) preambulumbekezdésben ismertetett likviditási és fizetőképességi tényezőit figyelembe véve a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a Daching-csoport pénzügyi helyzete a B/BB minősítésnek feleltethető meg (ahol a B minősítést a más bankoktól felvett hitelek törlesztéséhez felvett hitelekre tekintettel kellett alkalmazni), azaz annak a legmagasabb minősítésnek, amely már nem számít „befektetésre ajánlott” minősítésnek. |
| --- | --- |

(308)

Az exportáló gyártó (297)–(305) preambulumbekezdésben ismertetett likviditási és fizetőképességi tényezőit figyelembe véve a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a Daching-csoport pénzügyi helyzete a B/BB minősítésnek feleltethető meg (ahol a B minősítést a más bankoktól felvett hitelek törlesztéséhez felvett hitelekre tekintettel kellett alkalmazni), azaz annak a legmagasabb minősítésnek, amely már nem számít „befektetésre ajánlott” minősítésnek.

| (309) | Az előny meghatározásához a (252)–(253) preambulumbekezdésben ismertetett referenciaértéket alkalmazta a vizsgálati időszak alatti hitelfinanszírozási időre. |
| --- | --- |

(309)

Az előny meghatározásához a (252)–(253) preambulumbekezdésben ismertetett referenciaértéket alkalmazta a vizsgálati időszak alatti hitelfinanszírozási időre.

| (310) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Daching csoport azt állította, hogy:






  a) | a Kínai Központi Bank hitel-referenciakamatlába és irányadó hitelkamatlába nem a legmagasabb hitelminősítésű vállalatokra (a Bizottság által használt AA-minősítésre) vonatkozik, hanem a közepes hitelminősítésű vállalatokra (BBB-minősítés). Ezért a kamatkülönbözet kiszámításához a Bizottságnak össze kellett volna hasonlítania az USA-beli a BBB-minősítésű vállalati kötvényeket a Daching csoport hitelminősítésével. Az érdekelt fél a Bloomberg módszertana alapján újraértékelte saját minősítését, |
| --- | --- | --- |

(310)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a Daching csoport azt állította, hogy:

a)

a Kínai Központi Bank hitel-referenciakamatlába és irányadó hitelkamatlába nem a legmagasabb hitelminősítésű vállalatokra (a Bizottság által használt AA-minősítésre) vonatkozik, hanem a közepes hitelminősítésű vállalatokra (BBB-minősítés). Ezért a kamatkülönbözet kiszámításához a Bizottságnak össze kellett volna hasonlítania az USA-beli a BBB-minősítésű vállalati kötvényeket a Daching csoport hitelminősítésével. Az érdekelt fél a Bloomberg módszertana alapján újraértékelte saját minősítését,

| b) | mivel a Bizottság a Bloomberg BB és AA minősítésű kötvények összehasonlításával számította ki a különbözetet, a csoport vállalatainak hitelminősítéséhez ugyanazt a hitelminősítési módszert kellett volna alkalmaznia, mint a Bloomberg (mint a Moody’s), nem pedig a Bizottság saját módszertanát. Az érdekelt fél hozzátette, hogy a Bizottság értékelési módszertana erősen megkérdőjelezhető, mivel az alkalmazott mutatók – például forgóeszköz-fedezeti mutató, a likviditási gyorsráta, a készpénztartalék- és az adósság/eszköz arány – alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Daching csoport nem lenne képes adósságát kiegyenlíteni, miközben ezeket az arányszámokat az ágazat szerint kell megítélni. A Bizottság értékelése továbbá azon a feltételezésen alapult, hogy a vállalat „most” fizetésképtelenné válik és beszünteti üzleti tevékenységét, miközben a csoport a vállalkozás folytatásának elvén működött (68), ahol adósságát a kamatok, adók és amortizáció előtti cash flow-ja és nyeresége felhasználásával tudta volna visszafizetni, |
| --- | --- |

b)

mivel a Bizottság a Bloomberg BB és AA minősítésű kötvények összehasonlításával számította ki a különbözetet, a csoport vállalatainak hitelminősítéséhez ugyanazt a hitelminősítési módszert kellett volna alkalmaznia, mint a Bloomberg (mint a Moody’s), nem pedig a Bizottság saját módszertanát. Az érdekelt fél hozzátette, hogy a Bizottság értékelési módszertana erősen megkérdőjelezhető, mivel az alkalmazott mutatók – például forgóeszköz-fedezeti mutató, a likviditási gyorsráta, a készpénztartalék- és az adósság/eszköz arány – alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Daching csoport nem lenne képes adósságát kiegyenlíteni, miközben ezeket az arányszámokat az ágazat szerint kell megítélni. A Bizottság értékelése továbbá azon a feltételezésen alapult, hogy a vállalat „most” fizetésképtelenné válik és beszünteti üzleti tevékenységét, miközben a csoport a vállalkozás folytatásának elvén működött (68), ahol adósságát a kamatok, adók és amortizáció előtti cash flow-ja és nyeresége felhasználásával tudta volna visszafizetni,

68

| c) | nem kellett volna különbözetet alkalmazni a Daching csoport garantált hiteleire, mivel azok sokkal alacsonyabb kockázattal rendelkeztek, mint a nem garantált hitelek. Még abban az esetben is, ha a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a garantált hitelekre kamatkülönbözetet alkalmaz, a pozitív különbözet helyett negatív különbözetet kellene alkalmaznia. |
| --- | --- |

c)

nem kellett volna különbözetet alkalmazni a Daching csoport garantált hiteleire, mivel azok sokkal alacsonyabb kockázattal rendelkeztek, mint a nem garantált hitelek. Még abban az esetben is, ha a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a garantált hitelekre kamatkülönbözetet alkalmaz, a pozitív különbözet helyett negatív különbözetet kellene alkalmaznia.

| (311) | Először is, ami a Kínai Központi Bank által közzétett referencia-kamatlábnak vagy a Nemzeti Bankközi Finanszírozási Központ által közzétett irányadó hitelkamatlábnak a referenciaérték kiszámításának kiindulópontjaként történő alkalmazására vonatkozó megjegyzést illeti, a Bizottság rámutatott, hogy ezeket a kamatlábakat kockázatmentes kamatlábaknak tekintik, amelyeket konzervatív módon az AA minősítésű vállalatokra alkalmaznának. Amint azt a Bizottság a jelenlegi vizsgálatban megállapította, a Kínai Központi Bank hitel-referenciakamatlábát és a Nemzeti Bankközi Finanszírozási Központ által közzétett irányadó hitelkamatlábat e bankok legjobb ügyfeleire, tehát a legmagasabb minősítésű vállalatokra alkalmazták. Amint azt a kínai kormány által a vizsgálat során benyújtott dokumentáció is említi,
  „az irányadó hitelkamatlábat minden egyes irányadó hitelkamatlábat jegyző bank
  a fő ügyfelei számára
  (kiemelés a Bizottságtól) minden hónap 20-án kibocsátott hitelkamatoknak megfelelően jegyezte (69)

  ”
  . Továbbá a Bizottság megjegyezte, hogy a csoport vállalatainak az elmúlt négy évben a Bloomberg módszertanát alkalmazó fél által újraértékelt minősítését nem minősítették „befektetési besorolásúnak”, |
| --- | --- |

(311)

Először is, ami a Kínai Központi Bank által közzétett referencia-kamatlábnak vagy a Nemzeti Bankközi Finanszírozási Központ által közzétett irányadó hitelkamatlábnak a referenciaérték kiszámításának kiindulópontjaként történő alkalmazására vonatkozó megjegyzést illeti, a Bizottság rámutatott, hogy ezeket a kamatlábakat kockázatmentes kamatlábaknak tekintik, amelyeket konzervatív módon az AA minősítésű vállalatokra alkalmaznának. Amint azt a Bizottság a jelenlegi vizsgálatban megállapította, a Kínai Központi Bank hitel-referenciakamatlábát és a Nemzeti Bankközi Finanszírozási Központ által közzétett irányadó hitelkamatlábat e bankok legjobb ügyfeleire, tehát a legmagasabb minősítésű vállalatokra alkalmazták. Amint azt a kínai kormány által a vizsgálat során benyújtott dokumentáció is említi,
  „az irányadó hitelkamatlábat minden egyes irányadó hitelkamatlábat jegyző bank
  a fő ügyfelei számára
  (kiemelés a Bizottságtól) minden hónap 20-án kibocsátott hitelkamatoknak megfelelően jegyezte (69)

  ”
  . Továbbá a Bizottság megjegyezte, hogy a csoport vállalatainak az elmúlt négy évben a Bloomberg módszertanát alkalmazó fél által újraértékelt minősítését nem minősítették „befektetési besorolásúnak”,

„az irányadó hitelkamatlábat minden egyes irányadó hitelkamatlábat jegyző bank

a fő ügyfelei számára

(kiemelés a Bizottságtól) minden hónap 20-án kibocsátott hitelkamatoknak megfelelően jegyezte

69

”

| (312) | Másodszor, a Bizottság által alkalmazott hitelminősítési módszer számos olyan mutatót tartalmazott, amelyek a vállalatnak a rövid távú kötelezettségek teljesítésére való jelenlegi képességét mérik, amely nem bizonyult elegendőnek sem a forgóeszközök értékesítése (forgóeszköz-fedezeti mutató), sem a készpénz használata (készpénztartalék), sem a működési készpénz (működési készpénztartalék) felhasználása révén. Mindezek a tartalékok az exportáló gyártó rövid távú likviditási problémáira mutattak rá, aminek eredményeképpen a nagy kockázatú adósok közé sorolódott, amint azt a (296)–(302) preambulumbekezdés kifejti. Ugyanakkor az érdekelt fél nem bizonyította, hogy ezeket a mutatókat miért kellett volna más, a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatára jellemző módon kezelni. Ezen túlmenően ezek a mutatók jelzik a vállalat „jelenlegi” képességét a rövid távú kötelezettségek teljesítésére, és a Bizottság csak e vizsgálat céljából használja fel az adós kockázatának értékelésére. Ez az értékelés elkülönül, és eltérhet a pénzügyi kimutatások elkészítésének folyamata során a vezetés által tett feltételezéstől, amellyel a vállalat folyamatos működésre való képességét értékeli. |
| --- | --- |

(312)

Másodszor, a Bizottság által alkalmazott hitelminősítési módszer számos olyan mutatót tartalmazott, amelyek a vállalatnak a rövid távú kötelezettségek teljesítésére való jelenlegi képességét mérik, amely nem bizonyult elegendőnek sem a forgóeszközök értékesítése (forgóeszköz-fedezeti mutató), sem a készpénz használata (készpénztartalék), sem a működési készpénz (működési készpénztartalék) felhasználása révén. Mindezek a tartalékok az exportáló gyártó rövid távú likviditási problémáira mutattak rá, aminek eredményeképpen a nagy kockázatú adósok közé sorolódott, amint azt a (296)–(302) preambulumbekezdés kifejti. Ugyanakkor az érdekelt fél nem bizonyította, hogy ezeket a mutatókat miért kellett volna más, a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatára jellemző módon kezelni. Ezen túlmenően ezek a mutatók jelzik a vállalat „jelenlegi” képességét a rövid távú kötelezettségek teljesítésére, és a Bizottság csak e vizsgálat céljából használja fel az adós kockázatának értékelésére. Ez az értékelés elkülönül, és eltérhet a pénzügyi kimutatások elkészítésének folyamata során a vezetés által tett feltételezéstől, amellyel a vállalat folyamatos működésre való képességét értékeli.

| (313) | Harmadszor, a hiteleknek nyújtott garanciákat a csoporton belüli kapcsolt felek nyújtották, amelyekre ugyanaz a hitelminősítés vonatkozik. Ezért ez önmagában nem befolyásolja a Bizottság értékelését. A Bizottság ezért elutasította az érdekelt fél állításait. |
| --- | --- |

(313)

Harmadszor, a hiteleknek nyújtott garanciákat a csoporton belüli kapcsolt felek nyújtották, amelyekre ugyanaz a hitelminősítés vonatkozik. Ezért ez önmagában nem befolyásolja a Bizottság értékelését. A Bizottság ezért elutasította az érdekelt fél állításait.

| (314) | A Daching csoport továbbá azt állította, hogy a Bizottság téves tőkeegyenleget alkalmazott a csoport két hitelre vonatkozóan a hitelkamattal járó előny kiszámításakor. Nevezetesen az eredetileg felvett két hitel tőkeösszegét részben kifizették, és a kamatfizetésre alkalmazandó tőkeösszegnek az eredeti összegnél alacsonyabbnak kellett volna lennie. Két másik hitel után a tényleges kamatfizetést a vizsgálati időszak után hajtották végre, és a Bizottságnak a kamatfizetést nem lett volna szabad nullának tekintenie a számítás során. A Bizottság felülvizsgálta a számítást, és ezen állításokra tekintettel helyesbítette azt. |
| --- | --- |

(314)

A Daching csoport továbbá azt állította, hogy a Bizottság téves tőkeegyenleget alkalmazott a csoport két hitelre vonatkozóan a hitelkamattal járó előny kiszámításakor. Nevezetesen az eredetileg felvett két hitel tőkeösszegét részben kifizették, és a kamatfizetésre alkalmazandó tőkeösszegnek az eredeti összegnél alacsonyabbnak kellett volna lennie. Két másik hitel után a tényleges kamatfizetést a vizsgálati időszak után hajtották végre, és a Bizottságnak a kamatfizetést nem lett volna szabad nullának tekintenie a számítás során. A Bizottság felülvizsgálta a számítást, és ezen állításokra tekintettel helyesbítette azt.

3.4.2.4.   Következtetés a kedvezményes finanszírozásról: hitelek

Következtetés a kedvezményes finanszírozásról: hitelek

| (315) | A Bizottság megállapította, hogy a vizsgálati időszak során hitelekkel történő kedvezményes finanszírozás révén az exportáló gyártóknak a mintában szereplő valamennyi csoportja előnyre tett szert. A pénzügyi hozzájárulás, az exportáló gyártók számára biztosított gazdasági előny, illetve az egyedi jelleg fennállására tekintettel a Bizottság a hitelekkel történő kedvezményes finanszírozást kiegyenlíthető támogatásnak tekintette. |
| --- | --- |

(315)

A Bizottság megállapította, hogy a vizsgálati időszak során hitelekkel történő kedvezményes finanszírozás révén az exportáló gyártóknak a mintában szereplő valamennyi csoportja előnyre tett szert. A pénzügyi hozzájárulás, az exportáló gyártók számára biztosított gazdasági előny, illetve az egyedi jelleg fennállására tekintettel a Bizottság a hitelekkel történő kedvezményes finanszírozást kiegyenlíthető támogatásnak tekintette.

| (316) | A hitelekkel történő kedvezményes finanszírozás esetében a mintában szereplő vállalatcsoportokra vonatkozóan a vizsgálati időszakra megállapított támogatási mértékek a következőképpen alakultak:

  Kedvezményes finanszírozás: hitelek







  A vállalat neve | A támogatás összege |
| --- | --- | --- |
| Nanshan csoport | 1,45  % |
| Wanshun csoport | 1,93  % |
| Daching csoport | 4,36  % |

(316)

A hitelekkel történő kedvezményes finanszírozás esetében a mintában szereplő vállalatcsoportokra vonatkozóan a vizsgálati időszakra megállapított támogatási mértékek a következőképpen alakultak:

Kedvezményes finanszírozás: hitelek

Kedvezményes finanszírozás: hitelek

A vállalat neve

A támogatás összege

Nanshan csoport

1,45  %

Wanshun csoport

1,93  %

Daching csoport

4,36  %

3.5.   Kedvezményes finanszírozás: egyéb finanszírozási típusok

Kedvezményes finanszírozás: egyéb finanszírozási típusok

3.5.1.   Hitelkeretek

Hitelkeretek

3.5.1.1.   Általános jellemzés

Általános jellemzés

| (317) | A hitelkeret célja egy olyan hitelfelvételi korlát megállapítása, amelyet a vállalat bármikor felhasználhat jelenlegi műveletei finanszírozására, ezáltal rugalmassá és szükség esetén azonnal elérhetővé téve a forgótőke-finanszírozást. Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy elvben a mintában szereplő vállalatok összes rövid távú finanszírozását – így a rövid lejáratú hiteleket, bankelfogadványokat stb. – is hitelkeret-eszközzel kell fedezni. |
| --- | --- |

(317)

A hitelkeret célja egy olyan hitelfelvételi korlát megállapítása, amelyet a vállalat bármikor felhasználhat jelenlegi műveletei finanszírozására, ezáltal rugalmassá és szükség esetén azonnal elérhetővé téve a forgótőke-finanszírozást. Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy elvben a mintában szereplő vállalatok összes rövid távú finanszírozását – így a rövid lejáratú hiteleket, bankelfogadványokat stb. – is hitelkeret-eszközzel kell fedezni.

3.5.1.2.   A vizsgálat ténymegállapításai

A vizsgálat ténymegállapításai

| (318) | A Bizottság megállapította, hogy a kínai pénzügyi intézmények a mintában szereplő mindegyik csoportnak biztosítottak hitelkeretet finanszírozással összefüggésben. Ezek olyan keretmegállapodásokból álltak, amelyek értelmében a bank lehetővé teszi a mintában szereplő vállalatok számára, hogy egy bizonyos maximális összegen belül különböző adósságinstrumentumokat, például működőtőke-hiteleket, bankelfogadványokat és a kereskedelemfinanszírozás egyéb formáit használják. |
| --- | --- |

(318)

A Bizottság megállapította, hogy a kínai pénzügyi intézmények a mintában szereplő mindegyik csoportnak biztosítottak hitelkeretet finanszírozással összefüggésben. Ezek olyan keretmegállapodásokból álltak, amelyek értelmében a bank lehetővé teszi a mintában szereplő vállalatok számára, hogy egy bizonyos maximális összegen belül különböző adósságinstrumentumokat, például működőtőke-hiteleket, bankelfogadványokat és a kereskedelemfinanszírozás egyéb formáit használják.

| (319) | A (317) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően valamennyi rövid távú finanszírozást hitelkeretből kell fedezni. Ezért a Bizottság összehasonlította az együttműködő vállalatok számára a vizsgálati időszak során rendelkezésre álló hitelkeretek összegét az e vállalatok által ugyanezen időszak alatt annak megállapítására használt rövid távú finanszírozás összegével, hogy az összes rövid távú finanszírozást biztosította-e hitelkeret. Ha a rövid távú finanszírozás összege meghaladta a hitelkeret felső határát, a Bizottság a meglévő hitelkeret összegét megemelte az exportáló gyártók által a hitelkeret felső határát meghaladóan ténylegesen felhasznált összeggel. |
| --- | --- |

(319)

A (317) preambulumbekezdésben foglaltaknak megfelelően valamennyi rövid távú finanszírozást hitelkeretből kell fedezni. Ezért a Bizottság összehasonlította az együttműködő vállalatok számára a vizsgálati időszak során rendelkezésre álló hitelkeretek összegét az e vállalatok által ugyanezen időszak alatt annak megállapítására használt rövid távú finanszírozás összegével, hogy az összes rövid távú finanszírozást biztosította-e hitelkeret. Ha a rövid távú finanszírozás összege meghaladta a hitelkeret felső határát, a Bizottság a meglévő hitelkeret összegét megemelte az exportáló gyártók által a hitelkeret felső határát meghaladóan ténylegesen felhasznált összeggel.

| (320) | Szokásos piaci körülmények között a hitelkeretek után egy úgynevezett „ügyviteli” vagy „rendelkezésre tartási” díj fizetendő, hogy ellentételezzék a banknál a hitelkeret megnyitásával kapcsolatban felmerült költségeket és kockázatokat, emellett a hitelkeret megújításának ellentételezéseként éves szinten felszámolnak megújítási díjakat is. A Bizottság azonban megállapította, hogy a mintában szereplő valamennyi vállalatcsoport díjmentesen nyújtott hitelkeretben részesült. A vizsgált vállalatcsoportok tehát az alaprendelet 6. cikkének d) pontja értelmében gazdasági előnyhöz jutottak. |
| --- | --- |

(320)

Szokásos piaci körülmények között a hitelkeretek után egy úgynevezett „ügyviteli” vagy „rendelkezésre tartási” díj fizetendő, hogy ellentételezzék a banknál a hitelkeret megnyitásával kapcsolatban felmerült költségeket és kockázatokat, emellett a hitelkeret megújításának ellentételezéseként éves szinten felszámolnak megújítási díjakat is. A Bizottság azonban megállapította, hogy a mintában szereplő valamennyi vállalatcsoport díjmentesen nyújtott hitelkeretben részesült. A vizsgált vállalatcsoportok tehát az alaprendelet 6. cikkének d) pontja értelmében gazdasági előnyhöz jutottak.

3.5.1.3.   Egyedi jelleg

Egyedi jelleg

| (321) | A (99) preambulumbekezdésben említettek szerint a pénzügyi intézmények a 40. sz. határozat szerint hiteltámogatást nyújtanak a támogatott iparágaknak. |
| --- | --- |

(321)

A (99) preambulumbekezdésben említettek szerint a pénzügyi intézmények a 40. sz. határozat szerint hiteltámogatást nyújtanak a támogatott iparágaknak.

| (322) | A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a hitelkeretek az ösztönzött ágazatok, köztük a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazata számára pénzügyi intézmények által nyújtott kedvezményes pénzügyi támogatás formáját képviselik. A 3.1. szakaszban kifejtettek szerint a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazata valóban az ösztönzött ágazatok közé tartozik, ezért minden lehetséges pénzügyi támogatásra jogosult. |
| --- | --- |

(322)

A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a hitelkeretek az ösztönzött ágazatok, köztük a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazata számára pénzügyi intézmények által nyújtott kedvezményes pénzügyi támogatás formáját képviselik. A 3.1. szakaszban kifejtettek szerint a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazata valóban az ösztönzött ágazatok közé tartozik, ezért minden lehetséges pénzügyi támogatásra jogosult.

| (323) | A végső tájékoztatást követően a kínai kormány azt állította, hogy a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatának állítólagosan nyújtott hitelkeretek nem jelentenek gazdasági előnyt, és nem is egyediek. A kínai kormány megismételte a 40. sz. határozat nem kötelező jellegére vonatkozó érveit, valamint a kínai pénzügyi intézmények közjogi szervként való minősítését vitató érvelést. E tekintetben a Bizottság megjegyezte, hogy a kínai kormány nem bizonyította, hogy a kínai vállalatok a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazata tekintetében megfigyelt kedvezményes feltételek előnyeit egyenlő mértékben élvezhetik. Továbbá, mivel a hitelkeretek szervesen kapcsolódnak más kedvezményes hitelnyújtási formákhoz, például hitelekhez, és mivel a kifejezetten az ösztönzött iparágaknak nyújtott hiteltámogatás részét képezik, a 3.4.1.1.–3.4.1.5. szakaszban, valamint a hitelekre vonatkozóan a 3.4.2.2. szakaszban kifejtett, a közjogi szervként való minősítésről és az egyedi jellegről szóló elemzés a hitelkeretekre is alkalmazandó. A Bizottság emiatt elutasította ezeket az állításokat. |
| --- | --- |

(323)

A végső tájékoztatást követően a kínai kormány azt állította, hogy a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatának állítólagosan nyújtott hitelkeretek nem jelentenek gazdasági előnyt, és nem is egyediek. A kínai kormány megismételte a 40. sz. határozat nem kötelező jellegére vonatkozó érveit, valamint a kínai pénzügyi intézmények közjogi szervként való minősítését vitató érvelést. E tekintetben a Bizottság megjegyezte, hogy a kínai kormány nem bizonyította, hogy a kínai vállalatok a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazata tekintetében megfigyelt kedvezményes feltételek előnyeit egyenlő mértékben élvezhetik. Továbbá, mivel a hitelkeretek szervesen kapcsolódnak más kedvezményes hitelnyújtási formákhoz, például hitelekhez, és mivel a kifejezetten az ösztönzött iparágaknak nyújtott hiteltámogatás részét képezik, a 3.4.1.1.–3.4.1.5. szakaszban, valamint a hitelekre vonatkozóan a 3.4.2.2. szakaszban kifejtett, a közjogi szervként való minősítésről és az egyedi jellegről szóló elemzés a hitelkeretekre is alkalmazandó. A Bizottság emiatt elutasította ezeket az állításokat.

3.5.1.4.   A támogatás összegének számítása

A támogatás összegének számítása

| (324) | Az alaprendelet 6. cikke d) pontjának ii. alpontjával összhangban a Bizottság a kedvezményezetteknek juttatott gazdasági előnyt az általuk a kínai pénzügyi intézményektől származó hitelkeret megnyitásáért vagy megújításáért fizetett összeg és az általuk torzulástól mentes piaci kamatlábbal megszerezhető, hasonló kereskedelmi hitelkeret fejében fizetendő összeg közötti különbözetben határozta meg. |
| --- | --- |

(324)

Az alaprendelet 6. cikke d) pontjának ii. alpontjával összhangban a Bizottság a kedvezményezetteknek juttatott gazdasági előnyt az általuk a kínai pénzügyi intézményektől származó hitelkeret megnyitásáért vagy megújításáért fizetett összeg és az általuk torzulástól mentes piaci kamatlábbal megszerezhető, hasonló kereskedelmi hitelkeret fejében fizetendő összeg közötti különbözetben határozta meg.

| (325) | Az ügyviteli díj és a megújítási díj tekintetében megfelelő referenciaértéket a Bizottság a nyilvánosan hozzáférhető adatokra (70) és a korábbi vizsgálatokban használt referenciaértékekre (71) támaszkodva 1,5 %-ban, illetve 1,25 %-ban állapította meg. |
| --- | --- |

(325)

Az ügyviteli díj és a megújítási díj tekintetében megfelelő referenciaértéket a Bizottság a nyilvánosan hozzáférhető adatokra (70) és a korábbi vizsgálatokban használt referenciaértékekre (71) támaszkodva 1,5 %-ban, illetve 1,25 %-ban állapította meg.

70

71

| (326) | Az ügyviteli díj és a megújítási díj elvben egyösszegű átalányként fizetendő új hitelkeret megnyitásakor, illetve meglévő hitelkeret megújításakor. Azonban Bizottság a vizsgálati időszak előtt megnyitott vagy megújított, de a vizsgálati időszak alatt a mintában szereplő csoportok rendelkezésére álló hitelkereteket, valamint a vizsgálati időszak alatt megnyitott hitelkereteket egyaránt figyelembe vette a számításhoz. Ezután a Bizottság arra a vizsgálati időszak alatti időre vonatkozóan számította ki a gazdasági előnyt, amikor a hitelkeret rendelkezésre állt. |
| --- | --- |

(326)

Az ügyviteli díj és a megújítási díj elvben egyösszegű átalányként fizetendő új hitelkeret megnyitásakor, illetve meglévő hitelkeret megújításakor. Azonban Bizottság a vizsgálati időszak előtt megnyitott vagy megújított, de a vizsgálati időszak alatt a mintában szereplő csoportok rendelkezésére álló hitelkereteket, valamint a vizsgálati időszak alatt megnyitott hitelkereteket egyaránt figyelembe vette a számításhoz. Ezután a Bizottság arra a vizsgálati időszak alatti időre vonatkozóan számította ki a gazdasági előnyt, amikor a hitelkeret rendelkezésre állt.

| (327) | A végső tájékoztatást követően a Daching csoport azt állította, hogy a Bizottságnak nem szabadott volna a Daching csoport által kötött hitelkeret-megállapodásokra vonatkozó támogatási előnyt számítania, mivel:






  a) | a Bizottság nem szolgáltatott bizonyítékot a Daching Enterprises Ltd. kiegyenlíthető támogatására vonatkozóan, mivel a vállalat hongkongi székhelyű és ott működött, így a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatára vonatkozó, a kínai kormány által egyedileg kezelt állítások nem voltak érvényesek, és nem befolyásolhatták annak hongkongi tevékenységét, |
| --- | --- | --- |

(327)

A végső tájékoztatást követően a Daching csoport azt állította, hogy a Bizottságnak nem szabadott volna a Daching csoport által kötött hitelkeret-megállapodásokra vonatkozó támogatási előnyt számítania, mivel:

a)

a Bizottság nem szolgáltatott bizonyítékot a Daching Enterprises Ltd. kiegyenlíthető támogatására vonatkozóan, mivel a vállalat hongkongi székhelyű és ott működött, így a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatára vonatkozó, a kínai kormány által egyedileg kezelt állítások nem voltak érvényesek, és nem befolyásolhatták annak hongkongi tevékenységét,

| b) | a Daching Enterprises Ltd. hitelképességét külön kell értékelni, és azt nem lehet összevonni a Xiamen Xiashun hitelképességére vonatkozó állításokkal, |
| --- | --- |

b)

a Daching Enterprises Ltd. hitelképességét külön kell értékelni, és azt nem lehet összevonni a Xiamen Xiashun hitelképességére vonatkozó állításokkal,

| c) | a kínai bankokkal kötött szabványos hitelkeret-megállapodás nem ír elő semmilyen díjat, és az ilyen megállapodásban nincsenek meghatározva kamatlábak. Ennek az az oka, hogy a bank nem vállal garanciát vagy kötelezettséget arra, hogy bankhitelt nyújt, ha az ügyfél hitelt kíván felvenni, így a banknál nem merül fel finanszírozási költség, és nem számítanak fel ügyviteli díjat. A hitelkeret-megállapodásban szereplő ügyviteli díj hiánya nem vonatkozott a Hongkongban található Daching Enterprises Ltd.-re, ahol az minden iparágra vonatkozott, és néha elengedték, és ha fel is számították, nem voltak jelentősek. |
| --- | --- |

c)

a kínai bankokkal kötött szabványos hitelkeret-megállapodás nem ír elő semmilyen díjat, és az ilyen megállapodásban nincsenek meghatározva kamatlábak. Ennek az az oka, hogy a bank nem vállal garanciát vagy kötelezettséget arra, hogy bankhitelt nyújt, ha az ügyfél hitelt kíván felvenni, így a banknál nem merül fel finanszírozási költség, és nem számítanak fel ügyviteli díjat. A hitelkeret-megállapodásban szereplő ügyviteli díj hiánya nem vonatkozott a Hongkongban található Daching Enterprises Ltd.-re, ahol az minden iparágra vonatkozott, és néha elengedték, és ha fel is számították, nem voltak jelentősek.

| (328) | Először is a Bizottság megjegyezte, hogy a Daching Enterprises Ltd.-nek nyújtott kedvezményes finanszírozást ugyanazok a kínai bankok biztosították, mint a 3.4.1.5. szakaszban szereplő elemzésben. Ezért úgy ítélte meg, hogy az ilyen kedvezményes hitelfinanszírozás kiegyenlíthető támogatásnak minősül. Másodszor, a Bizottság azt is megjegyezte, hogy a Daching Enterprises Ltd. teljes exportforgalma a Xiamen Xiashuntól származott, így a támogatás összegét a Xiamen Xiashun forgalmának százalékában számította ki, és a Xiamen Xiashun hitelképességi vizsgálatához kapcsolta. Harmadszor, a (320) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az ügyviteli díj hiányát a kedvezményezetteknek juttatott gazdasági előnynek tekintette. A vizsgálat során nem bocsátottak rendelkezésre bizonyítékot, és a kérelmező fél sem szolgáltatott bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a hitelkeret megnyitásakor a banknak semmilyen költsége vagy kockázata nem merülne fel, és ezért nem számít fel díjat. A Bizottság ezért elutasította az érdekelt fél állításait. |
| --- | --- |

(328)

Először is a Bizottság megjegyezte, hogy a Daching Enterprises Ltd.-nek nyújtott kedvezményes finanszírozást ugyanazok a kínai bankok biztosították, mint a 3.4.1.5. szakaszban szereplő elemzésben. Ezért úgy ítélte meg, hogy az ilyen kedvezményes hitelfinanszírozás kiegyenlíthető támogatásnak minősül. Másodszor, a Bizottság azt is megjegyezte, hogy a Daching Enterprises Ltd. teljes exportforgalma a Xiamen Xiashuntól származott, így a támogatás összegét a Xiamen Xiashun forgalmának százalékában számította ki, és a Xiamen Xiashun hitelképességi vizsgálatához kapcsolta. Harmadszor, a (320) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint az ügyviteli díj hiányát a kedvezményezetteknek juttatott gazdasági előnynek tekintette. A vizsgálat során nem bocsátottak rendelkezésre bizonyítékot, és a kérelmező fél sem szolgáltatott bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a hitelkeret megnyitásakor a banknak semmilyen költsége vagy kockázata nem merülne fel, és ezért nem számít fel díjat. A Bizottság ezért elutasította az érdekelt fél állításait.

| (329) | A végső tájékoztatást követően a Nanshan csoport azt állította, hogy a Bizottságnak nem lett volna szabad a Nanshan csoport által kötött hitelkeret-megállapodásokra vonatkozó támogatási előnyt számítania, mivel:






  a) | a bankok általában lemondanak erről az ügyviteli és megújítási díjról a nagy kereskedelmi ügyfelek megtartása érdekében vagy az ügyfél hitelfelvételi előzményei alapján, függetlenül attól, hogy melyik országban találhatók. A mentességnek tehát nincs köze a kínai vállalatoknak nyújtott támogatásokhoz. |
| --- | --- | --- |

(329)

A végső tájékoztatást követően a Nanshan csoport azt állította, hogy a Bizottságnak nem lett volna szabad a Nanshan csoport által kötött hitelkeret-megállapodásokra vonatkozó támogatási előnyt számítania, mivel:

a)

a bankok általában lemondanak erről az ügyviteli és megújítási díjról a nagy kereskedelmi ügyfelek megtartása érdekében vagy az ügyfél hitelfelvételi előzményei alapján, függetlenül attól, hogy melyik országban találhatók. A mentességnek tehát nincs köze a kínai vállalatoknak nyújtott támogatásokhoz.

| b) | a Bizottság részben idézi a Barclays UK-t a referenciaérték meghatározásához: „a 15 000 GBP-t meghaladó folyószámlahitelek létesítési díja a folyószámlahitel rendszerezett korlátjának 1,5 %-a, a megújítási díj pedig 1,5 %[.]” (72), kihagyva a mondat fennmaradó részét, amely kimondja, hogy: „kivéve, ha Önnel eltérő feltételekről állapodunk meg. A folyószámlahitelek a kérelemtől, pénzügyi körülményektől és hitelfelvételi előzményektől függnek.” (73). Ezért a közös piaci gyakorlat szerint a konkrét feltételek tárgyalás tárgyát képezik (ideértve szükség esetén a díjak teljes elengedését is). A Bizottság nem bizonyította, hogy más pénzügyi intézmények a kínaiaktól eltérően működnek. |
| --- | --- |

b)

a Bizottság részben idézi a Barclays UK-t a referenciaérték meghatározásához: „a 15 000 GBP-t meghaladó folyószámlahitelek létesítési díja a folyószámlahitel rendszerezett korlátjának 1,5 %-a, a megújítási díj pedig 1,5 %[.]” (72), kihagyva a mondat fennmaradó részét, amely kimondja, hogy: „kivéve, ha Önnel eltérő feltételekről állapodunk meg. A folyószámlahitelek a kérelemtől, pénzügyi körülményektől és hitelfelvételi előzményektől függnek.” (73). Ezért a közös piaci gyakorlat szerint a konkrét feltételek tárgyalás tárgyát képezik (ideértve szükség esetén a díjak teljes elengedését is). A Bizottság nem bizonyította, hogy más pénzügyi intézmények a kínaiaktól eltérően működnek.

72

73

| c) | Alternatív megoldásként a Bizottságnak a Nanshan csoport méretére tekintettel a HSBC UK áránál reprezentatívabb referenciaértéket kellene alkalmaznia, mivel: |
| --- | --- |

c)

Alternatív megoldásként a Bizottságnak a Nanshan csoport méretére tekintettel a HSBC UK áránál reprezentatívabb referenciaértéket kellene alkalmaznia, mivel:

| (330) | A Bizottság által használt Barclays-árjegyzékben említett 1,25 %-os megújítási és 1,5 %-os ügyviteli díj a 15 000 GBP feletti hitelkeretekre vonatkozik. A 40 000 GBP, sőt 100 000 GBP összegű hitelkeretre vonatkozó feltételek azonban nem hasonlíthatóak össze a Nanshan csoport által felvett, tíz-százmillió USD összegű hitelkeretre alkalmazandó feltételekkel. Nyilvánvaló tehát, hogy a kisvállalkozások tekintetében a Bizottság árlistájában leírt díjaktól eltekintenek egy ilyen méretű finanszírozási megállapodás biztosítása érdekében. A Bizottság által a 2.2. mellékletben megadott második referenciaérték-forrás (HSBC UK) szintén félrevezető, mivel nem tartalmaz díjakat. Alternatív megoldásként a Nanshan csoport azt javasolta, hogy a PNC Bank által az Egyesült Államokban felszámított díjakat használják, amely nem számít fel ügyviteli díjat, és csak évi 0,25 %-os megújítási díjat számít fel egy 100 001 és 3 millió USD közötti, folyósítási kötelezettséggel járó hitelkeretért. |
| --- | --- |

(330)

A Bizottság által használt Barclays-árjegyzékben említett 1,25 %-os megújítási és 1,5 %-os ügyviteli díj a 15 000 GBP feletti hitelkeretekre vonatkozik. A 40 000 GBP, sőt 100 000 GBP összegű hitelkeretre vonatkozó feltételek azonban nem hasonlíthatóak össze a Nanshan csoport által felvett, tíz-százmillió USD összegű hitelkeretre alkalmazandó feltételekkel. Nyilvánvaló tehát, hogy a kisvállalkozások tekintetében a Bizottság árlistájában leírt díjaktól eltekintenek egy ilyen méretű finanszírozási megállapodás biztosítása érdekében. A Bizottság által a 2.2. mellékletben megadott második referenciaérték-forrás (HSBC UK) szintén félrevezető, mivel nem tartalmaz díjakat. Alternatív megoldásként a Nanshan csoport azt javasolta, hogy a PNC Bank által az Egyesült Államokban felszámított díjakat használják, amely nem számít fel ügyviteli díjat, és csak évi 0,25 %-os megújítási díjat számít fel egy 100 001 és 3 millió USD közötti, folyósítási kötelezettséggel járó hitelkeretért.

| (331) | Az első és második ponttal kapcsolatban a Bizottság megjegyezte, hogy bár az ügyfelek egyéni díjai különbözőek lehetnek, a kérelmező fél nem szolgáltatott bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a hitelkeret megnyitásakor a banknak semmilyen költsége vagy kockázata nem merülne fel, és ezért nem számít fel díjat. |
| --- | --- |

(331)

Az első és második ponttal kapcsolatban a Bizottság megjegyezte, hogy bár az ügyfelek egyéni díjai különbözőek lehetnek, a kérelmező fél nem szolgáltatott bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy a hitelkeret megnyitásakor a banknak semmilyen költsége vagy kockázata nem merülne fel, és ezért nem számít fel díjat.

| (332) | Ami a harmadik pontot illeti, a Bizottság által alkalmazott referenciadíjak tekintetében, amint az a (325) preambulumbekezdésben szerepel, a Bizottság korábbi szubvencióellenes ügyek megállapításait és nyilvánosan hozzáférhető adatokat használt fel annak megállapításához, hogy a 1,5 %-os ügyviteli díj és az 1,25 %-os megújítási referenciadíj alkalmazása észszerű volt. E tekintetben a Bizottság rámutatott arra, hogy például a Barclays Bank a kikötött folyószámlahitel-korlát 1,5 %-ának megfelelő létesítési díjat, a 15 000 fontot meghaladó folyószámlahitelek után pedig 1,5 %-os megújítási díjat számít fel. Ebben az esetben a Bizottság által alkalmazott megújítási díj referenciaértéke alacsonyabb. Egy újabb keresés azt is kimutatta, hogy a Barclays magasabb üzleti folyószámlahitel-díjat számít fel, amely a 15 001 GBP – 20 000 GBP és 20 001 GBP – 25 000 GBP közötti üzleti sávokra vonatkozó felső határ 1,6 %-ától 2,5 %-áig terjed. Végezetül a Bizottság megjegyezte, hogy a Nanshan csoport által javasolt alternatív referenciaérték kifejezetten a kisvállalkozó ügyfelekre vonatkozott, ami maga a vállalat állításai szerint nem releváns, valamint a biztosítékkal fedezett hitelkeretekre, azaz az alacsonyabb kockázatú hitelkeretekre, mivel azokat bizonyos biztosítékok fedezik. Ezért a Bizottság megismételte azt a következtetését, hogy az általa alkalmazott referenciadíjak észszerűek és a rendelkezésre álló piaci adatokon alapulnak, és ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(332)

Ami a harmadik pontot illeti, a Bizottság által alkalmazott referenciadíjak tekintetében, amint az a (325) preambulumbekezdésben szerepel, a Bizottság korábbi szubvencióellenes ügyek megállapításait és nyilvánosan hozzáférhető adatokat használt fel annak megállapításához, hogy a 1,5 %-os ügyviteli díj és az 1,25 %-os megújítási referenciadíj alkalmazása észszerű volt. E tekintetben a Bizottság rámutatott arra, hogy például a Barclays Bank a kikötött folyószámlahitel-korlát 1,5 %-ának megfelelő létesítési díjat, a 15 000 fontot meghaladó folyószámlahitelek után pedig 1,5 %-os megújítási díjat számít fel. Ebben az esetben a Bizottság által alkalmazott megújítási díj referenciaértéke alacsonyabb. Egy újabb keresés azt is kimutatta, hogy a Barclays magasabb üzleti folyószámlahitel-díjat számít fel, amely a 15 001 GBP – 20 000 GBP és 20 001 GBP – 25 000 GBP közötti üzleti sávokra vonatkozó felső határ 1,6 %-ától 2,5 %-áig terjed. Végezetül a Bizottság megjegyezte, hogy a Nanshan csoport által javasolt alternatív referenciaérték kifejezetten a kisvállalkozó ügyfelekre vonatkozott, ami maga a vállalat állításai szerint nem releváns, valamint a biztosítékkal fedezett hitelkeretekre, azaz az alacsonyabb kockázatú hitelkeretekre, mivel azokat bizonyos biztosítékok fedezik. Ezért a Bizottság megismételte azt a következtetését, hogy az általa alkalmazott referenciadíjak észszerűek és a rendelkezésre álló piaci adatokon alapulnak, és ezért elutasította az állítást.

| (333) | Végül a Nanshan azt állította, hogy a Bizottságnak nem lenne szabad a Nanshan Finance számára nyújtott hitelkeret-előnyt számítania, mivel a Nanshan Finance által felvett összes rövid lejáratú kölcsön újra diszkontált kötelezvényhez kapcsolódott, ami nem igényel hitelkeretet. A Bizottság elfogadta ezt az állítást, mivel az újra diszkontált számlákat bankközi kölcsönökön keresztül biztosították, és ennek megfelelően kiigazította a számításokat. |
| --- | --- |

(333)

Végül a Nanshan azt állította, hogy a Bizottságnak nem lenne szabad a Nanshan Finance számára nyújtott hitelkeret-előnyt számítania, mivel a Nanshan Finance által felvett összes rövid lejáratú kölcsön újra diszkontált kötelezvényhez kapcsolódott, ami nem igényel hitelkeretet. A Bizottság elfogadta ezt az állítást, mivel az újra diszkontált számlákat bankközi kölcsönökön keresztül biztosították, és ennek megfelelően kiigazította a számításokat.

3.5.2.   Bankelfogadványok

Bankelfogadványok

3.5.2.1.   Általános jellemzés

Általános jellemzés

| (334) | A bankelfogadványok olyan pénzügyi termékek, amelyek célja, hogy a hiteleszközök palettájának bővítése révén felpezsdítsék a belföldi pénzpiacot. Ez a rövid távú finanszírozás olyan formája, amely „csökkentheti az alapok költségeit és javíthatja a tőkehatékonyságot” a kibocsátó számára (74). Ezenkívül, amint azt a Kínai Központi Bank a honlapján kijelentette, „a bankelfogadvány garantálhatja a vevő és az eladó közötti szerződés létrejöttét és teljesítését, valamint a Kínai Központi Bank beavatkozása révén előmozdíthatja a befektetési jövedelmet” (75). Ezen túlmenően a DBS Bank a honlapján a bankelfogadványokat olyan eszközként hirdeti, amely „a kifizetések elhalasztásával javítja a működő tőkét” (76). |
| --- | --- |

(334)

A bankelfogadványok olyan pénzügyi termékek, amelyek célja, hogy a hiteleszközök palettájának bővítése révén felpezsdítsék a belföldi pénzpiacot. Ez a rövid távú finanszírozás olyan formája, amely „csökkentheti az alapok költségeit és javíthatja a tőkehatékonyságot” a kibocsátó számára (74). Ezenkívül, amint azt a Kínai Központi Bank a honlapján kijelentette, „a bankelfogadvány garantálhatja a vevő és az eladó közötti szerződés létrejöttét és teljesítését, valamint a Kínai Központi Bank beavatkozása révén előmozdíthatja a befektetési jövedelmet” (75). Ezen túlmenően a DBS Bank a honlapján a bankelfogadványokat olyan eszközként hirdeti, amely „a kifizetések elhalasztásával javítja a működő tőkét” (76).

csökkentheti az alapok költségeit és javíthatja a tőkehatékonyságot

74

a bankelfogadvány garantálhatja a vevő és az eladó közötti szerződés létrejöttét és teljesítését, valamint a Kínai Központi Bank beavatkozása révén előmozdíthatja a befektetési jövedelmet

75

a kifizetések elhalasztásával javítja a működő tőkét

76

| (335) | A Bizottság korábbi vizsgálatban már megállapította, hogy a bankelfogadványokat nagyrészt fizetési eszközként használják kereskedelmi ügyletekben a készpénzmegbízás helyettesítőjeként, ezáltal megkönnyítve a kiállító készpénzforgalmát és működő tőkéjét (77). Készpénzszempontból az instrumentum de facto 6 hónapos vagy 1 éves halasztott fizetési határidőt biztosít a kiállítónak, mivel az ügylet összegének készpénzben történő tényleges kifizetésére a bankelfogadvány lejáratakor kerül sor, nem pedig akkor, amikor a kiállítónak ki kellett fizetnie a szállítóját. Ilyen pénzügyi eszköz hiányában a kiállító vagy saját, költséggel járó forgótőkét használna fel, vagy rövid lejáratú forgótőke-hitelt kötne egy bankkal, hogy kifizesse szállítóit, amelyeknek szintén vannak költségei. Lényegében azzal, hogy bankelfogadványokkal fizet, a fiók egy 3 hónaptól 1 évig terjedő időszakban anélkül használja a szállított árukat vagy szolgáltatásokat, hogy készpénzt előlegezne és bármilyen költséget viselne. |
| --- | --- |

(335)

A Bizottság korábbi vizsgálatban már megállapította, hogy a bankelfogadványokat nagyrészt fizetési eszközként használják kereskedelmi ügyletekben a készpénzmegbízás helyettesítőjeként, ezáltal megkönnyítve a kiállító készpénzforgalmát és működő tőkéjét (77). Készpénzszempontból az instrumentum de facto 6 hónapos vagy 1 éves halasztott fizetési határidőt biztosít a kiállítónak, mivel az ügylet összegének készpénzben történő tényleges kifizetésére a bankelfogadvány lejáratakor kerül sor, nem pedig akkor, amikor a kiállítónak ki kellett fizetnie a szállítóját. Ilyen pénzügyi eszköz hiányában a kiállító vagy saját, költséggel járó forgótőkét használna fel, vagy rövid lejáratú forgótőke-hitelt kötne egy bankkal, hogy kifizesse szállítóit, amelyeknek szintén vannak költségei. Lényegében azzal, hogy bankelfogadványokkal fizet, a fiók egy 3 hónaptól 1 évig terjedő időszakban anélkül használja a szállított árukat vagy szolgáltatásokat, hogy készpénzt előlegezne és bármilyen költséget viselne.

77

de facto

| (336) | Szokásos piaci körülmények között – pénzügyi eszközként – a bankelfogadványok a kiállító számára finanszírozási költséget jelentenének. A vizsgálat kimutatta, hogy a mintában szereplő minden olyan vállalat, amely a vizsgálati időszak során bankelfogadványokat használt, csak jutalékot fizetett a bank által nyújtott elfogadási szolgáltatásért, amely általában az elfogadvány névértékének 0,05 %-a volt. Ugyanakkor a mintában szereplő vállalatok egyike sem viselte a bankelfogadványokon keresztül történő finanszírozás költségeit azáltal, hogy elhalasztotta az áruk és szolgáltatások készpénzben történő kifizetését. Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a vizsgált vállalatok bankelfogadványok formájában részesültek finanszírozásban, amelyek költségeit nem viselték. |
| --- | --- |

(336)

Szokásos piaci körülmények között – pénzügyi eszközként – a bankelfogadványok a kiállító számára finanszírozási költséget jelentenének. A vizsgálat kimutatta, hogy a mintában szereplő minden olyan vállalat, amely a vizsgálati időszak során bankelfogadványokat használt, csak jutalékot fizetett a bank által nyújtott elfogadási szolgáltatásért, amely általában az elfogadvány névértékének 0,05 %-a volt. Ugyanakkor a mintában szereplő vállalatok egyike sem viselte a bankelfogadványokon keresztül történő finanszírozás költségeit azáltal, hogy elhalasztotta az áruk és szolgáltatások készpénzben történő kifizetését. Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a vizsgált vállalatok bankelfogadványok formájában részesültek finanszírozásban, amelyek költségeit nem viselték.

| (337) | A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Kínában bevezetett bankelfogadvány rendszer valamennyi exportáló gyártó számára szabad finanszírozást biztosított folyó műveleteikhez, ami az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdésének i) pontjának a) alpontjával és 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban kiegyenlíthető előnyt biztosított a (354)–(356) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően. |
| --- | --- |

(337)

A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Kínában bevezetett bankelfogadvány rendszer valamennyi exportáló gyártó számára szabad finanszírozást biztosított folyó műveleteikhez, ami az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdésének i) pontjának a) alpontjával és 3. cikkének (2) bekezdésével összhangban kiegyenlíthető előnyt biztosított a (354)–(356) preambulumbekezdésben leírtaknak megfelelően.

| (338) | A Bizottság korábbi vizsgálatban (78) megállapította, hogy a bankelfogadványoknak lényegében ugyanaz a célja és a hatása, mint a rövid lejáratú forgótőkehiteleknek, mivel a vállalatok folyó műveleteik finanszírozására használják őket a rövid lejáratú forgótőkehitelek helyett, következésképpen a rövid lejáratú forgótőkehitel finanszírozásával egyenértékű költségeket kell viselniük. |
| --- | --- |

(338)

A Bizottság korábbi vizsgálatban (78) megállapította, hogy a bankelfogadványoknak lényegében ugyanaz a célja és a hatása, mint a rövid lejáratú forgótőkehiteleknek, mivel a vállalatok folyó műveleteik finanszírozására használják őket a rövid lejáratú forgótőkehitelek helyett, következésképpen a rövid lejáratú forgótőkehitel finanszírozásával egyenértékű költségeket kell viselniük.

78

| (339) | A végső tájékoztatást követően a kínai kormány, a Wanshun és a Nanshan csoport azzal érvelt, hogy a bankelfogadványok valójában a szállító (azaz a bankelfogadvány birtokosa) által a vevőnek (a kibocsátónak) nyújtott hitelek, nem pedig a bank által az eladónak nyújtott hitelek. Ennek az az oka, hogy a szerződés fizetési feltételei egyértelműen megemlítik, hogy a szállító bankelfogadvány formájában állapodik meg a fizetésről. Ezért egy ilyen szerződés aláírásával a szállító már előrevetítette, hogy a fizetés nem látra szóló, hanem arra egy bizonyos időszakon belül kerül sor (a bankelfogadvány lejáratától függően). A késedelmes fizetéshez kapcsolódó többletköltségeket már bele kell számítani a beszerzési költségbe. Mint ilyen, a bank általi elfogadás csupán az ismeretlen felek közötti ügyletek megkönnyítése érdekében történik. A bank feladata, hogy garanciát nyújtson, amelyért bizonyos díjat számít fel a bankelfogadvány megnyitásakor. Végső soron azonban a vállalat bankszámláján lévő pénzt fogják felhasználni azon tranzakció kifizetésére, amelyre vonatkozóan a bankelfogadványt kibocsátották. A bank csak akkor fizet, ha a vállalat nem teljesíti azon kötelezettségét, hogy bankszámláján elegendő forrással rendelkezzen a kifizetéshez. |
| --- | --- |

(339)

A végső tájékoztatást követően a kínai kormány, a Wanshun és a Nanshan csoport azzal érvelt, hogy a bankelfogadványok valójában a szállító (azaz a bankelfogadvány birtokosa) által a vevőnek (a kibocsátónak) nyújtott hitelek, nem pedig a bank által az eladónak nyújtott hitelek. Ennek az az oka, hogy a szerződés fizetési feltételei egyértelműen megemlítik, hogy a szállító bankelfogadvány formájában állapodik meg a fizetésről. Ezért egy ilyen szerződés aláírásával a szállító már előrevetítette, hogy a fizetés nem látra szóló, hanem arra egy bizonyos időszakon belül kerül sor (a bankelfogadvány lejáratától függően). A késedelmes fizetéshez kapcsolódó többletköltségeket már bele kell számítani a beszerzési költségbe. Mint ilyen, a bank általi elfogadás csupán az ismeretlen felek közötti ügyletek megkönnyítése érdekében történik. A bank feladata, hogy garanciát nyújtson, amelyért bizonyos díjat számít fel a bankelfogadvány megnyitásakor. Végső soron azonban a vállalat bankszámláján lévő pénzt fogják felhasználni azon tranzakció kifizetésére, amelyre vonatkozóan a bankelfogadványt kibocsátották. A bank csak akkor fizet, ha a vállalat nem teljesíti azon kötelezettségét, hogy bankszámláján elegendő forrással rendelkezzen a kifizetéshez.

| (340) | A Bizottság megfigyelte, hogy a bankelfogadvány valójában egy értékesítési szerződésben is elismert tényleges fizetési eszköz, a kibocsátó szállítóval szembeni fizetési kötelezettsége pedig a bankelfogadvánnyal történő fizetéssel megszűnik. A szállítónak a kibocsátó általi kifizetése abban a pillanatban megtörténik, hogy jóváhagyják a bankelfogadványt, lejáratkor pedig a kibocsátó tesz eleget a bankkal szembeni fizetési kötelezettségének. Ezenkívül, amint azt maga a kínai kormány is elismerte, a szállítónak lehetősége van arra, hogy a bankelfogadványt más felekkel szemben is jóváhagyja, és így a bankelfogadványt azonnal a saját vásárlásainak fizetési eszközeként használja. Ezért a bankelfogadvány nem minősíthető a szállító által nyújtott hitelnek vagy a bank jövőbeli fizetésére vonatkozó további garanciának, és ezt az állítást a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(340)

A Bizottság megfigyelte, hogy a bankelfogadvány valójában egy értékesítési szerződésben is elismert tényleges fizetési eszköz, a kibocsátó szállítóval szembeni fizetési kötelezettsége pedig a bankelfogadvánnyal történő fizetéssel megszűnik. A szállítónak a kibocsátó általi kifizetése abban a pillanatban megtörténik, hogy jóváhagyják a bankelfogadványt, lejáratkor pedig a kibocsátó tesz eleget a bankkal szembeni fizetési kötelezettségének. Ezenkívül, amint azt maga a kínai kormány is elismerte, a szállítónak lehetősége van arra, hogy a bankelfogadványt más felekkel szemben is jóváhagyja, és így a bankelfogadványt azonnal a saját vásárlásainak fizetési eszközeként használja. Ezért a bankelfogadvány nem minősíthető a szállító által nyújtott hitelnek vagy a bank jövőbeli fizetésére vonatkozó további garanciának, és ezt az állítást a Bizottság elutasította.

3.5.2.2.   Egyedi jelleg

Egyedi jelleg

| (341) | Ami az egyedi jelleget illeti, a (102) preambulumbekezdésben említettek szerint a pénzügyi intézmények a 40. sz. határozat szerint hiteltámogatást nyújtanak a támogatott iparágaknak. |
| --- | --- |

(341)

Ami az egyedi jelleget illeti, a (102) preambulumbekezdésben említettek szerint a pénzügyi intézmények a 40. sz. határozat szerint hiteltámogatást nyújtanak a támogatott iparágaknak.

| (342) | A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a bankelfogadványok az ösztönzött ágazatok, így például a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazata számára a pénzügyi intézmények által nyújtott kedvezményes pénzügyi támogatás egy további formáját képviselik. Amint azt a fenti 3.1. szakasz kifejti, a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazata valóban az ösztönzött ágazatok közé tartozik, ezért minden lehetséges pénzügyi támogatásra jogosult. A bankelfogadványok mint finanszírozási forma részét képezik a pénzügyi intézmények által az ösztönzött ágazatokban, így a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatában biztosított kedvezményes pénzügyi támogatási rendszernek. |
| --- | --- |

(342)

A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a bankelfogadványok az ösztönzött ágazatok, így például a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazata számára a pénzügyi intézmények által nyújtott kedvezményes pénzügyi támogatás egy további formáját képviselik. Amint azt a fenti 3.1. szakasz kifejti, a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazata valóban az ösztönzött ágazatok közé tartozik, ezért minden lehetséges pénzügyi támogatásra jogosult. A bankelfogadványok mint finanszírozási forma részét képezik a pénzügyi intézmények által az ösztönzött ágazatokban, így a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatában biztosított kedvezményes pénzügyi támogatási rendszernek.

| (343) | Nem nyújtottak be bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy Kínában (az ösztönzött ágazatokon kívül) bármely vállalat ugyanolyan kedvezményes feltételek mellett veheti igénybe a bankelfogadványokat. |
| --- | --- |

(343)

Nem nyújtottak be bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy Kínában (az ösztönzött ágazatokon kívül) bármely vállalat ugyanolyan kedvezményes feltételek mellett veheti igénybe a bankelfogadványokat.

| (344) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány, a Wanshun csoport és a Nanshan csoport egyaránt azzal érvelt, hogy a bankelfogadványokat nem kifejezetten a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazata számára bocsátják rendelkezésre, mivel azok minden kínai vállalat számára hozzáférhetők és széles körben használatosak. A kínai kormány megismételte továbbá a 40. sz. határozat nem kötelező jellegére vonatkozó érveit, valamint a kínai pénzügyi intézmények közjogi szervként való minősítését vitató érvelést. |
| --- | --- |

(344)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány, a Wanshun csoport és a Nanshan csoport egyaránt azzal érvelt, hogy a bankelfogadványokat nem kifejezetten a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazata számára bocsátják rendelkezésre, mivel azok minden kínai vállalat számára hozzáférhetők és széles körben használatosak. A kínai kormány megismételte továbbá a 40. sz. határozat nem kötelező jellegére vonatkozó érveit, valamint a kínai pénzügyi intézmények közjogi szervként való minősítését vitató érvelést.

| (345) | E tekintetben a Bizottság megjegyezte, hogy a kínai kormány és a Nanshan csoport nem bizonyította, hogy a kínai vállalatok a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazata tekintetében megfigyelt kedvezményes feltételek előnyeit egyenlő mértékben élvezhetik. Továbbá, a hitelkeretekhez hasonlóan a bankelfogadványok szervesen kapcsolódnak más kedvezményes hitelnyújtási formákhoz, például hitelekhez, és mivel a kifejezetten az ösztönzött iparágaknak nyújtott hiteltámogatás részét képezik, a 3.4.1.1.–3.4.1.5. szakaszban, valamint a hitelekre vonatkozóan a 3.4.2.2. szakaszban kifejtett, a közjogi szervként való minősítésről és az egyedi jellegről szóló elemzés is alkalmazandó rájuk. Még ha egy finanszírozási forma elvileg elérhető is lehetne más iparágak vállalatai számára, egyedivé tehetik a konkrét feltételek, amelyek alapján a finanszírozást felajánlják egy adott iparág vállalatainak, mint amilyen a finanszírozás díja és volumene. Az érdekelt felek egyike sem nyújtott be arra utaló bizonyítékot, hogy a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazata vállalatainak bankelfogadványain keresztül nyújtott kedvezményes finanszírozás az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében objektív kritériumokon és feltételeken alapulna. A Bizottság emiatt elutasította ezeket az állításokat. |
| --- | --- |

(345)

E tekintetben a Bizottság megjegyezte, hogy a kínai kormány és a Nanshan csoport nem bizonyította, hogy a kínai vállalatok a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazata tekintetében megfigyelt kedvezményes feltételek előnyeit egyenlő mértékben élvezhetik. Továbbá, a hitelkeretekhez hasonlóan a bankelfogadványok szervesen kapcsolódnak más kedvezményes hitelnyújtási formákhoz, például hitelekhez, és mivel a kifejezetten az ösztönzött iparágaknak nyújtott hiteltámogatás részét képezik, a 3.4.1.1.–3.4.1.5. szakaszban, valamint a hitelekre vonatkozóan a 3.4.2.2. szakaszban kifejtett, a közjogi szervként való minősítésről és az egyedi jellegről szóló elemzés is alkalmazandó rájuk. Még ha egy finanszírozási forma elvileg elérhető is lehetne más iparágak vállalatai számára, egyedivé tehetik a konkrét feltételek, amelyek alapján a finanszírozást felajánlják egy adott iparág vállalatainak, mint amilyen a finanszírozás díja és volumene. Az érdekelt felek egyike sem nyújtott be arra utaló bizonyítékot, hogy a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazata vállalatainak bankelfogadványain keresztül nyújtott kedvezményes finanszírozás az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében objektív kritériumokon és feltételeken alapulna. A Bizottság emiatt elutasította ezeket az állításokat.

| (346) | Mind a Wanshun, mind a Nanshan csoport azt kérte, hogy még abban az esetben is, ha a Bizottság fenntartja azon döntését, hogy a bankelfogadványt támogatásnak tekinti, az előny kiszámítása során a következő változtatásokra van szükség:






  a) | a bankelfogadvány referenciaértékének meg kell egyeznie a hitelkeretek referenciaértékével, mivel a bankelfogadvány nem biztosít pénzeszközöket a vállalatnak, hanem a bank által adott hitelígérvényt (azaz a bankelfogadványt birtokló kedvezményezettek kifizetésének garanciáját), |
| --- | --- | --- |

(346)

Mind a Wanshun, mind a Nanshan csoport azt kérte, hogy még abban az esetben is, ha a Bizottság fenntartja azon döntését, hogy a bankelfogadványt támogatásnak tekinti, az előny kiszámítása során a következő változtatásokra van szükség:

a)

a bankelfogadvány referenciaértékének meg kell egyeznie a hitelkeretek referenciaértékével, mivel a bankelfogadvány nem biztosít pénzeszközöket a vállalatnak, hanem a bank által adott hitelígérvényt (azaz a bankelfogadványt birtokló kedvezményezettek kifizetésének garanciáját),

| b) | a banknak a bankelfogadvány nyitásáért fizetett díjakat le kell vonni az előny összegéből, |
| --- | --- |

b)

a banknak a bankelfogadvány nyitásáért fizetett díjakat le kell vonni az előny összegéből,

| c) | a bankelfogadvány megnyitásakor fizetett letétet le kell vonni a tőkeösszegből, mivel a vállalat a banknál a bankelfogadvány nyitásakor letétet fizetett, amelyet a bank befagyasztott. |
| --- | --- |

c)

a bankelfogadvány megnyitásakor fizetett letétet le kell vonni a tőkeösszegből, mivel a vállalat a banknál a bankelfogadvány nyitásakor letétet fizetett, amelyet a bank befagyasztott.

| d) | a vállalat leányvállalatai és a vállalat saját fióktelepei számára kibocsátott bankelfogadványokat ki kell venni a számításból, különben kétszeres beszámításhoz vezetne, mivel a társaság leányvállalatainak egyéb finanszírozását kiegyenlítik. |
| --- | --- |

d)

a vállalat leányvállalatai és a vállalat saját fióktelepei számára kibocsátott bankelfogadványokat ki kell venni a számításból, különben kétszeres beszámításhoz vezetne, mivel a társaság leányvállalatainak egyéb finanszírozását kiegyenlítik.

| (347) | Ami az első pontot illeti, a Bizottság a (338) preambulumbekezdésben már megállapította, hogy a bankelfogadványok célja és hatása megegyezik a rövid lejáratú működőtőke-hitelekével, és hogy következésképpen a rövid lejáratú működőtőke-hitellel egyenértékű költséget kell viselniük. Az érdekelt fél nem indokolta tovább, hogy miért kellene a bankelfogadvány referenciaértékének megegyeznie a hitelkeretével. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(347)

Ami az első pontot illeti, a Bizottság a (338) preambulumbekezdésben már megállapította, hogy a bankelfogadványok célja és hatása megegyezik a rövid lejáratú működőtőke-hitelekével, és hogy következésképpen a rövid lejáratú működőtőke-hitellel egyenértékű költséget kell viselniük. Az érdekelt fél nem indokolta tovább, hogy miért kellene a bankelfogadvány referenciaértékének megegyeznie a hitelkeretével. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (348) | A második ponttal kapcsolatban a Bizottság a preambulumbekezdésben már megjegyezte, hogy a mintában szereplő minden olyan vállalat, amely a vizsgálati időszak során bankelfogadványokat használt, csak jutalékot fizetett a bank által nyújtott elfogadási szolgáltatásért, amely általában az elfogadvány névértékének 0,05 %-a volt. A bankelfogadvány bank általi feldolgozásáért fizetett jutalék valójában elkülönül a bank által megadott finanszírozástól, amelyért az együttműködő exportáló gyártókat nem terheli semmilyen költség. Ez a díj a banknak a bankelfogadvány feldolgozásával kapcsolatban felmerülő költségei fedezésére szolgál. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(348)

A második ponttal kapcsolatban a Bizottság a preambulumbekezdésben már megjegyezte, hogy a mintában szereplő minden olyan vállalat, amely a vizsgálati időszak során bankelfogadványokat használt, csak jutalékot fizetett a bank által nyújtott elfogadási szolgáltatásért, amely általában az elfogadvány névértékének 0,05 %-a volt. A bankelfogadvány bank általi feldolgozásáért fizetett jutalék valójában elkülönül a bank által megadott finanszírozástól, amelyért az együttműködő exportáló gyártókat nem terheli semmilyen költség. Ez a díj a banknak a bankelfogadvány feldolgozásával kapcsolatban felmerülő költségei fedezésére szolgál. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (349) | A harmadik ponttal összefüggésben – a Bizottság korábbi vizsgálatokban levont következtetései alapján (79) – először is meg kell jegyezni, hogy a bankoknál bevett gyakorlat, hogy a finanszírozás nyújtásakor garanciát vagy biztosítékot kérnek az ügyfeleiktől. Az is megemlítendő, hogy ezeket a garanciákat annak biztosítására használják fel, hogy az exportáló gyártó viselje a pénzügyi felelősséget a bankkal és a szállítóval szemben. A vizsgálat azt is feltárta, hogy a kínai bankok nem követelik meg rendszerszinten ezeket a garanciákat, és azokat nem mindig kötik össze egy adott bankelfogadvánnyal. Ebben az összefüggésben az állítólagos betétek nem a kiállító által a bankok részére fizetett előlegnek tekintendők, hanem pusztán egy kiegészítő garanciaként szolgálnak, amelyet a bankok időnként megkövetelnek, és amely nem befolyásolja a bank azon döntését, hogy a kibocsátóra terhelt további hitelkamatok nélkül kiadja a bankelfogadványt. A garanciának különböző formái lehetnek, beleértve a lekötött betéteket és az ígérvényeket is. A kibocsátót illető betéti kamatok ezért nem jelentenek költséget a bankelfogadvány kibocsátója számára. Ennek alapján a Bizottság ezt az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(349)

A harmadik ponttal összefüggésben – a Bizottság korábbi vizsgálatokban levont következtetései alapján (79) – először is meg kell jegyezni, hogy a bankoknál bevett gyakorlat, hogy a finanszírozás nyújtásakor garanciát vagy biztosítékot kérnek az ügyfeleiktől. Az is megemlítendő, hogy ezeket a garanciákat annak biztosítására használják fel, hogy az exportáló gyártó viselje a pénzügyi felelősséget a bankkal és a szállítóval szemben. A vizsgálat azt is feltárta, hogy a kínai bankok nem követelik meg rendszerszinten ezeket a garanciákat, és azokat nem mindig kötik össze egy adott bankelfogadvánnyal. Ebben az összefüggésben az állítólagos betétek nem a kiállító által a bankok részére fizetett előlegnek tekintendők, hanem pusztán egy kiegészítő garanciaként szolgálnak, amelyet a bankok időnként megkövetelnek, és amely nem befolyásolja a bank azon döntését, hogy a kibocsátóra terhelt további hitelkamatok nélkül kiadja a bankelfogadványt. A garanciának különböző formái lehetnek, beleértve a lekötött betéteket és az ígérvényeket is. A kibocsátót illető betéti kamatok ezért nem jelentenek költséget a bankelfogadvány kibocsátója számára. Ennek alapján a Bizottság ezt az állítást elutasította.

79

| (350) | Az utolsó pont tekintetében a Bizottság – ahogy a fentiekben is kifejtette – emlékeztet arra, hogy a bankelfogadvány egy fizetési eszköz, és így nem az a célja, hogy meghosszabbítsa a szállítóval egyeztetett esedékes kifizetést, hanem hogy elhalassza a készpénzfizetést. A bankelfogadványt a kedvezményezett (szállító) jóváhagyhatja fizetési eszközként, hogy rendezze a más felekkel szemben fennálló kötelezettségeit. Ezért nem csökken arányosan azoknak a kapcsolt feleknek a likviditása, amelyek átvették a bankelfogadványt. Nincs kétszeres beszámítás sem, mivel a fizetési eszközként kapott bankelfogadványokat egyik vállalat sem egyenlítette ki. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(350)

Az utolsó pont tekintetében a Bizottság – ahogy a fentiekben is kifejtette – emlékeztet arra, hogy a bankelfogadvány egy fizetési eszköz, és így nem az a célja, hogy meghosszabbítsa a szállítóval egyeztetett esedékes kifizetést, hanem hogy elhalassza a készpénzfizetést. A bankelfogadványt a kedvezményezett (szállító) jóváhagyhatja fizetési eszközként, hogy rendezze a más felekkel szemben fennálló kötelezettségeit. Ezért nem csökken arányosan azoknak a kapcsolt feleknek a likviditása, amelyek átvették a bankelfogadványt. Nincs kétszeres beszámítás sem, mivel a fizetési eszközként kapott bankelfogadványokat egyik vállalat sem egyenlítette ki. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

| (351) | A végső tájékoztatást követően a Nanshan csoport kérte a képleti hibák miatti számítási hibák korrekcióját is. A Bizottság elfogadta az állítást, és ennek megfelelően kiigazította a számításokat. |
| --- | --- |

(351)

A végső tájékoztatást követően a Nanshan csoport kérte a képleti hibák miatti számítási hibák korrekcióját is. A Bizottság elfogadta az állítást, és ennek megfelelően kiigazította a számításokat.

3.5.2.3.   A támogatás összegének számítása

A támogatás összegének számítása

| (352) | A kiegyenlíthető támogatás összegének kiszámításához a Bizottság felmérte a támogatásban részesülő feleknek a vizsgálati időszakban nyújtott gazdasági előny mértékét. |
| --- | --- |

(352)

A kiegyenlíthető támogatás összegének kiszámításához a Bizottság felmérte a támogatásban részesülő feleknek a vizsgálati időszakban nyújtott gazdasági előny mértékét.

| (353) | A (334) és (335) preambulumbekezdésben leírtak szerint a Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő exportáló gyártók a rövid távú finanszírozási igényeik kielégítésére – ellentételezés fizetése nélkül – bankelfogadványokat használtak. |
| --- | --- |

(353)

A (334) és (335) preambulumbekezdésben leírtak szerint a Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő exportáló gyártók a rövid távú finanszírozási igényeik kielégítésére – ellentételezés fizetése nélkül – bankelfogadványokat használtak.

| (354) | A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a bankelfogadvány kiállítóinak díjat kell fizetniük a finanszírozási időszak után. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a finanszírozási időszak a bankelfogadvány kiállításának napján kezdődött, és a bankelfogadvány lejárat napján ért véget. A vizsgálati időszak előtt kiállított, illetve a vizsgálati időszak vége utáni lejáratú bankelfogadványokat illetően a Bizottság csak a finanszírozási időszak vizsgálati időszak alatti részére vonatkozóan számította ki a gazdasági előnyt. |
| --- | --- |

(354)

A Bizottság ezért arra a következtetésre jutott, hogy a bankelfogadvány kiállítóinak díjat kell fizetniük a finanszírozási időszak után. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a finanszírozási időszak a bankelfogadvány kiállításának napján kezdődött, és a bankelfogadvány lejárat napján ért véget. A vizsgálati időszak előtt kiállított, illetve a vizsgálati időszak vége utáni lejáratú bankelfogadványokat illetően a Bizottság csak a finanszírozási időszak vizsgálati időszak alatti részére vonatkozóan számította ki a gazdasági előnyt.

| (355) | Az alaprendelet 6. cikkének b) pontjával összhangban, tekintettel arra, hogy a bankelfogadványok a rövid távú finanszírozás egyik formájának minősülnek, és gyakorlatilag a rövid lejáratú forgótőkehitelekkel azonos célt szolgálnak, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kedvezményezetteknek ily módon juttatott gazdasági előny a vállalat által a bankelfogadványokon keresztül nyújtott finanszírozás ellentételezéseként ténylegesen kifizetett összeg és a rövid távú finanszírozási kamatláb alkalmazásával fizetendő összeg közötti különbség. |
| --- | --- |

(355)

Az alaprendelet 6. cikkének b) pontjával összhangban, tekintettel arra, hogy a bankelfogadványok a rövid távú finanszírozás egyik formájának minősülnek, és gyakorlatilag a rövid lejáratú forgótőkehitelekkel azonos célt szolgálnak, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kedvezményezetteknek ily módon juttatott gazdasági előny a vállalat által a bankelfogadványokon keresztül nyújtott finanszírozás ellentételezéseként ténylegesen kifizetett összeg és a rövid távú finanszírozási kamatláb alkalmazásával fizetendő összeg közötti különbség.

| (356) | A Bizottság meghatározta a rövid távú finanszírozási költségek meg nem fizetéséből származó előnyt. A Bizottság a korábbi vizsgálatokban megállapított módon (80) úgy ítélte meg, hogy a bankelfogadványoknak a rövid távú hitelfinanszírozással egyenértékű költséget kell viselniük. Ezért a Bizottság ugyanazt a módszert alkalmazta, mint az RMB-ben denominált rövid lejáratú hitelek finanszírozására, amelyet a 3.4.2. szakasz ismertet. |
| --- | --- |

(356)

A Bizottság meghatározta a rövid távú finanszírozási költségek meg nem fizetéséből származó előnyt. A Bizottság a korábbi vizsgálatokban megállapított módon (80) úgy ítélte meg, hogy a bankelfogadványoknak a rövid távú hitelfinanszírozással egyenértékű költséget kell viselniük. Ezért a Bizottság ugyanazt a módszert alkalmazta, mint az RMB-ben denominált rövid lejáratú hitelek finanszírozására, amelyet a 3.4.2. szakasz ismertet.

80

3.6.   Átváltható vállalati kötvények

Átváltható vállalati kötvények

| (357) | A mintában szereplő két csoportba tartozó vállalatok átváltható vállalati kötvényeket bocsátottak ki a vizsgálati időszak előtt. A mintában szereplő csoportba tartozó egyik vállalat (Shantou Wanshun) olyan átváltható vállalati kötvényeket bocsátott ki a vizsgálati időszak előtt, amelyek egy részét átváltották tőkére a vizsgálati időszak alatt. Ez az átváltható kötvény progresszív kamatszerkezettel rendelkezik rendkívül alacsony, 0,4 % és 2 % közötti kamatláb mellett, amely jóval a kínai kormány által meghatározott hitelezési referencia-kamatláb és irányadó hitelkamatláb alatt van. |
| --- | --- |

(357)

A mintában szereplő két csoportba tartozó vállalatok átváltható vállalati kötvényeket bocsátottak ki a vizsgálati időszak előtt. A mintában szereplő csoportba tartozó egyik vállalat (Shantou Wanshun) olyan átváltható vállalati kötvényeket bocsátott ki a vizsgálati időszak előtt, amelyek egy részét átváltották tőkére a vizsgálati időszak alatt. Ez az átváltható kötvény progresszív kamatszerkezettel rendelkezik rendkívül alacsony, 0,4 % és 2 % közötti kamatláb mellett, amely jóval a kínai kormány által meghatározott hitelezési referencia-kamatláb és irányadó hitelkamatláb alatt van.

| (358) | Egy másik vállalat (Shandong Nanshan) a vizsgálati időszak előtt bocsátott ki átváltható kötvényeket, melyeket 2015-ben hitel-tőke konverzió keretében átváltottak tőkére. Mindkét vállalat kötvényeinek tulajdonosai nagyrészt állami tulajdonú pénzügyi intézmények voltak. A Bizottság azt is megállapította, hogy mindkét vállalat átváltható kötvényeit jóval magasabb árfolyamon váltották át tőkére, mint a részvények átváltáskor jellemző piaci árfolyama. |
| --- | --- |

(358)

Egy másik vállalat (Shandong Nanshan) a vizsgálati időszak előtt bocsátott ki átváltható kötvényeket, melyeket 2015-ben hitel-tőke konverzió keretében átváltottak tőkére. Mindkét vállalat kötvényeinek tulajdonosai nagyrészt állami tulajdonú pénzügyi intézmények voltak. A Bizottság azt is megállapította, hogy mindkét vállalat átváltható kötvényeit jóval magasabb árfolyamon váltották át tőkére, mint a részvények átváltáskor jellemző piaci árfolyama.

| (359) | A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő mindként vállalat részesült átváltható kötvények formájában nyújtott kedvezményes finanszírozásban. |
| --- | --- |

(359)

A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő mindként vállalat részesült átváltható kötvények formájában nyújtott kedvezményes finanszírozásban.

3.6.1.1.   Jogalap/szabályozási keret

Jogalap/szabályozási keret

| — | a Kínai Népköztársaság értékpapírokokról szóló törvénye (2014. évi változat) (a továbbiakban: értékpapírtörvény) (81), |
| --- | --- |

—

a Kínai Népköztársaság értékpapírokokról szóló törvénye (2014. évi változat) (a továbbiakban: értékpapírtörvény) (81),

81

| — | a tőzsdén jegyzett vállalatok általi értékpapír-kibocsátásra vonatkozó közigazgatási intézkedések (2008. évi változat) (82), |
| --- | --- |

—

a tőzsdén jegyzett vállalatok általi értékpapír-kibocsátásra vonatkozó közigazgatási intézkedések (2008. évi változat) (82),

82

| — | az értékpapír-kibocsátás és a tőzsdei bevezetés szponzorálására vonatkozó közigazgatási intézkedések (2008. évi változat) (83), |
| --- | --- |

—

az értékpapír-kibocsátás és a tőzsdei bevezetés szponzorálására vonatkozó közigazgatási intézkedések (2008. évi változat) (83),

83

| — | az értékpapír-kibocsátásra és a jegyzési garanciavállalásra vonatkozó közigazgatási intézkedések (2018. évi változat), |
| --- | --- |

—

az értékpapír-kibocsátásra és a jegyzési garanciavállalásra vonatkozó közigazgatási intézkedések (2018. évi változat),

| — | az Államtanács 2011. január 18-i rendeletei a vállalati kötvények adminisztrációjáról, |
| --- | --- |

—

az Államtanács 2011. január 18-i rendeletei a vállalati kötvények adminisztrációjáról,

| — | a vállalati kötvények kibocsátására és kereskedelmére vonatkozó közigazgatási intézkedések, a Kínai Értékpapír-szabályozói Bizottság 113. sz. rendelete, 2015. január 15., |
| --- | --- |

—

a vállalati kötvények kibocsátására és kereskedelmére vonatkozó közigazgatási intézkedések, a Kínai Értékpapír-szabályozói Bizottság 113. sz. rendelete, 2015. január 15.,

| — | nem pénzügyi vállalatok Kínai Központi Bank által kibocsátott adósságfinanszírozási eszközeinek a bankközi kötvénypiacon való igazgatására irányuló intézkedések, a Kínai Központi Bank 2008. évi 12. sz. rendelete, 2008. április 9. |
| --- | --- |

—

nem pénzügyi vállalatok Kínai Központi Bank által kibocsátott adósságfinanszírozási eszközeinek a bankközi kötvénypiacon való igazgatására irányuló intézkedések, a Kínai Központi Bank 2008. évi 12. sz. rendelete, 2008. április 9.

| (360) | A vállalati kötvények adminisztrációjáról szóló rendeletek és a vállalati kötvények kibocsátására és kereskedelmére vonatkozó közigazgatási intézkedések határozták meg a vállalati kötvényekre vonatkozó általános jogi keretet. Az átváltható vállalati kötvények azonban külön jogszabályok, mégpedig a tőzsdén jegyzett vállalatok általi értékpapír-kibocsátásra vonatkozó közigazgatási intézkedések, az értékpapír-kibocsátásra és a jegyzési garanciavállalásra vonatkozó közigazgatási intézkedések és az értékpapír-kibocsátás és a tőzsdei bevezetés támogatására vonatkozó közigazgatási intézkedések hatálya alá tartoznak. |
| --- | --- |

(360)

A vállalati kötvények adminisztrációjáról szóló rendeletek és a vállalati kötvények kibocsátására és kereskedelmére vonatkozó közigazgatási intézkedések határozták meg a vállalati kötvényekre vonatkozó általános jogi keretet. Az átváltható vállalati kötvények azonban külön jogszabályok, mégpedig a tőzsdén jegyzett vállalatok általi értékpapír-kibocsátásra vonatkozó közigazgatási intézkedések, az értékpapír-kibocsátásra és a jegyzési garanciavállalásra vonatkozó közigazgatási intézkedések és az értékpapír-kibocsátás és a tőzsdei bevezetés támogatására vonatkozó közigazgatási intézkedések hatálya alá tartoznak.

| (361) | A tőzsdén jegyzett vállalatok általi értékpapír-kibocsátásra vonatkozó közigazgatási intézkedések 14. cikke a következőképpen határozza meg az átváltható vállalati kötvényeket: „olyan vállalati kötvények, amelyeket a kibocsátó vállalat a jogszabályoknak megfelelően bocsát ki, és amelyek bizonyos időszakban, meghatározott feltételek mellett átválthatók részvényekre”. |
| --- | --- |

(361)

A tőzsdén jegyzett vállalatok általi értékpapír-kibocsátásra vonatkozó közigazgatási intézkedések 14. cikke a következőképpen határozza meg az átváltható vállalati kötvényeket: „olyan vállalati kötvények, amelyeket a kibocsátó vállalat a jogszabályoknak megfelelően bocsát ki, és amelyek bizonyos időszakban, meghatározott feltételek mellett átválthatók részvényekre”.

olyan vállalati kötvények, amelyeket a kibocsátó vállalat a jogszabályoknak megfelelően bocsát ki, és amelyek bizonyos időszakban, meghatározott feltételek mellett átválthatók részvényekre

| (362) | Az átváltható kötvények mintában szereplő vállalatok általi kibocsátásakor hatályban lévő értékpapírtörvény 11. cikke, továbbá a tőzsdén jegyzett vállalatok általi értékpapír-kibocsátásra vonatkozó közigazgatási intézkedések 45. cikke és az értékpapír-kibocsátás és a tőzsdei bevezetés szponzorálására vonatkozó közigazgatási intézkedések 2. cikke szerint azoknak a vállalatoknak, amelyek átváltható vállalati kötvényeket kívánnak kibocsátani, jegyzőként eljáró értékpapírszponzor szolgáltatásait kell igénybe venniük. A szponzor megszervezi a kötvények kibocsátását, ajánlásokat fogalmaz meg a kibocsátónak, jóváhagyásra benyújtja a bejelentést a CSRC-nek, és tárgyalásokat folytat a befektetőnek a kötvényre kínált kamatlábról, továbbá feladata azokban a befektetőknek a felkutatása, akik elfogadják a kötvénykibocsátásra vonatkozóan megállapított feltételeket, köztük a kamatlábat. |
| --- | --- |

(362)

Az átváltható kötvények mintában szereplő vállalatok általi kibocsátásakor hatályban lévő értékpapírtörvény 11. cikke, továbbá a tőzsdén jegyzett vállalatok általi értékpapír-kibocsátásra vonatkozó közigazgatási intézkedések 45. cikke és az értékpapír-kibocsátás és a tőzsdei bevezetés szponzorálására vonatkozó közigazgatási intézkedések 2. cikke szerint azoknak a vállalatoknak, amelyek átváltható vállalati kötvényeket kívánnak kibocsátani, jegyzőként eljáró értékpapírszponzor szolgáltatásait kell igénybe venniük. A szponzor megszervezi a kötvények kibocsátását, ajánlásokat fogalmaz meg a kibocsátónak, jóváhagyásra benyújtja a bejelentést a CSRC-nek, és tárgyalásokat folytat a befektetőnek a kötvényre kínált kamatlábról, továbbá feladata azokban a befektetőknek a felkutatása, akik elfogadják a kötvénykibocsátásra vonatkozóan megállapított feltételeket, köztük a kamatlábat.

| (363) | A szabályozási kerettel összhangban az átváltható kötvények kibocsátása és kereskedelme Kínában nem folytatható szabadon. Mindegyik kötvény kibocsátását jóvá kell hagynia a CSRC-nek. Az értékpapírtörvény 16. cikke szerint „az átváltható vállalati kötvényeket kibocsátó, tőzsdén jegyzett vállalatoknak [...] teljesíteniük kell a részvények nyilvános forgalomba hozataláról szóló törvényben rögzített követelményeket;” és meg kell szerezniük az Államtanács értékpapír-szabályozó hatóságainak jóváhagyását.”
  Az értékpapír-kibocsátásra és a jegyzési garanciavállalásra vonatkozó közigazgatási intézkedések átváltható kötvényekre alkalmazandó 3. cikkében úgy rendelkeznek, hogy „a CSRC a törvény szerint felügyeli és igazgatja az értékpapírok forgalomba hozatalát és a jegyzési garanciavállalást”. Ezenkívül a vállalati kötvények adminisztrációjáról szóló rendeletek 10. cikke szerint éves kvóták alkalmazandók a vállalati kötvények kibocsátására. |
| --- | --- |

(363)

A szabályozási kerettel összhangban az átváltható kötvények kibocsátása és kereskedelme Kínában nem folytatható szabadon. Mindegyik kötvény kibocsátását jóvá kell hagynia a CSRC-nek. Az értékpapírtörvény 16. cikke szerint „az átváltható vállalati kötvényeket kibocsátó, tőzsdén jegyzett vállalatoknak [...] teljesíteniük kell a részvények nyilvános forgalomba hozataláról szóló törvényben rögzített követelményeket;” és meg kell szerezniük az Államtanács értékpapír-szabályozó hatóságainak jóváhagyását.”
  Az értékpapír-kibocsátásra és a jegyzési garanciavállalásra vonatkozó közigazgatási intézkedések átváltható kötvényekre alkalmazandó 3. cikkében úgy rendelkeznek, hogy „a CSRC a törvény szerint felügyeli és igazgatja az értékpapírok forgalomba hozatalát és a jegyzési garanciavállalást”. Ezenkívül a vállalati kötvények adminisztrációjáról szóló rendeletek 10. cikke szerint éves kvóták alkalmazandók a vállalati kötvények kibocsátására.

az átváltható vállalati kötvényeket kibocsátó, tőzsdén jegyzett vállalatoknak [...] teljesíteniük kell a részvények nyilvános forgalomba hozataláról szóló törvényben rögzített követelményeket;

és meg kell szerezniük az Államtanács értékpapír-szabályozó hatóságainak jóváhagyását.”

a CSRC a törvény szerint felügyeli és igazgatja az értékpapírok forgalomba hozatalát és a jegyzési garanciavállalást

| (364) | Az értékpapírtörvény 16. cikkével szerint a kötvények nyilvános kibocsátásának meg kell felelnie a következő követelményeknek: „a bevétel felhasználási céljának összhangban kell lennie az állami iparpolitikával” és „a vállalati kötvények nyilvános forgalomba hozatalából származó bevétel kizárólag a jóváhagyott cél(ok)ra használható fel”. A vállalati kötvények adminisztrációjáról szóló rendeletek 12. cikke ismét hangsúlyozza, hogy az összegyűjtött források felhasználási céljainak összhangban kell lenniük az állam iparpolitikáival. Ezenkívül a tőzsdén jegyzett vállalatok általi értékpapír-kibocsátásra vonatkozó közigazgatási intézkedések 10. cikkének (2) bekezdése az átváltható kötvényekre alkalmazandó különös szabályként rögzíti, hogy „a bevont források felhasználási céljainak összhangban kell lenniük az állami iparpolitikával”. |
| --- | --- |

(364)

Az értékpapírtörvény 16. cikkével szerint a kötvények nyilvános kibocsátásának meg kell felelnie a következő követelményeknek: „a bevétel felhasználási céljának összhangban kell lennie az állami iparpolitikával” és „a vállalati kötvények nyilvános forgalomba hozatalából származó bevétel kizárólag a jóváhagyott cél(ok)ra használható fel”. A vállalati kötvények adminisztrációjáról szóló rendeletek 12. cikke ismét hangsúlyozza, hogy az összegyűjtött források felhasználási céljainak összhangban kell lenniük az állam iparpolitikáival. Ezenkívül a tőzsdén jegyzett vállalatok általi értékpapír-kibocsátásra vonatkozó közigazgatási intézkedések 10. cikkének (2) bekezdése az átváltható kötvényekre alkalmazandó különös szabályként rögzíti, hogy „a bevont források felhasználási céljainak összhangban kell lenniük az állami iparpolitikával”.

a bevétel felhasználási céljának összhangban kell lennie az állami iparpolitikával

a vállalati kötvények nyilvános forgalomba hozatalából származó bevétel kizárólag a jóváhagyott cél(ok)ra használható fel

a bevont források felhasználási céljainak összhangban kell lenniük az állami iparpolitikával

| (365) | A (100) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a 40. sz. határozat „az ipar szerkezetátalakításáról szóló útmutató katalógusra” utal, és úgy rendelkezik, hogy ha „a beruházási projekt az ösztönzés tartalmához tartozik, a vonatkozó nemzeti beruházási szabályozásnak megfelelően meg kell vizsgálni, jóvá kell hagyni és nyilvántartásba kell venni; valamennyi pénzügyi intézmény hiteltámogatást nyújt a hitelezési elvekkel összhangban”. Következésképpen a leírtak szerint szükségszerűen az egyik ösztönzött ágazatot érintő átváltható vállalati kötvények kibocsátása összhangban van a pénzügyi intézmények ilyen ágazatok támogatására irányuló gyakorlatával. |
| --- | --- |

(365)

A (100) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a 40. sz. határozat „az ipar szerkezetátalakításáról szóló útmutató katalógusra” utal, és úgy rendelkezik, hogy ha „a beruházási projekt az ösztönzés tartalmához tartozik, a vonatkozó nemzeti beruházási szabályozásnak megfelelően meg kell vizsgálni, jóvá kell hagyni és nyilvántartásba kell venni; valamennyi pénzügyi intézmény hiteltámogatást nyújt a hitelezési elvekkel összhangban”. Következésképpen a leírtak szerint szükségszerűen az egyik ösztönzött ágazatot érintő átváltható vállalati kötvények kibocsátása összhangban van a pénzügyi intézmények ilyen ágazatok támogatására irányuló gyakorlatával.

a beruházási projekt az ösztönzés tartalmához tartozik, a vonatkozó nemzeti beruházási szabályozásnak megfelelően meg kell vizsgálni, jóvá kell hagyni és nyilvántartásba kell venni; valamennyi pénzügyi intézmény hiteltámogatást nyújt a hitelezési elvekkel összhangban”.

| (366) | A vállalati kötvények kamatlábai szintén szigorúan szabályozottak. A tőzsdén jegyzett vállalatok általi értékpapír-kibocsátásra vonatkozó közigazgatási intézkedések 16. cikke rögzíti, hogy „az átváltható vállalati kötvények kamatlábát a kibocsátó vállalat és a fő jegyző tárgyalás útján határozza meg, ugyanakkor meg kell felelnie a vonatkozó állami rendelkezéseknek”. Az értékpapírtörvény 16. cikkének (5) bekezdése szerint „a vállalati kötvények szelvénykamatlába nem haladhatja meg az Államtanács által meghatározott szelvénykamatlábat”. Ezenkívül a vállalati kötvények adminisztrációjáról szóló rendeletek összes kötvényre általánosan alkalmazandó 18. cikke részletesebb rendelkezéseket tartalmaz, rögzítve, hogy „a vállalati kötvények esetében kínált kamatláb nem haladhatja meg a bankok által azonos lejáratú, határozott idejű takarékbetétekért magánszemélyek részére fizetett irányadó kamat 40 %-át”. |
| --- | --- |

(366)

A vállalati kötvények kamatlábai szintén szigorúan szabályozottak. A tőzsdén jegyzett vállalatok általi értékpapír-kibocsátásra vonatkozó közigazgatási intézkedések 16. cikke rögzíti, hogy „az átváltható vállalati kötvények kamatlábát a kibocsátó vállalat és a fő jegyző tárgyalás útján határozza meg, ugyanakkor meg kell felelnie a vonatkozó állami rendelkezéseknek”. Az értékpapírtörvény 16. cikkének (5) bekezdése szerint „a vállalati kötvények szelvénykamatlába nem haladhatja meg az Államtanács által meghatározott szelvénykamatlábat”. Ezenkívül a vállalati kötvények adminisztrációjáról szóló rendeletek összes kötvényre általánosan alkalmazandó 18. cikke részletesebb rendelkezéseket tartalmaz, rögzítve, hogy „a vállalati kötvények esetében kínált kamatláb nem haladhatja meg a bankok által azonos lejáratú, határozott idejű takarékbetétekért magánszemélyek részére fizetett irányadó kamat 40 %-át”.

az átváltható vállalati kötvények kamatlábát a kibocsátó vállalat és a fő jegyző tárgyalás útján határozza meg, ugyanakkor meg kell felelnie a vonatkozó állami rendelkezéseknek

a vállalati kötvények szelvénykamatlába nem haladhatja meg az Államtanács által meghatározott szelvénykamatlábat

a vállalati kötvények esetében kínált kamatláb nem haladhatja meg a bankok által azonos lejáratú, határozott idejű takarékbetétekért magánszemélyek részére fizetett irányadó kamat 40 %-át

| (367) | A tőzsdén jegyzett vállalatok általi értékpapír-kibocsátásra vonatkozó közigazgatási intézkedések 17. cikke szerint „az átváltható vállalati kötvények nyilvános kibocsátásához a vállalatnak minősített hitelminősítő intézetet kell megbíznia a hitelminősítéssel és a további minősítéssel”. Ezenkívül a vállalati kötvények kibocsátására és kereskedelmére vonatkozó, általánosan alkalmazandó közigazgatási intézkedések 18. cikke szerint csak bizonyos, szigorú minőségi kritériumoknak megfelelő – például AAA hitelminősítésű – kötvények bocsáthatók ki nyilvánosan állami befektetőknek vagy minősített befektetőknek. Az ezen előírásoknak meg nem felelő vállalati kötvények csak minősített befektetőknek bocsáthatók ki nyilvánosan. |
| --- | --- |

(367)

A tőzsdén jegyzett vállalatok általi értékpapír-kibocsátásra vonatkozó közigazgatási intézkedések 17. cikke szerint „az átváltható vállalati kötvények nyilvános kibocsátásához a vállalatnak minősített hitelminősítő intézetet kell megbíznia a hitelminősítéssel és a további minősítéssel”. Ezenkívül a vállalati kötvények kibocsátására és kereskedelmére vonatkozó, általánosan alkalmazandó közigazgatási intézkedések 18. cikke szerint csak bizonyos, szigorú minőségi kritériumoknak megfelelő – például AAA hitelminősítésű – kötvények bocsáthatók ki nyilvánosan állami befektetőknek vagy minősített befektetőknek. Az ezen előírásoknak meg nem felelő vállalati kötvények csak minősített befektetőknek bocsáthatók ki nyilvánosan.

az átváltható vállalati kötvények nyilvános kibocsátásához a vállalatnak minősített hitelminősítő intézetet kell megbíznia a hitelminősítéssel és a további minősítéssel

3.6.1.2.   Közjogi szervként eljáró pénzügyi intézmények

Közjogi szervként eljáró pénzügyi intézmények

| (368) | A Bloomberg 2021. évi kínai kötvénypiaci szemléje szerint a bankközi kötvénypiacon jegyzett kötvények a teljes kötvényforgalom 88 %-át adják (84). Ugyanezen tanulmány szerint a legtöbb befektető intézményi befektető, többek között pénzügyi intézmény. Kiemelendő, hogy az állami tulajdonú kereskedelmi bankok a befektetők 57 %-át, a fejlesztési bankok pedig 3 %-át teszik ki (85). Ezenkívül a Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő egyik vállalat által kibocsátott átváltható kötvények összes befektetője intézményi befektető, és a pénzügyi intézmények is ebbe a befektetői kategóriába tartoznak. |
| --- | --- |

(368)

A Bloomberg 2021. évi kínai kötvénypiaci szemléje szerint a bankközi kötvénypiacon jegyzett kötvények a teljes kötvényforgalom 88 %-át adják (84). Ugyanezen tanulmány szerint a legtöbb befektető intézményi befektető, többek között pénzügyi intézmény. Kiemelendő, hogy az állami tulajdonú kereskedelmi bankok a befektetők 57 %-át, a fejlesztési bankok pedig 3 %-át teszik ki (85). Ezenkívül a Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő egyik vállalat által kibocsátott átváltható kötvények összes befektetője intézményi befektető, és a pénzügyi intézmények is ebbe a befektetői kategóriába tartoznak.

84

85

| (369) | Továbbá az ipari szerkezetátalakítás útmutató katalógusa szerinti ösztönzött ágazatként a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazata a 40. sz. határozat alapján hiteltámogatásra jogosult a pénzügyi intézményektől. Az, hogy az átváltható kötvények, így a mintában szereplő vállalatok által kibocsátott átváltható kötvények kamatlába alacsony, határozottan arra utal, hogy az e kötvények legnagyobb befektetői közé tartozó pénzügyi intézmények kötelesek „hiteltámogatást” nyújtani ezeknek a vállalatoknak, és a befektetési vagy a finanszírozási döntés meghozatalakor a kereskedelmi szempontokon kívül más szempontokat, például állami politikai célokat is figyelembe venni. Egy piaci viszonyok között működő befektető valójában jóval érzékenyebb lenne a befektetés pénzügyi hozamára, és nagy valószínűséggel nem fektetne nagyon alacsony kamatlábú átváltható kötvényekbe. Ezenkívül a Bizottság által a fenti 3.4.2.3. szakaszban az exportáló gyártók mindkét csoportjáról a likviditási és fizetőképességi profiljukat illetően megfogalmazott következtetések azt is jelzik, hogy a piaci viszonyok között működő befektetők nem fektetnének alacsony pénzügyi hozamot kínáló pénzügyi instrumentumokba, köztük átváltható kötvényekbe, ha a kibocsátónál jelentős likviditási és fizetőképességi kockázatok mutatkoznak. Ezért a Bizottság álláspontja szerint csak a befektetésük pénzügyi hozamától eltérő – például az ösztönzött ágazatokban működő vállalkozások finanszírozására vonatkozó jogi kötelezettség teljesítésével kapcsolatos – indítékokkal rendelkező befektetők hajtanának végre ilyen befektetést. |
| --- | --- |

(369)

Továbbá az ipari szerkezetátalakítás útmutató katalógusa szerinti ösztönzött ágazatként a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazata a 40. sz. határozat alapján hiteltámogatásra jogosult a pénzügyi intézményektől. Az, hogy az átváltható kötvények, így a mintában szereplő vállalatok által kibocsátott átváltható kötvények kamatlába alacsony, határozottan arra utal, hogy az e kötvények legnagyobb befektetői közé tartozó pénzügyi intézmények kötelesek „hiteltámogatást” nyújtani ezeknek a vállalatoknak, és a befektetési vagy a finanszírozási döntés meghozatalakor a kereskedelmi szempontokon kívül más szempontokat, például állami politikai célokat is figyelembe venni. Egy piaci viszonyok között működő befektető valójában jóval érzékenyebb lenne a befektetés pénzügyi hozamára, és nagy valószínűséggel nem fektetne nagyon alacsony kamatlábú átváltható kötvényekbe. Ezenkívül a Bizottság által a fenti 3.4.2.3. szakaszban az exportáló gyártók mindkét csoportjáról a likviditási és fizetőképességi profiljukat illetően megfogalmazott következtetések azt is jelzik, hogy a piaci viszonyok között működő befektetők nem fektetnének alacsony pénzügyi hozamot kínáló pénzügyi instrumentumokba, köztük átváltható kötvényekbe, ha a kibocsátónál jelentős likviditási és fizetőképességi kockázatok mutatkoznak. Ezért a Bizottság álláspontja szerint csak a befektetésük pénzügyi hozamától eltérő – például az ösztönzött ágazatokban működő vállalkozások finanszírozására vonatkozó jogi kötelezettség teljesítésével kapcsolatos – indítékokkal rendelkező befektetők hajtanának végre ilyen befektetést.

hiteltámogatást

| (370) | A fentiek alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy meggyőző bizonyítékok állnak rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy a mintában szereplő vállalatok által kibocsátott átváltható kötvények befektetőinek jelentős hányada pénzügyi intézmény, amely jogilag kötelezett hiteltámogatást nyújtani a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia gyártóinak. |
| --- | --- |

(370)

A fentiek alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy meggyőző bizonyítékok állnak rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy a mintában szereplő vállalatok által kibocsátott átváltható kötvények befektetőinek jelentős hányada pénzügyi intézmény, amely jogilag kötelezett hiteltámogatást nyújtani a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia gyártóinak.

| (371) | Ezenkívül a fenti 3.4.1. szakaszban leírtaknak megfelelően a pénzügyi intézményekre az erős állami jelenlét jellemző, és a kínai kormánynak lehetősége van érdemi befolyást gyakorolni rájuk. Az általános jogi keret, amelyben ezek a pénzügyi intézmények működnek az átváltható kötvényekre is vonatkozik. |
| --- | --- |

(371)

Ezenkívül a fenti 3.4.1. szakaszban leírtaknak megfelelően a pénzügyi intézményekre az erős állami jelenlét jellemző, és a kínai kormánynak lehetősége van érdemi befolyást gyakorolni rájuk. Az általános jogi keret, amelyben ezek a pénzügyi intézmények működnek az átváltható kötvényekre is vonatkozik.

| (372) | A 3.4.1. szakaszban Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az állami tulajdonú pénzügyi intézmények az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjával együtt értelmezett 2. cikke b) pontjának értelmében közjogi szervnek minősülnek, és minden esetben úgy tekintendők, hogy a kínai kormány az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja szerinti olyan feladatok ellátásával bízza meg, vagy olyan feladatok ellátására utasítja azokat, amelyek szokásos esetben a kormányzat feladatai lennének. A fenti 3.4.1.7. szakaszban a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a magántulajdonú pénzügyi intézményeket szintén a kormány bízza meg és utasítja. |
| --- | --- |

(372)

A 3.4.1. szakaszban Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az állami tulajdonú pénzügyi intézmények az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjával együtt értelmezett 2. cikke b) pontjának értelmében közjogi szervnek minősülnek, és minden esetben úgy tekintendők, hogy a kínai kormány az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja szerinti olyan feladatok ellátásával bízza meg, vagy olyan feladatok ellátására utasítja azokat, amelyek szokásos esetben a kormányzat feladatai lennének. A fenti 3.4.1.7. szakaszban a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a magántulajdonú pénzügyi intézményeket szintén a kormány bízza meg és utasítja.

| (373) | Az érdemi ellenőrzés gyakorlását a Bizottság ezen túlmenően az átváltható kötvények egyes kibocsátásai kapcsán is igyekezett konkrét bizonyítékokkal alátámasztani. Ezért a Bizottság a vizsgálat konkrét ténymegállapításaival kombinálva vizsgálta a (360)–(367) preambulumbekezdésben bemutatott általános jogi környezetet. |
| --- | --- |

(373)

Az érdemi ellenőrzés gyakorlását a Bizottság ezen túlmenően az átváltható kötvények egyes kibocsátásai kapcsán is igyekezett konkrét bizonyítékokkal alátámasztani. Ezért a Bizottság a vizsgálat konkrét ténymegállapításaival kombinálva vizsgálta a (360)–(367) preambulumbekezdésben bemutatott általános jogi környezetet.

| (374) | A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő két exportáló gyártói csoport nagyon alacsony és hasonló kamatlábbal bocsátotta ki az átváltható kötvényeket, függetlenül az egyes vállalatok pénzügyi és hitelkockázati helyzetétől. A Bizottság azt is megállapította, hogy e kötvényeket számottevő mennyiségben jóval magasabb árfolyamon váltották át részvényekre, mint a részvények jellemző piaci árfolyama. Így a hozam még akkor is a piaci érték alatt maradt, amikor a kötvényeket átváltották részvényekre. |
| --- | --- |

(374)

A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő két exportáló gyártói csoport nagyon alacsony és hasonló kamatlábbal bocsátotta ki az átváltható kötvényeket, függetlenül az egyes vállalatok pénzügyi és hitelkockázati helyzetétől. A Bizottság azt is megállapította, hogy e kötvényeket számottevő mennyiségben jóval magasabb árfolyamon váltották át részvényekre, mint a részvények jellemző piaci árfolyama. Így a hozam még akkor is a piaci érték alatt maradt, amikor a kötvényeket átváltották részvényekre.

| (375) | A fenti megfontolások alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kínai pénzügyi intézmények, amelyek a mintában szereplő vállalatok által kibocsátott átváltható kötvények legnagyobb befektetői, a 40. sz. határozatban meghatározott politikai irányvonalakat követték azzal, hogy kedvezményes finanszírozást biztosítottak az egyik ösztönzött ágazatba tartozó vállalatok számára, és ezáltal az alaprendelet 2. cikkének b) pontja értelmében közjogi szervként vagy az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja értelmében a kormány által megbízott vagy utasított szervként jártak el. |
| --- | --- |

(375)

A fenti megfontolások alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kínai pénzügyi intézmények, amelyek a mintában szereplő vállalatok által kibocsátott átváltható kötvények legnagyobb befektetői, a 40. sz. határozatban meghatározott politikai irányvonalakat követték azzal, hogy kedvezményes finanszírozást biztosítottak az egyik ösztönzött ágazatba tartozó vállalatok számára, és ezáltal az alaprendelet 2. cikkének b) pontja értelmében közjogi szervként vagy az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja értelmében a kormány által megbízott vagy utasított szervként jártak el.

| (376) | Amikor vállalták, hogy a kibocsátó kockázati profiljára való tekintet nélkül nagyon alacsony hozamú – így a (387) preambulumbekezdés szerint a Kínai Központi Bank által kínált vagy a Nemzeti Bankközi Finanszírozási Központ által közzétett kockázatmentes referencia-kamatláb alatti kamatozású – átváltható kötvényekbe fektetnek, és hozzájárultak ahhoz, hogy a kötvényeket az aktuális piaci értéknél jóval alacsonyabb árfolyamon váltsák át részvényekre, a pénzügyi intézmények gazdasági előnyhöz juttatták a mintában szereplő exportáló gyártókat. |
| --- | --- |

(376)

Amikor vállalták, hogy a kibocsátó kockázati profiljára való tekintet nélkül nagyon alacsony hozamú – így a (387) preambulumbekezdés szerint a Kínai Központi Bank által kínált vagy a Nemzeti Bankközi Finanszírozási Központ által közzétett kockázatmentes referencia-kamatláb alatti kamatozású – átváltható kötvényekbe fektetnek, és hozzájárultak ahhoz, hogy a kötvényeket az aktuális piaci értéknél jóval alacsonyabb árfolyamon váltsák át részvényekre, a pénzügyi intézmények gazdasági előnyhöz juttatták a mintában szereplő exportáló gyártókat.

| (377) | A végső tájékoztatást követően a kínai kormány azt állította, hogy a vállalati kötvények és az átváltható vállalati kötvények vásárlása minden nagyobb joghatóságban, így az Európai Unióban és az Egyesült Államokban is szokásos kereskedelmi gyakorlat. A kínai kormány szerint az a tény, hogy sok kötvénybefektető intézményi befektető, beleértve a pénzügyi intézményeket is, hasonló az uniós helyzethez. A kínai kormány azzal érvelt, hogy még ha elfogadnánk is a tájékoztatásban megadott számadatokat, amely szerint a befektetők 57 %-a állami tulajdonban lévő kereskedelmi bank 3 %-a pedig fejlesztési bank, ez még mindig 40 %-os piaci részesedést hagyna, amelyet nem szabad figyelmen kívül hagyni. |
| --- | --- |

(377)

A végső tájékoztatást követően a kínai kormány azt állította, hogy a vállalati kötvények és az átváltható vállalati kötvények vásárlása minden nagyobb joghatóságban, így az Európai Unióban és az Egyesült Államokban is szokásos kereskedelmi gyakorlat. A kínai kormány szerint az a tény, hogy sok kötvénybefektető intézményi befektető, beleértve a pénzügyi intézményeket is, hasonló az uniós helyzethez. A kínai kormány azzal érvelt, hogy még ha elfogadnánk is a tájékoztatásban megadott számadatokat, amely szerint a befektetők 57 %-a állami tulajdonban lévő kereskedelmi bank 3 %-a pedig fejlesztési bank, ez még mindig 40 %-os piaci részesedést hagyna, amelyet nem szabad figyelmen kívül hagyni.

| (378) | A kínai kormány szerint a Bizottság azt sem elemezte külön, hogy a pénzügyi intézmények milyen szerepet töltenek be az átváltható kötvények kínai piacán, mivel ezek a hitelekhez képest eltérő típusú eszközök, és a befektető pénzügyi intézmények szerepei alapvetően eltérőek. A kínai kormány ugyanezt az érvelést alkalmazta a 3.6.2. szakaszban említett vállalati kötvényekre is. |
| --- | --- |

(378)

A kínai kormány szerint a Bizottság azt sem elemezte külön, hogy a pénzügyi intézmények milyen szerepet töltenek be az átváltható kötvények kínai piacán, mivel ezek a hitelekhez képest eltérő típusú eszközök, és a befektető pénzügyi intézmények szerepei alapvetően eltérőek. A kínai kormány ugyanezt az érvelést alkalmazta a 3.6.2. szakaszban említett vállalati kötvényekre is.

| (379) | A Bizottság nem értett egyet a kínai kormány azon kijelentésével, hogy nem végezte el a pénzügyi intézmények mint állami szervek kötvényvásárlási funkcióval kapcsolatos magatartásának külön értékelését. A Bizottság által a 3.4.1. szakaszban levont következtetések mellett az átváltható kötvények konkrét kibocsátásai alapján az ellenőrzés érdemi gyakorlásának konkrét bizonyítékait is kereste, és külön értékelést végzett a (373) és (374) preambulumbekezdésben. Míg a Bizottság egyetértett a kínai kormánnyal abban, hogy a vállalati kötvények és az átváltható kötvények vásárlása elvben minden nagyobb joghatóságban szokásos kereskedelmi gyakorlat lehet, rámutatott arra, hogy a vállalati kötvények kínai pénzügyi intézmények általi felvásárlását állami beavatkozás jellemzi, amint azt a (375) preambulumbekezdésben is bemutatja. |
| --- | --- |

(379)

A Bizottság nem értett egyet a kínai kormány azon kijelentésével, hogy nem végezte el a pénzügyi intézmények mint állami szervek kötvényvásárlási funkcióval kapcsolatos magatartásának külön értékelését. A Bizottság által a 3.4.1. szakaszban levont következtetések mellett az átváltható kötvények konkrét kibocsátásai alapján az ellenőrzés érdemi gyakorlásának konkrét bizonyítékait is kereste, és külön értékelést végzett a (373) és (374) preambulumbekezdésben. Míg a Bizottság egyetértett a kínai kormánnyal abban, hogy a vállalati kötvények és az átváltható kötvények vásárlása elvben minden nagyobb joghatóságban szokásos kereskedelmi gyakorlat lehet, rámutatott arra, hogy a vállalati kötvények kínai pénzügyi intézmények általi felvásárlását állami beavatkozás jellemzi, amint azt a (375) preambulumbekezdésben is bemutatja.

3.6.1.3.   Egyedi jelleg

Egyedi jelleg

| (380) | A Bizottság megítélése szerint az átváltható kötvényekkel nyújtott kedvezményes finanszírozás az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyedinek minősül. Átváltható kötvények nem bocsáthatók ki a CSRC jóváhagyása nélkül, amely ellenőrzi, hogy az átváltható kötvények kibocsátására vonatkozó összes szabályozási feltétel teljesül-e. A (364) preambulumbekezdésben kifejtett módon, valamint az értékpapírtörvény és a kifejezetten az átváltható kötvényekre alkalmazandó, a tőzsdén jegyzett vállalatok általi értékpapír-kibocsátásra vonatkozó közigazgatási intézkedések szerint az átváltható kötvényeket az állami iparpolitikával összhangban kell kibocsátani. A Bizottság a (366) preambulumbekezdésben úgy ítélte meg, hogy „az állami iparpolitikával összhangban” fordulat arra utal, hogy a befektetés az ipari szerkezetátalakítás útmutató katalógusában az „ösztönzött” körbe tartozik, ahogy a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazata is. |
| --- | --- |

(380)

A Bizottság megítélése szerint az átváltható kötvényekkel nyújtott kedvezményes finanszírozás az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyedinek minősül. Átváltható kötvények nem bocsáthatók ki a CSRC jóváhagyása nélkül, amely ellenőrzi, hogy az átváltható kötvények kibocsátására vonatkozó összes szabályozási feltétel teljesül-e. A (364) preambulumbekezdésben kifejtett módon, valamint az értékpapírtörvény és a kifejezetten az átváltható kötvényekre alkalmazandó, a tőzsdén jegyzett vállalatok általi értékpapír-kibocsátásra vonatkozó közigazgatási intézkedések szerint az átváltható kötvényeket az állami iparpolitikával összhangban kell kibocsátani. A Bizottság a (366) preambulumbekezdésben úgy ítélte meg, hogy „az állami iparpolitikával összhangban” fordulat arra utal, hogy a befektetés az ipari szerkezetátalakítás útmutató katalógusában az „ösztönzött” körbe tartozik, ahogy a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazata is.

az állami iparpolitikával összhangban

| (381) | Nem nyújtottak be bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy Kínában (az ösztönzött ágazatokon kívül) bármely vállalat ugyanolyan kedvezményes feltételek mellett vehet igénybe átváltható kötvényeket. |
| --- | --- |

(381)

Nem nyújtottak be bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy Kínában (az ösztönzött ágazatokon kívül) bármely vállalat ugyanolyan kedvezményes feltételek mellett vehet igénybe átváltható kötvényeket.

| (382) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány azzal érvelt, hogy azok a kritériumok, amelyeknek egy vállalatnak meg kell felelnie a kötvények kibocsátásához, pénzügyi, és nem szakpolitikai jellegűek. A kínai kormány nem értett egyet azzal az állásponttal, hogy az átváltható kötvények kibocsátásának összhangban kell lennie az állam iparpolitikáival, és megismételte, hogy a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazata nem ösztönzött ágazat. A kínai kormány ugyanezt az érvelést alkalmazta a 3.6.2. szakaszban említett vállalati kötvényekre is. |
| --- | --- |

(382)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány azzal érvelt, hogy azok a kritériumok, amelyeknek egy vállalatnak meg kell felelnie a kötvények kibocsátásához, pénzügyi, és nem szakpolitikai jellegűek. A kínai kormány nem értett egyet azzal az állásponttal, hogy az átváltható kötvények kibocsátásának összhangban kell lennie az állam iparpolitikáival, és megismételte, hogy a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazata nem ösztönzött ágazat. A kínai kormány ugyanezt az érvelést alkalmazta a 3.6.2. szakaszban említett vállalati kötvényekre is.

| (383) | E tekintetben, bár a Bizottság egyetértett azzal, hogy a kötvénypiacokat minden országban szabályozzák, és hogy a vállalatok által a kötvények kibocsátásához teljesítendő kritériumok többsége pénzügyi jellegű, nem értett egyet a kínai kormány azon állításával, hogy Kínában az átváltható kötvények kibocsátása nem politikai irányultságú. Először is, a Bizottság megismételte azon álláspontját, hogy a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazata ösztönzött ágazat. Másodszor, a Bizottság úgy vélte, hogy elég világos a kínai értékpapírtörvény (2014-es változat) és a kifejezetten az átváltható kötvényekre alkalmazandó, a Tőzsdén jegyzett vállalatok általi értékpapír-kibocsátásra vonatkozó közigazgatási intézkedések megfogalmazása, amely szerint az átváltható kötvényeket az állami iparpolitikával összhangban kell kibocsátani. Végezetül a Bizottság a (376) preambulumbekezdésben megállapította, hogy a pénzügyi intézmények azáltal, hogy elfogadták, hogy a kibocsátó kockázati profiljától függetlenül nagyon alacsony megtérülési rátával rendelkező átváltható kötvényekbe fektetnek be, előnyhöz juttatták a mintában szereplő exportáló gyártókat. Ezért a kínai kormány állításait elutasították. |
| --- | --- |

(383)

E tekintetben, bár a Bizottság egyetértett azzal, hogy a kötvénypiacokat minden országban szabályozzák, és hogy a vállalatok által a kötvények kibocsátásához teljesítendő kritériumok többsége pénzügyi jellegű, nem értett egyet a kínai kormány azon állításával, hogy Kínában az átváltható kötvények kibocsátása nem politikai irányultságú. Először is, a Bizottság megismételte azon álláspontját, hogy a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazata ösztönzött ágazat. Másodszor, a Bizottság úgy vélte, hogy elég világos a kínai értékpapírtörvény (2014-es változat) és a kifejezetten az átváltható kötvényekre alkalmazandó, a Tőzsdén jegyzett vállalatok általi értékpapír-kibocsátásra vonatkozó közigazgatási intézkedések megfogalmazása, amely szerint az átváltható kötvényeket az állami iparpolitikával összhangban kell kibocsátani. Végezetül a Bizottság a (376) preambulumbekezdésben megállapította, hogy a pénzügyi intézmények azáltal, hogy elfogadták, hogy a kibocsátó kockázati profiljától függetlenül nagyon alacsony megtérülési rátával rendelkező átváltható kötvényekbe fektetnek be, előnyhöz juttatták a mintában szereplő exportáló gyártókat. Ezért a kínai kormány állításait elutasították.

3.6.1.4.   A támogatás összegének számítása

A támogatás összegének számítása

| (384) | Az átváltható kötvények olyan, hitelviszonyt megtestesítő hibrid instrumentumok, amelyek a kötvények jellemzőivel rendelkeznek, így kamatfizetést kínálnak, egyúttal pedig bizonyos feltételek mellett a befektetett összeg részvényekre váltását is lehetővé teszik. |
| --- | --- |

(384)

Az átváltható kötvények olyan, hitelviszonyt megtestesítő hibrid instrumentumok, amelyek a kötvények jellemzőivel rendelkeznek, így kamatfizetést kínálnak, egyúttal pedig bizonyos feltételek mellett a befektetett összeg részvényekre váltását is lehetővé teszik.

| (385) | A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő vállalatok által a vizsgálati időszakban kibocsátott átváltható vállalati kötvények kamatlába annyira alacsony volt, hogy csak a befektetésük pénzügyi hozamától eltérő – például az ösztönzött ágazatokban működő vállalkozások finanszírozására vonatkozó jogi kötelezettség teljesítésével kapcsolatos – indítékokkal rendelkező befektetők fektettek ilyen kötvényekbe. Ezt az is alátámasztotta, hogy a mintában szereplő vállalatok által kibocsátott átváltható kötvények befektetőinek jelentős hányada állami tulajdonú pénzügyi intézménynek minősül. |
| --- | --- |

(385)

A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő vállalatok által a vizsgálati időszakban kibocsátott átváltható vállalati kötvények kamatlába annyira alacsony volt, hogy csak a befektetésük pénzügyi hozamától eltérő – például az ösztönzött ágazatokban működő vállalkozások finanszírozására vonatkozó jogi kötelezettség teljesítésével kapcsolatos – indítékokkal rendelkező befektetők fektettek ilyen kötvényekbe. Ezt az is alátámasztotta, hogy a mintában szereplő vállalatok által kibocsátott átváltható kötvények befektetőinek jelentős hányada állami tulajdonú pénzügyi intézménynek minősül.

| (386) | A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő mindkét vállalat által kibocsátott átváltható kötvények azon része, amelyet nem váltottak át részvényekre, a hitelekéhez vagy a szokványos kötvényekéhez hasonló kamat formájában kínált hozamot a befektetőknek. Mivel a (248) preambulumbekezdésben a hitelekre vonatkozóan ismertetett számítási módszer kötvényeken alapul, ezért a Bizottság úgy döntött, hogy ugyanezt a módszert alkalmazza (86). Ez azt jelenti, hogy a pénzügyi előny meghatározása érdekében az azonos futamidejű, USA-beli AA minősítésű vállalati kötvények és az USA-beli BB minősítésű vállalati kötvények közötti relatív különbözetet alkalmazza a Kínai Központi Bank hitelezési referencia-kamatlábára, 2019. augusztus 20. után pedig a Nemzeti Bankközi Finanszírozási Központ irányadó hitelkamatlábára (87) a kötvények piaci alapú kamatlábának megállapításához. |
| --- | --- |

(386)

A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő mindkét vállalat által kibocsátott átváltható kötvények azon része, amelyet nem váltottak át részvényekre, a hitelekéhez vagy a szokványos kötvényekéhez hasonló kamat formájában kínált hozamot a befektetőknek. Mivel a (248) preambulumbekezdésben a hitelekre vonatkozóan ismertetett számítási módszer kötvényeken alapul, ezért a Bizottság úgy döntött, hogy ugyanezt a módszert alkalmazza (86). Ez azt jelenti, hogy a pénzügyi előny meghatározása érdekében az azonos futamidejű, USA-beli AA minősítésű vállalati kötvények és az USA-beli BB minősítésű vállalati kötvények közötti relatív különbözetet alkalmazza a Kínai Központi Bank hitelezési referencia-kamatlábára, 2019. augusztus 20. után pedig a Nemzeti Bankközi Finanszírozási Központ irányadó hitelkamatlábára (87) a kötvények piaci alapú kamatlábának megállapításához.

86

87

| (387) | A kamatösszeg, amelyet a vállalatnak a (419) preambulumbekezdésben említett piaci alapú kamatláb alkalmazása esetén fizetnie kellett volna, és a vállalat által ténylegesen fizetett kamat különbözete a gazdasági előny. |
| --- | --- |

(387)

A kamatösszeg, amelyet a vállalatnak a (419) preambulumbekezdésben említett piaci alapú kamatláb alkalmazása esetén fizetnie kellett volna, és a vállalat által ténylegesen fizetett kamat különbözete a gazdasági előny.

| (388) | A Bizottság azt is megállapította, hogy e kötvényeket számottevő mennyiségben váltották át részvényekre. A Bizottság megállapította, hogy mindkét vállalat átváltható kötvényeit jóval magasabb árfolyamon váltották át tőkére, mint a részvények jellemző piaci árfolyama. Ebben az ügyben a Bizottság a részvényekre átváltott adósságot kiegyenlíthető tőkeinjekciónak tekintette. E tőkeinjekció gazdasági előnyét a részvények átváltáskori árfolyama és a kötvénytulajdonosok által fizetett többletdíj különbségeként határozta meg. Ezt az előnyt a vállalati eszközök átlagos értékcsökkenési időtartamának felhasználásával vetítette ki a vizsgálati időszakra. |
| --- | --- |

(388)

A Bizottság azt is megállapította, hogy e kötvényeket számottevő mennyiségben váltották át részvényekre. A Bizottság megállapította, hogy mindkét vállalat átváltható kötvényeit jóval magasabb árfolyamon váltották át tőkére, mint a részvények jellemző piaci árfolyama. Ebben az ügyben a Bizottság a részvényekre átváltott adósságot kiegyenlíthető tőkeinjekciónak tekintette. E tőkeinjekció gazdasági előnyét a részvények átváltáskori árfolyama és a kötvénytulajdonosok által fizetett többletdíj különbségeként határozta meg. Ezt az előnyt a vállalati eszközök átlagos értékcsökkenési időtartamának felhasználásával vetítette ki a vizsgálati időszakra.

| (389) | A végső tájékoztatást követően a kínai kormány és a Wanshun csoport kifogásolta, hogy a Bizottság a kötvényekre és az átváltható kötvényekre ugyanazt a referenciaértéket alkalmazza, mint a hitelekre, mivel egy kötvény átválthatósága annak alapvető eleme, és ezért lényegesen eltérő hiteleszközzé teszi azt. A kínai kormány azt is állította, hogy nincs alapja annak, hogy a Bizottság kiindulópontként a Kínai Központi Bank referenciaértékét használja, majd felárat ad hozzá. A kínai kormány szerint a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák BB-minősítéssel rendelkező európai gyártói is bocsátottak ki kötvényeket hasonló futamidőre, jelentősen alacsonyabb kamatlábak mellett, mint a számított referencia-kamatláb ugyanebben az időszakban. A kínai kormány ugyanezt az érvelést alkalmazta a 3.6.2. szakaszban említett vállalati kötvényekre is. |
| --- | --- |

(389)

A végső tájékoztatást követően a kínai kormány és a Wanshun csoport kifogásolta, hogy a Bizottság a kötvényekre és az átváltható kötvényekre ugyanazt a referenciaértéket alkalmazza, mint a hitelekre, mivel egy kötvény átválthatósága annak alapvető eleme, és ezért lényegesen eltérő hiteleszközzé teszi azt. A kínai kormány azt is állította, hogy nincs alapja annak, hogy a Bizottság kiindulópontként a Kínai Központi Bank referenciaértékét használja, majd felárat ad hozzá. A kínai kormány szerint a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák BB-minősítéssel rendelkező európai gyártói is bocsátottak ki kötvényeket hasonló futamidőre, jelentősen alacsonyabb kamatlábak mellett, mint a számított referencia-kamatláb ugyanebben az időszakban. A kínai kormány ugyanezt az érvelést alkalmazta a 3.6.2. szakaszban említett vállalati kötvényekre is.

| (390) | Ezen túlmenően a Wanshun rámutatott arra, hogy a kötvények nagy mértékben értékesíthetők a piacon (a kötvény tulajdonosa azt a piacon értékesítheti anélkül, hogy megvárná annak lejáratát). Ezzel szemben a hitel két fél közötti megállapodás, amelyben az egyik fél pénzt kölcsönöz a másiktól. A hitel általában nem forgalmazható a piacon. Ezenkívül a Shantou Wanshun kötvénye részvényekké alakítható, ami további előnyt jelent a kötvénytulajdonos számára. Ennek megfelelően az átváltható kötvények kamatlábai logikusan alacsonyabbak lennének, mint a hitelek, valamint más típusú kötvények esetében (a befektetők hajlandóak lennének alacsonyabb kamatszelvényt elfogadni egy átváltható kötvényre annak konverziós tulajdonsága miatt). A Wanshun alternatív megoldásként a kötvényhozamokon alapuló hongkongi referenciaérték alkalmazását javasolta, azaz ugyanazt a referenciaértéket, amelyet a Nanshan csoport a (264) preambulumbekezdésben a hitelekre vonatkozóan javasolt. |
| --- | --- |

(390)

Ezen túlmenően a Wanshun rámutatott arra, hogy a kötvények nagy mértékben értékesíthetők a piacon (a kötvény tulajdonosa azt a piacon értékesítheti anélkül, hogy megvárná annak lejáratát). Ezzel szemben a hitel két fél közötti megállapodás, amelyben az egyik fél pénzt kölcsönöz a másiktól. A hitel általában nem forgalmazható a piacon. Ezenkívül a Shantou Wanshun kötvénye részvényekké alakítható, ami további előnyt jelent a kötvénytulajdonos számára. Ennek megfelelően az átváltható kötvények kamatlábai logikusan alacsonyabbak lennének, mint a hitelek, valamint más típusú kötvények esetében (a befektetők hajlandóak lennének alacsonyabb kamatszelvényt elfogadni egy átváltható kötvényre annak konverziós tulajdonsága miatt). A Wanshun alternatív megoldásként a kötvényhozamokon alapuló hongkongi referenciaérték alkalmazását javasolta, azaz ugyanazt a referenciaértéket, amelyet a Nanshan csoport a (264) preambulumbekezdésben a hitelekre vonatkozóan javasolt.

| (391) | A Bizottság rámutatott, hogy a hitelek és a vállalati kötvények elvben hasonló pénzügyi hitelviszonyt megtestesítő instrumentumok. A vállalati kötvény valójában olyan hitel, amelyet nagy szervezetek használnak fel tőkebevonásra. Mind a hiteleket, mind a vállalati kötvényeket meghatározott időre kötik/bocsátják ki, és kamatláb/kamatszelvény vonatkozik rájuk. Az a tény, hogy a hitelből történő finanszírozást pénzügyi intézmény nyújtja, és hogy a vállalati kötvényből történő finanszírozást befektetők nyújtják, amelyek a legtöbb esetben ugyancsak pénzügyi intézmények, nem releváns a két eszköz alapvető jellemzőinek meghatározása szempontjából. Valójában mindkét eszköz üzleti tevékenységek finanszírozására szolgál, azonos típusú ellentételezésben részesülnek, és hasonló visszafizetési határidővel és feltételekkel rendelkeznek. Ezenkívül a vizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy az együttműködő exportáló gyártók által kibocsátott vállalati kötvények kamatszelvényei és céljai nagyon hasonlóak voltak a hasonló futamidejű hitelek kamatlábaihoz és céljaihoz, és így a gyártó szempontjából egymással felcserélhetőnek tekinthetők, ami indokolja, hogy a jelen ügy sajátos körülményei között mindkét eszközre ugyanazt a referenciaértéket alkalmazzák. |
| --- | --- |

(391)

A Bizottság rámutatott, hogy a hitelek és a vállalati kötvények elvben hasonló pénzügyi hitelviszonyt megtestesítő instrumentumok. A vállalati kötvény valójában olyan hitel, amelyet nagy szervezetek használnak fel tőkebevonásra. Mind a hiteleket, mind a vállalati kötvényeket meghatározott időre kötik/bocsátják ki, és kamatláb/kamatszelvény vonatkozik rájuk. Az a tény, hogy a hitelből történő finanszírozást pénzügyi intézmény nyújtja, és hogy a vállalati kötvényből történő finanszírozást befektetők nyújtják, amelyek a legtöbb esetben ugyancsak pénzügyi intézmények, nem releváns a két eszköz alapvető jellemzőinek meghatározása szempontjából. Valójában mindkét eszköz üzleti tevékenységek finanszírozására szolgál, azonos típusú ellentételezésben részesülnek, és hasonló visszafizetési határidővel és feltételekkel rendelkeznek. Ezenkívül a vizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy az együttműködő exportáló gyártók által kibocsátott vállalati kötvények kamatszelvényei és céljai nagyon hasonlóak voltak a hasonló futamidejű hitelek kamatlábaihoz és céljaihoz, és így a gyártó szempontjából egymással felcserélhetőnek tekinthetők, ami indokolja, hogy a jelen ügy sajátos körülményei között mindkét eszközre ugyanazt a referenciaértéket alkalmazzák.

| (392) | A Bizottság továbbá megalapozatlannak ítélte a kínai kormánynak az Európai Unióban a BB minősítésű vállalatokra alkalmazandó kamatlábakra vonatkozó észrevételeit, mivel az uniós kockázatmentes kamatláb nem egyezik meg a kínai kockázatmentes kamatlábbal, így a kamatlábakat nem lehet abszolút értékben összehasonlítani. |
| --- | --- |

(392)

A Bizottság továbbá megalapozatlannak ítélte a kínai kormánynak az Európai Unióban a BB minősítésű vállalatokra alkalmazandó kamatlábakra vonatkozó észrevételeit, mivel az uniós kockázatmentes kamatláb nem egyezik meg a kínai kockázatmentes kamatlábbal, így a kamatlábakat nem lehet abszolút értékben összehasonlítani.

| (393) | A Bizottság egyetértett abban, hogy az átváltható vállalati kötvények hibrid adósságinstrumentumok, amelyek bizonyos feltételek mellett lehetőséget biztosítanak a befektetett összeg részvényekké történő átalakítására is, és mint ilyenek, elvben eltérnek a vállalati kötvényektől. A Bizottság megvizsgálta annak lehetőségét, hogy számszerűsítse ezt az átválthatósági elemet. A Wanshun által javasolt referenciaérték azonban nem vette figyelembe ezt az átválthatóságot. Emellett a (268) preambulumbekezdésben már ismertetett okok miatt ez általában nem volt megfelelő viszonyítási alap a kötvények esetében. Más lehetséges referenciamutatókat nem nyújtottak be, és nem állt rendelkezésre további nyilvános információ sem az átváltható kötvények (pl. az USA-beli AA minősítésű átváltható kötvények és az USA-beli BB minősítésű átváltható kötvények felárára vonatkozó indexek), sem pedig e kötvények átválthatósági szempontjának pontosabb viszonyítási alapja tekintetében. Ezenkívül az átváltás alapjául szolgáló referenciaérték mindenképpen kockázatmentes kamatláb volt. A Bizottság ezért elutasította ezeket az állításokat. |
| --- | --- |

(393)

A Bizottság egyetértett abban, hogy az átváltható vállalati kötvények hibrid adósságinstrumentumok, amelyek bizonyos feltételek mellett lehetőséget biztosítanak a befektetett összeg részvényekké történő átalakítására is, és mint ilyenek, elvben eltérnek a vállalati kötvényektől. A Bizottság megvizsgálta annak lehetőségét, hogy számszerűsítse ezt az átválthatósági elemet. A Wanshun által javasolt referenciaérték azonban nem vette figyelembe ezt az átválthatóságot. Emellett a (268) preambulumbekezdésben már ismertetett okok miatt ez általában nem volt megfelelő viszonyítási alap a kötvények esetében. Más lehetséges referenciamutatókat nem nyújtottak be, és nem állt rendelkezésre további nyilvános információ sem az átváltható kötvények (pl. az USA-beli AA minősítésű átváltható kötvények és az USA-beli BB minősítésű átváltható kötvények felárára vonatkozó indexek), sem pedig e kötvények átválthatósági szempontjának pontosabb viszonyítási alapja tekintetében. Ezenkívül az átváltás alapjául szolgáló referenciaérték mindenképpen kockázatmentes kamatláb volt. A Bizottság ezért elutasította ezeket az állításokat.

| (394) | Az átváltható vállalati kötvényekkel kapcsolatban a Wanshun csoport azt állította, hogy:






  a) | a Shantou Wanshun átváltható kötvények befektetőinek többsége a shenzheni részvénypiacon működő magánszemély volt, nem pedig intézményi befektetők (akár állami szervek, akár a kínai kormány által megbízott magánszervezetek). A Bizottság nem szolgáltatott bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy e befektetők mindegyike intézményi befektető lenne. Így a Bizottságnak ezeket az átváltható kötvényeket nem lett volna szabad támogatásként kezelnie. A Wanshun ugyanezt állította a tőkeinjekcióval (egyes Shantou Wanshun kötvények részvényekké történő átalakításával) kapcsolatban is. |
| --- | --- | --- |

(394)

Az átváltható vállalati kötvényekkel kapcsolatban a Wanshun csoport azt állította, hogy:

a)

a Shantou Wanshun átváltható kötvények befektetőinek többsége a shenzheni részvénypiacon működő magánszemély volt, nem pedig intézményi befektetők (akár állami szervek, akár a kínai kormány által megbízott magánszervezetek). A Bizottság nem szolgáltatott bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy e befektetők mindegyike intézményi befektető lenne. Így a Bizottságnak ezeket az átváltható kötvényeket nem lett volna szabad támogatásként kezelnie. A Wanshun ugyanezt állította a tőkeinjekcióval (egyes Shantou Wanshun kötvények részvényekké történő átalakításával) kapcsolatban is.

| b) | a Bizottság a számításából nem vonta le a kamatszelvény-kifizetéseket a Shantou Wanshun által teljesített referenciakamat-kifizetésekből, amelyeket le kellett volna vonni. |
| --- | --- |

b)

a Bizottság a számításából nem vonta le a kamatszelvény-kifizetéseket a Shantou Wanshun által teljesített referenciakamat-kifizetésekből, amelyeket le kellett volna vonni.

| (395) | A Bizottság megjegyzi, hogy a Wanshun nem szolgáltatott elegendő bizonyítékot azon állításának alátámasztására, amely szerint a Shantou Wanshun átváltható kötvények befektetőinek többsége a shenzheni részvénypiacon működő magánszemély volt. Valójában ezen állítás forrását nem lehetett ellenőrizni, az alátámasztó dokumentum nem határozta meg egyértelműen, hogy mit tekint magán- és állami tulajdonú befektetőnek, és nem tartalmazta az egyes befektetők nevét sem. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(395)

A Bizottság megjegyzi, hogy a Wanshun nem szolgáltatott elegendő bizonyítékot azon állításának alátámasztására, amely szerint a Shantou Wanshun átváltható kötvények befektetőinek többsége a shenzheni részvénypiacon működő magánszemély volt. Valójában ezen állítás forrását nem lehetett ellenőrizni, az alátámasztó dokumentum nem határozta meg egyértelműen, hogy mit tekint magán- és állami tulajdonú befektetőnek, és nem tartalmazta az egyes befektetők nevét sem. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (396) | A Bizottság elfogadta a Wanshun azon állítását, hogy a kamatszelvény-kifizetéseket le kell vonni a referencia-kamatfizetésekből, és a vizsgálati időszakra vonatkozó kamatszelvény-fizetést levonta a referencia-kamatlábak kifizetéseiből. |
| --- | --- |

(396)

A Bizottság elfogadta a Wanshun azon állítását, hogy a kamatszelvény-kifizetéseket le kell vonni a referencia-kamatfizetésekből, és a vizsgálati időszakra vonatkozó kamatszelvény-fizetést levonta a referencia-kamatlábak kifizetéseiből.

| (397) | A Wanshun csoport továbbá azt állította, hogy a Bizottság tévedett a tőkeinjekció kiegyenlítésével (egyes Shantou Wanshun kötvények részvényekké történő átalakításával) kapcsolatban is, mivel:






  a) | A Bizottság nem hasonlíthatta volna össze a 2018 júliusában megállapított kezdeti átváltási árat a 2019. júniusi piaci részvényárfolyammal, mivel az egy részvényre jutó árat a beruházás időpontjában határozták meg, de az átváltásra (ha sor kerül rá) később kerülne sor. Ezt követően a befektető viselte a kockázatot, vagy rendelkezett a részvények eladási árának időbeli alakulásával járó előnyökkel, |
| --- | --- | --- |

(397)

A Wanshun csoport továbbá azt állította, hogy a Bizottság tévedett a tőkeinjekció kiegyenlítésével (egyes Shantou Wanshun kötvények részvényekké történő átalakításával) kapcsolatban is, mivel:

a)

A Bizottság nem hasonlíthatta volna össze a 2018 júliusában megállapított kezdeti átváltási árat a 2019. júniusi piaci részvényárfolyammal, mivel az egy részvényre jutó árat a beruházás időpontjában határozták meg, de az átváltásra (ha sor kerül rá) később kerülne sor. Ezt követően a befektető viselte a kockázatot, vagy rendelkezett a részvények eladási árának időbeli alakulásával járó előnyökkel,

| b) | a Bizottság által alkalmazott kötvény-átszámítási ár helytelen volt, mivel a vizsgálati időszak elejétől a végéig változott. |
| --- | --- |

b)

a Bizottság által alkalmazott kötvény-átszámítási ár helytelen volt, mivel a vizsgálati időszak elejétől a végéig változott.

| (398) | A Bizottság nem értett egyet a 2018 júliusában megállapított kezdeti átváltási árral kapcsolatos észrevételekkel. Megjegyezte, hogy amennyiben egy adott részvény részvénypiaci ára az átváltás pillanatában lényegesen alacsonyabb a piaci árnál, egy racionális befektető tartózkodik attól, hogy a kötvényeket részvényekké alakítsa, és ehelyett továbbra is megtartja a kötvényeket. Így a racionális befektető megpróbálná minimalizálni az árak kedvezőtlen alakulásának kockázatát. |
| --- | --- |

(398)

A Bizottság nem értett egyet a 2018 júliusában megállapított kezdeti átváltási árral kapcsolatos észrevételekkel. Megjegyezte, hogy amennyiben egy adott részvény részvénypiaci ára az átváltás pillanatában lényegesen alacsonyabb a piaci árnál, egy racionális befektető tartózkodik attól, hogy a kötvényeket részvényekké alakítsa, és ehelyett továbbra is megtartja a kötvényeket. Így a racionális befektető megpróbálná minimalizálni az árak kedvezőtlen alakulásának kockázatát.

| (399) | A Bizottság nem értett egyet a helytelen átváltási árral kapcsolatos észrevétellel sem. A Bizottsághoz benyújtott információkból kiderült, hogy a Wanshun csoport által hivatkozott árváltozás ténylegesen csak a részvények átváltását követően következett be. Ezért a Bizottság fenntartotta, hogy a gazdasági előny kiszámításához a helyes átváltási árat használta. |
| --- | --- |

(399)

A Bizottság nem értett egyet a helytelen átváltási árral kapcsolatos észrevétellel sem. A Bizottsághoz benyújtott információkból kiderült, hogy a Wanshun csoport által hivatkozott árváltozás ténylegesen csak a részvények átváltását követően következett be. Ezért a Bizottság fenntartotta, hogy a gazdasági előny kiszámításához a helyes átváltási árat használta.

3.6.2.   Vállalati kötvények

Vállalati kötvények

| (400) | A mintában szereplő csoportok egyike részesült vállalati kötvények formájában nyújtott kedvezményes finanszírozásban. |
| --- | --- |

(400)

A mintában szereplő csoportok egyike részesült vállalati kötvények formájában nyújtott kedvezményes finanszírozásban.

3.6.2.1.   Jogalap/szabályozási keret

Jogalap/szabályozási keret

| — | az értékpapírtörvény, |
| --- | --- |

—

az értékpapírtörvény,

| — | a vállalati kötvények kibocsátására és kereskedelmére vonatkozó közigazgatási intézkedések, a Kínai Értékpapír-szabályozói Bizottság 113. sz. rendelete, 2015. január 15., |
| --- | --- |

—

a vállalati kötvények kibocsátására és kereskedelmére vonatkozó közigazgatási intézkedések, a Kínai Értékpapír-szabályozói Bizottság 113. sz. rendelete, 2015. január 15.,

| — | az Államtanács 2011. január 18-i rendeletei a vállalati kötvények adminisztrációjáról, |
| --- | --- |

—

az Államtanács 2011. január 18-i rendeletei a vállalati kötvények adminisztrációjáról,

| — | nem pénzügyi vállalatok Kínai Központi Bank által kibocsátott adósságfinanszírozási eszközeinek a bankközi kötvénypiacon való igazgatására irányuló intézkedések, a Kínai Központi Bank 2008. évi 12. sz. rendelete, 2008. április 9. |
| --- | --- |

—

nem pénzügyi vállalatok Kínai Központi Bank által kibocsátott adósságfinanszírozási eszközeinek a bankközi kötvénypiacon való igazgatására irányuló intézkedések, a Kínai Központi Bank 2008. évi 12. sz. rendelete, 2008. április 9.

| (401) | A szabályozási kerettel összhangban, Kínában nem lehet szabadon kötvényeket kibocsátani, illetve szabadon kereskedni azokkal. Minden egyes kötvény kibocsátását különböző kormányzati hatóságoknak, például a Kínai Központi Banknak, az NDRC-nek vagy a CSRC-nek kell jóváhagynia, a kötvény és a kibocsátó típusától függően. Ezenkívül a vállalati kötvények adminisztrációjáról szóló rendeletek szerint éves kvóták alkalmazandók a vállalati kötvények kibocsátására. |
| --- | --- |

(401)

A szabályozási kerettel összhangban, Kínában nem lehet szabadon kötvényeket kibocsátani, illetve szabadon kereskedni azokkal. Minden egyes kötvény kibocsátását különböző kormányzati hatóságoknak, például a Kínai Központi Banknak, az NDRC-nek vagy a CSRC-nek kell jóváhagynia, a kötvény és a kibocsátó típusától függően. Ezenkívül a vállalati kötvények adminisztrációjáról szóló rendeletek szerint éves kvóták alkalmazandók a vállalati kötvények kibocsátására.

| (402) | Továbbá a vizsgálati időszakban hatályos értékpapírtörvény 16. cikke szerint a vállalati kötvények nyilvános forgalomba hozatalának meg kell felelnie a következő követelményeknek: „a bevétel felhasználási céljának összhangban kell lennie az állami iparpolitikával” és „a vállalati kötvények nyilvános forgalomba hozatalából származó bevétel kizárólag a jóváhagyott cél(ok)ra használható fel”. A vállalati kötvények adminisztrációjáról szóló rendeletek 12. cikke ismét hangsúlyozza, hogy az összegyűjtött források felhasználási céljainak összhangban kell lenniük az állam iparpolitikáival. A vállalati kötvények ilyen feltételek melletti kibocsátása a (364) és a (365) preambulumbekezdésben leírtak szerint kifejezetten valamely ösztönzött ágazatot, például a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatát érinti, és összhangban van a pénzügyi intézmények ilyen ágazatok támogatására irányuló gyakorlatával. |
| --- | --- |

(402)

Továbbá a vizsgálati időszakban hatályos értékpapírtörvény 16. cikke szerint a vállalati kötvények nyilvános forgalomba hozatalának meg kell felelnie a következő követelményeknek: „a bevétel felhasználási céljának összhangban kell lennie az állami iparpolitikával” és „a vállalati kötvények nyilvános forgalomba hozatalából származó bevétel kizárólag a jóváhagyott cél(ok)ra használható fel”. A vállalati kötvények adminisztrációjáról szóló rendeletek 12. cikke ismét hangsúlyozza, hogy az összegyűjtött források felhasználási céljainak összhangban kell lenniük az állam iparpolitikáival. A vállalati kötvények ilyen feltételek melletti kibocsátása a (364) és a (365) preambulumbekezdésben leírtak szerint kifejezetten valamely ösztönzött ágazatot, például a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatát érinti, és összhangban van a pénzügyi intézmények ilyen ágazatok támogatására irányuló gyakorlatával.

a bevétel felhasználási céljának összhangban kell lennie az állami iparpolitikával

a vállalati kötvények nyilvános forgalomba hozatalából származó bevétel kizárólag a jóváhagyott cél(ok)ra használható fel

| (403) | Az értékpapírtörvény 16. cikkének (5) bekezdése szerint „a vállalati kötvények szelvénykamatlába nem haladhatja meg az Államtanács által meghatározott szelvénykamatlábat”. Ezenkívül a vállalati kötvények adminisztrációjáról szóló rendeletek 18. cikke részletesebb rendelkezéseket tartalmaz, rögzítve, hogy „a vállalati kötvények esetében kínált kamatláb nem haladhatja meg a bankok által azonos lejáratú, határozott idejű takarékbetétekért magánszemélyek részére fizetett irányadó kamat 40 %-át”. |
| --- | --- |

(403)

Az értékpapírtörvény 16. cikkének (5) bekezdése szerint „a vállalati kötvények szelvénykamatlába nem haladhatja meg az Államtanács által meghatározott szelvénykamatlábat”. Ezenkívül a vállalati kötvények adminisztrációjáról szóló rendeletek 18. cikke részletesebb rendelkezéseket tartalmaz, rögzítve, hogy „a vállalati kötvények esetében kínált kamatláb nem haladhatja meg a bankok által azonos lejáratú, határozott idejű takarékbetétekért magánszemélyek részére fizetett irányadó kamat 40 %-át”.

a vállalati kötvények szelvénykamatlába nem haladhatja meg az Államtanács által meghatározott szelvénykamatlábat

a vállalati kötvények esetében kínált kamatláb nem haladhatja meg a bankok által azonos lejáratú, határozott idejű takarékbetétekért magánszemélyek részére fizetett irányadó kamat 40 %-át

| (404) | Továbbá a vállalati kötvények kibocsátására és kereskedelmére vonatkozó közigazgatási intézkedések 18. cikke szerint csak bizonyos, szigorú minőségi kritériumoknak megfelelő – például AAA hitelminősítésű – kötvények a kibocsátó kizárólagos mérlegelése alapján bocsáthatók ki nyilvánosan állami befektetőknek vagy minősített befektetőknek. Az ezen előírásoknak meg nem felelő vállalati kötvények csak minősített befektetőknek bocsáthatók ki nyilvánosan. Következésképpen a legtöbb vállalati kötvényt minősített befektetőknek bocsátják ki, amelyeket a CSRC jóváhagyott, és amelyek kínai intézményi befektetők. |
| --- | --- |

(404)

Továbbá a vállalati kötvények kibocsátására és kereskedelmére vonatkozó közigazgatási intézkedések 18. cikke szerint csak bizonyos, szigorú minőségi kritériumoknak megfelelő – például AAA hitelminősítésű – kötvények a kibocsátó kizárólagos mérlegelése alapján bocsáthatók ki nyilvánosan állami befektetőknek vagy minősített befektetőknek. Az ezen előírásoknak meg nem felelő vállalati kötvények csak minősített befektetőknek bocsáthatók ki nyilvánosan. Következésképpen a legtöbb vállalati kötvényt minősített befektetőknek bocsátják ki, amelyeket a CSRC jóváhagyott, és amelyek kínai intézményi befektetők.

3.6.2.2.   Közjogi szervként eljáró pénzügyi intézmények

Közjogi szervként eljáró pénzügyi intézmények

| (405) | A fenti (369) és (370) preambulumbekezdésben leírtak szerint a Bizottság úgy ítélte meg, hogy meggyőző bizonyítékok állnak rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy a mintában szereplő vállalatok által kibocsátott átváltható kötvények befektetőinek jelentős hányada pénzügyi intézmény, amely jogilag kötelezett hiteltámogatást nyújtani a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia gyártóinak. Ugyanez az érvelés és következtetés vonatkozik a vállalati kötvényekre is, mivel a biztosítási feltételek nagyon hasonlóak, különös tekintettel a nemzeti jogszabályok, előírások és szakpolitikák követelményeinek teljesítésére és az állami iparpolitika követésére vonatkozó feltételre. |
| --- | --- |

(405)

A fenti (369) és (370) preambulumbekezdésben leírtak szerint a Bizottság úgy ítélte meg, hogy meggyőző bizonyítékok állnak rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy a mintában szereplő vállalatok által kibocsátott átváltható kötvények befektetőinek jelentős hányada pénzügyi intézmény, amely jogilag kötelezett hiteltámogatást nyújtani a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia gyártóinak. Ugyanez az érvelés és következtetés vonatkozik a vállalati kötvényekre is, mivel a biztosítási feltételek nagyon hasonlóak, különös tekintettel a nemzeti jogszabályok, előírások és szakpolitikák követelményeinek teljesítésére és az állami iparpolitika követésére vonatkozó feltételre.

| (406) | A (403) preambulumbekezdésben leírtak szerint az értékpapírtörvény 16. cikke és a vállalati kötvények adminisztrációjáról szóló rendeletek 12. cikke előírja, hogy a vállalati kötvények nyilvános forgalomba hozatalának összhangban kell lennie az állam iparpolitikáival. Ennek következtében vállalati kötvények csak olyan célból bocsáthatók ki, amely összhangban van a kínai kormány terveinek az ösztönzött ágazatokra vonatkozó, (357) és (359) preambulumbekezdésben kifejtett céljaival. Az intézményi befektetőknek – amelyek a (368) preambulumbekezdésben leírtak szerint nagyrészt kereskedelmi bankok és fejlesztési bankok – követniük kell a 40. sz. határozatban meghatározott politikai irányvonalakat, amely határozat az ipar szerkezetátalakításáról szóló útmutató katalógussal együtt értelmezve egyedi elbánást ír elő egyes ösztönzött ágazatok – például a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazata – meghatározott projektjei számára. A mintában szereplő egyik csoportnak biztosított kedvezményes elbánás eredményeképpen született a nem a piaci alapú kritériumokat tükröző kamatlábbal kibocsátott vállalati kötvényekbe való befektetés iránti döntés. |
| --- | --- |

(406)

A (403) preambulumbekezdésben leírtak szerint az értékpapírtörvény 16. cikke és a vállalati kötvények adminisztrációjáról szóló rendeletek 12. cikke előírja, hogy a vállalati kötvények nyilvános forgalomba hozatalának összhangban kell lennie az állam iparpolitikáival. Ennek következtében vállalati kötvények csak olyan célból bocsáthatók ki, amely összhangban van a kínai kormány terveinek az ösztönzött ágazatokra vonatkozó, (357) és (359) preambulumbekezdésben kifejtett céljaival. Az intézményi befektetőknek – amelyek a (368) preambulumbekezdésben leírtak szerint nagyrészt kereskedelmi bankok és fejlesztési bankok – követniük kell a 40. sz. határozatban meghatározott politikai irányvonalakat, amely határozat az ipar szerkezetátalakításáról szóló útmutató katalógussal együtt értelmezve egyedi elbánást ír elő egyes ösztönzött ágazatok – például a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazata – meghatározott projektjei számára. A mintában szereplő egyik csoportnak biztosított kedvezményes elbánás eredményeképpen született a nem a piaci alapú kritériumokat tükröző kamatlábbal kibocsátott vállalati kötvényekbe való befektetés iránti döntés.

| (407) | A fenti 3.4.1. szakaszban leírtaknak megfelelően a pénzügyi intézményekre az erős állami jelenlét jellemző, és a kínai kormánynak lehetősége van érdemi befolyást gyakorolni rájuk. Az általános jogi keret, amelyben ezek a pénzügyi intézmények működnek a vállalati kötvényekre is vonatkozik. |
| --- | --- |

(407)

A fenti 3.4.1. szakaszban leírtaknak megfelelően a pénzügyi intézményekre az erős állami jelenlét jellemző, és a kínai kormánynak lehetősége van érdemi befolyást gyakorolni rájuk. Az általános jogi keret, amelyben ezek a pénzügyi intézmények működnek a vállalati kötvényekre is vonatkozik.

| (408) | A 3.4.1. pontban Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az állami tulajdonú pénzügyi intézmények az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjával együtt értelmezett 2. cikke b) pontjának értelmében közjogi szervnek minősülnek, és minden esetben úgy tekintendők, hogy a kínai kormány az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja szerinti olyan feladatok ellátásával bízza meg, vagy olyan feladatok ellátására utasítja azokat, amelyek szokásos esetben a kormányzat feladatai lennének. A 3.4.1.7. szakaszban a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a magántulajdonú pénzügyi intézményeket szintén a kormány bízza meg és utasítja. |
| --- | --- |

(408)

A 3.4.1. pontban Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az állami tulajdonú pénzügyi intézmények az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjával együtt értelmezett 2. cikke b) pontjának értelmében közjogi szervnek minősülnek, és minden esetben úgy tekintendők, hogy a kínai kormány az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja szerinti olyan feladatok ellátásával bízza meg, vagy olyan feladatok ellátására utasítja azokat, amelyek szokásos esetben a kormányzat feladatai lennének. A 3.4.1.7. szakaszban a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a magántulajdonú pénzügyi intézményeket szintén a kormány bízza meg és utasítja.

| (409) | Az érdemi ellenőrzés gyakorlását a Bizottság ezen túlmenően a vállalati kötvények egyes kibocsátásai kapcsán is igyekezett konkrét bizonyítékokkal alátámasztani. Ezért a Bizottság a vizsgálat konkrét ténymegállapításaival kombinálva vizsgálta a (402)–(405) preambulumbekezdésben bemutatott általános jogi környezetet. |
| --- | --- |

(409)

Az érdemi ellenőrzés gyakorlását a Bizottság ezen túlmenően a vállalati kötvények egyes kibocsátásai kapcsán is igyekezett konkrét bizonyítékokkal alátámasztani. Ezért a Bizottság a vizsgálat konkrét ténymegállapításaival kombinálva vizsgálta a (402)–(405) preambulumbekezdésben bemutatott általános jogi környezetet.

| (410) | A Bizottság megállapította, hogy a vállalati kötvényeket a vállalatok pénzügyi és hitelkockázati helyzetére tekintettel várható szint – így a lenti (419) preambulumbekezdés szerint a Kínai Központi Bank által kínált vagy a Nemzeti Bankközi Finanszírozási Központ által közzétett kockázatmentes referencia-kamatláb – alatti kamatlábbal bocsátották ki. |
| --- | --- |

(410)

A Bizottság megállapította, hogy a vállalati kötvényeket a vállalatok pénzügyi és hitelkockázati helyzetére tekintettel várható szint – így a lenti (419) preambulumbekezdés szerint a Kínai Központi Bank által kínált vagy a Nemzeti Bankközi Finanszírozási Központ által közzétett kockázatmentes referencia-kamatláb – alatti kamatlábbal bocsátották ki.

| (411) | A gyakorlatban a vállalati kötvények kamatlábait – a hitelekhez hasonlóan – a vállalat hitelminősítése befolyásolja. A (215) preambulumbekezdésben a Bizottság viszont arra a következtetésre jutott, hogy a helyi hitelminősítési piac torz, és a hitelminősítések megbízhatatlanok. |
| --- | --- |

(411)

A gyakorlatban a vállalati kötvények kamatlábait – a hitelekhez hasonlóan – a vállalat hitelminősítése befolyásolja. A (215) preambulumbekezdésben a Bizottság viszont arra a következtetésre jutott, hogy a helyi hitelminősítési piac torz, és a hitelminősítések megbízhatatlanok.

| (412) | A fenti megfontolások alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kínai pénzügyi intézmények a 40. sz. határozatban meghatározott politikai irányvonalakat követték azzal, hogy kedvezményes finanszírozást biztosítottak az egyik ösztönzött ágazatba tartozó vállalatok számára, és ezáltal az alaprendelet 2. cikkének b) pontja értelmében közjogi szervként vagy az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja értelmében a kormány által megbízott vagy utasított szervként jártak el. |
| --- | --- |

(412)

A fenti megfontolások alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kínai pénzügyi intézmények a 40. sz. határozatban meghatározott politikai irányvonalakat követték azzal, hogy kedvezményes finanszírozást biztosítottak az egyik ösztönzött ágazatba tartozó vállalatok számára, és ezáltal az alaprendelet 2. cikkének b) pontja értelmében közjogi szervként vagy az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának iv. alpontja értelmében a kormány által megbízott vagy utasított szervként jártak el.

| (413) | A vállalati kötvényeknek a kibocsátó tényleges kockázati profiljának megfelelő piaci kamatlábnál alacsonyabb kamatlábbal való kibocsátásának megszervezésével és az ilyen vállalati kötvényekbe való befektetés vállalásával a pénzügyi intézmények előnyhöz juttatták a mintában szereplő exportáló gyártót. |
| --- | --- |

(413)

A vállalati kötvényeknek a kibocsátó tényleges kockázati profiljának megfelelő piaci kamatlábnál alacsonyabb kamatlábbal való kibocsátásának megszervezésével és az ilyen vállalati kötvényekbe való befektetés vállalásával a pénzügyi intézmények előnyhöz juttatták a mintában szereplő exportáló gyártót.

3.6.2.3.   Egyedi jelleg

Egyedi jelleg

| (414) | A (380) preambulumbekezdésben leírtak szerint a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kötvények formájában megvalósuló kedvezményes finanszírozás az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyedi jellegűnek minősül, tekintve, hogy a kormányzati hatóságok jóváhagyása nélkül nem lehet kötvényeket kibocsátani, és az értékpapírtörvény kimondja, hogy a kötvénykibocsátásnak összhangban kell állnia az állam iparpolitikáival. A (104) preambulumbekezdésben már kifejtettek szerint a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazata az ipari szerkezetátalakítás útmutató katalógusa alapján ösztönzött ágazatnak minősül. |
| --- | --- |

(414)

A (380) preambulumbekezdésben leírtak szerint a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kötvények formájában megvalósuló kedvezményes finanszírozás az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyedi jellegűnek minősül, tekintve, hogy a kormányzati hatóságok jóváhagyása nélkül nem lehet kötvényeket kibocsátani, és az értékpapírtörvény kimondja, hogy a kötvénykibocsátásnak összhangban kell állnia az állam iparpolitikáival. A (104) preambulumbekezdésben már kifejtettek szerint a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazata az ipari szerkezetátalakítás útmutató katalógusa alapján ösztönzött ágazatnak minősül.

3.6.2.4.   A támogatás összegének számítása

A támogatás összegének számítása

| (415) | mivel a kötvények lényegében más típusú, elvben a hitelekhez hasonló adósságinstrumentumok, és mivel a hitelek esetében a számítási módszer már eleve egy kötvénykosáron alapul, a Bizottság úgy határozott, hogy ezúttal is a hitelek esetében a 3.4.2.3. szakaszban leírtak szerint alkalmazott számítási módszert követi. Ez azt jelenti, hogy a pénzügyi előny meghatározása érdekében az azonos futamidejű, USA-beli AA minősítésű vállalati kötvények és az USA-beli BB minősítésű vállalati kötvények közötti relatív különbözetet alkalmazza a Kínai Központi Bank hitelezési referencia-kamatlábára, 2019. augusztus 20. után pedig a Nemzeti Bankközi Finanszírozási Központ irányadó hitelkamatlábára a kötvények piaci alapú kamatlábának megállapításához, amelyet ezt követően összehasonlít a társaság által fizetett tényleges kamatlábbal. |
| --- | --- |

(415)

mivel a kötvények lényegében más típusú, elvben a hitelekhez hasonló adósságinstrumentumok, és mivel a hitelek esetében a számítási módszer már eleve egy kötvénykosáron alapul, a Bizottság úgy határozott, hogy ezúttal is a hitelek esetében a 3.4.2.3. szakaszban leírtak szerint alkalmazott számítási módszert követi. Ez azt jelenti, hogy a pénzügyi előny meghatározása érdekében az azonos futamidejű, USA-beli AA minősítésű vállalati kötvények és az USA-beli BB minősítésű vállalati kötvények közötti relatív különbözetet alkalmazza a Kínai Központi Bank hitelezési referencia-kamatlábára, 2019. augusztus 20. után pedig a Nemzeti Bankközi Finanszírozási Központ irányadó hitelkamatlábára a kötvények piaci alapú kamatlábának megállapításához, amelyet ezt követően összehasonlít a társaság által fizetett tényleges kamatlábbal.

| (416) | A végső tájékoztatást követően a Wanshun csoport és a Nanshan csoport azt állította, hogy a Bizottság tévesen feltételezte, hogy valamennyi kötvénytulajdonos közjogi szervként eljáró pénzügyi intézmény. Mivel a Bizottság által hivatkozott Bloomberg-jelentés maga is megállapította, hogy az állami tulajdonban lévő bankok a befektetők 57 %-át képviselik, a fejlesztési bankok pedig az átváltható vállalati kötvények tulajdonosainak 3 %-át teszik ki Kínában, az intézményi befektetők kötvényeinek csupán 60 %-a (57 % + 3 %) kiegyenlíthető. |
| --- | --- |

(416)

A végső tájékoztatást követően a Wanshun csoport és a Nanshan csoport azt állította, hogy a Bizottság tévesen feltételezte, hogy valamennyi kötvénytulajdonos közjogi szervként eljáró pénzügyi intézmény. Mivel a Bizottság által hivatkozott Bloomberg-jelentés maga is megállapította, hogy az állami tulajdonban lévő bankok a befektetők 57 %-át képviselik, a fejlesztési bankok pedig az átváltható vállalati kötvények tulajdonosainak 3 %-át teszik ki Kínában, az intézményi befektetők kötvényeinek csupán 60 %-a (57 % + 3 %) kiegyenlíthető.

| (417) | A Bizottság rámutatott, hogy meggyőző bizonyítékok állnak rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy a mintában szereplő vállalatok által kibocsátott kötvények befektetőinek jelentős hányada pénzügyi intézmény, amely jogilag kötelezett hiteltámogatást nyújtani a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia gyártóinak. Ezenkívül a Bizottság hangsúlyozni kívánja, hogy a Bloomberg-jelentés azt is jelzi, hogy a kötvények 27 %-a „alap-termékek” tulajdonában van, amelyek lényegében ugyanazon pénzügyi intézmények által kezelt alapok. Figyelembe véve az „egyéb” pénzügyi intézmények által kitett 3 %-ot, a kötvényekbe befektető pénzügyi intézmények aránya valójában 90 %. Figyelembe véve az intézményi befektetők, köztük a pénzügyi intézmények magas arányát, a Bizottság azon a véleményen volt, hogy ők határozták meg a szóban forgó vállalati kötvények jellemzőit, különösen az alacsony kamatozást, és hogy más befektetők, például a magánbefektetők, csak betartották e feltételeket. Végezetül a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a vállalati kötvényekre és az átváltható kötvényekre vonatkozó kínai pénzügyi felügyeleti rendszer csak egy azon elemek közül, amely a 3.4.1. szakaszban ismertetett, a pénzügyi intézmények általi finanszírozást szabályozó normatív kerettel, valamint a pénzügyi intézmények konkrét magatartásával együtt rámutatott a kínai kormány beavatkozására. A Bizottság ezért elutasította ezeket az állításokat. |
| --- | --- |

(417)

A Bizottság rámutatott, hogy meggyőző bizonyítékok állnak rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy a mintában szereplő vállalatok által kibocsátott kötvények befektetőinek jelentős hányada pénzügyi intézmény, amely jogilag kötelezett hiteltámogatást nyújtani a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia gyártóinak. Ezenkívül a Bizottság hangsúlyozni kívánja, hogy a Bloomberg-jelentés azt is jelzi, hogy a kötvények 27 %-a „alap-termékek” tulajdonában van, amelyek lényegében ugyanazon pénzügyi intézmények által kezelt alapok. Figyelembe véve az „egyéb” pénzügyi intézmények által kitett 3 %-ot, a kötvényekbe befektető pénzügyi intézmények aránya valójában 90 %. Figyelembe véve az intézményi befektetők, köztük a pénzügyi intézmények magas arányát, a Bizottság azon a véleményen volt, hogy ők határozták meg a szóban forgó vállalati kötvények jellemzőit, különösen az alacsony kamatozást, és hogy más befektetők, például a magánbefektetők, csak betartották e feltételeket. Végezetül a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a vállalati kötvényekre és az átváltható kötvényekre vonatkozó kínai pénzügyi felügyeleti rendszer csak egy azon elemek közül, amely a 3.4.1. szakaszban ismertetett, a pénzügyi intézmények általi finanszírozást szabályozó normatív kerettel, valamint a pénzügyi intézmények konkrét magatartásával együtt rámutatott a kínai kormány beavatkozására. A Bizottság ezért elutasította ezeket az állításokat.

| (418) | Végül a Nanshan csoport azt állította, hogy a Bizottság a számításából nem vonta le a Nanshan Group Co., Ltd. által teljesített kamatszelvény-kifizetéseket. A Bizottság ezt a pontot nem fogadta el, mivel a vállalat által benyújtott táblázatokban sem a távoli ellenőrzés előtt, sem annak során nem szerepeltek a kamatszelvény-fizetésekre vonatkozó információk. A Bizottság emlékeztet továbbá arra, hogy ez az információ annak a hiányzó információnak a részét képezi, amelyre a 28. cikket alkalmazta. Mindenesetre a vizsgálat e szakaszában lehetetlen ellenőrizni a tájékoztatásra vonatkozó észrevételek mellékleteként benyújtott kiegészítő információkat. |
| --- | --- |

(418)

Végül a Nanshan csoport azt állította, hogy a Bizottság a számításából nem vonta le a Nanshan Group Co., Ltd. által teljesített kamatszelvény-kifizetéseket. A Bizottság ezt a pontot nem fogadta el, mivel a vállalat által benyújtott táblázatokban sem a távoli ellenőrzés előtt, sem annak során nem szerepeltek a kamatszelvény-fizetésekre vonatkozó információk. A Bizottság emlékeztet továbbá arra, hogy ez az információ annak a hiányzó információnak a részét képezi, amelyre a 28. cikket alkalmazta. Mindenesetre a vizsgálat e szakaszában lehetetlen ellenőrizni a tájékoztatásra vonatkozó észrevételek mellékleteként benyújtott kiegészítő információkat.

3.6.3.   Következtetés a kedvezményes finanszírozásról: egyéb finanszírozási típusok

Következtetés a kedvezményes finanszírozásról: egyéb finanszírozási típusok

| (419) | A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő valamennyi exportáló gyártói csoport előnyre tett szert a hitelkeretek, bankelfogadványok, valamint átváltható és vállalati kötvények formájában nyújtott kedvezményes finanszírozás révén. A pénzügyi hozzájárulás, az exportáló gyártók számára biztosított gazdasági előny, illetve az egyedi jelleg fennállására tekintettel a Bizottság ezeket a kedvezményes finanszírozási típusokat kiegyenlíthető támogatásnak tekintette. |
| --- | --- |

(419)

A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő valamennyi exportáló gyártói csoport előnyre tett szert a hitelkeretek, bankelfogadványok, valamint átváltható és vállalati kötvények formájában nyújtott kedvezményes finanszírozás révén. A pénzügyi hozzájárulás, az exportáló gyártók számára biztosított gazdasági előny, illetve az egyedi jelleg fennállására tekintettel a Bizottság ezeket a kedvezményes finanszírozási típusokat kiegyenlíthető támogatásnak tekintette.

| (420) | A fent ismertetett kedvezményes finanszírozás esetében a mintában szereplő vállalatcsoportokra vonatkozóan a vizsgálati időszakra megállapított támogatási mérték a következőképpen alakult:

  Kedvezményes finanszírozás: egyéb finanszírozási típusok







  A vállalat neve | A támogatás összege |
| --- | --- | --- |
| Nanshan csoport | 7,78  % |
| Wanshun csoport | 3,20  % |
| Daching csoport | 2,82  % |

(420)

A fent ismertetett kedvezményes finanszírozás esetében a mintában szereplő vállalatcsoportokra vonatkozóan a vizsgálati időszakra megállapított támogatási mérték a következőképpen alakult:

Kedvezményes finanszírozás: egyéb finanszírozási típusok

Kedvezményes finanszírozás: egyéb finanszírozási típusok

A vállalat neve

A támogatás összege

Nanshan csoport

7,78  %

Wanshun csoport

3,20  %

Daching csoport

2,82  %

3.6.4.   Kedvezményes biztosítás: exporthitel-biztosítás

Kedvezményes biztosítás: exporthitel-biztosítás

| (421) | A Bizottság megállapította, hogy a Sinosure exporthitel-biztosítást nyújtott a mintában szereplő vállalatcsoportoknak. Honlapján a Sinosure kijelenti, hogy támogatja a kínai árukivitelt, különösen a csúcstechnológiai termékek exportját. Egy, a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (a továbbiakban: OECD) által készített tanulmány (88) szerint a Sinosure által nyújtott összes exporthitel-biztosítás 21 %-át a kínai csúcstechnológiai ágazat kapta, amelynek része a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazata is. Továbbá a Sinosure aktív szerepet vállalt a „Made in China 2025” kezdeményezés megvalósításában, és útmutatást nyújtott a vállalkozásoknak a nemzeti hitelforrások felhasználásához, tudományos és technológiai innovációt és technológiai korszerűsítést végzett, és segített a „kifelé nyitó” vállalkozásoknak, hogy versenyképesebbé váljanak a világpiacon (89). |
| --- | --- |

(421)

A Bizottság megállapította, hogy a Sinosure exporthitel-biztosítást nyújtott a mintában szereplő vállalatcsoportoknak. Honlapján a Sinosure kijelenti, hogy támogatja a kínai árukivitelt, különösen a csúcstechnológiai termékek exportját. Egy, a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (a továbbiakban: OECD) által készített tanulmány (88) szerint a Sinosure által nyújtott összes exporthitel-biztosítás 21 %-át a kínai csúcstechnológiai ágazat kapta, amelynek része a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazata is. Továbbá a Sinosure aktív szerepet vállalt a „Made in China 2025” kezdeményezés megvalósításában, és útmutatást nyújtott a vállalkozásoknak a nemzeti hitelforrások felhasználásához, tudományos és technológiai innovációt és technológiai korszerűsítést végzett, és segített a „kifelé nyitó” vállalkozásoknak, hogy versenyképesebbé váljanak a világpiacon (89).

88

89

3.6.4.1.   Jogalap/szabályozási keret

Jogalap/szabályozási keret

| — | a Kereskedelmi Minisztérium és a Sinosure által közösen kiadott, a kereskedelemnek a tudomány és technológia útján, exporthitel-biztosítások alkalmazásával történő előmozdítására irányuló stratégia végrehajtásáról szóló közlemény (Shang Ji Fa, 2004. évi 368. sz.), |
| --- | --- |

—

a Kereskedelmi Minisztérium és a Sinosure által közösen kiadott, a kereskedelemnek a tudomány és technológia útján, exporthitel-biztosítások alkalmazásával történő előmozdítására irányuló stratégia végrehajtásáról szóló közlemény (Shang Ji Fa, 2004. évi 368. sz.),

| — | az Államtanács 2009. május 27-i közleményben foglalt 840-es terv, |
| --- | --- |

—

az Államtanács 2009. május 27-i közleményben foglalt 840-es terv,

| — | az Államtanács által kiadott, a stratégiai fontosságú feltörekvő iparágak fenntartásának és fejlesztésének felgyorsításáról szóló közlemény (GuoFa, 2010. évi 32. sz., 2010. október 18.), valamint az ehhez kapcsolódó végrehajtási iránymutatások (GuoFa, 2011. évi 310. sz., 2011. október 21.), |
| --- | --- |

—

az Államtanács által kiadott, a stratégiai fontosságú feltörekvő iparágak fenntartásának és fejlesztésének felgyorsításáról szóló közlemény (GuoFa, 2010. évi 32. sz., 2010. október 18.), valamint az ehhez kapcsolódó végrehajtási iránymutatások (GuoFa, 2011. évi 310. sz., 2011. október 21.),

| — | a Tudományos és Technológiai Minisztérium 16. sz. közleménye a csúcstechnológiát képviselő kínai termékek exportkatalógusa 2006. évi kiadásának közzétételéről (2006). |
| --- | --- |

—

a Tudományos és Technológiai Minisztérium 16. sz. közleménye a csúcstechnológiát képviselő kínai termékek exportkatalógusa 2006. évi kiadásának közzétételéről (2006).

3.6.4.2.   A vizsgálat ténymegállapításai

A vizsgálat ténymegállapításai

| (422) | A mintában szereplő három vállalatcsoport fennálló exporthitel-biztosítási megállapodással rendelkezett a Sinosure-ral a vizsgálati időszakban. |
| --- | --- |

(422)

A mintában szereplő három vállalatcsoport fennálló exporthitel-biztosítási megállapodással rendelkezett a Sinosure-ral a vizsgálati időszakban.

| (423) | Amint azt a (122) preambulumbekezdés említi, a Sinosure nem bocsátotta rendelkezésre a vállalat irányításával kapcsolatban kért igazoló dokumentumokat, mint például az alapszabályát. |
| --- | --- |

(423)

Amint azt a (122) preambulumbekezdés említi, a Sinosure nem bocsátotta rendelkezésre a vállalat irányításával kapcsolatban kért igazoló dokumentumokat, mint például az alapszabályát.

| (424) | A Sinosure továbbá nem szolgáltatott konkrétabb adatokat sem a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatának nyújtott exporthitel-biztosításról, a biztosítási díjainak mértékéről, illetve az exporthitel-biztosítási üzletágának jövedelmezőségével kapcsolatos részletes számadatokról. |
| --- | --- |

(424)

A Sinosure továbbá nem szolgáltatott konkrétabb adatokat sem a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatának nyújtott exporthitel-biztosításról, a biztosítási díjainak mértékéről, illetve az exporthitel-biztosítási üzletágának jövedelmezőségével kapcsolatos részletes számadatokról.

| (425) | Ezért a Bizottságnak ki kell egészítenie a szolgáltatott információkat a rendelkezésre álló tényekkel. |
| --- | --- |

(425)

Ezért a Bizottságnak ki kell egészítenie a szolgáltatott információkat a rendelkezésre álló tényekkel.

| (426) | A korábbi szubvencióellenes vizsgálatokban nyújtott tájékoztatás (90) és a Sinosure honlapja (91) szerint a Sinosure egy állami tulajdonban lévő, szakpolitikai irányultságú biztosítási társaság, amelyet az állam hozott létre és támogat a kínai külgazdasági és külkereskedelmi fejlesztés és együttműködés támogatására. A vállalat 100 %-os állami tulajdonban van. Rendelkezik igazgatótanáccsal és felügyelőbizottsággal. A kínai kormány jogosult a vállalat vezető tisztségviselőinek kinevezésére és felmentésére. A Bizottság ezen információk alapján megállapítja, hogy a Sinosure esetében léteznek kifejezetten kormányzati ellenőrzésre utaló jelek. |
| --- | --- |

(426)

A korábbi szubvencióellenes vizsgálatokban nyújtott tájékoztatás (90) és a Sinosure honlapja (91) szerint a Sinosure egy állami tulajdonban lévő, szakpolitikai irányultságú biztosítási társaság, amelyet az állam hozott létre és támogat a kínai külgazdasági és külkereskedelmi fejlesztés és együttműködés támogatására. A vállalat 100 %-os állami tulajdonban van. Rendelkezik igazgatótanáccsal és felügyelőbizottsággal. A kínai kormány jogosult a vállalat vezető tisztségviselőinek kinevezésére és felmentésére. A Bizottság ezen információk alapján megállapítja, hogy a Sinosure esetében léteznek kifejezetten kormányzati ellenőrzésre utaló jelek.

90

91

| (427) | A Bizottság további tájékoztatást kért arra vonatkozóan, hogy a kínai kormány érdemi befolyást gyakorolt-e a Sinosure magatartása felett a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazata tekintetében. |
| --- | --- |

(427)

A Bizottság további tájékoztatást kért arra vonatkozóan, hogy a kínai kormány érdemi befolyást gyakorolt-e a Sinosure magatartása felett a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazata tekintetében.

| (428) | A csúcstechnológiát képviselő kínai termékek exportkatalógusa 2006. évi kiadásának közzétételéről szóló 16. sz. közlemény szerint „az exportkatalógus 2006. évi kiadásában szereplő termékekre az állam által a csúcstechnológiát képviselő termékek számára biztosított kedvezményes politikák vonatkozhatnak”. A csúcstechnológiát képviselő termékek exportkatalógusa külön említést tesz az alumíniumfóliáról (92). |
| --- | --- |

(428)

A csúcstechnológiát képviselő kínai termékek exportkatalógusa 2006. évi kiadásának közzétételéről szóló 16. sz. közlemény szerint „az exportkatalógus 2006. évi kiadásában szereplő termékekre az állam által a csúcstechnológiát képviselő termékek számára biztosított kedvezményes politikák vonatkozhatnak”. A csúcstechnológiát képviselő termékek exportkatalógusa külön említést tesz az alumíniumfóliáról (92).

az exportkatalógus 2006. évi kiadásában szereplő termékekre az állam által a csúcstechnológiát képviselő termékek számára biztosított kedvezményes politikák vonatkozhatnak

92

| (429) | Továbbá a kereskedelemnek a tudomány és technológia útján, exporthitel-biztosítások alkalmazásával történő előmozdítására irányuló stratégia végrehajtásáról szóló közlemény (93) szerint a Sinosure-nak növelnie kell a kulcsfontosságú iparágak és termékek támogatását az új és csúcstechnológiás termékek, köztük az „új anyagnak” minősülő termékek exportja általános támogatásának erősítése révén. Az új ágazatokra, például az „új anyagokra” és az új és csúcstechnológiát képviselő kínai termékek exportkatalógusában felsorolt egyéb új és csúcstechnológiát képviselő ágazatokra kell az üzleti tevékenységei során hangsúlyt helyeznie, és átfogó támogatást kell nyújtania a kockázatvállalási eljárások, a limitek jóváhagyása, a követelések feldolgozási sebessége, valamint a díjak rugalmassága tekintetében. A díjak rugalmasságát illetően a termékek számára a hitelbiztosító által megszabott ingadozási sávon belül a maximális biztosításidíj-engedményt kell biztosítania. A (89) és (98) preambulumbekezdésben említettek szerint a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazata az „új anyagok” általánosabb kategóriájába tartozik. Ezenkívül a Sinosure 2019. évi éves jelentése megállapítja, hogy a Sinosure „támogatta a kulcsfontosságú ágazatok folyamatos fejlődését” és „felgyorsította a stratégiai fontosságú feltörekvő iparágak növekedését” (94). |
| --- | --- |

(429)

Továbbá a kereskedelemnek a tudomány és technológia útján, exporthitel-biztosítások alkalmazásával történő előmozdítására irányuló stratégia végrehajtásáról szóló közlemény (93) szerint a Sinosure-nak növelnie kell a kulcsfontosságú iparágak és termékek támogatását az új és csúcstechnológiás termékek, köztük az „új anyagnak” minősülő termékek exportja általános támogatásának erősítése révén. Az új ágazatokra, például az „új anyagokra” és az új és csúcstechnológiát képviselő kínai termékek exportkatalógusában felsorolt egyéb új és csúcstechnológiát képviselő ágazatokra kell az üzleti tevékenységei során hangsúlyt helyeznie, és átfogó támogatást kell nyújtania a kockázatvállalási eljárások, a limitek jóváhagyása, a követelések feldolgozási sebessége, valamint a díjak rugalmassága tekintetében. A díjak rugalmasságát illetően a termékek számára a hitelbiztosító által megszabott ingadozási sávon belül a maximális biztosításidíj-engedményt kell biztosítania. A (89) és (98) preambulumbekezdésben említettek szerint a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazata az „új anyagok” általánosabb kategóriájába tartozik. Ezenkívül a Sinosure 2019. évi éves jelentése megállapítja, hogy a Sinosure „támogatta a kulcsfontosságú ágazatok folyamatos fejlődését” és „felgyorsította a stratégiai fontosságú feltörekvő iparágak növekedését” (94).

93

támogatta a kulcsfontosságú ágazatok folyamatos fejlődését

felgyorsította a stratégiai fontosságú feltörekvő iparágak növekedését

94

| (430) | Mindezek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kínai kormány olyan normatív keretrendszert teremtett, amelyet a Sinosure kínai kormány által kinevezett, illetve felelősségre vonható vezetői és felügyelőbizottsági tagjai kötelesek tiszteletben tartani. Ezért a kínai kormány ilyen normatív keretre támaszkodott annak érdekében, hogy érdemi irányítást gyakorolhasson a Sinosure magatartása felett. |
| --- | --- |

(430)

Mindezek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a kínai kormány olyan normatív keretrendszert teremtett, amelyet a Sinosure kínai kormány által kinevezett, illetve felelősségre vonható vezetői és felügyelőbizottsági tagjai kötelesek tiszteletben tartani. Ezért a kínai kormány ilyen normatív keretre támaszkodott annak érdekében, hogy érdemi irányítást gyakorolhasson a Sinosure magatartása felett.

| (431) | Az érdemi ellenőrzés gyakorlását a Bizottság ezen túlmenően konkrét biztosítási szerződések alapján is igyekezett konkrét bizonyítékokkal alátámasztani. A továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatára vagy a mintában szereplő vállalatokra vonatkozóan azonban semmilyen konkrét példával nem szolgáltak. |
| --- | --- |

(431)

Az érdemi ellenőrzés gyakorlását a Bizottság ezen túlmenően konkrét biztosítási szerződések alapján is igyekezett konkrét bizonyítékokkal alátámasztani. A továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatára vagy a mintában szereplő vállalatokra vonatkozóan azonban semmilyen konkrét példával nem szolgáltak.

| (432) | Konkrét bizonyítékok hiányában a Bizottság így megvizsgálta a Sinosure konkrét magatartását a mintában szereplő vállalatoknak nyújtott biztosítás tekintetében. Ez a magatartás ellentétben állt a Sinosure hivatalos álláspontjával, mivel a Sinosure nem piaci elvek alapján járt el. |
| --- | --- |

(432)

Konkrét bizonyítékok hiányában a Bizottság így megvizsgálta a Sinosure konkrét magatartását a mintában szereplő vállalatoknak nyújtott biztosítás tekintetében. Ez a magatartás ellentétben állt a Sinosure hivatalos álláspontjával, mivel a Sinosure nem piaci elvek alapján járt el.

| (433) | A teljes folyósított követelés és a teljes biztosított összeg összevetését követően a Bizottság a Sinosure 2019. évi éves jelentésében (95) elérhető adatok alapján arra a következtetésre jutott, hogy a Sinosure-nak átlagosan a biztosított összeg 0,33 %-át kellene biztosítási díjként felszámítania a követelések költségeinek fedezésére (anélkül, hogy figyelembe venné a vállalati általános költségeket). A gyakorlatban azonban a mintában szereplő vállalatok által fizetett biztosítási díjak alacsonyabbak voltak, mint a működési költségek fedezéséhez szükséges minimális díj. |
| --- | --- |

(433)

A teljes folyósított követelés és a teljes biztosított összeg összevetését követően a Bizottság a Sinosure 2019. évi éves jelentésében (95) elérhető adatok alapján arra a következtetésre jutott, hogy a Sinosure-nak átlagosan a biztosított összeg 0,33 %-át kellene biztosítási díjként felszámítania a követelések költségeinek fedezésére (anélkül, hogy figyelembe venné a vállalati általános költségeket). A gyakorlatban azonban a mintában szereplő vállalatok által fizetett biztosítási díjak alacsonyabbak voltak, mint a működési költségek fedezéséhez szükséges minimális díj.

95

| (434) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány ismételten azt állította, hogy a Sinosure nem közjogi szerv és üzleti tevékenysége során piaci elveket követ. A Sinosure az exporthitel-biztosítás nyújtási lehetőségének mérlegelése során átfogó módon tekintetbe vesz olyan tényezőket, mint a nemzeti és ipari kockázatok vagy az importőr hitelkockázata. A kínai kormány újból megjegyezte, hogy a Bizottságnak országon belüli referenciaértékeket kellett volna alkalmaznia. |
| --- | --- |

(434)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány ismételten azt állította, hogy a Sinosure nem közjogi szerv és üzleti tevékenysége során piaci elveket követ. A Sinosure az exporthitel-biztosítás nyújtási lehetőségének mérlegelése során átfogó módon tekintetbe vesz olyan tényezőket, mint a nemzeti és ipari kockázatok vagy az importőr hitelkockázata. A kínai kormány újból megjegyezte, hogy a Bizottságnak országon belüli referenciaértékeket kellett volna alkalmaznia.

| (435) | mivel a kínai kormány nem szolgáltatott új bizonyítékokat a Sinosure közjogi szervként betöltött funkciójával kapcsolatban, e tekintetben a Bizottság fenntartotta következtetéseit. Továbbá mivel a Sinosure a vizsgálati időszak alatt erőfölénnyel rendelkezett a piacon, a Bizottság nem tudott megállapítani piaci alapú belföldi biztosítási díjat, ahogy azt a 3.6.4.3. szakasz hangsúlyozza. A Bizottság ennek megfelelően elutasította ezt az állítást is. |
| --- | --- |

(435)

mivel a kínai kormány nem szolgáltatott új bizonyítékokat a Sinosure közjogi szervként betöltött funkciójával kapcsolatban, e tekintetben a Bizottság fenntartotta következtetéseit. Továbbá mivel a Sinosure a vizsgálati időszak alatt erőfölénnyel rendelkezett a piacon, a Bizottság nem tudott megállapítani piaci alapú belföldi biztosítási díjat, ahogy azt a 3.6.4.3. szakasz hangsúlyozza. A Bizottság ennek megfelelően elutasította ezt az állítást is.

| (436) | A Bizottság ezért megállapította, hogy a fent ismertetett jogi keretet a Sinosure a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazata esetében kormányzati feladatok ellátásával hajtja végre. A Sinosure az alaprendelet 3. cikke 1. a) pontjának i. alpontjával együtt értelmezett 2. cikke b) pontjának értelmében, valamint a WTO idevágó ítélkezési gyakorlatával összhangban közjogi szervként jár el. Ezenkívül a mintában szereplő exportáló gyártók gazdasági előnyt kaptak, mivel a biztosítást a Sinosure működési költségeinek fedezéséhez szükséges minimális díj alatti biztosítási díjakon nyújtották. |
| --- | --- |

(436)

A Bizottság ezért megállapította, hogy a fent ismertetett jogi keretet a Sinosure a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazata esetében kormányzati feladatok ellátásával hajtja végre. A Sinosure az alaprendelet 3. cikke 1. a) pontjának i. alpontjával együtt értelmezett 2. cikke b) pontjának értelmében, valamint a WTO idevágó ítélkezési gyakorlatával összhangban közjogi szervként jár el. Ezenkívül a mintában szereplő exportáló gyártók gazdasági előnyt kaptak, mivel a biztosítást a Sinosure működési költségeinek fedezéséhez szükséges minimális díj alatti biztosítási díjakon nyújtották.

| (437) | A Bizottság azt is megállapította, hogy az exportbiztosítási program keretében nyújtott támogatások egyedi jellegűek, mivel ezekhez kivitel nélkül nem lehetne hozzájutni, és ezért az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdésének a) pontja értelmében a kiviteltől függenek. |
| --- | --- |

(437)

A Bizottság azt is megállapította, hogy az exportbiztosítási program keretében nyújtott támogatások egyedi jellegűek, mivel ezekhez kivitel nélkül nem lehetne hozzájutni, és ezért az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdésének a) pontja értelmében a kiviteltől függenek.

3.6.4.3.   A támogatás összegének számítása

A támogatás összegének számítása

| (438) | mivel a Sinosure a vizsgálati időszak alatt erőfölénnyel rendelkezett a piacon, a Bizottság nem tudott megállapítani piaci alapú belföldi biztosítási díjat. Ezért a korábbi szubvencióellenes vizsgálatokkal összhangban a Bizottság a legmegfelelőbb külső referenciaértéket alkalmazta, amellyel kapcsolatosan könnyen hozzáférhetőek voltak információk, azaz az Amerikai Egyesült Államok Export-Import Bankja által nem pénzügyi intézmények esetében az OECD-országokba irányuló kivitelre alkalmazott biztosítási díjakat. |
| --- | --- |

(438)

mivel a Sinosure a vizsgálati időszak alatt erőfölénnyel rendelkezett a piacon, a Bizottság nem tudott megállapítani piaci alapú belföldi biztosítási díjat. Ezért a korábbi szubvencióellenes vizsgálatokkal összhangban a Bizottság a legmegfelelőbb külső referenciaértéket alkalmazta, amellyel kapcsolatosan könnyen hozzáférhetőek voltak információk, azaz az Amerikai Egyesült Államok Export-Import Bankja által nem pénzügyi intézmények esetében az OECD-országokba irányuló kivitelre alkalmazott biztosítási díjakat.

| (439) | A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kedvezményezetteknek juttatott gazdasági előny az általuk a biztosítási díjként ténylegesen fizetett összeg és a biztosítási díj (438) preambulumbekezdésben említett külső referenciaértékének alkalmazása esetén általuk fizetendő összeg különbözete. |
| --- | --- |

(439)

A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a kedvezményezetteknek juttatott gazdasági előny az általuk a biztosítási díjként ténylegesen fizetett összeg és a biztosítási díj (438) preambulumbekezdésben említett külső referenciaértékének alkalmazása esetén általuk fizetendő összeg különbözete.

| (440) | Az exporthitel-biztosítás tekintetében a Wanshun csoport szerint a Bizottságnak meg kellett volna vizsgálnia, hogy a felszámított biztosítási díjak megfelelőek voltak-e a biztosító működési költségeinek és veszteségeinek fedezése szempontjából. Az érintett fél tájékoztatás alapján a Sinosure által az érintett években beszedett éves díjak megfelelőek voltak működési költségeinek és veszteségeinek fedezése szempontjából. |
| --- | --- |

(440)

Az exporthitel-biztosítás tekintetében a Wanshun csoport szerint a Bizottságnak meg kellett volna vizsgálnia, hogy a felszámított biztosítási díjak megfelelőek voltak-e a biztosító működési költségeinek és veszteségeinek fedezése szempontjából. Az érintett fél tájékoztatás alapján a Sinosure által az érintett években beszedett éves díjak megfelelőek voltak működési költségeinek és veszteségeinek fedezése szempontjából.

| (441) | A Wanshun azt is állította, hogy a Bizottságnak a megfelelő rögzített biztosítási díj kiszámításához nem csak a biztosított összeget és a folyósított követeléseket kellett volna figyelembe vennie, hanem a követelések megtérüléseit is. Ezenkívül a fél arra kérte a Bizottságot, hogy tegye közzé a pontos számítását. Hangsúlyozta továbbá, hogy nem minden vállalat fizetett rögzített biztosítási díjat. |
| --- | --- |

(441)

A Wanshun azt is állította, hogy a Bizottságnak a megfelelő rögzített biztosítási díj kiszámításához nem csak a biztosított összeget és a folyósított követeléseket kellett volna figyelembe vennie, hanem a követelések megtérüléseit is. Ezenkívül a fél arra kérte a Bizottságot, hogy tegye közzé a pontos számítását. Hangsúlyozta továbbá, hogy nem minden vállalat fizetett rögzített biztosítási díjat.

| (442) | Kifejtette továbbá, hogy amennyiben a Bizottság fenntartja azt a döntését, hogy a Sinosure által nyújtott exporthitel-biztosítást kiegyenlíthető támogatásként kezeli, felül kell vizsgálnia az indokolatlanul magas biztosítási díjat. A Bizottság nem bocsátott rendelkezésre elemzést vagy adott magyarázatot a választott referenciaérték észszerűségére vonatkozóan, ezért a Wanshun felkérte a Bizottságot, hogy legalább azt magyarázza el, milyen alapon tekinti az amerikai EXIM bank díjait megfelelőbbnek. |
| --- | --- |

(442)

Kifejtette továbbá, hogy amennyiben a Bizottság fenntartja azt a döntését, hogy a Sinosure által nyújtott exporthitel-biztosítást kiegyenlíthető támogatásként kezeli, felül kell vizsgálnia az indokolatlanul magas biztosítási díjat. A Bizottság nem bocsátott rendelkezésre elemzést vagy adott magyarázatot a választott referenciaérték észszerűségére vonatkozóan, ezért a Wanshun felkérte a Bizottságot, hogy legalább azt magyarázza el, milyen alapon tekinti az amerikai EXIM bank díjait megfelelőbbnek.

| (443) | A Bizottság nem ért egyet a Wanshun exporthitel-biztosítással kapcsolatos állításaival. A Sinosure nem működött együtt a vizsgálat során és nem szolgáltatott konkrét adatokat a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatának nyújtott exporthitel-biztosításról, a biztosítási díjainak mértékéről, illetve az exporthitel-biztosítási üzletágának jövedelmezőségével kapcsolatos részletes számadatokról. Ezért nem lehetett összehasonlítani a Sinosure által felszámított biztosítási díjakat és a biztosító működési költségeit és veszteségeit egy adott ágazat tekintetében, még kevésbé pedig az exportáló gyártók szintjén. Ezért az ágazatok és a vállalatok közötti kereszttámogatás nem értékelhető. Mivel a Sinosure nem működött együtt, nem lehetett összehasonlítani a követeléseket és a követelések megtérülését, ahogy azt a Wanshun javasolta. Végezetül a Wanshun nem nyújtott be bizonyítékot vagy megalapozott érveket azon állításának alátámasztására, hogy a külső referenciaérték, azaz a (438) preambulumbekezdésben kifejtett, az Amerikai Egyesült Államok Export-Import Bankja által nem pénzügyi intézmények esetében az OECD-országokba irányuló kivitelre alkalmazott biztosítási díjak indokolatlanok vagy nyilvánvalóan hibásak lennének. A Bizottság ezért elutasította ezeket az állításokat. |
| --- | --- |

(443)

A Bizottság nem ért egyet a Wanshun exporthitel-biztosítással kapcsolatos állításaival. A Sinosure nem működött együtt a vizsgálat során és nem szolgáltatott konkrét adatokat a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatának nyújtott exporthitel-biztosításról, a biztosítási díjainak mértékéről, illetve az exporthitel-biztosítási üzletágának jövedelmezőségével kapcsolatos részletes számadatokról. Ezért nem lehetett összehasonlítani a Sinosure által felszámított biztosítási díjakat és a biztosító működési költségeit és veszteségeit egy adott ágazat tekintetében, még kevésbé pedig az exportáló gyártók szintjén. Ezért az ágazatok és a vállalatok közötti kereszttámogatás nem értékelhető. Mivel a Sinosure nem működött együtt, nem lehetett összehasonlítani a követeléseket és a követelések megtérülését, ahogy azt a Wanshun javasolta. Végezetül a Wanshun nem nyújtott be bizonyítékot vagy megalapozott érveket azon állításának alátámasztására, hogy a külső referenciaérték, azaz a (438) preambulumbekezdésben kifejtett, az Amerikai Egyesült Államok Export-Import Bankja által nem pénzügyi intézmények esetében az OECD-országokba irányuló kivitelre alkalmazott biztosítási díjak indokolatlanok vagy nyilvánvalóan hibásak lennének. A Bizottság ezért elutasította ezeket az állításokat.

| (444) | A fent ismertetett program esetében a mintában szereplő vállalatcsoportokra vonatkozóan a vizsgálati időszakra megállapított támogatási mérték a következőképpen alakult:

  Kedvezményes finanszírozás: exporthitel-biztosítás







  A vállalat neve | A támogatás összege |
| --- | --- | --- |
| Nanshan csoport | 0,11  % |
| Wanshun csoport | 0,27  % |
| Daching csoport | 0,13  % |

(444)

A fent ismertetett program esetében a mintában szereplő vállalatcsoportokra vonatkozóan a vizsgálati időszakra megállapított támogatási mérték a következőképpen alakult:

Kedvezményes finanszírozás: exporthitel-biztosítás

Kedvezményes finanszírozás: exporthitel-biztosítás

A vállalat neve

A támogatás összege

Nanshan csoport

0,11  %

Wanshun csoport

0,27  %

Daching csoport

0,13  %

3.7.   Támogatási programok

Támogatási programok

| (445) | A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő vállalatcsoportok különféle támogatási programokban részesültek, amelyek között voltak például technológiai, innovációs és fejlesztési támogatások, eszközhöz kapcsolódó támogatások, hitelkamat-kedvezmények és exporttámogatások. A mintában szereplő vállalatcsoportok által közölt támogatások jelentősé részét technológiai, innovációs és fejlesztési támogatások tették ki. A Bizottság ezért a következő két kategóriába sorolta a támogatásokat: i. technológiai, innovációs és fejlesztési támogatások, valamint ii. egyéb támogatások. |
| --- | --- |

(445)

A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő vállalatcsoportok különféle támogatási programokban részesültek, amelyek között voltak például technológiai, innovációs és fejlesztési támogatások, eszközhöz kapcsolódó támogatások, hitelkamat-kedvezmények és exporttámogatások. A mintában szereplő vállalatcsoportok által közölt támogatások jelentősé részét technológiai, innovációs és fejlesztési támogatások tették ki. A Bizottság ezért a következő két kategóriába sorolta a támogatásokat: i. technológiai, innovációs és fejlesztési támogatások, valamint ii. egyéb támogatások.

3.7.1.   Technológiai, innovációs és fejlesztési támogatások

Technológiai, innovációs és fejlesztési támogatások

| (446) | A mintában szereplő összes csoport kapott kutatási és fejlesztési (K+F), iparosítási, technológiai korszerűsítés és innovációs támogatásokat a vizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(446)

A mintában szereplő összes csoport kapott kutatási és fejlesztési (K+F), iparosítási, technológiai korszerűsítés és innovációs támogatásokat a vizsgálati időszak alatt.

3.7.1.1.   Jogalap/szabályozási keret

Jogalap/szabályozási keret

| — | a technológiai innovációról szóló tizenharmadik ötéves terv, |
| --- | --- |

—

a technológiai innovációról szóló tizenharmadik ötéves terv,

| — | a vállalati technológia megújításának előmozdítására vonatkozó iránymutatások, Államtanács, Guo Fa 2012. évi 44. sz., |
| --- | --- |

—

a vállalati technológia megújításának előmozdítására vonatkozó iránymutatások, Államtanács, Guo Fa 2012. évi 44. sz.,

| — | a 2015. évi ipari revitalizációs és technológiai megújítási munkaterv, NDRC és MIIT, |
| --- | --- |

—

a 2015. évi ipari revitalizációs és technológiai megújítási munkaterv, NDRC és MIIT,

| — | ipartámogatási alapok és speciális alapok a K+F és az iparosítás terén, Dong Ban Fa, 2018. évi 62. sz., |
| --- | --- |

—

ipartámogatási alapok és speciális alapok a K+F és az iparosítás terén, Dong Ban Fa, 2018. évi 62. sz.,

| — | a nemzeti csúcstechnológiai kutatási és fejlesztési program (863) irányítási intézkedései, |
| --- | --- |

—

a nemzeti csúcstechnológiai kutatási és fejlesztési program (863) irányítási intézkedései,

| — | a tartományi ipari és informatikai ágazati átalakítási és korszerűsítési speciális alapra vonatkozó mutatók 2019. évi első készletének közzétételéről szóló közlemény, |
| --- | --- |

—

a tartományi ipari és informatikai ágazati átalakítási és korszerűsítési speciális alapra vonatkozó mutatók 2019. évi első készletének közzétételéről szóló közlemény,

| — | a technológiai megújításra szolgáló speciális alapok, az ipari újjáélesztésre szolgáló speciális alapok, a technikai átalakításra szolgáló speciális alapok, valamint az ipari fejlesztésre szolgáló speciális alapok elkülönítéséről szóló közlemények. |
| --- | --- |

—

a technológiai megújításra szolgáló speciális alapok, az ipari újjáélesztésre szolgáló speciális alapok, a technikai átalakításra szolgáló speciális alapok, valamint az ipari fejlesztésre szolgáló speciális alapok elkülönítéséről szóló közlemények.

3.7.1.2.   A vizsgálat ténymegállapításai

A vizsgálat ténymegállapításai

| (447) | A Bizottság megállapította, hogy a támogatások a technológiai korszerűsítéshez, megújításhoz vagy a gyártási folyamat átalakításához kapcsolódó támogatások és a „fejlett”, új és csúcstechnológiák kutatásához és fejlesztéséhez egyaránt kapcsolódtak. |
| --- | --- |

(447)

A Bizottság megállapította, hogy a támogatások a technológiai korszerűsítéshez, megújításhoz vagy a gyártási folyamat átalakításához kapcsolódó támogatások és a „fejlett”, új és csúcstechnológiák kutatásához és fejlesztéséhez egyaránt kapcsolódtak.

| (448) | A vállalati technológia megújításának előmozdítására vonatkozó iránymutatások szerint a központi kormányzatot és a helyi önkormányzatokat felszólítják, hogy tovább növeljék a pénzügyi támogatások összegét, valamint fokozzák a beruházásokat az ipari átalakításra és korszerűsítésre helyezve a hangsúlyt a kulcsfontosságú területeken és a technológiai megújítás kritikus kérdéseiben. Ezenkívül a hatóságoknak törekedniük kell a folyamatos innovációra, az alapkezelési módszerek javítására, többféle támogatás rugalmas megvalósítására, és az alapok felhasználási hatékonyságának fokozására. |
| --- | --- |

(448)

A vállalati technológia megújításának előmozdítására vonatkozó iránymutatások szerint a központi kormányzatot és a helyi önkormányzatokat felszólítják, hogy tovább növeljék a pénzügyi támogatások összegét, valamint fokozzák a beruházásokat az ipari átalakításra és korszerűsítésre helyezve a hangsúlyt a kulcsfontosságú területeken és a technológiai megújítás kritikus kérdéseiben. Ezenkívül a hatóságoknak törekedniük kell a folyamatos innovációra, az alapkezelési módszerek javítására, többféle támogatás rugalmas megvalósítására, és az alapok felhasználási hatékonyságának fokozására.

| (449) | Az ipari revitalizációs és technológiai felújítási munkaterv a gyakorlatba ülteti át ezeket az iránymutatásokat, a technológiai haladás és a technológiai átalakítási projektek előmozdítására szolgáló speciális alapok létrehozásával. Ezek az alapok magukban foglalnak beruházási támogatásokat és kedvezményes hiteleket is. Az alapok felhasználásának összhangban kell lennie a nemzeti makrogazdasági politikákkal, az iparpolitikákkal és a regionális fejlesztési politikákkal. |
| --- | --- |

(449)

Az ipari revitalizációs és technológiai felújítási munkaterv a gyakorlatba ülteti át ezeket az iránymutatásokat, a technológiai haladás és a technológiai átalakítási projektek előmozdítására szolgáló speciális alapok létrehozásával. Ezek az alapok magukban foglalnak beruházási támogatásokat és kedvezményes hiteleket is. Az alapok felhasználásának összhangban kell lennie a nemzeti makrogazdasági politikákkal, az iparpolitikákkal és a regionális fejlesztési politikákkal.

| (450) | A támogatási programok, amelyekben a mintában szereplő vállalatcsoportok részesültek, a kialakításukat tekintve nagyrészt hasonlóak voltak. A céltól függően határozzák meg a kritériumokat arra vonatkozóan, mely vállalatok pályázhatnak, és a kritériumok teljesülése esetén jár a pénzügyi támogatás. |
| --- | --- |

(450)

A támogatási programok, amelyekben a mintában szereplő vállalatcsoportok részesültek, a kialakításukat tekintve nagyrészt hasonlóak voltak. A céltól függően határozzák meg a kritériumokat arra vonatkozóan, mely vállalatok pályázhatnak, és a kritériumok teljesülése esetén jár a pénzügyi támogatás.

| (451) | Például a mintában szereplő vállalatoknak nyújtott támogatások egy részének jogalapját a nemzeti csúcstechnológiai kutatási és fejlesztési program képezi, ami ismételten szemlélteti a kínai állami tervezés (88) preambulumbekezdésben ismertetett működését. A 2. cikk szerint „[a] nemzeti csúcstechnológiai kutatási és fejlesztési program (863) központi költségvetési juttatásokkal támogatott, egyértelmű célokkal rendelkező tudományos és technológiai program”. Ugyanezen dokumentum 29. cikke meghatározza a támogatható projektek jóváhagyására vonatkozó eljárást. A fent leírt mechanizmust tükrözi: a pályázat benyújtása, majd annak befogadása és elbírálása után szakértői csoport javaslatokat fogalmaz meg a projekttel és a projektfinanszírozási becslésekkel kapcsolatban, végül pedig közös hivatal hagyja jóvá és köti meg a támogatási megállapodást. |
| --- | --- |

(451)

Például a mintában szereplő vállalatoknak nyújtott támogatások egy részének jogalapját a nemzeti csúcstechnológiai kutatási és fejlesztési program képezi, ami ismételten szemlélteti a kínai állami tervezés (88) preambulumbekezdésben ismertetett működését. A 2. cikk szerint „[a] nemzeti csúcstechnológiai kutatási és fejlesztési program (863) központi költségvetési juttatásokkal támogatott, egyértelmű célokkal rendelkező tudományos és technológiai program”. Ugyanezen dokumentum 29. cikke meghatározza a támogatható projektek jóváhagyására vonatkozó eljárást. A fent leírt mechanizmust tükrözi: a pályázat benyújtása, majd annak befogadása és elbírálása után szakértői csoport javaslatokat fogalmaz meg a projekttel és a projektfinanszírozási becslésekkel kapcsolatban, végül pedig közös hivatal hagyja jóvá és köti meg a támogatási megállapodást.

[a] nemzeti csúcstechnológiai kutatási és fejlesztési program (863) központi költségvetési juttatásokkal támogatott, egyértelmű célokkal rendelkező tudományos és technológiai program

3.7.1.3.   Egyedi jelleg

Egyedi jelleg

| (452) | A technológiai, innovációs és fejlesztési támogatások, köztük a fent leírt K+F projektekhez nyújtott támogatások az alaprendelet 3. cikke 1.a) pontjának i. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében az érintett termék gyártói szempontjából olyan támogatásnak minősülnek, amely a kínai kormánytól származó, támogatás formáját öltő források folyósítása formájában valósult meg. A (445) preambulumbekezdésben említettek szerint a mintában szereplő exportáló gyártók állami támogatásként számolják el ezeket a forrásokat. |
| --- | --- |

(452)

A technológiai, innovációs és fejlesztési támogatások, köztük a fent leírt K+F projektekhez nyújtott támogatások az alaprendelet 3. cikke 1.a) pontjának i. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében az érintett termék gyártói szempontjából olyan támogatásnak minősülnek, amely a kínai kormánytól származó, támogatás formáját öltő források folyósítása formájában valósult meg. A (445) preambulumbekezdésben említettek szerint a mintában szereplő exportáló gyártók állami támogatásként számolják el ezeket a forrásokat.

| (453) | Ezek a támogatások az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyediek, mivel a támogatásokra csak a rendszeresen közzétett iránymutatásokban, közigazgatási intézkedésekben és jegyzékekben/katalógusokban felsorolt, kulcsfontosságú területek vagy technológiák terén működő vállalatok jogosultak, a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazata pedig a támogatható ágazatok között van. Mindenesetre a vállalatok által közölt és Bizottság által az adatok egybevetésével ellenőrzött támogatások vállalatspecifikusak. |
| --- | --- |

(453)

Ezek a támogatások az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyediek, mivel a támogatásokra csak a rendszeresen közzétett iránymutatásokban, közigazgatási intézkedésekben és jegyzékekben/katalógusokban felsorolt, kulcsfontosságú területek vagy technológiák terén működő vállalatok jogosultak, a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazata pedig a támogatható ágazatok között van. Mindenesetre a vállalatok által közölt és Bizottság által az adatok egybevetésével ellenőrzött támogatások vállalatspecifikusak.

| (454) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány azzal érvelt, hogy a Bizottság nem bizonyította, hogy a K+F projektekhez nyújtott szóban forgó támogatások az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyedi támogatásnak minősül, mivel a K+F területén nyújtott támogatások odaítélése elterjedt világszerte, és nem korlátozódik bizonyos vállalatokra. |
| --- | --- |

(454)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány azzal érvelt, hogy a Bizottság nem bizonyította, hogy a K+F projektekhez nyújtott szóban forgó támogatások az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyedi támogatásnak minősül, mivel a K+F területén nyújtott támogatások odaítélése elterjedt világszerte, és nem korlátozódik bizonyos vállalatokra.

| (455) | A Bizottság már bizonyította e támogatások egyediségét, mivel a támogatásra csak az iránymutatásokban, közigazgatási intézkedésekben és jegyzékekben/katalógusokban felsorolt, kulcsfontosságú területek vagy technológiák terén működő vállalatok jogosultak. Ráadásul az együttműködő exportáló gyártók benyújtották a támogatással kapcsolatos dokumentumokat, például a jogi dokumentumokat és támogatási értesítéseket, amelyek azt igazolják, hogy a támogatásokat bizonyos meghatározott iparágakhoz vagy szektorokhoz tartozó és/vagy az állam által ösztönzött konkrét ipari projektekben részt vevő vállalatoknak nyújtották. Ezért a Bizottság megismételte azt a következtetését, hogy ezek a támogatások csak bizonyos vállalatok és/vagy szektorok egyértelműen meghatározott köre számára elérhetőek. A Bizottság továbbá úgy találta, hogy e támogatások jogosultsági feltételei nem voltak egyértelműek és objektívek, és nem érvényesültek automatikusan; következésképpen nem felelnek meg az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének b) pontjában az egyediség kizárására vonatkozóan meghatározott követelményeknek. |
| --- | --- |

(455)

A Bizottság már bizonyította e támogatások egyediségét, mivel a támogatásra csak az iránymutatásokban, közigazgatási intézkedésekben és jegyzékekben/katalógusokban felsorolt, kulcsfontosságú területek vagy technológiák terén működő vállalatok jogosultak. Ráadásul az együttműködő exportáló gyártók benyújtották a támogatással kapcsolatos dokumentumokat, például a jogi dokumentumokat és támogatási értesítéseket, amelyek azt igazolják, hogy a támogatásokat bizonyos meghatározott iparágakhoz vagy szektorokhoz tartozó és/vagy az állam által ösztönzött konkrét ipari projektekben részt vevő vállalatoknak nyújtották. Ezért a Bizottság megismételte azt a következtetését, hogy ezek a támogatások csak bizonyos vállalatok és/vagy szektorok egyértelműen meghatározott köre számára elérhetőek. A Bizottság továbbá úgy találta, hogy e támogatások jogosultsági feltételei nem voltak egyértelműek és objektívek, és nem érvényesültek automatikusan; következésképpen nem felelnek meg az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének b) pontjában az egyediség kizárására vonatkozóan meghatározott követelményeknek.

3.7.1.4.   A támogatás összegének számítása

A támogatás összegének számítása

| (456) | A vizsgálati időszak alatt juttatott gazdasági előny megállapításához a Bizottság figyelembe vette a vizsgálati időszak alatt kapott támogatásokat, valamint azokat a vizsgálati időszak előtt kapott támogatásokat, amelyek értékcsökkenési időtartama a vizsgálati időszak alatt is tartott. Ami az értékcsökkenéssel nem érintett támogatásokat illeti a Bizottság megítélése szerint a gazdasági előny a vizsgálati időszak alatt kapott összeg volt. A projekthez, illetve az eszközhöz kapcsolódó támogatások esetében a gazdasági előny a teljes támogatási összeg vizsgálati időszak alatti értékcsökkentésének megfelelő hányadnak tekinthető. |
| --- | --- |

(456)

A vizsgálati időszak alatt juttatott gazdasági előny megállapításához a Bizottság figyelembe vette a vizsgálati időszak alatt kapott támogatásokat, valamint azokat a vizsgálati időszak előtt kapott támogatásokat, amelyek értékcsökkenési időtartama a vizsgálati időszak alatt is tartott. Ami az értékcsökkenéssel nem érintett támogatásokat illeti a Bizottság megítélése szerint a gazdasági előny a vizsgálati időszak alatt kapott összeg volt. A projekthez, illetve az eszközhöz kapcsolódó támogatások esetében a gazdasági előny a teljes támogatási összeg vizsgálati időszak alatti értékcsökkentésének megfelelő hányadnak tekinthető.

| (457) | A Bizottság megfontolta, hogy a támogatási összeg számítására vonatkozó bizottsági iránymutatás F.a) pontjával összhangban vegyen-e figyelembe kiegészítő éves kereskedelmi kamatlábat (96). Ez azonban több különböző komplex hipotetikus tényező vizsgálatát igényelte volna, amelyekre vonatkozóan nem álltak rendelkezésre pontos információk. Ezért a Bizottság megfelelőbbnek ítélte, hogy – azt a számítási módszert követve, amelyet korábbi esetekben alkalmazott – az összegeket a kutatási és fejlesztési projektek és eszközök értékcsökkenési rátái alapján rendelje hozzá a vizsgálati időszakhoz (97). |
| --- | --- |

(457)

A Bizottság megfontolta, hogy a támogatási összeg számítására vonatkozó bizottsági iránymutatás F.a) pontjával összhangban vegyen-e figyelembe kiegészítő éves kereskedelmi kamatlábat (96). Ez azonban több különböző komplex hipotetikus tényező vizsgálatát igényelte volna, amelyekre vonatkozóan nem álltak rendelkezésre pontos információk. Ezért a Bizottság megfelelőbbnek ítélte, hogy – azt a számítási módszert követve, amelyet korábbi esetekben alkalmazott – az összegeket a kutatási és fejlesztési projektek és eszközök értékcsökkenési rátái alapján rendelje hozzá a vizsgálati időszakhoz (97).

96

97

3.7.2.   Egyéb támogatások

Egyéb támogatások

| (458) | A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő három vállalatcsoport emellett más támogatásokban is részesült, amelyek között voltak például eszközhöz kapcsolódó támogatások, hitelkamat-kedvezmények, exporttámogatások egyéb, különböző szintű kormányzati hatóságoktól kapott egyszeri vagy ismétlődő támogatások. |
| --- | --- |

(458)

A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő három vállalatcsoport emellett más támogatásokban is részesült, amelyek között voltak például eszközhöz kapcsolódó támogatások, hitelkamat-kedvezmények, exporttámogatások egyéb, különböző szintű kormányzati hatóságoktól kapott egyszeri vagy ismétlődő támogatások.

3.7.2.1.   Jogalap/szabályozási keret

Jogalap/szabályozási keret

| (459) | A szóban forgó támogatásokat országos, tartományi, városi, megyei vagy körzeti kormányzati szervek ítélték oda a vállalatok részére, és mindegyik egyedinek bizonyult a mintában szereplő vállalatok vagy az elhelyezkedés, illetve az ágazat jellege szempontjából. A támogatások odaítélésének jogalapjával kapcsolatos információkat a mintában szereplő egyik vállalat sem közölt. Ugyanakkor a Bizottság több vállalattól megkapta a forrásokat odaítélő kormányzati szerv által kiadott dokumentumok, az úgynevezett értesítések példányait. |
| --- | --- |

(459)

A szóban forgó támogatásokat országos, tartományi, városi, megyei vagy körzeti kormányzati szervek ítélték oda a vállalatok részére, és mindegyik egyedinek bizonyult a mintában szereplő vállalatok vagy az elhelyezkedés, illetve az ágazat jellege szempontjából. A támogatások odaítélésének jogalapjával kapcsolatos információkat a mintában szereplő egyik vállalat sem közölt. Ugyanakkor a Bizottság több vállalattól megkapta a forrásokat odaítélő kormányzati szerv által kiadott dokumentumok, az úgynevezett értesítések példányait.

3.7.2.2.   A vizsgálat ténymegállapításai

A vizsgálat ténymegállapításai

| (460) | Az ilyen egyéb támogatások közé tartoztak az eszközhöz kapcsolódó támogatások, a szabadalmi alapok, a tudományos és technológiai alapok és díjak, az üzleti fejlesztési alapok, az exportösztönző alapok, az ipari minőségjavításra és hatékonyságnövelésre nyújtott támogatások, az önkormányzati kereskedelemtámogatási alapok, a külgazdasági és kereskedelemfejlesztési alapok és a termelésbiztonsági díjak. |
| --- | --- |

(460)

Az ilyen egyéb támogatások közé tartoztak az eszközhöz kapcsolódó támogatások, a szabadalmi alapok, a tudományos és technológiai alapok és díjak, az üzleti fejlesztési alapok, az exportösztönző alapok, az ipari minőségjavításra és hatékonyságnövelésre nyújtott támogatások, az önkormányzati kereskedelemtámogatási alapok, a külgazdasági és kereskedelemfejlesztési alapok és a termelésbiztonsági díjak.

| (461) | A Bizottság által a mintában szereplő vállalatok könyvelésében talált támogatások nagy számára tekintettel e rendelet csak a főbb ténymegállapításokat foglalja össze. Eredetileg a mintában szereplő három csoport szolgált bizonyítékokkal arra, hogy számos támogatás létezik, és különböző szintű kormányzati szervek nyújtották őket. Az ilyen támogatásokra vonatkozó az egyedi tájékoztatóik szolgálnak részletesebb ténymegállapításokkal az egyes vállalatok számára. |
| --- | --- |

(461)

A Bizottság által a mintában szereplő vállalatok könyvelésében talált támogatások nagy számára tekintettel e rendelet csak a főbb ténymegállapításokat foglalja össze. Eredetileg a mintában szereplő három csoport szolgált bizonyítékokkal arra, hogy számos támogatás létezik, és különböző szintű kormányzati szervek nyújtották őket. Az ilyen támogatásokra vonatkozó az egyedi tájékoztatóik szolgálnak részletesebb ténymegállapításokkal az egyes vállalatok számára.

| (462) | Ezek az egyéb támogatások az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősülnek, mert a kormány vissza nem térítendő támogatás formájában forrásokat folyósított a mintában szereplő vállalatcsoportoknak, és ezzel gazdasági előnyhöz juttatta őket. |
| --- | --- |

(462)

Ezek az egyéb támogatások az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősülnek, mert a kormány vissza nem térítendő támogatás formájában forrásokat folyósított a mintában szereplő vállalatcsoportoknak, és ezzel gazdasági előnyhöz juttatta őket.

| (463) | A mintában szereplő vállalatcsoportok tájékoztatást adtak a támogatások összegéről, valamint az egyes támogatásokat odaítélő és folyósító szervekről. Az érintett vállatok ezt a bevételt többnyire a „támogatási bevétel” soron könyvelték le a nyilvántartásaikban, és ezeket a nyilvántartásokat elkülönített könyvvizsgálatnak vetették alá. Az e támogatásokra vonatkozó információkat a Bizottság arra utaló egyértelmű bizonyítéknak tekintette, hogy a támogatás gazdasági előnyt biztosított. |
| --- | --- |

(463)

A mintában szereplő vállalatcsoportok tájékoztatást adtak a támogatások összegéről, valamint az egyes támogatásokat odaítélő és folyósító szervekről. Az érintett vállatok ezt a bevételt többnyire a „támogatási bevétel” soron könyvelték le a nyilvántartásaikban, és ezeket a nyilvántartásokat elkülönített könyvvizsgálatnak vetették alá. Az e támogatásokra vonatkozó információkat a Bizottság arra utaló egyértelmű bizonyítéknak tekintette, hogy a támogatás gazdasági előnyt biztosított.

| (464) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány azzal érvelt, hogy a Bizottság nem szolgáltatott elég részletes információkat arról, hogy melyik támogatásokra utal, mivel nem tüntetett fel konkrét támogatásokat vagy jogforrásokat. A (459) és a (461) preambulumbekezdésben említettek szerint az ebben a szakaszban említett támogatások több, eltérő állami szinten nyújtott kis összegből álltak, amelyekről a mintában szereplő vállalatok sok esetben nem nyújtottak be igazoló dokumentumot, egyes magas szintű eseteket leszámítva. Ebből kifolyólag a Bizottság nem tud pontos jogalapot megjelölni a kínai kormány felé. Azonban a (461) preambulumbekezdésben említettek szerint az ilyen támogatásokra vonatkozó egyedi tájékoztatók szolgálnak részletesebb ténymegállapításokkal az egyes vállalatok számára. |
| --- | --- |

(464)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a kínai kormány azzal érvelt, hogy a Bizottság nem szolgáltatott elég részletes információkat arról, hogy melyik támogatásokra utal, mivel nem tüntetett fel konkrét támogatásokat vagy jogforrásokat. A (459) és a (461) preambulumbekezdésben említettek szerint az ebben a szakaszban említett támogatások több, eltérő állami szinten nyújtott kis összegből álltak, amelyekről a mintában szereplő vállalatok sok esetben nem nyújtottak be igazoló dokumentumot, egyes magas szintű eseteket leszámítva. Ebből kifolyólag a Bizottság nem tud pontos jogalapot megjelölni a kínai kormány felé. Azonban a (461) preambulumbekezdésben említettek szerint az ilyen támogatásokra vonatkozó egyedi tájékoztatók szolgálnak részletesebb ténymegállapításokkal az egyes vállalatok számára.

3.7.2.3.   Egyedi jelleg

Egyedi jelleg

| (465) | Ezek a támogatások az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja és 4. cikkének (3) bekezdése értelmében egyedinek is minősülnek, mivel az exportáló gyártók által benyújtott idevágó dokumentumok alapján úgy tűnik, hogy konkrét régiók bizonyos vállalataira, bizonyos ágazataira, például a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatára, vagy konkrét projektjeire korlátozódnak. Ezenkívül a támogatások egy részének nyújtása az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdésének a) pontja értelmében az exportteljesítmény szerint történt. |
| --- | --- |

(465)

Ezek a támogatások az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja és 4. cikkének (3) bekezdése értelmében egyedinek is minősülnek, mivel az exportáló gyártók által benyújtott idevágó dokumentumok alapján úgy tűnik, hogy konkrét régiók bizonyos vállalataira, bizonyos ágazataira, például a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatára, vagy konkrét projektjeire korlátozódnak. Ezenkívül a támogatások egy részének nyújtása az alaprendelet 4. cikke (4) bekezdésének a) pontja értelmében az exportteljesítmény szerint történt.

| (466) | Ezek a támogatások továbbá nem felelnek meg az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott, a nem egyedi jelleggel kapcsolatos követelményeknek, mert a jogosultság megszerzésének feltételei és a jogosultság tényleges megadása érdekében alkalmazott kiválasztási kritériumok nem átláthatóak, nem objektívek és nem érvényesülnek automatikusan. |
| --- | --- |

(466)

Ezek a támogatások továbbá nem felelnek meg az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott, a nem egyedi jelleggel kapcsolatos követelményeknek, mert a jogosultság megszerzésének feltételei és a jogosultság tényleges megadása érdekében alkalmazott kiválasztási kritériumok nem átláthatóak, nem objektívek és nem érvényesülnek automatikusan.

| (467) | Az érdekelt felek végső tájékoztatása után a Nanshan csoport a következőket állította:






  a) | a Bizottság a gazdasági előny kiszámítása során hibásan számította bele a vizsgálati időszak előtt kapott, nem amortizálható támogatásokat a támogatáskülönbözetbe. A vállalat arra kérte a Bizottságot, hogy a támogatáskülönbözetből zárja ki a vizsgálati időszak előtt kapott, nem amortizálható támogatásokat. |
| --- | --- | --- |

(467)

Az érdekelt felek végső tájékoztatása után a Nanshan csoport a következőket állította:

a)

a Bizottság a gazdasági előny kiszámítása során hibásan számította bele a vizsgálati időszak előtt kapott, nem amortizálható támogatásokat a támogatáskülönbözetbe. A vállalat arra kérte a Bizottságot, hogy a támogatáskülönbözetből zárja ki a vizsgálati időszak előtt kapott, nem amortizálható támogatásokat.

| b) | A Nanshan csoport egyik vállalata által kapott támogatásokat illetően a Bizottság hibás értékcsökkenési időszakot vett figyelembe. |
| --- | --- |

b)

A Nanshan csoport egyik vállalata által kapott támogatásokat illetően a Bizottság hibás értékcsökkenési időszakot vett figyelembe.

| (468) | A Bizottság megjegyezete, hogy a (467) preambulumbekezdésben említett nem amortizálható támogatások állóeszközökhöz kapcsolódnak. A Bizottság ezért a gazdasági előny kiszámításánál az állóeszközök amortizációs időszakával megegyező időszakot vett figyelembe. A Bizottság ezért elutasította az észrevételt. |
| --- | --- |

(468)

A Bizottság megjegyezete, hogy a (467) preambulumbekezdésben említett nem amortizálható támogatások állóeszközökhöz kapcsolódnak. A Bizottság ezért a gazdasági előny kiszámításánál az állóeszközök amortizációs időszakával megegyező időszakot vett figyelembe. A Bizottság ezért elutasította az észrevételt.

| (469) | A Nanshan csoport észrevételeit követően a Bizottság újra megvizsgálta a számításhoz használt értékcsökkenési időszakokat, és javította a számítást azokban az esetekben, ahol nem megfelelő volt a figyelembe vett időszak. |
| --- | --- |

(469)

A Nanshan csoport észrevételeit követően a Bizottság újra megvizsgálta a számításhoz használt értékcsökkenési időszakokat, és javította a számítást azokban az esetekben, ahol nem megfelelő volt a figyelembe vett időszak.

| (470) | Az érdekelt felek végső tájékoztatása után a Wanshun csoport azt állította, hogy a Bizottság hibásan számolta ki a gazdasági előnyt a vállalatcsoporthoz tartozó egyik vállalat egyik támogatása esetében. A Wanshun állítása szerint a támogatás által érintett egyik projekt csak 2019 harmadik negyedévében kezdődött, és ezért helytelen az érték tizenötöd részét (amely 15 évnyi értékcsökkenési időszaknak felel meg) figyelembe venni a vizsgálati időszak tekintetében. |
| --- | --- |

(470)

Az érdekelt felek végső tájékoztatása után a Wanshun csoport azt állította, hogy a Bizottság hibásan számolta ki a gazdasági előnyt a vállalatcsoporthoz tartozó egyik vállalat egyik támogatása esetében. A Wanshun állítása szerint a támogatás által érintett egyik projekt csak 2019 harmadik negyedévében kezdődött, és ezért helytelen az érték tizenötöd részét (amely 15 évnyi értékcsökkenési időszaknak felel meg) figyelembe venni a vizsgálati időszak tekintetében.

| (471) | A Bizottság megjegyzi, hogy a bevett gyakorlat szerint a vizsgálati időszakhoz kapcsolódó támogatások elosztásakor a számítás alapjaként a naptári évek számát veszik figyelembe. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(471)

A Bizottság megjegyzi, hogy a bevett gyakorlat szerint a vizsgálati időszakhoz kapcsolódó támogatások elosztásakor a számítás alapjaként a naptári évek számát veszik figyelembe. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

3.7.2.4.   A támogatás összegének kiszámítása

A támogatás összegének kiszámítása

| (472) | A Bizottság a (457) preambulumbekezdésben ismertetett módszerrel számította ki a gazdasági előnyt. |
| --- | --- |

(472)

A Bizottság a (457) preambulumbekezdésben ismertetett módszerrel számította ki a gazdasági előnyt.

| (473) | Az összes támogatás esetében a mintában szereplő exportáló gyártókra vonatkozóan a vizsgálati időszakra megállapított támogatási mértékek a következőképpen alakultak:

  Vissza nem térítendő támogatások







  A vállalat neve | A támogatás összege |
| --- | --- | --- |
| Nanshan csoport | 1,22  % |
| Wanshun csoport | 0,42  % |
| Daching csoport | 0,25  % |

(473)

Az összes támogatás esetében a mintában szereplő exportáló gyártókra vonatkozóan a vizsgálati időszakra megállapított támogatási mértékek a következőképpen alakultak:

Vissza nem térítendő támogatások

Vissza nem térítendő támogatások

A vállalat neve

A támogatás összege

Nanshan csoport

1,22  %

Wanshun csoport

0,42  %

Daching csoport

0,25  %

3.8.   Bevételekről való lemondás adómentességi és adócsökkentési programok révén

Bevételekről való lemondás adómentességi és adócsökkentési programok révén

3.8.1.   Közvetlenadó-mentességek és -csökkentések

Közvetlenadó-mentességek és -csökkentések

3.8.1.1.   Újszerű és csúcstechnológiát alkalmazó vállalatok társaságiadó-kedvezménye

Újszerű és csúcstechnológiát alkalmazó vállalatok társaságiadó-kedvezménye

3.8.1.2.   Jogalap/szabályozási keret

Jogalap/szabályozási keret

| (474) | A program jogalapját a Kínai Népköztársaság társaságiadó-törvényének (98) 28. cikke, a társaságiadó-törvény végrehajtási szabályainak (99) 93. cikke, valamint a következők jelentik:






  — | a Tudományos és Technológiai Minisztérium, a Pénzügyminisztérium és az Állami Adóigazgatóság körlevele a csúcstechnológiai vállalatok elismerésére irányuló közigazgatási intézkedések felülvizsgálatáról és kibocsátásáról, Guokefahuo, 2016. évi 32. sz., |
| --- | --- | --- |

(474)

A program jogalapját a Kínai Népköztársaság társaságiadó-törvényének (98) 28. cikke, a társaságiadó-törvény végrehajtási szabályainak (99) 93. cikke, valamint a következők jelentik:

98

99

—

a Tudományos és Technológiai Minisztérium, a Pénzügyminisztérium és az Állami Adóigazgatóság körlevele a csúcstechnológiai vállalatok elismerésére irányuló közigazgatási intézkedések felülvizsgálatáról és kibocsátásáról, Guokefahuo, 2016. évi 32. sz.,

| — | a Tudományos és Technológiai Minisztérium, a Pénzügyminisztérium és az Állami Adóigazgatóság körlevele a csúcstechnológiai vállalatok akkreditálásával kapcsolatos ügyintézésre vonatkozó iránymutatások felülvizsgálatáról és közzétételéről, Guokefahuo, 2016. évi 195. sz., |
| --- | --- |

—

a Tudományos és Technológiai Minisztérium, a Pénzügyminisztérium és az Állami Adóigazgatóság körlevele a csúcstechnológiai vállalatok akkreditálásával kapcsolatos ügyintézésre vonatkozó iránymutatások felülvizsgálatáról és közzétételéről, Guokefahuo, 2016. évi 195. sz.,

| — | az Állami Adóigazgatóság 2017. évi 24. sz. közleménye a kedvezményes társaságiadó-politikák csúcstechnológiát alkalmazó vállalkozásokra történő alkalmazásáról, |
| --- | --- |

—

az Állami Adóigazgatóság 2017. évi 24. sz. közleménye a kedvezményes társaságiadó-politikák csúcstechnológiát alkalmazó vállalkozásokra történő alkalmazásáról,

| — | az állam által támogatott csúcstechnológiai szakterületek 2016. évi katalógusa (100), valamint |
| --- | --- |

—

az állam által támogatott csúcstechnológiai szakterületek 2016. évi katalógusa (100), valamint

100

| — | a Pénzügyminisztérium és az Állami Adóigazgatóság 2019. évi 68. sz. közleménye. |
| --- | --- |

—

a Pénzügyminisztérium és az Állami Adóigazgatóság 2019. évi 68. sz. közleménye.

| (475) | A társaságiadó-törvény IV. fejezete rendelkezik a „kedvezményes adózási elbánásról”. A társaságiadó-törvény 25. cikke – amely a IV. fejezet bevezető rendelkezése – úgy rendelkezik, hogy „az állam társaságiadó-kedvezményt biztosít az olyan iparágakban vagy projektekben részt vevő vállalkozások számára, amelyek fejlesztését az állam kifejezetten támogatja és ösztönzi”. A társaságiadó-törvény 28. cikke úgy rendelkezik, hogy „az állam különleges támogatását igénylő újszerű és csúcstechnológiai vállalkozások társaságiadó-kulcsát 15 %-ra kell csökkenteni”. |
| --- | --- |

(475)

A társaságiadó-törvény IV. fejezete rendelkezik a „kedvezményes adózási elbánásról”. A társaságiadó-törvény 25. cikke – amely a IV. fejezet bevezető rendelkezése – úgy rendelkezik, hogy „az állam társaságiadó-kedvezményt biztosít az olyan iparágakban vagy projektekben részt vevő vállalkozások számára, amelyek fejlesztését az állam kifejezetten támogatja és ösztönzi”. A társaságiadó-törvény 28. cikke úgy rendelkezik, hogy „az állam különleges támogatását igénylő újszerű és csúcstechnológiai vállalkozások társaságiadó-kulcsát 15 %-ra kell csökkenteni”.

az állam társaságiadó-kedvezményt biztosít az olyan iparágakban vagy projektekben részt vevő vállalkozások számára, amelyek fejlesztését az állam kifejezetten támogatja és ösztönzi

az állam különleges támogatását igénylő újszerű és csúcstechnológiai vállalkozások társaságiadó-kulcsát 15 %-ra kell csökkenteni

| (476) | A társaságiadó-törvény végrehajtási szabályainak 93. cikke tisztázza, hogy:

  „
  A társaságiadó-törvény 28. cikkének 2. mondatában említett, az állam által támogatandó fontos újszerű és csúcstechnológiai vállalkozások azok a vállalkozások, amelyek fontos szellemitulajdon-jogokat birtokolnak, és megfelelnek a következő feltételeknek:







  1. | megfelelnek az államilag támogatott újszerű és csúcstechnológiai területek alkalmazási körének; |
| --- | --- | --- |

(476)

A társaságiadó-törvény végrehajtási szabályainak 93. cikke tisztázza, hogy:

„
  A társaságiadó-törvény 28. cikkének 2. mondatában említett, az állam által támogatandó fontos újszerű és csúcstechnológiai vállalkozások azok a vállalkozások, amelyek fontos szellemitulajdon-jogokat birtokolnak, és megfelelnek a következő feltételeknek:

A társaságiadó-törvény 28. cikkének 2. mondatában említett, az állam által támogatandó fontos újszerű és csúcstechnológiai vállalkozások azok a vállalkozások, amelyek fontos szellemitulajdon-jogokat birtokolnak, és megfelelnek a következő feltételeknek:

1.

megfelelnek az államilag támogatott újszerű és csúcstechnológiai területek alkalmazási körének;

megfelelnek az államilag támogatott újszerű és csúcstechnológiai területek alkalmazási körének;

| 2. | az értékesítési bevételekben a kutatás-fejlesztési ráfordítások aránya nem lehet kisebb egy előírt hányadnál; |
| --- | --- |

2.

az értékesítési bevételekben a kutatás-fejlesztési ráfordítások aránya nem lehet kisebb egy előírt hányadnál;

az értékesítési bevételekben a kutatás-fejlesztési ráfordítások aránya nem lehet kisebb egy előírt hányadnál;

| 3. | a vállalkozás teljes bevételén belül a csúcstechnológiából/csúcstechnológiai termékekből/szolgáltatásokból származó bevétel aránya nem lehet kisebb egy előírt hányadnál; |
| --- | --- |

3.

a vállalkozás teljes bevételén belül a csúcstechnológiából/csúcstechnológiai termékekből/szolgáltatásokból származó bevétel aránya nem lehet kisebb egy előírt hányadnál;

a vállalkozás teljes bevételén belül a csúcstechnológiából/csúcstechnológiai termékekből/szolgáltatásokból származó bevétel aránya nem lehet kisebb egy előírt hányadnál;

| 4. | a vállalkozás összes alkalmazottja között a műszaki személyzet aránya nem lehet kisebb egy előírt hányadnál; |
| --- | --- |

4.

a vállalkozás összes alkalmazottja között a műszaki személyzet aránya nem lehet kisebb egy előírt hányadnál;

a vállalkozás összes alkalmazottja között a műszaki személyzet aránya nem lehet kisebb egy előírt hányadnál;

| 5. | a csúcstechnológiai vállalkozások azonosításáról szóló közigazgatási intézkedésekben előírt egyéb feltételek; |
| --- | --- |

5.

a csúcstechnológiai vállalkozások azonosításáról szóló közigazgatási intézkedésekben előírt egyéb feltételek;

a csúcstechnológiai vállalkozások azonosításáról szóló közigazgatási intézkedésekben előírt egyéb feltételek;

| 6. | a csúcstechnológiai vállalkozások és az államilag támogatott újszerű és csúcstechnológiai területek azonosításáról szóló közigazgatási intézkedéseket az Államtanács keretében működő technológiai, pénzügyi és adóügyi szervezeti egységeknek közösen kell kidolgoznia, és azokat az Államtanács általi jóváhagyást követően kell hatályba léptetni”. |
| --- | --- |

6.

a csúcstechnológiai vállalkozások és az államilag támogatott újszerű és csúcstechnológiai területek azonosításáról szóló közigazgatási intézkedéseket az Államtanács keretében működő technológiai, pénzügyi és adóügyi szervezeti egységeknek közösen kell kidolgoznia, és azokat az Államtanács általi jóváhagyást követően kell hatályba léptetni”.

| (477) | A fent említett rendelkezések egyértelműen rögzítik, hogy a csökkentett társaságiadó-kulcsot „az állam által támogatandó fontos újszerű és csúcstechnológiai vállalkozások” számára tartják fenn, amelyek fontos szellemitulajdon-jogokat tulajdonolnak, és megfelelnek bizonyos feltételeknek, például „megfelelnek az államilag támogatott újszerű és csúcstechnológiai területek alkalmazási körének”. |
| --- | --- |

(477)

A fent említett rendelkezések egyértelműen rögzítik, hogy a csökkentett társaságiadó-kulcsot „az állam által támogatandó fontos újszerű és csúcstechnológiai vállalkozások” számára tartják fenn, amelyek fontos szellemitulajdon-jogokat tulajdonolnak, és megfelelnek bizonyos feltételeknek, például „megfelelnek az államilag támogatott újszerű és csúcstechnológiai területek alkalmazási körének”.

az állam által támogatandó fontos újszerű és csúcstechnológiai vállalkozások

megfelelnek az államilag támogatott újszerű és csúcstechnológiai területek alkalmazási körének

| (478) | A csúcstechnológiai vállalatok elismerésére irányuló közigazgatási intézkedések 11. cikke szerint a csúcstechnológiai vállalatként való elismeréshez bizonyos feltételeknek egyidejűleg teljesülniük kell, így például: „a vállalatnak a főbb termékei (szolgáltatásai) technikai támogatásában központi szerepet betöltő szellemitulajdon-jogokat független kutatás, átruházás, ajándékozás, fúzió és felvásárlás stb. útján meg kell szereznie”, és „a főbb termékei (szolgáltatásai) technikai támogatásában központi szerepet betöltő technológiának az állam által támogatott csúcstechnológiai szakterületek előre meghatározott körébe kell tartoznia”. |
| --- | --- |

(478)

A csúcstechnológiai vállalatok elismerésére irányuló közigazgatási intézkedések 11. cikke szerint a csúcstechnológiai vállalatként való elismeréshez bizonyos feltételeknek egyidejűleg teljesülniük kell, így például: „a vállalatnak a főbb termékei (szolgáltatásai) technikai támogatásában központi szerepet betöltő szellemitulajdon-jogokat független kutatás, átruházás, ajándékozás, fúzió és felvásárlás stb. útján meg kell szereznie”, és „a főbb termékei (szolgáltatásai) technikai támogatásában központi szerepet betöltő technológiának az állam által támogatott csúcstechnológiai szakterületek előre meghatározott körébe kell tartoznia”.

a vállalatnak a főbb termékei (szolgáltatásai) technikai támogatásában központi szerepet betöltő szellemitulajdon-jogokat független kutatás, átruházás, ajándékozás, fúzió és felvásárlás stb. útján meg kell szereznie

a főbb termékei (szolgáltatásai) technikai támogatásában központi szerepet betöltő technológiának az állam által támogatott csúcstechnológiai szakterületek előre meghatározott körébe kell tartoznia

| (479) | Az állam által támogatott kulcsfontosságú csúcstechnológiai szakterületeket az állam által támogatott csúcstechnológiai szakterületek 2016. évi katalógusa tartalmazza. Ez a katalógus az „új anyagok”/„fémanyagok” között egyértelműen említést tesz az alumíniumfóliáról mint az állam által támogatott csúcstechnológiai termékről. |
| --- | --- |

(479)

Az állam által támogatott kulcsfontosságú csúcstechnológiai szakterületeket az állam által támogatott csúcstechnológiai szakterületek 2016. évi katalógusa tartalmazza. Ez a katalógus az „új anyagok”/„fémanyagok” között egyértelműen említést tesz az alumíniumfóliáról mint az állam által támogatott csúcstechnológiai termékről.

3.8.1.3.   A vizsgálat ténymegállapításai

A vizsgálat ténymegállapításai

| (480) | A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő exportáló gyártói csoportokba tartozó vállalatok a vizsgálati időszak alatt csúcstechnológiai vállalatnak minősültek, így csökkentett mértékű 15 %-os társasági adó vonatkozott rájuk. |
| --- | --- |

(480)

A Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő exportáló gyártói csoportokba tartozó vállalatok a vizsgálati időszak alatt csúcstechnológiai vállalatnak minősültek, így csökkentett mértékű 15 %-os társasági adó vonatkozott rájuk.

| (481) | A Bizottság megítélése szerint a szóban forgó adómentesség az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősül, mivel bevételről való lemondás formájában a kínai kormány pénzügyi hozzájárulást nyújt, amelynek révén az érintett vállalatok gazdasági előnyhöz jutnak. A támogatásban részesülő vállalat részére nyújtott előny mértéke az adómegtakarítás összegének felel meg. |
| --- | --- |

(481)

A Bizottság megítélése szerint a szóban forgó adómentesség az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősül, mivel bevételről való lemondás formájában a kínai kormány pénzügyi hozzájárulást nyújt, amelynek révén az érintett vállalatok gazdasági előnyhöz jutnak. A támogatásban részesülő vállalat részére nyújtott előny mértéke az adómegtakarítás összegének felel meg.

| (482) | A támogatás az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyedi támogatásnak minősül, mivel a jogszabály a program alkalmazását olyan vállalkozásokra korlátozza, amelyek a csúcstechnológia állam által meghatározott kiemelt területein működnek a (477)–(479) preambulumbekezdésben bemutatott módon. Amint a (479) preambulumbekezdés is kiemeli, a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazata ilyen kiemelt csúcstechnológiai terület. |
| --- | --- |

(482)

A támogatás az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyedi támogatásnak minősül, mivel a jogszabály a program alkalmazását olyan vállalkozásokra korlátozza, amelyek a csúcstechnológia állam által meghatározott kiemelt területein működnek a (477)–(479) preambulumbekezdésben bemutatott módon. Amint a (479) preambulumbekezdés is kiemeli, a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazata ilyen kiemelt csúcstechnológiai terület.

3.8.1.4.   A támogatás összegének számítása

A támogatás összegének számítása

| (483) | A kiegyenlíthető támogatás összegét a Bizottság a támogatásban részesülő felek számára a vizsgálati időszakban nyújtott gazdasági előny mértékének megfelelően számította ki. A gazdasági előny a szokásos adókulcs szerint fizetendő adó teljes összege, valamint a csökkentett adómérték szerint fizetendő teljes adóösszeg különbözete. |
| --- | --- |

(483)

A kiegyenlíthető támogatás összegét a Bizottság a támogatásban részesülő felek számára a vizsgálati időszakban nyújtott gazdasági előny mértékének megfelelően számította ki. A gazdasági előny a szokásos adókulcs szerint fizetendő adó teljes összege, valamint a csökkentett adómérték szerint fizetendő teljes adóösszeg különbözete.

| (484) | Az e konkrét programra vonatkozóan megállapított támogatási mérték a Nanshan csoport esetében 0,55 %, a Wanshun csoport esetében 0,43 %, a Daching csoport esetében pedig 0,47 % volt. |
| --- | --- |

(484)

Az e konkrét programra vonatkozóan megállapított támogatási mérték a Nanshan csoport esetében 0,55 %, a Wanshun csoport esetében 0,43 %, a Daching csoport esetében pedig 0,47 % volt.

3.8.2.   Kutatási-fejlesztési kiadások utáni társaságiadó-jóváírás

Kutatási-fejlesztési kiadások utáni társaságiadó-jóváírás

| (485) | A kutatás-fejlesztés utáni adójóváírás keretében a vállalkozások egyes, az állam által meghatározott, csúcstechnológiát képviselő kiemelt területeken végzett kutatási-fejlesztési tevékenységük után kedvezményes adózási elbánás alá esnek, amennyiben a kutatási-fejlesztési kiadások teljesítenek meghatározott értékhatárokat. |
| --- | --- |

(485)

A kutatás-fejlesztés utáni adójóváírás keretében a vállalkozások egyes, az állam által meghatározott, csúcstechnológiát képviselő kiemelt területeken végzett kutatási-fejlesztési tevékenységük után kedvezményes adózási elbánás alá esnek, amennyiben a kutatási-fejlesztési kiadások teljesítenek meghatározott értékhatárokat.

| (486) | Pontosabban az immateriális eszköznek nem minősülő új technológiák, új termékek és új technikák kifejlesztése során felmerült és a tárgyidőszaki eredményben elszámolt kutatási-fejlesztési kiadások után a mindenkori helyzetre tekintettel történő teljes levonást követően további 75 %-os levonás jár. Ha az említett kutatási-fejlesztési kiadások eredményeképpen immateriális eszköz jön létre, akkor arra az immateriális eszköz költségének 175 %-a alapján kell értékcsökkenést elszámolni. 2021 januárja óta a kutatási-fejlesztési kiadások adózás előtti további levonásának mértéke 100 %-ra nőtt (101). |
| --- | --- |

(486)

Pontosabban az immateriális eszköznek nem minősülő új technológiák, új termékek és új technikák kifejlesztése során felmerült és a tárgyidőszaki eredményben elszámolt kutatási-fejlesztési kiadások után a mindenkori helyzetre tekintettel történő teljes levonást követően további 75 %-os levonás jár. Ha az említett kutatási-fejlesztési kiadások eredményeképpen immateriális eszköz jön létre, akkor arra az immateriális eszköz költségének 175 %-a alapján kell értékcsökkenést elszámolni. 2021 januárja óta a kutatási-fejlesztési kiadások adózás előtti további levonásának mértéke 100 %-ra nőtt (101).

101

3.8.2.1.   Jogalap/szabályozási keret

Jogalap/szabályozási keret

| (487) | A program jogalapját a társaságiadó-törvény 30. cikkének (1) bekezdése és a társaságiadó-törvény végrehajtási szabályainak 95. cikke, valamint az alábbi közlemények jelentik:






  — | a Pénzügyminisztérium, az Állami Adóigazgatóság, valamint a Tudományos és Technológiai Minisztérium közleménye a kutatási-fejlesztési kiadások adózás előtti levonására vonatkozó szabályok tökéletesítéséről (Cai Shui, 2015. évi 119. sz.), |
| --- | --- | --- |

(487)

A program jogalapját a társaságiadó-törvény 30. cikkének (1) bekezdése és a társaságiadó-törvény végrehajtási szabályainak 95. cikke, valamint az alábbi közlemények jelentik:

—

a Pénzügyminisztérium, az Állami Adóigazgatóság, valamint a Tudományos és Technológiai Minisztérium közleménye a kutatási-fejlesztési kiadások adózás előtti levonására vonatkozó szabályok tökéletesítéséről (Cai Shui, 2015. évi 119. sz.),

| — | körlevél a kutatási és fejlesztési kiadások adózás előtti többletelvonása mértékének emeléséről (Cai Shui, 2018. évi 99. sz.), |
| --- | --- |

—

körlevél a kutatási és fejlesztési kiadások adózás előtti többletelvonása mértékének emeléséről (Cai Shui, 2018. évi 99. sz.),

| — | az Állami Adóigazgatóság 2015. évi 97. sz. közleménye a vállalkozások kutatási és fejlesztési költségeinek további, adózás előtti levonására vonatkozó szabályok releváns kérdéseiről, |
| --- | --- |

—

az Állami Adóigazgatóság 2015. évi 97. sz. közleménye a vállalkozások kutatási és fejlesztési költségeinek további, adózás előtti levonására vonatkozó szabályok releváns kérdéseiről,

| — | az Állami Adóigazgatóság 2017. évi 40. sz. közleménye a kutatási és fejlesztési költségek további, adózás előtti levonásának elszámolható mértékével kapcsolatos kérdésekről, valamint |
| --- | --- |

—

az Állami Adóigazgatóság 2017. évi 40. sz. közleménye a kutatási és fejlesztési költségek további, adózás előtti levonásának elszámolható mértékével kapcsolatos kérdésekről, valamint

| — | az állam által támogatott csúcstechnológiai szakterületek 2016. évi katalógusa. |
| --- | --- |

—

az állam által támogatott csúcstechnológiai szakterületek 2016. évi katalógusa.

| (488) | A korábbi vizsgálatokban (102) a Bizottság megállapította, hogy az adólevonásra jogosult „új technológiák, új termékek és új módszerek” az állam által támogatott egyes csúcstechnológiai szakterületekhez tartoznak. A (480) preambulumbekezdésben leírtak szerint az állam által támogatott kulcsfontosságú csúcstechnológiai szakterületeket az állam által támogatott csúcstechnológiai szakterületek 2016. évi katalógusa tartalmazza. |
| --- | --- |

(488)

A korábbi vizsgálatokban (102) a Bizottság megállapította, hogy az adólevonásra jogosult „új technológiák, új termékek és új módszerek” az állam által támogatott egyes csúcstechnológiai szakterületekhez tartoznak. A (480) preambulumbekezdésben leírtak szerint az állam által támogatott kulcsfontosságú csúcstechnológiai szakterületeket az állam által támogatott csúcstechnológiai szakterületek 2016. évi katalógusa tartalmazza.

102

új technológiák, új termékek és új módszerek

| (489) | A (479) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a társaságiadó-törvény IV. fejezete – különösen annak 25. cikke – rendelkezik a „kedvezményes adózási elbánásról”. A társaságiadó-törvény 30. cikkének (1) bekezdése, amely szintén a IV. fejezetbe tartozik, előírja, hogy „a vállalkozásoknál az új technológiák, új termékek és új technikák fejlesztése során felmerült kutatási és fejlesztési kiadások” is jogosultak lehetnek a levonásra az adóköteles jövedelem kiszámításakor. A társaságiadó-törvény végrehajtási szabályainak 95. cikke tisztázza az „új technológiák, új termékek és új módszerek kifejlesztése során felmerült kutatási-fejlesztési kiadásoknak” a társaságiadó-törvény 30. cikke (1) bekezdésében meghatározott fogalmát. |
| --- | --- |

(489)

A (479) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a társaságiadó-törvény IV. fejezete – különösen annak 25. cikke – rendelkezik a „kedvezményes adózási elbánásról”. A társaságiadó-törvény 30. cikkének (1) bekezdése, amely szintén a IV. fejezetbe tartozik, előírja, hogy „a vállalkozásoknál az új technológiák, új termékek és új technikák fejlesztése során felmerült kutatási és fejlesztési kiadások” is jogosultak lehetnek a levonásra az adóköteles jövedelem kiszámításakor. A társaságiadó-törvény végrehajtási szabályainak 95. cikke tisztázza az „új technológiák, új termékek és új módszerek kifejlesztése során felmerült kutatási-fejlesztési kiadásoknak” a társaságiadó-törvény 30. cikke (1) bekezdésében meghatározott fogalmát.

a vállalkozásoknál az új technológiák, új termékek és új technikák fejlesztése során felmerült kutatási és fejlesztési kiadások

új technológiák, új termékek és új módszerek kifejlesztése során felmerült kutatási-fejlesztési kiadásoknak

| (490) | A kutatási és fejlesztési kiadások adózás előtti többletelvonása mértékének emeléséről szóló körlevél (Cai Shui, 2018. évi 99. sz.) szerint „a vállalkozásnál a kutatási és fejlesztési (K+F) tevékenységekből ténylegesen felmerült K+F kiadásokat illetően a tényleges kiadásösszeg 75 %-ának megfelelő többlet vonható le a többi tényleges levonáson felül az adózás előtti összegből a 2018. január 1. és 2020. december 31. közötti időszakban, feltéve, hogy ezeket a kiadásokat nem váltják át immateriális javakra, és nem számolják el a vállalat mindenkori eredménykimutatásába. Ha azonban az említett kiadásokat átváltják immateriális javakra, akkor az immateriális javak adózás előtti költségeinek 175 %-ával amortizálható a fenti időszakban”. |
| --- | --- |

(490)

A kutatási és fejlesztési kiadások adózás előtti többletelvonása mértékének emeléséről szóló körlevél (Cai Shui, 2018. évi 99. sz.) szerint „a vállalkozásnál a kutatási és fejlesztési (K+F) tevékenységekből ténylegesen felmerült K+F kiadásokat illetően a tényleges kiadásösszeg 75 %-ának megfelelő többlet vonható le a többi tényleges levonáson felül az adózás előtti összegből a 2018. január 1. és 2020. december 31. közötti időszakban, feltéve, hogy ezeket a kiadásokat nem váltják át immateriális javakra, és nem számolják el a vállalat mindenkori eredménykimutatásába. Ha azonban az említett kiadásokat átváltják immateriális javakra, akkor az immateriális javak adózás előtti költségeinek 175 %-ával amortizálható a fenti időszakban”.

a vállalkozásnál a kutatási és fejlesztési (K+F) tevékenységekből ténylegesen felmerült K+F kiadásokat illetően a tényleges kiadásösszeg 75 %-ának megfelelő többlet vonható le a többi tényleges levonáson felül az adózás előtti összegből a 2018. január 1. és 2020. december 31. közötti időszakban, feltéve, hogy ezeket a kiadásokat nem váltják át immateriális javakra, és nem számolják el a vállalat mindenkori eredménykimutatásába. Ha azonban az említett kiadásokat átváltják immateriális javakra, akkor az immateriális javak adózás előtti költségeinek 175 %-ával amortizálható a fenti időszakban

3.8.2.2.   A vizsgálat ténymegállapításai

A vizsgálat ténymegállapításai

| (491) | A Bizottság tudomására jutott, hogy a mintában szereplő csoportokba tartozó vállalatok „az új technológiák, új termékek és új technikák kutatása és fejlesztése során felmerült kutatási és fejlesztési kiadások után további levonással” élhetnek. |
| --- | --- |

(491)

A Bizottság tudomására jutott, hogy a mintában szereplő csoportokba tartozó vállalatok „az új technológiák, új termékek és új technikák kutatása és fejlesztése során felmerült kutatási és fejlesztési kiadások után további levonással” élhetnek.

az új technológiák, új termékek és új technikák kutatása és fejlesztése során felmerült kutatási és fejlesztési kiadások után további levonással

| (492) | A Bizottság megítélése szerint a szóban forgó adómentesség az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősül, mivel bevételről való lemondás formájában a kínai kormány pénzügyi hozzájárulást nyújt, amelynek révén az érintett vállalatok gazdasági előnyhöz jutnak. A támogatásban részesülő vállalat részére nyújtott előny mértéke az adómegtakarítás összegének felel meg. |
| --- | --- |

(492)

A Bizottság megítélése szerint a szóban forgó adómentesség az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősül, mivel bevételről való lemondás formájában a kínai kormány pénzügyi hozzájárulást nyújt, amelynek révén az érintett vállalatok gazdasági előnyhöz jutnak. A támogatásban részesülő vállalat részére nyújtott előny mértéke az adómegtakarítás összegének felel meg.

| (493) | A támogatás az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyedi támogatásnak minősül, mivel a jogszabály az intézkedés alkalmazását olyan vállalkozásokra korlátozza, amelyeknél a kutatási-fejlesztési kiadások a csúcstechnológia állam által meghatározott kiemelt területein, például a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatában merülnek fel. |
| --- | --- |

(493)

A támogatás az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyedi támogatásnak minősül, mivel a jogszabály az intézkedés alkalmazását olyan vállalkozásokra korlátozza, amelyeknél a kutatási-fejlesztési kiadások a csúcstechnológia állam által meghatározott kiemelt területein, például a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatában merülnek fel.

3.8.2.3.   A támogatás összegének számítása

A támogatás összegének számítása

| (494) | A kiegyenlíthető támogatás összegét a Bizottság a támogatásban részesülő felek számára a vizsgálati időszakban nyújtott gazdasági előny mértékének megfelelően számította ki. A gazdasági előny a szokásos adókulcs szerint fizetendő adó teljes összege, valamint a tényleges kutatási-fejlesztési kiadásokra tekintettel alkalmazott további 75 %-os levonás után fizetendő teljes adóösszeg különbözete. |
| --- | --- |

(494)

A kiegyenlíthető támogatás összegét a Bizottság a támogatásban részesülő felek számára a vizsgálati időszakban nyújtott gazdasági előny mértékének megfelelően számította ki. A gazdasági előny a szokásos adókulcs szerint fizetendő adó teljes összege, valamint a tényleges kutatási-fejlesztési kiadásokra tekintettel alkalmazott további 75 %-os levonás után fizetendő teljes adóösszeg különbözete.

| (495) | Az e konkrét programra vonatkozóan megállapított támogatási mérték a Nanshan csoport esetében 1,24 %, a Wanshun csoport esetében 0,14 %, a Daching csoport esetében pedig 0,37 % volt. |
| --- | --- |

(495)

Az e konkrét programra vonatkozóan megállapított támogatási mérték a Nanshan csoport esetében 1,24 %, a Wanshun csoport esetében 0,14 %, a Daching csoport esetében pedig 0,37 % volt.

3.8.3.   Osztalékok adómentessége a minősítéssel rendelkező belföldi vállalkozások között

Osztalékok adómentessége a minősítéssel rendelkező belföldi vállalkozások között

| (496) | A társaságiadó-törvény társaságiadó-kedvezményt biztosít az olyan iparágakban vagy projektekben részt vevő vállalkozások számára, amelyek fejlesztését az állam kifejezetten támogatja és ösztönzi és különösen mentesíti az adó alól a jogosult belföldi vállalkozások közötti tőkebefektetésekből – például osztalékokból és jutalmakból – származó jövedelmet. |
| --- | --- |

(496)

A társaságiadó-törvény társaságiadó-kedvezményt biztosít az olyan iparágakban vagy projektekben részt vevő vállalkozások számára, amelyek fejlesztését az állam kifejezetten támogatja és ösztönzi és különösen mentesíti az adó alól a jogosult belföldi vállalkozások közötti tőkebefektetésekből – például osztalékokból és jutalmakból – származó jövedelmet.

3.8.3.1.   Jogalap/szabályozási keret

Jogalap/szabályozási keret

| (497) | A program jogalapját a társaságiadó-törvény 26. cikkének (2) bekezdése, valamint a Kínai Népköztársaság társaságiadó-törvényének végrehajtási szabályai képezik. |
| --- | --- |

(497)

A program jogalapját a társaságiadó-törvény 26. cikkének (2) bekezdése, valamint a Kínai Népköztársaság társaságiadó-törvényének végrehajtási szabályai képezik.

| (498) | A társaságiadó-törvény 25. cikke – amely a IV. fejezet (Kedvezményes adópolitikák) bevezető rendelkezése – úgy rendelkezik, hogy „az állam társaságiadó-kedvezményt biztosít az olyan iparágakban vagy projektekben részt vevő vállalkozások számára, amelyek fejlesztését az állam kifejezetten támogatja és ösztönzi”. A 26. cikk (2) bekezdése meghatározza továbbá, hogy az adómentesség a „jogosult belföldi vállalkozások” közötti tőkebefektetésekből származó jövedelemre vonatkozik, ami úgy tűnik, hogy alkalmazási körét csak bizonyos belföldi vállalkozásokra korlátozza. |
| --- | --- |

(498)

A társaságiadó-törvény 25. cikke – amely a IV. fejezet (Kedvezményes adópolitikák) bevezető rendelkezése – úgy rendelkezik, hogy „az állam társaságiadó-kedvezményt biztosít az olyan iparágakban vagy projektekben részt vevő vállalkozások számára, amelyek fejlesztését az állam kifejezetten támogatja és ösztönzi”. A 26. cikk (2) bekezdése meghatározza továbbá, hogy az adómentesség a „jogosult belföldi vállalkozások” közötti tőkebefektetésekből származó jövedelemre vonatkozik, ami úgy tűnik, hogy alkalmazási körét csak bizonyos belföldi vállalkozásokra korlátozza.

az állam társaságiadó-kedvezményt biztosít az olyan iparágakban vagy projektekben részt vevő vállalkozások számára, amelyek fejlesztését az állam kifejezetten támogatja és ösztönzi

jogosult belföldi vállalkozások

3.8.3.2.   A vizsgálat ténymegállapításai

A vizsgálat ténymegállapításai

| (499) | A Bizottság megállapította, hogy egy, a mintában szereplő egyik csoportba tartozó vállalat mentesült az osztalékadó alól, amely mentességet a minősítéssel rendelkező belföldi vállalkozások között biztosítják. |
| --- | --- |

(499)

A Bizottság megállapította, hogy egy, a mintában szereplő egyik csoportba tartozó vállalat mentesült az osztalékadó alól, amely mentességet a minősítéssel rendelkező belföldi vállalkozások között biztosítják.

| (500) | A Bizottság meglátása szerint ez a program az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikke (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősül, mivel bevétel elengedése formájában a kínai kormány pénzügyi hozzájárulást nyújt, amelynek révén az érintett vállalat gazdasági előnyhöz jut. A támogatásban részesülő vállalat részére nyújtott előny mértéke az adókedvezmény összegének felel meg. |
| --- | --- |

(500)

A Bizottság meglátása szerint ez a program az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikke (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősül, mivel bevétel elengedése formájában a kínai kormány pénzügyi hozzájárulást nyújt, amelynek révén az érintett vállalat gazdasági előnyhöz jut. A támogatásban részesülő vállalat részére nyújtott előny mértéke az adókedvezmény összegének felel meg.

| (501) | A támogatás az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyedi támogatásnak minősül, mivel a jogszabály e mentesség alkalmazását olyan ágazatokban vagy projektekben tevékenykedő, minősítéssel rendelkező rezidens vállalkozásokra korlátozza, amelyek fejlesztését az állam külön támogatja és ösztönzi. Ilyen például a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazata. |
| --- | --- |

(501)

A támogatás az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyedi támogatásnak minősül, mivel a jogszabály e mentesség alkalmazását olyan ágazatokban vagy projektekben tevékenykedő, minősítéssel rendelkező rezidens vállalkozásokra korlátozza, amelyek fejlesztését az állam külön támogatja és ösztönzi. Ilyen például a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazata.

| (502) | Az érdekelt felek végső tájékoztatása után a Nanshan csoport azt állította, hogy a belföldi vállalkozások körében a fizetett osztalék adómentessége nem kiegyenlíthető támogatás, mivel nem egyedi, valamennyi vállalkozásra alkalmazandó, és csupán a kettős adóztatás elkerülésére irányul. |
| --- | --- |

(502)

Az érdekelt felek végső tájékoztatása után a Nanshan csoport azt állította, hogy a belföldi vállalkozások körében a fizetett osztalék adómentessége nem kiegyenlíthető támogatás, mivel nem egyedi, valamennyi vállalkozásra alkalmazandó, és csupán a kettős adóztatás elkerülésére irányul.

| (503) | Bár a Bizottság egyetértett abban, hogy a kettős adóztatás megszüntetése jogszerű adózási gyakorlat, a társaságiadó-törvény 26. cikkének (2) bekezdése az „Adókedvezmények” című IV. fejezet részét képezi, amely számos kedvezményes adózási elbánást ír elő, amelyek kivételt képeznek az általános adózási szabályok alól. Továbbá, amint azt a (491) preambulumbekezdés kifejti, a társaságiadó-törvény 25. cikke – amely a IV. fejezet (Kedvezményes adópolitikák) bevezető rendelkezése – előírja, hogy „az állam társaságiadó-kedvezményt biztosít az olyan iparágakban vagy projektekben részt vevő vállalkozások számára, amelyek fejlesztését az állam kifejezetten támogatja és ösztönzi”. Ezenkívül a 26. cikk (2) bekezdése kimondja, hogy az adómentesség a „jogosult belföldi vállalkozások” közötti tőkebefektetésekből származó jövedelemre vonatkozik, ami úgy tűnik, hogy alkalmazási körét csak bizonyos belföldi illetőségű vállalkozásokra korlátozza. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy a szóban forgó kedvezményes adópolitika bizonyos iparágakra korlátozódik, amelyeket az állam kifejezetten támogat és ösztönöz, mint például a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia-ágazat, és ezért az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyedinek minősül. Következésképpen a Bizottság megerősítette azon következtetését, hogy ez a program kiegyenlíthető támogatásnak minősül. Ezért ezt az észrevételt a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(503)

Bár a Bizottság egyetértett abban, hogy a kettős adóztatás megszüntetése jogszerű adózási gyakorlat, a társaságiadó-törvény 26. cikkének (2) bekezdése az „Adókedvezmények” című IV. fejezet részét képezi, amely számos kedvezményes adózási elbánást ír elő, amelyek kivételt képeznek az általános adózási szabályok alól. Továbbá, amint azt a (491) preambulumbekezdés kifejti, a társaságiadó-törvény 25. cikke – amely a IV. fejezet (Kedvezményes adópolitikák) bevezető rendelkezése – előírja, hogy „az állam társaságiadó-kedvezményt biztosít az olyan iparágakban vagy projektekben részt vevő vállalkozások számára, amelyek fejlesztését az állam kifejezetten támogatja és ösztönzi”. Ezenkívül a 26. cikk (2) bekezdése kimondja, hogy az adómentesség a „jogosult belföldi vállalkozások” közötti tőkebefektetésekből származó jövedelemre vonatkozik, ami úgy tűnik, hogy alkalmazási körét csak bizonyos belföldi illetőségű vállalkozásokra korlátozza. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy a szóban forgó kedvezményes adópolitika bizonyos iparágakra korlátozódik, amelyeket az állam kifejezetten támogat és ösztönöz, mint például a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia-ágazat, és ezért az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyedinek minősül. Következésképpen a Bizottság megerősítette azon következtetését, hogy ez a program kiegyenlíthető támogatásnak minősül. Ezért ezt az észrevételt a Bizottság elutasította.

az állam társaságiadó-kedvezményt biztosít az olyan iparágakban vagy projektekben részt vevő vállalkozások számára, amelyek fejlesztését az állam kifejezetten támogatja és ösztönzi

3.8.3.3.   3. A támogatás összegének számítása

3. A támogatás összegének számítása

| (504) | A Bizottság a támogatás összegét úgy számította ki, hogy a szokásos adókulcsot alkalmazta az adóköteles jövedelemből levont osztalékbevételre. |
| --- | --- |

(504)

A Bizottság a támogatás összegét úgy számította ki, hogy a szokásos adókulcsot alkalmazta az adóköteles jövedelemből levont osztalékbevételre.

| (505) | E konkrét program esetében a Bizottság a Nanshan csoport vonatkozásában 0,15 %-os támogatási mértéket állapított meg. |
| --- | --- |

(505)

E konkrét program esetében a Bizottság a Nanshan csoport vonatkozásában 0,15 %-os támogatási mértéket állapított meg.

3.8.4.   Mentesség a földhasználati adó alól

Mentesség a földhasználati adó alól

| (506) | A városban, megyei jogú városban, megyeszékhelyen, valamint ipari és bányászati körzetben található földterületet használó szervezet vagy magánszemély általában városi földhasználati adót fizet. A földhasználati adót a használt földterület fekvése szerint illetékes helyi adóhatóság szedi be. Egyes földterület-kategóriák, például a tengertől elhódított földterületek, a kormányzati intézmények, a népi szervezetek és a katonai egységek által saját használatra igénybe vett földterületek, a Pénzügyminisztérium kezelésében lévő kormányzati előirányzatokból finanszírozott intézmények által igénybe vett földterületek, a vallási kegyhelyek, a közparkok és a nyilvános történelmi emlékhelyek és idegenforgalmi látnivalók által elfoglalt földterületek, valamint az utcák, a közutak, a közterek, a zöldterületek és más nyilvános városi földterületek mentesek a földhasználati adó alól. |
| --- | --- |

(506)

A városban, megyei jogú városban, megyeszékhelyen, valamint ipari és bányászati körzetben található földterületet használó szervezet vagy magánszemély általában városi földhasználati adót fizet. A földhasználati adót a használt földterület fekvése szerint illetékes helyi adóhatóság szedi be. Egyes földterület-kategóriák, például a tengertől elhódított földterületek, a kormányzati intézmények, a népi szervezetek és a katonai egységek által saját használatra igénybe vett földterületek, a Pénzügyminisztérium kezelésében lévő kormányzati előirányzatokból finanszírozott intézmények által igénybe vett földterületek, a vallási kegyhelyek, a közparkok és a nyilvános történelmi emlékhelyek és idegenforgalmi látnivalók által elfoglalt földterületek, valamint az utcák, a közutak, a közterek, a zöldterületek és más nyilvános városi földterületek mentesek a földhasználati adó alól.

3.8.4.1.   Jogalap/szabályozási keret

Jogalap/szabályozási keret

| (507) | Ennek a programnak a jogalapját a következők képezik:






  — | a Kínai Népköztársaság ingatlanadóra vonatkozó átmeneti szabályai (Guo Fa, 1986. évi 90. sz., 2011-ben módosított változat), |
| --- | --- | --- |

(507)

Ennek a programnak a jogalapját a következők képezik:

—

a Kínai Népköztársaság ingatlanadóra vonatkozó átmeneti szabályai (Guo Fa, 1986. évi 90. sz., 2011-ben módosított változat),

| — | a Kínai Népköztársaság városi földhasználati adóra vonatkozó átmeneti szabályai (2019. évi módosított változat), a Kínai Népköztársaság Államtanácsának 709. sz. rendelete, valamint |
| --- | --- |

—

a Kínai Népköztársaság városi földhasználati adóra vonatkozó átmeneti szabályai (2019. évi módosított változat), a Kínai Népköztársaság Államtanácsának 709. sz. rendelete, valamint

| — | több vélemény a magángazdaság fenntartható és egészséges fejlődésének határozott támogatásáról (EF, 2018. évi 33. sz.). |
| --- | --- |

—

több vélemény a magángazdaság fenntartható és egészséges fejlődésének határozott támogatásáról (EF, 2018. évi 33. sz.).

3.8.4.2.   A vizsgálat ténymegállapításai

A vizsgálat ténymegállapításai

| (508) | Egy, a mintában szereplő egyik csoportba tartozó vállalat előnyhöz jutott a földhasználati adó összegének 50 %-os csökkentése révén, amelynek alapjául a „Santung tartomány népi kormányának több, a reálgazdaság színvonalas fejlesztésének támogatására irányuló politika bevezetéséről szóló közleménye” szerint a Santung tartományban működő csúcstechnológiai vállalatokra vonatkozó különleges politika szolgált. |
| --- | --- |

(508)

Egy, a mintában szereplő egyik csoportba tartozó vállalat előnyhöz jutott a földhasználati adó összegének 50 %-os csökkentése révén, amelynek alapjául a „Santung tartomány népi kormányának több, a reálgazdaság színvonalas fejlesztésének támogatására irányuló politika bevezetéséről szóló közleménye” szerint a Santung tartományban működő csúcstechnológiai vállalatokra vonatkozó különleges politika szolgált.

Santung tartomány népi kormányának több, a reálgazdaság színvonalas fejlesztésének támogatására irányuló politika bevezetéséről szóló közleménye

| (509) | A szóban forgó vállalat a Kínai Népköztársaság városi földhasználati adóra vonatkozó átmeneti szabályai (2019. évi módosított változat) 6. cikkében meghatározott egyik mentességi kategóriába sem tartozott. |
| --- | --- |

(509)

A szóban forgó vállalat a Kínai Népköztársaság városi földhasználati adóra vonatkozó átmeneti szabályai (2019. évi módosított változat) 6. cikkében meghatározott egyik mentességi kategóriába sem tartozott.

3.8.4.3.   Egyedi jelleg

Egyedi jelleg

| (510) | A Bizottság megítélése szerint a fent ismertetett csúcstechnológiai vállalatok esetében a földhasználati adó csökkentése az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja vagy 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősül, mivel közvetlen pénzátutalás (befizetett adó visszatérítése) vagy bevételről való lemondás formájában a kínai kormány pénzügyi hozzájárulást nyújt, amelynek révén az érintett vállalat gazdasági előnyhöz jut. A támogatás egyedi jellegű, mivel kizárólag a Santong tartománybeli csúcstechnológiai vállalatokra irányul. |
| --- | --- |

(510)

A Bizottság megítélése szerint a fent ismertetett csúcstechnológiai vállalatok esetében a földhasználati adó csökkentése az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának i. alpontja vagy 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősül, mivel közvetlen pénzátutalás (befizetett adó visszatérítése) vagy bevételről való lemondás formájában a kínai kormány pénzügyi hozzájárulást nyújt, amelynek révén az érintett vállalat gazdasági előnyhöz jut. A támogatás egyedi jellegű, mivel kizárólag a Santong tartománybeli csúcstechnológiai vállalatokra irányul.

| (511) | A támogatásban részesülő vállalat részére nyújtott gazdasági előny mértéke a visszatérített összegnek/az adómegtakarítás összegének felel meg. |
| --- | --- |

(511)

A támogatásban részesülő vállalat részére nyújtott gazdasági előny mértéke a visszatérített összegnek/az adómegtakarítás összegének felel meg.

| (512) | Az érdekelt felek végső tájékoztatása után a Wanshun csoport a következőket állította:






  a) | A Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd. földterülete tekintetében nem részesült adómentességben. A területi besorolás szerint átkerült egy másik osztályba, ezért az alkalmazandó adókulcs is megváltozott. Így a földhasználati adó társaság általi állítólagos részleges megfizetése csupán a területosztály változását tükrözi, |
| --- | --- | --- |

(512)

Az érdekelt felek végső tájékoztatása után a Wanshun csoport a következőket állította:

a)

A Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd. földterülete tekintetében nem részesült adómentességben. A területi besorolás szerint átkerült egy másik osztályba, ezért az alkalmazandó adókulcs is megváltozott. Így a földhasználati adó társaság általi állítólagos részleges megfizetése csupán a területosztály változását tükrözi,

| b) | A Jiangsu Huafeng Aluminium Industry Co., Ltd által a vizsgálati időszakban megfizetett földadó meghaladta a Bizottság által kiszámított szokásos földhasználati adót. Ezért a vállalat e tekintetben nem részesült előnyben, |
| --- | --- |

b)

A Jiangsu Huafeng Aluminium Industry Co., Ltd által a vizsgálati időszakban megfizetett földadó meghaladta a Bizottság által kiszámított szokásos földhasználati adót. Ezért a vállalat e tekintetben nem részesült előnyben,

| c) | A Bizottság elírást követett el a Shantou Whanshun által megfizetett földadó kiszámításakor, |
| --- | --- |

c)

A Bizottság elírást követett el a Shantou Whanshun által megfizetett földadó kiszámításakor,

| (513) | A Bizottság nem ért egyet az első állítással. A Wanshun nem nyújtott be semmilyen dokumentációt vagy további indokolást azon állításának alátámasztására, hogy a földterület besorolása egyik osztályról a másikra változott. Ezt az állítást ezért a Bizottság elutasította. |
| --- | --- |

(513)

A Bizottság nem ért egyet az első állítással. A Wanshun nem nyújtott be semmilyen dokumentációt vagy további indokolást azon állításának alátámasztására, hogy a földterület besorolása egyik osztályról a másikra változott. Ezt az állítást ezért a Bizottság elutasította.

| (514) | Ami a második és a harmadik állítást illeti, a Bizottság elfogadta az állításokat, és helyesbítette a gazdasági előny kiszámítását. |
| --- | --- |

(514)

Ami a második és a harmadik állítást illeti, a Bizottság elfogadta az állításokat, és helyesbítette a gazdasági előny kiszámítását.

3.8.4.4.   A támogatás összegének számítása

A támogatás összegének számítása

| (515) | A kiegyenlíthető támogatás összegét a Bizottság a támogatásban részesülő fél számára a vizsgálati időszakban nyújtott gazdasági előny mértékének megfelelően számította ki. Ez a gazdasági előny tekinthető a vizsgálati időszak alatti csökkentett összegnek. Az e konkrét programra vonatkozóan megállapított támogatási mérték a Nanshan csoport esetében 0,06 %, a Wanshun csoport esetében pedig 0,01 % volt. |
| --- | --- |

(515)

A kiegyenlíthető támogatás összegét a Bizottság a támogatásban részesülő fél számára a vizsgálati időszakban nyújtott gazdasági előny mértékének megfelelően számította ki. Ez a gazdasági előny tekinthető a vizsgálati időszak alatti csökkentett összegnek. Az e konkrét programra vonatkozóan megállapított támogatási mérték a Nanshan csoport esetében 0,06 %, a Wanshun csoport esetében pedig 0,01 % volt.

3.8.5.   Közvetettadó- és vámmentességi programok

Közvetettadó- és vámmentességi programok

3.8.5.1.   Héamentességek és behozatalivám-visszatérítések behozott berendezés és technológia használatáért

Héamentességek és behozatalivám-visszatérítések behozott berendezés és technológia használatáért

| (516) | A program héa- és behozatalivám-mentességet biztosít a gyártás során felhasznált termelő berendezések behozatalára. A mentességre való jogosultság feltétele, hogy a berendezés nem szerepelhet a támogatásra nem jogosult berendezések jegyzékében, és a támogatást igénylő vállalatnak be kell szereznie a kínai hatóságok által a vonatkozó beruházási, adózási és vámjogszabályokkal összhangban kibocsátott „államilag ösztönzött projekt” tanúsítványt. |
| --- | --- |

(516)

A program héa- és behozatalivám-mentességet biztosít a gyártás során felhasznált termelő berendezések behozatalára. A mentességre való jogosultság feltétele, hogy a berendezés nem szerepelhet a támogatásra nem jogosult berendezések jegyzékében, és a támogatást igénylő vállalatnak be kell szereznie a kínai hatóságok által a vonatkozó beruházási, adózási és vámjogszabályokkal összhangban kibocsátott „államilag ösztönzött projekt” tanúsítványt.

3.8.5.2.   Jogalap/szabályozási keret

Jogalap/szabályozási keret

| (517) | Ennek a programnak a jogalapját a következők képezik:






  — | az Államtanács körlevele a behozott berendezésekre vonatkozó adópolitika szabályozásáról (Guo Fa, 1997. évi 37. sz.), |
| --- | --- | --- |

(517)

Ennek a programnak a jogalapját a következők képezik:

—

az Államtanács körlevele a behozott berendezésekre vonatkozó adópolitika szabályozásáról (Guo Fa, 1997. évi 37. sz.),

| — | a Pénzügyminisztérium, a Vámügyi Főigazgatóság és az Állami Adóigazgatóság közleménye egyes kedvezményes behozatalivám-politikák kiigazításáról, |
| --- | --- |

—

a Pénzügyminisztérium, a Vámügyi Főigazgatóság és az Állami Adóigazgatóság közleménye egyes kedvezményes behozatalivám-politikák kiigazításáról,

| — | a Pénzügyminisztérium, a Vámügyi Főigazgatóság és az Állami Adóigazgatóság 2008/43. sz. közleménye (2008. évi 43. szám), |
| --- | --- |

—

a Pénzügyminisztérium, a Vámügyi Főigazgatóság és az Állami Adóigazgatóság 2008/43. sz. közleménye (2008. évi 43. szám),

| — | a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság 2006/316. sz. közleménye az állami fejlesztési támogatásban részesülő belföldi vagy külföldi finanszírozású projektek igazolásának kezelésével kapcsolatos lényeges kérdésekről, valamint |
| --- | --- |

—

a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság 2006/316. sz. közleménye az állami fejlesztési támogatásban részesülő belföldi vagy külföldi finanszírozású projektek igazolásának kezelésével kapcsolatos lényeges kérdésekről, valamint

| — | a ktv-k, illetve a belföldi vállalkozások számára behozott, vámfizetés alól nem mentesíthető árucikkek 2008. évi katalógusa. |
| --- | --- |

—

a ktv-k, illetve a belföldi vállalkozások számára behozott, vámfizetés alól nem mentesíthető árucikkek 2008. évi katalógusa.

3.8.5.3.   A vizsgálat ténymegállapításai

A vizsgálat ténymegállapításai

| (518) | A belföldi vagy külföldi beruházási projekteknek a külföldi vagy belföldi beruházási projektek ösztönzésére irányuló politikával összhangban történő fejlesztése céljából behozott berendezések mentesíthetők a héa és/vagy a behozatali vám megfizetése alól, kivéve, ha a berendezéskategória szerepel a vámfizetés alól nem mentesíthető árucikkek katalógusában. |
| --- | --- |

(518)

A belföldi vagy külföldi beruházási projekteknek a külföldi vagy belföldi beruházási projektek ösztönzésére irányuló politikával összhangban történő fejlesztése céljából behozott berendezések mentesíthetők a héa és/vagy a behozatali vám megfizetése alól, kivéve, ha a berendezéskategória szerepel a vámfizetés alól nem mentesíthető árucikkek katalógusában.

| (519) | A kínai kormány azt állította, hogy 2009. január 1-jei hatállyal csak a behozatali vám után járt mentesség, és a saját felhasználásra szánt berendezések behozatalára vonatkozó héa beszedésre került. |
| --- | --- |

(519)

A kínai kormány azt állította, hogy 2009. január 1-jei hatállyal csak a behozatali vám után járt mentesség, és a saját felhasználásra szánt berendezések behozatalára vonatkozó héa beszedésre került.

| (520) | A mintában szereplő vállalatok esetében azonban a Bizottság a vizsgálati időszakra vonatkozóan mind a héa, mind a behozatali vám tekintetében mentességet állapított meg. Ezek a mentességek olyan, az előző években importált eszközökre is vonatkoztak, amelyek esetében a gazdasági előny értékcsökkenését az eszköz teljes élettartamára számolták el, és így az csak részben jutott a vizsgálati időszakra. Bár a Bizottság nem talált bizonyítékot e mentesség vizsgálati időszak alatti alkalmazására, az üggyel kapcsolatos, a mintában szereplő vállalatokra vonatkozó bizonyítékok alapján azt állapította meg, hogy a mintában szereplő vállalatok azon időszak alatt továbbra is gazdasági előnyhöz jutott e program keretében. |
| --- | --- |

(520)

A mintában szereplő vállalatok esetében azonban a Bizottság a vizsgálati időszakra vonatkozóan mind a héa, mind a behozatali vám tekintetében mentességet állapított meg. Ezek a mentességek olyan, az előző években importált eszközökre is vonatkoztak, amelyek esetében a gazdasági előny értékcsökkenését az eszköz teljes élettartamára számolták el, és így az csak részben jutott a vizsgálati időszakra. Bár a Bizottság nem talált bizonyítékot e mentesség vizsgálati időszak alatti alkalmazására, az üggyel kapcsolatos, a mintában szereplő vállalatokra vonatkozó bizonyítékok alapján azt állapította meg, hogy a mintában szereplő vállalatok azon időszak alatt továbbra is gazdasági előnyhöz jutott e program keretében.

| (521) | Ez a program így az alaprendelet 3. cikke 1.a) pontjának ii. alpontja értelmében a kínai kormány által bevételek elengedése formájában nyújtott pénzügyi támogatásnak minősül, mivel a ktv-k és más jogosult belföldi vállalatok mentesülnek az általuk egyébként megfizetendő héa és/vagy vám megfizetése alól. A program emellett az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében gazdasági előnyt juttat a kedvezményezett vállalatoknak. |
| --- | --- |

(521)

Ez a program így az alaprendelet 3. cikke 1.a) pontjának ii. alpontja értelmében a kínai kormány által bevételek elengedése formájában nyújtott pénzügyi támogatásnak minősül, mivel a ktv-k és más jogosult belföldi vállalatok mentesülnek az általuk egyébként megfizetendő héa és/vagy vám megfizetése alól. A program emellett az alaprendelet 3. cikkének (2) bekezdése értelmében gazdasági előnyt juttat a kedvezményezett vállalatoknak.

| (522) | A program az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyedinek minősül. A jogszabályok – amelyek alapján a támogatást nyújtó hatóság működik – azokra a vállalkozásokra korlátozzák a jogosultságot, amelyek jogszabályokban tételesen meghatározott, konkrét ágazatokban valósítanak meg beruházást, és amelyek a külföldi beruházásra és technológiatranszferre vonatkozó iparági útmutató katalógus értelmében vagy az ösztönzött vagy a korlátozott „B” kategóriába tartoznak, vagy azokra, amelyek megfelelnek az állami fejlesztésösztönzésben részesülő kulcsfontosságú ágazatok, termékek és technológiák katalógusának. Ezenfelül az erre a programra való jogosultságot nem korlátozzák objektív feltételek, és nincs olyan egyértelmű bizonyíték, amelynek alapján arra lehetne következtetni, hogy a jogosultság – az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerint – automatikus. |
| --- | --- |

(522)

A program az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyedinek minősül. A jogszabályok – amelyek alapján a támogatást nyújtó hatóság működik – azokra a vállalkozásokra korlátozzák a jogosultságot, amelyek jogszabályokban tételesen meghatározott, konkrét ágazatokban valósítanak meg beruházást, és amelyek a külföldi beruházásra és technológiatranszferre vonatkozó iparági útmutató katalógus értelmében vagy az ösztönzött vagy a korlátozott „B” kategóriába tartoznak, vagy azokra, amelyek megfelelnek az állami fejlesztésösztönzésben részesülő kulcsfontosságú ágazatok, termékek és technológiák katalógusának. Ezenfelül az erre a programra való jogosultságot nem korlátozzák objektív feltételek, és nincs olyan egyértelmű bizonyíték, amelynek alapján arra lehetne következtetni, hogy a jogosultság – az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének b) pontja szerint – automatikus.

| (523) | Az érdekelt felek végső tájékoztatása után a Wanshun csoport azt állította, hogy az Anhui Maximum Aluminium Industries Co., Ltd nem részesült héamentességben, mivel a program 2008. december 31-én véget ért, a Maxiumum a berendezéseket pedig 2020-ban vásárolta. Ezenkívül a társaság által ténylegesen megfizetett héa és a Bizottság által kiszámított héa közötti különbség abból ered, hogy a Bizottság által alkalmazott beszerzési árak egyéb kiadásokat is tartalmaznak. |
| --- | --- |

(523)

Az érdekelt felek végső tájékoztatása után a Wanshun csoport azt állította, hogy az Anhui Maximum Aluminium Industries Co., Ltd nem részesült héamentességben, mivel a program 2008. december 31-én véget ért, a Maxiumum a berendezéseket pedig 2020-ban vásárolta. Ezenkívül a társaság által ténylegesen megfizetett héa és a Bizottság által kiszámított héa közötti különbség abból ered, hogy a Bizottság által alkalmazott beszerzési árak egyéb kiadásokat is tartalmaznak.

| (524) | A Bizottság elfogadta a Wanshun állításait, és ennek megfelelően kiigazította a számításokat. |
| --- | --- |

(524)

A Bizottság elfogadta a Wanshun állításait, és ennek megfelelően kiigazította a számításokat.

| (525) | A Nanshan csoport szerint továbbá a Bizottság a berendezésekre vonatkozó behozatalivám-mentességgel összefüggő gazdasági előny megállapításakor három hibát követett el, melyek a következők: |
| --- | --- |

(525)

A Nanshan csoport szerint továbbá a Bizottság a berendezésekre vonatkozó behozatalivám-mentességgel összefüggő gazdasági előny megállapításakor három hibát követett el, melyek a következők:

| (526) | A Bizottság tévesen állapított meg gazdasági előnyt a vizsgálati időszakhoz kapcsolódóan egyes, jóval a vizsgálati időszakot megelőzően beszerzett és így teljes mértékben leértékelődött berendezések tekintetében. |
| --- | --- |

(526)

A Bizottság tévesen állapított meg gazdasági előnyt a vizsgálati időszakhoz kapcsolódóan egyes, jóval a vizsgálati időszakot megelőzően beszerzett és így teljes mértékben leértékelődött berendezések tekintetében.

| (527) | A Nanshan csoport egyik vállalata esetében a Bizottság a teljes vállalat esetében a befektetett eszközök nyilvántartását használta, amely számos, a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliával kapcsolatosaktól eltérő üzleti egység által használt gépet és eszközt foglal magában. A Bizottságnak ezért ki kell zárnia a nem a vizsgált termékhez használt berendezésekre vonatkozó behozatalivám-mentességeket. |
| --- | --- |

(527)

A Nanshan csoport egyik vállalata esetében a Bizottság a teljes vállalat esetében a befektetett eszközök nyilvántartását használta, amely számos, a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliával kapcsolatosaktól eltérő üzleti egység által használt gépet és eszközt foglal magában. A Bizottságnak ezért ki kell zárnia a nem a vizsgált termékhez használt berendezésekre vonatkozó behozatalivám-mentességeket.

| (528) | A Bizottság továbbá helytelenül sorolta be e berendezéseket az importált és belföldön beszerzett berendezések közé. |
| --- | --- |

(528)

A Bizottság továbbá helytelenül sorolta be e berendezéseket az importált és belföldön beszerzett berendezések közé.

| (529) | A Bizottság elfogadta azt az állítást, hogy egyes berendezések a vizsgálati időszak előtt teljesen amortizálódtak, és ennek megfelelően kiigazította a számítást. A Bizottság ugyanakkor megjegyzi, hogy a Nanshan csoport nem töltötte ki a szubvencióellenes kérdőívnek a gépeire vonatkozó részét, és ezért a Nanshan csoport nem tudta bizonyítani, hogy bizonyos gépeket mely üzleti egység használ, és nem tudott elegendő bizonyítékot szolgáltatni az importált és a belföldön beszerzett gépek közötti felosztást illetően sem. A Bizottság ezért elutasította ezeket az állításokat. |
| --- | --- |

(529)

A Bizottság elfogadta azt az állítást, hogy egyes berendezések a vizsgálati időszak előtt teljesen amortizálódtak, és ennek megfelelően kiigazította a számítást. A Bizottság ugyanakkor megjegyzi, hogy a Nanshan csoport nem töltötte ki a szubvencióellenes kérdőívnek a gépeire vonatkozó részét, és ezért a Nanshan csoport nem tudta bizonyítani, hogy bizonyos gépeket mely üzleti egység használ, és nem tudott elegendő bizonyítékot szolgáltatni az importált és a belföldön beszerzett gépek közötti felosztást illetően sem. A Bizottság ezért elutasította ezeket az állításokat.

3.8.5.4.   A támogatás összegének számítása

A támogatás összegének számítása

| (530) | A Bizottság a kiegyenlíthető támogatás mértékét a támogatásban részesülő feleknek juttatott, a vizsgálati időszak vonatkozásában megállapított gazdasági előny mértékének megfelelően számította ki. A támogatásban részesülő felek által szerzett gazdasági előny a behozott berendezésre vonatkozó, elengedett héa és vám összege. Annak biztosítása érdekében, hogy a kiegyenlített összeg kizárólag a vizsgálati időszakra vonatkozzon, a szerzett előny értékcsökkenését – a vállalat rendes számviteli eljárásainak megfelelően – a berendezés teljes hasznos élettartamára számolták el. |
| --- | --- |

(530)

A Bizottság a kiegyenlíthető támogatás mértékét a támogatásban részesülő feleknek juttatott, a vizsgálati időszak vonatkozásában megállapított gazdasági előny mértékének megfelelően számította ki. A támogatásban részesülő felek által szerzett gazdasági előny a behozott berendezésre vonatkozó, elengedett héa és vám összege. Annak biztosítása érdekében, hogy a kiegyenlített összeg kizárólag a vizsgálati időszakra vonatkozzon, a szerzett előny értékcsökkenését – a vállalat rendes számviteli eljárásainak megfelelően – a berendezés teljes hasznos élettartamára számolták el.

| (531) | Az e konkrét programra vonatkozóan megállapított támogatási mérték a Nanshan csoport esetében 0,47 %, a Wanshun csoport esetében 0,12 %, a Daching csoport esetében pedig 0,21 % volt. |
| --- | --- |

(531)

Az e konkrét programra vonatkozóan megállapított támogatási mérték a Nanshan csoport esetében 0,47 %, a Wanshun csoport esetében 0,12 %, a Daching csoport esetében pedig 0,21 % volt.

3.8.6.   Az adómentességi és adócsökkentési programok teljes támogatási összege

Az adómentességi és adócsökkentési programok teljes támogatási összege

| (532) | Az érdekelt felek végső tájékoztatása után a kínai kormány azt állította, hogy az összes fent említett adóprogram olyan objektív kritériumokat tartalmaz, amelyek szabályozzák a támogathatóságot. Amint ezek a kritériumok teljesülnek, a gazdasági előny odaítélése automatikusan történik. Amint azonban az előző szakaszokban az egyes programok esetében külön kifejtésre került, ezek a programok csak azokra a vállalkozásokra vonatkoznak, amelyek bizonyos kiemelt fontosságú területeken vagy támogatott iparágakban működnek. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(532)

Az érdekelt felek végső tájékoztatása után a kínai kormány azt állította, hogy az összes fent említett adóprogram olyan objektív kritériumokat tartalmaz, amelyek szabályozzák a támogathatóságot. Amint ezek a kritériumok teljesülnek, a gazdasági előny odaítélése automatikusan történik. Amint azonban az előző szakaszokban az egyes programok esetében külön kifejtésre került, ezek a programok csak azokra a vállalkozásokra vonatkoznak, amelyek bizonyos kiemelt fontosságú területeken vagy támogatott iparágakban működnek. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (533) | A Nanshan csoport szerint továbbá a Bizottság elírást követett el, és tévesen vette figyelembe a csoport egyik vállalatának adómentességét. Ezt az állítást a Bizottság elfogadta, és a számításokat ennek megfelelően módosította. |
| --- | --- |

(533)

A Nanshan csoport szerint továbbá a Bizottság elírást követett el, és tévesen vette figyelembe a csoport egyik vállalatának adómentességét. Ezt az állítást a Bizottság elfogadta, és a számításokat ennek megfelelően módosította.

| (534) | Az összes adóprogram vonatkozásában a mintában szereplő exportáló gyártókra vonatkozóan a vizsgálati időszakra megállapított teljes támogatási mérték a következő volt:

  Adómentesség és adócsökkentés







  A vállalat neve | A támogatás összege |
| --- | --- | --- |
| Nanshan csoport | 2,51  % |
| Wanshun csoport | 0,70  % |
| Daching csoport | 1,06  % |

(534)

Az összes adóprogram vonatkozásában a mintában szereplő exportáló gyártókra vonatkozóan a vizsgálati időszakra megállapított teljes támogatási mérték a következő volt:

Adómentesség és adócsökkentés

Adómentesség és adócsökkentés

A vállalat neve

A támogatás összege

Nanshan csoport

2,51  %

Wanshun csoport

0,70  %

Daching csoport

1,06  %

3.9.   Az áruknak és szolgáltatásoknak a kormányzat általi, a megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében történő nyújtása

Az áruknak és szolgáltatásoknak a kormányzat általi, a megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében történő nyújtása

3.9.1.   A megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében nyújtott földterület

A megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében nyújtott földterület

| (535) | Kínában valamennyi földterület az állam vagy – falvak vagy városok alkotta – társulás tulajdonában áll, de a földterület jog szerinti vagy feltételes használati joga társaságra vagy magánszemélyre átruházható. Minden telek tulajdonosa a városi térségekben az állam, a vidéki térségekben az ott található település. |
| --- | --- |

(535)

Kínában valamennyi földterület az állam vagy – falvak vagy városok alkotta – társulás tulajdonában áll, de a földterület jog szerinti vagy feltételes használati joga társaságra vagy magánszemélyre átruházható. Minden telek tulajdonosa a városi térségekben az állam, a vidéki térségekben az ott található település.

| (536) | A kínai alkotmány és földtörvény értelmében azonban a vállalatok és magánszemélyek „földhasználati jogot” vásárolhatnak. Ipari földterület esetén a haszonbérlet időtartama általában 50 év, amely további 50 évre meghosszabbítható. |
| --- | --- |

(536)

A kínai alkotmány és földtörvény értelmében azonban a vállalatok és magánszemélyek „földhasználati jogot” vásárolhatnak. Ipari földterület esetén a haszonbérlet időtartama általában 50 év, amely további 50 évre meghosszabbítható.

| (537) | A kínai kormány szerint a Kínai Népköztársaság tulajdonjogi törvényének 137. cikke kimondja, hogy „az ipari, üzleti, szórakoztatási vagy kereskedelmi lakások stb. céljára használt földterületeket, illetve azokat a földterületeket, amelyeknek két vagy több célfelhasználója van, árverés, ajánlattételi felhívás vagy más nyilvános ajánlattételi módszer útján kell átruházni”. Emellett a kínai kormány hivatkozik a Kínai Népköztársaságnak a városi térségekben található állami tulajdonú földterületek használati jogának engedményezéséről és átruházásáról szóló átmeneti szabályai 3. cikkére. Ez a cikk úgy rendelkezik, hogy „a Kínai Népköztársaságban vagy azon kívül működő bármely vállalat, vállalkozás, egyéb szervezet és magánszemély – ha törvény másként nem rendelkezik – jogosult a földterület használatára, és részt vehet a területfejlesztésben, -hasznosításban és -kezelésben e rendeletek rendelkezéseivel összhangban”. |
| --- | --- |

(537)

A kínai kormány szerint a Kínai Népköztársaság tulajdonjogi törvényének 137. cikke kimondja, hogy „az ipari, üzleti, szórakoztatási vagy kereskedelmi lakások stb. céljára használt földterületeket, illetve azokat a földterületeket, amelyeknek két vagy több célfelhasználója van, árverés, ajánlattételi felhívás vagy más nyilvános ajánlattételi módszer útján kell átruházni”. Emellett a kínai kormány hivatkozik a Kínai Népköztársaságnak a városi térségekben található állami tulajdonú földterületek használati jogának engedményezéséről és átruházásáról szóló átmeneti szabályai 3. cikkére. Ez a cikk úgy rendelkezik, hogy „a Kínai Népköztársaságban vagy azon kívül működő bármely vállalat, vállalkozás, egyéb szervezet és magánszemély – ha törvény másként nem rendelkezik – jogosult a földterület használatára, és részt vehet a területfejlesztésben, -hasznosításban és -kezelésben e rendeletek rendelkezéseivel összhangban”.

az ipari, üzleti, szórakoztatási vagy kereskedelmi lakások stb. céljára használt földterületeket, illetve azokat a földterületeket, amelyeknek két vagy több célfelhasználója van, árverés, ajánlattételi felhívás vagy más nyilvános ajánlattételi módszer útján kell átruházni

a Kínai Népköztársaságban vagy azon kívül működő bármely vállalat, vállalkozás, egyéb szervezet és magánszemély – ha törvény másként nem rendelkezik – jogosult a földterület használatára, és részt vehet a területfejlesztésben, -hasznosításban és -kezelésben e rendeletek rendelkezéseivel összhangban

| (538) | A kínai kormány úgy ítéli meg, hogy Kínában a földterületek piaca szabadpiac, és az ipari vállalkozások által a haszonbérleti jogért fizetett ár a piaci árnak felel meg. |
| --- | --- |

(538)

A kínai kormány úgy ítéli meg, hogy Kínában a földterületek piaca szabadpiac, és az ipari vállalkozások által a haszonbérleti jogért fizetett ár a piaci árnak felel meg.

3.9.1.1.   Jogalap/szabályozási keret

Jogalap/szabályozási keret

| (539) | Kínában a földhasználati jog biztosítása a Kínai Népköztársaság földügyi igazgatásról szóló törvényének hatálya alá tartozik. Ezenkívül a jogalap részét képezik a következő dokumentumok is:






  (1) | a Kínai Népköztársaság ingatlantörvénye (a Kínai Népköztársaság elnökének 62. sz. rendelete); |
| --- | --- | --- |

(539)

Kínában a földhasználati jog biztosítása a Kínai Népköztársaság földügyi igazgatásról szóló törvényének hatálya alá tartozik. Ezenkívül a jogalap részét képezik a következő dokumentumok is:

(1)

a Kínai Népköztársaság ingatlantörvénye (a Kínai Népköztársaság elnökének 62. sz. rendelete);

| (2) | a Kínai Népköztársaság földügyi igazgatásról szóló törvénye (a Kínai Népköztársaság elnökének 28. sz. rendelete); |
| --- | --- |

(2)

a Kínai Népköztársaság földügyi igazgatásról szóló törvénye (a Kínai Népköztársaság elnökének 28. sz. rendelete);

| (3) | a Kínai Népköztársaság törvénye a városi ingatlangazdálkodásról (a Kínai Népköztársaság elnökének 18. sz. rendelete); |
| --- | --- |

(3)

a Kínai Népköztársaság törvénye a városi ingatlangazdálkodásról (a Kínai Népköztársaság elnökének 18. sz. rendelete);

| (4) | a Kínai Népköztársaság átmeneti szabályai a városi térségekben található állami tulajdonú földterületek használati jogának engedményezéséről és átruházásáról (a Kínai Népköztársaság Államtanácsának 55. sz. rendelete); |
| --- | --- |

(4)

a Kínai Népköztársaság átmeneti szabályai a városi térségekben található állami tulajdonú földterületek használati jogának engedményezéséről és átruházásáról (a Kínai Népköztársaság Államtanácsának 55. sz. rendelete);

| (5) | a Kínai Népköztársaság földügyi igazgatásról szóló törvényének végrehajtási rendelete (a Kínai Népköztársaság Államtanácsának 2014. évi 653. sz. rendelete); |
| --- | --- |

(5)

a Kínai Népköztársaság földügyi igazgatásról szóló törvényének végrehajtási rendelete (a Kínai Népköztársaság Államtanácsának 2014. évi 653. sz. rendelete);

| (6) | rendelkezés az állami tulajdonú földterületek építési célú használati jogának ajánlattételi felhívás, árverés és ajánlat útján történő engedményezéséről (a CSRC 39. sz. hirdetménye); valamint |
| --- | --- |

(6)

rendelkezés az állami tulajdonú földterületek építési célú használati jogának ajánlattételi felhívás, árverés és ajánlat útján történő engedményezéséről (a CSRC 39. sz. hirdetménye); valamint

| (7) | az Államtanács közleménye a földek ellenőrzésének megerősítésével kapcsolatos lényeges kérdésekről (Guo Fa, 2006. évi 31. sz.). |
| --- | --- |

(7)

az Államtanács közleménye a földek ellenőrzésének megerősítésével kapcsolatos lényeges kérdésekről (Guo Fa, 2006. évi 31. sz.).

3.9.1.2.   A vizsgálat ténymegállapításai

A vizsgálat ténymegállapításai

| (540) | Az állami tulajdonú földterületek építési célú használati jogának ajánlattételi felhívás, árverés és ajánlat útján történő engedményezéséről szóló rendelkezés 10. cikke értelmében a helyi hatóságok a földterületek árát a háromévente aktualizált városi földértékelési rendszer, valamint a kormányzati iparpolitika szerint szabják meg. |
| --- | --- |

(540)

Az állami tulajdonú földterületek építési célú használati jogának ajánlattételi felhívás, árverés és ajánlat útján történő engedményezéséről szóló rendelkezés 10. cikke értelmében a helyi hatóságok a földterületek árát a háromévente aktualizált városi földértékelési rendszer, valamint a kormányzati iparpolitika szerint szabják meg.

| (541) | Korábbi vizsgálatai során a Bizottság megállapította, hogy a földhasználati jogokért Kínában fizetett árak nem tükrözik a szabadpiaci kereslet és kínálat által meghatározott piaci árat, mert úgy találta, hogy az aukciós eljárás nem egyértelmű, átláthatatlan és nem működik a gyakorlatban, és az árakat a hatóságok önkényesen szabják meg. Az előző preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a hatóságok a városi földértékelési rendszer szerint szabják meg az árakat, és ez a rendszer – egyéb szempontok mellett – arra kötelezi őket, hogy az ipari földterületek árának meghatározásakor az iparpolitikát is figyelembe vegyék. |
| --- | --- |

(541)

Korábbi vizsgálatai során a Bizottság megállapította, hogy a földhasználati jogokért Kínában fizetett árak nem tükrözik a szabadpiaci kereslet és kínálat által meghatározott piaci árat, mert úgy találta, hogy az aukciós eljárás nem egyértelmű, átláthatatlan és nem működik a gyakorlatban, és az árakat a hatóságok önkényesen szabják meg. Az előző preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a hatóságok a városi földértékelési rendszer szerint szabják meg az árakat, és ez a rendszer – egyéb szempontok mellett – arra kötelezi őket, hogy az ipari földterületek árának meghatározásakor az iparpolitikát is figyelembe vegyék.

| (542) | A mostani vizsgálat ebben a tekintetben nem mutatott ki érdemi változást. A Bizottság például megállapította, hogy a mintában szereplő vállalatok többsége nem ajánlattételi eljárás, hanem a helyi hatóságok általi kiosztás révén szerzett földhasználati jogokat. |
| --- | --- |

(542)

A mostani vizsgálat ebben a tekintetben nem mutatott ki érdemi változást. A Bizottság például megállapította, hogy a mintában szereplő vállalatok többsége nem ajánlattételi eljárás, hanem a helyi hatóságok általi kiosztás révén szerzett földhasználati jogokat.

| (543) | Az ajánlattétel útján biztosított földterületek esetében a Bizottság megállapította, hogy minden esetben csak egy ajánlattevő volt a földterületre, és a kifizetett ár megfelelt az ajánlattételi eljárás kiindulási árának. Az aukció tényleges folyamatára vonatkozó további részletes adatok hiányában bizonytalan volt, hogy a kiindulási árat függetlenül állapították-e meg, és az megfelelt-e a földhasználati jog piaci értékének. |
| --- | --- |

(543)

Az ajánlattétel útján biztosított földterületek esetében a Bizottság megállapította, hogy minden esetben csak egy ajánlattevő volt a földterületre, és a kifizetett ár megfelelt az ajánlattételi eljárás kiindulási árának. Az aukció tényleges folyamatára vonatkozó további részletes adatok hiányában bizonytalan volt, hogy a kiindulási árat függetlenül állapították-e meg, és az megfelelt-e a földhasználati jog piaci értékének.

| (544) | A Bizottság azt is megállapította, hogy néhány vállalat visszatérítéseket kapott a helyi hatóságoktól a földhasználati jogokért fizetett összegek kompenzálására. Továbbá a megszerzett földhasználati jogok némelyikét csak több évvel a földterület használatba vételét követően kellett megfizetni. Ami a Nanshan csoport tagvállalatainak tulajdonában lévő földhasználati jogokat illeti, a (135)–(137) preambulumbekezdésben leírtak szerint a csoport földterületeinek többsége esetében nem állt rendelkezésre bizonyíték az adásvételi folyamatra vonatkozóan. |
| --- | --- |

(544)

A Bizottság azt is megállapította, hogy néhány vállalat visszatérítéseket kapott a helyi hatóságoktól a földhasználati jogokért fizetett összegek kompenzálására. Továbbá a megszerzett földhasználati jogok némelyikét csak több évvel a földterület használatba vételét követően kellett megfizetni. Ami a Nanshan csoport tagvállalatainak tulajdonában lévő földhasználati jogokat illeti, a (135)–(137) preambulumbekezdésben leírtak szerint a csoport földterületeinek többsége esetében nem állt rendelkezésre bizonyíték az adásvételi folyamatra vonatkozóan.

| (545) | A fenti bizonyítékok cáfolják a kínai kormány azon állításait, hogy a földhasználati jogokért Kínában fizetett árak a szabadpiaci kereslet és kínálat által meghatározott árat tükrözik. Épp ellenkezőleg, e vizsgálat ténymegállapításai azt mutatják, hogy Kínában a földhasználati jogok megszerzése nem volt átlátható, az árakat pedig a hatóságok önkényesen szabták meg. |
| --- | --- |

(545)

A fenti bizonyítékok cáfolják a kínai kormány azon állításait, hogy a földhasználati jogokért Kínában fizetett árak a szabadpiaci kereslet és kínálat által meghatározott árat tükrözik. Épp ellenkezőleg, e vizsgálat ténymegállapításai azt mutatják, hogy Kínában a földhasználati jogok megszerzése nem volt átlátható, az árakat pedig a hatóságok önkényesen szabták meg.

| (546) | Az érdekelt felek végső tájékoztatása után a kínai kormány azt állította, hogy a mintában szereplő vállalatok nem részesültek földhasználati jogok biztosítása révén gazdasági előnyben, mivel Kínában a földterületek piaca szabadpiac. E tekintetben a kínai kormány a Kínai Népköztársaság polgári törvénykönyvének 347. cikkére hivatkozott, amely szerint „amennyiben a földterületet ipari, kereskedelmi, idegenforgalmi vagy szórakoztatási célra, gazdasági alapú lakhatási vagy egyéb nyereségszerzési célból használják, vagy két vagy több személy hajlandó ugyanazt a földterületet használni, az építési célú földhasználati jogot ajánlattételi felhívás, árverés vagy egyéb nyílt ajánlattétel útján kell engedményezni. A földterület árát a piaci verseny határozza meg.” |
| --- | --- |

(546)

Az érdekelt felek végső tájékoztatása után a kínai kormány azt állította, hogy a mintában szereplő vállalatok nem részesültek földhasználati jogok biztosítása révén gazdasági előnyben, mivel Kínában a földterületek piaca szabadpiac. E tekintetben a kínai kormány a Kínai Népköztársaság polgári törvénykönyvének 347. cikkére hivatkozott, amely szerint „amennyiben a földterületet ipari, kereskedelmi, idegenforgalmi vagy szórakoztatási célra, gazdasági alapú lakhatási vagy egyéb nyereségszerzési célból használják, vagy két vagy több személy hajlandó ugyanazt a földterületet használni, az építési célú földhasználati jogot ajánlattételi felhívás, árverés vagy egyéb nyílt ajánlattétel útján kell engedményezni. A földterület árát a piaci verseny határozza meg.”

amennyiben a földterületet ipari, kereskedelmi, idegenforgalmi vagy szórakoztatási célra, gazdasági alapú lakhatási vagy egyéb nyereségszerzési célból használják, vagy két vagy több személy hajlandó ugyanazt a földterületet használni, az építési célú földhasználati jogot ajánlattételi felhívás, árverés vagy egyéb nyílt ajánlattétel útján kell engedményezni. A földterület árát a piaci verseny határozza meg

| (547) | A Bizottság azonban megállapította, hogy bár vannak olyan jogi rendelkezések, amelyek célja a földhasználati jogok átlátható módon és piaci áron – például ajánlattételi eljárások bevezetésével – történő biztosítása, ezeket a rendelkezéseket rendszeresen nem tartják be, és egyes vevők ingyenesen vagy a piaci ár alatt jutnak hozzá a földterülethez. Ezen túlmenően a hatóságok a földterületek odaítélésekor gyakran konkrét politikai célokat követnek, többek között a gazdasági tervek végrehajtását. Mindenesetre, amint az az (543) preambulumbekezdésben szerepel, azokban a ritka esetekben, amikor a földterületet odaítélése árverési eljárás keretében történt, a benyújtott információk nem voltak elegendőek annak megállapításához, hogy az árakat függetlenül állapították meg, és azok megfeleltek a földterület piaci értékének. |
| --- | --- |

(547)

A Bizottság azonban megállapította, hogy bár vannak olyan jogi rendelkezések, amelyek célja a földhasználati jogok átlátható módon és piaci áron – például ajánlattételi eljárások bevezetésével – történő biztosítása, ezeket a rendelkezéseket rendszeresen nem tartják be, és egyes vevők ingyenesen vagy a piaci ár alatt jutnak hozzá a földterülethez. Ezen túlmenően a hatóságok a földterületek odaítélésekor gyakran konkrét politikai célokat követnek, többek között a gazdasági tervek végrehajtását. Mindenesetre, amint az az (543) preambulumbekezdésben szerepel, azokban a ritka esetekben, amikor a földterületet odaítélése árverési eljárás keretében történt, a benyújtott információk nem voltak elegendőek annak megállapításához, hogy az árakat függetlenül állapították meg, és azok megfeleltek a földterület piaci értékének.

| (548) | Ezért a földhasználati jogok kínai kormány által történő biztosítása az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának iii. alpontja, illetve 3. cikkének (2) bekezdése értelmében áruk rendelkezésre bocsátásának formájában nyújtott támogatásnak minősül, amelynek révén a kedvezményezett vállalatok gazdasági előnyben részesülnek. Az (541)–(545) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a földterületek értékesítésének nincs működő piaca Kínában, és a külső referenciaérték használata (lásd az (551)–(554) preambulumbekezdést) azt bizonyítja, hogy a mintában szereplő exportáló gyártók által a földhasználati jogokért fizetett összeg jóval a szokásos piaci ár alatt van. |
| --- | --- |

(548)

Ezért a földhasználati jogok kínai kormány által történő biztosítása az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának iii. alpontja, illetve 3. cikkének (2) bekezdése értelmében áruk rendelkezésre bocsátásának formájában nyújtott támogatásnak minősül, amelynek révén a kedvezményezett vállalatok gazdasági előnyben részesülnek. Az (541)–(545) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a földterületek értékesítésének nincs működő piaca Kínában, és a külső referenciaérték használata (lásd az (551)–(554) preambulumbekezdést) azt bizonyítja, hogy a mintában szereplő exportáló gyártók által a földhasználati jogokért fizetett összeg jóval a szokásos piaci ár alatt van.

3.9.1.3.   Egyedi jelleg

Egyedi jelleg

| (549) | Azzal összefüggésben, hogy egyes ágazatokban működő vállalatok kivételes feltételek mellett jutnak földterülethez, a Bizottság megjegyezte, hogy az árak megszabásakor a helyi hatóságoknak az (541) preambulumbekezdésben említettek szerint figyelembe kell venniük a kormányzati iparpolitikát is. Ebben az iparpolitikában a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazata az ösztönzött ágazatok között szerepel (103). Ezenkívül a 40. sz. határozat előírja, hogy az állami hatóságok gondoskodjanak az ösztönzött ágazatok földterülethez jutásáról. A 40. sz. határozat 18. cikke egyértelművé teszi, hogy a „korlátozott” ágazatoknak nem juttatható földhasználati jog. Ebből következik, hogy a támogatás az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) és c) pontja alapján egyedi, mert a kivételes feltételek melletti földterülethez jutás lehetősége csak egyes iparágakban, ebben az esetben a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatában működő vállalatok számára adott, és a kormányzati gyakorlat ezen a területen nem egyértelmű és nem átlátható. |
| --- | --- |

(549)

Azzal összefüggésben, hogy egyes ágazatokban működő vállalatok kivételes feltételek mellett jutnak földterülethez, a Bizottság megjegyezte, hogy az árak megszabásakor a helyi hatóságoknak az (541) preambulumbekezdésben említettek szerint figyelembe kell venniük a kormányzati iparpolitikát is. Ebben az iparpolitikában a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazata az ösztönzött ágazatok között szerepel (103). Ezenkívül a 40. sz. határozat előírja, hogy az állami hatóságok gondoskodjanak az ösztönzött ágazatok földterülethez jutásáról. A 40. sz. határozat 18. cikke egyértelművé teszi, hogy a „korlátozott” ágazatoknak nem juttatható földhasználati jog. Ebből következik, hogy a támogatás az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) és c) pontja alapján egyedi, mert a kivételes feltételek melletti földterülethez jutás lehetősége csak egyes iparágakban, ebben az esetben a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatában működő vállalatok számára adott, és a kormányzati gyakorlat ezen a területen nem egyértelmű és nem átlátható.

103

| (550) | Az érdekelt felek végső tájékoztatása után a kínai kormány vitatta a Bizottság azon következtetését, hogy az intézkedések egyediek, ugyanakkor nem szolgáltatott további bizonyítékokat. A Bizottság így fenntartotta következtetéseit. |
| --- | --- |

(550)

Az érdekelt felek végső tájékoztatása után a kínai kormány vitatta a Bizottság azon következtetését, hogy az intézkedések egyediek, ugyanakkor nem szolgáltatott további bizonyítékokat. A Bizottság így fenntartotta következtetéseit.

3.9.1.4.   A támogatás összegének kiszámítása

A támogatás összegének kiszámítása

| (551) | Korábbi vizsgálataihoz (104) hasonlóan és az alaprendelet 6. cikke d) pontjának ii. alpontjával összhangban a Bizottság külső viszonyítási alapként Tajvan, Penghu, Kinmen és Matsu Független Vámterület (a továbbiakban: Tajvan) földterületárait vette figyelembe (105). A Bizottság a támogatásban részesülő fél által szerzett gazdasági előnyt úgy számította ki, hogy figyelembe vette a mintában szereplő egyes exportáló gyártók által a földhasználati jogokért ténylegesen fizetett összeg (azaz a szerződésben megjelölt, ténylegesen kifizetett összeg, illetve adott esetben a szerződésben megjelölt, a helyi önkormányzatoktól kapott visszatérítésekkel/támogatásokkal csökkentett összeg) és azon összeg különbségét, amelyet azoknak a tajvani viszonyítási alapnak megfelelően fizetniük kellett volna. |
| --- | --- |

(551)

Korábbi vizsgálataihoz (104) hasonlóan és az alaprendelet 6. cikke d) pontjának ii. alpontjával összhangban a Bizottság külső viszonyítási alapként Tajvan, Penghu, Kinmen és Matsu Független Vámterület (a továbbiakban: Tajvan) földterületárait vette figyelembe (105). A Bizottság a támogatásban részesülő fél által szerzett gazdasági előnyt úgy számította ki, hogy figyelembe vette a mintában szereplő egyes exportáló gyártók által a földhasználati jogokért ténylegesen fizetett összeg (azaz a szerződésben megjelölt, ténylegesen kifizetett összeg, illetve adott esetben a szerződésben megjelölt, a helyi önkormányzatoktól kapott visszatérítésekkel/támogatásokkal csökkentett összeg) és azon összeg különbségét, amelyet azoknak a tajvani viszonyítási alapnak megfelelően fizetniük kellett volna.

104

105

| (552) | A Nanshan csoport azon földterületeit illetően, amelyekre vonatkozóan nem állt rendelkezésre bizonyíték, Bizottság nullának tekintette a ténylegesen fizetett árat. |
| --- | --- |

(552)

A Nanshan csoport azon földterületeit illetően, amelyekre vonatkozóan nem állt rendelkezésre bizonyíték, Bizottság nullának tekintette a ténylegesen fizetett árat.

| (553) | A Bizottság a következő indokok miatt tekinti Tajvant megfelelő külső viszonyítási alapnak:






  — | összehasonlítható a gazdasági fejlettség szintje, a GDP és a gazdasági struktúra Tajvanon, valamint a mintában szereplő exportáló gyártók székhelye szerinti kínai tartományok és városok többségében, |
| --- | --- | --- |

(553)

A Bizottság a következő indokok miatt tekinti Tajvant megfelelő külső viszonyítási alapnak:

—

összehasonlítható a gazdasági fejlettség szintje, a GDP és a gazdasági struktúra Tajvanon, valamint a mintában szereplő exportáló gyártók székhelye szerinti kínai tartományok és városok többségében,

| — | Tajvan földrajzilag közel helyezkedik el Kínához, |
| --- | --- |

—

Tajvan földrajzilag közel helyezkedik el Kínához,

| — | a Tajvanra és több kínai tartományra egyaránt jellemző magas szintű ipari infrastruktúra, |
| --- | --- |

—

a Tajvanra és több kínai tartományra egyaránt jellemző magas szintű ipari infrastruktúra,

| — | szoros gazdasági kapcsolatok és határokon átnyúló kereskedelem Tajvan és Kína között, |
| --- | --- |

—

szoros gazdasági kapcsolatok és határokon átnyúló kereskedelem Tajvan és Kína között,

| — | a Tajvanra és több kínai tartományra egyaránt jellemző magas népsűrűség, |
| --- | --- |

—

a Tajvanra és több kínai tartományra egyaránt jellemző magas népsűrűség,

| — | a Tajvan viszonyítási alapként történő alkalmazásához figyelembe vett földtípus és ügyletek hasonlósága a kínai földtípusokkal és ügyletekkel, valamint |
| --- | --- |

—

a Tajvan viszonyítási alapként történő alkalmazásához figyelembe vett földtípus és ügyletek hasonlósága a kínai földtípusokkal és ügyletekkel, valamint

| — | Tajvan és Kína közös demográfiai, nyelvi és kulturális jellemzői. |
| --- | --- |

—

Tajvan és Kína közös demográfiai, nyelvi és kulturális jellemzői.

| (554) | A korábbi vizsgálatai (106) során alkalmazott módszertant követve a Bizottság a számítás során a tajvani földterületek átlagos négyzetméterárát alkalmazta, és azt a földhasználati jogokra vonatkozó szerződések időpontja után bekövetkezett inflációnak és a GDP alakulásának megfelelően kiigazította. Az ipari földterületekre vonatkozó 2015-ös árak Tajvan Gazdasági Minisztériuma Ipari Hivatalának honlapjáról származnak (107). A korábbi évekre vonatkozó árakat az IMF által 2015-ben közzétett inflációs ráták, illetve a tajvani egy főre jutó, folyó áron számított, USA-dollárban kifejezett GDP alakulása alapján korrigálták. |
| --- | --- |

(554)

A korábbi vizsgálatai (106) során alkalmazott módszertant követve a Bizottság a számítás során a tajvani földterületek átlagos négyzetméterárát alkalmazta, és azt a földhasználati jogokra vonatkozó szerződések időpontja után bekövetkezett inflációnak és a GDP alakulásának megfelelően kiigazította. Az ipari földterületekre vonatkozó 2015-ös árak Tajvan Gazdasági Minisztériuma Ipari Hivatalának honlapjáról származnak (107). A korábbi évekre vonatkozó árakat az IMF által 2015-ben közzétett inflációs ráták, illetve a tajvani egy főre jutó, folyó áron számított, USA-dollárban kifejezett GDP alakulása alapján korrigálták.

106

107

| (555) | Az érdekelt felek végső tájékoztatása után a kínai kormány azt állította, hogy a Bizottságnak a földterületekre vonatkozóan belföldi referenciaértéket kellett volna figyelembe vennie. A kínai kormány azonban nem szolgáltatott olyan statisztikákat vagy adatokat, amelyek e célra felhasználhatók lennének. |
| --- | --- |

(555)

Az érdekelt felek végső tájékoztatása után a kínai kormány azt állította, hogy a Bizottságnak a földterületekre vonatkozóan belföldi referenciaértéket kellett volna figyelembe vennie. A kínai kormány azonban nem szolgáltatott olyan statisztikákat vagy adatokat, amelyek e célra felhasználhatók lennének.

| (556) | A kínai kormány azt is fenntartotta, hogy a tajvani földterületek árai egyáltalán nem hasonlíthatók össze a kínai szárazföldi árakkal, népességi és földrajzi okokból és azért sem, mert Kínában a földeket bérlik, nincsenek magántulajdonban, míg a tajvani földpiac vásárlási jogok hatálya alá tartozik. A kínai kormány szerint ezért e tényezők figyelembevételéhez kiigazításra van szükség. |
| --- | --- |

(556)

A kínai kormány azt is fenntartotta, hogy a tajvani földterületek árai egyáltalán nem hasonlíthatók össze a kínai szárazföldi árakkal, népességi és földrajzi okokból és azért sem, mert Kínában a földeket bérlik, nincsenek magántulajdonban, míg a tajvani földpiac vásárlási jogok hatálya alá tartozik. A kínai kormány szerint ezért e tényezők figyelembevételéhez kiigazításra van szükség.

| (557) | Továbbá mind a Wanshun csoport, mind a Nanshan csoport azt állította, hogy a Bizottság által a földhasználati jogok tekintetében alkalmazott referenciaérték indokolatlanul magas, és nem tükrözi a Kínára jellemző piaci feltételeket. Ez arra vezethető vissza, hogy Tajvan az elmúlt években kivételes, Kínában nem létező földhiánnyal és ipari célú földfelvásárlással szembesült. Ezért egy ilyen magas referenciaérték mesterségesen és méltánytalanul növelte a földhasználati jogokkal összefüggő gazdasági előnyt, valamint a vállalatcsoport esetében meghatározott teljes támogatási összeget. Hozzátették, hogy Tajvanon nincs számottevő rendelkezésre álló földterület az ipar számára, és gazdasági szintje eltér Kínához képest. Ehelyett a thaiföldi földárakat lenne indokolt viszonyítási alapként használni a földhasználati jogok tekintetében. |
| --- | --- |

(557)

Továbbá mind a Wanshun csoport, mind a Nanshan csoport azt állította, hogy a Bizottság által a földhasználati jogok tekintetében alkalmazott referenciaérték indokolatlanul magas, és nem tükrözi a Kínára jellemző piaci feltételeket. Ez arra vezethető vissza, hogy Tajvan az elmúlt években kivételes, Kínában nem létező földhiánnyal és ipari célú földfelvásárlással szembesült. Ezért egy ilyen magas referenciaérték mesterségesen és méltánytalanul növelte a földhasználati jogokkal összefüggő gazdasági előnyt, valamint a vállalatcsoport esetében meghatározott teljes támogatási összeget. Hozzátették, hogy Tajvanon nincs számottevő rendelkezésre álló földterület az ipar számára, és gazdasági szintje eltér Kínához képest. Ehelyett a thaiföldi földárakat lenne indokolt viszonyítási alapként használni a földhasználati jogok tekintetében.

| (558) | E tekintetben a Bizottság megjegyezte, hogy a tajvani földterületek referenciaértékként történő kiválasztása az (553) preambulumbekezdésben felsorolt számos tényező vizsgálatán alapult. Bár vannak bizonyos különbségek a piaci feltételek tekintetében a szárazföldi kínai földhasználati jogok és a tajvani földterületek értékesítése között, azonban ezek nem olyan jellegűek, hogy érvénytelenítenék a tajvani területek észszerű viszonyítási alapként való kiválasztását. Továbbá, ha közelebbről megvizsgáljuk a népsűrűséget az exportáló gyártók tényleges helyszínein, akkor láthatjuk, hogy az átlagos népsűrűségi adatok hasonlóak a tajvani földterületekéhez. Jiangyin népsűrűsége például 2020-ban 1 600 fő/m2 volt (108); Xiamen sűrűsége pedig 3 036 fő/m2 (109). A Bizottság nem látja a földválság hatását a referenciaárak alakulására. Bár az árak 2015–2016-ban meredeken emelkedtek, az elmúlt években meglehetősen stabilak maradtak. Mindenesetre a legtöbb földterületet a mintában szereplő vállalatok már jóval korábban megszerezték, így azokra a közelmúltbeli események nem hatottak ki. Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy nincs szükség kiigazításra. |
| --- | --- |

(558)

E tekintetben a Bizottság megjegyezte, hogy a tajvani földterületek referenciaértékként történő kiválasztása az (553) preambulumbekezdésben felsorolt számos tényező vizsgálatán alapult. Bár vannak bizonyos különbségek a piaci feltételek tekintetében a szárazföldi kínai földhasználati jogok és a tajvani földterületek értékesítése között, azonban ezek nem olyan jellegűek, hogy érvénytelenítenék a tajvani területek észszerű viszonyítási alapként való kiválasztását. Továbbá, ha közelebbről megvizsgáljuk a népsűrűséget az exportáló gyártók tényleges helyszínein, akkor láthatjuk, hogy az átlagos népsűrűségi adatok hasonlóak a tajvani földterületekéhez. Jiangyin népsűrűsége például 2020-ban 1 600 fő/m2 volt (108); Xiamen sűrűsége pedig 3 036 fő/m2 (109). A Bizottság nem látja a földválság hatását a referenciaárak alakulására. Bár az árak 2015–2016-ban meredeken emelkedtek, az elmúlt években meglehetősen stabilak maradtak. Mindenesetre a legtöbb földterületet a mintában szereplő vállalatok már jóval korábban megszerezték, így azokra a közelmúltbeli események nem hatottak ki. Ezért a Bizottság úgy ítélte meg, hogy nincs szükség kiigazításra.

2

108

2

109

| (559) | A földhasználati jogok esetében a mintában szereplő exportáló gyártókra vonatkozóan a vizsgálati időszakra megállapított támogatási mérték a következőképpen alakult:

  A megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében nyújtott földterület







  A vállalat neve | A támogatás összege |
| --- | --- | --- |
| Nanshan csoport | 4,47  % |
| Wanshun csoport | 1,78  % |
| Daching csoport | 1,28  % |

(559)

A földhasználati jogok esetében a mintában szereplő exportáló gyártókra vonatkozóan a vizsgálati időszakra megállapított támogatási mérték a következőképpen alakult:

A megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében nyújtott földterület

A megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében nyújtott földterület

A vállalat neve

A támogatás összege

Nanshan csoport

4,47  %

Wanshun csoport

1,78  %

Daching csoport

1,28  %

3.9.2.   Villamos energia szolgáltatása csökkentett áron

Villamos energia szolgáltatása csökkentett áron

3.9.2.1.   Jogalap/szabályozási keret

Jogalap/szabályozási keret

| — | A Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottságnak és a Nemzeti Energiahivatalnak a piacorientált villamosenergia-tranzakciók aktív előmozdításáról és a kereskedelmi mechanizmus további javításáról szóló körlevele, Fa Gua Yun Xing [2018], 2018. július 16., 1027. sz., |
| --- | --- |

—

A Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottságnak és a Nemzeti Energiahivatalnak a piacorientált villamosenergia-tranzakciók aktív előmozdításáról és a kereskedelmi mechanizmus további javításáról szóló körlevele, Fa Gua Yun Xing [2018], 2018. július 16., 1027. sz.,

| — | a Kínai Kommunista Párt Központi Bizottságának és az Államtanácsnak több véleménye a villamosenergia-rendszer reformjának további elmélyítéséről (Zhong Fa, 2015. évi 9. sz.), |
| --- | --- |

—

a Kínai Kommunista Párt Központi Bizottságának és az Államtanácsnak több véleménye a villamosenergia-rendszer reformjának további elmélyítéséről (Zhong Fa, 2015. évi 9. sz.),

| — | a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság közleménye a kereskedelmi tevékenységet folytató fogyasztókra vonatkozó villamosenergia-termelési és -fogyasztási terv teljeskörű liberalizálásáról (2019. évi 1105. sz.), |
| --- | --- |

—

a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság közleménye a kereskedelmi tevékenységet folytató fogyasztókra vonatkozó villamosenergia-termelési és -fogyasztási terv teljeskörű liberalizálásáról (2019. évi 1105. sz.),

| — | a Csiangszu tartományban a közép- és hossz távú ügyletekre vonatkozó villamosenergia-kereskedelmi szabályok, |
| --- | --- |

—

a Csiangszu tartományban a közép- és hossz távú ügyletekre vonatkozó villamosenergia-kereskedelmi szabályok,

| — | Csiangszu tartomány ármegállapítási hivatalának közleménye a villamosenergia-ár szerkezetének észszerű kiigazításáról (Su Jia Gong, 2017. évi 124. sz.), valamint |
| --- | --- |

—

Csiangszu tartomány ármegállapítási hivatalának közleménye a villamosenergia-ár szerkezetének észszerű kiigazításáról (Su Jia Gong, 2017. évi 124. sz.), valamint

| — | a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság körlevele a vállalatok villamosenergia-költségeinek a működés helyreállítását és a termelés fejlesztését támogató csökkentéséről és a reformárról (2020. évi 258. sz.). |
| --- | --- |

—

a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság körlevele a vállalatok villamosenergia-költségeinek a működés helyreállítását és a termelés fejlesztését támogató csökkentéséről és a reformárról (2020. évi 258. sz.).

3.9.2.2.   A vizsgálat ténymegállapításai

A vizsgálat ténymegállapításai

| (560) | A mintában szereplő vállalatcsoportok közül kettő vásárolta a villamos energiát. Emellett a Nanshan csoport saját, széntüzelésű házi erőművével termelt villamos energiát. |
| --- | --- |

(560)

A mintában szereplő vállalatcsoportok közül kettő vásárolta a villamos energiát. Emellett a Nanshan csoport saját, széntüzelésű házi erőművével termelt villamos energiát.

| (561) | A Bizottság megállapította, hogy az ebbe a mintában szereplő két csoportba tartozó vizsgált vállalatok a villamosenergia-kiadásaik egy részének csökkentésében vagy visszatérítésében/kiigazításában részesültek, mivel részt vettek a piacorientált villamosenergia-ügyletekre vonatkozó kísérleti programban. |
| --- | --- |

(561)

A Bizottság megállapította, hogy az ebbe a mintában szereplő két csoportba tartozó vizsgált vállalatok a villamosenergia-kiadásaik egy részének csökkentésében vagy visszatérítésében/kiigazításában részesültek, mivel részt vettek a piacorientált villamosenergia-ügyletekre vonatkozó kísérleti programban.

| (562) | A Bizottság megállapította továbbá, hogy egyes vizsgált vállalatok nem a hálózatból szereznek be villamos energiát, hanem közvetlen beszerzési megállapodások alapján közvetlenül a villamosenergia-termelőktől vásárolhatnak. E megállapodások értelmében meghatározott mennyiségű villamos energiához juthatnak az ipari fogyasztók számára tartományi szinten megállapított árnál alacsonyabb áron. |
| --- | --- |

(562)

A Bizottság megállapította továbbá, hogy egyes vizsgált vállalatok nem a hálózatból szereznek be villamos energiát, hanem közvetlen beszerzési megállapodások alapján közvetlenül a villamosenergia-termelőktől vásárolhatnak. E megállapodások értelmében meghatározott mennyiségű villamos energiához juthatnak az ipari fogyasztók számára tartományi szinten megállapított árnál alacsonyabb áron.

| (563) | Az ilyen közvetlen szerződések megkötésének lehetősége jelenleg nem minden nagy ipari fogyasztó számára nyitott. Nemzeti szinten a Kínai Kommunista Párt Központi Bizottságának és az Államtanácsnak a villamosenergia-rendszer reformjának további elmélyítéséről szóló véleménye például kimondja, hogy „azok a vállalkozások, amelyek nem felelnek meg a nemzeti iparpolitikának, és amelyek termékeit és eljárásait megszüntetik, nem vehetnek részt közvetlen ügyletekben” (110). Ugyanezen vélemények szerint „a hozzáférésre vonatkozó előírások meghatározása után bővítenünk kell az előírásoknak megfelelő helyi villamosenergia-termelő vállalatoknak és villamosenergia-kikereskedőknek a helyi kormányzatok által évente közzétett jegyzékeit, a fogyasztói jegyzékre vonatkozóan pedig dinamikus szabályozást kell bevezetnünk. A jegyzékben szereplő villamosenergia-termelő vállalatok, villamosenergia-kiskereskedők és fogyasztók önként kérhetik nyilvántartásba vételüket a kereskedelmi intézményeknél, hogy piaci szereplővé válhassanak”. A közvetlen kereskedelmi rendszerben való részvételhez a vállalatnak meg kell felelnie bizonyos előírásoknak és szerepelnie kell a „fogyasztói jegyzékben”. |
| --- | --- |

(563)

Az ilyen közvetlen szerződések megkötésének lehetősége jelenleg nem minden nagy ipari fogyasztó számára nyitott. Nemzeti szinten a Kínai Kommunista Párt Központi Bizottságának és az Államtanácsnak a villamosenergia-rendszer reformjának további elmélyítéséről szóló véleménye például kimondja, hogy „azok a vállalkozások, amelyek nem felelnek meg a nemzeti iparpolitikának, és amelyek termékeit és eljárásait megszüntetik, nem vehetnek részt közvetlen ügyletekben” (110). Ugyanezen vélemények szerint „a hozzáférésre vonatkozó előírások meghatározása után bővítenünk kell az előírásoknak megfelelő helyi villamosenergia-termelő vállalatoknak és villamosenergia-kikereskedőknek a helyi kormányzatok által évente közzétett jegyzékeit, a fogyasztói jegyzékre vonatkozóan pedig dinamikus szabályozást kell bevezetnünk. A jegyzékben szereplő villamosenergia-termelő vállalatok, villamosenergia-kiskereskedők és fogyasztók önként kérhetik nyilvántartásba vételüket a kereskedelmi intézményeknél, hogy piaci szereplővé válhassanak”. A közvetlen kereskedelmi rendszerben való részvételhez a vállalatnak meg kell felelnie bizonyos előírásoknak és szerepelnie kell a „fogyasztói jegyzékben”.

azok a vállalkozások, amelyek nem felelnek meg a nemzeti iparpolitikának, és amelyek termékeit és eljárásait megszüntetik, nem vehetnek részt közvetlen ügyletekben

110

a hozzáférésre vonatkozó előírások meghatározása után bővítenünk kell az előírásoknak megfelelő helyi villamosenergia-termelő vállalatoknak és villamosenergia-kikereskedőknek a helyi kormányzatok által évente közzétett jegyzékeit, a fogyasztói jegyzékre vonatkozóan pedig dinamikus szabályozást kell bevezetnünk. A jegyzékben szereplő villamosenergia-termelő vállalatok, villamosenergia-kiskereskedők és fogyasztók önként kérhetik nyilvántartásba vételüket a kereskedelmi intézményeknél, hogy piaci szereplővé válhassanak”.

fogyasztói jegyzékben

| (564) | A közvetlen villamosenergia-kereskedelmet a gyakorlatban a tartományok végzik. A vállalatoknak be kell nyújtaniuk a tartományi hatóságoknak egy kérelmet a közvetlen villamosenergia-ellátási kísérleti rendszerben való részvétel jóváhagyására, és bizonyos kritériumoknak meg kell felelniük. Bizonyos vállalatok esetében nincs tényleges piaci alapú tárgyalási vagy ajánlattételi folyamat, mivel a közvetlen szerződések keretében beszerzett mennyiségek nem a tényleges kínálaton és keresleten alapulnak. Valójában a villamosenergia-termelők és a villamosenergia-fogyasztóknak nem értékesíthetik, illetve szerezhetik be szabadon, közvetlenül az összes villamos energiájukat. Ezt a helyi önkormányzat által a részükre kiosztott mennyiségi kvóták korlátozzák. Továbbá, bár az árakat a villamosenergia-termelőknek és a villamosenergia-fogyasztóknak vagy a közvetítő szolgáltató vállalatoknak közvetlenül kellene letárgyalnia, valójában továbbra is az állami hálózatüzemeltető társaság számláz a vállalatok felé. Végül pedig nyilvántartásba-vételi célból minden aláírt közvetlen beszerzési szerződést be kell nyújtani az önkormányzatnak. |
| --- | --- |

(564)

A közvetlen villamosenergia-kereskedelmet a gyakorlatban a tartományok végzik. A vállalatoknak be kell nyújtaniuk a tartományi hatóságoknak egy kérelmet a közvetlen villamosenergia-ellátási kísérleti rendszerben való részvétel jóváhagyására, és bizonyos kritériumoknak meg kell felelniük. Bizonyos vállalatok esetében nincs tényleges piaci alapú tárgyalási vagy ajánlattételi folyamat, mivel a közvetlen szerződések keretében beszerzett mennyiségek nem a tényleges kínálaton és keresleten alapulnak. Valójában a villamosenergia-termelők és a villamosenergia-fogyasztóknak nem értékesíthetik, illetve szerezhetik be szabadon, közvetlenül az összes villamos energiájukat. Ezt a helyi önkormányzat által a részükre kiosztott mennyiségi kvóták korlátozzák. Továbbá, bár az árakat a villamosenergia-termelőknek és a villamosenergia-fogyasztóknak vagy a közvetítő szolgáltató vállalatoknak közvetlenül kellene letárgyalnia, valójában továbbra is az állami hálózatüzemeltető társaság számláz a vállalatok felé. Végül pedig nyilvántartásba-vételi célból minden aláírt közvetlen beszerzési szerződést be kell nyújtani az önkormányzatnak.

| (565) | 2018-ban a kínai kormány kiadta a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság és a Nemzeti Energiahivatal körlevelét a piacorientált villamosenergia-ügyletek aktív előmozdításáról és a kereskedelmi mechanizmus további javításáról. Noha a körlevél célja, hogy növelje a villamosenergia-piacon a közvetlen ügyletek számát, külön említést tesz bizonyos ágazatokról, többek között a csúcstechnológiai ágazatokról (például a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatáról), amelyek támogatásban részesülnek, és amelyeknek előnye származik a villamosenergia-piac liberalizálásából. Kiemelendő, hogy a III. szakasz (Nyitás a követelményeknek megfelelő fogyasztók piacra jutásának lehetővé tétele érdekében) 2. pontja szerint „a magas hozzáadott értékkel rendelkező feltörekvő iparágak, például a csúcstechnológiai ágazatok, az internetes és big data ágazatok, a csúcstechnológiát képviselő gyártó ágazatok, valamint a sajátos előnyökkel és jellemzőkkel rendelkező és csúcstechnológiát alkalmazó vállalkozások támogatására, hogy feszültségkorlátozástól és energiafogyasztási korlátozásoktól mentesen részt vegyenek az ügyletekben”. |
| --- | --- |

(565)

2018-ban a kínai kormány kiadta a Nemzeti Fejlesztési és Reformbizottság és a Nemzeti Energiahivatal körlevelét a piacorientált villamosenergia-ügyletek aktív előmozdításáról és a kereskedelmi mechanizmus további javításáról. Noha a körlevél célja, hogy növelje a villamosenergia-piacon a közvetlen ügyletek számát, külön említést tesz bizonyos ágazatokról, többek között a csúcstechnológiai ágazatokról (például a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatáról), amelyek támogatásban részesülnek, és amelyeknek előnye származik a villamosenergia-piac liberalizálásából. Kiemelendő, hogy a III. szakasz (Nyitás a követelményeknek megfelelő fogyasztók piacra jutásának lehetővé tétele érdekében) 2. pontja szerint „a magas hozzáadott értékkel rendelkező feltörekvő iparágak, például a csúcstechnológiai ágazatok, az internetes és big data ágazatok, a csúcstechnológiát képviselő gyártó ágazatok, valamint a sajátos előnyökkel és jellemzőkkel rendelkező és csúcstechnológiát alkalmazó vállalkozások támogatására, hogy feszültségkorlátozástól és energiafogyasztási korlátozásoktól mentesen részt vegyenek az ügyletekben”.

a magas hozzáadott értékkel rendelkező feltörekvő iparágak, például a csúcstechnológiai ágazatok, az internetes és big data ágazatok, a csúcstechnológiát képviselő gyártó ágazatok, valamint a sajátos előnyökkel és jellemzőkkel rendelkező és csúcstechnológiát alkalmazó vállalkozások támogatására, hogy feszültségkorlátozástól és energiafogyasztási korlátozásoktól mentesen részt vegyenek az ügyletekben

| (566) | Ezenkívül a kereskedelmi tevékenységet folytató fogyasztókra vonatkozó villamosenergia-termelési és -fogyasztási terv teljeskörű liberalizálásáról szóló közlemény, amely a villamosenergia-piac további liberalizálására irányul, kimondja, hogy „azok a kereskedelmi villamosenergia-fogyasztók, amelyek nem követik az állami iparpolitikát, ideiglenesen nem vehetnek részt piacorientált ügyletekben, azoknak a villamosenergia-fogyasztóknak pedig, amelyek termékei és folyamatai az iparszerkezeti kiigazításokról szóló útmutató katalógus szerint a korlátozott vagy a megszűnt kategóriába tartoznak, szigorúan végre kell hajtaniuk a villamos energiára vonatkozó hatályos differenciált árképzési politikát”. |
| --- | --- |

(566)

Ezenkívül a kereskedelmi tevékenységet folytató fogyasztókra vonatkozó villamosenergia-termelési és -fogyasztási terv teljeskörű liberalizálásáról szóló közlemény, amely a villamosenergia-piac további liberalizálására irányul, kimondja, hogy „azok a kereskedelmi villamosenergia-fogyasztók, amelyek nem követik az állami iparpolitikát, ideiglenesen nem vehetnek részt piacorientált ügyletekben, azoknak a villamosenergia-fogyasztóknak pedig, amelyek termékei és folyamatai az iparszerkezeti kiigazításokról szóló útmutató katalógus szerint a korlátozott vagy a megszűnt kategóriába tartoznak, szigorúan végre kell hajtaniuk a villamos energiára vonatkozó hatályos differenciált árképzési politikát”.

azok a kereskedelmi villamosenergia-fogyasztók, amelyek nem követik az állami iparpolitikát, ideiglenesen nem vehetnek részt piacorientált ügyletekben, azoknak a villamosenergia-fogyasztóknak pedig, amelyek termékei és folyamatai az iparszerkezeti kiigazításokról szóló útmutató katalógus szerint a korlátozott vagy a megszűnt kategóriába tartoznak, szigorúan végre kell hajtaniuk a villamos energiára vonatkozó hatályos differenciált árképzési politikát

| (567) | A jogszabály tehát előírta, hogy a villamosenergia-piacon a közvetlen ügyletek szelektív alkalmazása bizonyos ágazatokra korlátozódik, például azokra az ágazatokra, amelyek megfelelnek az állami iparpolitikáknak, különös tekintettel a csúcstechnológiai ágazatokra. Következésképpen ezekben az ágazatokban alacsonyabb áron vásárolható meg a villamos energia. |
| --- | --- |

(567)

A jogszabály tehát előírta, hogy a villamosenergia-piacon a közvetlen ügyletek szelektív alkalmazása bizonyos ágazatokra korlátozódik, például azokra az ágazatokra, amelyek megfelelnek az állami iparpolitikáknak, különös tekintettel a csúcstechnológiai ágazatokra. Következésképpen ezekben az ágazatokban alacsonyabb áron vásárolható meg a villamos energia.

| (568) | A Bizottság megítélése szerint ezért a csökkentett villamosenergia-díj és a mintában szereplő vállalatok részvételével zajló közvetlen villamosenergia-kereskedelemből eredő visszatérítések/kiigazítások az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősül, mivel bevételről való lemondás formájában a kínai kormány (vagyis a hálózat üzemeltetője) pénzügyi hozzájárulást nyújt, amelynek révén az érintett vállalatok gazdasági előnyhöz jutnak. A kedvezményezettek számára biztosított előny a csökkentett villamosenergia-árak vagy visszatérítések/kiigazítások útján megtakarított villamosenergia-költségnek felel meg, mivel a villamos energiát a közvetlen ellátás lehetőségét igénybe venni nem tudó vagy a közvetlen ellátásra irányuló kísérleti programban részt nem vevő többi ipari nagyfogyasztó által fizetett rendes hálózati árnál alacsonyabb áron nyújtották. |
| --- | --- |

(568)

A Bizottság megítélése szerint ezért a csökkentett villamosenergia-díj és a mintában szereplő vállalatok részvételével zajló közvetlen villamosenergia-kereskedelemből eredő visszatérítések/kiigazítások az alaprendelet 3. cikke (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja és 3. cikkének (2) bekezdése értelmében támogatásnak minősül, mivel bevételről való lemondás formájában a kínai kormány (vagyis a hálózat üzemeltetője) pénzügyi hozzájárulást nyújt, amelynek révén az érintett vállalatok gazdasági előnyhöz jutnak. A kedvezményezettek számára biztosított előny a csökkentett villamosenergia-árak vagy visszatérítések/kiigazítások útján megtakarított villamosenergia-költségnek felel meg, mivel a villamos energiát a közvetlen ellátás lehetőségét igénybe venni nem tudó vagy a közvetlen ellátásra irányuló kísérleti programban részt nem vevő többi ipari nagyfogyasztó által fizetett rendes hálózati árnál alacsonyabb áron nyújtották.

| (569) | Az érdekelt felek végső tájékoztatása után a kínai kormány azt állította, hogy csupán az a tény, hogy az állami tulajdonú vállalatok jelen vannak a villamosenergia-termelésben, még nem elegendő bizonyíték a támogatás meglétére, és hogy a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia európai gyártói is kapnak támogatást egyes uniós tagállamoktól. A kínai kormány azt is hangsúlyozta, hogy az elmúlt években Kína proaktívan támogatta a villamosenergia-piac reformját. A reform fő szempontjai közé tartozik a villamosenergia-piac versenyképes és hatékony szerkezetének és rendszerének gyors létrehozása, valamint a piacorientált árképzési mechanizmusok bevezetése, beleértve a közvetlen beszerzési szerződéseket is. A villamos energiát közvetlenül ipari és más felhasználóknak értékesítő erőművek esetében a villamosenergia-ár a szolgáltatók és a felhasználók közötti tárgyalások és piaci ajánlattételi eljárás útján kerülnek megállapításra. |
| --- | --- |

(569)

Az érdekelt felek végső tájékoztatása után a kínai kormány azt állította, hogy csupán az a tény, hogy az állami tulajdonú vállalatok jelen vannak a villamosenergia-termelésben, még nem elegendő bizonyíték a támogatás meglétére, és hogy a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia európai gyártói is kapnak támogatást egyes uniós tagállamoktól. A kínai kormány azt is hangsúlyozta, hogy az elmúlt években Kína proaktívan támogatta a villamosenergia-piac reformját. A reform fő szempontjai közé tartozik a villamosenergia-piac versenyképes és hatékony szerkezetének és rendszerének gyors létrehozása, valamint a piacorientált árképzési mechanizmusok bevezetése, beleértve a közvetlen beszerzési szerződéseket is. A villamos energiát közvetlenül ipari és más felhasználóknak értékesítő erőművek esetében a villamosenergia-ár a szolgáltatók és a felhasználók közötti tárgyalások és piaci ajánlattételi eljárás útján kerülnek megállapításra.

| (570) | A kínai kormány több jogi dokumentumra hivatkozott az érvelése alátámasztására. E dokumentumok többsége azonban a kínai hálózati ár meghatározására vonatkozott, amely azonban nem képezi a jelen ügy vizsgálatának tárgyát. Hasonlóképpen, az európai vállalatok által kapott esetleges támogatások szintén nem tartoznak e vizsgálat hatálya alá. Az egyetlen dokumentum, amely konkrétabban a közvetlen villamosenergia-vásárlási ügyletekre vonatkozik, csak az „észszerű árképzésről” szóló általános nyilatkozatot tartalmazta. Amint azt az (561)–(567) preambulumbekezdés kiemeli, ez az általános nyilatkozat nem felel meg a Bizottság által a gyakorlatban megállapítottaknak. A Bizottság ezért ezeket az állításokat elutasította. |
| --- | --- |

(570)

A kínai kormány több jogi dokumentumra hivatkozott az érvelése alátámasztására. E dokumentumok többsége azonban a kínai hálózati ár meghatározására vonatkozott, amely azonban nem képezi a jelen ügy vizsgálatának tárgyát. Hasonlóképpen, az európai vállalatok által kapott esetleges támogatások szintén nem tartoznak e vizsgálat hatálya alá. Az egyetlen dokumentum, amely konkrétabban a közvetlen villamosenergia-vásárlási ügyletekre vonatkozik, csak az „észszerű árképzésről” szóló általános nyilatkozatot tartalmazta. Amint azt az (561)–(567) preambulumbekezdés kiemeli, ez az általános nyilatkozat nem felel meg a Bizottság által a gyakorlatban megállapítottaknak. A Bizottság ezért ezeket az állításokat elutasította.

3.9.2.3.   Egyedi jelleg

Egyedi jelleg

| (571) | A támogatás az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyedi támogatásnak minősül, mivel a jogszabály a program alkalmazását olyan vállalkozásokra korlátozza, amelyek megfelelnek az állam által meghatározott bizonyos iparpolitikai célkitűzéseknek, és amelyek termékei vagy folyamatai támogathatónak minősülnek. |
| --- | --- |

(571)

A támogatás az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében egyedi támogatásnak minősül, mivel a jogszabály a program alkalmazását olyan vállalkozásokra korlátozza, amelyek megfelelnek az állam által meghatározott bizonyos iparpolitikai célkitűzéseknek, és amelyek termékei vagy folyamatai támogathatónak minősülnek.

| (572) | Így a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a támogatási program a vizsgálati időszak során működött, és az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja és 4. cikkének (3) bekezdése értelmében egyedinek minősül. |
| --- | --- |

(572)

Így a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a támogatási program a vizsgálati időszak során működött, és az alaprendelet 4. cikke (2) bekezdésének a) pontja és 4. cikkének (3) bekezdése értelmében egyedinek minősül.

3.9.2.4.   A támogatás összegének számítása

A támogatás összegének számítása

| (573) | A kiegyenlíthető támogatás összegét a Bizottság a támogatásban részesülő felek számára a vizsgálati időszakban nyújtott gazdasági előny mértékének megfelelően számította ki. A gazdasági előnyt a Bizottság a villamos energia árának a rendes villamosenergia-ár szerint fizetendő teljes összege, valamint a mintában szereplő vállalatcsoportok által csökkentett áron, illetve a különféle visszatérítések/kiigazítások levonása után fizetett teljes összege különbözeteként számította ki. |
| --- | --- |

(573)

A kiegyenlíthető támogatás összegét a Bizottság a támogatásban részesülő felek számára a vizsgálati időszakban nyújtott gazdasági előny mértékének megfelelően számította ki. A gazdasági előnyt a Bizottság a villamos energia árának a rendes villamosenergia-ár szerint fizetendő teljes összege, valamint a mintában szereplő vállalatcsoportok által csökkentett áron, illetve a különféle visszatérítések/kiigazítások levonása után fizetett teljes összege különbözeteként számította ki.

| (574) | Az érdekelt felek végső tájékoztatása után a Daching csoport az állította, hogy a teljesítménytényező-kiigazítást a fogyasztókat a hatékonyabb villamosenergia-felhasználásra ösztönző értékelési mechanizmusként nem volt indokolt támogatásnak tekinteni. A Bizottság megerősítette, hogy a csoport végső tájékoztatása keretében azt levonta a kiszámított gazdasági előnyből. |
| --- | --- |

(574)

Az érdekelt felek végső tájékoztatása után a Daching csoport az állította, hogy a teljesítménytényező-kiigazítást a fogyasztókat a hatékonyabb villamosenergia-felhasználásra ösztönző értékelési mechanizmusként nem volt indokolt támogatásnak tekinteni. A Bizottság megerősítette, hogy a csoport végső tájékoztatása keretében azt levonta a kiszámított gazdasági előnyből.

| (575) | E program esetében a mintában szereplő exportáló gyártókra vonatkozóan a vizsgálati időszakra megállapított támogatási mérték a következőképpen alakult:

  Villamos energia szolgáltatása csökkentett áron







  A vállalat neve | A támogatás összege |
| --- | --- | --- |
| Wanshun csoport | 0,18  % |
| Daching csoport | 0,20  % |

(575)

E program esetében a mintában szereplő exportáló gyártókra vonatkozóan a vizsgálati időszakra megállapított támogatási mérték a következőképpen alakult:

Villamos energia szolgáltatása csökkentett áron

Villamos energia szolgáltatása csökkentett áron

A vállalat neve

A támogatás összege

Wanshun csoport

0,18  %

Daching csoport

0,20  %

3.9.3.   Gyártási inputanyagok biztosítása a megfelelő ellenszolgáltatásnál kevesebb összeg fejében

Gyártási inputanyagok biztosítása a megfelelő ellenszolgáltatásnál kevesebb összeg fejében

| (576) | A fenti 3.2. szakaszban említett módon a Bizottság értesítette a kínai kormányt, hogy mivel a vizsgált inputanyagok – nevezetesen az elsődleges alumínium és a feketekőszén – beszállítóitól nem kapott kitöltött kérdőívet, ténymegállapításait az alaprendelet 28. cikke (1) bekezdésének értelmében rendelkezésre álló tényekre kénytelen alapozni, amennyiben a fent említett inputanyagokat szállító vállalatokkal kapcsolatos információkról van szó. A Bizottság megvizsgálta, hogy a mintában szereplő vállalatok a kínai kormánytól támogatott áron jutottak-e a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia előállításához szükséges inputanyagokhoz. |
| --- | --- |

(576)

A fenti 3.2. szakaszban említett módon a Bizottság értesítette a kínai kormányt, hogy mivel a vizsgált inputanyagok – nevezetesen az elsődleges alumínium és a feketekőszén – beszállítóitól nem kapott kitöltött kérdőívet, ténymegállapításait az alaprendelet 28. cikke (1) bekezdésének értelmében rendelkezésre álló tényekre kénytelen alapozni, amennyiben a fent említett inputanyagokat szállító vállalatokkal kapcsolatos információkról van szó. A Bizottság megvizsgálta, hogy a mintában szereplő vállalatok a kínai kormánytól támogatott áron jutottak-e a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia előállításához szükséges inputanyagokhoz.

3.9.3.1.   A megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében nyújtott elsődleges alumínium

A megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében nyújtott elsődleges alumínium

| (577) | A panaszban a panaszosok bizonyítékot szolgáltattak arra, hogy a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia kínai gyártói ösztönzött ágazatban működnek, és megalapozott az a következtetés, hogy a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia előállításához használt elsődleges alumínium gyártóinak nyújtott támogatások végső soron a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák gyártóit juttatták előnyhöz. Ez az előny a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák gyártóinál halmozódik fel közvetlenül, amennyiben ezek a gyártók vertikálisan integráltak, és közvetve, amennyiben az említett támogatások eredményeképpen alacsonyabb lesz az inputok ára a kínai belföldi piacon, mint egyébként lenne. |
| --- | --- |

(577)

A panaszban a panaszosok bizonyítékot szolgáltattak arra, hogy a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia kínai gyártói ösztönzött ágazatban működnek, és megalapozott az a következtetés, hogy a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia előállításához használt elsődleges alumínium gyártóinak nyújtott támogatások végső soron a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák gyártóit juttatták előnyhöz. Ez az előny a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák gyártóinál halmozódik fel közvetlenül, amennyiben ezek a gyártók vertikálisan integráltak, és közvetve, amennyiben az említett támogatások eredményeképpen alacsonyabb lesz az inputok ára a kínai belföldi piacon, mint egyébként lenne.

| (578) | mivel a vizsgált vállalatcsoportok vertikálisan integráltak, a Bizottság a kapcsolódó nyersanyag-szállítókat is bevonta a vizsgálatba, és a velük kapcsolatban álló szállítók szintjén kapott támogatásokat beépítették az egyes támogatási rendszerekre vonatkozó számításokba. A Bizottság azt is megállapította, hogy mivel a mintában szereplő exportáló gyártók három csoportja vertikálisan integrált volt, csak elenyésző mennyiségben szerzett be elsődleges alumíniumot (alumíniumtömböket és -lapokat) független beszállítóktól. Továbbá a külön dömpingellenes vizsgálatban (111) a Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő vállalatok a nemzetközi referenciaértékeknek megfelelő áron szerezték be az elsődleges alumíniumot. |
| --- | --- |

(578)

mivel a vizsgált vállalatcsoportok vertikálisan integráltak, a Bizottság a kapcsolódó nyersanyag-szállítókat is bevonta a vizsgálatba, és a velük kapcsolatban álló szállítók szintjén kapott támogatásokat beépítették az egyes támogatási rendszerekre vonatkozó számításokba. A Bizottság azt is megállapította, hogy mivel a mintában szereplő exportáló gyártók három csoportja vertikálisan integrált volt, csak elenyésző mennyiségben szerzett be elsődleges alumíniumot (alumíniumtömböket és -lapokat) független beszállítóktól. Továbbá a külön dömpingellenes vizsgálatban (111) a Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő vállalatok a nemzetközi referenciaértékeknek megfelelő áron szerezték be az elsődleges alumíniumot.

111

| (579) | A mintában szereplő exportáló gyártóknak juttatott jelentős előnyt alátámasztó bizonyíték hiányában a Bizottság tehát úgy határozott, hogy ennek az állítólagos támogatási programnak a vizsgálatát nem folytatja. |
| --- | --- |

(579)

A mintában szereplő exportáló gyártóknak juttatott jelentős előnyt alátámasztó bizonyíték hiányában a Bizottság tehát úgy határozott, hogy ennek az állítólagos támogatási programnak a vizsgálatát nem folytatja.

3.9.3.2.   A megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében nyújtott feketekőszén

A megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében nyújtott feketekőszén

| (580) | A panasz arra vonatkozó állításokat tartalmazott, hogy a feketekőszenet a megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében nyújtották. Valójában szinte mindegyik kínai kohó, így a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák gyártói is szénnel fűtik saját felhasználású erőműveiket, hogy legalább részben megtermeljék a szükséges villamos energiát. A panaszban felhozott bizonyítékokból kiderült, hogy a kínai állami tulajdonú vállalatok a megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében látták el szénnel a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák gyártóit olyan áron, amely az alumíniumtermékek – például a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia – downstream gyártóinak versenyelőnyhöz juttatását szolgálta. |
| --- | --- |

(580)

A panasz arra vonatkozó állításokat tartalmazott, hogy a feketekőszenet a megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében nyújtották. Valójában szinte mindegyik kínai kohó, így a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák gyártói is szénnel fűtik saját felhasználású erőműveiket, hogy legalább részben megtermeljék a szükséges villamos energiát. A panaszban felhozott bizonyítékokból kiderült, hogy a kínai állami tulajdonú vállalatok a megfelelő ellenszolgáltatásnál kisebb összeg fejében látták el szénnel a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák gyártóit olyan áron, amely az alumíniumtermékek – például a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia – downstream gyártóinak versenyelőnyhöz juttatását szolgálta.

| (581) | A fenti 3.2.3. szakaszban leírtak szerint a Bizottság arra kérte a kínai kormányt, hogy juttassa el a feketekőszén-beszállítók számára összeállított egyedi kérdőívet az ismert kínai beszállítókhoz. A kínai kormány nem tette eleget a kérésnek. A Bizottság emellett arra is felkérte a kínai kormányt, hogy szolgáltasson adatokat az árakról és az árképzési mechanizmusokról, valamint a kínai feketekőszén-beszállítók nevéről és tulajdonosi szerkezetéről. A kínai kormány azonban nem közölte a kért információkat. Emiatt a Bizottság nem tudta ellenőrizni, hogyan képzik az árakat, mely kínai termelők vannak állami tulajdonban, és mekkora a részesedésük a kínai termelésből. |
| --- | --- |

(581)

A fenti 3.2.3. szakaszban leírtak szerint a Bizottság arra kérte a kínai kormányt, hogy juttassa el a feketekőszén-beszállítók számára összeállított egyedi kérdőívet az ismert kínai beszállítókhoz. A kínai kormány nem tette eleget a kérésnek. A Bizottság emellett arra is felkérte a kínai kormányt, hogy szolgáltasson adatokat az árakról és az árképzési mechanizmusokról, valamint a kínai feketekőszén-beszállítók nevéről és tulajdonosi szerkezetéről. A kínai kormány azonban nem közölte a kért információkat. Emiatt a Bizottság nem tudta ellenőrizni, hogyan képzik az árakat, mely kínai termelők vannak állami tulajdonban, és mekkora a részesedésük a kínai termelésből.

| (582) | A mintában szereplő vállalatcsoportok közül csak egy szerzett be feketekőszenet független beszállítóktól. A Bizottság ugyanakkor megállapította, hogy a mintában szereplő vállalatok a vizsgált időszakban a Covid19-világjárvány által a szénpiacon okozott általános árerózióra tekintettel a nemzetközi referenciaértékeknek megfelelő áron szerezték be a feketekőszenet. A mintában szereplő exportáló gyártóknak juttatott jelentős előnyt alátámasztó bizonyíték hiányában a Bizottság tehát úgy határozott, hogy ennek az állítólagos támogatási programnak a vizsgálatát nem folytatja. |
| --- | --- |

(582)

A mintában szereplő vállalatcsoportok közül csak egy szerzett be feketekőszenet független beszállítóktól. A Bizottság ugyanakkor megállapította, hogy a mintában szereplő vállalatok a vizsgált időszakban a Covid19-világjárvány által a szénpiacon okozott általános árerózióra tekintettel a nemzetközi referenciaértékeknek megfelelő áron szerezték be a feketekőszenet. A mintában szereplő exportáló gyártóknak juttatott jelentős előnyt alátámasztó bizonyíték hiányában a Bizottság tehát úgy határozott, hogy ennek az állítólagos támogatási programnak a vizsgálatát nem folytatja.

3.10.   A támogatásra vonatkozó következtetés

A támogatásra vonatkozó következtetés

| (583) | A rendelkezésre álló információk alapján a Bizottság az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban az egyes támogatásokat, illetve támogatási programokat külön-külön vizsgálva kiszámította, hogy a mintában szereplő vállalatok kiegyenlíthető támogatásai mekkora összeget tesznek ki, majd ezeket az összegeket összeadta, hogy így az egyes exportáló gyártókra vonatkozóan meghatározza a vizsgálati időszak alatti teljes támogatási összeget. Az összesített támogatási összegek kiszámításához a Bizottság először a támogatási százalékot, vagyis a támogatási összegnek a vállalat teljes forgalmára jutó részét számította ki. Ezt követően az így kapott százalék alapján meghatározta az érintett termék vizsgálati időszak alatti, az Unióba irányuló exportjához tartozó támogatást. A Bizottság ezt követően kiszámította a vizsgálati időszak során az Unióba exportált érintett termék egy tonnájára jutó támogatási összeget, majd ugyanezen kivitel egy tonnára vetített, a költséget, a biztosítást és a fuvardíjat is magában foglaló értékének (CIF-érték) százalékában kifejezte a különbözeteket. |
| --- | --- |

(583)

A rendelkezésre álló információk alapján a Bizottság az alaprendelet rendelkezéseivel összhangban az egyes támogatásokat, illetve támogatási programokat külön-külön vizsgálva kiszámította, hogy a mintában szereplő vállalatok kiegyenlíthető támogatásai mekkora összeget tesznek ki, majd ezeket az összegeket összeadta, hogy így az egyes exportáló gyártókra vonatkozóan meghatározza a vizsgálati időszak alatti teljes támogatási összeget. Az összesített támogatási összegek kiszámításához a Bizottság először a támogatási százalékot, vagyis a támogatási összegnek a vállalat teljes forgalmára jutó részét számította ki. Ezt követően az így kapott százalék alapján meghatározta az érintett termék vizsgálati időszak alatti, az Unióba irányuló exportjához tartozó támogatást. A Bizottság ezt követően kiszámította a vizsgálati időszak során az Unióba exportált érintett termék egy tonnájára jutó támogatási összeget, majd ugyanezen kivitel egy tonnára vetített, a költséget, a biztosítást és a fuvardíjat is magában foglaló értékének (CIF-érték) százalékában kifejezte a különbözeteket.

| (584) | Az érdekelt felek végső tájékoztatása után a Daching csoport azt állította, hogy a Xiamen Xiashun exportáló gyártó és kapcsolt vállalkozása, a Daching Enterprises Ltd. konszolidált forgalmát kellene nevezőként használni a támogatás összegének kiszámításához. A Bizottság megjegyezte, hogy a Daching Enterprises Ltd. a csoporttal kapcsolatban álló exportőrként járt el, és hogy a Daching Enterprises Ltd. teljes exportforgalma a Xiamen Xiashun vállalattól származott. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy a Daching Enterprises Ltd. esetében megállapított valamennyi támogatás az exportáló gyártó által exportált árukhoz kapcsolódik. Ezért a támogatás összege a Xiamen Xiashun exportforgalmának százalékában került kiszámításra. Ezért a Bizottság az említett fél állítását elutasította. |
| --- | --- |

(584)

Az érdekelt felek végső tájékoztatása után a Daching csoport azt állította, hogy a Xiamen Xiashun exportáló gyártó és kapcsolt vállalkozása, a Daching Enterprises Ltd. konszolidált forgalmát kellene nevezőként használni a támogatás összegének kiszámításához. A Bizottság megjegyezte, hogy a Daching Enterprises Ltd. a csoporttal kapcsolatban álló exportőrként járt el, és hogy a Daching Enterprises Ltd. teljes exportforgalma a Xiamen Xiashun vállalattól származott. A Bizottság ezért úgy ítélte meg, hogy a Daching Enterprises Ltd. esetében megállapított valamennyi támogatás az exportáló gyártó által exportált árukhoz kapcsolódik. Ezért a támogatás összege a Xiamen Xiashun exportforgalmának százalékában került kiszámításra. Ezért a Bizottság az említett fél állítását elutasította.

| (585) | Az érdekelt felek végső tájékoztatása után a Wanshun csoport azt állította, hogy a Jiangsu Zhongji exportáló gyártónak a Bizottság által figyelembe vett teljes forgalma hibás, mivel az nem tartalmazza a Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd. termékeit a tengerentúli piacokon továbbértékesítő Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., (HK) Ltd. által alkalmazott haszonkulcsot. A valóságban a kiegyenlítő vámokat a CIF-exportérték alapján szedik be (amely magában foglalja a Zhongji HK haszonkulcsát is). |
| --- | --- |

(585)

Az érdekelt felek végső tájékoztatása után a Wanshun csoport azt állította, hogy a Jiangsu Zhongji exportáló gyártónak a Bizottság által figyelembe vett teljes forgalma hibás, mivel az nem tartalmazza a Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd. termékeit a tengerentúli piacokon továbbértékesítő Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., (HK) Ltd. által alkalmazott haszonkulcsot. A valóságban a kiegyenlítő vámokat a CIF-exportérték alapján szedik be (amely magában foglalja a Zhongji HK haszonkulcsát is).

| (586) | A Bizottság nem értett egyet ezzel az állítással. Az exporttal kapcsolatos támogatások esetében a Bizottság a kapcsolatban álló kereskedő exportforgalmát használta fel. A Bizottság azonban a nem exporttal kapcsolatos támogatások esetében következetes gyakorlatának megfelelően az exportáló gyártó teljes forgalmát veszi alapul. A Bizottság az exportáló gyártó szintjén próbálja megállapítani a gazdasági előnyt. Az exportáló gyártó forgalma tehát a releváns hivatkozási pont a támogatásból származó gazdasági előnynek az exportáló gyártó szintjén történő megállapításához. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(586)

A Bizottság nem értett egyet ezzel az állítással. Az exporttal kapcsolatos támogatások esetében a Bizottság a kapcsolatban álló kereskedő exportforgalmát használta fel. A Bizottság azonban a nem exporttal kapcsolatos támogatások esetében következetes gyakorlatának megfelelően az exportáló gyártó teljes forgalmát veszi alapul. A Bizottság az exportáló gyártó szintjén próbálja megállapítani a gazdasági előnyt. Az exportáló gyártó forgalma tehát a releváns hivatkozási pont a támogatásból származó gazdasági előnynek az exportáló gyártó szintjén történő megállapításához. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

| (587) | A Wanshun csoport szerint továbbá a Bizottság automatikusan és további elemzés nélkül hozzáadta a csoport minden egyes vállalatára vonatkozó támogatási összeget, nevezetesen:






  a) | a Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., (HK) Ltd. vállalatnak nyújtott kölcsönöket és hitelkereteket, holott az ügyletekben részt vevő mindkét fél Kínán kívül található, az érintett pénzügyi intézmény szingapúri, nem pedig kínai bank, és |
| --- | --- | --- |

(587)

A Wanshun csoport szerint továbbá a Bizottság automatikusan és további elemzés nélkül hozzáadta a csoport minden egyes vállalatára vonatkozó támogatási összeget, nevezetesen:

a)

a Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., (HK) Ltd. vállalatnak nyújtott kölcsönöket és hitelkereteket, holott az ügyletekben részt vevő mindkét fél Kínán kívül található, az érintett pénzügyi intézmény szingapúri, nem pedig kínai bank, és

| b) | a Shantou Wanshun vállalatnak nyújtott támogatásokat, pedig ez a vállalat nem végzett tevékenységet a vizsgálat tárgyát képező termékkel kapcsolatban. A WTO Fellebbezési Testületének jelentésével (112) összhangban elemezni kell a gazdasági előny átadását olyan esetekben, amikor a támogatást olyan vállalat kapja, amelyik nem upstream inputanyag-gyártó és és nem nyújt semmit az érintett termékkel kapcsolatban. Ez a továbbadási elemzés nem szerepelt a végső tájékoztatásban. Vannak különböző állítólagos támogatások, amelyeket természetüknél fogva nem lehet továbbadni. Ez különösen a Shantou Wanshun más termékek előállítására használt földterületét és a Shantou Wanshun más termékekért kapott támogatásait érintette. Az első pontot illetően a Bizottság megjegyezte, hogy függetlenül attól, hogy Hongkongnak mi a jogállása ebben a vizsgálatban, a Jiangsu Zhongji Hong Kong vállalat tevékenységeinek és irányításának valódi központja a kínai anyaországban volt. A kereskedő tevékenységeinek 99 %-a valóban a kínai exportáló gyártó által gyártott áruk viszonteladásához kapcsolódott. A vállalat továbbá beszámolójában és a Bizottság kérdőívére adott válaszában sem számolt be Hongkongban dolgozó személyzetről, és az érintett termékhez kötődő támogatásokat kínai jogalanyok nyújtották. Például a Jiangsu Zhongji Hong Kong által exportált árukra vonatkozó exporthitel-biztosítást a kínai anyavállalat kötötte mega Sinosure-ral. Ezen túlmenően – ahogy azt a Fellebbezési Testület az „Egyesült Államok – A Koreából származó nagy háztartási mosógépekre bevezetett dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések” ügyben megerősítette – azok a támogatások, amelyeket a támogatást nyújtó tagállamtól eltérő országokban nyújtanak a kedvezményezettnek, jelentőséggel bírhatnak az ad valorem támogatás összegének kiszámításakor (113). |
| --- | --- |

b)

a Shantou Wanshun vállalatnak nyújtott támogatásokat, pedig ez a vállalat nem végzett tevékenységet a vizsgálat tárgyát képező termékkel kapcsolatban. A WTO Fellebbezési Testületének jelentésével (112) összhangban elemezni kell a gazdasági előny átadását olyan esetekben, amikor a támogatást olyan vállalat kapja, amelyik nem upstream inputanyag-gyártó és és nem nyújt semmit az érintett termékkel kapcsolatban. Ez a továbbadási elemzés nem szerepelt a végső tájékoztatásban. Vannak különböző állítólagos támogatások, amelyeket természetüknél fogva nem lehet továbbadni. Ez különösen a Shantou Wanshun más termékek előállítására használt földterületét és a Shantou Wanshun más termékekért kapott támogatásait érintette. Az első pontot illetően a Bizottság megjegyezte, hogy függetlenül attól, hogy Hongkongnak mi a jogállása ebben a vizsgálatban, a Jiangsu Zhongji Hong Kong vállalat tevékenységeinek és irányításának valódi központja a kínai anyaországban volt. A kereskedő tevékenységeinek 99 %-a valóban a kínai exportáló gyártó által gyártott áruk viszonteladásához kapcsolódott. A vállalat továbbá beszámolójában és a Bizottság kérdőívére adott válaszában sem számolt be Hongkongban dolgozó személyzetről, és az érintett termékhez kötődő támogatásokat kínai jogalanyok nyújtották. Például a Jiangsu Zhongji Hong Kong által exportált árukra vonatkozó exporthitel-biztosítást a kínai anyavállalat kötötte mega Sinosure-ral. Ezen túlmenően – ahogy azt a Fellebbezési Testület az „Egyesült Államok – A Koreából származó nagy háztartási mosógépekre bevezetett dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések” ügyben megerősítette – azok a támogatások, amelyeket a támogatást nyújtó tagállamtól eltérő országokban nyújtanak a kedvezményezettnek, jelentőséggel bírhatnak az ad valorem támogatás összegének kiszámításakor (113).

112

113

| (588) | A szóban forgó finanszírozást valóban egy szingapúri bankon (OCBC) keresztül nyújtották, amely Szingapúrban található. A kölcsönszerződések azonban azt is előírták, hogy a hitelt a (Kína szárazföldi részén található) Ningbo állami tulajdonú bank által kibocsátott akkreditív biztosította, és hogy „a banknak meg kell kapnia a megfelelő készenléti akkreditívet, mielőtt kifizeti az Ön által lehívható megfelelő előleget”. Ezenkívül a szerződés kifejezetten előírta, hogy a hitelfelvevőre, a hitelfelvevő OCBC-nél vezetett számláira, hitelképességére és pénzügyi helyzetére, valamint az ilyen jogalanynak nyújtott eszközökre vonatkozó információkat közölni kell a Bank of Ningbo-val. A hitelt tehát egy kínai bank beavatkozásának köszönhetően nyújtották, amelyre ugyanazon normatív keret vonatkozik, mint bármely más kínai bankra. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(588)

A szóban forgó finanszírozást valóban egy szingapúri bankon (OCBC) keresztül nyújtották, amely Szingapúrban található. A kölcsönszerződések azonban azt is előírták, hogy a hitelt a (Kína szárazföldi részén található) Ningbo állami tulajdonú bank által kibocsátott akkreditív biztosította, és hogy „a banknak meg kell kapnia a megfelelő készenléti akkreditívet, mielőtt kifizeti az Ön által lehívható megfelelő előleget”. Ezenkívül a szerződés kifejezetten előírta, hogy a hitelfelvevőre, a hitelfelvevő OCBC-nél vezetett számláira, hitelképességére és pénzügyi helyzetére, valamint az ilyen jogalanynak nyújtott eszközökre vonatkozó információkat közölni kell a Bank of Ningbo-val. A hitelt tehát egy kínai bank beavatkozásának köszönhetően nyújtották, amelyre ugyanazon normatív keret vonatkozik, mint bármely más kínai bankra. A Bizottság ezért elutasította ezt az állítást.

a banknak meg kell kapnia a megfelelő készenléti akkreditívet, mielőtt kifizeti az Ön által lehívható megfelelő előleget

| (589) | A második pontot illetően a Bizottság megállapította, hogy a Shantou Wanshun a leányvállalatai nevében vett fel finanszírozást. Például a kölcsönök és kötvények felülvizsgálata során a Bizottság megállapította, hogy a finanszírozás célja a leányvállalatok pénzügyi szükségleteit is megemlítette. Továbbá a Shantou Wanshun kezesként járt el a csoporthoz tartozó kapcsolt vállalkozások által felvett különböző hitelekért, sőt maga is vállalatközi hiteleket nyújtott. Ugyanakkor ezek az ügyletek és más vállalatközi pénzáramlások azt mutatják, hogy egyértelmű kapcsolat áll fenn a Shantou Wanshun által kapott támogatások és az érintett termék gyártása és kivitele között. E tekintetben irreleváns az a tény, hogy a Shantou Wanshun által kapott támogatások egy része földterülethez vagy támogatáshoz kapcsolódott. A lényeg az, hogy az e támogatásokból származó előnyök könnyen eljuthatnak a csoporthoz tartozó kapcsolt vállalatokhoz, mivel a pénz helyettesíthető. Ilyen körülmények között, figyelembe véve a csoporthoz tartozó vállalkozások közötti szoros kapcsolatot, a WTO vonatkozó joggyakorlata megerősíti, hogy vélelmezhető a gazdasági előny kapcsolt vállalkozások közötti átadása, ami ebben az esetben egyértelműen fennáll. Ezért a Bizottság az említett fél állítását elutasította. |
| --- | --- |

(589)

A második pontot illetően a Bizottság megállapította, hogy a Shantou Wanshun a leányvállalatai nevében vett fel finanszírozást. Például a kölcsönök és kötvények felülvizsgálata során a Bizottság megállapította, hogy a finanszírozás célja a leányvállalatok pénzügyi szükségleteit is megemlítette. Továbbá a Shantou Wanshun kezesként járt el a csoporthoz tartozó kapcsolt vállalkozások által felvett különböző hitelekért, sőt maga is vállalatközi hiteleket nyújtott. Ugyanakkor ezek az ügyletek és más vállalatközi pénzáramlások azt mutatják, hogy egyértelmű kapcsolat áll fenn a Shantou Wanshun által kapott támogatások és az érintett termék gyártása és kivitele között. E tekintetben irreleváns az a tény, hogy a Shantou Wanshun által kapott támogatások egy része földterülethez vagy támogatáshoz kapcsolódott. A lényeg az, hogy az e támogatásokból származó előnyök könnyen eljuthatnak a csoporthoz tartozó kapcsolt vállalatokhoz, mivel a pénz helyettesíthető. Ilyen körülmények között, figyelembe véve a csoporthoz tartozó vállalkozások közötti szoros kapcsolatot, a WTO vonatkozó joggyakorlata megerősíti, hogy vélelmezhető a gazdasági előny kapcsolt vállalkozások közötti átadása, ami ebben az esetben egyértelműen fennáll. Ezért a Bizottság az említett fél állítását elutasította.

| (590) | Az érdekelt felek végső tájékoztatása után a Nanshan csoport a következőket állította:






  a) | a Bizottság tévesen állapította meg a Shandong Nanshan Aluminium Co., Ltd (a továbbiakban: „A” vállalat) felosztási kulcsát, amikor kizárta a társaság többi részlegének forgalmát. |
| --- | --- | --- |

(590)

Az érdekelt felek végső tájékoztatása után a Nanshan csoport a következőket állította:

a)

a Bizottság tévesen állapította meg a Shandong Nanshan Aluminium Co., Ltd (a továbbiakban: „A” vállalat) felosztási kulcsát, amikor kizárta a társaság többi részlegének forgalmát.

| b) | a Bizottság tévesen végezte el a Nanshan Group Co. Ltd vállalatra vonatkozóan a gazdasági előny átadására vonatkozó elemzését, mivel a Nanshan Group Co. Ltd támogatási összegét elosztotta annak konszolidált forgalmával, majd ezt a támogatási különbözetet az exportáló gyártóra alkalmazta. A Nanshan Group Co. Ltd valójában nem gyártja az érintett terméket, és a Bizottság nem bizonyította, hogy bármilyen támogatási összeget átadott volna az exportáló gyártónak, mivel a vizsgálati időszak alatt az anyavállalat és leányvállalata között nem volt pénzügyi vagy egyéb típusú ügylet. A Bizottságnak – a korábbi esetekhez hasonlóan – a támogatást legalább a vállalatközi részesedés vonatkozó százaléka alapján, azaz az „A” vállalatban birtokolt saját tőke százaléka alapján kell felosztania, majd ezt a részt az exportáló gyártóhoz kell rendelnie. |
| --- | --- |

b)

a Bizottság tévesen végezte el a Nanshan Group Co. Ltd vállalatra vonatkozóan a gazdasági előny átadására vonatkozó elemzését, mivel a Nanshan Group Co. Ltd támogatási összegét elosztotta annak konszolidált forgalmával, majd ezt a támogatási különbözetet az exportáló gyártóra alkalmazta. A Nanshan Group Co. Ltd valójában nem gyártja az érintett terméket, és a Bizottság nem bizonyította, hogy bármilyen támogatási összeget átadott volna az exportáló gyártónak, mivel a vizsgálati időszak alatt az anyavállalat és leányvállalata között nem volt pénzügyi vagy egyéb típusú ügylet. A Bizottságnak – a korábbi esetekhez hasonlóan – a támogatást legalább a vállalatközi részesedés vonatkozó százaléka alapján, azaz az „A” vállalatban birtokolt saját tőke százaléka alapján kell felosztania, majd ezt a részt az exportáló gyártóhoz kell rendelnie.

| (591) | Az első ponttal kapcsolatban a Bizottság megjegyezte, hogy a vizsgálat során a vállalat az „A” vállalat forgalmát és a kapcsolt vállalatok felé irányuló értékesítési forgalmat részlegenként mutatta be, nem pedig a teljes vállalat szintjén. A Bizottság úgy értelmezte, hogy az A1–A4 osztályok az „A” vállalat összes releváns adatát képviselik. Most azonban úgy tűnik, hogy a vállalat a vizsgálat során nem nyújtott be minden releváns információt. A Bizottság nem veheti figyelembe az egyéb termékeket előállító hiányzó részlegek forgalmát, mivel a vállalat nem nyújtotta be az e hiányzó részlegekből származó kapcsolt felek részére történő értékesítésekre vonatkozó megfelelő információkat, és nem is tudta ellenőrizni azt, annak ellenére, hogy ez kulcsfontosságú eleme az elosztási kulcs meghatározásának. Ezért a vállalat által benyújtott összes releváns információ hiányában a Bizottságnak fenn kellett tartania a számítást a jelenlegi formájában. |
| --- | --- |

(591)

Az első ponttal kapcsolatban a Bizottság megjegyezte, hogy a vizsgálat során a vállalat az „A” vállalat forgalmát és a kapcsolt vállalatok felé irányuló értékesítési forgalmat részlegenként mutatta be, nem pedig a teljes vállalat szintjén. A Bizottság úgy értelmezte, hogy az A1–A4 osztályok az „A” vállalat összes releváns adatát képviselik. Most azonban úgy tűnik, hogy a vállalat a vizsgálat során nem nyújtott be minden releváns információt. A Bizottság nem veheti figyelembe az egyéb termékeket előállító hiányzó részlegek forgalmát, mivel a vállalat nem nyújtotta be az e hiányzó részlegekből származó kapcsolt felek részére történő értékesítésekre vonatkozó megfelelő információkat, és nem is tudta ellenőrizni azt, annak ellenére, hogy ez kulcsfontosságú eleme az elosztási kulcs meghatározásának. Ezért a vállalat által benyújtott összes releváns információ hiányában a Bizottságnak fenn kellett tartania a számítást a jelenlegi formájában.

| (592) | A második ponttal kapcsolatban a Bizottság nem ért egyet azzal az állítással, hogy az anyavállalat és leányvállalatai között nem került sor pénzügyi vagy egyéb típusú ügyletre. A vizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy a Nanshan Group Co. Ltd. eredetileg szinte az összes olyan földterülethez kapcsolódó jogot megszerezte, amelyet a kapcsolt vállalkozások használtak, majd ezeket a földterületeket vállalatközi átruházások útján szétosztotta leányvállalatai között. Ezenkívül a Nanshan Group Co. Ltd. a leányvállalatai nevében is felvett finanszírozást. Például a hitelek és kötvények felülvizsgálata során a Bizottság megállapította, hogy a finanszírozás célja a leányvállalatok pénzügyi szükségleteit is megemlítette. Ezenkívül a Nanshan Group Co. Ltd. garanciavállalóként járt el a csoporthoz tartozó kapcsolt vállalkozások által felvett különböző hitelek esetében. Végül a csoport finanszírozásának nagy része a Nanshan Finance belső bankon keresztül valósult meg. Ezt a jogalanyt főként a csoporthoz tartozó vállalatok betéteiből finanszírozzák, amelyeknek jelentős részét a Nanshan Group Co. Ltd. alkotja. Ezzel a házon belüli eszközzel a külső finanszírozás továbbadható a leányvállalatainak. Mivel a Nanshan Group Co. Ltd. támogatásaiból a csoport valamennyi kapcsolt vállalata részesült, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a támogatásoknak a konszolidált árbevétel arányában történő kiszámítása a legmegfelelőbb megközelítés. A vállalat állításával ellentétben ez a módszer megegyezik az üvegrost szövetekkel kapcsolatos ügyben alkalmazottal is, ahol a Bizottság a CNBM csoport legfelső szintű anyavállalata – amely a csoport szervezeti felépítésében ugyanaz a szint, mint a Nanshan Group Co. Ltd. – által kapott támogatásokat szintén elosztotta a konszolidált árbevétellel, majd az exportáló gyártóhoz rendelte. A Bizottság ezért ezeket az állításokat elutasította. |
| --- | --- |

(592)

A második ponttal kapcsolatban a Bizottság nem ért egyet azzal az állítással, hogy az anyavállalat és leányvállalatai között nem került sor pénzügyi vagy egyéb típusú ügyletre. A vizsgálat során a Bizottság megállapította, hogy a Nanshan Group Co. Ltd. eredetileg szinte az összes olyan földterülethez kapcsolódó jogot megszerezte, amelyet a kapcsolt vállalkozások használtak, majd ezeket a földterületeket vállalatközi átruházások útján szétosztotta leányvállalatai között. Ezenkívül a Nanshan Group Co. Ltd. a leányvállalatai nevében is felvett finanszírozást. Például a hitelek és kötvények felülvizsgálata során a Bizottság megállapította, hogy a finanszírozás célja a leányvállalatok pénzügyi szükségleteit is megemlítette. Ezenkívül a Nanshan Group Co. Ltd. garanciavállalóként járt el a csoporthoz tartozó kapcsolt vállalkozások által felvett különböző hitelek esetében. Végül a csoport finanszírozásának nagy része a Nanshan Finance belső bankon keresztül valósult meg. Ezt a jogalanyt főként a csoporthoz tartozó vállalatok betéteiből finanszírozzák, amelyeknek jelentős részét a Nanshan Group Co. Ltd. alkotja. Ezzel a házon belüli eszközzel a külső finanszírozás továbbadható a leányvállalatainak. Mivel a Nanshan Group Co. Ltd. támogatásaiból a csoport valamennyi kapcsolt vállalata részesült, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a támogatásoknak a konszolidált árbevétel arányában történő kiszámítása a legmegfelelőbb megközelítés. A vállalat állításával ellentétben ez a módszer megegyezik az üvegrost szövetekkel kapcsolatos ügyben alkalmazottal is, ahol a Bizottság a CNBM csoport legfelső szintű anyavállalata – amely a csoport szervezeti felépítésében ugyanaz a szint, mint a Nanshan Group Co. Ltd. – által kapott támogatásokat szintén elosztotta a konszolidált árbevétellel, majd az exportáló gyártóhoz rendelte. A Bizottság ezért ezeket az állításokat elutasította.

| (593) | Az alaprendelet 15. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Bizottság a mintában nem szereplő együttműködő vállalatok teljes támogatási összegét a kiegyenlíthető támogatásoknak a mintában szereplő együttműködő exportáló gyártókra megállapított összegéből képzett súlyozott átlag alapján határozta meg úgy, hogy a számításból kizárta az elhanyagolható összegeket, valamint az alaprendelet 28. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozó tételekkel összefüggésben megállapított támogatási összeget. A Bizottság azonban nem hagyta figyelmen kívül azokat a megállapításokat, amelyek a részben az említett összegeknek a meghatározásához rendelkezésre álló tényeken alapultak. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a rendelkezésre álló tények felhasználása a szóban forgó esetekben nem befolyásolta érdemben a nyújtott támogatás összegének méltányos meghatározásához szükséges adatokat, így e módszer alkalmazása miatt a vizsgálatban való részvételre nem felkért exportőröket nem éri hátrány (114). |
| --- | --- |

(593)

Az alaprendelet 15. cikkének (3) bekezdésével összhangban a Bizottság a mintában nem szereplő együttműködő vállalatok teljes támogatási összegét a kiegyenlíthető támogatásoknak a mintában szereplő együttműködő exportáló gyártókra megállapított összegéből képzett súlyozott átlag alapján határozta meg úgy, hogy a számításból kizárta az elhanyagolható összegeket, valamint az alaprendelet 28. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozó tételekkel összefüggésben megállapított támogatási összeget. A Bizottság azonban nem hagyta figyelmen kívül azokat a megállapításokat, amelyek a részben az említett összegeknek a meghatározásához rendelkezésre álló tényeken alapultak. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a rendelkezésre álló tények felhasználása a szóban forgó esetekben nem befolyásolta érdemben a nyújtott támogatás összegének méltányos meghatározásához szükséges adatokat, így e módszer alkalmazása miatt a vizsgálatban való részvételre nem felkért exportőröket nem éri hátrány (114).

114

| (594) | A kínai exportáló gyártók nagy fokú együttműködésére tekintettel, valamint figyelembe véve, hogy a minta a támogatásra való jogosultság szempontjából is reprezentatív, a „minden más vállalathoz” tartozó összeget a Bizottság a mintában szereplő vállalatokra meghatározott legmagasabb összeg szintjén határozta meg.






  A vállalat neve | A támogatás összege |
| --- | --- | --- |
| Nanshan csoport | 18,2  % |
| Wanshun csoport | 8,6  % |
| Daching csoport | 10,1  % |
| Egyéb együttműködő vállalatok | 12,3  % |
| Minden más vállalat | 18,2  % |

(594)

A kínai exportáló gyártók nagy fokú együttműködésére tekintettel, valamint figyelembe véve, hogy a minta a támogatásra való jogosultság szempontjából is reprezentatív, a „minden más vállalathoz” tartozó összeget a Bizottság a mintában szereplő vállalatokra meghatározott legmagasabb összeg szintjén határozta meg.

A vállalat neve

A támogatás összege

Nanshan csoport

18,2  %

Wanshun csoport

8,6  %

Daching csoport

10,1  %

Egyéb együttműködő vállalatok

12,3  %

Minden más vállalat

18,2  %

4.   KÁR

KÁR

4.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

Az uniós gazdasági ágazat és az uniós termelés meghatározása

| (595) | A (86) preambulumbekezdésben említettek szerint, az Egyesült Királyság EU-ból való kilépésének átmeneti időszaka 2020. december 31-én véget ért, és 2021. január 1-jétől az Egyesült Királyságra nem alkalmazandó többé az uniós jog. Következésképpen a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy szolgáltassanak naprakész információkat a 27 tagú EU-t alapul véve. Az alábbi mutatókat, valamint az alákínálási és alulértékesítési különbözeteket a Bizottság ebből következőleg kizárólag az EU-27 adatai alapján számította ki. |
| --- | --- |

(595)

A (86) preambulumbekezdésben említettek szerint, az Egyesült Királyság EU-ból való kilépésének átmeneti időszaka 2020. december 31-én véget ért, és 2021. január 1-jétől az Egyesült Királyságra nem alkalmazandó többé az uniós jog. Következésképpen a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy szolgáltassanak naprakész információkat a 27 tagú EU-t alapul véve. Az alábbi mutatókat, valamint az alákínálási és alulértékesítési különbözeteket a Bizottság ebből következőleg kizárólag az EU-27 adatai alapján számította ki.

| (596) | A vizsgálati időszakban a hasonló terméket 11 uniós gyártó gyártotta. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 9. cikkének (1) bekezdése értelmében az uniós gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(596)

A vizsgálati időszakban a hasonló terméket 11 uniós gyártó gyártotta. Ezek a vállalatok alkotják az alaprendelet 9. cikkének (1) bekezdése értelmében az uniós gazdasági ágazatot.

| (597) | A vizsgálati időszakban a teljes uniós termelés mintegy 209 000 tonna volt. A Bizottság ezt a számadatot az uniós gazdasági ágazatra vonatkozóan rendelkezésre álló összes információ, például a mintában szereplő uniós gyártók, illetve a mintában nem szereplő uniós gyártók által szolgáltatott adatok alapján határozta meg. Az adatok megbízhatóságát és teljességét a Bizottság a panaszban szereplő számadatokkal való egybevetéssel ellenőrizte. A (37) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a mintában szereplő három uniós gyártó a hasonló termék teljes uniós termelésének több mint 50 %-át képviseli. |
| --- | --- |

(597)

A vizsgálati időszakban a teljes uniós termelés mintegy 209 000 tonna volt. A Bizottság ezt a számadatot az uniós gazdasági ágazatra vonatkozóan rendelkezésre álló összes információ, például a mintában szereplő uniós gyártók, illetve a mintában nem szereplő uniós gyártók által szolgáltatott adatok alapján határozta meg. Az adatok megbízhatóságát és teljességét a Bizottság a panaszban szereplő számadatokkal való egybevetéssel ellenőrizte. A (37) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a mintában szereplő három uniós gyártó a hasonló termék teljes uniós termelésének több mint 50 %-át képviseli.

4.2.   Az érintett uniós piac meghatározása

Az érintett uniós piac meghatározása

| (598) | Annak megállapítsa céljából, hogy az uniós gazdasági ágazat szenvedett-e kárt, továbbá hogy meghatározza a felhasználást és az uniós gazdasági ágazat helyzetével összefüggő különböző gazdasági mutatókat, a Bizottság megvizsgálta, hogy az uniós gazdasági ágazat által előállított hasonló termék későbbi felhasználását az elemzés során figyelembe kell-e venni, és ha igen, milyen mértékben. |
| --- | --- |

(598)

Annak megállapítsa céljából, hogy az uniós gazdasági ágazat szenvedett-e kárt, továbbá hogy meghatározza a felhasználást és az uniós gazdasági ágazat helyzetével összefüggő különböző gazdasági mutatókat, a Bizottság megvizsgálta, hogy az uniós gazdasági ágazat által előállított hasonló termék későbbi felhasználását az elemzés során figyelembe kell-e venni, és ha igen, milyen mértékben.

| (599) | Ennek során és az uniós gazdasági ágazatról alkotott lehetőleg legteljesebb kép érdekében a Bizottság adatokat gyűjtött a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák teljes termelésére vonatkozóan, és meghatározta, hogy a termelést belső felhasználásra vagy a szabadpiacra szánták-e. |
| --- | --- |

(599)

Ennek során és az uniós gazdasági ágazatról alkotott lehetőleg legteljesebb kép érdekében a Bizottság adatokat gyűjtött a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák teljes termelésére vonatkozóan, és meghatározta, hogy a termelést belső felhasználásra vagy a szabadpiacra szánták-e.

| (600) | A Bizottság megállapította, hogy – amint az az 1. táblázatban is látható – az uniós gyártók össztermelésének egy részét a kötött piacra szánták. A kötött piac növekedett a figyelembe vett időszak alatt, de a vizsgálati időszak során a felhasználás egy viszonylag alacsony, 15 %-os szinten maradt. A Bizottságnak azonban nem áll rendelkezésére megcáfolhatatlan bizonyítéka arra vonatkozóan, hogy a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákat a feldolgozott termékek előállításához felhasználó vállalatok szabadon választhatnak-e szállítót, vagy sem, mivel a kötött értékesítésre és gyártásra vonatkozó információk a mintán kívüli vállalatoktól gyűjtött adatokon alapulnak. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy verseny alakulhat ki közöttük, következésképpen az összes piaci részesedést a teljes uniós felhasználás alapján számítja ki. Ebben a szakaszban ez a legkonzervatívabb megközelítés, és semmiképpen sem változtatja meg a kárra vonatkozó ténymegállapításokat. |
| --- | --- |

(600)

A Bizottság megállapította, hogy – amint az az 1. táblázatban is látható – az uniós gyártók össztermelésének egy részét a kötött piacra szánták. A kötött piac növekedett a figyelembe vett időszak alatt, de a vizsgálati időszak során a felhasználás egy viszonylag alacsony, 15 %-os szinten maradt. A Bizottságnak azonban nem áll rendelkezésére megcáfolhatatlan bizonyítéka arra vonatkozóan, hogy a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákat a feldolgozott termékek előállításához felhasználó vállalatok szabadon választhatnak-e szállítót, vagy sem, mivel a kötött értékesítésre és gyártásra vonatkozó információk a mintán kívüli vállalatoktól gyűjtött adatokon alapulnak. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy verseny alakulhat ki közöttük, következésképpen az összes piaci részesedést a teljes uniós felhasználás alapján számítja ki. Ebben a szakaszban ez a legkonzervatívabb megközelítés, és semmiképpen sem változtatja meg a kárra vonatkozó ténymegállapításokat.

| (601) | A Bizottság az uniós gazdasági ágazathoz kapcsolódó egyes gazdasági mutatók vizsgálatát kizárólag szabadpiaci adatok alapján végezte el. E gazdasági mutatók a következők: értékesítési volumen és értékesítési árak az uniós piacon, növekedés, exportvolumen és -árak, jövedelmezőség, a beruházások megtérülése, és pénzforgalom. Ahol lehetséges és indokolt volt, a Bizottság a vizsgálat ténymegállapításait összehasonlította a kötött piacra vonatkozó adatokkal, hogy teljes képet alkothasson az uniós gazdasági ágazat helyzetéről. |
| --- | --- |

(601)

A Bizottság az uniós gazdasági ágazathoz kapcsolódó egyes gazdasági mutatók vizsgálatát kizárólag szabadpiaci adatok alapján végezte el. E gazdasági mutatók a következők: értékesítési volumen és értékesítési árak az uniós piacon, növekedés, exportvolumen és -árak, jövedelmezőség, a beruházások megtérülése, és pénzforgalom. Ahol lehetséges és indokolt volt, a Bizottság a vizsgálat ténymegállapításait összehasonlította a kötött piacra vonatkozó adatokkal, hogy teljes képet alkothasson az uniós gazdasági ágazat helyzetéről.

| (602) | Ugyanakkor más gazdasági mutatók elemzésének csak a teljes – így az uniós gazdasági ágazat általi belső felhasználást is magában foglaló – tevékenységre vonatkoztatva volt értelme. Ezek az alábbiak: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, beruházások, készletek, foglalkoztatás, termelékenység, bérek, tőkebevonási képesség. Ezek a mutatók a teljes tevékenységtől függenek, tekintet nélkül arra, hogy a termékeket belső felhasználásra tartják-e fenn, vagy a szabadpiacon értékesítik. |
| --- | --- |

(602)

Ugyanakkor más gazdasági mutatók elemzésének csak a teljes – így az uniós gazdasági ágazat általi belső felhasználást is magában foglaló – tevékenységre vonatkoztatva volt értelme. Ezek az alábbiak: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, beruházások, készletek, foglalkoztatás, termelékenység, bérek, tőkebevonási képesség. Ezek a mutatók a teljes tevékenységtől függenek, tekintet nélkül arra, hogy a termékeket belső felhasználásra tartják-e fenn, vagy a szabadpiacon értékesítik.

4.3.   Uniós felhasználás

Uniós felhasználás

| (603) | A Bizottság a mintában szereplő, illetve nem szereplő uniós gyártók által szolgáltatott adatok, valamint az Eurostat adatain alapuló behozatal alapján állapította meg az uniós felhasználást. |
| --- | --- |

(603)

A Bizottság a mintában szereplő, illetve nem szereplő uniós gyártók által szolgáltatott adatok, valamint az Eurostat adatain alapuló behozatal alapján állapította meg az uniós felhasználást.

| (604) | Az uniós felhasználás a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

  1. táblázat


  Uniós felhasználás (tonna) | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes uniós felhasználás | 201 281 | 201 696 | 191 084 | 189 149 |
| Mutató | 100 | 100 | 95 | 94 |
| Kötött piac | 27 209 | 27 340 | 28 727 | 29 128 |
| Mutató | 100 | 100 | 106 | 107 |
| Szabadpiac | 174 073 | 174 356 | 162 358 | 160 021 |
| Mutató | 100 | 100 | 93 | 92 |
| Forrás: | a mintában szereplő és a mintában nem szereplő uniós gyártók, valamint Eurostat. |

(604)

Az uniós felhasználás a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

1. táblázat

1. táblázat

Uniós felhasználás (tonna)

Uniós felhasználás (tonna)

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Teljes uniós felhasználás

201 281

201 696

191 084

189 149

Mutató

Mutató

100

100

100

100

95

95

94

94

Kötött piac

27 209

27 340

28 727

29 128

Mutató

Mutató

100

100

100

100

106

106

107

107

Szabadpiac

174 073

174 356

162 358

160 021

Mutató

Mutató

100

100

100

100

93

93

92

92

Forrás:

Forrás:

a mintában szereplő és a mintában nem szereplő uniós gyártók, valamint Eurostat.

| (605) | A figyelembe vett időszak alatt a felhasználás először csekély mértékben nőtt (2018-ban kevesebb mint 1 %-kal), mielőtt 2019-ben 5 %-kal, majd a vizsgálati időszakban további 1 %-kal csökkent volna. Ennek eredményeként a figyelembe vett időszakban a felhasználás 6 %-kal csökkent. A csökkenés legalábbis részben az EU által a körforgásos gazdaságra vonatkozóan 2019-ben bejelentett általános iránymutatásoknak tudható be, amelyek újrahasznosíthatósági célértékeket határoznak meg az olyan alapanyagok esetében, mint az alumínium, az acél, az üveg stb. A laminált termékeket, amelyek esetében a vékony fóliákat más alapanyagokkal (úgymint műanyag fóliák, papír stb.) együttesen használják, szigorú ellenőrzésnek vetik alá, mivel ezeket a jelenlegi technológiákkal alig lehet újrahasznosítani. Ez kedvezőtlen hatással volt a vékonyabb alumíniumfóliák iránti keresletre. |
| --- | --- |

(605)

A figyelembe vett időszak alatt a felhasználás először csekély mértékben nőtt (2018-ban kevesebb mint 1 %-kal), mielőtt 2019-ben 5 %-kal, majd a vizsgálati időszakban további 1 %-kal csökkent volna. Ennek eredményeként a figyelembe vett időszakban a felhasználás 6 %-kal csökkent. A csökkenés legalábbis részben az EU által a körforgásos gazdaságra vonatkozóan 2019-ben bejelentett általános iránymutatásoknak tudható be, amelyek újrahasznosíthatósági célértékeket határoznak meg az olyan alapanyagok esetében, mint az alumínium, az acél, az üveg stb. A laminált termékeket, amelyek esetében a vékony fóliákat más alapanyagokkal (úgymint műanyag fóliák, papír stb.) együttesen használják, szigorú ellenőrzésnek vetik alá, mivel ezeket a jelenlegi technológiákkal alig lehet újrahasznosítani. Ez kedvezőtlen hatással volt a vékonyabb alumíniumfóliák iránti keresletre.

| (606) | Úgy tűnik, hogy a felhasználást nem befolyásolta a Covid19-világjárvány. Az uniós gyártók által szolgáltatott információk szerint a világjárvány kezdetén élelmiszertermékek készleteinek felhalmozása kezdetben növelte a felhasználást, de aztán ezeket a termékeket a rá következő hónapok során elfogyasztották, némileg csökkentve az élelmiszer-csomagolások forgalmát. |
| --- | --- |

(606)

Úgy tűnik, hogy a felhasználást nem befolyásolta a Covid19-világjárvány. Az uniós gyártók által szolgáltatott információk szerint a világjárvány kezdetén élelmiszertermékek készleteinek felhalmozása kezdetben növelte a felhasználást, de aztán ezeket a termékeket a rá következő hónapok során elfogyasztották, némileg csökkentve az élelmiszer-csomagolások forgalmát.

4.4.   Az érintett országból érkező behozatal

Az érintett országból érkező behozatal

4.4.1.   Az érintett országból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

Az érintett országból érkező behozatal volumene és piaci részesedése

| (607) | A Bizottság a behozatal volumenét az Eurostat adatbázisából kinyert két TARIC-kód (115) alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedése az érintett országból érkező behozatal volumenének és a teljes uniós felhasználás volumenének összehasonlítása alapján került meghatározásra a 2. táblázatban foglaltak szerint. |
| --- | --- |

(607)

A Bizottság a behozatal volumenét az Eurostat adatbázisából kinyert két TARIC-kód (115) alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedése az érintett országból érkező behozatal volumenének és a teljes uniós felhasználás volumenének összehasonlítása alapján került meghatározásra a 2. táblázatban foglaltak szerint.

115

| (608) | Az érintett országból érkező behozatal a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

  2. táblázat


  A behozatal volumene és piaci részesedése | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az érintett országból érkező behozatal volumene (tonna) | 36 660 | 42 343 | 46 595 | 44 276 |
| Mutató | 100 | 115 | 127 | 121 |
| Piaci részesedés | 18  % | 21  % | 24  % | 23  % |
| Mutató | 100 | 115 | 134 | 129 |
| Forrás: | Eurostat. |

(608)

Az érintett országból érkező behozatal a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakult:

2. táblázat

2. táblázat

A behozatal volumene és piaci részesedése

A behozatal volumene és piaci részesedése

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Az érintett országból érkező behozatal volumene (tonna)

36 660

42 343

46 595

44 276

Mutató

Mutató

100

100

115

115

127

127

121

121

Piaci részesedés

18  %

21  %

24  %

23  %

Mutató

Mutató

100

100

115

115

134

134

129

129

Forrás:

Forrás

Eurostat.

| (609) | A Kínából érkező behozatal volumene 21 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak alatt, piaci részesedése pedig 5 százalékponttal nőtt, a vizsgálati időszakban elérve a 23 %-ot. A világjárvány kitörése előtt (azaz 2019-ben) a kínai import piaci részesedése még a 24 %-ot is elérte. |
| --- | --- |

(609)

A Kínából érkező behozatal volumene 21 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak alatt, piaci részesedése pedig 5 százalékponttal nőtt, a vizsgálati időszakban elérve a 23 %-ot. A világjárvány kitörése előtt (azaz 2019-ben) a kínai import piaci részesedése még a 24 %-ot is elérte.

4.4.2.   Az érintett országból érkező behozatal árai és alákínálás

Az érintett országból érkező behozatal árai és alákínálás

| (610) | A Bizottság a behozatal árait az Eurostat adatai alapján, a (607) preambulumbekezdésben szereplő TARIC-kódok használatával határozta meg. |
| --- | --- |

(610)

A Bizottság a behozatal árait az Eurostat adatai alapján, a (607) preambulumbekezdésben szereplő TARIC-kódok használatával határozta meg.

| (611) | Az érintett országból érkező behozatal súlyozott átlagára a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

  3. táblázat


  Importár (EUR/tonna) | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importár | 2 869 | 2 893 | 2 801 | 2 782 |
| Mutató | 100 | 101 | 98 | 97 |
| Forrás: | Eurostat. |

(611)

Az érintett országból érkező behozatal súlyozott átlagára a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

3. táblázat

3. táblázat

Importár (EUR/tonna)

Importár (EUR/tonna)

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Importár

2 869

2 893

2 801

2 782

Mutató

Mutató

100

100

101

101

98

98

97

97

Forrás:

Forrás:

Eurostat.

| (612) | A figyelembe vett időszakban az átlagos kínai importárak 3 %-kal, tonnánként 2 869 EUR-ról tonnánként 2 782 EUR-ra csökkentek. Ezek az árak a figyelembe vett időszak alatt – a 7. táblázatban is látható módon – jelentősen alacsonyabbak voltak, mint a mintában szereplő uniós gyártók értékesítési árai és termelési költségei. |
| --- | --- |

(612)

A figyelembe vett időszakban az átlagos kínai importárak 3 %-kal, tonnánként 2 869 EUR-ról tonnánként 2 782 EUR-ra csökkentek. Ezek az árak a figyelembe vett időszak alatt – a 7. táblázatban is látható módon – jelentősen alacsonyabbak voltak, mint a mintában szereplő uniós gyártók értékesítési árai és termelési költségei.

| (613) | A vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság összehasonlította egymással:






  — | a mintában szereplő uniós gyártók által az Unió piacán a független vevők felé felszámított értékesítési árak gyártelepi szintre átszámított terméktípusonkénti súlyozott átlagát, valamint |
| --- | --- | --- |

(613)

A vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság összehasonlította egymással:

—

a mintában szereplő uniós gyártók által az Unió piacán a független vevők felé felszámított értékesítési árak gyártelepi szintre átszámított terméktípusonkénti súlyozott átlagát, valamint

| — | a mintában szereplő együttműködő kínai gyártóktól származó behozatal tekintetében az első független uniós vevő részére történő értékesítéshez tartozó, CIF-alapon (a költségek, a biztosítások és a fuvardíjak megfizetésének feltételezésével) megállapított, a vámokkal és a behozatal után felmerülő költségekkel megfelelő módon kiigazított terméktípusonkénti súlyozott átlagárakat. |
| --- | --- |

—

a mintában szereplő együttműködő kínai gyártóktól származó behozatal tekintetében az első független uniós vevő részére történő értékesítéshez tartozó, CIF-alapon (a költségek, a biztosítások és a fuvardíjak megfizetésének feltételezésével) megállapított, a vámokkal és a behozatal után felmerülő költségekkel megfelelő módon kiigazított terméktípusonkénti súlyozott átlagárakat.

| (614) | Az árak összehasonlítása terméktípusonként, a kereskedelem azonos szintjén megvalósuló ügyleteket vizsgálva, az adatok szükség szerinti kiigazításával, a kedvezmények és az árengedmények levonásával történt. Az összehasonlítás eredményét a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók vizsgálati időszak alatti elméleti forgalmának százalékában fejezte ki. Ennek alapján az érintett országból származó behozatal alákínálási különbözetei – az uniós piac tekintetében – 3,9 % és 14,2 % között mozogtak. A megállapított alákínálás súlyozott átlaga 10,8 %. |
| --- | --- |

(614)

Az árak összehasonlítása terméktípusonként, a kereskedelem azonos szintjén megvalósuló ügyleteket vizsgálva, az adatok szükség szerinti kiigazításával, a kedvezmények és az árengedmények levonásával történt. Az összehasonlítás eredményét a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók vizsgálati időszak alatti elméleti forgalmának százalékában fejezte ki. Ennek alapján az érintett országból származó behozatal alákínálási különbözetei – az uniós piac tekintetében – 3,9 % és 14,2 % között mozogtak. A megállapított alákínálás súlyozott átlaga 10,8 %.

4.5.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

4.5.1.   Általános megjegyzések

Általános megjegyzések

| (615) | A támogatott behozatal által az uniós gazdasági ágazatra kifejtett hatás vizsgálata az alaprendelet 8. cikkének (3) bekezdésével összhangban magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(615)

A támogatott behozatal által az uniós gazdasági ágazatra kifejtett hatás vizsgálata az alaprendelet 8. cikkének (3) bekezdésével összhangban magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

| (616) | A Bizottság a (37) preambulumbekezdésben említett módon az uniós gazdasági ágazatot ért esetleges kár vizsgálatára mintavételt alkalmazott. |
| --- | --- |

(616)

A Bizottság a (37) preambulumbekezdésben említett módon az uniós gazdasági ágazatot ért esetleges kár vizsgálatára mintavételt alkalmazott.

| (617) | A kár meghatározásával összefüggésben a Bizottság különbséget tett a makrogazdasági és a mikrogazdasági kármutatók között. A Bizottság a mintában szereplő, illetve nem gyártók által szolgáltatott adatok alapján értékelte a makrogazdasági mutatókat, összevetve azokat a panaszban szereplő adatokkal. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók által szolgáltatott adatok alapján értékelte. Mindkét adathalmaz reprezentatívnak bizonyult az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete szempontjából. |
| --- | --- |

(617)

A kár meghatározásával összefüggésben a Bizottság különbséget tett a makrogazdasági és a mikrogazdasági kármutatók között. A Bizottság a mintában szereplő, illetve nem gyártók által szolgáltatott adatok alapján értékelte a makrogazdasági mutatókat, összevetve azokat a panaszban szereplő adatokkal. A mikrogazdasági mutatókat a Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók által szolgáltatott adatok alapján értékelte. Mindkét adathalmaz reprezentatívnak bizonyult az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete szempontjából.

| (618) | A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a támogatáskülönbözet nagysága, valamint a gazdasági ágazat felépülése a korábbi támogatás hatása alól. |
| --- | --- |

(618)

A makrogazdasági mutatók a következők: termelés, termelési kapacitás, kapacitáskihasználás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a támogatáskülönbözet nagysága, valamint a gazdasági ágazat felépülése a korábbi támogatás hatása alól.

| (619) | A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség. |
| --- | --- |

(619)

A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, egységköltség, munkaerőköltség, készletek, jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség.

4.5.2.   Makrogazdasági mutatók

Makrogazdasági mutatók

4.5.2.1.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (620) | A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  4. táblázat


  Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési volumen (tonna) | 240 005 | 240 349 | 212 713 | 208 976 |
| Mutató | 100 | 100 | 89 | 87 |
| Termelési kapacitás (tonna) | 296 161 | 283 091 | 281 091 | 278 319 |
| Mutató | 100 | 96 | 95 | 94 |
| Kapacitáskihasználás | 81  % | 85  % | 76  % | 75  % |
| Mutató | 100 | 105 | 93 | 93 |
| Forrás: | a mintában szereplő és a mintában nem szereplő uniós gyártók. |

(620)

A teljes uniós termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

4. táblázat

4. táblázat

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Termelési volumen (tonna)

240 005

240 349

212 713

208 976

Mutató

Mutató

100

100

100

100

89

89

87

87

Termelési kapacitás (tonna)

296 161

283 091

281 091

278 319

Mutató

Mutató

100

100

96

96

95

95

94

94

Kapacitáskihasználás

81  %

85  %

76  %

75  %

Mutató

Mutató

100

100

105

105

93

93

93

93

Forrás:

Forrás

a mintában szereplő és a mintában nem szereplő uniós gyártók.

| (621) | A termelési volumene 2017 és 2018 között szinte változatlan maradt, ezt követően 2019-ben csökkent, majd a vizsgálati időszak során még jobban visszaesett. A teljes termelési volumen a figyelembe vett időszakban 13 %-kal csökkent. Figyelembe véve a szabadpiaci helyzetet és a csökkenő értékesítési forgalmat (lásd az 5. táblázatot), a termelés fenntartása és az állandó költségek hígítása érdekében az uniós gyártók növelték a kötött értékesítéseiket (lásd az 5. táblázatot), valamint exportértékesítéseiket (lásd a 12. táblázatot). A termelés volumene ezen erőfeszítések ellenére is csökkent. |
| --- | --- |

(621)

A termelési volumene 2017 és 2018 között szinte változatlan maradt, ezt követően 2019-ben csökkent, majd a vizsgálati időszak során még jobban visszaesett. A teljes termelési volumen a figyelembe vett időszakban 13 %-kal csökkent. Figyelembe véve a szabadpiaci helyzetet és a csökkenő értékesítési forgalmat (lásd az 5. táblázatot), a termelés fenntartása és az állandó költségek hígítása érdekében az uniós gyártók növelték a kötött értékesítéseiket (lásd az 5. táblázatot), valamint exportértékesítéseiket (lásd a 12. táblázatot). A termelés volumene ezen erőfeszítések ellenére is csökkent.

| (622) | A termelési kapacitás a figyelembe vett időszak alatt 6 %-kal csökkent. Ez a kár mérséklését szolgáló visszafogott válasz volt, amikor a szabadpiacon csökkenő forgalommal szembesültek, ami a figyelembe vett időszak alatt visszaszorította a termelést. Mivel a termelés erőteljesebben csökkent, mint a termelési kapacitás, a kapacitáskihasználás 7 %-kal esett vissza a figyelembe vett időszak alatt, a vizsgálati időszakban elérve a 75 %-ot. |
| --- | --- |

(622)

A termelési kapacitás a figyelembe vett időszak alatt 6 %-kal csökkent. Ez a kár mérséklését szolgáló visszafogott válasz volt, amikor a szabadpiacon csökkenő forgalommal szembesültek, ami a figyelembe vett időszak alatt visszaszorította a termelést. Mivel a termelés erőteljesebben csökkent, mint a termelési kapacitás, a kapacitáskihasználás 7 %-kal esett vissza a figyelembe vett időszak alatt, a vizsgálati időszakban elérve a 75 %-ot.

c)   Az értékesítés volumene és piaci részesedése

| (623) | Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  5. táblázat


  Az értékesítés volumene és piaci részesedése | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes értékesítési volumen az uniós piacon (tonna) | 148 840 | 144 726 | 130 060 | 132 227 |
| Mutató | 100 | 97 | 87 | 89 |
| Piaci részesedés | 74  % | 72  % | 68  % | 70  % |
| Mutató | 100 | 97 | 92 | 95 |
| Kötött piaci értékesítések (tonna) | 22 378 | 22 392 | 23 972 | 25 106 |
| Mutató | 100 | 100 | 107 | 112 |
| Kötött piaci értékesítések piaci részesedése | 11  % | 11  % | 13  % | 13  % |
| Mutató | 100 | 100 | 113 | 119 |
| Szabadpiaci értékesítések (tonna) | 126 462 | 122 334 | 106 087 | 107 120 |
| Mutató | 100 | 97 | 84 | 85 |
| Szabadpiaci értékesítések piaci részesedése | 63  % | 61  % | 56  % | 57  % |
| Mutató | 100 | 97 | 88 | 90 |
| Forrás: | a mintában szereplő és a mintában nem szereplő uniós gyártók. |

(623)

Az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

5. táblázat

5. táblázat

Az értékesítés volumene és piaci részesedése

Az értékesítés volumene és piaci részesedése

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Teljes értékesítési volumen az uniós piacon (tonna)

148 840

144 726

130 060

132 227

Mutató

Mutató

100

100

97

97

87

87

89

89

Piaci részesedés

74  %

72  %

68  %

70  %

Mutató

Mutató

100

100

97

97

92

92

95

95

Kötött piaci értékesítések (tonna)

22 378

22 392

23 972

25 106

Mutató

Mutató

100

100

100

100

107

107

112

112

Kötött piaci értékesítések piaci részesedése

11  %

11  %

13  %

13  %

Mutató

Mutató

100

100

100

100

113

113

119

119

Szabadpiaci értékesítések (tonna)

126 462

122 334

106 087

107 120

Mutató

Mutató

100

100

97

97

84

84

85

85

Szabadpiaci értékesítések piaci részesedése

63  %

61  %

56  %

57  %

Mutató

Mutató

100

100

97

97

88

88

90

90

Forrás:

Forrás

a mintában szereplő és a mintában nem szereplő uniós gyártók.

| (624) | A figyelembe vett időszakban a teljes uniós értékesítés csökkenő tendenciát mutatott, elérve egészen a –11 %-ot. A csökkenés 2018 és 2019 között volt a legjelentősebb (– 10 %), majd enyhe, 2 %-os növekedés következett, amely egybeesett a globális ellátási láncban a Covid19-világjárvány Kínában történő kitörése miatt bekövetkezett zavarokkal. |
| --- | --- |

(624)

A figyelembe vett időszakban a teljes uniós értékesítés csökkenő tendenciát mutatott, elérve egészen a –11 %-ot. A csökkenés 2018 és 2019 között volt a legjelentősebb (– 10 %), majd enyhe, 2 %-os növekedés következett, amely egybeesett a globális ellátási láncban a Covid19-világjárvány Kínában történő kitörése miatt bekövetkezett zavarokkal.

| (625) | A (600) preambulumbekezdésben említettek szerint az uniós gyártók össztermelésének egy részét a kötött piacra szánták. Ez a rész a vizsgálati időszak alatt az uniós felhasználás 15 %-át tette ki, és a figyelembe vett időszak alatt 12 %-kal nőtt. A növekedés főként 2018 és 2019 között, valamint a vizsgálati időszak alatt következett be. |
| --- | --- |

(625)

A (600) preambulumbekezdésben említettek szerint az uniós gyártók össztermelésének egy részét a kötött piacra szánták. Ez a rész a vizsgálati időszak alatt az uniós felhasználás 15 %-át tette ki, és a figyelembe vett időszak alatt 12 %-kal nőtt. A növekedés főként 2018 és 2019 között, valamint a vizsgálati időszak alatt következett be.

| (626) | Az uniós gazdasági ágazat teljes szabadpiaci értékesítése a figyelembe vett időszak alatt 15 %-kal csökkent. Ennek eredményeképpen az uniós gazdasági ágazat szabadpiaci értékesítésének piaci részesedése a 2017. évi 63 %-ról a vizsgálati időszakban 57 %-ra csökkent. A 2018 és 2019 közötti 5 százalékpontos visszaesés után a vizsgálati időszakban 1 százalékponttal nőtt. |
| --- | --- |

(626)

Az uniós gazdasági ágazat teljes szabadpiaci értékesítése a figyelembe vett időszak alatt 15 %-kal csökkent. Ennek eredményeképpen az uniós gazdasági ágazat szabadpiaci értékesítésének piaci részesedése a 2017. évi 63 %-ról a vizsgálati időszakban 57 %-ra csökkent. A 2018 és 2019 közötti 5 százalékpontos visszaesés után a vizsgálati időszakban 1 százalékponttal nőtt.

4.5.2.2.   Növekedés

Növekedés

| (627) | A csökkenő felhasználással összefüggésben az uniós gazdasági ágazat nemcsak az értékesítési volumenéből veszített az EU-ban, hanem a szabadpiaci részesedéséből is, amint az a (623) preambulumbekezdésből kiderül. |
| --- | --- |

(627)

A csökkenő felhasználással összefüggésben az uniós gazdasági ágazat nemcsak az értékesítési volumenéből veszített az EU-ban, hanem a szabadpiaci részesedéséből is, amint az a (623) preambulumbekezdésből kiderül.

4.5.2.3.   Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

| (628) | A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  6. táblázat


  Foglalkoztatás és termelékenység | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottak létszáma | 2 220 | 2 151 | 2 072 | 2 003 |
| Mutató | 100 | 97 | 93 | 90 |
| Termelékenység (tonna/teljes munkaidős egyenérték) | 108 | 112 | 103 | 104 |
| Mutató | 100 | 103 | 95 | 97 |
| Forrás: | a mintában szereplő és a mintában nem szereplő uniós gyártók. |

(628)

A foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

6. táblázat

6. táblázat

Foglalkoztatás és termelékenység

Foglalkoztatás és termelékenység

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Alkalmazottak létszáma

2 220

2 151

2 072

2 003

Mutató

Mutató

100

100

97

97

93

93

90

90

Termelékenység (tonna/teljes munkaidős egyenérték)

108

112

103

104

Mutató

Mutató

100

100

103

103

95

95

97

97

Forrás:

Forrás

a mintában szereplő és a mintában nem szereplő uniós gyártók.

| (629) | A figyelembe vett időszak során a foglalkoztatottak száma 10 %-kal csökkent, mivel az uniós gazdasági ágazat igyekezett biztosítani saját fenntarthatóságát és a foglalkoztatást összehangolni a belföldi piaci kereslettel. |
| --- | --- |

(629)

A figyelembe vett időszak során a foglalkoztatottak száma 10 %-kal csökkent, mivel az uniós gazdasági ágazat igyekezett biztosítani saját fenntarthatóságát és a foglalkoztatást összehangolni a belföldi piaci kereslettel.

| (630) | Következésképpen termelékenysége az egy teljes munkaidős egyenértékre jutó 108 tonnáról 112 tonnára javult először 2018-ban, majd – a termelési volumen visszaesését követve – csökkent. A termelékenység így összességében 3 %-kal csökkent. Ennek oka, hogy 2018-ban a foglalkoztatás csökkent, míg a termelés viszonylag stabil maradt. 2019-től a vizsgálati időszak végéig azonban a termelés az alacsonyabb értékesítések miatt a foglalkoztatásnál gyorsabb ütemben esett vissza, ami a termelékenység megfelelő csökkenését eredményezte. |
| --- | --- |

(630)

Következésképpen termelékenysége az egy teljes munkaidős egyenértékre jutó 108 tonnáról 112 tonnára javult először 2018-ban, majd – a termelési volumen visszaesését követve – csökkent. A termelékenység így összességében 3 %-kal csökkent. Ennek oka, hogy 2018-ban a foglalkoztatás csökkent, míg a termelés viszonylag stabil maradt. 2019-től a vizsgálati időszak végéig azonban a termelés az alacsonyabb értékesítések miatt a foglalkoztatásnál gyorsabb ütemben esett vissza, ami a termelékenység megfelelő csökkenését eredményezte.

4.5.2.4.   A támogatáskülönbözet nagysága és felépülés a korábbi támogatás hatásaiból

A támogatáskülönbözet nagysága és felépülés a korábbi támogatás hatásaiból

| (631) | Minden támogatáskülönbözet jóval meghaladta a csekély mértékű (de minimis) szintet. Figyelembe véve az érintett országból érkező behozatal mennyiségét és árait, a tényleges támogatáskülönbözetek mértékének uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása jelentős volt. |
| --- | --- |

(631)

Minden támogatáskülönbözet jóval meghaladta a csekély mértékű (de minimis) szintet. Figyelembe véve az érintett országból érkező behozatal mennyiségét és árait, a tényleges támogatáskülönbözetek mértékének uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása jelentős volt.

de minimis

| (632) | Az érintett termékkel kapcsolatban ez az első szubvencióellenes vizsgálat. Ezért nem álltak rendelkezésre friss adatok a lehetséges korábbi támogatás hatásainak felméréséhez. |
| --- | --- |

(632)

Az érintett termékkel kapcsolatban ez az első szubvencióellenes vizsgálat. Ezért nem álltak rendelkezésre friss adatok a lehetséges korábbi támogatás hatásainak felméréséhez.

4.5.3.   Mikrogazdasági mutatók

Mikrogazdasági mutatók

4.5.3.1.   6. Árak és az árakat befolyásoló tényezők

6. Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (633) | A mintában szereplő uniós gyártók által az uniós független vevők részére felszámított értékesítési egységárak súlyozott átlaga a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  7. táblázat


  Értékesítési árak az Unióban | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos értékesítési egységár a szabadpiacon (EUR/tonna) | 3 396 | 3 557 | 3 408 | 3 359 |
| Mutató | 100 | 105 | 100 | 99 |
| Termelési egységköltség (EUR/tonna) | 3 423 | 3 642 | 3 733 | 3 687 |
| Mutató | 100 | 106 | 109 | 108 |
| Forrás: | a mintában szereplő uniós gyártók. |

(633)

A mintában szereplő uniós gyártók által az uniós független vevők részére felszámított értékesítési egységárak súlyozott átlaga a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

7. táblázat

7. táblázat

Értékesítési árak az Unióban

Értékesítési árak az Unióban

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Átlagos értékesítési egységár a szabadpiacon (EUR/tonna)

3 396

3 557

3 408

3 359

Mutató

Mutató

100

100

105

105

100

100

99

99

Termelési egységköltség (EUR/tonna)

3 423

3 642

3 733

3 687

Mutató

Mutató

100

100

106

106

109

109

108

108

Forrás:

Forrás

a mintában szereplő uniós gyártók.

| (634) | A szabadpiaci értékesítési árak 2018-ban először tonnánként 3 396 EUR-ról tonnánként 3 557 EUR-ra emelkedtek. Ezt követően 2019-ben visszaestek tonnánként 3 408 EUR-ra, majd a vizsgálati időszakban tovább csökkentek tonnánként 3 359 EUR-ra. |
| --- | --- |

(634)

A szabadpiaci értékesítési árak 2018-ban először tonnánként 3 396 EUR-ról tonnánként 3 557 EUR-ra emelkedtek. Ezt követően 2019-ben visszaestek tonnánként 3 408 EUR-ra, majd a vizsgálati időszakban tovább csökkentek tonnánként 3 359 EUR-ra.

| (635) | A mintában szereplő gyártók termelési egységköltsége 2018-ban tonnánként 3 423 EUR-ról 6 %-kal, majd 2019-ben további 3 %-kal nőtt, elérve a tonnánkénti 3 733 EUR-t. Ez az érték a vizsgálati időszak alatt többé-kevésbé stabil maradt. A mintában szereplő egyik uniós gyártónak a szerkezetátalakítási költségei merültek fel (főleg végkielégítési csomagok kapcsán), amelyek hatással voltak a vizsgálati időszak termelési költségeire. Ugyanakkor még e költségek nélkül is a mintában szereplő uniós gyártók termelési egységköltsége 3 %-kal magasabb lenne a vizsgálati időszakban, mint 2017-ben. |
| --- | --- |

(635)

A mintában szereplő gyártók termelési egységköltsége 2018-ban tonnánként 3 423 EUR-ról 6 %-kal, majd 2019-ben további 3 %-kal nőtt, elérve a tonnánkénti 3 733 EUR-t. Ez az érték a vizsgálati időszak alatt többé-kevésbé stabil maradt. A mintában szereplő egyik uniós gyártónak a szerkezetátalakítási költségei merültek fel (főleg végkielégítési csomagok kapcsán), amelyek hatással voltak a vizsgálati időszak termelési költségeire. Ugyanakkor még e költségek nélkül is a mintában szereplő uniós gyártók termelési egységköltsége 3 %-kal magasabb lenne a vizsgálati időszakban, mint 2017-ben.

| (636) | Termelési egységköltségnek a figyelembe vett időszakban tapasztalt általános növekedését nagyrészt a termelési volumen 13 %-os (a mintában szereplő uniós gyártók esetében 15 %-os) csökkenése idézte elő. A rendkívüli szerkezetátalakítási költségektől eltekintve ez különösen nyilvánvaló 2019-ben, amikor ezek a költségek alacsonyak voltak, de a termelés visszaesése nagyon jelentős volt a mintában szereplő uniós gyártók esetében (– 19 %). Ezt követően a mintában szereplő összes uniós gyártó elkezdte alkalmazkodni a helyzethez, ami azt eredményezte, hogy a vizsgálati időszak során az értékesítés és a termelés volumene kismértékben javult, ami részben annak volt betudható, hogy a világjárvány kitörését követően kevesebb behozatal érkezett Kínából. Az állandó költségek némelyikének megszüntetése vagy hígítása a termelési egységköltség csökkenését eredményezte a vizsgálati időszakban (ha az átszervezési költségeket nem vesszük figyelembe). |
| --- | --- |

(636)

Termelési egységköltségnek a figyelembe vett időszakban tapasztalt általános növekedését nagyrészt a termelési volumen 13 %-os (a mintában szereplő uniós gyártók esetében 15 %-os) csökkenése idézte elő. A rendkívüli szerkezetátalakítási költségektől eltekintve ez különösen nyilvánvaló 2019-ben, amikor ezek a költségek alacsonyak voltak, de a termelés visszaesése nagyon jelentős volt a mintában szereplő uniós gyártók esetében (– 19 %). Ezt követően a mintában szereplő összes uniós gyártó elkezdte alkalmazkodni a helyzethez, ami azt eredményezte, hogy a vizsgálati időszak során az értékesítés és a termelés volumene kismértékben javult, ami részben annak volt betudható, hogy a világjárvány kitörését követően kevesebb behozatal érkezett Kínából. Az állandó költségek némelyikének megszüntetése vagy hígítása a termelési egységköltség csökkenését eredményezte a vizsgálati időszakban (ha az átszervezési költségeket nem vesszük figyelembe).

4.5.3.2.   7. Munkaerőköltség

7. Munkaerőköltség

| (637) | A mintában szereplő uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  8. táblázat


  Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR) | 75 686 | 80 542 | 74 897 | 94 489 |
| Mutató | 100 | 106 | 99 | 125 |
| Forrás: | a mintában szereplő uniós gyártók. |

(637)

A mintában szereplő uniós gyártók átlagos munkaerőköltsége a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

8. táblázat

8. táblázat

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség (EUR)

75 686

80 542

74 897

94 489

Mutató

Mutató

100

100

106

106

99

99

125

125

Forrás:

Forrás

a mintában szereplő uniós gyártók.

| (638) | Az alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség 6 %-kal nőtt 2018-ban, majd 7 %-kal csökkent 2019-ben. Ezt követően ismét 26 %-ot növekedett a vizsgálati időszakban, amely az egyik uniós gyártónál felmerült átszervezési költségeknek tudható be. Ha ezeket a rendkívüli költségeket a Bizottság figyelmen kívül hagyja, a vizsgálati időszakban ez az érték [77 000–81 000] lenne, ami [2–7] %-os növekedést jelent 2017-hez képest. |
| --- | --- |

(638)

Az alkalmazottankénti átlagos munkaerőköltség 6 %-kal nőtt 2018-ban, majd 7 %-kal csökkent 2019-ben. Ezt követően ismét 26 %-ot növekedett a vizsgálati időszakban, amely az egyik uniós gyártónál felmerült átszervezési költségeknek tudható be. Ha ezeket a rendkívüli költségeket a Bizottság figyelmen kívül hagyja, a vizsgálati időszakban ez az érték [77 000–81 000] lenne, ami [2–7] %-os növekedést jelent 2017-hez képest.

4.5.3.3.   Készletek

Készletek

| (639) | A mintában szereplő uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  9. táblázat


  Készletek | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészlet (tonna) | 8 745 | 8 598 | 6 664 | 7 491 |
| Mutató | 100 | 98 | 76 | 86 |
| Zárókészlet a termelés százalékában | 7,9  % | 7,9  % | 7,3  % | 8,2  % |
| Mutató | 100 | 99 | 92 | 103 |
| Forrás: | a mintában szereplő uniós gyártók. |

(639)

A mintában szereplő uniós gyártók készletszintjei a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

9. táblázat

9. táblázat

Készletek

Készletek

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Zárókészlet (tonna)

8 745

8 598

6 664

7 491

Mutató

Mutató

100

100

98

98

76

76

86

86

Zárókészlet a termelés százalékában

7,9  %

7,9  %

7,3  %

8,2  %

Mutató

Mutató

100

100

99

99

92

92

103

103

Forrás:

Forrás

a mintában szereplő uniós gyártók.

| (640) | A zárókészletek észszerű szinten maradtak a figyelembe vett időszak alatt. Mivel a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatában a gyártás általában egyedi megrendelések alapján történik, ez a mutató az átfogó kárelemzés szempontjából kevésbé jelentős. |
| --- | --- |

(640)

A zárókészletek észszerű szinten maradtak a figyelembe vett időszak alatt. Mivel a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatában a gyártás általában egyedi megrendelések alapján történik, ez a mutató az átfogó kárelemzés szempontjából kevésbé jelentős.

| (641) | A zárókészletek termékenként kifejezett százalékos aránya enyhe csökkenést mutat 2019-ben, majd enyhe növekedést a vizsgálati időszakban. Ezek azonban nem rendkívüli készletváltozások. |
| --- | --- |

(641)

A zárókészletek termékenként kifejezett százalékos aránya enyhe csökkenést mutat 2019-ben, majd enyhe növekedést a vizsgálati időszakban. Ezek azonban nem rendkívüli készletváltozások.

4.5.3.4.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

| (642) | A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  10. táblázat


  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Unióban független vevők részére végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom százalékában) | –1,9  % | –1,0  % | –8,1  % | –9,6  % |
| Pénzforgalom (EUR) | 1 714 095 | 12 673 563 | 2 805 796 | –11 241 877 |
| Mutató | 100 | 739 | 164 | – 656 |
| Beruházások (EUR) | 21 447 204 | 19 751 766 | 19 457 392 | 16 592 531 |
| Mutató | 100 | 92 | 91 | 77 |
| A beruházások megtérülése | –2  % | –5  % | –19  % | –24  % |
| Mutató | – 100 | – 210 | – 769 | – 997 |
| Forrás: | a mintában szereplő uniós gyártók. |

(642)

A mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

10. táblázat

10. táblázat

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Az Unióban független vevők részére végrehajtott értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom százalékában)

–1,9  %

–1,0  %

–8,1  %

–9,6  %

Pénzforgalom (EUR)

1 714 095

12 673 563

2 805 796

–11 241 877

Mutató

Mutató

100

100

739

739

164

164

– 656

– 656

Beruházások (EUR)

21 447 204

19 751 766

19 457 392

16 592 531

Mutató

Mutató

100

100

92

92

91

91

77

77

A beruházások megtérülése

–2  %

–5  %

–19  %

–24  %

Mutató

Mutató

– 100

– 100

– 210

– 210

– 769

– 769

– 997

– 997

Forrás:

Forrás

a mintában szereplő uniós gyártók.

| (643) | A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevők részére végrehajtott uniós értékesítéseiből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában. |
| --- | --- |

(643)

A Bizottság a mintában szereplő uniós gyártók jövedelmezőségét úgy állapította meg, hogy a hasonló termék független vevők részére végrehajtott uniós értékesítéseiből származó adózás előtti nettó nyereséget kifejezte az értékesítési forgalom százalékában.

| (644) | Az uniós gazdasági ágazat független vevőknek történő értékesítései 2017-ben veszteségesek voltak, 2018-ban némileg kevésbé veszteségesek, 2019-ben jelentősen veszteségesek, majd a vizsgálati időszakban még ennél is nagyobb veszteséget realizáltak (–9,6 %). Megjegyzendő, hogy a mintában szereplő uniós gyártók egyike a vizsgálati időszak alatt szerkezetátalakításba kezdett. Ennek a szerkezetátalakításnak a költségei, amelyek magukban foglalták a végkielégítéseket is, kedvezőtlenül befolyásolták a vizsgálati második felét. E rendkívüli kiadások nélkül azonban a mintában szereplő gyártók továbbra is –5,6 %-os veszteséget termeltek volna a vizsgálati időszak során. |
| --- | --- |

(644)

Az uniós gazdasági ágazat független vevőknek történő értékesítései 2017-ben veszteségesek voltak, 2018-ban némileg kevésbé veszteségesek, 2019-ben jelentősen veszteségesek, majd a vizsgálati időszakban még ennél is nagyobb veszteséget realizáltak (–9,6 %). Megjegyzendő, hogy a mintában szereplő uniós gyártók egyike a vizsgálati időszak alatt szerkezetátalakításba kezdett. Ennek a szerkezetátalakításnak a költségei, amelyek magukban foglalták a végkielégítéseket is, kedvezőtlenül befolyásolták a vizsgálati második felét. E rendkívüli kiadások nélkül azonban a mintában szereplő gyártók továbbra is –5,6 %-os veszteséget termeltek volna a vizsgálati időszak során.

| (645) | Nyilvánvaló, hogy az uniós gazdasági ágazatot már 2017-ben is kár érte. Ez egyáltalán nem meglepő figyelembe véve a kínai behozatal piaci részesedését (2017-ben 18 %), amelyre nemcsak az uniós gazdasági ágazat árai alatti árakon, hanem annál alacsonyabb termelési költségek mellett is került sor. Az uniós gyártók költségei nagyobb mértékben növekedtek, mint az áraik, ami az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségének hanyatlását eredményezte. Az uniós gazdasági ágazat a Kínából érkező behozatal által gyakorolt (mennyiségi és árleszorító) nyomás miatt nem tudta a költségek növekedésével megegyező ütemben emelni az árait. Ugyanis a figyelembe vett időszak alatt a kínai árak következetesen alacsonyak voltak, és jelentősen elmaradtak az uniós gazdasági ágazat áraitól (lásd a 3. és a 7. táblázatot), ezáltal pedig korlátozták az áremeléseket. Mindez árlenyomást és csökkenő jövedelmezőséget eredményezett, amely tovább folytatódott a vizsgálati időszak alatt. A kínai árak 2018-ban egy enyhe, 1 %-os növekedést követően 2019-ben 3 %-kal, majd a vizsgálati időszakban 0,7 %-kal csökkentek, és messze az uniós gazdasági ágazat által elért árszint alatt maradtak. Ezt bizonyítják a (614) preambulumbekezdésben említett jelentős alákínálási különbözetek is. |
| --- | --- |

(645)

Nyilvánvaló, hogy az uniós gazdasági ágazatot már 2017-ben is kár érte. Ez egyáltalán nem meglepő figyelembe véve a kínai behozatal piaci részesedését (2017-ben 18 %), amelyre nemcsak az uniós gazdasági ágazat árai alatti árakon, hanem annál alacsonyabb termelési költségek mellett is került sor. Az uniós gyártók költségei nagyobb mértékben növekedtek, mint az áraik, ami az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségének hanyatlását eredményezte. Az uniós gazdasági ágazat a Kínából érkező behozatal által gyakorolt (mennyiségi és árleszorító) nyomás miatt nem tudta a költségek növekedésével megegyező ütemben emelni az árait. Ugyanis a figyelembe vett időszak alatt a kínai árak következetesen alacsonyak voltak, és jelentősen elmaradtak az uniós gazdasági ágazat áraitól (lásd a 3. és a 7. táblázatot), ezáltal pedig korlátozták az áremeléseket. Mindez árlenyomást és csökkenő jövedelmezőséget eredményezett, amely tovább folytatódott a vizsgálati időszak alatt. A kínai árak 2018-ban egy enyhe, 1 %-os növekedést követően 2019-ben 3 %-kal, majd a vizsgálati időszakban 0,7 %-kal csökkentek, és messze az uniós gazdasági ágazat által elért árszint alatt maradtak. Ezt bizonyítják a (614) preambulumbekezdésben említett jelentős alákínálási különbözetek is.

| (646) | A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A jövedelmezőség alakulásával összhangban a nettó pénzforgalom is negatív tendenciát mutatott a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(646)

A nettó pénzforgalom az uniós gyártók önfinanszírozó képességét jelzi. A jövedelmezőség alakulásával összhangban a nettó pénzforgalom is negatív tendenciát mutatott a figyelembe vett időszakban.

| (647) | A beruházások szintje 23 %-kal visszaesett a figyelembe vett időszakban. Az ambiciózus beruházási terveket az elégtelen jövedelmezőség miatt leállították, és helyettük szerényebb terveket valósítottak meg. |
| --- | --- |

(647)

A beruházások szintje 23 %-kal visszaesett a figyelembe vett időszakban. Az ambiciózus beruházási terveket az elégtelen jövedelmezőség miatt leállították, és helyettük szerényebb terveket valósítottak meg.

| (648) | A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában kifejezett nyereség. A figyelembe vett időszak alatt negatívan alakult: a 2017-es –2 %-ról –24 %-ra esett vissza a vizsgálati időszak alatt, az uniós gazdasági ágazat csökkenő jövedelmezőségével összhangban. |
| --- | --- |

(648)

A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában kifejezett nyereség. A figyelembe vett időszak alatt negatívan alakult: a 2017-es –2 %-ról –24 %-ra esett vissza a vizsgálati időszak alatt, az uniós gazdasági ágazat csökkenő jövedelmezőségével összhangban.

| (649) | Amint az a (642) preambulumbekezdésben szereplő mutatókból következik, a mintában szereplő uniós gyártók számára egyre nehezebb beruházási célú tőkebevonást megvalósítani. Mivel a beruházások megtérülése ilyen rohamos ütemben csökken, a mintában szereplő gyártók jövőbeli tőkebevonási képessége még nagyobb veszélyben van. |
| --- | --- |

(649)

Amint az a (642) preambulumbekezdésben szereplő mutatókból következik, a mintában szereplő uniós gyártók számára egyre nehezebb beruházási célú tőkebevonást megvalósítani. Mivel a beruházások megtérülése ilyen rohamos ütemben csökken, a mintában szereplő gyártók jövőbeli tőkebevonási képessége még nagyobb veszélyben van.

4.6.   A kárra vonatkozó következtetés

A kárra vonatkozó következtetés

| (650) | A figyelembe vett időszak alatt a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák Kínából érkező behozatala, amely már 2017-ben is számottevő volt, jelentősen növekedett mind abszolút (+ 21 %), mind pedig relatív értelemben (+ 5 százalékpont a piaci részesedésben), miközben az uniós felhasználás 6 %-kal csökkent. A vizsgálati időszak alatt a mintában szereplő exportáló gyártók importárai átlagosan 10,8 %-kal kínáltak az uniós árak alá. A mintában szereplő exportáló gyártók tekintetében megállapított egyedi alákínálástól függetlenül a Bizottság azt is megállapította, hogy a kínai árak a figyelembe vett időszak egészében következetesen alacsonyak voltak, és jelentősen elmaradtak az uniós gazdasági ágazat áraitól (lásd a 3. és 7. táblázatot). Az uniós gazdasági ágazat a Kínából érkező behozatal által gyakorolt (mennyiségi és árleszorító) nyomás miatt nem tudta a költségek növekedésével megegyező mértékben emelni az árait. |
| --- | --- |

(650)

A figyelembe vett időszak alatt a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák Kínából érkező behozatala, amely már 2017-ben is számottevő volt, jelentősen növekedett mind abszolút (+ 21 %), mind pedig relatív értelemben (+ 5 százalékpont a piaci részesedésben), miközben az uniós felhasználás 6 %-kal csökkent. A vizsgálati időszak alatt a mintában szereplő exportáló gyártók importárai átlagosan 10,8 %-kal kínáltak az uniós árak alá. A mintában szereplő exportáló gyártók tekintetében megállapított egyedi alákínálástól függetlenül a Bizottság azt is megállapította, hogy a kínai árak a figyelembe vett időszak egészében következetesen alacsonyak voltak, és jelentősen elmaradtak az uniós gazdasági ágazat áraitól (lásd a 3. és 7. táblázatot). Az uniós gazdasági ágazat a Kínából érkező behozatal által gyakorolt (mennyiségi és árleszorító) nyomás miatt nem tudta a költségek növekedésével megegyező mértékben emelni az árait.

| (651) | Az uniós gazdasági ágazat már a figyelembe vett időszak elején is magán hordozta a kár nyomait. Ez egyáltalán nem meglepő figyelembe véve a kínai behozatal piaci részesedését (2017-ben 18 %), és azt, hogy e behozatal árai messze elmaradtak az uniós gazdasági ágazat áraitól (lásd a 3. és a 7. táblázatot). |
| --- | --- |

(651)

Az uniós gazdasági ágazat már a figyelembe vett időszak elején is magán hordozta a kár nyomait. Ez egyáltalán nem meglepő figyelembe véve a kínai behozatal piaci részesedését (2017-ben 18 %), és azt, hogy e behozatal árai messze elmaradtak az uniós gazdasági ágazat áraitól (lásd a 3. és a 7. táblázatot).

| (652) | Valamennyi makrogazdasági mutató – mint például a termelés, a kapacitás, a kapacitáskihasználás, az uniós piacon történő értékesítés volumene, a piaci részesedés, a foglalkoztatás és a termelékenység – negatív tendenciát mutatott a figyelembe vett időszakban. Hasonlóképpen, gyakorlatilag az összes mikrogazdasági mutató – mint például az uniós szabadpiaci értékesítési árak, a termelési költségek, a munkaerőköltségek, a jövedelmezőség, a zárókészletek, a pénzforgalom és a beruházások megtérülése – negatív tendenciát mutatott a figyelembe vett időszakban. Ugyanezek a kármutatók már a 2017–2019-es időszakban, vagyis a Covid19-világjárvány kezdete előtt is negatívan alakultak. Számos mutató esetében a vizsgálati időszak alatt jobb volt a helyzet, mint 2019-ben. Ennek oka elsősorban a Kínából érkező behozatal alacsonyabb szintje volt, amelyet a világjárvány 2019 végi és 2020 eleji kitörése okozott. Ez tovább hangsúlyozza e behozatalnak az uniós gazdasági ágazat általános helyzetére gyakorolt hatását. |
| --- | --- |

(652)

Valamennyi makrogazdasági mutató – mint például a termelés, a kapacitás, a kapacitáskihasználás, az uniós piacon történő értékesítés volumene, a piaci részesedés, a foglalkoztatás és a termelékenység – negatív tendenciát mutatott a figyelembe vett időszakban. Hasonlóképpen, gyakorlatilag az összes mikrogazdasági mutató – mint például az uniós szabadpiaci értékesítési árak, a termelési költségek, a munkaerőköltségek, a jövedelmezőség, a zárókészletek, a pénzforgalom és a beruházások megtérülése – negatív tendenciát mutatott a figyelembe vett időszakban. Ugyanezek a kármutatók már a 2017–2019-es időszakban, vagyis a Covid19-világjárvány kezdete előtt is negatívan alakultak. Számos mutató esetében a vizsgálati időszak alatt jobb volt a helyzet, mint 2019-ben. Ennek oka elsősorban a Kínából érkező behozatal alacsonyabb szintje volt, amelyet a világjárvány 2019 végi és 2020 eleji kitörése okozott. Ez tovább hangsúlyozza e behozatalnak az uniós gazdasági ágazat általános helyzetére gyakorolt hatását.

| (653) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 8. cikkének (4) bekezdése szerinti jelentős kár érte. |
| --- | --- |

(653)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot az alaprendelet 8. cikkének (4) bekezdése szerinti jelentős kár érte.

5.   OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

OK-OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

| (654) | Az alaprendelet 8. cikke (5) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országból származó támogatott behozatal jelentős kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 8. cikkének (6) bekezdésével összhangban azt is megvizsgálta, hogy ezzel egy időben más ismert tényezők okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak, és gondoskodott arról, hogy az érintett országból érkező támogatott behozatalon kívüli egyéb tényezők által esetlegesen előidézett károkat ne a támogatott behozatalnak tulajdonítsa. A következő lehetséges tényezőket azonosította: felhasználás; a Covid19-világjárvány; a beruházások állítólagos hiánya; az uniós gazdasági ágazat szerkezetátalakítása; magas uniós termelési költségek; harmadik országokból érkező behozatal; az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye. |
| --- | --- |

(654)

Az alaprendelet 8. cikke (5) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országból származó támogatott behozatal jelentős kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 8. cikkének (6) bekezdésével összhangban azt is megvizsgálta, hogy ezzel egy időben más ismert tényezők okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak, és gondoskodott arról, hogy az érintett országból érkező támogatott behozatalon kívüli egyéb tényezők által esetlegesen előidézett károkat ne a támogatott behozatalnak tulajdonítsa. A következő lehetséges tényezőket azonosította: felhasználás; a Covid19-világjárvány; a beruházások állítólagos hiánya; az uniós gazdasági ágazat szerkezetátalakítása; magas uniós termelési költségek; harmadik országokból érkező behozatal; az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye.

5.1.   A támogatott behozatal hatása

A támogatott behozatal hatása

| (655) | Az uniós gazdasági ágazat helyzetének romlása egybeesett a Kínából érkező, az uniós gazdasági ágazat árainak következetesen alákínáló, és az uniós piaci árszinteket lenyomó behozatal jelentős piaci térhódításával. A (614) preambulumbekezdésben említettek szerint a mintában szereplő exportáló gyártók importárai átlagosan 10,8 %-kal kínáltak az uniós árak alá. |
| --- | --- |

(655)

Az uniós gazdasági ágazat helyzetének romlása egybeesett a Kínából érkező, az uniós gazdasági ágazat árainak következetesen alákínáló, és az uniós piaci árszinteket lenyomó behozatal jelentős piaci térhódításával. A (614) preambulumbekezdésben említettek szerint a mintában szereplő exportáló gyártók importárai átlagosan 10,8 %-kal kínáltak az uniós árak alá.

| (656) | A Kínából érkező behozatal volumene a 2017-es mintegy 36 660 tonnáról a vizsgálati időszakban mintegy 44 276 tonnára nőtt (amint az a 2. táblázatban látható). Ez 21 %-os növekedést jelent. A piaci részesedés ezzel párhuzamosan 29 %-kal (18 %-ról 23 %-ra) nőtt. Ugyanebben az időszakban (amint az az 5. táblázatban látható) az uniós gazdasági ágazat szabadpiaci értékesítése 15 %-kal esett vissza, a szabadpiaci részesedése pedig 10 %-kal, 63 %-ról 57 %-ra csökkent. |
| --- | --- |

(656)

A Kínából érkező behozatal volumene a 2017-es mintegy 36 660 tonnáról a vizsgálati időszakban mintegy 44 276 tonnára nőtt (amint az a 2. táblázatban látható). Ez 21 %-os növekedést jelent. A piaci részesedés ezzel párhuzamosan 29 %-kal (18 %-ról 23 %-ra) nőtt. Ugyanebben az időszakban (amint az az 5. táblázatban látható) az uniós gazdasági ágazat szabadpiaci értékesítése 15 %-kal esett vissza, a szabadpiaci részesedése pedig 10 %-kal, 63 %-ról 57 %-ra csökkent.

| (657) | A 2017 és 2019 közötti helyzet még beszédesebb, mivel a kínai behozatal 27 %-kal nőtt (36 660 tonnáról 46 595 tonnára), elérve a 24 %-os piaci részesedést, miközben az uniós gazdasági ágazat szabadpiaci részesedése 56 %-ra zsugorodott (12 %-os csökkenés). A felhasználás 2018–2019 között tapasztalt csökkenése ellenére a kínai behozatal tovább nőtt, ezzel a piaci részesedését az uniós gazdasági ágazat kárára növelve. |
| --- | --- |

(657)

A 2017 és 2019 közötti helyzet még beszédesebb, mivel a kínai behozatal 27 %-kal nőtt (36 660 tonnáról 46 595 tonnára), elérve a 24 %-os piaci részesedést, miközben az uniós gazdasági ágazat szabadpiaci részesedése 56 %-ra zsugorodott (12 %-os csökkenés). A felhasználás 2018–2019 között tapasztalt csökkenése ellenére a kínai behozatal tovább nőtt, ezzel a piaci részesedését az uniós gazdasági ágazat kárára növelve.

| (658) | A támogatott behozatal ára a figyelembe vett időszakban 3 %-kal, tonnánként 2 869 EUR-ról tonnánként 2 781 EUR-ra csökkent (amint az a 3. táblázatban is látható). Összehasonlításképp: az uniós gazdasági ágazat árai csupán 1 %-kal csökkentek ugyanebben az időszakban: a 2017-es tonnánként 3 396 EUR-ról a vizsgálati időszakban tonnánként 3 359 EUR-ra. Ennélfogva, jóllehet a 2017-es alacsonyabb árszintből kiindulva, a kínai árak a figyelembe vett időszakban nagyobb mértékben (tonnánként – 88 EUR) csökkentek, mint az uniós gazdasági ágazat árai (tonnánként – 37 EUR). A 2017 és 2019 közötti időszakban a kínai árak csökkenése 2 %-os volt, míg az uniós gazdasági ágazat árai kevesebb, mint 1 %-kal (tonnánként 12 EUR-val) emelkedtek. |
| --- | --- |

(658)

A támogatott behozatal ára a figyelembe vett időszakban 3 %-kal, tonnánként 2 869 EUR-ról tonnánként 2 781 EUR-ra csökkent (amint az a 3. táblázatban is látható). Összehasonlításképp: az uniós gazdasági ágazat árai csupán 1 %-kal csökkentek ugyanebben az időszakban: a 2017-es tonnánként 3 396 EUR-ról a vizsgálati időszakban tonnánként 3 359 EUR-ra. Ennélfogva, jóllehet a 2017-es alacsonyabb árszintből kiindulva, a kínai árak a figyelembe vett időszakban nagyobb mértékben (tonnánként – 88 EUR) csökkentek, mint az uniós gazdasági ágazat árai (tonnánként – 37 EUR). A 2017 és 2019 közötti időszakban a kínai árak csökkenése 2 %-os volt, míg az uniós gazdasági ágazat árai kevesebb, mint 1 %-kal (tonnánként 12 EUR-val) emelkedtek.

| (659) | A Kínából érkező támogatott behozatal által előidézett jelentős árlenyomás leszorította az uniós gazdasági ágazat árait. Az uniós gazdasági ágazat a Kínából érkező behozatal által gyakorolt (mennyiségi és árleszorító) nyomás miatt nem tudta a költségek növekedésével megegyező ütemben emelni az árait. Ugyanis ezen leszorító hatás mértéke legalábbis nyilvánvaló abból, hogy a figyelembe vett időszak alatt a kínai árak következetesen alacsonyak voltak, és jelentősen elmaradtak az uniós gazdasági ágazat áraitól és termelési költségeitől, ezáltal pedig korlátozták az áremelések lehetőségét (lásd a (614) preambulumbekezdést). Mindez az uniós gazdasági ágazat csökkenő jövedelmezőségét idézte elő. |
| --- | --- |

(659)

A Kínából érkező támogatott behozatal által előidézett jelentős árlenyomás leszorította az uniós gazdasági ágazat árait. Az uniós gazdasági ágazat a Kínából érkező behozatal által gyakorolt (mennyiségi és árleszorító) nyomás miatt nem tudta a költségek növekedésével megegyező ütemben emelni az árait. Ugyanis ezen leszorító hatás mértéke legalábbis nyilvánvaló abból, hogy a figyelembe vett időszak alatt a kínai árak következetesen alacsonyak voltak, és jelentősen elmaradtak az uniós gazdasági ágazat áraitól és termelési költségeitől, ezáltal pedig korlátozták az áremelések lehetőségét (lásd a (614) preambulumbekezdést). Mindez az uniós gazdasági ágazat csökkenő jövedelmezőségét idézte elő.

| (660) | A 2019 és a vizsgálati időszak közötti különbség különösen árulkodó a Kínából érkező behozatal és az uniós gazdasági ágazat helyzete közötti összefüggést illetően. Amikor a behozatal csökkent annak következtében, hogy Kínában a járvány zavart okozott a termelésben és a kivitelben, a mintában szereplő uniós gyártók termelése, az értékesítési forgalom, a termelési egységköltség és az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége némileg javult (a rendkívüli szerkezetátalakítási költségek figyelmen kívül hagyásával). |
| --- | --- |

(660)

A 2019 és a vizsgálati időszak közötti különbség különösen árulkodó a Kínából érkező behozatal és az uniós gazdasági ágazat helyzete közötti összefüggést illetően. Amikor a behozatal csökkent annak következtében, hogy Kínában a járvány zavart okozott a termelésben és a kivitelben, a mintában szereplő uniós gyártók termelése, az értékesítési forgalom, a termelési egységköltség és az uniós gazdasági ágazat jövedelmezősége némileg javult (a rendkívüli szerkezetátalakítási költségek figyelmen kívül hagyásával).

| (661) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Kínából érkező behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. Az említett kár mind a volumenekre, mind pedig az árakra hatással volt. |
| --- | --- |

(661)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Kínából érkező behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak. Az említett kár mind a volumenekre, mind pedig az árakra hatással volt.

5.2.   Az egyéb tényezők hatásai

Az egyéb tényezők hatásai

5.2.1.   Felhasználás

Felhasználás

| (662) | Az egyik exportáló gyártó érvelése szerint az uniós gazdasági ágazatot árt kár oka az lehet, hogy a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákat bizonyos ágazatokban más termékekkel helyettesítik. |
| --- | --- |

(662)

Az egyik exportáló gyártó érvelése szerint az uniós gazdasági ágazatot árt kár oka az lehet, hogy a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákat bizonyos ágazatokban más termékekkel helyettesítik.

| (663) | Amint az a (605) preambulumbekezdésben szerepel, az uniós felhasználás 2019-ben és a vizsgálati időszak során visszaesett. Ennek ellenére a Kínából érkező behozatal a figyelembe vett időszak alatt növekedett, miközben a felhasználás csökkent. Ugyanis általában azt várnánk, hogy a kereslet csökkenése az összes gyártót hasonló módon érinti, vagy akár hogy az export nagyobb mértékben csökken a belföldi (uniós) értékesítésekhez képest, tekintettel a belföldi gyártók és a vevők fizikai közelségére. A figyelembe vett időszak során a Kínából érkező behozatal mégis 21 %-kal (2019-ben 27 %-kal) nőtt, miközben az uniós szabadpiaci értékesítések 15 %-kal (2019-ben 16 %-kal) csökkentek. Ezenkívül egyes, a (630) preambulumbekezdésben tárgyalt mutatók enyhe javulása egybeesett a felhasználás folyamatos csökkenésével (amint az a 2. táblázatban látható). Az egyetlen jelentős különbség e két időszak között a Kínából érkező olcsó behozatal alacsonyabb szintje volt, ami a világjárványnak tudható be. |
| --- | --- |

(663)

Amint az a (605) preambulumbekezdésben szerepel, az uniós felhasználás 2019-ben és a vizsgálati időszak során visszaesett. Ennek ellenére a Kínából érkező behozatal a figyelembe vett időszak alatt növekedett, miközben a felhasználás csökkent. Ugyanis általában azt várnánk, hogy a kereslet csökkenése az összes gyártót hasonló módon érinti, vagy akár hogy az export nagyobb mértékben csökken a belföldi (uniós) értékesítésekhez képest, tekintettel a belföldi gyártók és a vevők fizikai közelségére. A figyelembe vett időszak során a Kínából érkező behozatal mégis 21 %-kal (2019-ben 27 %-kal) nőtt, miközben az uniós szabadpiaci értékesítések 15 %-kal (2019-ben 16 %-kal) csökkentek. Ezenkívül egyes, a (630) preambulumbekezdésben tárgyalt mutatók enyhe javulása egybeesett a felhasználás folyamatos csökkenésével (amint az a 2. táblázatban látható). Az egyetlen jelentős különbség e két időszak között a Kínából érkező olcsó behozatal alacsonyabb szintje volt, ami a világjárványnak tudható be.

| (664) | Az érdekelt felek végső tájékoztatása után a kínai kormány azzal érvelt, hogy a piac beszűkűlését a kár okának kell tekinteni, mivel a piac a figyelembe vett időszakban 6 %-kal csökkent. A Bizottság már figyelembe vette a piac beszűkülését, és a kínai kormány nem szolgáltatott bizonyítékot a Bizottság előző preambulumbekezdésben foglalt következtetésének megcáfolására. A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(664)

Az érdekelt felek végső tájékoztatása után a kínai kormány azzal érvelt, hogy a piac beszűkűlését a kár okának kell tekinteni, mivel a piac a figyelembe vett időszakban 6 %-kal csökkent. A Bizottság már figyelembe vette a piac beszűkülését, és a kínai kormány nem szolgáltatott bizonyítékot a Bizottság előző preambulumbekezdésben foglalt következtetésének megcáfolására. A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította.

5.2.2.   Covid19-világjárvány

Covid19-világjárvány

| (665) | A 2020 első felében kezdődött Covid19-világjárvány több módon is befolyásolta az uniós piac helyzetét. A (605) preambulumbekezdésben említettek szerint az összfelhasználást a koronavírus nem befolyásolta, miközben a Kínából érkező behozatal enyhén csökkent. |
| --- | --- |

(665)

A 2020 első felében kezdődött Covid19-világjárvány több módon is befolyásolta az uniós piac helyzetét. A (605) preambulumbekezdésben említettek szerint az összfelhasználást a koronavírus nem befolyásolta, miközben a Kínából érkező behozatal enyhén csökkent.

| (666) | A (657) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a támogatott behozatal mértéke a 2017–2019-es időszakban évről évre nőtt, és 27 %-ot meghaladó növekedést ért el a Covid19-világjárvány 2020 első félévében történt kitöréséig. Más szavakkal, az uniós gazdasági ágazatnak a támogatott behozatal által okozott jelentős kár addigra már megvalósult, mire a Covid19 bekerült a képbe, amit az összes makro- és mikrogazdasági mutató negatív alakulása bizonyít a 2017–2019-es időszakban. Ezenkívül, amint azt a (636) preambulumbekezdés tárgyalja, a Kínából érkező behozatal alacsonyabb volumene a 2020 elején kitört járvány következtében pozitív hatással volt néhány kármutatóra. Ez is a behozatal és az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzete közötti szoros ok-okozati összefüggést szemlélteti. |
| --- | --- |

(666)

A (657) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a támogatott behozatal mértéke a 2017–2019-es időszakban évről évre nőtt, és 27 %-ot meghaladó növekedést ért el a Covid19-világjárvány 2020 első félévében történt kitöréséig. Más szavakkal, az uniós gazdasági ágazatnak a támogatott behozatal által okozott jelentős kár addigra már megvalósult, mire a Covid19 bekerült a képbe, amit az összes makro- és mikrogazdasági mutató negatív alakulása bizonyít a 2017–2019-es időszakban. Ezenkívül, amint azt a (636) preambulumbekezdés tárgyalja, a Kínából érkező behozatal alacsonyabb volumene a 2020 elején kitört járvány következtében pozitív hatással volt néhány kármutatóra. Ez is a behozatal és az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzete közötti szoros ok-okozati összefüggést szemlélteti.

| (667) | A fentiekre való tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Covid19-világjárvány nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárhoz. |
| --- | --- |

(667)

A fentiekre való tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Covid19-világjárvány nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárhoz.

| (668) | Az érdekelt felek végső tájékoztatása után a kínai kormány azzal érvelt, hogy a Bizottság nem eléggé vizsgálta meg a Covid19-világjárvány hatásait. A kínai kormány kifejtette, hogy a világjárvány keresletoldali válságot okozott, amely az Unió 2020. évi GDP-jének 6 %-os csökkenésében is látható. A Bizottságnak a gazdaság várható fellendülésére vonatkozó előrejelzései igazolják a világjárvány átmeneti hatását. |
| --- | --- |

(668)

Az érdekelt felek végső tájékoztatása után a kínai kormány azzal érvelt, hogy a Bizottság nem eléggé vizsgálta meg a Covid19-világjárvány hatásait. A kínai kormány kifejtette, hogy a világjárvány keresletoldali válságot okozott, amely az Unió 2020. évi GDP-jének 6 %-os csökkenésében is látható. A Bizottságnak a gazdaság várható fellendülésére vonatkozó előrejelzései igazolják a világjárvány átmeneti hatását.

| (669) | A Bizottság a (666) preambulumbekezdésre hivatkozva, amelyben összefoglalja a Covid19-világjárvány hatásait, elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(669)

A Bizottság a (666) preambulumbekezdésre hivatkozva, amelyben összefoglalja a Covid19-világjárvány hatásait, elutasította ezt az állítást.

5.2.3.   Beruházások hiánya

Beruházások hiánya

| (670) | Egy exportáló gyártó és két felhasználó érvelése szerint a kár egyik oka, hogy az uniós gazdasági ágazat nem eszközölt beruházásokat a gyártó létesítményeibe. |
| --- | --- |

(670)

Egy exportáló gyártó és két felhasználó érvelése szerint a kár egyik oka, hogy az uniós gazdasági ágazat nem eszközölt beruházásokat a gyártó létesítményeibe.

| (671) | Való igaz, hogy a (647) preambulumbekezdésben említettek szerint a mintában szereplő uniós gyártók néhány ambiciózusabb beruházást leállítottak. Ez azonban az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzetének eredménye volt, nem pedig annak oka. Az uniós gazdasági ágazatnak a figyelembe vett időszak alatti súlyos helyzete ellenére a vizsgálat bebizonyította, hogy történtek beruházások a gyártás közbeni minőségellenőrzési mechanizmusokba és a meglévő géppark egyéb fejlesztéseibe. Ezenkívül számos vállalat hajtott végre kutatás–fejlesztési beruházásokat, hogy vékonyabb továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákat és elektromos autók akkumulátoraihoz használatos továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákat állíthasson elő. Ez azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat a pénzügyi lehetőségein belül alkalmazkodott a piaci követelményekhez. |
| --- | --- |

(671)

Való igaz, hogy a (647) preambulumbekezdésben említettek szerint a mintában szereplő uniós gyártók néhány ambiciózusabb beruházást leállítottak. Ez azonban az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzetének eredménye volt, nem pedig annak oka. Az uniós gazdasági ágazatnak a figyelembe vett időszak alatti súlyos helyzete ellenére a vizsgálat bebizonyította, hogy történtek beruházások a gyártás közbeni minőségellenőrzési mechanizmusokba és a meglévő géppark egyéb fejlesztéseibe. Ezenkívül számos vállalat hajtott végre kutatás–fejlesztési beruházásokat, hogy vékonyabb továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákat és elektromos autók akkumulátoraihoz használatos továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákat állíthasson elő. Ez azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat a pénzügyi lehetőségein belül alkalmazkodott a piaci követelményekhez.

| (672) | Noha nem zárható ki, hogy az uniós gazdasági ágazat hosszú távú fenntarthatóságának biztosításához a legmodernebb technológiába eszközölt további beruházásokra lehet szükség, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat gyártóberendezései és üzemi költségeinek alakulása nem gyengíti a támogatott behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár között megállapított ok-okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(672)

Noha nem zárható ki, hogy az uniós gazdasági ágazat hosszú távú fenntarthatóságának biztosításához a legmodernebb technológiába eszközölt további beruházásokra lehet szükség, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat gyártóberendezései és üzemi költségeinek alakulása nem gyengíti a támogatott behozatal és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár között megállapított ok-okozati összefüggést.

| (673) | A fentiekre való tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a beruházások korlátozott mértéke nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárhoz. |
| --- | --- |

(673)

A fentiekre való tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a beruházások korlátozott mértéke nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárhoz.

| (674) | Az importőrök konzorciuma azt kérte, hogy a külön dömpingellenes vizsgálatban tett észrevételeit építsék be ebbe a szubvencióellenes vizsgálatba, és észrevételeket tett ezen eljárás keretében az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatban. Az importőrök konzorciuma azt állította, hogy a Bizottság megismételte az ideiglenes rendeletből levont következtetéseit, anélkül hogy bizonyítékot szolgáltatott volna a konzorcium azon érvének megcáfolására, amely szerint az uniós gazdasági ágazatot ért kár a beruházások hiányából eredt, aminek következtében képtelen volt vékonyfóliát biztosítani. A konzorcium azt állította, hogy minden észszerűen begyűjthető bizonyítékot rendelkezésre bocsátott, és a Bizottság feladata ezen állítások pontosságának ellenőrzése, szükség esetén pedig az uniós gyártóktól további információkat kérve ezen kérdések további vizsgálata. Az új gépekbe és technológiákba történő beruházások hiánya miatt az uniós gyártók gyártósorai elavultak, mivel az EU-ban az alumíniumfólia-üzemek túlnyomó többsége több mint 20 éves. |
| --- | --- |

(674)

Az importőrök konzorciuma azt kérte, hogy a külön dömpingellenes vizsgálatban tett észrevételeit építsék be ebbe a szubvencióellenes vizsgálatba, és észrevételeket tett ezen eljárás keretében az érdekelt felek végső tájékoztatásával kapcsolatban. Az importőrök konzorciuma azt állította, hogy a Bizottság megismételte az ideiglenes rendeletből levont következtetéseit, anélkül hogy bizonyítékot szolgáltatott volna a konzorcium azon érvének megcáfolására, amely szerint az uniós gazdasági ágazatot ért kár a beruházások hiányából eredt, aminek következtében képtelen volt vékonyfóliát biztosítani. A konzorcium azt állította, hogy minden észszerűen begyűjthető bizonyítékot rendelkezésre bocsátott, és a Bizottság feladata ezen állítások pontosságának ellenőrzése, szükség esetén pedig az uniós gyártóktól további információkat kérve ezen kérdések további vizsgálata. Az új gépekbe és technológiákba történő beruházások hiánya miatt az uniós gyártók gyártósorai elavultak, mivel az EU-ban az alumíniumfólia-üzemek túlnyomó többsége több mint 20 éves.

| (675) | A konzorcium állításával ellentétben a Bizottság a mintába felvett uniós gyártókkal kapcsolatban kifejezetten a 6 mikronnál kisebb vastagságú továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákra vonatkozó minőségvizsgálati eredményeket ellenőrizte a távellenőrzések során, mivel a konzorcium állítása szerint a vékonyabb fóliák esetében minőségi problémák merültek fel. Bár a Bizottság elismerte, hogy egyes beruházásokat leállítottak, ellenőrizte a meglévő gépparkokba történő beruházásokat és az ezek következtében elvégzett minőségvizsgálatokat. A Bizottság ezért elutasította azt az állítást, miszerint nem tette meg a szükséges erőfeszítéseket a benyújtott bizonyítékok alapján a konzorcium állításainak értékelése érdekében. |
| --- | --- |

(675)

A konzorcium állításával ellentétben a Bizottság a mintába felvett uniós gyártókkal kapcsolatban kifejezetten a 6 mikronnál kisebb vastagságú továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákra vonatkozó minőségvizsgálati eredményeket ellenőrizte a távellenőrzések során, mivel a konzorcium állítása szerint a vékonyabb fóliák esetében minőségi problémák merültek fel. Bár a Bizottság elismerte, hogy egyes beruházásokat leállítottak, ellenőrizte a meglévő gépparkokba történő beruházásokat és az ezek következtében elvégzett minőségvizsgálatokat. A Bizottság ezért elutasította azt az állítást, miszerint nem tette meg a szükséges erőfeszítéseket a benyújtott bizonyítékok alapján a konzorcium állításainak értékelése érdekében.

5.2.4.   Az uniós gazdasági ágazat szerkezetátalakítása

Az uniós gazdasági ágazat szerkezetátalakítása

| (676) | Az egyik felhasználó az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzetének okaként azt emelte ki, hogy egyes uniós gyártók kilépnek a piacról és szerkezetátalakításokat hajtanak végre. |
| --- | --- |

(676)

Az egyik felhasználó az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzetének okaként azt emelte ki, hogy egyes uniós gyártók kilépnek a piacról és szerkezetátalakításokat hajtanak végre.

| (677) | A felhasználó által említett piacról történő kilépések többsége a figyelembe vett időszak előtt történt. Semmi nem utalt arra, hogy ilyen bezárásokra tisztességes piaci körülmények között is sor kerülne. A beruházásokkal kapcsolatos helyzethez hasonlóan a termelő létesítmények és az üzleti vállalkozások bezárása inkább az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzetének eredménye volt, mintsem annak oka. A szerkezetátalakítás és az alkalmazkodás részeként az ilyen bezárások általában enyhítik, nem pedig súlyosbítják a kárt. |
| --- | --- |

(677)

A felhasználó által említett piacról történő kilépések többsége a figyelembe vett időszak előtt történt. Semmi nem utalt arra, hogy ilyen bezárásokra tisztességes piaci körülmények között is sor kerülne. A beruházásokkal kapcsolatos helyzethez hasonlóan a termelő létesítmények és az üzleti vállalkozások bezárása inkább az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzetének eredménye volt, mintsem annak oka. A szerkezetátalakítás és az alkalmazkodás részeként az ilyen bezárások általában enyhítik, nem pedig súlyosbítják a kárt.

| (678) | Való igaz, hogy a mintában szereplő egyik uniós gyártó szerkezetátalakítási költségei a vizsgálati időszak második felében hatással lehettek egyes mutatókra, például a termelési és a foglalkoztatási költségekre és a jövedelmezőségre. Ezért a Bizottság a kárhelyzetet e költségek figyelmen kívül hagyásával is megvizsgálta. E költségelemek nélkül is egyértelmű, hogy az uniós gazdasági ágazatot a (vizsgálati időszakot is magában foglaló) figyelembe vett időszak során kár érte. |
| --- | --- |

(678)

Való igaz, hogy a mintában szereplő egyik uniós gyártó szerkezetátalakítási költségei a vizsgálati időszak második felében hatással lehettek egyes mutatókra, például a termelési és a foglalkoztatási költségekre és a jövedelmezőségre. Ezért a Bizottság a kárhelyzetet e költségek figyelmen kívül hagyásával is megvizsgálta. E költségelemek nélkül is egyértelmű, hogy az uniós gazdasági ágazatot a (vizsgálati időszakot is magában foglaló) figyelembe vett időszak során kár érte.

| (679) | A fentiekre való tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat szerkezetátalakítása nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárhoz. |
| --- | --- |

(679)

A fentiekre való tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat szerkezetátalakítása nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárhoz.

| (680) | Az érdekelt felek végső tájékoztatása után a Xiamen Xiashun azzal érvelt, hogy az uniós gazdasági ágazat szerkezetátalakítását és a Novelis Lüdenscheid termelésének beszüntetését nem lehet figyelmen kívül hagyni. A Xiamen Xiashun azt állította, hogy az érdekelt felek végső tájékoztatásában a Bizottság nem pontosította, hogy a szerkezetátalakítási költségeket ténylegesen hogyan vette figyelembe és számolta el, valamint hogy a Bizottság nem fejtette ki részeltesebben érvelését. |
| --- | --- |

(680)

Az érdekelt felek végső tájékoztatása után a Xiamen Xiashun azzal érvelt, hogy az uniós gazdasági ágazat szerkezetátalakítását és a Novelis Lüdenscheid termelésének beszüntetését nem lehet figyelmen kívül hagyni. A Xiamen Xiashun azt állította, hogy az érdekelt felek végső tájékoztatásában a Bizottság nem pontosította, hogy a szerkezetátalakítási költségeket ténylegesen hogyan vette figyelembe és számolta el, valamint hogy a Bizottság nem fejtette ki részeltesebben érvelését.

| (681) | A Xiamen Xiashun állításával ellentétben a Bizottság egyértelműen kifejtette, miként értékelte az uniós gazdasági ágazat szerkezetátalakítását a kármutatók kiszámítása során. Az érdekelt felek végső tájékoztatásának (510) preambulumbekezdésében leírtak szerint a Bizottság kifejtette, hogy először a szerkezetátalakítást a kár következményeként a kiigazítás részének tekintette, és elvben figyelembe vette a szerkezetátalakítást a számításában. Később az (511) preambulumbekezdésében a Bizottság kifejtette, hogy párhuzamos számítást végzett, teljes mértékben figyelmen kívül hagyva a mintába felvett egyik uniós gyártó szerkezetátalakításának költségeit, és értékelte, hogy ez hatással lett volna, ahogy azt a (678) preambulumbekezdés megismétli. A Bizottság ezért elutasította a Xiamen Xiashun állítását, mivel a Bizottság túl azon, hogy leírta az alkalmazott módszert, azt is kijelentette, hogy még ha ezeket a költségeket ki is zárná, a kártényezőkre és az ok-okozati összefüggésre vonatkozó következtetés nem változna. |
| --- | --- |

(681)

A Xiamen Xiashun állításával ellentétben a Bizottság egyértelműen kifejtette, miként értékelte az uniós gazdasági ágazat szerkezetátalakítását a kármutatók kiszámítása során. Az érdekelt felek végső tájékoztatásának (510) preambulumbekezdésében leírtak szerint a Bizottság kifejtette, hogy először a szerkezetátalakítást a kár következményeként a kiigazítás részének tekintette, és elvben figyelembe vette a szerkezetátalakítást a számításában. Később az (511) preambulumbekezdésében a Bizottság kifejtette, hogy párhuzamos számítást végzett, teljes mértékben figyelmen kívül hagyva a mintába felvett egyik uniós gyártó szerkezetátalakításának költségeit, és értékelte, hogy ez hatással lett volna, ahogy azt a (678) preambulumbekezdés megismétli. A Bizottság ezért elutasította a Xiamen Xiashun állítását, mivel a Bizottság túl azon, hogy leírta az alkalmazott módszert, azt is kijelentette, hogy még ha ezeket a költségeket ki is zárná, a kártényezőkre és az ok-okozati összefüggésre vonatkozó következtetés nem változna.

5.2.5.   Magas bérek és energiaköltségek, valamint a vertikális integráció hiánya

Magas bérek és energiaköltségek, valamint a vertikális integráció hiánya

| (682) | Az egyik felhasználó azzal érvelt, hogy a magas bérek és energiaárak okozzák az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzetét. |
| --- | --- |

(682)

Az egyik felhasználó azzal érvelt, hogy a magas bérek és energiaárak okozzák az uniós gazdasági ágazat hátrányos helyzetét.

| (683) | Az uniós gyártók 2017-től a vizsgálati időszakig csökkentették a termelésben és az adminisztratív területeken dolgozó alkalmazottak számát, jelentősen csökkentve teljes munkaerőköltségüket, hogy kisebb piaci részesedéssel, de fenntarthassák versenyképességüket. Amint azt a 8. táblázatból látható, az egy alkalmazottra eső átlagköltség növekedett a vizsgálati időszakban, de ez elsősorban a mintában szereplő egyik gyártó által végrehajtott szerkezetátalakításnak volt betudható. Ezeket a rendkívüli kiadásokat figyelmen kívül hagyva az egy alkalmazottra eső átlagköltség a figyelembe vett időszak alatt viszonylag stabil maradt, miközben a mintában szereplő uniós gyártók továbbra is veszteséget termeltek. |
| --- | --- |

(683)

Az uniós gyártók 2017-től a vizsgálati időszakig csökkentették a termelésben és az adminisztratív területeken dolgozó alkalmazottak számát, jelentősen csökkentve teljes munkaerőköltségüket, hogy kisebb piaci részesedéssel, de fenntarthassák versenyképességüket. Amint azt a 8. táblázatból látható, az egy alkalmazottra eső átlagköltség növekedett a vizsgálati időszakban, de ez elsősorban a mintában szereplő egyik gyártó által végrehajtott szerkezetátalakításnak volt betudható. Ezeket a rendkívüli kiadásokat figyelmen kívül hagyva az egy alkalmazottra eső átlagköltség a figyelembe vett időszak alatt viszonylag stabil maradt, miközben a mintában szereplő uniós gyártók továbbra is veszteséget termeltek.

| (684) | Ami az energiaköltségeket illeti, azok a termelési költségek viszonylag alacsony részét (körülbelül 3 %-át) teszik ki, és ily módon nincsenek jelentős hatással a 7. táblázatban feltüntetett termelési költségek növekedésére. Noha a mintában szereplő uniós gyártók által gyártott továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák tonnánkénti energiaköltsége 12 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak során, ez részben az alacsonyabb termelési volumennek tudható be, és mindenesetre figyelembe véve, hogy az energiaköltség a termelési költségnek mekkora hányadát teszi ki, ez nem idézhette elő a termelési költségek 7. táblázatban szereplő növekedését. |
| --- | --- |

(684)

Ami az energiaköltségeket illeti, azok a termelési költségek viszonylag alacsony részét (körülbelül 3 %-át) teszik ki, és ily módon nincsenek jelentős hatással a 7. táblázatban feltüntetett termelési költségek növekedésére. Noha a mintában szereplő uniós gyártók által gyártott továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák tonnánkénti energiaköltsége 12 %-kal nőtt a figyelembe vett időszak során, ez részben az alacsonyabb termelési volumennek tudható be, és mindenesetre figyelembe véve, hogy az energiaköltség a termelési költségnek mekkora hányadát teszi ki, ez nem idézhette elő a termelési költségek 7. táblázatban szereplő növekedését.

| (685) | Az egyik felhasználó azzal érvelt, hogy a vertikális integráció hiánya jelentős kárt okoz az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(685)

Az egyik felhasználó azzal érvelt, hogy a vertikális integráció hiánya jelentős kárt okoz az uniós gazdasági ágazatnak.

| (686) | A Bizottság megjegyezte, hogy a vertikális integráció hiánya nem szakítja meg az ok-okozati összefüggést, mivel ez a tényező a figyelembe vett időszak alatt nem változott. Ráadásul a kínai exportáló gyártók között sem mindegyik vertikálisan integrálódott. A Bizottság ezért elutasította az állítást. |
| --- | --- |

(686)

A Bizottság megjegyezte, hogy a vertikális integráció hiánya nem szakítja meg az ok-okozati összefüggést, mivel ez a tényező a figyelembe vett időszak alatt nem változott. Ráadásul a kínai exportáló gyártók között sem mindegyik vertikálisan integrálódott. A Bizottság ezért elutasította az állítást.

| (687) | A fentiekre való tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a magas bérek és energiaköltségek, valamint a vertikális integráció hiánya nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárhoz. |
| --- | --- |

(687)

A fentiekre való tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a magas bérek és energiaköltségek, valamint a vertikális integráció hiánya nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárhoz.

| (688) | Az érdekelt felek végső tájékoztatása után a kínai kormány azzal érvelt, hogy a Bizottság nem vette kellőképpen figyelembe a munkaerőköltségeket, amelyek 2019 és a vizsgálati időszak vége között 25 %-kal növekedtek. |
| --- | --- |

(688)

Az érdekelt felek végső tájékoztatása után a kínai kormány azzal érvelt, hogy a Bizottság nem vette kellőképpen figyelembe a munkaerőköltségeket, amelyek 2019 és a vizsgálati időszak vége között 25 %-kal növekedtek.

| (689) | A kínai kormány állításával ellentétben a Bizottság elemezte a megnövekedett munkaerőköltségek hatását, és arra a következtetésre jutott, hogy ezt az uniós gyártók csökkenő személyzetével együtt kell vizsgálni, ami rendkívüli költségeket eredményezett. Ezeket az alkalmazkodáshoz szüksgéses rendkívüli kiadásokat figyelmen kívül hagyva az egy alkalmazottra eső költség viszonylag stabil maradt, amint azt a (683) preambulumbekezdésben már jeleztük. A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(689)

A kínai kormány állításával ellentétben a Bizottság elemezte a megnövekedett munkaerőköltségek hatását, és arra a következtetésre jutott, hogy ezt az uniós gyártók csökkenő személyzetével együtt kell vizsgálni, ami rendkívüli költségeket eredményezett. Ezeket az alkalmazkodáshoz szüksgéses rendkívüli kiadásokat figyelmen kívül hagyva az egy alkalmazottra eső költség viszonylag stabil maradt, amint azt a (683) preambulumbekezdésben már jeleztük. A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította.

5.2.6.   Harmadik országokból érkező behozatal

Harmadik országokból érkező behozatal

| (690) | Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal volumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  11. táblázat


  Harmadik országokból érkező behozatal











  Ország | | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Harmadik országok összesen, az érintett ország kivételével | Volumen (tonna) | 10 950 | 9 680 | 9 675 | 8 625 |
| Mutató | 100 | 88 | 88 | 79 |
| Piaci részesedés | 5  % | 5  % | 5  % | 5  % |
| Átlagár | 3 192 | 3 386 | 3 474 | 3 575 |
| Mutató | 100 | 106 | 109 | 112 |
| Forrás: | Eurostat. |

(690)

Az egyéb harmadik országokból érkező behozatal volumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

11. táblázat

11. táblázat

Harmadik országokból érkező behozatal

Harmadik országokból érkező behozatal

Ország

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Harmadik országok összesen, az érintett ország kivételével

Volumen (tonna)

10 950

9 680

9 675

8 625

Mutató

Mutató

100

100

88

88

88

88

79

79

Piaci részesedés

5  %

5  %

5  %

5  %

Átlagár

3 192

3 386

3 474

3 575

Mutató

Mutató

100

100

106

106

109

109

112

112

Forrás:

Forrás:

Eurostat.

| (691) | A harmadik országokból érkező behozatal viszonylag korlátozott maradt. A harmadik országokból érkező behozatal átlagárai a figyelembe vett időszak egésze során meghaladták a kínai árakat. 2017-ben és 2018-ban csak valamivel maradtak el az uniós áraktól, majd 2019-ben és a vizsgálati időszakban meghaladták azokat. Volumenük a figyelembe vett időszakban csökkent (– 21 %). Tekintettel a felhasználás csökkenésére, piaci részesedésük a figyelembe vett időszak alatt 5 % körül maradt. A figyelembe vett időszak során áraik 12 %-kal nőttek. |
| --- | --- |

(691)

A harmadik országokból érkező behozatal viszonylag korlátozott maradt. A harmadik országokból érkező behozatal átlagárai a figyelembe vett időszak egésze során meghaladták a kínai árakat. 2017-ben és 2018-ban csak valamivel maradtak el az uniós áraktól, majd 2019-ben és a vizsgálati időszakban meghaladták azokat. Volumenük a figyelembe vett időszakban csökkent (– 21 %). Tekintettel a felhasználás csökkenésére, piaci részesedésük a figyelembe vett időszak alatt 5 % körül maradt. A figyelembe vett időszak során áraik 12 %-kal nőttek.

| (692) | Ennek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az egyéb országokból érkező behozatalnak a figyelembe vett időszakban tapasztalt alakulása nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárhoz. |
| --- | --- |

(692)

Ennek alapján a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az egyéb országokból érkező behozatalnak a figyelembe vett időszakban tapasztalt alakulása nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárhoz.

5.2.7.   Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

| (693) | A mintában szereplő uniós gyártók exportvolumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  12. táblázat


  A mintában szereplő uniós gyártók exportteljesítménye | 2017 | 2018 | 2019 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportvolumen (tonna) | 57 956 | 74 277 | 69 027 | 61 811 |
| Mutató | 100 | 128 | 119 | 107 |
| Átlagár (EUR/tonna) | 3 498 | 3 632 | 3 475 | 3 400 |
| Mutató | 100 | 104 | 99 | 97 |
| Forrás: | a mintában szereplő és a mintában nem szereplő uniós gyártók. |

(693)

A mintában szereplő uniós gyártók exportvolumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

12. táblázat

12. táblázat

A mintában szereplő uniós gyártók exportteljesítménye

A mintában szereplő uniós gyártók exportteljesítménye

2017

2018

2019

Vizsgálati időszak

Exportvolumen (tonna)

57 956

74 277

69 027

61 811

Mutató

Mutató

100

100

128

128

119

119

107

107

Átlagár (EUR/tonna)

3 498

3 632

3 475

3 400

Mutató

Mutató

100

100

104

104

99

99

97

97

Forrás:

Forrás

a mintában szereplő és a mintában nem szereplő uniós gyártók.

| (694) | Az uniós gazdasági ágazat kivitele a figyelembe vett időszakban 7 %-kal, azaz a 2017-es 57 356 tonnáról a vizsgálati időszakra körülbelül 61 811 tonnára nőtt. |
| --- | --- |

(694)

Az uniós gazdasági ágazat kivitele a figyelembe vett időszakban 7 %-kal, azaz a 2017-es 57 356 tonnáról a vizsgálati időszakra körülbelül 61 811 tonnára nőtt.

| (695) | A szóban forgó kivitel átlagára 2018-ban először 4 %-kal emelkedett, majd a vizsgálati időszak alatt fokozatosan a 2017-es alatti szintre csökkent (– 3 %). Ezen kivitel átlagára folyamatos jelleggel meghaladta azt az árat, amelyet az uniós gazdasági ágazat az uniós piacon el tudott érni. |
| --- | --- |

(695)

A szóban forgó kivitel átlagára 2018-ban először 4 %-kal emelkedett, majd a vizsgálati időszak alatt fokozatosan a 2017-es alatti szintre csökkent (– 3 %). Ezen kivitel átlagára folyamatos jelleggel meghaladta azt az árat, amelyet az uniós gazdasági ágazat az uniós piacon el tudott érni.

| (696) | Az uniós gazdasági ágazat harmadik országokba irányuló kivitelének árszintjére tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az exportteljesítmény nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárhoz. |
| --- | --- |

(696)

Az uniós gazdasági ágazat harmadik országokba irányuló kivitelének árszintjére tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az exportteljesítmény nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárhoz.

5.3.   Az ok-okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

Az ok-okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

| (697) | Egyértelmű ok-okozati összefüggés állapítható meg az uniós gazdasági ágazat helyzetének romlása és a Kínából érkező behozatal növekedése között. |
| --- | --- |

(697)

Egyértelmű ok-okozati összefüggés állapítható meg az uniós gazdasági ágazat helyzetének romlása és a Kínából érkező behozatal növekedése között.

| (698) | A Bizottság megkülönböztette és szétválasztotta az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatásait és a támogatott behozatal káros hatásait. Egyetlen tényező sem járult hozzá a kármutatók negatív alakulásához a figyelembe vett időszakban sem önmagában, sem pedig együttesen. |
| --- | --- |

(698)

A Bizottság megkülönböztette és szétválasztotta az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatásait és a támogatott behozatal káros hatásait. Egyetlen tényező sem járult hozzá a kármutatók negatív alakulásához a figyelembe vett időszakban sem önmagában, sem pedig együttesen.

| (699) | A fentiek alapján a Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az érintett országból érkező támogatott behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak, és az egyéb tényezők – akár külön-külön, akár együttesen vizsgálva – nem gyengítették a jelentős kár és a támogatott behozatal közötti ok-okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(699)

A fentiek alapján a Bizottság ebben a szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az érintett országból érkező támogatott behozatal jelentős kárt okozott az uniós gazdasági ágazatnak, és az egyéb tényezők – akár külön-külön, akár együttesen vizsgálva – nem gyengítették a jelentős kár és a támogatott behozatal közötti ok-okozati összefüggést.

6.   UNIÓS ÉRDEK

UNIÓS ÉRDEK

6.1.   Az uniós gazdasági ágazat és beszállítók érdeke

Az uniós gazdasági ágazat és beszállítók érdeke

| (700) | Az Unióban mintegy 11 ismert cégcsoport gyárt továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákat. Az uniós gazdasági ágazat közel 2 000 munkavállalót foglalkoztat közvetlenül, közvetetten pedig ennél is többen függenek tőle. A gyártók eloszlanak az Unió területén. |
| --- | --- |

(700)

Az Unióban mintegy 11 ismert cégcsoport gyárt továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákat. Az uniós gazdasági ágazat közel 2 000 munkavállalót foglalkoztat közvetlenül, közvetetten pedig ennél is többen függenek tőle. A gyártók eloszlanak az Unió területén.

| (701) | Az intézkedések hiánya valószínűleg nagyon kedvezőtlen hatást gyakorolna az uniós gazdasági ágazatra a további árlenyomás, az alacsonyabb értékesítési volumenek és a jövedelmezőség további romlása formájában. Az intézkedések lehetővé teszik az uniós gazdasági ágazat számára, hogy kiaknázza a benne rejlő lehetőségeket az uniós piacon, visszaszerezze elvesztett piaci részesedését, és elérje a megszokott versenyfeltételek között várható jövedelmezőségi szintet. |
| --- | --- |

(701)

Az intézkedések hiánya valószínűleg nagyon kedvezőtlen hatást gyakorolna az uniós gazdasági ágazatra a további árlenyomás, az alacsonyabb értékesítési volumenek és a jövedelmezőség további romlása formájában. Az intézkedések lehetővé teszik az uniós gazdasági ágazat számára, hogy kiaknázza a benne rejlő lehetőségeket az uniós piacon, visszaszerezze elvesztett piaci részesedését, és elérje a megszokott versenyfeltételek között várható jövedelmezőségi szintet.

| (702) | Következésképpen a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések bevezetése az uniós gazdasági ágazat és annak upstream beszállítói érdekében áll. |
| --- | --- |

(702)

Következésképpen a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések bevezetése az uniós gazdasági ágazat és annak upstream beszállítói érdekében áll.

6.2.   A felhasználók érdeke

A felhasználók érdeke

| (703) | Kilenc, a rugalmas csomagolóanyagok ágazatát és az építőipart képviselő felhasználó válaszolt a kérdőívre. E kilenc vállalat a kínai behozatal nagyjából 27 %-át tette ki a vizsgálati időszak alatt. Három másik felhasználó nyújtott be észrevételeket, de a kérdőívre nem válaszolt. Ezen válaszok alapján a Bizottság nem állapított meg a Kínából importált továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliáktól való jelentős függést. Az együttműködő felhasználók többségének esetében a Kínából származó továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia az olyan termékek előállítási költségeinek 0–7 %-át tették ki, amelyek gyártásához szükség van továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliára. Ez alól két felhasználó képezett kivételt (egyikük az építőiparban, míg másikuk a csomagolási ágazatban tevékenykedik), amelyek a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák [80–95] %-át, illetve [85–100] %-át Kínából importálják, és ezek a releváns előállítási költségek [15–25] %-át, illetve [20–30] %-át teszik ki. |
| --- | --- |

(703)

Kilenc, a rugalmas csomagolóanyagok ágazatát és az építőipart képviselő felhasználó válaszolt a kérdőívre. E kilenc vállalat a kínai behozatal nagyjából 27 %-át tette ki a vizsgálati időszak alatt. Három másik felhasználó nyújtott be észrevételeket, de a kérdőívre nem válaszolt. Ezen válaszok alapján a Bizottság nem állapított meg a Kínából importált továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliáktól való jelentős függést. Az együttműködő felhasználók többségének esetében a Kínából származó továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia az olyan termékek előállítási költségeinek 0–7 %-át tették ki, amelyek gyártásához szükség van továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliára. Ez alól két felhasználó képezett kivételt (egyikük az építőiparban, míg másikuk a csomagolási ágazatban tevékenykedik), amelyek a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák [80–95] %-át, illetve [85–100] %-át Kínából importálják, és ezek a releváns előállítási költségek [15–25] %-át, illetve [20–30] %-át teszik ki.

| (704) | Hat felhasználó azzal érvelt, hogy az új gépekbe és a gyártás során használatos minőségellenőrző berendezésekbe történő beruházások hiánya miatt az uniós gyártók nem tudnak ugyanolyan minőségű továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákat biztosítani, mint a kínai gyártók. Jóllehet igaz, hogy az uniós gyártók általában régebbi gépparkkal rendelkeznek, mint a kínai gyártók, az uniós gyártók végrehajtottak beruházásokat, és a gyártás során használatos minőségellenőrző berendezéseket is alkalmaznak. Amint azt az uniós gazdasági ágazat exportadatai mutatják, az uniós gyártók harmadik országok piacain is képesek sikeresen versenyezni, ami azt bizonyítja, hogy termékük általában megfelelnek a nemzetközi szabványnak. Noha néhány kínai piacvezető rendelkezik olyan létesítményekkel, amelyek képesek kiváló minőségű termékek hatékonya gyártására, az egyik felhasználó által végzett minőségelemzés azt mutatta, hogy ez nem igaz a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák teljes kínai ágazatára és valamennyi exportáló gyártóra. |
| --- | --- |

(704)

Hat felhasználó azzal érvelt, hogy az új gépekbe és a gyártás során használatos minőségellenőrző berendezésekbe történő beruházások hiánya miatt az uniós gyártók nem tudnak ugyanolyan minőségű továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákat biztosítani, mint a kínai gyártók. Jóllehet igaz, hogy az uniós gyártók általában régebbi gépparkkal rendelkeznek, mint a kínai gyártók, az uniós gyártók végrehajtottak beruházásokat, és a gyártás során használatos minőségellenőrző berendezéseket is alkalmaznak. Amint azt az uniós gazdasági ágazat exportadatai mutatják, az uniós gyártók harmadik országok piacain is képesek sikeresen versenyezni, ami azt bizonyítja, hogy termékük általában megfelelnek a nemzetközi szabványnak. Noha néhány kínai piacvezető rendelkezik olyan létesítményekkel, amelyek képesek kiváló minőségű termékek hatékonya gyártására, az egyik felhasználó által végzett minőségelemzés azt mutatta, hogy ez nem igaz a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák teljes kínai ágazatára és valamennyi exportáló gyártóra.

| (705) | Három felhasználó azzal érvelt, hogy az uniós gyártók nem szállítanának nagy szélességű fóliákat, vagy legalábbis bizonyos méretek esetében fennállnának szállítási korlátok. A vizsgálat megállapította, hogy az uniós gyártók képesek a piac által igényelt valamennyi szélességű továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliát gyártani. Egyes konkrét szélességű termékek gyártása költséghatékonyabb lehetnek, mint másoké – a hengermű maximális szélességétől függően –, amelyet az ártárgyalások is tükröznek, ez azonban bevett üzleti gyakorlat. |
| --- | --- |

(705)

Három felhasználó azzal érvelt, hogy az uniós gyártók nem szállítanának nagy szélességű fóliákat, vagy legalábbis bizonyos méretek esetében fennállnának szállítási korlátok. A vizsgálat megállapította, hogy az uniós gyártók képesek a piac által igényelt valamennyi szélességű továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliát gyártani. Egyes konkrét szélességű termékek gyártása költséghatékonyabb lehetnek, mint másoké – a hengermű maximális szélességétől függően –, amelyet az ártárgyalások is tükröznek, ez azonban bevett üzleti gyakorlat.

| (706) | Három felhasználó azzal érvelt, hogy az uniós gyártók nem tudnának 6 mikronnál vékonyabb, jó minőségű továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliát biztosítani. A (63) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat nemcsak hogy rendelkezik meglévő kapacitással és kereskedelmi értékesítéssel ebben a szegmensben, hanem beruházásokat is eszközöl a 6 mikron alatti vastagságú fóliák gyártásába, amely egy fejlődőben lévő piaci szegmens, amelyet viszonylag alacsony felhasználás jellemzett a vizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(706)

Három felhasználó azzal érvelt, hogy az uniós gyártók nem tudnának 6 mikronnál vékonyabb, jó minőségű továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliát biztosítani. A (63) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Bizottság megállapította, hogy az uniós gazdasági ágazat nemcsak hogy rendelkezik meglévő kapacitással és kereskedelmi értékesítéssel ebben a szegmensben, hanem beruházásokat is eszközöl a 6 mikron alatti vastagságú fóliák gyártásába, amely egy fejlődőben lévő piaci szegmens, amelyet viszonylag alacsony felhasználás jellemzett a vizsgálati időszak alatt.

| (707) | Két felhasználó azzal érvelt, hogy a kiegyenlítő vámok megszakítanák az ellátási láncot. Noha a speciális helyzetekben jelentkező keresleti csúcs magasabb átfutási időket eredményezhet, és előfordulhat, hogy a kínai gyártók nagyobb pénzügyi rugalmasságuknak köszönhetően több nyersanyagot képesek raktáron tartani, fontos megjegyezni, hogy a Kínából származó termékek ellátási lánca ugyanúgy megszakadhat (amint azt a Covid19-világjárvány kapcsán tapasztaltuk is), és emiatt az uniós gyártók túlélése az európai ellátás stabilitásának fontos tényezője. Mindenesetre, amint az a 4. táblázatból is látszódik, az Unióban jelentős szabad kapacitás áll a felhasználók rendelkezésére. |
| --- | --- |

(707)

Két felhasználó azzal érvelt, hogy a kiegyenlítő vámok megszakítanák az ellátási láncot. Noha a speciális helyzetekben jelentkező keresleti csúcs magasabb átfutási időket eredményezhet, és előfordulhat, hogy a kínai gyártók nagyobb pénzügyi rugalmasságuknak köszönhetően több nyersanyagot képesek raktáron tartani, fontos megjegyezni, hogy a Kínából származó termékek ellátási lánca ugyanúgy megszakadhat (amint azt a Covid19-világjárvány kapcsán tapasztaltuk is), és emiatt az uniós gyártók túlélése az európai ellátás stabilitásának fontos tényezője. Mindenesetre, amint az a 4. táblázatból is látszódik, az Unióban jelentős szabad kapacitás áll a felhasználók rendelkezésére.

| (708) | Két felhasználó azzal érvelt, hogy a kiegyenlítő vámok veszélyeztetnék a továbbfeldolgozó ágazat versenyképességét az uniós piacon, ahol azok az Unión kívüli országok gyártóival versenyeznek, mivel a költségnövekedést nem tudnák áthárítani a vevőikre. Az európai továbbfeldolgozók ezért a gyártást áthelyezhetik az Unión kívülre. Ugyanakkor nem szolgáltak konkrét bizonyítékokkal arra vonatkozóan, hogy a többletköltségeket nem tudták áthárítani a továbbfeldolgozókra. |
| --- | --- |

(708)

Két felhasználó azzal érvelt, hogy a kiegyenlítő vámok veszélyeztetnék a továbbfeldolgozó ágazat versenyképességét az uniós piacon, ahol azok az Unión kívüli országok gyártóival versenyeznek, mivel a költségnövekedést nem tudnák áthárítani a vevőikre. Az európai továbbfeldolgozók ezért a gyártást áthelyezhetik az Unión kívülre. Ugyanakkor nem szolgáltak konkrét bizonyítékokkal arra vonatkozóan, hogy a többletköltségeket nem tudták áthárítani a továbbfeldolgozókra.

| (709) | Két felhasználó azzal érvelt, hogy a vámok ellentmondanának az Európai Unió fenntartható fejlődéssel kapcsolatos céljainak, amelyek elérését a vékonyabb továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák használata elősegítené. Noha a Bizottság fentebb már megállapította (lásd a (63) preambulumbekezdést), hogy az uniós gazdasági ágazat képes vékonyabb továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákat is előállítani, meg kell azonban jegyezni, hogy az Európai Unió nem építheti fenntartható zöld politikáját (amelynek a környezetbarátabb szigetelőanyagok is részét képezik) a Kínából érkező, erősen támogatott és kárt okozó behozatalra. |
| --- | --- |

(709)

Két felhasználó azzal érvelt, hogy a vámok ellentmondanának az Európai Unió fenntartható fejlődéssel kapcsolatos céljainak, amelyek elérését a vékonyabb továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák használata elősegítené. Noha a Bizottság fentebb már megállapította (lásd a (63) preambulumbekezdést), hogy az uniós gazdasági ágazat képes vékonyabb továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákat is előállítani, meg kell azonban jegyezni, hogy az Európai Unió nem építheti fenntartható zöld politikáját (amelynek a környezetbarátabb szigetelőanyagok is részét képezik) a Kínából érkező, erősen támogatott és kárt okozó behozatalra.

| (710) | Az egyik felhasználó azzal érvelt, hogy a vámok torzulást okoznának a piacon, mivel a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák legnagyobb gyártói közül kettőnek, amelyek egyúttal továbbfeldolgozók is, a belső felhasználása meghaladja a termelésük 70 %-át. Tekintettel az uniós gyártók számára, nagyon valószínűtlen, hogy a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák két integrált gyártójának, amely továbbfeldolgozók is, belső felhasználása torzítaná a piacot. Ezenkívül az EU-ban jelentős szabad kapacitás áll rendelkezésre továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák gyártására. Végül pedig, ha a Bizottság ezen oknál fogva nem vezetne be szubvencióellenes intézkedéseket, ez az egyik üzleti modellnek (vagyis a nem integrált termelésnek) a másikkal szembeni előnyben részesítését jelentené. |
| --- | --- |

(710)

Az egyik felhasználó azzal érvelt, hogy a vámok torzulást okoznának a piacon, mivel a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák legnagyobb gyártói közül kettőnek, amelyek egyúttal továbbfeldolgozók is, a belső felhasználása meghaladja a termelésük 70 %-át. Tekintettel az uniós gyártók számára, nagyon valószínűtlen, hogy a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák két integrált gyártójának, amely továbbfeldolgozók is, belső felhasználása torzítaná a piacot. Ezenkívül az EU-ban jelentős szabad kapacitás áll rendelkezésre továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák gyártására. Végül pedig, ha a Bizottság ezen oknál fogva nem vezetne be szubvencióellenes intézkedéseket, ez az egyik üzleti modellnek (vagyis a nem integrált termelésnek) a másikkal szembeni előnyben részesítését jelentené.

| (711) | Az egyik felhasználó azzal érvelt, hogy vámok kivetése helyett állami támogatásban lehetne részesíteni az uniós gazdasági ágazatot. A Bizottság megjegyezte, hogy a pénzügyi támogatás nem megfelelő eszköz a kárt okozó támogatás ellensúlyozására. |
| --- | --- |

(711)

Az egyik felhasználó azzal érvelt, hogy vámok kivetése helyett állami támogatásban lehetne részesíteni az uniós gazdasági ágazatot. A Bizottság megjegyezte, hogy a pénzügyi támogatás nem megfelelő eszköz a kárt okozó támogatás ellensúlyozására.

| (712) | A fentiek fényében a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felhasználóknak nem áll egységesen érdekében sem az intézkedések bevezetése, sem pedig azok mellőzése. Azok a felhasználók, amelyek az intézkedések bevezetése ellen érveltek, szembesülhetnek bizonyos hátrányos következményekkel. |
| --- | --- |

(712)

A fentiek fényében a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felhasználóknak nem áll egységesen érdekében sem az intézkedések bevezetése, sem pedig azok mellőzése. Azok a felhasználók, amelyek az intézkedések bevezetése ellen érveltek, szembesülhetnek bizonyos hátrányos következményekkel.

| (713) | A Manreal azzal érvelt, hogy az intézkedések nem kedveznének az uniós gyártóknak. Ehelyett a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia török, thaiföldi, brazíliai vagy oroszországi gyártóinak javát szolgálnák, mivel a felhasználók az uniós gyártók helyett ezektől az országoktól vásárolnának. |
| --- | --- |

(713)

A Manreal azzal érvelt, hogy az intézkedések nem kedveznének az uniós gyártóknak. Ehelyett a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia török, thaiföldi, brazíliai vagy oroszországi gyártóinak javát szolgálnák, mivel a felhasználók az uniós gyártók helyett ezektől az országoktól vásárolnának.

| (714) | A Manreal azonban nem támasztotta alá, hogy az uniós gyártók miért nem lennének képesek tisztességes feltételek mellett versenyezni más országok gyártóival. |
| --- | --- |

(714)

A Manreal azonban nem támasztotta alá, hogy az uniós gyártók miért nem lennének képesek tisztességes feltételek mellett versenyezni más országok gyártóival.

| (715) | Ezenkívül a Manreal azzal érvelt, hogy amennyiben a felhasználók áthárítják költségeiket az ügyfeleikre, ez veszélyeztetné ügyfeleik versenyképességét. A vállalat azonban ezen általános megjegyzésen túl nem támasztotta alá ezt az állítást. |
| --- | --- |

(715)

Ezenkívül a Manreal azzal érvelt, hogy amennyiben a felhasználók áthárítják költségeiket az ügyfeleikre, ez veszélyeztetné ügyfeleik versenyképességét. A vállalat azonban ezen általános megjegyzésen túl nem támasztotta alá ezt az állítást.

| (716) | A Manreal továbbá azzal érvelt, hogy az (EU) 2021/983 rendelet (354) preambulumbekezdésében a Bizottság jelezte, hogy intézkedéseket fog bevezetni az integrált gyártók javára. Felkérte a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az intézkedések „tisztességes uniós versenyre” gyakorolt várható hatásait. |
| --- | --- |

(716)

A Manreal továbbá azzal érvelt, hogy az (EU) 2021/983 rendelet (354) preambulumbekezdésében a Bizottság jelezte, hogy intézkedéseket fog bevezetni az integrált gyártók javára. Felkérte a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az intézkedések „tisztességes uniós versenyre” gyakorolt várható hatásait.

| (717) | Az (EU) 2021/983 rendelet ezen értelmezése helytelen, mivel a Bizottság csupán azt állította, hogy az intézkedések bevezetésének elmaradása a nem integrált felhasználóknak kedvezne. Az intézkedések hiányában ugyanis ezek a felhasználók dömpingelt, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákat vásárolhatnak, ellenben nem részesülnének ebből a tisztességtelen előnyből azok az integrált felhasználók, akik az Unióban gyártanak továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákat. Ami a Manreal azon kérését illeti, hogy a Bizottság vizsgálja meg az intézkedések „tisztességes uniós versenyre” gyakorolt várható hatásait, a Bizottság úgy értelmezi, hogy a Manreal állítása szerint a vámok tisztességtelen versenyelőnyt biztosítanának az integrált uniós gyártók számára a nem integrált vállalkozásokkal szemben. A Bizottság emlékeztetett arra, hogy a szubvencióellenes alaprendelet 31. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság az uniós érdekek értékelése során különös figyelmet fordít a kárt okozó támogatásnyújtás kereskedelmet torzító hatásai megszüntetésének és a hatékony verseny visszaállításának szükségességére. |
| --- | --- |

(717)

Az (EU) 2021/983 rendelet ezen értelmezése helytelen, mivel a Bizottság csupán azt állította, hogy az intézkedések bevezetésének elmaradása a nem integrált felhasználóknak kedvezne. Az intézkedések hiányában ugyanis ezek a felhasználók dömpingelt, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákat vásárolhatnak, ellenben nem részesülnének ebből a tisztességtelen előnyből azok az integrált felhasználók, akik az Unióban gyártanak továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákat. Ami a Manreal azon kérését illeti, hogy a Bizottság vizsgálja meg az intézkedések „tisztességes uniós versenyre” gyakorolt várható hatásait, a Bizottság úgy értelmezi, hogy a Manreal állítása szerint a vámok tisztességtelen versenyelőnyt biztosítanának az integrált uniós gyártók számára a nem integrált vállalkozásokkal szemben. A Bizottság emlékeztetett arra, hogy a szubvencióellenes alaprendelet 31. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság az uniós érdekek értékelése során különös figyelmet fordít a kárt okozó támogatásnyújtás kereskedelmet torzító hatásai megszüntetésének és a hatékony verseny visszaállításának szükségességére.

| (718) | A Manreal továbbá azt állította, hogy a Bizottság megsértette a védelemhez való jogát, mivel a Manreal nem kapott hozzáférést a (704) preambulumbekezdésben említett elemzéshez. |
| --- | --- |

(718)

A Manreal továbbá azt állította, hogy a Bizottság megsértette a védelemhez való jogát, mivel a Manreal nem kapott hozzáférést a (704) preambulumbekezdésben említett elemzéshez.

| (719) | A Bizottság köteles megvédeni a felek bizalmas üzleti információit, egyensúlyt teremtve az információkhoz való hozzáférés és a többi félnek a jogai gyakorlásához fűződő érdeke között. A különböző kínai és uniós beszállítóktól származó termékek minőségének több éven át tartó részletes elemzése joggal tekinthető üzleti titoknak, amelyet nem osztanak meg a versenytársakkal. Következésképpen nem sértette a Manreal védelemhez való jogát az, hogy nem osztottak meg üzleti titkokat. |
| --- | --- |

(719)

A Bizottság köteles megvédeni a felek bizalmas üzleti információit, egyensúlyt teremtve az információkhoz való hozzáférés és a többi félnek a jogai gyakorlásához fűződő érdeke között. A különböző kínai és uniós beszállítóktól származó termékek minőségének több éven át tartó részletes elemzése joggal tekinthető üzleti titoknak, amelyet nem osztanak meg a versenytársakkal. Következésképpen nem sértette a Manreal védelemhez való jogát az, hogy nem osztottak meg üzleti titkokat.

| (720) | Két vállalat, a Gascogne és a Manreal azzal érvelt, hogy nem helytálló a Bizottság azon kijelentése, miszerint a felhasználóknak nem áll egységesen érdekében a (712) preambulumbekezdésében szereplő intézkedések bevezetésének elmaradása, mivel a felhasználók által benyújtott valamennyi észrevétel az intézkedések ellen szólt. |
| --- | --- |

(720)

Két vállalat, a Gascogne és a Manreal azzal érvelt, hogy nem helytálló a Bizottság azon kijelentése, miszerint a felhasználóknak nem áll egységesen érdekében a (712) preambulumbekezdésében szereplő intézkedések bevezetésének elmaradása, mivel a felhasználók által benyújtott valamennyi észrevétel az intézkedések ellen szólt.

| (721) | A Bizottság értékeléséhez a felhasználók által a kitöltött kérdőívek keretében benyújtott bizalmas adatokra is támaszkodhat. Az adatokból az következik, hogy van két felhasználó, amelyek a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliái nagy százalékát Kínából szerzik be, és amelyek számára a Kínából származó, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák teszik ki a nyersanyagköltségeik igen nagy részét, a többi felhasználó viszont főként uniós gyártóktól vásárol továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákat, és őket az intézkedések nem érintenék ugyanilyen mértékben. Annak feltárása, hogy az egyes felhasználók milyen arányban vásárolnak továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákat a konkrét gyártóktól, teljes betekintést nyújtana ellátási láncaikba. A felek azonban már azon információkra is alapozhatják érvelésüket, hogy a felhasználók különböző mértékben támaszkodnak a Kínából érkező behozatalra. |
| --- | --- |

(721)

A Bizottság értékeléséhez a felhasználók által a kitöltött kérdőívek keretében benyújtott bizalmas adatokra is támaszkodhat. Az adatokból az következik, hogy van két felhasználó, amelyek a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliái nagy százalékát Kínából szerzik be, és amelyek számára a Kínából származó, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák teszik ki a nyersanyagköltségeik igen nagy részét, a többi felhasználó viszont főként uniós gyártóktól vásárol továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákat, és őket az intézkedések nem érintenék ugyanilyen mértékben. Annak feltárása, hogy az egyes felhasználók milyen arányban vásárolnak továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákat a konkrét gyártóktól, teljes betekintést nyújtana ellátási láncaikba. A felek azonban már azon információkra is alapozhatják érvelésüket, hogy a felhasználók különböző mértékben támaszkodnak a Kínából érkező behozatalra.

| (722) | A fentiek fényében a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felhasználóknak nem áll egységesen érdekében sem az intézkedések bevezetése, sem pedig azok elmaradása, még akkor sem, ha az intézkedések bevezetése ellen érvelő felhasználók – különösen két felhasználó, amelyeknek termelési költségeit nagy százalékban a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák teszik ki – bizonyos kedvezőtlen következményekkel szembesülhetnek. |
| --- | --- |

(722)

A fentiek fényében a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felhasználóknak nem áll egységesen érdekében sem az intézkedések bevezetése, sem pedig azok elmaradása, még akkor sem, ha az intézkedések bevezetése ellen érvelő felhasználók – különösen két felhasználó, amelyeknek termelési költségeit nagy százalékban a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák teszik ki – bizonyos kedvezőtlen következményekkel szembesülhetnek.

| (723) | A Walki azzal érvelt, hogy az általános tájékoztató nem ábrázolta megfelelően vagy tisztességesen a felhasználók érdekeit. A Walki továbbá azt állította, hogy a felhasználók „egységes érdekének” hiányával kapcsolatos, azon alapuló bizottsági következtetés, hogy „a felhasználók különböző mértékben támaszkodnak a Kínából érkező behozatalra”, félrevezető és a felhasználókkal szemben megkülönböztető elemzés. |
| --- | --- |

(723)

A Walki azzal érvelt, hogy az általános tájékoztató nem ábrázolta megfelelően vagy tisztességesen a felhasználók érdekeit. A Walki továbbá azt állította, hogy a felhasználók „egységes érdekének” hiányával kapcsolatos, azon alapuló bizottsági következtetés, hogy „a felhasználók különböző mértékben támaszkodnak a Kínából érkező behozatalra”, félrevezető és a felhasználókkal szemben megkülönböztető elemzés.

a felhasználók különböző mértékben támaszkodnak a Kínából érkező behozatalra

| (724) | A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felhasználók érdeke nem volt egységes, mivel a felhasználók nagyon eltérő mértékben támaszkodnak a Kínából származó, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákra. Ezzel a nyilatkozattal a Bizottság nem vitatta, hogy valamennyi együttműködő felhasználó ellenezte a dömpingellenes vámok kivetését. |
| --- | --- |

(724)

A Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a felhasználók érdeke nem volt egységes, mivel a felhasználók nagyon eltérő mértékben támaszkodnak a Kínából származó, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákra. Ezzel a nyilatkozattal a Bizottság nem vitatta, hogy valamennyi együttműködő felhasználó ellenezte a dömpingellenes vámok kivetését.

| (725) | A Walki továbbá azt állította, hogy a Bizottság nem válaszolt az uniós érdek lényeges elemeihez kapcsolódó, megfelelőbb indokolással ellátott elemzés iránti kérésére. A Walki a felhasználók azon érveire való hivatkozással kapcsolatos bizottsági kijelentés helyesbítését kérte, miszerint az uniós gazdasági ágazat a beruházások hiánya miatt nem tud ugyanolyan minőségű, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákat biztosítani, mint a kínai gyártók. A Walki azzal érvelt, hogy hat felhasználó közös nyilatkozatot nyújtott be, amelyben azt állították, hogy „a kérelmező gyártók nem rendelkeznek a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák bizonyos lényeges specifikációinak biztosításához szükséges termelési kapacitással. Az, hogy a kérelmezők a kereskedelmi forgalomban nem tudják biztosítani az uniós felhasználóknak ezeket a specifikációkat, egyértelműen annak tudható be, hogy a kérelmezők hosszú távon nem ruháztak be a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák meglévő termékválasztékának bővítéséhez szükséges termelőeszközökbe és technológiába, hogy az említett felhasználók által igényelt, vékonyabb jellemzőkkel bíró termékeket is szállítani tudják.” |
| --- | --- |

(725)

A Walki továbbá azt állította, hogy a Bizottság nem válaszolt az uniós érdek lényeges elemeihez kapcsolódó, megfelelőbb indokolással ellátott elemzés iránti kérésére. A Walki a felhasználók azon érveire való hivatkozással kapcsolatos bizottsági kijelentés helyesbítését kérte, miszerint az uniós gazdasági ágazat a beruházások hiánya miatt nem tud ugyanolyan minőségű, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákat biztosítani, mint a kínai gyártók. A Walki azzal érvelt, hogy hat felhasználó közös nyilatkozatot nyújtott be, amelyben azt állították, hogy „a kérelmező gyártók nem rendelkeznek a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák bizonyos lényeges specifikációinak biztosításához szükséges termelési kapacitással. Az, hogy a kérelmezők a kereskedelmi forgalomban nem tudják biztosítani az uniós felhasználóknak ezeket a specifikációkat, egyértelműen annak tudható be, hogy a kérelmezők hosszú távon nem ruháztak be a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák meglévő termékválasztékának bővítéséhez szükséges termelőeszközökbe és technológiába, hogy az említett felhasználók által igényelt, vékonyabb jellemzőkkel bíró termékeket is szállítani tudják.”

a kérelmező gyártók nem rendelkeznek a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák bizonyos lényeges specifikációinak biztosításához szükséges termelési kapacitással. Az, hogy a kérelmezők a kereskedelmi forgalomban nem tudják biztosítani az uniós felhasználóknak ezeket a specifikációkat, egyértelműen annak tudható be, hogy a kérelmezők hosszú távon nem ruháztak be a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák meglévő termékválasztékának bővítéséhez szükséges termelőeszközökbe és technológiába, hogy az említett felhasználók által igényelt, vékonyabb jellemzőkkel bíró termékeket is szállítani tudják.”

| (726) | Valójában hat felhasználó nyújtott be közös nyilatkozatot, azt állítva, hogy az uniós gazdasági ágazat nem végzett beruházásokat, azon négy felhasználón kívül, amelyek már külön-külön is ezzel érveltek. A Bizottság ugyanakkor az (EU) 2021/983 rendelet 5.2.3. és 6.2. szakaszában már érdemben foglalkozott ezzel az állítással. Ebben a szakaszban egyetlen felhasználó sem nyújtott be új tényszerű információkat, csupán megismételte ugyanezt az állítást. A Bizottság így fenntartotta következtetéseit. |
| --- | --- |

(726)

Valójában hat felhasználó nyújtott be közös nyilatkozatot, azt állítva, hogy az uniós gazdasági ágazat nem végzett beruházásokat, azon négy felhasználón kívül, amelyek már külön-külön is ezzel érveltek. A Bizottság ugyanakkor az (EU) 2021/983 rendelet 5.2.3. és 6.2. szakaszában már érdemben foglalkozott ezzel az állítással. Ebben a szakaszban egyetlen felhasználó sem nyújtott be új tényszerű információkat, csupán megismételte ugyanezt az állítást. A Bizottság így fenntartotta következtetéseit.

| (727) | A Walki továbbá azt állította, hogy a Bizottság tévesen jutott arra következtetésre, hogy az uniós termékek nem gyengébb minőségűek, arra alapozva, hogy az uniós gyártók általában véve képesek exportálni és sikeresen versenyezni harmadik országok piacain. A Walki azzal érvelt, hogy ez csak a minőségi, 20 mikronnál vastagabb fóliákat érintő gyártási képességre vonatkozik. Egyúttal az állította, hogy a Bizottság nem jelezte, hogy ez az összes vékonyabb fóliára is kiterjedne, amelyek a korlátozott uniós ellátással kapcsolatos probléma középpontjában állnak. |
| --- | --- |

(727)

A Walki továbbá azt állította, hogy a Bizottság tévesen jutott arra következtetésre, hogy az uniós termékek nem gyengébb minőségűek, arra alapozva, hogy az uniós gyártók általában véve képesek exportálni és sikeresen versenyezni harmadik országok piacain. A Walki azzal érvelt, hogy ez csak a minőségi, 20 mikronnál vastagabb fóliákat érintő gyártási képességre vonatkozik. Egyúttal az állította, hogy a Bizottság nem jelezte, hogy ez az összes vékonyabb fóliára is kiterjedne, amelyek a korlátozott uniós ellátással kapcsolatos probléma középpontjában állnak.

| (728) | A Walki továbbá azt állította, hogy az a kijelentés, miszerint nem minden kínai gyártó képes hatékonyan jó minőségű terméket előállítani, nem érinti a felhasználók azon érvelését, miszerint az uniós gazdasági ágazat nem képes hatékonyan jó minőségű, vékonyabb fóliát előállítani. |
| --- | --- |

(728)

A Walki továbbá azt állította, hogy az a kijelentés, miszerint nem minden kínai gyártó képes hatékonyan jó minőségű terméket előállítani, nem érinti a felhasználók azon érvelését, miszerint az uniós gazdasági ágazat nem képes hatékonyan jó minőségű, vékonyabb fóliát előállítani.

| (729) | A Bizottság összevetette a szóban forgó uniós gyártók értékesítési adatait, amelyekből az derül ki, hogy harmadik országokba exportálnak 20 mikronnál kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákat. Ezért nem állja meg a helyét a Walki azon érvelése, miszerint az uniós gyártók csak a 20 mikronnál vastagabb, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák esetében lennének versenyképesek. |
| --- | --- |

(729)

A Bizottság összevetette a szóban forgó uniós gyártók értékesítési adatait, amelyekből az derül ki, hogy harmadik országokba exportálnak 20 mikronnál kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákat. Ezért nem állja meg a helyét a Walki azon érvelése, miszerint az uniós gyártók csak a 20 mikronnál vastagabb, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák esetében lennének versenyképesek.

| (730) | A Walki továbbá azt állította, hogy a szabad termelési kapacitásra vonatkozó bizottsági értékelés nem jelenti azt, hogy képesek is jó minőségű, vékony, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliát előállítani. |
| --- | --- |

(730)

A Walki továbbá azt állította, hogy a szabad termelési kapacitásra vonatkozó bizottsági értékelés nem jelenti azt, hogy képesek is jó minőségű, vékony, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliát előállítani.

| (731) | A Bizottság kellően elemezte a vékonyabb fóliákat érintő termelési kapacitást, amelyet az utolsó hengerlési szakasz elvégzésére alkalmas gépek korlátoznak. Egyes uniós gyártók vizsgálati eredményeket nyújtottak be, amelyek szerint a 6 mikronnál kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák teszttekercseinek gyártása sikeresnek bizonyult abból a szempontból, hogy a termék megfelelt az adott vevő követelményeinek. A Bizottság továbbá rámutat azzal kapcsolatos értékelésére, hogy a 6 mikronnál kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák piaca egy kialakulóban lévő új piac, és a vizsgálati időszak alatt mutatkozó igen csekély kereslet miatt természetesen még nem minden uniós gyártó igazította hozzá gépparkját e piaci szegmenshez. |
| --- | --- |

(731)

A Bizottság kellően elemezte a vékonyabb fóliákat érintő termelési kapacitást, amelyet az utolsó hengerlési szakasz elvégzésére alkalmas gépek korlátoznak. Egyes uniós gyártók vizsgálati eredményeket nyújtottak be, amelyek szerint a 6 mikronnál kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák teszttekercseinek gyártása sikeresnek bizonyult abból a szempontból, hogy a termék megfelelt az adott vevő követelményeinek. A Bizottság továbbá rámutat azzal kapcsolatos értékelésére, hogy a 6 mikronnál kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák piaca egy kialakulóban lévő új piac, és a vizsgálati időszak alatt mutatkozó igen csekély kereslet miatt természetesen még nem minden uniós gyártó igazította hozzá gépparkját e piaci szegmenshez.

| (732) | A Walki továbbá azt állította, hogy a vizsgálat későbbi szakaszában általa benyújtott egyértelmű bizonyítékok kulcsfontosságú elemeit teljesen figyelmen kívül hagyták vagy félremagyarázták. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy ez az állítás pontatlan. A Bizottság minden érvet és bizonyítékot figyelembe vett, de az adatok bizalmas jellege miatt néhány nagyon konkrét információt nem lehetett nyilvánosságra hozni a rendeletben. |
| --- | --- |

(732)

A Walki továbbá azt állította, hogy a vizsgálat későbbi szakaszában általa benyújtott egyértelmű bizonyítékok kulcsfontosságú elemeit teljesen figyelmen kívül hagyták vagy félremagyarázták. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy ez az állítás pontatlan. A Bizottság minden érvet és bizonyítékot figyelembe vett, de az adatok bizalmas jellege miatt néhány nagyon konkrét információt nem lehetett nyilvánosságra hozni a rendeletben.

| (733) | A Manreal azt állította, hogy a Bizottság megsértette a megfelelő ügyintézés elvét. A Manreal azzal érvelt, hogy a Bizottság indokolás nélkül figyelmen kívül hagyta a Manreal valamennyi észrevételét, hogy a Bizottság észrevételeinek megcáfolására tisztességtelen gyakorlatot alkalmazott, amikor rámutatott, hogy a Manreal nem támasztotta alá kellően állításait. |
| --- | --- |

(733)

A Manreal azt állította, hogy a Bizottság megsértette a megfelelő ügyintézés elvét. A Manreal azzal érvelt, hogy a Bizottság indokolás nélkül figyelmen kívül hagyta a Manreal valamennyi észrevételét, hogy a Bizottság észrevételeinek megcáfolására tisztességtelen gyakorlatot alkalmazott, amikor rámutatott, hogy a Manreal nem támasztotta alá kellően állításait.

| (734) | A Manreal állításával ellentétben a Bizottság eleget tett kötelezettségének, és a Manreal minden egyes észrevételét illetően értékelte, hogy kellően megalapozott-e, továbbá a Manreal által említett preambulumbekezdésekben minden esetben kifejtette, hogy az adott észrevétel miért nem volt megalapozott. Az alaprendelet nem írja elő a Bizottság számára, hogy tovább vizsgálja a kellően nem alátámasztott észrevételeket. |
| --- | --- |

(734)

A Manreal állításával ellentétben a Bizottság eleget tett kötelezettségének, és a Manreal minden egyes észrevételét illetően értékelte, hogy kellően megalapozott-e, továbbá a Manreal által említett preambulumbekezdésekben minden esetben kifejtette, hogy az adott észrevétel miért nem volt megalapozott. Az alaprendelet nem írja elő a Bizottság számára, hogy tovább vizsgálja a kellően nem alátámasztott észrevételeket.

| (735) | Ennek alapján a Bizottság elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(735)

Ennek alapján a Bizottság elutasította ezt az állítást.

6.3.   Meghatározott célra történő felhasználásra vonatkozó mentesség iránti kérelem

Meghatározott célra történő felhasználásra vonatkozó mentesség iránti kérelem

| (736) | A külön dömpingellenes vizsgálatban az Effegidi a kábelárnyékoláshoz és a borosüveg-kupakokhoz szánt fóliák előállításához használt, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák kapcsán meghatározott célra történő felhasználásra vonatkozó mentességet kért. Az Effegidi kérte az eljárást kiterjesztését erre az eljárásra. |
| --- | --- |

(736)

A külön dömpingellenes vizsgálatban az Effegidi a kábelárnyékoláshoz és a borosüveg-kupakokhoz szánt fóliák előállításához használt, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák kapcsán meghatározott célra történő felhasználásra vonatkozó mentességet kért. Az Effegidi kérte az eljárást kiterjesztését erre az eljárásra.

| (737) | A kérelem a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák költségeinek a kábelárnyékoláshoz és a borosüveg-kupakokhoz szánt fóliák előállítási költségein belüli részarányán, valamint az intézkedések vállalatra gyakorolt hatásán alapul. Az Effegidi szerint a kábelárnyékoláshoz és a borosüveg-kupakokhoz szánt fóliák réspiacot képeznek, és ezen a területen elhanyagolható mennyiségben használnak továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákat. Ez azt jelenti, hogy a meghatározott célra történő felhasználásra vonatkozó vámmentesség nem ásná alá a dömpingellenes vám általános hatékonyságát. |
| --- | --- |

(737)

A kérelem a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák költségeinek a kábelárnyékoláshoz és a borosüveg-kupakokhoz szánt fóliák előállítási költségein belüli részarányán, valamint az intézkedések vállalatra gyakorolt hatásán alapul. Az Effegidi szerint a kábelárnyékoláshoz és a borosüveg-kupakokhoz szánt fóliák réspiacot képeznek, és ezen a területen elhanyagolható mennyiségben használnak továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákat. Ez azt jelenti, hogy a meghatározott célra történő felhasználásra vonatkozó vámmentesség nem ásná alá a dömpingellenes vám általános hatékonyságát.

| (738) | A vizsgálat azonban feltárta, hogy az Effegidi nem csak azt a két terméket gyártja, amelyre a meghatározott célra történő felhasználásra vonatkozó mentességet kérte, hanem portfóliója számos más terméket – például továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákat nem tartalmazó kábelfóliákat, valamint egyéb, olykor továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákat is tartalmazó élelmiszer- és nem élelmiszeripari csomagolóanyagokat – is tartalmaz. A Bizottság ezért az Effegidi által szolgáltatott adatok alapján nem tudta meghatározni a dömpingellenes vámoknak a vállalat jövedelmezőségére gyakorolt általános hatását. Következésképpen az érdekelt felek végső tájékoztatásában a Bizottság elutasította a meghatározott célra történő felhasználásra vonatkozó mentességet. |
| --- | --- |

(738)

A vizsgálat azonban feltárta, hogy az Effegidi nem csak azt a két terméket gyártja, amelyre a meghatározott célra történő felhasználásra vonatkozó mentességet kérte, hanem portfóliója számos más terméket – például továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákat nem tartalmazó kábelfóliákat, valamint egyéb, olykor továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákat is tartalmazó élelmiszer- és nem élelmiszeripari csomagolóanyagokat – is tartalmaz. A Bizottság ezért az Effegidi által szolgáltatott adatok alapján nem tudta meghatározni a dömpingellenes vámoknak a vállalat jövedelmezőségére gyakorolt általános hatását. Következésképpen az érdekelt felek végső tájékoztatásában a Bizottság elutasította a meghatározott célra történő felhasználásra vonatkozó mentességet.

| (739) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az Effegidi a Bizottság rendelkezésére bocsátotta a 2019-es és 2020-as évre, valamint 2021. első felére vonatkozó pénzügyi kimutatásait. Az Effegidi továbbá útmutatást kért a Bizottságtól arra vonatkozóan, hogy milyen további dokumentumokat kell benyújtania ahhoz, hogy megkaphassa a meghatározott célra történő felhasználásra vonatkozó mentességet. |
| --- | --- |

(739)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az Effegidi a Bizottság rendelkezésére bocsátotta a 2019-es és 2020-as évre, valamint 2021. első felére vonatkozó pénzügyi kimutatásait. Az Effegidi továbbá útmutatást kért a Bizottságtól arra vonatkozóan, hogy milyen további dokumentumokat kell benyújtania ahhoz, hogy megkaphassa a meghatározott célra történő felhasználásra vonatkozó mentességet.

| (740) | A Bizottság megállapította, hogy az érdekelt felek végső tájékoztatását követően megküldött információk nem voltak elegendőek ahhoz, hogy a Bizottság értékelni tudja az esetleges mentességnek a vám hatékonyságára gyakorolt általános hatását. Az Effegidi nem adott tájékoztatást a kábelárnyékolással és a borosüveg-kupakokkal foglalkozó iparágról. |
| --- | --- |

(740)

A Bizottság megállapította, hogy az érdekelt felek végső tájékoztatását követően megküldött információk nem voltak elegendőek ahhoz, hogy a Bizottság értékelni tudja az esetleges mentességnek a vám hatékonyságára gyakorolt általános hatását. Az Effegidi nem adott tájékoztatást a kábelárnyékolással és a borosüveg-kupakokkal foglalkozó iparágról.

| (741) | Ennélfogva a Bizottság nem tudta értékelni, hogy a meghatározott célra történő felhasználásra vonatkozó mentesség uniós érdeket szolgálna-e, ezért megerősítette, hogy elutasítja az Effegidi mentesség iránti kérelmét. |
| --- | --- |

(741)

Ennélfogva a Bizottság nem tudta értékelni, hogy a meghatározott célra történő felhasználásra vonatkozó mentesség uniós érdeket szolgálna-e, ezért megerősítette, hogy elutasítja az Effegidi mentesség iránti kérelmét.

6.4.   Az importőrök érdeke

Az importőrök érdeke

| (742) | Egy öt független importőrből álló konzorcium nyújtott be az eljárás megindításával kapcsolatos észrevételeket. Ugyanakkor csak egy, a Kínából érkező behozatal [15–25 %]-át képviselő független importőr válaszolt az importőrök kérdőívére. |
| --- | --- |

(742)

Egy öt független importőrből álló konzorcium nyújtott be az eljárás megindításával kapcsolatos észrevételeket. Ugyanakkor csak egy, a Kínából érkező behozatal [15–25 %]-át képviselő független importőr válaszolt az importőrök kérdőívére.

| (743) | A konzorcium azzal érvelt, hogy az uniós gyártók – azon technikai korlátok miatt, amelyek abból fakadnak, hogy legtöbbjüknél nincsen vertikális integráció – nem képesek a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák teljes termékpalettáját az elvárt minőségben és mennyiségben gyártani. Ez magasabb előállítási költségeket, rosszabb minőséget, a nyersanyag (fólia-alapanyag) piacától való függőséget és hosszabb átfutási időt okozna a hosszabb ellátási lánc miatt. Azt állították továbbá, hogy a beruházások – különösen a gyártás közbeni minőségellenőrző rendszerekbe történő beruházások – hiánya minőségi problémákhoz vezetett. Ezért a konzorcium intézkedések bevezetése esetén ellátási hiányra számít, különösen a kisebb vastagságú továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák esetében. Ez – magasabb árakkal párosulva – aláásná az uniós továbbfeldolgozók (felhasználók) versenyképességét. |
| --- | --- |

(743)

A konzorcium azzal érvelt, hogy az uniós gyártók – azon technikai korlátok miatt, amelyek abból fakadnak, hogy legtöbbjüknél nincsen vertikális integráció – nem képesek a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák teljes termékpalettáját az elvárt minőségben és mennyiségben gyártani. Ez magasabb előállítási költségeket, rosszabb minőséget, a nyersanyag (fólia-alapanyag) piacától való függőséget és hosszabb átfutási időt okozna a hosszabb ellátási lánc miatt. Azt állították továbbá, hogy a beruházások – különösen a gyártás közbeni minőségellenőrző rendszerekbe történő beruházások – hiánya minőségi problémákhoz vezetett. Ezért a konzorcium intézkedések bevezetése esetén ellátási hiányra számít, különösen a kisebb vastagságú továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák esetében. Ez – magasabb árakkal párosulva – aláásná az uniós továbbfeldolgozók (felhasználók) versenyképességét.

| (744) | Amint azt a 4.5.2.1. szakasz tárgyalja, úgy tűnik, hogy az uniós gazdasági ágazat elegendő szabad kapacitással rendelkezik, még ha figyelembe vesszük két nagy uniós gyártó belső felhasználásának magas szintjét is. Az importőrök konzorciumának állításával ellentétben a gyártás közbeni minőségellenőrzésbe történtek beruházások, és az adatok nem bizonyítják, hogy a kínai továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák minősége következetesen jobb lenne. |
| --- | --- |

(744)

Amint azt a 4.5.2.1. szakasz tárgyalja, úgy tűnik, hogy az uniós gazdasági ágazat elegendő szabad kapacitással rendelkezik, még ha figyelembe vesszük két nagy uniós gyártó belső felhasználásának magas szintjét is. Az importőrök konzorciumának állításával ellentétben a gyártás közbeni minőségellenőrzésbe történtek beruházások, és az adatok nem bizonyítják, hogy a kínai továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák minősége következetesen jobb lenne.

| (745) | A fentiek fényében a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések bevezetése nem feltétlenül áll az importőrök érdekében. A különböző érdekek mérlegelésekor azonban a Bizottság alaposabban értékelte azok várható hatásait (lásd a 4.4. szakaszt). |
| --- | --- |

(745)

A fentiek fényében a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések bevezetése nem feltétlenül áll az importőrök érdekében. A különböző érdekek mérlegelésekor azonban a Bizottság alaposabban értékelte azok várható hatásait (lásd a 4.4. szakaszt).

| (746) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az importőrök konzorciuma megismételte azon állítását, miszerint az uniós gyártók nem tudják kielégíteni a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák iránti meglévő keresletet, különösen a vékony, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák piaci szegmensében, ahol jelenleg Kínából érkező behozatallal elégítik ki a keresletet. A konzorcium azt állította, hogy a vékony, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák gyártásának hatékonysága és működőképessé tétele legalább két évbe telne, és úgy tűnik, hogy az uniós gyártók nem felelnek meg az e piaci szegmensben Kínából származó jelenlegi behozatal helyettesítéséhez előírt minőségi előírásoknak. |
| --- | --- |

(746)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően az importőrök konzorciuma megismételte azon állítását, miszerint az uniós gyártók nem tudják kielégíteni a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák iránti meglévő keresletet, különösen a vékony, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák piaci szegmensében, ahol jelenleg Kínából érkező behozatallal elégítik ki a keresletet. A konzorcium azt állította, hogy a vékony, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák gyártásának hatékonysága és működőképessé tétele legalább két évbe telne, és úgy tűnik, hogy az uniós gyártók nem felelnek meg az e piaci szegmensben Kínából származó jelenlegi behozatal helyettesítéséhez előírt minőségi előírásoknak.

| (747) | A konzorcium azt állította, hogy legalább 2 évig tartana, mire a vékony, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák gyártása eredményessé és működőképessé válna, és az uniós gyártók láthatóan nem felelnek meg a kívánt minőségi előírásoknak ahhoz, hogy ebben a piaci szegmensben kiváltsák a Kínából érkező jelenlegi behozatalt. Ezenfelül az uniós gazdasági ágazat értékesítésekkel és teszttekercsek gyártásával bizonyította, hogy az (EU) 2021/983 rendelet (50) és (51) preambulumbekezdésében foglaltak szerint képes kielégíteni az ügyfelek igényeit. |
| --- | --- |

(747)

A konzorcium azt állította, hogy legalább 2 évig tartana, mire a vékony, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák gyártása eredményessé és működőképessé válna, és az uniós gyártók láthatóan nem felelnek meg a kívánt minőségi előírásoknak ahhoz, hogy ebben a piaci szegmensben kiváltsák a Kínából érkező jelenlegi behozatalt. Ezenfelül az uniós gazdasági ágazat értékesítésekkel és teszttekercsek gyártásával bizonyította, hogy az (EU) 2021/983 rendelet (50) és (51) preambulumbekezdésében foglaltak szerint képes kielégíteni az ügyfelek igényeit.

| (748) | A fentiek fényében a Bizottság megerősítette azon következtetését, hogy az intézkedések bevezetése nem feltétlenül áll az importőrök érdekében. A különböző érdekek mérlegelésekor azonban a Bizottság alaposabban értékelte azok várható hatásait (lásd a 6.4. szakaszt). |
| --- | --- |

(748)

A fentiek fényében a Bizottság megerősítette azon következtetését, hogy az intézkedések bevezetése nem feltétlenül áll az importőrök érdekében. A különböző érdekek mérlegelésekor azonban a Bizottság alaposabban értékelte azok várható hatásait (lásd a 6.4. szakaszt).

| (749) | Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a konzorcium azt állította, hogy a Bizottság teljesen figyelmen kívül hagyta azt a tényt, hogy a keresletnek a kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák irányába való fokozatos elmozdulása következtében megnövekedett a 7 mikronnál kisebb vagy azzal egyenlő vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák iránti kereslet. A Bizottság továbbá alulbecsülte azon körülményt, hogy legalább két évig tartana, mire a kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák gyártása hatékonnyá és működőképessé válna az EU-ban. |
| --- | --- |

(749)

Az érdekelt felek végső tájékoztatását követően a konzorcium azt állította, hogy a Bizottság teljesen figyelmen kívül hagyta azt a tényt, hogy a keresletnek a kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák irányába való fokozatos elmozdulása következtében megnövekedett a 7 mikronnál kisebb vagy azzal egyenlő vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák iránti kereslet. A Bizottság továbbá alulbecsülte azon körülményt, hogy legalább két évig tartana, mire a kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák gyártása hatékonnyá és működőképessé válna az EU-ban.

| (750) | A konzorcium továbbá azt állította, hogy a Bizottság elmulasztotta tisztázni, hogy miként tudná az uniós gazdasági ágazat jelentős szabad kapacitása kielégíteni a kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák iránti keresletet. |
| --- | --- |

(750)

A konzorcium továbbá azt állította, hogy a Bizottság elmulasztotta tisztázni, hogy miként tudná az uniós gazdasági ágazat jelentős szabad kapacitása kielégíteni a kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák iránti keresletet.

| (751) | A konzorcium azt is megismételte, hogy az uniós gazdasági ágazat a porozitás és a futtathatóság tekintetében nem tudja teljesíteni a kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákra vonatkozó minőségi előírásokat, és hangsúlyozta, hogy az továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákat gyártó hengerművek és a gépjármű-akkumulátorok gyártásával foglalkozó iparágban működő hengerművek megegyeznek, ami tovább csökkenti az továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákkal kapcsolatos kapacitást. Állítása szerint a Bizottság e szempontok figyelmen kívül hagyása miatt jutott tévesen arra a következtetésre, hogy a vámok kivetése az uniós érdeket szolgálja. |
| --- | --- |

(751)

A konzorcium azt is megismételte, hogy az uniós gazdasági ágazat a porozitás és a futtathatóság tekintetében nem tudja teljesíteni a kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákra vonatkozó minőségi előírásokat, és hangsúlyozta, hogy az továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákat gyártó hengerművek és a gépjármű-akkumulátorok gyártásával foglalkozó iparágban működő hengerművek megegyeznek, ami tovább csökkenti az továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákkal kapcsolatos kapacitást. Állítása szerint a Bizottság e szempontok figyelmen kívül hagyása miatt jutott tévesen arra a következtetésre, hogy a vámok kivetése az uniós érdeket szolgálja.

| (752) | Az (EU) 2021/983 rendelet (51) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint a Bizottság az uniós gazdasági ágazatnak a kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákat, konkrétan a 6 mikronnál kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákat érintő termelési kapacitását úgy mérte fel, hogy az ilyen vékonyság eléréséhez szükséges utolsó hengerlési szakasz kapacitását értékelte. A korábbi hengerlési szakaszokban elegendő szabad kapacitással rendelkeztek. Következésképpen a 6 mikronnál kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák gyártását illetően a szűk keresztmetszet az utolsó hengerlési szakaszban van. A Bizottság tisztázta, hogy miként tudná az uniós gazdasági ágazat kielégíteni a kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák iránti keresletet. Az az érvelés, miszerint legalább két évig tartana, mire a kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák gyártása hatékonnyá és működőképessé válna, csak azokra az új kapacitásokra vonatkozik, amelyeket az uniós gazdasági ágazat a helyreállított tisztességes árverseny és a tovább növekvő kereslet eredményeként vezetne be. Mivel a meglévő kapacitások már most is ki tudják elégíteni a közeljövőben várható keresletet, a Bizottság a számításaiban nem vette figyelembe az esetleges további jövőbeli kapacitásokat. Lényegtelen, hogy az új kapacitások üzembe helyezéséhez bizonyos időre lenne szükség. A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította. |
| --- | --- |

(752)

Az (EU) 2021/983 rendelet (51) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint a Bizottság az uniós gazdasági ágazatnak a kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákat, konkrétan a 6 mikronnál kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákat érintő termelési kapacitását úgy mérte fel, hogy az ilyen vékonyság eléréséhez szükséges utolsó hengerlési szakasz kapacitását értékelte. A korábbi hengerlési szakaszokban elegendő szabad kapacitással rendelkeztek. Következésképpen a 6 mikronnál kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák gyártását illetően a szűk keresztmetszet az utolsó hengerlési szakaszban van. A Bizottság tisztázta, hogy miként tudná az uniós gazdasági ágazat kielégíteni a kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák iránti keresletet. Az az érvelés, miszerint legalább két évig tartana, mire a kisebb vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák gyártása hatékonnyá és működőképessé válna, csak azokra az új kapacitásokra vonatkozik, amelyeket az uniós gazdasági ágazat a helyreállított tisztességes árverseny és a tovább növekvő kereslet eredményeként vezetne be. Mivel a meglévő kapacitások már most is ki tudják elégíteni a közeljövőben várható keresletet, a Bizottság a számításaiban nem vette figyelembe az esetleges további jövőbeli kapacitásokat. Lényegtelen, hogy az új kapacitások üzembe helyezéséhez bizonyos időre lenne szükség. A Bizottság ezért ezt az állítást elutasította.

6.5.   Az egymással versengő érdekek mérlegelése

Az egymással versengő érdekek mérlegelése

| (753) | Az alaprendelet 31. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság felmérte az egymással versengő érdekeket, és ennek során különös figyelmet szentelt a kárt okozó támogatás kereskedelemtorzító hatásainak kiküszöbölése és a tényleges verseny visszaállítása iránti igénynek. |
| --- | --- |

(753)

Az alaprendelet 31. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság felmérte az egymással versengő érdekeket, és ennek során különös figyelmet szentelt a kárt okozó támogatás kereskedelemtorzító hatásainak kiküszöbölése és a tényleges verseny visszaállítása iránti igénynek.

| (754) | Ami az árak növekedését illeti, a vizsgálat feltárta, hogy a kínai árak átlagosan 10,8 %-kal kínálták az uniós árak alá, és hogy az árlenyomás az uniós gazdasági ágazat helyzetének romlásához vezetett. Ha az árak ismét fenntartható szintre emelkednének, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ez az emelkedés korlátozott lenne, tekintettel az uniós piaci verseny szintjére. A 4.5.2.1. szakaszban említettek szerint az uniós gazdasági ágazat elegendő szabad kapacitással rendelkezik. Ennek megfelelően a felhasználókra gyakorolt kedvezőtlen hatás szintén korlátozott szinten maradna. A felhasználók és az importőrök által felvetett, a 6.2. és 6.4. szakaszban tárgyalt konkrét érvek egyike sem változtat ezen a következtetésen. |
| --- | --- |

(754)

Ami az árak növekedését illeti, a vizsgálat feltárta, hogy a kínai árak átlagosan 10,8 %-kal kínálták az uniós árak alá, és hogy az árlenyomás az uniós gazdasági ágazat helyzetének romlásához vezetett. Ha az árak ismét fenntartható szintre emelkednének, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy ez az emelkedés korlátozott lenne, tekintettel az uniós piaci verseny szintjére. A 4.5.2.1. szakaszban említettek szerint az uniós gazdasági ágazat elegendő szabad kapacitással rendelkezik. Ennek megfelelően a felhasználókra gyakorolt kedvezőtlen hatás szintén korlátozott szinten maradna. A felhasználók és az importőrök által felvetett, a 6.2. és 6.4. szakaszban tárgyalt konkrét érvek egyike sem változtat ezen a következtetésen.

| (755) | A kedvezőtlen hatások importőrök szempontjából vett jelentőségének értékelésekor a Bizottság először is megjegyezte, hogy az együttműködés szintje viszonylag alacsony volt, mivel csak az ötből csak egyetlen együttműködő importőr szolgáltatott adatokat. |
| --- | --- |

(755)

A kedvezőtlen hatások importőrök szempontjából vett jelentőségének értékelésekor a Bizottság először is megjegyezte, hogy az együttműködés szintje viszonylag alacsony volt, mivel csak az ötből csak egyetlen együttműködő importőr szolgáltatott adatokat.

| (756) | A Manreal azzal érvelt, hogy a piacnak és az uniós érdeknek az (EU) 2021/983 rendeletben végzett elemzése már nem érvényes, mivel a nyersanyagpiacon a vizsgálat és a Covid19-világjárvány következtében drasztikusan nőttek az árak és gyakoribbá vált a spekuláció. A továbbfeldolgozó csomagolóipart nemcsak az alumínium árának 40 %-os emelkedése, hanem a nátronpapírt érintő 40 %-os áremelés és a konténerszállítási költségek 400 %-os növekedése is erősen sújtja. A papírszállítmányok esetében az átlagos szállítási idő 3–4 hétről 4 hónapra nőtt. Egyes szállítási szerződésekben a beszállítók vis maiorra hivatkoznak, és 6 hónapos késéssel szállítanak, ugyanakkor 20 %-kal magasabb árat kérnek, mint a megrendelés időpontjában. |
| --- | --- |

(756)

A Manreal azzal érvelt, hogy a piacnak és az uniós érdeknek az (EU) 2021/983 rendeletben végzett elemzése már nem érvényes, mivel a nyersanyagpiacon a vizsgálat és a Covid19-világjárvány következtében drasztikusan nőttek az árak és gyakoribbá vált a spekuláció. A továbbfeldolgozó csomagolóipart nemcsak az alumínium árának 40 %-os emelkedése, hanem a nátronpapírt érintő 40 %-os áremelés és a konténerszállítási költségek 400 %-os növekedése is erősen sújtja. A papírszállítmányok esetében az átlagos szállítási idő 3–4 hétről 4 hónapra nőtt. Egyes szállítási szerződésekben a beszállítók vis maiorra hivatkoznak, és 6 hónapos késéssel szállítanak, ugyanakkor 20 %-kal magasabb árat kérnek, mint a megrendelés időpontjában.

| (757) | A Manreal érveit alátámasztandó a Walki, a Gascogne és az Effegidi is hangsúlyozta, hogy a vizsgálati időszak után alapvetően megváltozott a piaci helyzet, ami nemcsak a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák, hanem más nyersanyagok esetében is ellátási hiányhoz vezetett. A Gascogne szerint az alumínium Londoni Fémtőzsdén jegyzett ára 2020 októbere és 2021 májusa között 30 %-kal nőtt. A jelenlegi helyzetben is csak egy nagy uniós gyártó tűnik képesnek arra, hogy több hónapos átfutási idő nélkül teljesítsen új megrendeléseket. Az Effegidi azt állította, hogy az uniós gyártók 2021. júliusi árajánlatai szerint a gyártásához szükséges, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia-ellátás 2022 előtt nem lesz elérhető. |
| --- | --- |

(757)

A Manreal érveit alátámasztandó a Walki, a Gascogne és az Effegidi is hangsúlyozta, hogy a vizsgálati időszak után alapvetően megváltozott a piaci helyzet, ami nemcsak a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák, hanem más nyersanyagok esetében is ellátási hiányhoz vezetett. A Gascogne szerint az alumínium Londoni Fémtőzsdén jegyzett ára 2020 októbere és 2021 májusa között 30 %-kal nőtt. A jelenlegi helyzetben is csak egy nagy uniós gyártó tűnik képesnek arra, hogy több hónapos átfutási idő nélkül teljesítsen új megrendeléseket. Az Effegidi azt állította, hogy az uniós gyártók 2021. júliusi árajánlatai szerint a gyártásához szükséges, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia-ellátás 2022 előtt nem lesz elérhető.

| (758) | Egy másik felhasználó, az Alupol azzal érvelt, hogy 2020 decemberétől kezdődően gyenge érdeklődést tapasztaltak az uniós gyártók részéről a szerződések iránt, sőt az egyik uniós gyártóval kötött kétéves árubeszerzési szerződést a gyártó fél év után felmondta, ami korlátozott kapacitásra utal. A Walki további bizonyítékokkal szolgált a 6,35 mikron vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák iránti megkeresésekkel kapcsolatban, ami azt mutatja, hogy a 2021-ben tapasztalt ellátási nehézségek továbbra is fennállnak. |
| --- | --- |

(758)

Egy másik felhasználó, az Alupol azzal érvelt, hogy 2020 decemberétől kezdődően gyenge érdeklődést tapasztaltak az uniós gyártók részéről a szerződések iránt, sőt az egyik uniós gyártóval kötött kétéves árubeszerzési szerződést a gyártó fél év után felmondta, ami korlátozott kapacitásra utal. A Walki további bizonyítékokkal szolgált a 6,35 mikron vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák iránti megkeresésekkel kapcsolatban, ami azt mutatja, hogy a 2021-ben tapasztalt ellátási nehézségek továbbra is fennállnak.

| (759) | Az importőrök konzorciuma egyúttal azzal érvelt, hogy a vizsgálat kezdete óta a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ára 25 %-kal emelkedett, a szállítási idő pedig az átlagos 2 hónapról 4 hónapra nőtt. Emellett a jelenlegi ellátási hiány jellemezte helyzet ahhoz vezet, hogy az integrált vállalatok a beszállítást illetően előnyben részesítik a velük kapcsolatban álló vállalkozásokat, így kevesebb kapacitásuk marad a szabad piac számára. A konzorcium várakozásai szerint a dömpingellenes vámok meg fogják zavarni az ellátási láncokat, és a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák mindegyike, de különösen a 6 mikronnál kisebb vastagságú termékek esetében ellátási hiányhoz fognak vezetni. |
| --- | --- |

(759)

Az importőrök konzorciuma egyúttal azzal érvelt, hogy a vizsgálat kezdete óta a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ára 25 %-kal emelkedett, a szállítási idő pedig az átlagos 2 hónapról 4 hónapra nőtt. Emellett a jelenlegi ellátási hiány jellemezte helyzet ahhoz vezet, hogy az integrált vállalatok a beszállítást illetően előnyben részesítik a velük kapcsolatban álló vállalkozásokat, így kevesebb kapacitásuk marad a szabad piac számára. A konzorcium várakozásai szerint a dömpingellenes vámok meg fogják zavarni az ellátási láncokat, és a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák mindegyike, de különösen a 6 mikronnál kisebb vastagságú termékek esetében ellátási hiányhoz fognak vezetni.

| (760) | Bár ezek a piaci változások valóban hatással vannak a gyártók, a felhasználók és az importőrök különböző érdekeire, e változásokat a Covid19-világjárvány és az azt követő erőteljes gazdasági fellendülés okozta rendkívüli helyzet idézte elő, ami nemzetközi szállítási és ellátási hiányt okozott. Ennek megfelelően a piacok alkalmazkodásához időre lehet szükség, amíg a gazdasági fellendülés és növekedés normalizálódik, valamint a kereslet és a kínálat ismét egyensúlyba kerül, többek között a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatában is. |
| --- | --- |

(760)

Bár ezek a piaci változások valóban hatással vannak a gyártók, a felhasználók és az importőrök különböző érdekeire, e változásokat a Covid19-világjárvány és az azt követő erőteljes gazdasági fellendülés okozta rendkívüli helyzet idézte elő, ami nemzetközi szállítási és ellátási hiányt okozott. Ennek megfelelően a piacok alkalmazkodásához időre lehet szükség, amíg a gazdasági fellendülés és növekedés normalizálódik, valamint a kereslet és a kínálat ismét egyensúlyba kerül, többek között a továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák ágazatában is.

| (761) | A Manreal továbbá azzal érvelt, hogy az EUMSZ 11. cikkével összhangban a dömpingelt behozatallal szembeni védelmet egyensúlyba kell hozni az Unió más céljaival, például a környezetvédelemmel, és arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések bevezetése rendkívül kedvezőtlen hatással lesz a környezetre. A Manreal azzal érvelt, hogy a munkahelyekre vagy az iparpolitikára gyakorolt esetleges káros hatásoktól függetlenül a szennyezőbb uniós gyártók eltűnése jót tenne az uniós környezet számára. Következésképpen a Manreal arra kérte a Bizottságot, hogy a vizsgálat során vegye figyelembe az intézkedések környezetre gyakorolt várható hatásait. |
| --- | --- |

(761)

A Manreal továbbá azzal érvelt, hogy az EUMSZ 11. cikkével összhangban a dömpingelt behozatallal szembeni védelmet egyensúlyba kell hozni az Unió más céljaival, például a környezetvédelemmel, és arra a következtetésre jutott, hogy az intézkedések bevezetése rendkívül kedvezőtlen hatással lesz a környezetre. A Manreal azzal érvelt, hogy a munkahelyekre vagy az iparpolitikára gyakorolt esetleges káros hatásoktól függetlenül a szennyezőbb uniós gyártók eltűnése jót tenne az uniós környezet számára. Következésképpen a Manreal arra kérte a Bizottságot, hogy a vizsgálat során vegye figyelembe az intézkedések környezetre gyakorolt várható hatásait.

| (762) | A Bizottság először is megjegyezte, hogy a Manreal nem támasztotta alá, hogy miként szennyezőbbek az uniós gyártók, mint a kínai gyártók. Továbbá, bár az Unió magas szintű környezetvédelmi normákat állapít meg saját gyártói számára, az EUMSZ 11. cikkének célja nem a gazdasági tevékenység akadályozása, hanem a környezetvédelmi követelmények beépítése a gazdasági tevékenységet vezérlő szakpolitikába. A Manreal arra irányuló javaslata, hogy az uniós kibocsátás csökkentése céljából hagyni kellene, hogy a tisztességtelen verseny megsemmisítse az iparágat, nemcsak az uniós környezetvédelmi célokkal összeegyeztethetetlen, hanem számos más szakpolitikával is ellentétes lenne. Következésképpen a Bizottság elutasította a Manreal arra irányuló kérését, hogy vizsgálja meg egy ilyen forgatókönyv környezeti hatásait. |
| --- | --- |

(762)

A Bizottság először is megjegyezte, hogy a Manreal nem támasztotta alá, hogy miként szennyezőbbek az uniós gyártók, mint a kínai gyártók. Továbbá, bár az Unió magas szintű környezetvédelmi normákat állapít meg saját gyártói számára, az EUMSZ 11. cikkének célja nem a gazdasági tevékenység akadályozása, hanem a környezetvédelmi követelmények beépítése a gazdasági tevékenységet vezérlő szakpolitikába. A Manreal arra irányuló javaslata, hogy az uniós kibocsátás csökkentése céljából hagyni kellene, hogy a tisztességtelen verseny megsemmisítse az iparágat, nemcsak az uniós környezetvédelmi célokkal összeegyeztethetetlen, hanem számos más szakpolitikával is ellentétes lenne. Következésképpen a Bizottság elutasította a Manreal arra irányuló kérését, hogy vizsgálja meg egy ilyen forgatókönyv környezeti hatásait.

| (763) | A Manreal továbbá rámutatott a dömpingellenes eljárás ideiglenes rendelete (355) preambulumbekezdésére, amelyben a Bizottság a Manreal korábbi érvelésére – miszerint az állami támogatás megfelelőbb intézkedés lehet, mint a vámok kivetése – válaszolva kijelentette, hogy a pénzügyi támogatás nem a megfelelő eszköz a kárt okozó dömping elleni küzdelemben. A Manreal azzal érvelt, hogy ez egy olyan szakpolitikai döntés, amelyet nem szabad a Versenypolitikai Főigazgatósággal folytatott konzultáció nélkül elfogadni. A Manreal továbbá azt állította, hogy a Bizottság érvelése azt feltételezi, hogy a Versenypolitikai Főigazgatóság semmilyen támogatást nem engedélyezne az uniós gyártók számára. |
| --- | --- |

(763)

A Manreal továbbá rámutatott a dömpingellenes eljárás ideiglenes rendelete (355) preambulumbekezdésére, amelyben a Bizottság a Manreal korábbi érvelésére – miszerint az állami támogatás megfelelőbb intézkedés lehet, mint a vámok kivetése – válaszolva kijelentette, hogy a pénzügyi támogatás nem a megfelelő eszköz a kárt okozó dömping elleni küzdelemben. A Manreal azzal érvelt, hogy ez egy olyan szakpolitikai döntés, amelyet nem szabad a Versenypolitikai Főigazgatósággal folytatott konzultáció nélkül elfogadni. A Manreal továbbá azt állította, hogy a Bizottság érvelése azt feltételezi, hogy a Versenypolitikai Főigazgatóság semmilyen támogatást nem engedélyezne az uniós gyártók számára.

| (764) | A Bizottság emlékeztetett arra, hogy az alaprendelet 15. cikke (1) bekezdésének első albekezdése kimondja, hogy amennyiben a végleges ténymegállapításokból kiderül a kiegyenlíthető támogatások és az azok által okozott kár megléte, és az uniós érdek beavatkozást tesz szükségessé, a Bizottság végleges kiegyenlítő vámot vet ki. A Bizottságnak ugyanis nem áll módjában, hogy a rendelkezésére álló jogi eszközökkel ne lépjen fel a kínai exportőrök bizonyítottan kárt okozó támogatása ellen pusztán azért, mert az uniós gyártók állami támogatásban is részesülhetnek. Ezenkívül az állami támogatást nem a Bizottság, hanem a tagállamok nyújtják. |
| --- | --- |

(764)

A Bizottság emlékeztetett arra, hogy az alaprendelet 15. cikke (1) bekezdésének első albekezdése kimondja, hogy amennyiben a végleges ténymegállapításokból kiderül a kiegyenlíthető támogatások és az azok által okozott kár megléte, és az uniós érdek beavatkozást tesz szükségessé, a Bizottság végleges kiegyenlítő vámot vet ki. A Bizottságnak ugyanis nem áll módjában, hogy a rendelkezésére álló jogi eszközökkel ne lépjen fel a kínai exportőrök bizonyítottan kárt okozó támogatása ellen pusztán azért, mert az uniós gyártók állami támogatásban is részesülhetnek. Ezenkívül az állami támogatást nem a Bizottság, hanem a tagállamok nyújtják.

| (765) | Következésképpen a felhasználók és az importőrök által a szubvencióellenes vizsgálat keretében, az (EU) 2021/983 rendelet alapján felhozott érvek egyike sem változtatta meg a Bizottság következtetését. |
| --- | --- |

(765)

Következésképpen a felhasználók és az importőrök által a szubvencióellenes vizsgálat keretében, az (EU) 2021/983 rendelet alapján felhozott érvek egyike sem változtatta meg a Bizottság következtetését.

| (766) | Több fél azt javasolta, hogy a Bizottság az érdekelt felek végső tájékoztatásához fűzött észrevételekkel együtt értékelje a vámok esetleges felfüggesztését a szubvencióellenes alaprendelet 24. cikkének (4) bekezdésével összhangban. A Bizottság a szubvencióellenes alaprendelet 24. cikkének (4) bekezdése szerint kellő időben mérlegelheti a vámok esetleges felfüggesztését. |
| --- | --- |

(766)

Több fél azt javasolta, hogy a Bizottság az érdekelt felek végső tájékoztatásához fűzött észrevételekkel együtt értékelje a vámok esetleges felfüggesztését a szubvencióellenes alaprendelet 24. cikkének (4) bekezdésével összhangban. A Bizottság a szubvencióellenes alaprendelet 24. cikkének (4) bekezdése szerint kellő időben mérlegelheti a vámok esetleges felfüggesztését.

| (767) | Az érdekelt felek végső tájékoztatása után a kínai kormány azzal érvelt, hogy a globális és az uniós gazdaság az ellátási lánc folyamatos és súlyos zavaraival néz szembe. E helyzetre való tekintettel az Uniónak jelenleg nem áll érdekében intézkedéseket bevezetni. A kínai kormány arra is felkérte a Bizottságot, hogy értékelje az esetleges vámok felfüggesztését. |
| --- | --- |

(767)

Az érdekelt felek végső tájékoztatása után a kínai kormány azzal érvelt, hogy a globális és az uniós gazdaság az ellátási lánc folyamatos és súlyos zavaraival néz szembe. E helyzetre való tekintettel az Uniónak jelenleg nem áll érdekében intézkedéseket bevezetni. A kínai kormány arra is felkérte a Bizottságot, hogy értékelje az esetleges vámok felfüggesztését.

| (768) | A (760) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Covid19-világjárvány negatív hatást gyakorolt az ellátási láncokra. Ez azonban átmeneti helyzet, és a Bizottság nem tekinti úgy, hogy tartós és kiemelkedően fontos érdek állna fenn az intézkedések elrendelésével szemben. |
| --- | --- |

(768)

A (760) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a Covid19-világjárvány negatív hatást gyakorolt az ellátási láncokra. Ez azonban átmeneti helyzet, és a Bizottság nem tekinti úgy, hogy tartós és kiemelkedően fontos érdek állna fenn az intézkedések elrendelésével szemben.

| (769) | Az érdekelt felek végső tájékoztatása után az importőrök konzorciuma azzal érvelt, hogy a dömpintellenes vámokon felül kivetett végleges kiegyenlítő vámok egyértelműen ellentétesek az importőrök és az uniós felhasználók érdekével a 7 mikronnál kisebb vagy azzal egyenlő vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák iránti kereslet megnövekedése miatt, és a gépjármű-akkumulátorokban használatos fóliák gyártásának növelése következtében csökkenne a továbbfeldolgozásra szánt más alumíniumfóliák gyártási kapacitása, aminek következtében a továbbfeldolgozó ipar gyártási kapacitása áthelyeződne az EU-n kívülre. |
| --- | --- |

(769)

Az érdekelt felek végső tájékoztatása után az importőrök konzorciuma azzal érvelt, hogy a dömpintellenes vámokon felül kivetett végleges kiegyenlítő vámok egyértelműen ellentétesek az importőrök és az uniós felhasználók érdekével a 7 mikronnál kisebb vagy azzal egyenlő vastagságú, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák iránti kereslet megnövekedése miatt, és a gépjármű-akkumulátorokban használatos fóliák gyártásának növelése következtében csökkenne a továbbfeldolgozásra szánt más alumíniumfóliák gyártási kapacitása, aminek következtében a továbbfeldolgozó ipar gyártási kapacitása áthelyeződne az EU-n kívülre.

| (770) | A Bizottság már korábban arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gyártók szabad kapacitása lehetővé tenné a vékonyabb, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia és a a gépjármű-akkumulátorokban használatos fóliák iránti kereslet kielégítését az elkövetkező években. A dömpingellenes vámok kiszámítása nem úgy történik, hogy az automatikusan orvosolja a behozatal támogatását is. A különböző exportőrök különbözőképpen lehetnek érintettek a dömpingelt behozatal és a támogatás tekintetében. A Bizottság ezért elutasította azt az állítást, miszerint az Unió érdekével ellentétes a dömpingellenes vámok mellett kiegyenlítő vámok kivetése. |
| --- | --- |

(770)

A Bizottság már korábban arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gyártók szabad kapacitása lehetővé tenné a vékonyabb, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia és a a gépjármű-akkumulátorokban használatos fóliák iránti kereslet kielégítését az elkövetkező években. A dömpingellenes vámok kiszámítása nem úgy történik, hogy az automatikusan orvosolja a behozatal támogatását is. A különböző exportőrök különbözőképpen lehetnek érintettek a dömpingelt behozatal és a támogatás tekintetében. A Bizottság ezért elutasította azt az állítást, miszerint az Unió érdekével ellentétes a dömpingellenes vámok mellett kiegyenlítő vámok kivetése.

| (771) | Az érdekelt felek végső tájékoztatása után a Xiamen Xiashun azzal érvelt, hogy az Unió érdekében az állna, hogy az elektromos gépjármű-akkumulátorokban használatos továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákat kizárja a vizsgálat termékköréből, mivel az uniós gyártók nem rendelkeznének kapacitással ahhoz, hogy rövid és középtávon kielégítsék a keresletet. |
| --- | --- |

(771)

Az érdekelt felek végső tájékoztatása után a Xiamen Xiashun azzal érvelt, hogy az Unió érdekében az állna, hogy az elektromos gépjármű-akkumulátorokban használatos továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliákat kizárja a vizsgálat termékköréből, mivel az uniós gyártók nem rendelkeznének kapacitással ahhoz, hogy rövid és középtávon kielégítsék a keresletet.

| (772) | mivel a Xiamen Xiashun nem szolgáltatott az ezzel az állítással kapcsolatos új bizonyítékot, és a Bizottság a rövid és középtávú kereslet figyelembevételével már elemezte az uniós gyártók kapacitását, a Bizottság elutasította ezt az állítást. |
| --- | --- |

(772)

mivel a Xiamen Xiashun nem szolgáltatott az ezzel az állítással kapcsolatos új bizonyítékot, és a Bizottság a rövid és középtávú kereslet figyelembevételével már elemezte az uniós gyártók kapacitását, a Bizottság elutasította ezt az állítást.

6.6.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (773) | A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek alapján arra lehetne következtetni, hogy a Kínából származó továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő intézkedések bevezetése ellentétes volna az uniós érdekkel. |
| --- | --- |

(773)

A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek alapján arra lehetne következtetni, hogy a Kínából származó továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő intézkedések bevezetése ellentétes volna az uniós érdekkel.

7.   Az árra vonatkozó kötelezettségvállalási ajánlat

Az árra vonatkozó kötelezettségvállalási ajánlat

| (774) | Az érdekelt felek végső tájékoztatása után egy exportáló gyártó az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdésében meghatározott határidőn belül az árra vonatkozó kötelezettségvállalásra tett ajánlatot: a Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd. és kapcsolódó kereskedője, a Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., (HK) Limited. |
| --- | --- |

(774)

Az érdekelt felek végső tájékoztatása után egy exportáló gyártó az alaprendelet 13. cikkének (2) bekezdésében meghatározott határidőn belül az árra vonatkozó kötelezettségvállalásra tett ajánlatot: a Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd. és kapcsolódó kereskedője, a Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., (HK) Limited.

| (775) | A szubvencióellenes alaprendelet 13. cikke szerint az árra vonatkozó kötelezettségvállalásoknak alkalmasnak kell lenniük a támogatás káros hatásának megszüntetésére, és elfogadásuknak a gyakorlati megvalósíthatóság szempontjából célravezetőnek kell lennie. A Bizottság e kritériumok alapján értékelte az ajánlatot, és úgy ítélte meg, hogy elfogadása a következő átfogó okok miatt nem lenne megvalósítható. |
| --- | --- |

(775)

A szubvencióellenes alaprendelet 13. cikke szerint az árra vonatkozó kötelezettségvállalásoknak alkalmasnak kell lenniük a támogatás káros hatásának megszüntetésére, és elfogadásuknak a gyakorlati megvalósíthatóság szempontjából célravezetőnek kell lennie. A Bizottság e kritériumok alapján értékelte az ajánlatot, és úgy ítélte meg, hogy elfogadása a következő átfogó okok miatt nem lenne megvalósítható.

| (776) | Először: a vállalat jelentős árkülönbségekkel gyárt és értékesít különféle terméktípusokat. A továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák típusait és modelljeit fizikai vizsgálattal nem lehet könnyen megkülönböztetni egymástól. A vastagság kizárólag fizikai vizsgálattal történő értékelése különösen nehéz lenne. A vámhatóságok részletes laboratóriumi elemzés nélkül nem tudnák megállapítani, hogy az importált termék megfelel-e a bejelentett terméknek. |
| --- | --- |

(776)

Először: a vállalat jelentős árkülönbségekkel gyárt és értékesít különféle terméktípusokat. A továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák típusait és modelljeit fizikai vizsgálattal nem lehet könnyen megkülönböztetni egymástól. A vastagság kizárólag fizikai vizsgálattal történő értékelése különösen nehéz lenne. A vámhatóságok részletes laboratóriumi elemzés nélkül nem tudnák megállapítani, hogy az importált termék megfelel-e a bejelentett terméknek.

| (777) | Másodszor: a terméktípusok nagy száma a különböző terméktípusok közötti keresztkompenzáció magas kockázatával jár: mivel az olcsóbb terméktípusokra szintén vonatkozik a kötelezettségvállalás, a drágább terméktípusok esetében felmerülhet a hibás bevallás. Ez a kötelezettségvállalást érvényesíthetetlenné teszi, és így az az alaprendelet 13. cikke értelmében a gyakorlati megvalósíthatóság szempontjából nem célravezető. Harmadszor: a Zhongji nagyon sok olyan vállalattal áll kapcsolatban, amelyek közvetlenül részt vesznek a vizsgált termék gyártásában vagy értékesítésében. Ráadásul a Zhongji közvetlenül és közvetve egyaránt értékesíti a terméket. Az ilyen összetett csoportszerkezet a keresztkompenzáció szempontjából nagy kockázatot jelent. A Bizottság nem lenne képes figyelemmel kísérni azt, hogy a kapcsolt hongkongi vállalkozáson (és esetleg egyéb kapcsolt vállalkozásokon) keresztül zajló közvetett értékesítés megfelel-e a kötelezettségvállalásnak, illetve nem lenne képes biztosítani a megfelelést. Az ajánlat már csak emiatt sem célravezető a gyakorlati megvalósíthatóság szempontjából. |
| --- | --- |

(777)

Másodszor: a terméktípusok nagy száma a különböző terméktípusok közötti keresztkompenzáció magas kockázatával jár: mivel az olcsóbb terméktípusokra szintén vonatkozik a kötelezettségvállalás, a drágább terméktípusok esetében felmerülhet a hibás bevallás. Ez a kötelezettségvállalást érvényesíthetetlenné teszi, és így az az alaprendelet 13. cikke értelmében a gyakorlati megvalósíthatóság szempontjából nem célravezető. Harmadszor: a Zhongji nagyon sok olyan vállalattal áll kapcsolatban, amelyek közvetlenül részt vesznek a vizsgált termék gyártásában vagy értékesítésében. Ráadásul a Zhongji közvetlenül és közvetve egyaránt értékesíti a terméket. Az ilyen összetett csoportszerkezet a keresztkompenzáció szempontjából nagy kockázatot jelent. A Bizottság nem lenne képes figyelemmel kísérni azt, hogy a kapcsolt hongkongi vállalkozáson (és esetleg egyéb kapcsolt vállalkozásokon) keresztül zajló közvetett értékesítés megfelel-e a kötelezettségvállalásnak, illetve nem lenne képes biztosítani a megfelelést. Az ajánlat már csak emiatt sem célravezető a gyakorlati megvalósíthatóság szempontjából.

| (778) | A Bizottság értékelte továbbá a felajánlott kötelezettségvállalás azon konkrét elemeit, amelyeket a Zhongji a fent leírt fő kérdések megoldása érdekében tett. A különféle terméktípusok tekintetében a vállalat csupán öt termékkódba tartozó terméktípusokat kínált exportra. Ami az összetett csoportszerkezetet illeti, a Zhongji ezenfelül azt is felajánlotta, hogy kötelezettséget vállal arra, hogy kizárólag közvetlenül a Zhongji Lamination Materials Co., Ltd. vállalaton keresztül értékesít az Unióba, és nem értékesít semmilyen más terméket ugyanazon uniós vevőknek, akiknek a vizsgált terméket értékesíti. |
| --- | --- |

(778)

A Bizottság értékelte továbbá a felajánlott kötelezettségvállalás azon konkrét elemeit, amelyeket a Zhongji a fent leírt fő kérdések megoldása érdekében tett. A különféle terméktípusok tekintetében a vállalat csupán öt termékkódba tartozó terméktípusokat kínált exportra. Ami az összetett csoportszerkezetet illeti, a Zhongji ezenfelül azt is felajánlotta, hogy kötelezettséget vállal arra, hogy kizárólag közvetlenül a Zhongji Lamination Materials Co., Ltd. vállalaton keresztül értékesít az Unióba, és nem értékesít semmilyen más terméket ugyanazon uniós vevőknek, akiknek a vizsgált terméket értékesíti.

| (779) | A Bizottság úgy vélte, hogy e konkrét kötelezettségvállalások nem szüntetnék meg azokat a körülményeket, amelyek miatt nem biztosítható a felajánlott kötelezettségvállalások érvényesítése. |
| --- | --- |

(779)

A Bizottság úgy vélte, hogy e konkrét kötelezettségvállalások nem szüntetnék meg azokat a körülményeket, amelyek miatt nem biztosítható a felajánlott kötelezettségvállalások érvényesítése.

| (780) | Még ha a Zhongji arra vonatkozó kötelezettségvállalása, hogy csak öt termékkódot exportál, csökkentené is – bár nem szüntetné meg – a keresztkompenzáció kockázatát, annak érvényesítése akkor is meglehetősen kivitelezhetetlen lenne. A vámhatóságok kizárólag fizikai vizsgálattal, speciális mérőeszközök nélkül nem tudnák megállapítani, hogy az importált termék megfelel-e a bejelentett terméknek. |
| --- | --- |

(780)

Még ha a Zhongji arra vonatkozó kötelezettségvállalása, hogy csak öt termékkódot exportál, csökkentené is – bár nem szüntetné meg – a keresztkompenzáció kockázatát, annak érvényesítése akkor is meglehetősen kivitelezhetetlen lenne. A vámhatóságok kizárólag fizikai vizsgálattal, speciális mérőeszközök nélkül nem tudnák megállapítani, hogy az importált termék megfelel-e a bejelentett terméknek.

| (781) | Ugyanezen okból rendkívül nehéz lenne érvényesíteni a Zhongji azon kötelezettségvállalását, hogy a vizsgált terméken kívül más terméket nem értékesít ugyanazon uniós vevőknek. Ráadásul a Zhongjival kapcsolatban álló vállalatok más alumíniumtermékeket is exportálnak az Unióba, amelyekre szintén dömpingellenes intézkedések vonatkoznak, és a vizsgált termékével megegyező KN-kód alá sorolt alumíniumtermékek esetében is vannak hatályban levő intézkedések (116). Végül magára az érintett termékre a külön dömpingellenes ügyben szintén dömpingellenes intézkedések vonatkoznak, és az ugyanazon vállalat által ez utóbbi esetben benyújtott kötelezettségvállalási ajánlatot a Bizottság már elutasította. |
| --- | --- |

(781)

Ugyanezen okból rendkívül nehéz lenne érvényesíteni a Zhongji azon kötelezettségvállalását, hogy a vizsgált terméken kívül más terméket nem értékesít ugyanazon uniós vevőknek. Ráadásul a Zhongjival kapcsolatban álló vállalatok más alumíniumtermékeket is exportálnak az Unióba, amelyekre szintén dömpingellenes intézkedések vonatkoznak, és a vizsgált termékével megegyező KN-kód alá sorolt alumíniumtermékek esetében is vannak hatályban levő intézkedések (116). Végül magára az érintett termékre a külön dömpingellenes ügyben szintén dömpingellenes intézkedések vonatkoznak, és az ugyanazon vállalat által ez utóbbi esetben benyújtott kötelezettségvállalási ajánlatot a Bizottság már elutasította.

116

| (782) | A Bizottság levelet küldött a kérelmezőnek, amelyben ismertette a felajánlott kötelezettségvállalások elutasításának fenti indokait. |
| --- | --- |

(782)

A Bizottság levelet küldött a kérelmezőnek, amelyben ismertette a felajánlott kötelezettségvállalások elutasításának fenti indokait.

| (783) | A tájékoztatással kapcsolatban a kérelmező észrevételeket nyújtott be. Ezen észrevételeket a Bizottság az ügyben érdekelt felek rendelkezésére bocsátotta. |
| --- | --- |

(783)

A tájékoztatással kapcsolatban a kérelmező észrevételeket nyújtott be. Ezen észrevételeket a Bizottság az ügyben érdekelt felek rendelkezésére bocsátotta.

| (784) | A Zhongji megismételte a kötelezettségvállalási ajánlatban szereplő érveit, és azt állította, hogy a (778) preambulumbekezdésben ismertetett konkrét kötelezettségvállalások elegendőek lennének a kötelezettségvállalás működőképessé tételéhez. A Zhongji továbbá nem gondolja, hogy a különböző terméktípusok fizikai ellenőrzés révén történő megkülönböztetése nehéz, vagy hogy az általa javasolt árkiigazítási mechanizmus bonyolult lenne. |
| --- | --- |

(784)

A Zhongji megismételte a kötelezettségvállalási ajánlatban szereplő érveit, és azt állította, hogy a (778) preambulumbekezdésben ismertetett konkrét kötelezettségvállalások elegendőek lennének a kötelezettségvállalás működőképessé tételéhez. A Zhongji továbbá nem gondolja, hogy a különböző terméktípusok fizikai ellenőrzés révén történő megkülönböztetése nehéz, vagy hogy az általa javasolt árkiigazítási mechanizmus bonyolult lenne.

| (785) | A Bizottság ezzel nem értett egyet. A (779)–(781) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a konkrét kötelezettségvállalások nem szüntetnék meg azokat az alapvető elemeket, amelyek a kötelezettségvállalást végrehajthatatlanná tennék. |
| --- | --- |

(785)

A Bizottság ezzel nem értett egyet. A (779)–(781) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint a konkrét kötelezettségvállalások nem szüntetnék meg azokat az alapvető elemeket, amelyek a kötelezettségvállalást végrehajthatatlanná tennék.

| (786) | Ezért a Bizottság a kötelezettségvállalási ajánlatot érvényesíthetetlennek, és így az alaprendelet 8. cikke értelmében kivitelezhetetlennek tekintette, következésképpen elutasította. |
| --- | --- |

(786)

Ezért a Bizottság a kötelezettségvállalási ajánlatot érvényesíthetetlennek, és így az alaprendelet 8. cikke értelmében kivitelezhetetlennek tekintette, következésképpen elutasította.

8.   Végleges kiegyenlítő intézkedések

Végleges kiegyenlítő intézkedések

| (787) | A támogatással, a kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetések fényében, valamint az alaprendelet 15. cikkével összhangban végleges kiegyenlítő vámot kell kivetni. |
| --- | --- |

(787)

A támogatással, a kárral, az okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetések fényében, valamint az alaprendelet 15. cikkével összhangban végleges kiegyenlítő vámot kell kivetni.

8.1.   A végleges kiegyenlítő intézkedések mértéke

A végleges kiegyenlítő intézkedések mértéke

| (788) | Az alaprendelet 15. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdése értelmében a végleges kiegyenlítő vám összege nem haladhatja meg a kiegyenlíthető támogatások megállapított összegét. |
| --- | --- |

(788)

Az alaprendelet 15. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdése értelmében a végleges kiegyenlítő vám összege nem haladhatja meg a kiegyenlíthető támogatások megállapított összegét.

| (789) | A 15. cikk (1) bekezdésének negyedik albekezdése értelmében „amennyiben a Bizottság a benyújtott összes információ alapján egyértelműen arra a megállapításra jut, hogy az Uniónak nem áll érdekében, hogy az intézkedések összegét a harmadik albekezdés szerint határozza meg, akkor a kiegyenlítő vámok összegét alacsonyabban kell meghatározni, amennyiben ez az alacsonyabb vám elegendő az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár megszüntetéséhez”. |
| --- | --- |

(789)

A 15. cikk (1) bekezdésének negyedik albekezdése értelmében „amennyiben a Bizottság a benyújtott összes információ alapján egyértelműen arra a megállapításra jut, hogy az Uniónak nem áll érdekében, hogy az intézkedések összegét a harmadik albekezdés szerint határozza meg, akkor a kiegyenlítő vámok összegét alacsonyabban kell meghatározni, amennyiben ez az alacsonyabb vám elegendő az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár megszüntetéséhez”.

amennyiben a Bizottság a benyújtott összes információ alapján egyértelműen arra a megállapításra jut, hogy az Uniónak nem áll érdekében, hogy az intézkedések összegét a harmadik albekezdés szerint határozza meg, akkor a kiegyenlítő vámok összegét alacsonyabban kell meghatározni, amennyiben ez az alacsonyabb vám elegendő az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár megszüntetéséhez

| (790) | Ilyen információkat nem nyújtottak be a Bizottsághoz, ezért Bizottság a 15. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdésére való hivatkozással állapítja meg a kiegyenlítő intézkedések szintjét. |
| --- | --- |

(790)

Ilyen információkat nem nyújtottak be a Bizottsághoz, ezért Bizottság a 15. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdésére való hivatkozással állapítja meg a kiegyenlítő intézkedések szintjét.

| (791) | A fentiek alapján a végleges kiegyenlítő vámtételek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:






  Vállalat | Végleges kiegyenlítő vám |
| --- | --- | --- |
| Daching csoport, ideértve: Xiamen Xiashun Aluminium Foil Co., Ltd. | 10,1  % |
| Nanshan Group, ideértve:Yantai Donghai Aluminum Foil Co., Ltd. | 18,2  % |
| Wanshun csoport, ideértve: Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd. | 8,6  % |
| A mellékletben felsorolt egyéb együttműködő vállalatok | 12,3  % |
| Minden más vállalat | 18,2  % |

(791)

A fentiek alapján a végleges kiegyenlítő vámtételek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

Vállalat

Végleges kiegyenlítő vám

Daching csoport, ideértve: Xiamen Xiashun Aluminium Foil Co., Ltd.

10,1  %

Nanshan Group, ideértve:Yantai Donghai Aluminum Foil Co., Ltd.

18,2  %

Wanshun csoport, ideértve: Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd.

8,6  %

A mellékletben felsorolt egyéb együttműködő vállalatok

12,3  %

Minden más vállalat

18,2  %

| (792) | A szubvencióellenes vizsgálat lefolytatására egy ugyanezen, Kínából származó érintett termékkel kapcsolatos, külön dömpingellenes vizsgálattal párhuzamosan került sor, amelynek keretében a Bizottság a kárkülönbözet szintjén vezetett be dömpingellenes intézkedéseket. A Bizottság az alaprendelet 24. cikkének (1) bekezdésével és 15. cikkének (2) bekezdésével összhangban gondoskodott arról, hogy a támogatásnyújtás szintjét és a teljes dömpingszintet tükröző halmozott vám kivetése ne eredményezze a támogatás hatásainak kétszeres kiegyenlítését („kétszeres beszámítás”). |
| --- | --- |

(792)

A szubvencióellenes vizsgálat lefolytatására egy ugyanezen, Kínából származó érintett termékkel kapcsolatos, külön dömpingellenes vizsgálattal párhuzamosan került sor, amelynek keretében a Bizottság a kárkülönbözet szintjén vezetett be dömpingellenes intézkedéseket. A Bizottság az alaprendelet 24. cikkének (1) bekezdésével és 15. cikkének (2) bekezdésével összhangban gondoskodott arról, hogy a támogatásnyújtás szintjét és a teljes dömpingszintet tükröző halmozott vám kivetése ne eredményezze a támogatás hatásainak kétszeres kiegyenlítését („kétszeres beszámítás”).

| (793) | A külön dömpingellenes vizsgálatban a rendes érték kiszámítása az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikkének (6a) bekezdésével összhangban történt, egy megfelelő külső reprezentatív ország torzulástól mentes költségeit és nyereségeit referenciaként felhasználva. Következésképpen a Bizottság az alaprendelet 15. cikkének (2) bekezdésével összhangban és a kétszeres beszámítás elkerülése érdekében először a kiegyenlíthető támogatások megállapított végleges összegeivel megegyező végleges kiegyenlítő vámot, majd ezt követően a fennmaradó végleges dömpingellenes vámot vetette ki, amely a kiegyenlítő vám összegével csökkentett releváns dömpingkülönbözetnek felel meg, és nem haladja meg a külön dömpingellenes vizsgálatban megállapított, kár megszüntetéséhez szükséges mértéket. Mivel a Bizottság a megállapított dömpingkülönbözetet csökkentette a megállapított kínai támogatásnyújtás teljes összegével, nem állt fenn az alaprendelet 24. cikkének (1) bekezdése értelmében vett kétszeres beszámítással kapcsolatos probléma. Amennyiben a támogatás összegének a dömpingkülönbözetből való levonása után kapott összeg meghaladja a kárkülönbözetet, a Bizottság a dömpingellenes vámot a kárkülönbözet összegére korlátozta. Amennyiben a támogatás összegének a dömpingkülönbözetből való levonása után kapott összeg alacsonyabb a kárkülönbözetnél, a Bizottság a dömpingellenes vámot a kisebb összeg a alapján állapította meg. |
| --- | --- |

(793)

A külön dömpingellenes vizsgálatban a rendes érték kiszámítása az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendelet 2. cikkének (6a) bekezdésével összhangban történt, egy megfelelő külső reprezentatív ország torzulástól mentes költségeit és nyereségeit referenciaként felhasználva. Következésképpen a Bizottság az alaprendelet 15. cikkének (2) bekezdésével összhangban és a kétszeres beszámítás elkerülése érdekében először a kiegyenlíthető támogatások megállapított végleges összegeivel megegyező végleges kiegyenlítő vámot, majd ezt követően a fennmaradó végleges dömpingellenes vámot vetette ki, amely a kiegyenlítő vám összegével csökkentett releváns dömpingkülönbözetnek felel meg, és nem haladja meg a külön dömpingellenes vizsgálatban megállapított, kár megszüntetéséhez szükséges mértéket. Mivel a Bizottság a megállapított dömpingkülönbözetet csökkentette a megállapított kínai támogatásnyújtás teljes összegével, nem állt fenn az alaprendelet 24. cikkének (1) bekezdése értelmében vett kétszeres beszámítással kapcsolatos probléma. Amennyiben a támogatás összegének a dömpingkülönbözetből való levonása után kapott összeg meghaladja a kárkülönbözetet, a Bizottság a dömpingellenes vámot a kárkülönbözet összegére korlátozta. Amennyiben a támogatás összegének a dömpingkülönbözetből való levonása után kapott összeg alacsonyabb a kárkülönbözetnél, a Bizottság a dömpingellenes vámot a kisebb összeg a alapján állapította meg.

| (794) | A kínai exportáló gyártók nagy fokú együttműködésére tekintettel a Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő vállalatokra kivetett legmagasabb vám szintje reprezentatív „minden más vállalat” szempontjából. A „minden más vállalathoz” tartozó vámtétel azokra a vállalatokra alkalmazandó, amelyek nem működtek együtt a vizsgálatban. |
| --- | --- |

(794)

A kínai exportáló gyártók nagy fokú együttműködésére tekintettel a Bizottság megállapította, hogy a mintában szereplő vállalatokra kivetett legmagasabb vám szintje reprezentatív „minden más vállalat” szempontjából. A „minden más vállalathoz” tartozó vámtétel azokra a vállalatokra alkalmazandó, amelyek nem működtek együtt a vizsgálatban.

| (795) | Az (594) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a Bizottság a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók teljes támogatási összegét a kiegyenlíthető támogatásoknak a mintában szereplő együttműködő exportáló gyártókra megállapított összegéből képzett súlyozott átlag alapján határozta meg úgy, hogy a számításból kizárta az elhanyagolható összegeket, valamint az alaprendelet 28. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozó tételekkel összefüggésben megállapított támogatási összeget. A Bizottság azonban nem hagyta figyelmen kívül a részlegesen az ezen összegek meghatározásához rendelkezésre álló tényeken alapuló ténymegállapításokat. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a rendelkezésre álló tények felhasználása a szóban forgó esetekben nem befolyásolta érdemben a támogatás összegének méltányos meghatározásához szükséges adatokat, így e módszer alkalmazása miatt a vizsgálatban való részvételre nem felkért exportőröket nem éri hátrány. |
| --- | --- |

(795)

Az (594) preambulumbekezdésben foglaltak szerint a Bizottság a mintában nem szereplő együttműködő exportáló gyártók teljes támogatási összegét a kiegyenlíthető támogatásoknak a mintában szereplő együttműködő exportáló gyártókra megállapított összegéből képzett súlyozott átlag alapján határozta meg úgy, hogy a számításból kizárta az elhanyagolható összegeket, valamint az alaprendelet 28. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozó tételekkel összefüggésben megállapított támogatási összeget. A Bizottság azonban nem hagyta figyelmen kívül a részlegesen az ezen összegek meghatározásához rendelkezésre álló tényeken alapuló ténymegállapításokat. A Bizottság úgy ítélte meg, hogy a rendelkezésre álló tények felhasználása a szóban forgó esetekben nem befolyásolta érdemben a támogatás összegének méltányos meghatározásához szükséges adatokat, így e módszer alkalmazása miatt a vizsgálatban való részvételre nem felkért exportőröket nem éri hátrány.

| (796) | A fentiek alapján az említett vámok a következő tételek szerint kerülnek megállapításra:










  Vállalat | A támogatás összege | Dömpingkülönbözet | A kár megszüntetéséhez szükséges mérték | Kiegyenlítő vám | Dömpingellenes vámtétel |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Wanshun csoport, ideértve: Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd. | 8,6  % | 81,5  % | 28,5  % | 8,6  % | 28,5  % |
| Daching csoport, ideértve: Xiamen Xiashun Aluminium Foil Co., Ltd. | 10,1  % | 16,1  % | 15,4  % | 10,1  % | 6,0  % |
| Nanshan Group, ideértve:Yantai Donghai Aluminum Foil Co., Ltd. | 18,2  % | 98,5  % | 24,6  % | 18,2  % | 24,6  % |
| Egyéb, a dömpingellenes és a szubvencióellenes vizsgálatban együttműködő, az I. mellékletben felsorolt vállalatok | 12,3  % | 69,5  % | 23,6  % | 12,3  % | 23,6  % |
| Egyéb, a dömpingellenes vizsgálatban együttműködő, de a szubvencióellenes vizsgálatban nem együttműködő, a II. mellékletben felsorolt vállalatok | 18,2  % | 69,5  % | 23,6  % | 18,2  % | 23,6  % |
| Minden más vállalat | 18,2  % | 98,5  % | 28,5  % | 18,2  % | 28,5  % |

(796)

A fentiek alapján az említett vámok a következő tételek szerint kerülnek megállapításra:

Vállalat

A támogatás összege

Dömpingkülönbözet

A kár megszüntetéséhez szükséges mérték

Kiegyenlítő vám

Dömpingellenes vámtétel

Wanshun csoport, ideértve: Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd.

8,6  %

81,5  %

28,5  %

8,6  %

28,5  %

Daching csoport, ideértve: Xiamen Xiashun Aluminium Foil Co., Ltd.

10,1  %

16,1  %

15,4  %

10,1  %

6,0  %

Nanshan Group, ideértve:Yantai Donghai Aluminum Foil Co., Ltd.

18,2  %

98,5  %

24,6  %

18,2  %

24,6  %

Egyéb, a dömpingellenes és a szubvencióellenes vizsgálatban együttműködő, az I. mellékletben felsorolt vállalatok

12,3  %

69,5  %

23,6  %

12,3  %

23,6  %

Egyéb, a dömpingellenes vizsgálatban együttműködő, de a szubvencióellenes vizsgálatban nem együttműködő, a II. mellékletben felsorolt vállalatok

18,2  %

69,5  %

23,6  %

18,2  %

23,6  %

Minden más vállalat

18,2  %

98,5  %

28,5  %

18,2  %

28,5  %

| (797) | Az egyes vállalatokra vonatkozó, az e rendeletben megállapított kiegyenlítő vámtételt e vizsgálat megállapításai alapján határozták meg. Így a vám mértéke a vizsgálat során az érintett vállalatra vonatkozóan feltárt helyzetet tükrözi. Ezt a vámtételt (ellentétben a „minden más vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) tehát kizárólag az érintett országból származó és az említett vállalat által előállított termékek behozatalaira kell alkalmazni. Azok az importtermékek, amelyeket az e rendelet rendelkező részében külön nem említett egyéb vállalatok gyártanak – ideértve a külön említett vállalatokkal kapcsolatban álló egységeket is –, nem részesülhetnek e vámok előnyeiből, ezekre a „minden más vállalatra” alkalmazandó vámok vonatkoznak. |
| --- | --- |

(797)

Az egyes vállalatokra vonatkozó, az e rendeletben megállapított kiegyenlítő vámtételt e vizsgálat megállapításai alapján határozták meg. Így a vám mértéke a vizsgálat során az érintett vállalatra vonatkozóan feltárt helyzetet tükrözi. Ezt a vámtételt (ellentétben a „minden más vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) tehát kizárólag az érintett országból származó és az említett vállalat által előállított termékek behozatalaira kell alkalmazni. Azok az importtermékek, amelyeket az e rendelet rendelkező részében külön nem említett egyéb vállalatok gyártanak – ideértve a külön említett vállalatokkal kapcsolatban álló egységeket is –, nem részesülhetnek e vámok előnyeiből, ezekre a „minden más vállalatra” alkalmazandó vámok vonatkoznak.

| (798) | Amennyiben a későbbiek folyamán valamely vállalat megváltoztatja a nevét, kérheti ezen egyedi vámtételek alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni. A kérelemnek tartalmaznia kell minden olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltozása nem érinti a vállalatra vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságot, a Bizottság a korábbi nevet az új névvel felváltó módosító rendeletet fogad el és tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(798)

Amennyiben a későbbiek folyamán valamely vállalat megváltoztatja a nevét, kérheti ezen egyedi vámtételek alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz kell intézni. A kérelemnek tartalmaznia kell minden olyan releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó vámtételre való jogosultságát. Ha a vállalat nevének megváltozása nem érinti a vállalatra vonatkozó vámtétel igénybevételére való jogosultságot, a Bizottság a korábbi nevet az új névvel felváltó módosító rendeletet fogad el és tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

| (799) | A vámtételek közötti jelentős különbségből adódó, az intézkedések megkerülésére vonatkozó kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében az egyedi kiegyenlítő vámok alkalmazásának biztosításához különleges intézkedésekre van szükség. Azoknak a vállalatoknak, amelyekre egyedi kiegyenlítő vámok vonatkoznak, be kell mutatniuk egy érvényes kereskedelmi számlát a tagállamok vámhatóságai előtt. A számlának meg kell felelnie az e rendelet 1. cikkének (4) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Ha a behozatalt nem kíséri ilyen számla, a „minden más vállalatra” megállapított kiegyenlítő vámot kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(799)

A vámtételek közötti jelentős különbségből adódó, az intézkedések megkerülésére vonatkozó kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében az egyedi kiegyenlítő vámok alkalmazásának biztosításához különleges intézkedésekre van szükség. Azoknak a vállalatoknak, amelyekre egyedi kiegyenlítő vámok vonatkoznak, be kell mutatniuk egy érvényes kereskedelmi számlát a tagállamok vámhatóságai előtt. A számlának meg kell felelnie az e rendelet 1. cikkének (4) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Ha a behozatalt nem kíséri ilyen számla, a „minden más vállalatra” megállapított kiegyenlítő vámot kell alkalmazni.

| (800) | Bár e számla bemutatása szükséges ahhoz, hogy a tagállamok vámhatóságai alkalmazhassák a behozatalokra az egyedi kiegyenlítő vámtételeket, a vámhatóságoknak nem csak ezt az elemet kell figyelembe venniük. Ugyanis, még ha a bemutatott számla teljesíti is az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében előírt összes követelményt, a tagállamok vámhatóságainak akkor is el kell végezniük a szokásos ellenőrzéseket, és – minden más esethez hasonlóan – további dokumentumokat (fuvarokmányokat stb.) is be kell kérniük a nyilatkozatban foglalt adatok pontosságának ellenőrzése céljából, valamint annak érdekében, hogy az alacsonyabb vámtétel alkalmazása a vámjognak megfelelően indokolt legyen. |
| --- | --- |

(800)

Bár e számla bemutatása szükséges ahhoz, hogy a tagállamok vámhatóságai alkalmazhassák a behozatalokra az egyedi kiegyenlítő vámtételeket, a vámhatóságoknak nem csak ezt az elemet kell figyelembe venniük. Ugyanis, még ha a bemutatott számla teljesíti is az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében előírt összes követelményt, a tagállamok vámhatóságainak akkor is el kell végezniük a szokásos ellenőrzéseket, és – minden más esethez hasonlóan – további dokumentumokat (fuvarokmányokat stb.) is be kell kérniük a nyilatkozatban foglalt adatok pontosságának ellenőrzése céljából, valamint annak érdekében, hogy az alacsonyabb vámtétel alkalmazása a vámjognak megfelelően indokolt legyen.

| (801) | Amennyiben a szóban forgó dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az alacsonyabb egyedi vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének mennyisége jelentősen megnő, ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 23. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen körülmények között, és amennyiben a feltételek teljesülnek, a kijátszások feltárására vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálatnak többek között az lehet a tárgya, hogy szükség van-e az egyedi vámtétel(ek) eltörlésére, és ebből következően az egész országra érvényes vám bevezetésére. |
| --- | --- |

(801)

Amennyiben a szóban forgó dömpingellenes intézkedések bevezetését követően az alacsonyabb egyedi vámtételekben részesülő vállalatok kivitelének mennyisége jelentősen megnő, ez a mennyiségi növekedés önmagában is az alaprendelet 23. cikkének (1) bekezdése szerinti, a kereskedelem szerkezetében az intézkedések bevezetése nyomán bekövetkezett változásnak tekinthető. Ilyen körülmények között, és amennyiben a feltételek teljesülnek, a kijátszások feltárására vizsgálatot lehet indítani. E vizsgálatnak többek között az lehet a tárgya, hogy szükség van-e az egyedi vámtétel(ek) eltörlésére, és ebből következően az egész országra érvényes vám bevezetésére.

| (802) | A kiegyenlítő vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében az összes többi vállalatra alkalmazandó vám szintje nemcsak a nem együttműködő exportáló gyártókra vonatkozik, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak során egyáltalán nem exportáltak az Unióba. |
| --- | --- |

(802)

A kiegyenlítő vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében az összes többi vállalatra alkalmazandó vám szintje nemcsak a nem együttműködő exportáló gyártókra vonatkozik, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak során egyáltalán nem exportáltak az Unióba.

| (803) | Az érdekelt felek végső tájékoztatása után a Xiamen Xiashun és a Gascogne azzal érvelt, hogy az általános tájékoztató nem határozta meg, miként szándékozik a Bizottság elkerülni a kétszeres beszámítást az alaprendeletben előírtaknak megfelelően. A Xiamen Xiashun az üvegrost szövetekről szóló bizottsági rendeletre hivatkozott, amelyben a Bizottság a végleges kiegyenlítő vámot a megállapított végleges támogatási mérték szintjén állapította meg, míg a végleges dömpingellenes vámot a végleges kiegyenlítő vámmal csökkentett végleges dömpingkülönbözet szintjén abban az esetben, amikor a kiegyenlítő vámmal csökkentett dömpingkülönbözet alacsonyabb, mint a kár megszüntetéséhez szükséges mérték. A Xiamen Xiashun felkérte a Bizottságot, hogy tegye közzé azt a módszert, amelyet a két vám együttes kiszámítása során alkalmazni fog. |
| --- | --- |

(803)

Az érdekelt felek végső tájékoztatása után a Xiamen Xiashun és a Gascogne azzal érvelt, hogy az általános tájékoztató nem határozta meg, miként szándékozik a Bizottság elkerülni a kétszeres beszámítást az alaprendeletben előírtaknak megfelelően. A Xiamen Xiashun az üvegrost szövetekről szóló bizottsági rendeletre hivatkozott, amelyben a Bizottság a végleges kiegyenlítő vámot a megállapított végleges támogatási mérték szintjén állapította meg, míg a végleges dömpingellenes vámot a végleges kiegyenlítő vámmal csökkentett végleges dömpingkülönbözet szintjén abban az esetben, amikor a kiegyenlítő vámmal csökkentett dömpingkülönbözet alacsonyabb, mint a kár megszüntetéséhez szükséges mérték. A Xiamen Xiashun felkérte a Bizottságot, hogy tegye közzé azt a módszert, amelyet a két vám együttes kiszámítása során alkalmazni fog.

| (804) | Amint azt a Xiamen Xiashun is elismerte, az általános tájékoztató (555) preambulumbekezdése megállapítja, hogy dömpingellenes vámok kivetése esetén a Bizottság gondoskodik arról, hogy a támogatásnyújtás szintjét és a teljes dömpingszintet tükröző halmozott vám kivetése ne eredményezze a támogatás hatásainak kétszeres kiegyenlítését („kétszeres beszámítás”). A (793) preambulumbekezdésben leírtak szerint a Bizottság ugyanazt a megközelítést követte, mint amelyet a Xiamen Xiashun az üvegrost szövetekkel kapcsolatos ügyben említett. Ez a Bizottság szokásos gyakorlata az ugyanazon termékre vonatkozó szubvencióellenes és dömpingellenes vizsgálatok esetében. Jelen esetben az érdekelt felek végső tájékoztatásának időpontjában a dömpingellenes eljárás során még nem került sor végleges vám kivetésére. A Bizottság ezért nem tehetett észrevételt a kivetett vámok módosítására vonatkozóan, mivel abban az időpontban hivatalosan nem voltak hatályban vámok. A Xiamen Xiashun és a Gascogne vállalatoknak azonban teljes mértékben lehetősége volt arra, hogy az érdekelt felek végső tájékoztatására reagálva észrevételeket tegyen a kétszeres beszámítás elkerüléséről. Mindenesetre a feleknek lehetőségük van arra, hogy ebben a szakaszban észrevételeket tegyenek a lehetséges kétszeres beszámítással kapcsolatban. A Bizottság ezért elutasította a további nyilvánosságra hozatal iránti kérelmet. |
| --- | --- |

(804)

Amint azt a Xiamen Xiashun is elismerte, az általános tájékoztató (555) preambulumbekezdése megállapítja, hogy dömpingellenes vámok kivetése esetén a Bizottság gondoskodik arról, hogy a támogatásnyújtás szintjét és a teljes dömpingszintet tükröző halmozott vám kivetése ne eredményezze a támogatás hatásainak kétszeres kiegyenlítését („kétszeres beszámítás”). A (793) preambulumbekezdésben leírtak szerint a Bizottság ugyanazt a megközelítést követte, mint amelyet a Xiamen Xiashun az üvegrost szövetekkel kapcsolatos ügyben említett. Ez a Bizottság szokásos gyakorlata az ugyanazon termékre vonatkozó szubvencióellenes és dömpingellenes vizsgálatok esetében. Jelen esetben az érdekelt felek végső tájékoztatásának időpontjában a dömpingellenes eljárás során még nem került sor végleges vám kivetésére. A Bizottság ezért nem tehetett észrevételt a kivetett vámok módosítására vonatkozóan, mivel abban az időpontban hivatalosan nem voltak hatályban vámok. A Xiamen Xiashun és a Gascogne vállalatoknak azonban teljes mértékben lehetősége volt arra, hogy az érdekelt felek végső tájékoztatására reagálva észrevételeket tegyen a kétszeres beszámítás elkerüléséről. Mindenesetre a feleknek lehetőségük van arra, hogy ebben a szakaszban észrevételeket tegyenek a lehetséges kétszeres beszámítással kapcsolatban. A Bizottság ezért elutasította a további nyilvánosságra hozatal iránti kérelmet.

| (805) | Az érdekelt felek végső tájékoztatása után az importőrök konzorciuma és a Nanshan azt kérte a Bizottságtól, hogy alkalmazza az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdése szerinti alacsonyabb vám szabályát és az együttes dömpingellenes és kiegyenlítő vámot korlátozza a a kárkülönbözet szintjére, megjegyezve, hogy az iratanyagban bőséges információ áll rendelkezésre arról, hogy a dömpingellenes vámokon felüli kiegyenlítő vámok kivetése megzavarná az uniós továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia piacát. |
| --- | --- |

(805)

Az érdekelt felek végső tájékoztatása után az importőrök konzorciuma és a Nanshan azt kérte a Bizottságtól, hogy alkalmazza az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdése szerinti alacsonyabb vám szabályát és az együttes dömpingellenes és kiegyenlítő vámot korlátozza a a kárkülönbözet szintjére, megjegyezve, hogy az iratanyagban bőséges információ áll rendelkezésre arról, hogy a dömpingellenes vámokon felüli kiegyenlítő vámok kivetése megzavarná az uniós továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfólia piacát.

| (806) | A Bizottság midenekelőtt emlékeztet arra, hogy a szubvencióellenes eljárásokban az alaprendelet 15. cikke (1) bekezdésének negyedik albekezdése szerinti szabály indokát különösen az (EU) 2018/825 rendelet (117) (10) preambulumbekezdése fejti ki részletesen, amely kimondja, hogy a „harmadik országok által nyújtott kiegyenlíthető támogatások [...] különösen torzítóan hatnak a kereskedelemre”, és ezért „az alacsonyabb vám szabálya rendszerint a továbbiakban nem alkalmazható”. A kiegyenlítő vámokkal kapcsolatos eljárások esetében az alapszabály az, hogy az alacsonyabb vám szabálya nem alkalmazható, hacsak nem bizonyított, hogy egyértelműen az Unió érdeke a szabály alkalmazása. Az e következtetés levonásához szükséges bizonyítási küszöb meghatározó, valamint kifejezetten és határozottan bizonyítania kell, hogy az Uniónak érdeke, hogy a megállapított támogatási összegnél alacsonyabb vámot alkalmazzon. |
| --- | --- |

(806)

A Bizottság midenekelőtt emlékeztet arra, hogy a szubvencióellenes eljárásokban az alaprendelet 15. cikke (1) bekezdésének negyedik albekezdése szerinti szabály indokát különösen az (EU) 2018/825 rendelet (117) (10) preambulumbekezdése fejti ki részletesen, amely kimondja, hogy a „harmadik országok által nyújtott kiegyenlíthető támogatások [...] különösen torzítóan hatnak a kereskedelemre”, és ezért „az alacsonyabb vám szabálya rendszerint a továbbiakban nem alkalmazható”. A kiegyenlítő vámokkal kapcsolatos eljárások esetében az alapszabály az, hogy az alacsonyabb vám szabálya nem alkalmazható, hacsak nem bizonyított, hogy egyértelműen az Unió érdeke a szabály alkalmazása. Az e következtetés levonásához szükséges bizonyítási küszöb meghatározó, valamint kifejezetten és határozottan bizonyítania kell, hogy az Uniónak érdeke, hogy a megállapított támogatási összegnél alacsonyabb vámot alkalmazzon.

117

| (807) | A jelen ügyben a Bizottság foglalkozott a felek összes, uniós érdekre vonatkozó érvével, beleértve az importőrök konzorciuma és a Nanshan által a 6. szakaszban előterjesztett érveket is. A Bizottság megállapította, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek alapján arra lehetne következtetni, hogy a kiegyenlíthető támogatások megállapított összegére alkalmazandó vámra vonatkozó végleges kiegyenlítő intézkedések bevezetése ellentétes volna az uniós érdekkel. Az importőrök konzorciuma és Nanshan nem szolgáltatott olyan alátámasztó és konkrét bizonyítékot, amely lehetővé tenné a Bizottság számára, hogy arra a következtetésre jusson, hogy a vám ilyen szinten történő megállapítása nyilvánvalóan nem szolgálja az Unió érdekét, és ehelyett azt a kárkülönbözetnek megfelelő küszöbnél alacsonyabb szinten kellene megállapítania. Ezért az 15. cikk (1) bekezdésének negyedik albekezdésében előírt bizonyítási küszöb nem teljesül, és a Bizottság e felek állítását elutasította. |
| --- | --- |

(807)

A jelen ügyben a Bizottság foglalkozott a felek összes, uniós érdekre vonatkozó érvével, beleértve az importőrök konzorciuma és a Nanshan által a 6. szakaszban előterjesztett érveket is. A Bizottság megállapította, hogy nem állnak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek alapján arra lehetne következtetni, hogy a kiegyenlíthető támogatások megállapított összegére alkalmazandó vámra vonatkozó végleges kiegyenlítő intézkedések bevezetése ellentétes volna az uniós érdekkel. Az importőrök konzorciuma és Nanshan nem szolgáltatott olyan alátámasztó és konkrét bizonyítékot, amely lehetővé tenné a Bizottság számára, hogy arra a következtetésre jusson, hogy a vám ilyen szinten történő megállapítása nyilvánvalóan nem szolgálja az Unió érdekét, és ehelyett azt a kárkülönbözetnek megfelelő küszöbnél alacsonyabb szinten kellene megállapítania. Ezért az 15. cikk (1) bekezdésének negyedik albekezdésében előírt bizonyítási küszöb nem teljesül, és a Bizottság e felek állítását elutasította.

9.   Tájékoztatás

Tájékoztatás

| (808) | Az érdekelt felek 2021. november 3-án tájékoztatást kaptak azokról a főbb tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság javasolni kívánta a Kínából származó, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetését. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy a kifejezetten nekik megküldött számítások pontosságával kapcsolatban írásban észrevételeket tegyenek. |
| --- | --- |

(808)

Az érdekelt felek 2021. november 3-án tájékoztatást kaptak azokról a főbb tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság javasolni kívánta a Kínából származó, továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetését. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy a kifejezetten nekik megküldött számítások pontosságával kapcsolatban írásban észrevételeket tegyenek.

| (809) | Kilenc fél nyújtott be észrevételeket a tájékoztatással kapcsolatban. Ezenkívül több érdekelt fél kifejezte, hogy szeretné a külön dömpingellenes eljárás keretében benyújtott észrevételeit belefoglalni ebbe a szubvencióellenes vizsgálatba. Az érintettek kérésére meghallgatásokra került sor a Bizottság és az importőrök konzorciuma, a Nanshan csoport, illetve a Wanshun csoport között. Az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket a Bizottság megfelelően figyelembe vette, és adott esetben a megállapításokat ennek megfelelően módosította. |
| --- | --- |

(809)

Kilenc fél nyújtott be észrevételeket a tájékoztatással kapcsolatban. Ezenkívül több érdekelt fél kifejezte, hogy szeretné a külön dömpingellenes eljárás keretében benyújtott észrevételeit belefoglalni ebbe a szubvencióellenes vizsgálatba. Az érintettek kérésére meghallgatásokra került sor a Bizottság és az importőrök konzorciuma, a Nanshan csoport, illetve a Wanshun csoport között. Az érdekelt felek által benyújtott észrevételeket a Bizottság megfelelően figyelembe vette, és adott esetben a megállapításokat ennek megfelelően módosította.

10.   Záró rendelkezések

Záró rendelkezések

| (810) | Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (118) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletét követően teljesítendő visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatlábnak megfelelő késedelmi kamat fizetendő. |
| --- | --- |

(810)

Figyelembe véve az (EU, Euratom) 2018/1046 európai parlamenti és tanácsi rendelet (118) 109. cikkét, az Európai Unió Bíróságának ítéletét követően teljesítendő visszatérítés esetén az Európai Központi Bank irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott, az Európai Unió Hivatalos Lapjának C sorozatában közzétett, az esedékesség napja szerinti hónap első naptári napján érvényes kamatlábnak megfelelő késedelmi kamat fizetendő.

118

Európai Unió Hivatalos Lapjának

| (811) | Amint azt a (788)–(793) preambulumbekezdés kifejtette, a Bizottság a kétszeres beszámítás elkerülése érdekében a dömpingkülönbözetből levonta a támogatási összeg egy részét. Így amennyiben bekövetkezne a végleges kiegyenlítő vámok bármilyen módosítása vagy megszüntetése, e módosítás vagy megszüntetés következtében a dömpingellenes vámok mértékét a kétszeres beszámítás tényleges mértékének tükrözése érdekében ugyanilyen arányban automatikusan emelni kellene. A dömpingellenes vámok e változásának e rendelet hatálybalépésével kezdődően kell megvalósulnia. |
| --- | --- |

(811)

Amint azt a (788)–(793) preambulumbekezdés kifejtette, a Bizottság a kétszeres beszámítás elkerülése érdekében a dömpingkülönbözetből levonta a támogatási összeg egy részét. Így amennyiben bekövetkezne a végleges kiegyenlítő vámok bármilyen módosítása vagy megszüntetése, e módosítás vagy megszüntetés következtében a dömpingellenes vámok mértékét a kétszeres beszámítás tényleges mértékének tükrözése érdekében ugyanilyen arányban automatikusan emelni kellene. A dömpingellenes vámok e változásának e rendelet hatálybalépésével kezdődően kell megvalósulnia.

| (812) | Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendelet (119) 25. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(812)

Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1037 európai parlamenti és tanácsi rendelet (119) 25. cikkének (1) bekezdésével létrehozott bizottság véleményével,

119

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A Bizottság végleges kiegyenlítő vámot vet ki a jelenleg az ex 7607 11 19 KN-kód (TARIC-kódok: 7607111960 és 7607111991) alá tartozó, legfeljebb 0,021 mm vastagságú, alátét nélküli, hengerelt, de tovább nem megmunkált, 10 kg-ot meghaladó tömegű tekercsben kiszerelt, a Kínai Népköztársaságból származó továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák behozatalára.

(2)   Az alábbi termékek nem tartoznak ebbe a termékkörbe:

| — | a legalább 0,008 mm és legfeljebb 0,018 mm vastagságú, alátét nélküli, hengerelt, de tovább nem megmunkált, legfeljebb 650 mm-es szélességű és 10 kg-ot meghaladó tömegű tekercsekben kiszerelt háztartási alumíniumfólia, |
| --- | --- |

—

a legalább 0,008 mm és legfeljebb 0,018 mm vastagságú, alátét nélküli, hengerelt, de tovább nem megmunkált, legfeljebb 650 mm-es szélességű és 10 kg-ot meghaladó tömegű tekercsekben kiszerelt háztartási alumíniumfólia,

| — | a legalább 0,007 mm és kevesebb, mint 0,008 mm vastagságú, tetszőleges szélességű tekercsben kiszerelt, lágyított vagy nem lágyított háztartási alumíniumfólia, |
| --- | --- |

—

a legalább 0,007 mm és kevesebb, mint 0,008 mm vastagságú, tetszőleges szélességű tekercsben kiszerelt, lágyított vagy nem lágyított háztartási alumíniumfólia,

| — | a legalább 0,008 mm és legfeljebb 0,018 mm vastagságú, 650 mm-t meghaladó szélességű tekercsekben kiszerelt, lágyított vagy nem lágyított háztartási alumíniumfólia, |
| --- | --- |

—

a legalább 0,008 mm és legfeljebb 0,018 mm vastagságú, 650 mm-t meghaladó szélességű tekercsekben kiszerelt, lágyított vagy nem lágyított háztartási alumíniumfólia,

| — | a legalább 0,018 mm és legfeljebb 0,021 mm vastagságú, tetszőleges szélességű tekercsben kiszerelt, lágyított vagy nem lágyított háztartási alumíniumfólia. |
| --- | --- |

—

a legalább 0,018 mm és legfeljebb 0,021 mm vastagságú, tetszőleges szélességű tekercsben kiszerelt, lágyított vagy nem lágyított háztartási alumíniumfólia.

(3)   Az (1) bekezdésben megnevezett, az alábbiakban felsorolt vállalatok által gyártott termék vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árára alkalmazandó végleges kiegyenlítő vámtételek a következők:

| Vállalat | Végleges kiegyenlítő vám | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| Xiamen Xiashun Aluminium Foil Co., Ltd. | 10,1  % | C687 |
| Yantai Donghai Aluminum Foil Co., Ltd. | 18,2  % | C688 |
| Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd. | 8,6  % | C686 |
| Egyéb, a dömping- és a szubvencióellenes vizsgálatban egyaránt együttműködő, az I. mellékletben felsorolt vállalatok | 12,3  % | Lásd: I. melléklet |
| Egyéb, a dömpingellenes vizsgálatban együttműködő, de a szubvencióellenes vizsgálatban nem együttműködő, a II. mellékletben felsorolt vállalatok | 18,2  % | Lásd: II. melléklet |
| Minden más vállalat | 18,2  % | C999 |

Vállalat

Végleges kiegyenlítő vám

TARIC-kiegészítő kód

Xiamen Xiashun Aluminium Foil Co., Ltd.

10,1  %

C687

Yantai Donghai Aluminum Foil Co., Ltd.

18,2  %

C688

Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd.

8,6  %

C686

Egyéb, a dömping- és a szubvencióellenes vizsgálatban egyaránt együttműködő, az I. mellékletben felsorolt vállalatok

12,3  %

Lásd: I. melléklet

Egyéb, a dömpingellenes vizsgálatban együttműködő, de a szubvencióellenes vizsgálatban nem együttműködő, a II. mellékletben felsorolt vállalatok

18,2  %

Lásd: II. melléklet

Minden más vállalat

18,2  %

C999

(4)   A (3) bekezdésben megjelölt vállalatok esetében meghatározott egyedi kiegyenlítő vámtételek alkalmazásának feltétele olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak, amelyen szerepel a számlát kibocsátó vállalat név és beosztás szerint azonosított tisztségviselője által keltezett és aláírt következő nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (mennyiség) (érintett termék)-t a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő a Kínai Népköztársaságban. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.”. Ha ilyen számlát nem mutatnak be, a minden más vállalatra alkalmazandó vámot kell alkalmazni.

(5)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.

(6)   Azokban az esetekben, amikor egy exportáló gyártó tekintetében a kiegyenlítő vám levonásra került a dömpingellenes vám összegéből, az (EU) 2016/1037 rendelet 21. cikke értelmében benyújtott visszatérítési kérelmek elbírálása során figyelembe kell venni az adott exportáló gyártónak a visszatérítési vizsgálat vizsgálati időszakában érvényes dömpingkülönbözetét is.

2. cikk

Az (EU) 2021/2170 végrehajtási rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

  „(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alábbiakban felsorolt vállalatok által gyártott termék vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:







  Vállalat | Végleges dömpingellenes vám | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- | --- |
| Xiamen Xiashun Aluminium Foil Co., Ltd. | 6,0  % | C687 |
| Yantai Donghai Aluminum Foil Co., Ltd. | 24,6  % | C688 |
| Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd. | 28,5  % | C686 |
| Egyéb, a dömping- és a szubvencióellenes vizsgálatban egyaránt együttműködő, az I. mellékletben felsorolt vállalatok | 23,6  % | Lásd: I. melléklet |
| Egyéb, a dömpingellenes vizsgálatban együttműködő, de a szubvencióellenes vizsgálatban nem együttműködő, a II. mellékletben felsorolt vállalatok | 23,6  % | Lásd: II. melléklet |
| Minden más vállalat | 28,5  % | C999” |

1.

Az 1. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott és az alábbiakban felsorolt vállalatok által gyártott termék vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:

Vállalat

Végleges dömpingellenes vám

TARIC-kiegészítő kód

Xiamen Xiashun Aluminium Foil Co., Ltd.

6,0  %

C687

Yantai Donghai Aluminum Foil Co., Ltd.

24,6  %

C688

Jiangsu Zhongji Lamination Materials Co., Ltd.

28,5  %

C686

Egyéb, a dömping- és a szubvencióellenes vizsgálatban egyaránt együttműködő, az I. mellékletben felsorolt vállalatok

23,6  %

Lásd: I. melléklet

Egyéb, a dömpingellenes vizsgálatban együttműködő, de a szubvencióellenes vizsgálatban nem együttműködő, a II. mellékletben felsorolt vállalatok

23,6  %

Lásd: II. melléklet

Minden más vállalat

28,5  %

C999”

| 2. | Az 1. cikk a következő új (6) bekezdéssel egészül ki:

  „(6)   Amennyiben az (EU) 2021/2170 bizottsági végrehajtási rendelet 1. cikkével kivetett végleges kiegyenlítő vámokat módosítják vagy megszüntetik, a (2) bekezdésben vagy az I. és II. mellékletben meghatározott vámokat e rendelet hatálybalépésétől kezdődően adott esetben vállalatonként ugyanilyen arányban növelik a megállapított tényleges dömpingkülönbözet vagy a megállapított kárkülönbözet erejéig.”. |
| --- | --- |

2.

Az 1. cikk a következő új (6) bekezdéssel egészül ki:

„(6)   Amennyiben az (EU) 2021/2170 bizottsági végrehajtási rendelet 1. cikkével kivetett végleges kiegyenlítő vámokat módosítják vagy megszüntetik, a (2) bekezdésben vagy az I. és II. mellékletben meghatározott vámokat e rendelet hatálybalépésétől kezdődően adott esetben vállalatonként ugyanilyen arányban növelik a megállapított tényleges dömpingkülönbözet vagy a megállapított kárkülönbözet erejéig.”.

| 3. | Az 1. cikk a következő új (7) bekezdéssel egészül ki:

  „(7)   Azokban az esetekben, amikor egy exportáló gyártó tekintetében a kiegyenlítő vám levonásra került a dömpingellenes vám összegéből, az (EU) 2016/1037 rendelet 21. cikke értelmében benyújtott visszatérítési kérelmek elbírálása során figyelembe kell venni az adott exportáló gyártónak a visszatérítési vizsgálat vizsgálati időszakában érvényes dömpingkülönbözetét is.”. |
| --- | --- |

3.

Az 1. cikk a következő új (7) bekezdéssel egészül ki:

„(7)   Azokban az esetekben, amikor egy exportáló gyártó tekintetében a kiegyenlítő vám levonásra került a dömpingellenes vám összegéből, az (EU) 2016/1037 rendelet 21. cikke értelmében benyújtott visszatérítési kérelmek elbírálása során figyelembe kell venni az adott exportáló gyártónak a visszatérítési vizsgálat vizsgálati időszakában érvényes dömpingkülönbözetét is.”.

| 4. | A melléklet helyébe az I. és a II. melléklet lép. |
| --- | --- |

4.

A melléklet helyébe az I. és a II. melléklet lép.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. december 17-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 176., 2016.6.30., 55. o.

1

(2)  
  HL C 419., 2020.12.4., 32. o.

2

(3)  E rendelet a „kínai kormány” kifejezést tágabb értelemben használja, így az magában foglalja az Államtanácsot, továbbá valamennyi minisztériumot, osztályt, ügynökséget, illetve a központi, regionális és helyi szintű kormányzati szerveket is.

3

(4)  
  HL C 352I., 2020.10.22., 1. o.

4

(5)  A Bizottság (EU) 2017/969 végrehajtási rendelete (2017. június 8.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékek behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről és a Kínai Népköztársaságból származó egyes melegen hengerelt, sík, vasból, ötvözetlen acélból vagy más ötvözött acélból készült termékek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló (EU) 2017/649 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 146., 2017.6.9., 17. o.) (a továbbiakban: a melegen síkhengerelt termékekkel kapcsolatos ügy); a Bizottság (EU) 2018/1690 végrehajtási rendelete (2018. november 9.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes, 121 feletti terhelési indexű, autóbuszhoz vagy tehergépjárműhöz való új vagy újrafutózott gumi légabroncsok behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről, továbbá a Kínai Népköztársaságból származó egyes, 121 feletti terhelési indexű, autóbuszhoz vagy tehergépjárműhöz való új vagy újrafutózott gumi légabroncsok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről, valamint az (EU) 2018/163 végrehajtási rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2018/1579 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 283., 2018.11.12., 1. o.) (a továbbiakban: az abroncsokkal kapcsolatos ügy); a Bizottság (EU) 2019/72 végrehajtási rendelete (2019. január 17.) a Kínai Népköztársaságból származó elektromos kerékpárok behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vám kivetéséről (HL L 16., 2019.1.18., 5. o.) (a továbbiakban: az e-kerékpárokkal kapcsolatos ügy); és Bizottság (EU) 2020/776 végrehajtási rendelete (2020. június 12.) a Kínai Népköztársaságból és az Egyiptomból származó egyes szőtt és/vagy tűzött üvegrost szövetek behozatalára vonatkozó végleges kiegyenlítő vámok kivetéséről és a Kínai Népköztársaságból és az Egyiptomból származó egyes szőtt és/vagy tűzött üvegrost szövetek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló (EU) 2020/492 bizottsági végrehajtási rendelet módosításáról (HL L 189., 2020.6.15., 33. o.) (a továbbiakban: az üvegrost szövetekkel kapcsolatos ügy).

5

(6)  Lásd a WTO-vizsgálóbizottság 2015. január 16-án elfogadott, „United States – Countervailing Duty Measures on Certain Products from China” (Egyesült Államok – Egyes Kínából származó termékekre kivetett kiegyenlítő vámok) című WT/DS437/R. sz. jelentésének 7.152. pontját.

6

(7)  http://www.gov.cn/xinwen/2019-11/06/5449193/files/26c9d25f713f4ed5b8dc51ae40ef37af.pdf

7

(8)  Bizottsági szolgálati munkadokumentum piacvédelmi vizsgálatokhoz a Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól, 2017. december 20., SWD(2017) 483 final/2 (a továbbiakban: Kína-jelentés).

8

(9)  Lásd a fenti 5. lábjegyzetben említett ügyeket.

9

(10)  Megtekinthető a következő internetcímen: https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2501

10

(11)  Közlemény a Covid19-járványnak a dömpingellenes és szubvencióellenes vizsgálatokra gyakorolt hatásáról (2020/C 86/06, HL C 86., 2020.3.16., 6. o.).

11

(12)  Bizottsági szolgálati munkadokumentum piacvédelmi vizsgálatokhoz a Kínai Népköztársaság gazdaságának jelentős torzulásairól, 2017. december 20., SWD(2017) 483 final/2 (a továbbiakban: a jelentés), 4. fejezet, 41–42. és 83. oldal.

12

(13)  Jelentés: 2. fejezet, 17. o.

13

(14)  
  „Made in China 2025” ütemterv: 9. fejezet.

14

(15)  Lásd a t10. ötéves terv 11. oldalát.

15

(16)  Lásd a 11. ötéves terv 16. oldalát.

16

(17)  Lásd a 12. ötéves terv 10. oldalát.

17

(18)  Lásd a 13. ötéves terv 1. oldalát.

18

(19)  Lásd az iparszerkezeti kiigazítás előmozdítására vonatkozó átmeneti rendelkezések kihirdetéséről szóló, 2005. december 2-i államtanácsi határozat III. fejezetének 12., 13., 14. és 17. cikkét.

19

(20)  Lásd az iparszerkezeti kiigazításokról szóló címtár 2005. évi kiadásának VIII.7. pontját.

20

(21)  Lásd a nemvasfémipar fejlesztési tervének (2016–2020) 1. és 34. oldalát.

21

(22)  Lásd az alumíniumágazati szerkezetkiigazítás felgyorsítására vonatkozó iránymutatásokról szóló közlemény 1. oldalát.

22

(23)  Lásd az alumíniumágazati szerkezetkiigazítás felgyorsítására vonatkozó iránymutatásokról szóló közlemény 4. oldalát.

23

(24)  Lásd az új és csúcstechnológiát alkalmazó kínai termékek katalógusát (2006).

24

(25)  Lásd: USA–Kína Gazdasági és Biztonsági Felülvizsgálatot végző Bizottság: A 13. ötéves terv 12. oldala.

25

(26)  https://www.ndrc.gov.cn/fzggw/jgsj/gjss/sjdt/201806/t20180612_1154987.html?code=&state=123, utolsó hozzáférés: 2021. szeptember 21.

26

(27)  https://www.cae.cn/cae/html/files/2015-10/29/20151029105822561730637.pdf (legutóbbi hozzáférés: 2021. június 28.).

27

(28)  Az Államtanács közleménye a „Made in China (2025)” terv kihirdetéséről, 9. ágazat (új anyagok).

28

(29)  https://www.ndrc.gov.cn/xxgk/zcfb/gg/201702/t20170204_961174.html?code=&state=123 (legutóbbi hozzáférés: 2021. szeptember 21.).

29

(30)  A Bizottság (EU) 2015/2447 végrehajtási rendelete (2015. november 24.) az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 343., 2015.12.29., 558. o.).

30

(31)  WT/DS379/AB/R (Egyesült Államok – Egyes Kínából származó termékekre kivetett dömpingellenes és kiegyenlítő vámok), a Fellebbezési Testület 2011. március 11-i jelentése, DS 379, 318. pont. Lásd még: WT/DS436/AB/R (Egyesült Államok – Szénacél [India]), a Fellebbezési Testület 2014. december 8-i jelentése, 4.9–4.10., 4.17–4.20. pont, valamint WT/DS437/AB/R (Egyesült Államok – Egyes Kínából származó termékekre kivetett kiegyenlítő vámok), a Fellebbezési Testület 2014. december 18-i jelentése, 4.92. pont.

31

(32)  A Kínai Népköztársaság Államtanácsának rendelete (283. sz.).

32

(33)  https://www.reuters.com/article/us-china-banks-party-idUSKBN1JN0XN, legutóbbi hozzáférés: 2021. augusztus 13.

33

(34)  A Kínai Bank- és Biztosításfelügyeleti Bizottság (CBIRC) 2020. augusztus 28-i hivatalos szakpolitikai dokumentuma: Hároméves cselekvési terv a banki és biztosítási ágazat vállalatirányításának javítására (2020–2022). http://www.cbirc.gov.cn/cn/view/pages/ItemDetail.html?docId=925393&itemId=928 (legutóbbi hozzáférés: 2021. április 3.).

34

(35)  Kínai Bank- és Biztosításfelügyeleti Bizottság (cbirc.gov.cn), legutóbbi hozzáférés: 2021. október 21.

35

(36)  A CBIRC kínai finanszírozású kereskedelmi bankok adminisztratív engedélyezési ügyeivel kapcsolatos végrehajtási intézkedései (a CBIRC 2017. évi 1. sz. rendelete), a CBIRC külföldi finanszírozású kereskedelmi bankok adminisztratív engedélyezési ügyeivel kapcsolatos végrehajtási intézkedései (a CBIRC 2015. évi 4. sz. rendelete), valamint a CBIRC bankszektorban tevékenykedő pénzügyi intézmények igazgatóinak és vezető tisztségviselőinek képzettségével kapcsolatos közigazgatási intézkedései (a CBIRC 2013. évi 3. sz. rendelete) szerint.

36

(37)  A bankok és biztosítók nagyrészvényeseinek magatartására vonatkozó felügyeleti előírásokról szóló közlemény (a CBIRC 2021. évi 43. sz. közleménye) 13. cikke.

37

(38)  Lásd a CBIRC kereskedelmi bankok teljesítményértékelési módszeréről szóló közleményét (2020. december 15.). http://jrs.mof.gov.cn/gongzuotongzhi/202101/t20210104_3638904.htm (legutóbbi hozzáférés: 2021. április 12.).

38

(39)  http://www.pbc.gov.cn/zhengcehuobisi/125207/125213/125440/3876551/de24575c/index2.html (legutóbbi hozzáférés: 2021. augusztus 3.).

39

(40)  Lásd: http://english.eximbank.gov.cn/Profile/AboutTB/Introduction/ (legutóbbi megtekintés: 2021. november 30.)

40

(41)  Lásd: http://english.eximbank.gov.cn/Profile/Organization/BoardOD/#heightXwyL (legutóbbi megtekintés: 2021. november 30.)

41

(42)  Lásd: http://english.eximbank.gov.cn/Profile/Organization/BoardOS/#heightXwyL, (legutóbbi megtekintés: 2021. november 30.), amely szintén megerősíti, hogy a felügyeleti tanács közvetlenül az Államtanácsnak tesz jelentést.

42

(43)  Lásd: http://english.eximbank.gov.cn/Profile/Organization/ExecutiveM/#heightXwyL (legutóbbi megtekintés: 2021. november 30.)

43

(44)  Lásd a fenti 5. lábjegyzetben említett ügyeket.

44

(45)  Lásd a fenti 5. lábjegyzetben említett ügyeket.

45

(46)  WT/DS/296, DS 296: United States – „Countervailing duty investigation on Dynamic Random Access Memory [DRAMS] from Korea”, a Fellebbezési Testület jelentése, 2005. február 21., 116. pont.

46

(47)  A Fellebbezési Testület jelentése, DS 296. sz., 116. pont.

47

(48)  A Fellebbezési Testület jelentése, DS 296. sz., 115. pont.

48

(49)  A Fellebbezési Testület jelentése, DS 296. sz., 114. pont, egyetértve a vizsgálóbizottság azonos tárgyú jelentésével, DS 194. sz., 8.31. pont.

49

(50)  A Fellebbezési Testület jelentése, DS 296. sz., 115. pont.

50

(51)  http://www.pbc.gov.cn/zhengcehuobisi/125207/125213/125440/3876551/de24575c/index2.html (legutóbbi hozzáférés: 2021. augusztus 3.).

51

(52)  Az IMF munkadokumentuma: „Resolving China’s Corporate Debt Problem” (Kína adósságproblémájának megoldása), Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender, Jiangyan, 2016. október, WP/16/203.

52

(53)  Livingston, M. Poon, W.P.H. és Zhou, L. (2017). Are Chinese Credit Ratings Relevant? A Study of the Chinese Bond Market and Credit Rating Industry (Számítanak a kínai hitelminősítések? Tanulmány a kínai kötvénypiacról és a hitelminősítési ágazatról), Journal of Banking & Finance, 24. o.

53

(54)  China bond market insight 2021 (2021. évi kínai kötvénypiaci szemle), https://assets.bbhub.io/professional/sites/10/China-bond-market-booklet.pdf (legutóbbi hozzáférés: 2021. augusztus 8.).

54

(55)  2021. évi kínai kötvénypiaci szemle, 59. lábjegyzet, 31. o.

55

(56)  Price, A.H., Brightbill T.C., Francisco R.E., Claeys, S.J., Teslik, A. és Neelakantan, U. (2017). China’s broken promises: why it is not a market-economy (Kína megszegett ígéretei: miért nem piacgazdaság?), Wiley Rein LLP, 68. o.

56

(57)  Lin, L.W. és Milhaupt, C.J. (2016). Bonded to the State: A Network Perspective on China’s Corporate Debt Market (Az államhoz kötve: Kína vállalati hitelfinanszírozási piacának hálózatalapú megközelítése), Columbia Law and Economics Working Paper, 543. szám, 20. o.; Livingstone, ugyanott, 9. o.

57

Bonded to the State: A Network Perspective on China’s Corporate Debt Market

(58)  Lásd a hitelminősítési üzletágnak az értékpapírpiac vonatkozásában való irányítására vonatkozó, a Kínai Értékpapír-szabályozó Bizottság által közzétett átmeneti intézkedéseket, a Kínai Értékpapír-szabályozó Bizottság 2007. évi 50. sz. rendelete, 2007. augusztus 24.; A Kínai Központi Bank értesítése a China Cheng Xin Securities Rating Co., Ltd vállalat és más intézetek által végzett, vállalati kötvényekre vonatkozó hitelminősítésről (YinFa, 1997. évi 547. sz., 1997. december 16.); a Kínai Központi Bank és a Kínai Értékpapír-szabályozó Bizottság közleménye a hitelminősítők által a bankközi kötvénypiacon és a tőzsdei kötvénypiacon nyújtott kötvényminősítési szolgáltatásokkal kapcsolatos kérdésekről (2018. évi 14. sz.).

58

(59)  A Kínai Központi Bank 2017/5. sz. munkadokumentuma (2017. május 25., 28. o.).

59

(60)  Working_Paper (pbc.gov.cn) (utolsó hozzáférés: 2021. november 28.)

60

(61)  A CBRC kockázatalapú hitelbesorolásról szóló iránymutatása X. cikkének II. pontja.

61

(62)  Lásd az 5. lábjegyzetben említett, melegen síkhengerelt termékekkel kapcsolatos ügyet ((152)–(244) preambulumbekezdés), gumi légabroncsokkal kapcsolatos ügyet ((236) preambulumbekezdés) és üvegrost szövetekkel kapcsolatos ügyek ((300) preambulumbekezdés).

62

(63)  Lásd az 5. lábjegyzetben említett, melegen síkhengerelt termékekkel kapcsolatos ügyet ((152)–(244) preambulumbekezdés), gumi légabroncsokkal kapcsolatos ügyet ((236) preambulumbekezdés) és üvegrost szövetekkel kapcsolatos ügyek ((300) preambulumbekezdés).

63

(64)  Lásd az 5. lábjegyzetben említett, melegen síkhengerelt termékekkel kapcsolatos ügyet ((152)–(244) preambulumbekezdés), gumi légabroncsokkal kapcsolatos ügyet ((236) preambulumbekezdés) és üvegrost szövetekkel kapcsolatos ügyek ((300) preambulumbekezdés).

64

(65)  Lásd a fenti (177) preambulumbekezdést.

65

(66)  Rögzített kamatozású hitelek esetében. A változó kamatozású hitelek esetében a Kínai Központi Bank vizsgálati időszak alatti referencia-kamatlábát vette alapul.

66

(67)  A melegen síkhengerelt acéltermékekkel ((175)–(187) preambulumbekezdés) és a gumiabroncsokkal ((256) preambulumbekezdés) kapcsolatos ügyek

67

(68)  A vállalat a belátható jövőben folytatja üzleti tevékenységét.

68

(69)  
  « Promoting LPR Reform Orderly” („Az LPR reformjának rendezett előmozdítása”), kiadta a Kínai Központi Bank monetáris politikai elemző csoportja, 2020. szeptember 15.,http://www.pbc.gov.cn/en/3688110/3688172/4048269/4094018/2020091518070233600.pdf, legutóbbi megtekintés: 2021. november 30.

69

(70)  Lásd: https://www.barclays.co.uk/current-accounts/bank-account/overdrafts/overdraft-charges/ (legutóbbi hozzáférés: 2021. augusztus 18.), vállalatvezetői folyószámlahitelek díjai – „
  a 15 000 GBP-t meghaladó folyószámlahitelek rendelkezésrebocsátási díja a beállított folyószámlahitel-limit 1,5 %-a, a megújítási díja pedig szintén 1,5 %
  ”.

70

a 15 000 GBP-t meghaladó folyószámlahitelek rendelkezésrebocsátási díja a beállított folyószámlahitel-limit 1,5 %-a, a megújítási díja pedig szintén 1,5 %

(71)  Lásd az 5. lábjegyzetben említett, üvegrost szövetekkel kapcsolatos ügyet ((354)–(355) preambulumbekezdés).

71

(72)  Általános útmutató, 55. lábjegyzet

72

(73)  Általános útmutató, 55. lábjegyzet.

73

(74)  Lásd a Kínai Központi Bank honlapját:

74

https://www.boc.cn/en/cbservice/cncb6/cb61/200811/t20081112_1324239.html (legutóbbi hozzáférés: 2021. augusztus 18.).

(75)  Ugyanott.

75

(76)  Lásd a DBS Bank honlapját: https://www.dbs.com.cn/corporate/financing/working-capital/bank-acceptance-draft-bad-issuance (legutóbbi hozzáférés: 2021. augusztus 18.).

76

(77)  A bankelfogadványok általános használatának pontosabb leírásért lásd a fenti 5. lábjegyzetben említett, üvegrost szövetekkel kapcsolatos ügyet ((359)–(370) preambulumbekezdés).

77

(78)  Lásd az 5. lábjegyzetben említett, üvegrost szövetekkel kapcsolatos ügyet ((385) preambulumbekezdés).

78

(79)  Lásd az 5. lábjegyzetben hivatkozott E-kerékpár-ügy (316) preambulumbekezdését és az üvegrostszövet-ügy (407) preambulumbekezdését.

79

E-kerékpár

(80)  Lásd az 5. lábjegyzetben említett, üvegrost szövetekkel kapcsolatos ügyet ((399) preambulumbekezdés).

80

(81)  Utoljára módosította a 2019. december 28-i 37. sz. elnöki rendelet, 2020. március 1-jei hatállyal.

81

(82)  Utoljára módosította a Kínai Értékpapír-szabályozó Bizottság „A tőzsdén jegyzett vállalatok általi értékpapír-kibocsátásra vonatkozó közigazgatási intézkedések” felülvizsgálatáról szóló, 2020. február 14-i határozata, 2020. február 14-i hatállyal.

82

(83)  A helyébe lépett a Kínai Értékpapír-szabályozó Bizottság értékpapír-kibocsátáshoz és tőzsdei bevezetéshez kapcsolódó szponzori szolgáltatásra vonatkozó közigazgatási intézkedésekről szóló, 2020. június 12-i 170. sz. rendelete, 2020. június 12-i hatállyal.

83

(84)  Lásd: 2021. évi kínai kötvénypiaci szemle, 59. lábjegyzet, 33. o.

84

(85)  Lásd: 2021. évi kínai kötvénypiaci szemle, 59. lábjegyzet, 33. o.

85

(86)  Mivel kifejezetten az átváltható vállalati kötvényekre vonatkozó adatok nem voltak nyilvánosan hozzáférhetők, a Bizottság a vállalati kötvényekről rendelkezésre álló adatokat használta, amelyek az átváltható vállalati kötvényeket is tartalmazniuk kell.

86

(87)  Lásd a fenti (177) preambulumbekezdést.

87

(88)  Az OECD tanulmánya a kínai exporthitelezési politikákról és programokról, 7. oldal, 32. pont, megtekinthető a következő internetcímen: https://www.oecd.org/officialdocuments/publicdisplaydocumentpdf/?cote=TAD/ECG(2015)3&doclanguage=en (legutóbbi hozzáférés: 2021. augusztus 18.).

88

(89)  Lásd: a Sinosure honlapja, vállalati profil, a „Made in China” támogatása, https://www.sinosure.com.cn/en/Resbonsiblity/smic/index.shtml (legutóbbi hozzáférés: 2021. augusztus 17.).

89

(90)  Lásd az 5. lábjegyzetben említett, abroncsokkal kapcsolatos ügyet, (429) preambulumbekezdés.

90

(91)  https://www.sinosure.com.cn/en/Sinosure/Profile/index.shtml (legutóbbi hozzáférés: 2021. augusztus 18.).

91

(92)  A csúcstechnológiát képviselő kínai termékek exportkatalógusa, 417. sz.

92

(93)  http://www.mofcom.gov.cn/aarticle/b/g/200411/20041100300040.html (legutóbbi hozzáférés: 2021. augusztus 12.).

93

(94)  A Sinosure 2019. évi éves jelentése, 11. o., https://www.sinosure.com.cn/images/xwzx/ndbd/2020/08/27/38BBA5826A689D7D5B1DAE8BB66FACF8.pdf (legutóbbi hozzáférés: 2019. augusztus 18.).

94

(95)  Ugyanott, 38. o.

95

(96)  
  HL C 394., 1998.12.17., 6. o.

96

(97)  Mint például a 452/2011/EU tanácsi végrehajtási rendeletet (HL L 128., 2011.5.14., 18. o. – bevont finompapír), a 2013/215/EU tanácsi végrehajtási rendeletet (HL L 73., 2013.3.11., 16. o. – szerves bevonatú acéltermékek), az (EU) 2017/366 bizottsági végrehajtási rendeletet (HL L 56., 2017.3.3., 1. o. – szolárpanelek), az 1379/2014/EU bizottsági végrehajtási rendeletet (HL L 367., 2014.12.23., 22. o. – üvegszál) és a 2014/918/EU bizottsági végrehajtási rendeletet (HL L 360., 2014.12.16., 65. o. – poliészter vágott szál).

97

bevont finompapír

szerves bevonatú acéltermékek

szolárpanelek

üvegszál

poliészter vágott szál

(98)  http://www.npc.gov.cn/zgrdw/englishnpc/Law/2009-02/20/content_1471133.htm

98

(99)  A Kínai Népköztársaság társaságiadó-törvényre vonatkozó végrehajtási szabályai (2019. évi módosított változat) – a Kínai Népköztársaság Államtanácsának 714. sz. rendelete.

99

(100)  http://kj.quanzhou.gov.cn/wsbs/xgxz/201703/t20170322_431820.htm (legutóbbi hozzáférés: 2021. augusztus 17.).

100

(101)  A Pénzügyminisztérium és az Állami Adóigazgatóság 2021. évi 13. sz. közleménye a kutatási és fejlesztési kiadások adózás előtti súlyozott levonására vonatkozó szabályok továbbfejlesztéséről.

101

(102)  Lásd az 5. lábjegyzetben említett, melegen síkhengerelt termékekkel, gumi légabroncsokkal és üvegrost szövetekkel kapcsolatos ügyet ((330), (521), illetve (560) preambulumbekezdés).

102

(103)  Lásd a 3.1. szakaszt.

103

(104)  Lásd az üvegrost szövetekkel, a szerves bevonatú acéltermékekkel és a szolárpanelekkel kapcsolatos ügyeket.

104

(105)  Ahogyan azt a Törvényszék a T-444/11. sz. Gold East Paper és Gold Huacheng Paper kontra Tanács ügyben jóváhagyta. A Törvényszék 2014. szeptember 11-i ítélete (ECLI:EU:T:2014:773).

105

(106)  Lásd az üvegrost szövetekkel, a szerves bevonatú acéltermékekkel és a szolárpanelekkel kapcsolatos ügyeket.

106

(107)  https://idbpark.moeaidb.gov.tw/ (legutóbbi hozzáférés: 2021. augusztus 18.).

107

(108)  Jiangyin - Wikipedia

108

(109)  Xiamen - Wikipedia

109

(110)  A Kínai Kommunista Párt Központi Bizottságának és az Államtanácsnak a villamosenergia-rendszer reformjának további elmélyítéséről szóló több véleménye (Zhong Fa, 2015. évi 9. sz.), III. szakasz, (4) bekezdés.

110

(111)  A Bizottság (EU) 2021/983 végrehajtási rendelete (2021. június 17.) a Kínai Népköztársaságból származó továbbfeldolgozásra szánt alumíniumfóliák behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről (HL L 216., 2021.6.18., 142. o.), (382) preambulumbekezdés.

111

(112)  A Fellebbezési Testület jelentése, Egyesült Államok – Softwood Lumber IV, 142–143. bekezdés.

112

(113)  A Fellebbezési Testület jelentése: Egyesült Államok – A Koreából származó nagy háztartási mosógépekre bevezetett dömpingellenes és kiegyenlítő intézkedések (WT/DS464/AB/R), 2016. szeptember 7., 5.298. bekezdés.

113

(114)  Lásd még értelemszerűen: WT/DS294/AB/RW, „US – Nullázás” (a vitarendezési egyetértés 21. cikkének 5. bekezdése), a Fellebbezési Testület jelentése, 2009. május 14., 453. pont.

114

(115)  TARIC-kódok: 7607111960 és 7607111993 (amelynek TARIC-kódja 2017. február 17-ig
  7607111995 volt).

115

(116)  A Bizottság (EU) 2015/2384 végrehajtási rendelete (2015. december 17.) az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követően a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumfóliák behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről és a Brazíliából származó egyes alumíniumfóliák behozatalára vonatkozó eljárás megszüntetéséről.

116

(117)  
  HL L 143., 2018.6.7., 1. o.

117

(118)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2018/1046 rendelete (2018. július 18.) az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról, az 1296/2013/EU, az 1301/2013/EU, az 1303/2013/EU, az 1304/2013/EU, az 1309/2013/EU, az 1316/2013/EU, a 223/2014/EU és a 283/2014/EU rendelet és az 541/2014/EU határozat módosításáról, valamint a 966/2012/EU, Euratom rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 193., 2018.7.30., 1. o.).

118

(119)  
  HL L 176., 2016.6.30., 21. o., legutóbb az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló (EU) 2016/1036 rendelet és az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló (EU) 2016/1037 rendelet módosításáról szóló, 2018. május 30-i (EU) 2018/825 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 143., 2018.6.7., 1. o.) módosítva.

119

---

I. MELLÉKLET

Egyéb, a dömping- és a szubvencióellenes vizsgálatban egyaránt együttműködő vállalatok

| Ország | Név | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| Kínai Népköztársaság | Zhangjiagang Fineness Aluminum Foil Co., Ltd. | C689 |
| Kínai Népköztársaság | Kunshan Aluminium Co., Ltd. | C690 |
| Kínai Népköztársaság | Luoyang Wanji Aluminium Processing Co., Ltd. | C692 |
| Kínai Népköztársaság | Shanghai Sunho Aluminum Foil Co., Ltd. | C693 |
| Kínai Népköztársaság | Binzhou Hongbo Aluminium Foil Technology Co. Ltd. | C694 |

Ország

Név

TARIC-kiegészítő kód

Kínai Népköztársaság

Zhangjiagang Fineness Aluminum Foil Co., Ltd.

C689

Kínai Népköztársaság

Kunshan Aluminium Co., Ltd.

C690

Kínai Népköztársaság

Luoyang Wanji Aluminium Processing Co., Ltd.

C692

Kínai Népköztársaság

Shanghai Sunho Aluminum Foil Co., Ltd.

C693

Kínai Népköztársaság

Binzhou Hongbo Aluminium Foil Technology Co. Ltd.

C694

---

II. MELLÉKLET

Egyéb, a dömpingellenes vizsgálatban együttműködő, de a szubvencióellenes vizsgálatban nem együttműködő vállalatok

| Ország | Név | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| Kínai Népköztársaság | Suntown Technology Group Corporation Limited | C691 |

Ország

Név

TARIC-kiegészítő kód

Kínai Népköztársaság

Suntown Technology Group Corporation Limited

C691

---

| 2021.12.22. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 458/459 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.12.22.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 458/459

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/2288 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2021. december 21.)

az (EU) 2021/953 európai parlamenti és tanácsi rendelet mellékletének az uniós digitális Covid-igazolvány formátumában kiállított, az alapoltási sorozat befejezését feltüntető oltási igazolványok elfogadási időszaka tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a Covid19-világjárvány idején a szabad mozgás megkönnyítése érdekében az interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok (uniós digitális Covid-igazolvány) kiállításának, ellenőrzésének és elfogadásának keretéről szóló, 2021. június 14-i (EU) 2021/953 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (2) és (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2021/953 rendelet meghatározza az interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok (a továbbiakban: uniós digitális Covid-igazolvány) kiállítására, ellenőrzésére és elfogadására vonatkozó keretet azzal a céllal, hogy megkönnyítse a birtokosai számára a szabad mozgáshoz való joguk gyakorlását a Covid19-világjárvány idején. A rendelet hozzájárul továbbá a szabad mozgásra vonatkozó, a SARS-CoV-2 terjedésének korlátozása érdekében az uniós joggal összhangban a tagállamok által bevezetett korlátozások fokozatos és koordinált módon történő feloldásának megkönnyítéséhez. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2021/953 rendelet meghatározza az interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok (a továbbiakban: uniós digitális Covid-igazolvány) kiállítására, ellenőrzésére és elfogadására vonatkozó keretet azzal a céllal, hogy megkönnyítse a birtokosai számára a szabad mozgáshoz való joguk gyakorlását a Covid19-világjárvány idején. A rendelet hozzájárul továbbá a szabad mozgásra vonatkozó, a SARS-CoV-2 terjedésének korlátozása érdekében az uniós joggal összhangban a tagállamok által bevezetett korlátozások fokozatos és koordinált módon történő feloldásának megkönnyítéséhez.

| (2) | Az (EU) 2021/953 rendelettel létrehozott uniós digitális Covid-igazolvány keretrendszere lehetővé teszi a Covid19-igazolványok három típusának kiállítását, határokon átnyúló ellenőrzését és elfogadását. Ezek egyike az oltási igazolvány, vagyis azt megerősítő igazolvány, hogy a birtokos az igazolványt kiállító tagállamban Covid19-oltóanyagot kapott. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2021/953 rendelettel létrehozott uniós digitális Covid-igazolvány keretrendszere lehetővé teszi a Covid19-igazolványok három típusának kiállítását, határokon átnyúló ellenőrzését és elfogadását. Ezek egyike az oltási igazolvány, vagyis azt megerősítő igazolvány, hogy a birtokos az igazolványt kiállító tagállamban Covid19-oltóanyagot kapott.

| (3) | Az (EU) 2021/953 rendelet értelmében minden tagállam automatikusan vagy az érintett személyek kérésére kiállítja az oltási igazolványokat azon személyek számára, akiknek Covid19-oltóanyagot adtak be. A személyes adatok kategóriáit illetően az oltási igazolványnak tartalmaznia kell a birtokos személyazonosságát, a Covid19-oltóanyagra és a birtokosnak beadott dózisok számára vonatkozó információkat, valamint az igazolvány metaadatait, például az igazolvány kiállítóját vagy az egyedi igazolványazonosítót. Ezeket az adatokat az (EU) 2021/953 rendelet mellékletének 1. pontjában meghatározott konkrét adatmezőknek megfelelően kell feltüntetni az oltási igazolványban. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2021/953 rendelet értelmében minden tagállam automatikusan vagy az érintett személyek kérésére kiállítja az oltási igazolványokat azon személyek számára, akiknek Covid19-oltóanyagot adtak be. A személyes adatok kategóriáit illetően az oltási igazolványnak tartalmaznia kell a birtokos személyazonosságát, a Covid19-oltóanyagra és a birtokosnak beadott dózisok számára vonatkozó információkat, valamint az igazolvány metaadatait, például az igazolvány kiállítóját vagy az egyedi igazolványazonosítót. Ezeket az adatokat az (EU) 2021/953 rendelet mellékletének 1. pontjában meghatározott konkrét adatmezőknek megfelelően kell feltüntetni az oltási igazolványban.

| (4) | Az (EU) 2021/953 rendelet elfogadásakor nem állt rendelkezésre elegendő adat a Covid19-oltóanyag alapoltási sorozatának befejezését követően kialakuló védelem időtartamával kapcsolatban. Ennek következtében az (EU) 2021/953 rendelet mellékletével összhangban az oltási igazolványban feltüntetendő adatmezők – a gyógyultsági igazolványban feltüntetendő adatmezőkkel ellentétben – nem tartalmaznak az elfogadási időszakra vonatkozó adatokat. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2021/953 rendelet elfogadásakor nem állt rendelkezésre elegendő adat a Covid19-oltóanyag alapoltási sorozatának befejezését követően kialakuló védelem időtartamával kapcsolatban. Ennek következtében az (EU) 2021/953 rendelet mellékletével összhangban az oltási igazolványban feltüntetendő adatmezők – a gyógyultsági igazolványban feltüntetendő adatmezőkkel ellentétben – nem tartalmaznak az elfogadási időszakra vonatkozó adatokat.

| (5) | Az Európai Gyógyszerügynökség emberi felhasználásra szánt gyógyszerek bizottsága 2021. október 4-én arra a következtetésre jutott, hogy a Comirnaty esetében a 18 éves és idősebb személyeknél legalább hat hónappal a második dózis beadása után mérlegelni lehet a booster adagok beadását. 2021. október 25-én a bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Spikevax booster adagjának beadása 18 éves és annál idősebb személyek esetében legalább hat hónappal a második dózis beadása után mérlegelhető. 2021. december 15-én a bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Janssen által kifejlesztett Covid19-oltóanyag booster adagjának alkalmazása 18 éves és annál idősebb személyek esetében legalább két hónappal az első adag beadása után mérlegelhető, valamint hogy a Janssen által kifejlesztett Covid19-oltóanyag két dózis Comirnaty vagy Spikevax után is beadható. |
| --- | --- |

(5)

Az Európai Gyógyszerügynökség emberi felhasználásra szánt gyógyszerek bizottsága 2021. október 4-én arra a következtetésre jutott, hogy a Comirnaty esetében a 18 éves és idősebb személyeknél legalább hat hónappal a második dózis beadása után mérlegelni lehet a booster adagok beadását. 2021. október 25-én a bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Spikevax booster adagjának beadása 18 éves és annál idősebb személyek esetében legalább hat hónappal a második dózis beadása után mérlegelhető. 2021. december 15-én a bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a Janssen által kifejlesztett Covid19-oltóanyag booster adagjának alkalmazása 18 éves és annál idősebb személyek esetében legalább két hónappal az első adag beadása után mérlegelhető, valamint hogy a Janssen által kifejlesztett Covid19-oltóanyag két dózis Comirnaty vagy Spikevax után is beadható.

| (6) | Ezzel összefüggésben az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ 2021. november 24-én gyors kockázatértékelést (2) tett közzé a jelenlegi SARS-CoV-2 okozta járványügyi helyzetről, az év végi ünnepi időszakra vonatkozó előrejelzésekről és az EU-ban/EGT-ben alkalmazandó reagálási stratégiákról, amelyben megállapította, hogy az újonnan felmerülő bizonyítékok szerint a booster adag beadását követően rövid távon valamennyi korcsoportban jelentősen nőtt a fertőzés és a súlyos betegség elleni védelem. Az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ szerint az uniós tagállamoknak és az EGT-országoknak sürgősen mérlegelniük kell egy booster adag beadását a legalább 40 éves, legveszélyeztetettebb polgárok és az idősek számára, és hogy az országok ezenkívül mérlegelhetik a booster adag beadását a legalább 18 éves felnőttek esetében is az alapoltási sorozat után legalább hat hónappal, annak érdekében, hogy növeljék az immunitás csökkenése miatti fertőzés elleni védelmet, amely potenciálisan csökkentheti a vírus terjedését a lakosság körében, és megakadályozhatja a további kórházba kerüléseket és haláleseteket. |
| --- | --- |

(6)

Ezzel összefüggésben az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ 2021. november 24-én gyors kockázatértékelést (2) tett közzé a jelenlegi SARS-CoV-2 okozta járványügyi helyzetről, az év végi ünnepi időszakra vonatkozó előrejelzésekről és az EU-ban/EGT-ben alkalmazandó reagálási stratégiákról, amelyben megállapította, hogy az újonnan felmerülő bizonyítékok szerint a booster adag beadását követően rövid távon valamennyi korcsoportban jelentősen nőtt a fertőzés és a súlyos betegség elleni védelem. Az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ szerint az uniós tagállamoknak és az EGT-országoknak sürgősen mérlegelniük kell egy booster adag beadását a legalább 40 éves, legveszélyeztetettebb polgárok és az idősek számára, és hogy az országok ezenkívül mérlegelhetik a booster adag beadását a legalább 18 éves felnőttek esetében is az alapoltási sorozat után legalább hat hónappal, annak érdekében, hogy növeljék az immunitás csökkenése miatti fertőzés elleni védelmet, amely potenciálisan csökkentheti a vírus terjedését a lakosság körében, és megakadályozhatja a további kórházba kerüléseket és haláleseteket.

| (7) | 2021. december 15-i gyors kockázatértékelésében (3) az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ megállapította, hogy a jelenleg rendelkezésre álló bizonyítékok szerint a booster adagok növelni fogják az aggodalomra okot adó delta-variáns okozta súlyos megbetegedéssel szembeni védettséget, az előzetes értékelések pedig arra engednek következtetni, hogy a booster adagok az aggodalomra okot adó omikron-variánssal szemben is védelmet nyújthatnak, és feltehetően nagyobb hatást fejtenek ki a lakosság körében, ha a felnőtt lakosság többsége rövid idő elteltével megkapja a booster adagot. Az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ szerint a jelenleg rendelkezésre álló adatok alátámasztják, hogy a booster adagok már az alapoltási sorozat befejezését követő három hónap elteltével biztonságosan és hatékonyan alkalmazhatók. |
| --- | --- |

(7)

2021. december 15-i gyors kockázatértékelésében (3) az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ megállapította, hogy a jelenleg rendelkezésre álló bizonyítékok szerint a booster adagok növelni fogják az aggodalomra okot adó delta-variáns okozta súlyos megbetegedéssel szembeni védettséget, az előzetes értékelések pedig arra engednek következtetni, hogy a booster adagok az aggodalomra okot adó omikron-variánssal szemben is védelmet nyújthatnak, és feltehetően nagyobb hatást fejtenek ki a lakosság körében, ha a felnőtt lakosság többsége rövid idő elteltével megkapja a booster adagot. Az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ szerint a jelenleg rendelkezésre álló adatok alátámasztják, hogy a booster adagok már az alapoltási sorozat befejezését követő három hónap elteltével biztonságosan és hatékonyan alkalmazhatók.

| (8) | A booster adagok beadásával kapcsolatban egyre több tagállam fogad el szabályokat arra vonatkozóan, hogy mennyi ideig fogadják el az alapoltási sorozat befejezését feltüntető oltási igazolványokat, figyelembe véve, hogy a Covid19-fertőzéssel szembeni védelem idővel csökkenni látszik. Ezek a szabályok vagy csak a belföldi felhasználás eseteire vonatkoznak, vagy az oltási igazolványok utazás céljából történő elfogadására is. |
| --- | --- |

(8)

A booster adagok beadásával kapcsolatban egyre több tagállam fogad el szabályokat arra vonatkozóan, hogy mennyi ideig fogadják el az alapoltási sorozat befejezését feltüntető oltási igazolványokat, figyelembe véve, hogy a Covid19-fertőzéssel szembeni védelem idővel csökkenni látszik. Ezek a szabályok vagy csak a belföldi felhasználás eseteire vonatkoznak, vagy az oltási igazolványok utazás céljából történő elfogadására is.

| (9) | Az e területen bevezetésre kerülő egyoldalú intézkedések jelentős zavart idézhetnek elő, mivel a vállalkozások és az uniós polgárok számos eltérő és gyorsan változó intézkedésekkel szembesülnek. Uniós szintű egységes megközelítés hiányában a polgároknak minden egyes tagállam esetében meg kellene bizonyosodniuk arról, hogy annak szabályai alapján továbbra is elfogadják-e az oltási igazolványaikat. Ez a bizonytalanság annak kockázatát is magában hordja, hogy sérül az uniós digitális Covid-igazolványba vetett bizalom és kétségessé válik a szükséges népegészségügyi intézkedések betartása. Az egyik tagállamban bevezetett különösen szigorú szabályok lehetetlenné tehetik, hogy a más tagállamból utazó polgárok kihasználják a beoltott utazókra vonatkozó korlátozások feloldását, mivel előfordulhat, hogy még nem tudnak utazás előtt hozzájutni a szükséges booster adaghoz. Ezek a kockázatok különösen károsak egy olyan helyzetben, amikor a vírus máris jelentős hatást gyakorolt az Unió gazdaságára. |
| --- | --- |

(9)

Az e területen bevezetésre kerülő egyoldalú intézkedések jelentős zavart idézhetnek elő, mivel a vállalkozások és az uniós polgárok számos eltérő és gyorsan változó intézkedésekkel szembesülnek. Uniós szintű egységes megközelítés hiányában a polgároknak minden egyes tagállam esetében meg kellene bizonyosodniuk arról, hogy annak szabályai alapján továbbra is elfogadják-e az oltási igazolványaikat. Ez a bizonytalanság annak kockázatát is magában hordja, hogy sérül az uniós digitális Covid-igazolványba vetett bizalom és kétségessé válik a szükséges népegészségügyi intézkedések betartása. Az egyik tagállamban bevezetett különösen szigorú szabályok lehetetlenné tehetik, hogy a más tagállamból utazó polgárok kihasználják a beoltott utazókra vonatkozó korlátozások feloldását, mivel előfordulhat, hogy még nem tudnak utazás előtt hozzájutni a szükséges booster adaghoz. Ezek a kockázatok különösen károsak egy olyan helyzetben, amikor a vírus máris jelentős hatást gyakorolt az Unió gazdaságára.

| (10) | Az egymástól eltérő és az egységességet zavaró intézkedések elkerülése érdekében ezért az utazás céljából meg kell állapítani egy legalább 270 napos standard elfogadási időszakot az alapoltási sorozat befejezését feltüntető oltási igazolványok esetében. Ez figyelembe veszi az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központnak az alapoltási sorozat befejezését követő hat hónap elteltével a booster adagok beadására vonatkozó iránymutatását, és további három hónapos időszakot ír elő annak biztosítása érdekében, hogy a nemzeti oltási kampányok alkalmazkodni tudjanak az iránymutatáshoz, és a polgárok megkaphassák a booster adagot. A koordinált megközelítés biztosítása érdekében a tagállamok nem fogadhatják el az alapoltási sorozat befejezését feltüntető oltási igazolványokat, ha az azokban feltüntetett dózis beadása óta több mint 270 nap telt el. Ugyanakkor az összehangolt megközelítés érdekében a tagállamok az utazás tekintetében nem írhatnak elő 270 napnál rövidebb elfogadási időszakot. Ezen a standard elfogadási időszakon belül az alapoltási sorozat befejezését feltüntető oltási igazolványokat a tagállamoknak továbbra is el kell fogadniuk, még akkor is, ha a booster adagok beadása már megkezdődött. |
| --- | --- |

(10)

Az egymástól eltérő és az egységességet zavaró intézkedések elkerülése érdekében ezért az utazás céljából meg kell állapítani egy legalább 270 napos standard elfogadási időszakot az alapoltási sorozat befejezését feltüntető oltási igazolványok esetében. Ez figyelembe veszi az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központnak az alapoltási sorozat befejezését követő hat hónap elteltével a booster adagok beadására vonatkozó iránymutatását, és további három hónapos időszakot ír elő annak biztosítása érdekében, hogy a nemzeti oltási kampányok alkalmazkodni tudjanak az iránymutatáshoz, és a polgárok megkaphassák a booster adagot. A koordinált megközelítés biztosítása érdekében a tagállamok nem fogadhatják el az alapoltási sorozat befejezését feltüntető oltási igazolványokat, ha az azokban feltüntetett dózis beadása óta több mint 270 nap telt el. Ugyanakkor az összehangolt megközelítés érdekében a tagállamok az utazás tekintetében nem írhatnak elő 270 napnál rövidebb elfogadási időszakot. Ezen a standard elfogadási időszakon belül az alapoltási sorozat befejezését feltüntető oltási igazolványokat a tagállamoknak továbbra is el kell fogadniuk, még akkor is, ha a booster adagok beadása már megkezdődött.

| (11) | A tagállamoknak haladéktalanul meg kell tenniük minden szükséges lépést annak érdekében, hogy biztosítsák az oltás rendelkezésre állását és az ahhoz való hozzájutást a lakosság azon csoportjai számára, amelyek korábban kiállított oltási igazolványai közelítenek a standard elfogadási időszak végéhez, teljes mértékben figyelembe véve a különböző népességcsoportoknak az oltóanyagok bevezetése során, a nemzeti politika és a járványügyi helyzet fényében megállapított sorrendjére vonatkozó nemzeti döntéseket. A tagállamoknak továbbá tájékoztatniuk kell a polgárokat a standard elfogadási időszakról és a booster adagok beadásának szükségességéről. |
| --- | --- |

(11)

A tagállamoknak haladéktalanul meg kell tenniük minden szükséges lépést annak érdekében, hogy biztosítsák az oltás rendelkezésre állását és az ahhoz való hozzájutást a lakosság azon csoportjai számára, amelyek korábban kiállított oltási igazolványai közelítenek a standard elfogadási időszak végéhez, teljes mértékben figyelembe véve a különböző népességcsoportoknak az oltóanyagok bevezetése során, a nemzeti politika és a járványügyi helyzet fényében megállapított sorrendjére vonatkozó nemzeti döntéseket. A tagállamoknak továbbá tájékoztatniuk kell a polgárokat a standard elfogadási időszakról és a booster adagok beadásának szükségességéről.

| (12) | A 270 napos standard elfogadási időszakot kell alkalmazni az alapoltási sorozat befejezését feltüntető igazolványokra, legyen szó akár egydózisú, akár kétdózisú oltási sorozatról, vagy – az oltást biztosító tagállam oltási stratégiájának megfelelően – egy kétdózisú oltóanyag alapoltásának első adagjáról, amelyet azt követően adtak be, hogy az érintett korábban már átesett a SARS-CoV-2-fertőzésen. Ez valamennyi oltási igazolványra vonatkozik, függetlenül attól, hogy azokban milyen Covid19-oltóanyag szerepel. |
| --- | --- |

(12)

A 270 napos standard elfogadási időszakot kell alkalmazni az alapoltási sorozat befejezését feltüntető igazolványokra, legyen szó akár egydózisú, akár kétdózisú oltási sorozatról, vagy – az oltást biztosító tagállam oltási stratégiájának megfelelően – egy kétdózisú oltóanyag alapoltásának első adagjáról, amelyet azt követően adtak be, hogy az érintett korábban már átesett a SARS-CoV-2-fertőzésen. Ez valamennyi oltási igazolványra vonatkozik, függetlenül attól, hogy azokban milyen Covid19-oltóanyag szerepel.

| (13) | Az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ jelentése szerint a rendelkezésre álló vizsgálatokban a booster adag alkalmazása óta eltelt nyomonkövetési idő egyelőre rövid, és a booster adag beadását követően a fertőzés, az enyhe betegség és a súlyos betegség elleni immunitás időtartamának meghatározásához az adatok további nyomon követésére van szükség. Eddig még nem készültek olyan tanulmányok, amelyek kifejezetten azzal foglalkoznának, hogy a booster adag mennyire hatékony a SARS-CoV-2 terjedésének megakadályozásában, ezért jelenleg nem lehet meghatározni a booster adagok beadását feltüntető igazolványokra vonatkozó elfogadási időszakot. A fertőzések elleni magas szintű védelem visszaállításának hatékonyságára vonatkozó, újonnan megjelenő adatok azonban azt mutatják, hogy a booster adagok valószínűleg jelentős hatást gyakorolnak a továbbterjedés korlátozására is. Észszerűen feltételezhető, hogy a booster adag által biztosított védelem hosszabb ideig tarthat, mint az alapoltási sorozat által biztosított védelem. Ezért a jelenlegi szakaszban nem lehet elfogadási időszakot alkalmazni a booster adagok beadását feltüntető igazolványokra, függetlenül attól, hogy a booster adag beadására az alapoltási sorozat befejezését feltüntető igazolványokra vonatkozó 270 napos standard elfogadási időszak során vagy azt követően került sor. |
| --- | --- |

(13)

Az Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ jelentése szerint a rendelkezésre álló vizsgálatokban a booster adag alkalmazása óta eltelt nyomonkövetési idő egyelőre rövid, és a booster adag beadását követően a fertőzés, az enyhe betegség és a súlyos betegség elleni immunitás időtartamának meghatározásához az adatok további nyomon követésére van szükség. Eddig még nem készültek olyan tanulmányok, amelyek kifejezetten azzal foglalkoznának, hogy a booster adag mennyire hatékony a SARS-CoV-2 terjedésének megakadályozásában, ezért jelenleg nem lehet meghatározni a booster adagok beadását feltüntető igazolványokra vonatkozó elfogadási időszakot. A fertőzések elleni magas szintű védelem visszaállításának hatékonyságára vonatkozó, újonnan megjelenő adatok azonban azt mutatják, hogy a booster adagok valószínűleg jelentős hatást gyakorolnak a továbbterjedés korlátozására is. Észszerűen feltételezhető, hogy a booster adag által biztosított védelem hosszabb ideig tarthat, mint az alapoltási sorozat által biztosított védelem. Ezért a jelenlegi szakaszban nem lehet elfogadási időszakot alkalmazni a booster adagok beadását feltüntető igazolványokra, függetlenül attól, hogy a booster adag beadására az alapoltási sorozat befejezését feltüntető igazolványokra vonatkozó 270 napos standard elfogadási időszak során vagy azt követően került sor.

| (14) | Ezenfelül nem határozható meg elfogadási időszak az olyan személyeknek beadott kiegészítő adagok esetében, akiknél az alapoltási sorozat nem váltott ki megfelelő immunválaszt. Ha különbséget kellene tenni az ilyen kiegészítő adagok és a booster adagok között, az azzal a kockázattal járna, hogy véletlenül nyilvánosságra kerül az ilyen veszélyeztetett csoportok egészségi állapota. Ezért az e rendeletben szereplő, booster adagokra való hivatkozásokat úgy kell értelmezni, hogy azok az ilyen kiegészítő adagokra is kiterjednek. |
| --- | --- |

(14)

Ezenfelül nem határozható meg elfogadási időszak az olyan személyeknek beadott kiegészítő adagok esetében, akiknél az alapoltási sorozat nem váltott ki megfelelő immunválaszt. Ha különbséget kellene tenni az ilyen kiegészítő adagok és a booster adagok között, az azzal a kockázattal járna, hogy véletlenül nyilvánosságra kerül az ilyen veszélyeztetett csoportok egészségi állapota. Ezért az e rendeletben szereplő, booster adagokra való hivatkozásokat úgy kell értelmezni, hogy azok az ilyen kiegészítő adagokra is kiterjednek.

| (15) | Nyomon kell követni és rendszeresen újra kell értékelni az elfogadási időszakra vonatkozó megközelítést annak mérlegelése érdekében, hogy az újonnan megjelenő tudományos bizonyítékok alapján szükség lehet-e kiigazításokra, többek között a booster adag beadását feltüntető igazolványok elfogadási időszakával kapcsolatban. Mivel az Európai Gyógyszerügynökség mindezidáig nem fogalmazott meg ajánlást a booster adagok 18 év alatti személyeknek történő beadására vonatkozóan, az újbóli értékelés során azt is vizsgálni kell, hogy indokolt-e a standard elfogadási időszak alóli mentesség e korcsoport esetében. |
| --- | --- |

(15)

Nyomon kell követni és rendszeresen újra kell értékelni az elfogadási időszakra vonatkozó megközelítést annak mérlegelése érdekében, hogy az újonnan megjelenő tudományos bizonyítékok alapján szükség lehet-e kiigazításokra, többek között a booster adag beadását feltüntető igazolványok elfogadási időszakával kapcsolatban. Mivel az Európai Gyógyszerügynökség mindezidáig nem fogalmazott meg ajánlást a booster adagok 18 év alatti személyeknek történő beadására vonatkozóan, az újbóli értékelés során azt is vizsgálni kell, hogy indokolt-e a standard elfogadási időszak alóli mentesség e korcsoport esetében.

| (16) | A standard elfogadási időszak nem tüntethető fel új adatmezőként az oltási igazolványban, hanem az ellenőrzés szintjén kell alkalmazni, kiigazítva az uniós digitális Covid-igazolványok ellenőrzéséhez használt mobilalkalmazásokat. Amennyiben olyan oltási igazolványt mutatnak be az ellenőrnek, amelyben 270 napot meghaladó elfogadási időszak szerepel, az ellenőrzéshez használt mobilalkalmazásnak jeleznie kell, hogy az igazolvány lejárt. A standard elfogadási időszaknak az ellenőrzés szintjén történő alkalmazása könnyebben nyomon követhetővé teszi a tudományos bizonyítékok további alakulását, mintha határozott lejárati időpontot tüntetnének fel az igazolványokban. A standard elfogadási időszak ellenőrzési szintjén történő alkalmazása céljából módosítani kell az oltás időpontjára vonatkozó adatmezőt. Ezt érdemesebb így megtenni, mint egy, kifejezetten az oltási igazolvány lejárati időpontjára vonatkozó új adatmező hozzáadásával. Egy új adatmező hozzáadása szükségessé tenné a már kiadott oltási igazolványok újbóli kiállítását, vagy olyan technikai rendszerek létrehozását, amelyek alkalmasak arra, hogy egyidejűleg értelmezzék a már kiállított, lejárati időt nem tartalmazó oltási igazolványokat és a lejárati időponttal rendelkező, újonnan kiállított oltási igazolványokat. Az egységes alkalmazás érdekében az oltási igazolványok standard elfogadási időszakát be kell építeni valamennyi tagállam ellenőrző alkalmazásaiba. |
| --- | --- |

(16)

A standard elfogadási időszak nem tüntethető fel új adatmezőként az oltási igazolványban, hanem az ellenőrzés szintjén kell alkalmazni, kiigazítva az uniós digitális Covid-igazolványok ellenőrzéséhez használt mobilalkalmazásokat. Amennyiben olyan oltási igazolványt mutatnak be az ellenőrnek, amelyben 270 napot meghaladó elfogadási időszak szerepel, az ellenőrzéshez használt mobilalkalmazásnak jeleznie kell, hogy az igazolvány lejárt. A standard elfogadási időszaknak az ellenőrzés szintjén történő alkalmazása könnyebben nyomon követhetővé teszi a tudományos bizonyítékok további alakulását, mintha határozott lejárati időpontot tüntetnének fel az igazolványokban. A standard elfogadási időszak ellenőrzési szintjén történő alkalmazása céljából módosítani kell az oltás időpontjára vonatkozó adatmezőt. Ezt érdemesebb így megtenni, mint egy, kifejezetten az oltási igazolvány lejárati időpontjára vonatkozó új adatmező hozzáadásával. Egy új adatmező hozzáadása szükségessé tenné a már kiadott oltási igazolványok újbóli kiállítását, vagy olyan technikai rendszerek létrehozását, amelyek alkalmasak arra, hogy egyidejűleg értelmezzék a már kiállított, lejárati időt nem tartalmazó oltási igazolványokat és a lejárati időponttal rendelkező, újonnan kiállított oltási igazolványokat. Az egységes alkalmazás érdekében az oltási igazolványok standard elfogadási időszakát be kell építeni valamennyi tagállam ellenőrző alkalmazásaiba.

| (17) | Az (EU) 2021/953 rendelet 3. cikkének (10) bekezdése és 8. cikkének (2) bekezdése szerint, az e rendelkezések alapján elfogadott végrehajtási jogi aktus hatálya alá tartozó oltási igazolványokat az uniós digitális Covid-igazolványokkal azonos feltételek mellett kell elfogadni. Ennek megfelelően nem fogadhatók el az alapoltási sorozat befejezését feltüntető oltási igazolványok, ha több mint 270 nap telt el az azokban feltüntetett dózis beadása óta. |
| --- | --- |

(17)

Az (EU) 2021/953 rendelet 3. cikkének (10) bekezdése és 8. cikkének (2) bekezdése szerint, az e rendelkezések alapján elfogadott végrehajtási jogi aktus hatálya alá tartozó oltási igazolványokat az uniós digitális Covid-igazolványokkal azonos feltételek mellett kell elfogadni. Ennek megfelelően nem fogadhatók el az alapoltási sorozat befejezését feltüntető oltási igazolványok, ha több mint 270 nap telt el az azokban feltüntetett dózis beadása óta.

| (18) | Az (EU) 2021/953 rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(18)

Az (EU) 2021/953 rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (19) | Az (EU) 2021/953 rendelet 5. cikkének (4) bekezdése értelmében, amennyiben újonnan felmerülő tudományos bizonyítékok esetén az rendkívül sürgős okból szükséges, az említett rendelet 13. cikkében meghatározott sürgősségi eljárást kell alkalmazni az 5. cikk (2) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra. |
| --- | --- |

(19)

Az (EU) 2021/953 rendelet 5. cikkének (4) bekezdése értelmében, amennyiben újonnan felmerülő tudományos bizonyítékok esetén az rendkívül sürgős okból szükséges, az említett rendelet 13. cikkében meghatározott sürgősségi eljárást kell alkalmazni az 5. cikk (2) bekezdése értelmében elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra.

| (20) | Tekintettel arra, hogy a tagállamok már eddig is egyértelműen eltérően reagáltak a Covid19-oltóanyag alapoltási sorozatának befejezését követően kialakuló védelem időtartamával kapcsolatos, újonnan megjelenő tudományos bizonyítékokra, az (EU) 2021/953. rendelet 13. cikkében meghatározott eljárás alkalmazása rendkívül sürgős okból szükséges. Az azonnali fellépés késleltetése azzal a veszéllyel járna, hogy tovább mélyülnének a különbségek, ami megrendítené az uniós digitális Covid-igazolványba vetett bizalmat. Emellett a polgárok hosszabb ideig egyoldalú szabályokkal szembesülnének az oltási igazolványok elfogadása tekintetében. |
| --- | --- |

(20)

Tekintettel arra, hogy a tagállamok már eddig is egyértelműen eltérően reagáltak a Covid19-oltóanyag alapoltási sorozatának befejezését követően kialakuló védelem időtartamával kapcsolatos, újonnan megjelenő tudományos bizonyítékokra, az (EU) 2021/953. rendelet 13. cikkében meghatározott eljárás alkalmazása rendkívül sürgős okból szükséges. Az azonnali fellépés késleltetése azzal a veszéllyel járna, hogy tovább mélyülnének a különbségek, ami megrendítené az uniós digitális Covid-igazolványba vetett bizalmat. Emellett a polgárok hosszabb ideig egyoldalú szabályokkal szembesülnének az oltási igazolványok elfogadása tekintetében.

| (21) | Tekintettel a Covid19-világjárvánnyal kapcsolatos helyzet sürgősségére, e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon hatályba kell lépnie. Annak érdekében, hogy elegendő idő álljon rendelkezésre a standard elfogadási időszak technikai végrehajtásához, ezt a rendeletet 2022. február 1-jétől kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(21)

Tekintettel a Covid19-világjárvánnyal kapcsolatos helyzet sürgősségére, e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon hatályba kell lépnie. Annak érdekében, hogy elegendő idő álljon rendelkezésre a standard elfogadási időszak technikai végrehajtásához, ezt a rendeletet 2022. február 1-jétől kell alkalmazni.

| (22) | Az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 42. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság egyeztetett az európai adatvédelmi biztossal, aki 2021.december 14-én hivatalos észrevételeket tett, |
| --- | --- |

(22)

Az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 42. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság egyeztetett az európai adatvédelmi biztossal, aki 2021.december 14-én hivatalos észrevételeket tett,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2021/953 rendelet melléklete 1. pontjának h) alpontja helyébe a következő rendelkezés lép:

| „h) | az oltás időpontja, a legkésőbbi dózis beadásának dátumát feltüntetve (az alapoltási sorozat befejezését feltüntető oltási igazolványok csak akkor fogadhatók el, ha legfeljebb 270 nap telt el az említett sorozat legutolsó dózisának beadása óta);”. |
| --- | --- |

„h)

az oltás időpontja, a legkésőbbi dózis beadásának dátumát feltüntetve (az alapoltási sorozat befejezését feltüntető oltási igazolványok csak akkor fogadhatók el, ha legfeljebb 270 nap telt el az említett sorozat legutolsó dózisának beadása óta);”.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2022. február 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. december 21-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 211., 2021.6.15., 1. o.

1

(2)  https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/rapid-risk-assessment-sars-cov-2-november-2021

2

(3)  https://www.ecdc.europa.eu/en/publications-data/covid-19-assessment-further-emergence-omicron-18th-risk-assessment

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).

4

---

| 2021.12.22. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 458/463 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.12.22.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 458/463

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/2289 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2021. december 21.)

az (EU) 2021/2115 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a KAP stratégiai tervek tartalmi ismertetése és a biztonságos adatcsererendszer tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös agrárpolitika keretében a tagállamok által elkészítendő stratégiai tervhez (KAP stratégiai terv) nyújtott, az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) által finanszírozott támogatásra vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint az 1305/2013/EU és az 1307/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2021. december 2-i (EU) 2021/2115 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 117. cikkére és 150. cikkének (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2021/2115 rendelet 104. cikke (1) bekezdésének értelmében a tagállamoknak az említett rendeletnek megfelelően KAP stratégiai tervet kell kidolgozniuk az EMGA és EMVA által finanszírozott uniós támogatás végrehajtása céljából. Meg kell állapítani a KAP stratégiai tervek tartalmának ismertetésére vonatkozó, elsősorban az említett rendelet 107–115. cikkében foglalt követelményeken alapuló szabályokat. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2021/2115 rendelet 104. cikke (1) bekezdésének értelmében a tagállamoknak az említett rendeletnek megfelelően KAP stratégiai tervet kell kidolgozniuk az EMGA és EMVA által finanszírozott uniós támogatás végrehajtása céljából. Meg kell állapítani a KAP stratégiai tervek tartalmának ismertetésére vonatkozó, elsősorban az említett rendelet 107–115. cikkében foglalt követelményeken alapuló szabályokat.

| (2) | Annak érdekében, hogy a Bizottság következetesen és teljeskörűen értékelhesse a KAP stratégiai tervek tartalmát, lehetővé kell tenni a tagállamoknak, hogy az (EU) 2021/2115 rendelet 115. cikke értelmében kötelező mellékleteken túl további mellékleteket is csatolhassanak, amelyekre nem vonatkozik az említett rendelet 118. és 119. cikke szerinti jóváhagyási kötelezettség. |
| --- | --- |

(2)

Annak érdekében, hogy a Bizottság következetesen és teljeskörűen értékelhesse a KAP stratégiai tervek tartalmát, lehetővé kell tenni a tagállamoknak, hogy az (EU) 2021/2115 rendelet 115. cikke értelmében kötelező mellékleteken túl további mellékleteket is csatolhassanak, amelyekre nem vonatkozik az említett rendelet 118. és 119. cikke szerinti jóváhagyási kötelezettség.

| (3) | Az (EU) 2021/2115 rendelet 150. cikkének (1) bekezdése értelmében a Bizottságnak a tagállamokkal együttműködésben információs rendszert kell létrehoznia, amely lehetővé teszi a közös érdekű adatoknak a Bizottság és az egyes tagállamok közötti biztonságos cseréjét. Meg kell állapítani az említett rendszer működésére vonatkozó szabályokat, különös tekintettel a kapcsolódó feladatok megosztására a Bizottság és a tagállamok között. Ezek a szabályok lesznek alkalmazandók az (EU) 2021/2115 rendelettel vagy az említett rendelet alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló vagy végrehajtási jogi aktusokkal összhangban benyújtandó információkra. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2021/2115 rendelet 150. cikkének (1) bekezdése értelmében a Bizottságnak a tagállamokkal együttműködésben információs rendszert kell létrehoznia, amely lehetővé teszi a közös érdekű adatoknak a Bizottság és az egyes tagállamok közötti biztonságos cseréjét. Meg kell állapítani az említett rendszer működésére vonatkozó szabályokat, különös tekintettel a kapcsolódó feladatok megosztására a Bizottság és a tagállamok között. Ezek a szabályok lesznek alkalmazandók az (EU) 2021/2115 rendelettel vagy az említett rendelet alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló vagy végrehajtási jogi aktusokkal összhangban benyújtandó információkra.

| (4) | mivel a tagállamoknak tudniuk kell, milyen szabályok alapján kell ismertetniük a KAP stratégiai terv elemeit és hogyan kell benyújtaniuk e terveket a Bizottsághoz jóváhagyás céljából, e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

(4)

mivel a tagállamoknak tudniuk kell, milyen szabályok alapján kell ismertetniük a KAP stratégiai terv elemeit és hogyan kell benyújtaniuk e terveket a Bizottsághoz jóváhagyás céljából, e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a közös agrárpolitikával foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a közös agrárpolitikával foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A KAP stratégiai terv tartalma

A tagállamok e rendelet I. mellékletének megfelelően ismertetik a KAP stratégiai tervnek az (EU) 2021/2115 rendelet V. címének II. fejezetében előírt tartalmi elemeit.

2. cikk

A KAP stratégiai terv kiegészítő mellékletei

A tagállamok az (EU) 2021/2115 rendelet 115. cikke szerinti mellékleteken túl kiegészítő információként további mellékleteket csatolhatnak KAP stratégiai tervükhöz.

A KAP stratégiai tervnek az (EU) 2021/2115 rendelet 118. cikke szerinti jóváhagyása és a KAP stratégiai terv módosításának az említett rendelet 119. cikkének (10) bekezdése szerinti jóváhagyása nem alkalmazandó ezekre a további mellékletekre.

3. cikk

Biztonságos elektronikus adatcsererendszer

A tagállamok (EU) 2021/2115 rendelettel vagy az említett rendelet alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokkal vagy végrehajtási jogi aktusokkal összhangban információcserét folytatnak az SFC2021 elnevezésű biztonságos elektronikus adatcsererendszer segítségével. Az információcseréhez kapcsolódó bizottsági és tagállami felelősségi köröket e rendelet II. melléklete határozza meg.

Az (1) bekezdéstől eltérően az (EU) 2021/2115 rendelet III. címének III. fejezetével kapcsolatos, az említett rendelet 143. cikkének (4) bekezdése alapján elfogadandó végrehajtási jogi aktus értelmében a tagállamok által benyújtandó információkat a Bizottság (EU) 2017/1185 végrehajtási rendeletében (2) megállapított szabályoknak megfelelően, az említett végrehajtási rendelet értelmében a Bizottság által rendelkezésre bocsátott IT-alapú rendszer segítségével kell továbbítani.

2

4. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. december 21-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 435., 2021.12.6., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2017/1185 végrehajtási rendelete (2017. április 20.) az 1307/2013/EU és az 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a Bizottsághoz eljuttatandó információk és dokumentumok továbbítása tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint számos bizottsági rendelet módosításáról és hatályon kívül helyezéséről (HL L 171., 2017.7.4., 113. o.).

2

---

I. MELLÉKLET

A KAP stratégiai terv tartalmának ismertetése

1.   Stratégiai nyilatkozat

A KAP stratégiai terv áttekintése nagy vonalakban ismerteti, hogy a KAP mit kíván elérni az adott tagállam területén. A legfontosabb várható eredményekre és beavatkozásokra összpontosít – beleértve a zöldítési struktúra releváns elemeit – az azonosított igények fényében, és összefoglalja a pénzügyi előirányzattal kapcsolatos legfontosabb döntéseket. Bemutatja, hogy ezek a szempontok hogyan kapcsolódnak egymáshoz. Az áttekintésben külön hangsúlyt kaphat, hogy hogyan kezelték a KAP stratégiai tervre vonatkozó bizottsági ajánlásokban szereplő főbb elemeket.

2.   Igényfelmérés, beavatkozási stratégia, kontextusmutatók és célterv

2.1.   Igényfelmérés

Az (EU) 2021/2115 rendelet 6. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett minden egyedi célkitűzés esetében a KAP stratégiai terv ezen alszakasza a következőket tartalmazza:

| a) | a helyzet elemzésének összefoglalása az erősségek, gyengeségek, lehetőségek és veszélyek szempontjából (a továbbiakban: a GYELV-elemzés) négy részre bontva (erősségek, gyengeségek, lehetőségek és veszélyek); |
| --- | --- |

a)

a helyzet elemzésének összefoglalása az erősségek, gyengeségek, lehetőségek és veszélyek szempontjából (a továbbiakban: a GYELV-elemzés) négy részre bontva (erősségek, gyengeségek, lehetőségek és veszélyek);

| b) | az egyes igények azonosítása és leírása, függetlenül attól, hogy a KAP stratégiai terv beavatkozásai kitérnek-e rájuk. Idetartozik többek között:






  i. | az igény ismertetése, beleértve adott esetben az érintett területek típusait; |
| --- | --- | --- |

b)

az egyes igények azonosítása és leírása, függetlenül attól, hogy a KAP stratégiai terv beavatkozásai kitérnek-e rájuk. Idetartozik többek között:

i.

az igény ismertetése, beleértve adott esetben az érintett területek típusait;

| ii. | az egyes igények kapcsolata az (EU) 2021/2115 rendelet 6. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett egy vagy több egyedi célkitűzéssel; |
| --- | --- |

ii.

az egyes igények kapcsolata az (EU) 2021/2115 rendelet 6. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett egy vagy több egyedi célkitűzéssel;

| iii. | az (EU) 2021/2115 rendelet 6. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett egyedi célkitűzésre vonatkozóan ezen igények felmérése a közvetlen kifizetések méltányosabb elosztása, illetve hatékonyabb és eredményesebb célirányos kialakítása tekintetében – adott esetben figyelembe véve a mezőgazdasági üzemek szerkezetét –, valamint a kockázatkezeléssel kapcsolatos igényfelmérés; |
| --- | --- |

iii.

az (EU) 2021/2115 rendelet 6. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett egyedi célkitűzésre vonatkozóan ezen igények felmérése a közvetlen kifizetések méltányosabb elosztása, illetve hatékonyabb és eredményesebb célirányos kialakítása tekintetében – adott esetben figyelembe véve a mezőgazdasági üzemek szerkezetét –, valamint a kockázatkezeléssel kapcsolatos igényfelmérés;

| iv. | az (EU) 2021/2115 rendelet 6. cikke (1) bekezdésének d), e) és f) pontjában említett egyedi célkitűzésekhez kapcsolódó igényekre vonatkozóan ismertetni kell, hogyan vették figyelembe az említett rendelet XIII. mellékletében említett jogalkotási aktusokból eredő nemzeti környezetvédelmi és éghajlat-politikai tervek releváns céljait és egyéb elemeit. A leírásban egyértelművé kell tenni, hogy mely igények mely releváns célokhoz vagy nemzeti környezetvédelmi és éghajlat-politikai tervekhez kapcsolódnak. |
| --- | --- |

iv.

az (EU) 2021/2115 rendelet 6. cikke (1) bekezdésének d), e) és f) pontjában említett egyedi célkitűzésekhez kapcsolódó igényekre vonatkozóan ismertetni kell, hogyan vették figyelembe az említett rendelet XIII. mellékletében említett jogalkotási aktusokból eredő nemzeti környezetvédelmi és éghajlat-politikai tervek releváns céljait és egyéb elemeit. A leírásban egyértelművé kell tenni, hogy mely igények mely releváns célokhoz vagy nemzeti környezetvédelmi és éghajlat-politikai tervekhez kapcsolódnak.

Ez az alszakasz a KAP stratégiai terv szintjén meghatározza a következőket:

| a) | az igények rangsorolása, beleértve a meghozott döntések, valamint az alkalmazott módszer és kritériumok megalapozott indokolását; |
| --- | --- |

a)

az igények rangsorolása, beleértve a meghozott döntések, valamint az alkalmazott módszer és kritériumok megalapozott indokolását;

| b) | adott esetben annak ismertetése, hogy a KAP stratégiai terv miért nem vagy csak részben foglalkozik bizonyos igényekkel; |
| --- | --- |

b)

adott esetben annak ismertetése, hogy a KAP stratégiai terv miért nem vagy csak részben foglalkozik bizonyos igényekkel;

| c) | adott esetben egyes földrajzi területek, például a legkülső régiók, a hegyvidéki és szigeti területek igényeinek felmérése. |
| --- | --- |

c)

adott esetben egyes földrajzi területek, például a legkülső régiók, a hegyvidéki és szigeti területek igényeinek felmérése.

2.2.   Beavatkozási stratégia

Ez az alszakasz az (EU) 2021/2115 rendelet 6. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett valamennyi egyedi célkitűzés tekintetében a következőket tartalmazza:

| a) | a beavatkozási stratégia leírása, bemutatva, hogy a beavatkozások kombinációja és a KAP stratégiai terv egyéb lényeges fő elemei várhatóan hogyan fognak együtt megoldást kínálni az igényekre – többek között a területi szempontokra –, illetve a beavatkozások hogyan járulnak hozzá közvetlenül és jelentős mértékben az egyedi célkitűzéshez, és hogyan kombinálhatók a KAP stratégiai terven kívüli egyéb releváns eszközökkel; |
| --- | --- |

a)

a beavatkozási stratégia leírása, bemutatva, hogy a beavatkozások kombinációja és a KAP stratégiai terv egyéb lényeges fő elemei várhatóan hogyan fognak együtt megoldást kínálni az igényekre – többek között a területi szempontokra –, illetve a beavatkozások hogyan járulnak hozzá közvetlenül és jelentős mértékben az egyedi célkitűzéshez, és hogyan kombinálhatók a KAP stratégiai terven kívüli egyéb releváns eszközökkel;

| b) | egy vagy több eredménymutató kiválasztása az igényfelmérés alapján, beleértve a teljes KAP stratégiai terv szempontjából releváns célok és a kapcsolódó mérföldkövek indokolását, az (EU) 2021/2115 rendelet I. mellékletében szereplő lista alapján. Az eredménymutatók és a célkitűzések közötti kapcsolatnak összhangban kell lennie mind az igényfelméréssel, mind a beavatkozási logikával, és figyelembe kell vennie a beavatkozások és az eredménymutatók közötti kapcsolatokat.
  A tagállamoknak eredménymutatónként egy célértéket kell meghatározniuk a KAP stratégiai terv teljes időtartamára.
  Amennyiben a célérték arányszám, a tagállamoknak meg kell adniuk a számlálót és a nevezőt. A célok és az éves mérföldkövek értékeinek összhangban kell állniuk és összeegyeztethetőnek kell lenniük az igényekkel és a beavatkozások tervezett kimeneteinek a megfelelő eredménymutatókhoz kapcsolódó értékeivel, és adott esetben tartalmazniuk kell az (EU) 2021/2115 rendelet 115. cikkének (5) bekezdésében említett kiegészítő nemzeti finanszírozást; |
| --- | --- |

b)

egy vagy több eredménymutató kiválasztása az igényfelmérés alapján, beleértve a teljes KAP stratégiai terv szempontjából releváns célok és a kapcsolódó mérföldkövek indokolását, az (EU) 2021/2115 rendelet I. mellékletében szereplő lista alapján. Az eredménymutatók és a célkitűzések közötti kapcsolatnak összhangban kell lennie mind az igényfelméréssel, mind a beavatkozási logikával, és figyelembe kell vennie a beavatkozások és az eredménymutatók közötti kapcsolatokat.

A tagállamoknak eredménymutatónként egy célértéket kell meghatározniuk a KAP stratégiai terv teljes időtartamára.

Amennyiben a célérték arányszám, a tagállamoknak meg kell adniuk a számlálót és a nevezőt. A célok és az éves mérföldkövek értékeinek összhangban kell állniuk és összeegyeztethetőnek kell lenniük az igényekkel és a beavatkozások tervezett kimeneteinek a megfelelő eredménymutatókhoz kapcsolódó értékeivel, és adott esetben tartalmazniuk kell az (EU) 2021/2115 rendelet 115. cikkének (5) bekezdésében említett kiegészítő nemzeti finanszírozást;

| c) | annak ismertetése, hogy hogyan teszik lehetővé a beavatkozások a célok elérését, és hogyan biztosított a beavatkozások koherenciája és összeegyeztethetősége; |
| --- | --- |

c)

annak ismertetése, hogy hogyan teszik lehetővé a beavatkozások a célok elérését, és hogyan biztosított a beavatkozások koherenciája és összeegyeztethetősége;

| d) | annak alátámasztása, hogy a beavatkozásokhoz rendelt pénzügyi előirányzatok megfelelőek a kitűzött célok eléréséhez, és összhangban állnak a pénzügyi tervvel; |
| --- | --- |

d)

annak alátámasztása, hogy a beavatkozásokhoz rendelt pénzügyi előirányzatok megfelelőek a kitűzött célok eléréséhez, és összhangban állnak a pénzügyi tervvel;

| e) | adott esetben az InvestEU igénybevételének indoklása és az (EU) 2021/2115 rendelet 6. cikkének (1) és (2) bekezdésében meghatározott, a KAP stratégiai terv keretében kiválasztott egy vagy több egyedi célkitűzés eléréséhez való hozzájárulása.
  Ennek az alszakasznak tartalmaznia kell a „termelőtől a fogyasztóig” stratégiában és az uniós biodiverzitási stratégiában 2030-ra meghatározott uniós célok eléréséhez való nemzeti hozzájárulás ismertetését is annak érdekében, hogy a Bizottság értékelhesse, hogy a javasolt KAP stratégiai terv mennyire van összhangban az uniós környezetvédelmi és éghajlat-politikai jogszabályokkal és kötelezettségvállalásokkal, illetve milyen mértékben járul hozzá ezekhez, különös tekintettel a releváns uniós célokra. A tagállamok e rendelet 2. cikkének megfelelően további információkat is benyújthatnak a KAP stratégiai tervhez csatolt kiegészítő mellékletben. |
| --- | --- |

e)

adott esetben az InvestEU igénybevételének indoklása és az (EU) 2021/2115 rendelet 6. cikkének (1) és (2) bekezdésében meghatározott, a KAP stratégiai terv keretében kiválasztott egy vagy több egyedi célkitűzés eléréséhez való hozzájárulása.

Ennek az alszakasznak tartalmaznia kell a „termelőtől a fogyasztóig” stratégiában és az uniós biodiverzitási stratégiában 2030-ra meghatározott uniós célok eléréséhez való nemzeti hozzájárulás ismertetését is annak érdekében, hogy a Bizottság értékelhesse, hogy a javasolt KAP stratégiai terv mennyire van összhangban az uniós környezetvédelmi és éghajlat-politikai jogszabályokkal és kötelezettségvállalásokkal, illetve milyen mértékben járul hozzá ezekhez, különös tekintettel a releváns uniós célokra. A tagállamok e rendelet 2. cikkének megfelelően további információkat is benyújthatnak a KAP stratégiai tervhez csatolt kiegészítő mellékletben.

2.3.   Kontextusmutatók

Ez az alszakasz meghatározza az (EU) 2021/2115 rendelet I. mellékletében felsorolt, az eredménymutatók nevezőjeként szolgáló kontextusmutatók alapértékét és referenciaévét, a legfrissebb rendelkezésre álló adatok felhasználásával.

2.4.   Célterv

Ebben az alszakaszban a 2.2. alszakasz b) pontjának megfelelően a beavatkozási logika tekintetében kiválasztott minden eredménymutatóra vonatkozóan összesítő táblázatban fel kell tüntetni a célértéket és az éves mérföldköveket.

3.   A stratégia következetessége

Ez a szakasz minden alszakasz esetében áttekintést nyújt a KAP stratégiai tervben meghatározott beavatkozások és feltételek kombinációjából eredő szinergiákról és kiegészítő jellegről.

Ez a szakasz az alábbi alszakaszokat tartalmazza:

3.1.   A környezet- és éghajlatvédelmi struktúra áttekintése

Ez az alszakasz a következők leírását tartalmazza:

| a) | a feltételesség általános hozzájárulása az egyedi környezetvédelmi és éghajlat-politikai célkitűzésekhez; |
| --- | --- |

a)

a feltételesség általános hozzájárulása az egyedi környezetvédelmi és éghajlat-politikai célkitűzésekhez;

| b) | az (EU) 2021/2115 rendelet 31. cikkének (5) bekezdésében és 70. cikkének (3) bekezdésében említettek szerinti vonatkozó alapfeltételek, a feltételesség és az említett rendelet 6. cikke (1) bekezdésének d), e) és f) pontjában meghatározott környezetvédelmi és éghajlat-politikai célkitűzéseket megvalósító különböző beavatkozások közötti kiegészítő jelleg; |
| --- | --- |

b)

az (EU) 2021/2115 rendelet 31. cikkének (5) bekezdésében és 70. cikkének (3) bekezdésében említettek szerinti vonatkozó alapfeltételek, a feltételesség és az említett rendelet 6. cikke (1) bekezdésének d), e) és f) pontjában meghatározott környezetvédelmi és éghajlat-politikai célkitűzéseket megvalósító különböző beavatkozások közötti kiegészítő jelleg;

| c) | az (EU) 2021/2115 rendelet 105. cikkének megfelelően a környezetvédelmi és éghajlat-politikai célkitűzésekre vonatkozó fokozott törekvés várható megvalósításának módja; |
| --- | --- |

c)

az (EU) 2021/2115 rendelet 105. cikkének megfelelően a környezetvédelmi és éghajlat-politikai célkitűzésekre vonatkozó fokozott törekvés várható megvalósításának módja;

| d) | annak kifejtése, hogy a környezet- és éghajlatvédelmi struktúra hogyan járul hozzá az (EU) 2021/2115 rendelet XIII. mellékletében említett jogalkotási aktusokban meghatározott vagy azokból fakadó hosszú távú nemzeti célokhoz, és hogyan áll összhangban azokkal; |
| --- | --- |

d)

annak kifejtése, hogy a környezet- és éghajlatvédelmi struktúra hogyan járul hozzá az (EU) 2021/2115 rendelet XIII. mellékletében említett jogalkotási aktusokban meghatározott vagy azokból fakadó hosszú távú nemzeti célokhoz, és hogyan áll összhangban azokkal;

| e) | a jó mezőgazdasági és környezeti állapot (GAEC) minden egyes előírására vonatkozóan az uniós előírás végrehajtási módjának ismertetése, beleértve az alábbi elemeket: a mezőgazdasági üzemen belüli gyakorlat, a területi hatály és az előírás hatálya alá tartozó mezőgazdasági termelők típusainak összefoglalása, valamint szükség esetén annak ismertetése, hogy a gyakorlat hogyan járul hozzá a GAEC-előírás fő célkitűzésének eléréséhez.
  Ez a leírás az alábbi információkat tartalmazza:






  i. | az 1. GAEC-előírás esetében: a mezőgazdasági üzemen belüli kötelezettségek – például az engedélyezés és átalakítás – és egyéb szabályok összefoglalása, amennyiben az állandó gyepterületnek a teljes mezőgazdasági területhez viszonyított aránya nem éri el a referenciaarányt; az állandó gyepterület teljes mezőgazdasági területhez viszonyított referenciaarányának kiszámításához alkalmazott területi szint (nemzeti, regionális, szubregionális, mezőgazdasági üzemek szintje); a referenciaarány értéke az adott szinteken, valamint a referenciaarány kiszámításának ismertetése; |
| --- | --- | --- |

e)

a jó mezőgazdasági és környezeti állapot (GAEC) minden egyes előírására vonatkozóan az uniós előírás végrehajtási módjának ismertetése, beleértve az alábbi elemeket: a mezőgazdasági üzemen belüli gyakorlat, a területi hatály és az előírás hatálya alá tartozó mezőgazdasági termelők típusainak összefoglalása, valamint szükség esetén annak ismertetése, hogy a gyakorlat hogyan járul hozzá a GAEC-előírás fő célkitűzésének eléréséhez.

Ez a leírás az alábbi információkat tartalmazza:

i.

az 1. GAEC-előírás esetében: a mezőgazdasági üzemen belüli kötelezettségek – például az engedélyezés és átalakítás – és egyéb szabályok összefoglalása, amennyiben az állandó gyepterületnek a teljes mezőgazdasági területhez viszonyított aránya nem éri el a referenciaarányt; az állandó gyepterület teljes mezőgazdasági területhez viszonyított referenciaarányának kiszámításához alkalmazott területi szint (nemzeti, regionális, szubregionális, mezőgazdasági üzemek szintje); a referenciaarány értéke az adott szinteken, valamint a referenciaarány kiszámításának ismertetése;

| ii. | a 2. GAEC-előírás esetében az alábbiak feltüntetése:






  — | az azonosított és kijelölt tőzeges és vizes élőhelyeken található mezőgazdasági területek fő típusai, |
| --- | --- | --- |

ii.

a 2. GAEC-előírás esetében az alábbiak feltüntetése:

—

az azonosított és kijelölt tőzeges és vizes élőhelyeken található mezőgazdasági területek fő típusai,

| — | a szénben gazdag talajok védelme érdekében a különböző típusú mezőgazdasági földterületekre alkalmazandó követelmények, |
| --- | --- |

—

a szénben gazdag talajok védelme érdekében a különböző típusú mezőgazdasági földterületekre alkalmazandó követelmények,

| — | a GAEC-előírás alkalmazásának kezdőéve; amennyiben az alkalmazást a 2024. vagy a 2025. igénylési évre irányozták elő, ezt a késedelmet indokolni kell az (EU) 2021/2115 rendelet III. mellékletében szereplő 2. GAEC-előírás 1. lábjegyzetében említett irányítási rendszerrel kapcsolatos igények és tervezés alapján, |
| --- | --- |

—

a GAEC-előírás alkalmazásának kezdőéve; amennyiben az alkalmazást a 2024. vagy a 2025. igénylési évre irányozták elő, ezt a késedelmet indokolni kell az (EU) 2021/2115 rendelet III. mellékletében szereplő 2. GAEC-előírás 1. lábjegyzetében említett irányítási rendszerrel kapcsolatos igények és tervezés alapján,

| — | amennyiben a GAEC-előírás alkalmazását a 2024. vagy a 2025. igénylési évre irányozták elő, a kijelölt területen található mezőgazdasági területek típusának leírását és a mezőgazdasági üzemben alkalmazott gyakorlatok összefoglalását legkésőbb a KAP stratégiai tervnek a Bizottság által az (EU) 2021/2115 rendelet 119. cikkével összhangban jóváhagyott módosításában kell megadni, a GAEC-előírás alkalmazásának kezdőévét megelőzően; |
| --- | --- |

—

amennyiben a GAEC-előírás alkalmazását a 2024. vagy a 2025. igénylési évre irányozták elő, a kijelölt területen található mezőgazdasági területek típusának leírását és a mezőgazdasági üzemben alkalmazott gyakorlatok összefoglalását legkésőbb a KAP stratégiai tervnek a Bizottság által az (EU) 2021/2115 rendelet 119. cikkével összhangban jóváhagyott módosításában kell megadni, a GAEC-előírás alkalmazásának kezdőévét megelőzően;

| iii. | a 3. GAEC-előírás esetében: a növényegészségügyi okokból engedélyezett eltérés feltételeinek feltüntetése; |
| --- | --- |

iii.

a 3. GAEC-előírás esetében: a növényegészségügyi okokból engedélyezett eltérés feltételeinek feltüntetése;

| iv. | a 4. GAEC-előírás esetében:






  — | a védelmi sávok minimális szélessége és adott esetben az előírás révén védeni kívánt vízfolyások meghatározása, amelyet a területi hatályban kell megadni, |
| --- | --- | --- |

iv.

a 4. GAEC-előírás esetében:

—

a védelmi sávok minimális szélessége és adott esetben az előírás révén védeni kívánt vízfolyások meghatározása, amelyet a területi hatályban kell megadni,

| — | a sajátos helyi körülmények ismertetése, ha a tagállamok kiigazítják a védelmi sávok minimális szélességét a jelentős víztelenítő- és öntözőárkokkal rendelkező területeken; |
| --- | --- |

—

a sajátos helyi körülmények ismertetése, ha a tagállamok kiigazítják a védelmi sávok minimális szélességét a jelentős víztelenítő- és öntözőárkokkal rendelkező területeken;

| v. | az 5. GAEC-előírás esetében: a mezőgazdasági üzemben alkalmazott gyakorlat összefoglalása, megadva a lejtő dőlésszögét és adott esetben az erózió kockázatának kitett területeket; |
| --- | --- |

v.

az 5. GAEC-előírás esetében: a mezőgazdasági üzemben alkalmazott gyakorlat összefoglalása, megadva a lejtő dőlésszögét és adott esetben az erózió kockázatának kitett területeket;

| vi. | a 6. GAEC-előírás esetében:






  — | a mezőgazdasági üzemben alkalmazott gyakorlat összefoglalása, az érintett legérzékenyebb időszak vagy időszakok és a talajborítás típusának megjelölésével, |
| --- | --- | --- |

vi.

a 6. GAEC-előírás esetében:

—

a mezőgazdasági üzemben alkalmazott gyakorlat összefoglalása, az érintett legérzékenyebb időszak vagy időszakok és a talajborítás típusának megjelölésével,

| — | ha a tagállamok az (EU) 2021/2115 rendelet III. mellékletében szereplő 6. GAEC-előírás 2. lábjegyzetét alkalmazzák, az érintett régiók sajátos körülményeinek ismertetése; |
| --- | --- |

—

ha a tagállamok az (EU) 2021/2115 rendelet III. mellékletében szereplő 6. GAEC-előírás 2. lábjegyzetét alkalmazzák, az érintett régiók sajátos körülményeinek ismertetése;

| vii. | a 7. GAEC-előírás esetében:






  — | a mezőgazdasági üzemben alkalmazott gyakorlat összefoglalása, feltüntetve a vetésforgó gyakorlatát, valamint a növénykultúra és a másodvetésű növénykultúra meghatározását, |
| --- | --- | --- |

vii.

a 7. GAEC-előírás esetében:

—

a mezőgazdasági üzemben alkalmazott gyakorlat összefoglalása, feltüntetve a vetésforgó gyakorlatát, valamint a növénykultúra és a másodvetésű növénykultúra meghatározását,

| — | az érintett mezőgazdasági termelők típusa, beleértve az (EU) 2021/2115 rendelet III. mellékletében említett mentességeket, |
| --- | --- |

—

az érintett mezőgazdasági termelők típusa, beleértve az (EU) 2021/2115 rendelet III. mellékletében említett mentességeket,

| — | amennyiben a tagállam engedélyezi a hüvelyes növényekkel végzett fokozott vetésforgóval és a növénytermesztés diverzifikálásával kapcsolatos gyakorlatokat a területe meghatározott régióiban az (EU) 2021/2115 rendelet III. mellékletében szereplő 7. GAEC-előírás 3. lábjegyzetében említettek szerint, annak magyarázata, hogy ezek a gyakorlatok milyen mértékben járulnak hozzá a talajpotenciál megőrzéséhez a GAEC-előírás célkitűzéseivel összhangban, az érintett régiók gazdálkodási módszereinek és agrár-éghajlati feltételeinek sokfélesége alapján, valamint e kivétel indokolása; |
| --- | --- |

—

amennyiben a tagállam engedélyezi a hüvelyes növényekkel végzett fokozott vetésforgóval és a növénytermesztés diverzifikálásával kapcsolatos gyakorlatokat a területe meghatározott régióiban az (EU) 2021/2115 rendelet III. mellékletében szereplő 7. GAEC-előírás 3. lábjegyzetében említettek szerint, annak magyarázata, hogy ezek a gyakorlatok milyen mértékben járulnak hozzá a talajpotenciál megőrzéséhez a GAEC-előírás célkitűzéseivel összhangban, az érintett régiók gazdálkodási módszereinek és agrár-éghajlati feltételeinek sokfélesége alapján, valamint e kivétel indokolása;

| viii. | a 8. GAEC-előírás esetében:






  — | a nem termelési célú terület vagy tájképi elemek céljára szánt szántóterületek minimális arányára vonatkozóan a tagállam által választott lehetőségek magyarázata, különösen, ha nem mindhárom, az (EU) 2021/2115 rendelet III. mellékletében meghatározott lehetőség alkalmazandó, |
| --- | --- | --- |

viii.

a 8. GAEC-előírás esetében:

—

a nem termelési célú terület vagy tájképi elemek céljára szánt szántóterületek minimális arányára vonatkozóan a tagállam által választott lehetőségek magyarázata, különösen, ha nem mindhárom, az (EU) 2021/2115 rendelet III. mellékletében meghatározott lehetőség alkalmazandó,

| — | az előírás hatálya alá tartozó szántóterület aránya, |
| --- | --- |

—

az előírás hatálya alá tartozó szántóterület aránya,

| — | a tájképi elemek és a nem termelési célú területek feltüntetése az alábbi indikatív lista alapján: parlagon hagyott területek, sövények, különálló fák vagy facsoportok, fasorok, táblaszegélyek, beékelt földterületek, védelmi sávok, árkok, patakok, kis tavak, kis vizes élőhelyek, kőfalak, kőhalmok, teraszok, kulturális elemek, egyéb, |
| --- | --- |

—

a tájképi elemek és a nem termelési célú területek feltüntetése az alábbi indikatív lista alapján: parlagon hagyott területek, sövények, különálló fák vagy facsoportok, fasorok, táblaszegélyek, beékelt földterületek, védelmi sávok, árkok, patakok, kis tavak, kis vizes élőhelyek, kőfalak, kőhalmok, teraszok, kulturális elemek, egyéb,

| — | adott esetben a szántóföldi tájképi elemek és nem termelési célú területek minimális arányának kiszámításához használt minimális méret és súlyozási tényezők vagy átváltási tényezők feltüntetése a tagállamok által az e pont második franciabekezdése szerinti indikatív listából kiválasztott tájképi elemek és nem termelési célú területek egyes típusai esetében, a biodiverzitási célkitűzéshez való hozzájárulásuk alapján, |
| --- | --- |

—

adott esetben a szántóföldi tájképi elemek és nem termelési célú területek minimális arányának kiszámításához használt minimális méret és súlyozási tényezők vagy átváltási tényezők feltüntetése a tagállamok által az e pont második franciabekezdése szerinti indikatív listából kiválasztott tájképi elemek és nem termelési célú területek egyes típusai esetében, a biodiverzitási célkitűzéshez való hozzájárulásuk alapján,

| — | információk az érintett mezőgazdasági termelők típusáról, beleértve az (EU) 2021/2115 rendelet III. mellékletében, a 8. GAEC-előírás 1. lábjegyzetében említett mentességeket, |
| --- | --- |

—

információk az érintett mezőgazdasági termelők típusáról, beleértve az (EU) 2021/2115 rendelet III. mellékletében, a 8. GAEC-előírás 1. lábjegyzetében említett mentességeket,

| — | a tájképi elemek megőrzésére vonatkozó előírás által érintett tájképi elemek felsorolása, |
| --- | --- |

—

a tájképi elemek megőrzésére vonatkozó előírás által érintett tájképi elemek felsorolása,

| — | adott esetben az inváziós növényfajok elkerülését célzó intézkedések; |
| --- | --- |

—

adott esetben az inváziós növényfajok elkerülését célzó intézkedések;

| ix. | a 9. GAEC-előírás esetében: a környezeti szempontból érzékeny állandó gyepterület kijelölésének elemei és a kapcsolódó indikatív hektárszám; |
| --- | --- |

ix.

a 9. GAEC-előírás esetében: a környezeti szempontból érzékeny állandó gyepterület kijelölésének elemei és a kapcsolódó indikatív hektárszám;

| f) | amennyiben a tagállamok az (EU) 2021/2115 rendelet 13. cikkének (2) bekezdése alapján a III. mellékletben meghatározottakon túl további GAEC-előírásokat határoznak meg az említett melléklet fő célkitűzéseit illetően, a mezőgazdasági üzemekben alkalmazott gyakorlat, a területi hatály, az előírás hatálya alá tartozó mezőgazdasági termelők típusa, valamint annak ismertetése, hogy az előírás hogyan járul hozzá a célkitűzés eléréséhez; |
| --- | --- |

f)

amennyiben a tagállamok az (EU) 2021/2115 rendelet 13. cikkének (2) bekezdése alapján a III. mellékletben meghatározottakon túl további GAEC-előírásokat határoznak meg az említett melléklet fő célkitűzéseit illetően, a mezőgazdasági üzemekben alkalmazott gyakorlat, a területi hatály, az előírás hatálya alá tartozó mezőgazdasági termelők típusa, valamint annak ismertetése, hogy az előírás hogyan járul hozzá a célkitűzés eléréséhez;

| g) | adott esetben annak ismertetése, hogy a KAP hogyan járult hozzá az (EU) 2021/783 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) szerinti multiplikátorhatáshoz és a mezőgazdasági termelők közösségeinek javát szolgáló integrált stratégiai természetvédelmi projektek bővítéséhez. |
| --- | --- |

g)

adott esetben annak ismertetése, hogy a KAP hogyan járult hozzá az (EU) 2021/783 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) szerinti multiplikátorhatáshoz és a mezőgazdasági termelők közösségeinek javát szolgáló integrált stratégiai természetvédelmi projektek bővítéséhez.

3.2.   A fiatal mezőgazdasági termelőkre vonatkozó releváns beavatkozások és feltételek áttekintése

Ez az alszakasz tartalmazza az (EU) 2021/2115 rendelet 109. cikke (2) bekezdésének b) pontjában meghatározott elemeket, valamint adott esetben a KAP hozzájárulás ismertetését a mezőgazdasági és vidékfejlesztési transznacionális tanulási célú mobilitás tekintetében, különös tekintettel a fiatal mezőgazdasági termelőkre és nőkre a vidéki térségekben, az (EU) 2021/817 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (2) megfelelően.

3.3.   A termeléstől függő jövedelemtámogatás és a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3)
  közötti kapcsolat áttekintése

Ez az alszakasz tartalmazza az (EU) 2021/2115 rendelet 109. cikke (2) bekezdésének c) pontjában meghatározott elemeket.

3.4.   A jövedelemtámogatás méltányosabb elosztására, valamint a hatékonyabb és eredményesebb célkiválasztásra vonatkozó áttekintés

Ez az alszakasz tartalmazza az (EU) 2021/2115 rendelet 109. cikke (2) bekezdésének d) pontjában meghatározott elemeket.

3.5.   Az ágazati beavatkozások áttekintése

Ez az alszakasz tartalmazza az (EU) 2021/2115 rendelet 109. cikke (2) bekezdésének e) pontjában meghatározott elemeket. Az ágazatonkénti áttekintésnek emellett adott esetben ki kell térnie a feltételesség elemeivel való kiegészítő jellegre.

3.6.   A kockázatkezelés koherens és integrált megközelítésének biztosításához hozzájáruló beavatkozások áttekintése

Ez az alszakasz ismerteti a beavatkozások kombinációját, beleértve adott esetben az (EU) 2021/2115 rendelet 19. cikkében meghatározott lehetőséget is, amelynek célja, hogy hozzájáruljon a kockázatkezelés koherens és integrált megközelítésének biztosításához.

3.7.   A nemzeti és a regionális beavatkozások és elemek közötti kölcsönhatás

Ez az alszakasz a következőket tartalmazza:

| a) | adott esetben a nemzeti és a regionális beavatkozások közötti kölcsönhatás ismertetése, ideértve a pénzügyi előirányzat beavatkozásonkénti és alaponkénti elosztását; |
| --- | --- |

a)

adott esetben a nemzeti és a regionális beavatkozások közötti kölcsönhatás ismertetése, ideértve a pénzügyi előirányzat beavatkozásonkénti és alaponkénti elosztását;

| b) | abban az esetben, ha a KAP stratégiai terv egyes elemeinek meghatározására regionális szinten került sor, annak leírása, hogy a beavatkozási stratégia hogyan biztosítja azoknak a KAP stratégiai terv nemzeti szinten meghatározott elemeivel való koherenciáját és következetességét. |
| --- | --- |

b)

abban az esetben, ha a KAP stratégiai terv egyes elemeinek meghatározására regionális szinten került sor, annak leírása, hogy a beavatkozási stratégia hogyan biztosítja azoknak a KAP stratégiai terv nemzeti szinten meghatározott elemeivel való koherenciáját és következetességét.

3.8.   Az (EU) 2021/2115 rendelet 6. cikke (1) bekezdésének i) pontjában említett, az állatjólét javítására és az antimikrobiális rezisztencia leküzdésére irányuló célkitűzéshez való hozzájárulás áttekintése

Ez az alszakasz tartalmazza az (EU) 2021/2115 rendelet 109. cikke (2) bekezdésének h) pontjában meghatározott elemeket.

3.9.   Annak kifejtése, hogy a beavatkozások és a több beavatkozáshoz tartozó közös elemek hogyan járulnak hozzá a végső kedvezményezettek tekintetében az egyszerűsítéshez és az adminisztratív terhek csökkentéséhez

Ennek a leírásnak tartalmaznia kell különösen a KAP irányításának és igazgatásának egyszerűsítését elősegítő technológiák és adatok révén, illetve a KAP stratégiai tervben szereplő beavatkozások tervezésének egyszerűsítése révén a KAP végrehajtása során hozott intézkedéseket.

4.   Több beavatkozáshoz tartozó közös elemek

4.1.   Fogalommeghatározások és minimumkövetelmények

Ez az alszakasz a következőket tartalmazza:

a)   
  Mezőgazdasági tevékenység

A mezőgazdasági termelés fogalommeghatározását illetően a tagállamoknak csak akkor kell információt szolgáltatniuk, ha az 1307/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 4. cikke (1) bekezdése c) pontjának i. alpontjához képest módosítják a fogalommeghatározást.

A mezőgazdasági terület fenntartásának fogalommeghatározása tekintetében ezt a meghatározást a mezőgazdasági területek valamennyi típusára (szántóföld, állandó kultúrák és állandó gyepterület) vonatkozóan meg kell adni. Amennyiben a tagállamok külön követelményeket határoznak meg a parlagon hagyott földterületre vonatkozóan, ezeket meg kell adni;

b)   
  Mezőgazdasági terület

Adott esetben meg kell adni az (EU) 2021/2115 rendeletben szereplő fogalommeghatározás kiegészítő elemeit.

Adott esetben különösen a következő elemekre vonatkozóan kell információt szolgáltatni:

| i. | az agrárerdészeti rendszerek elemei, amennyiben azokat a mezőgazdasági területen hozzák létre vagy tartják fenn, az egyes mezőgazdasági területtípusok (szántóföld, állandó kultúrák és állandó gyepterületek) vonatkozásában meghatározva ezeket az elemeket; |
| --- | --- |

i.

az agrárerdészeti rendszerek elemei, amennyiben azokat a mezőgazdasági területen hozzák létre vagy tartják fenn, az egyes mezőgazdasági területtípusok (szántóföld, állandó kultúrák és állandó gyepterületek) vonatkozásában meghatározva ezeket az elemeket;

| ii. | a faiskolák fogalommeghatározása; |
| --- | --- |

ii.

a faiskolák fogalommeghatározása;

| iii. | a rövid vágásfordulójú, fás szárú energetikai ültetvény meghatározása, amely tartalmazza legalább a betakarítási ciklust, a növényfajok vagy -kategóriák jegyzékét és az ültetési sűrűséget; |
| --- | --- |

iii.

a rövid vágásfordulójú, fás szárú energetikai ültetvény meghatározása, amely tartalmazza legalább a betakarítási ciklust, a növényfajok vagy -kategóriák jegyzékét és az ültetési sűrűséget;

| iv. | az állandó gyepterületek esetében a meghatározásukhoz használt egyes elemek leírása, például talajművelés, szántás, a különböző típusú füvekkel való újravetés vagy a bevett helyi gyakorlatok; |
| --- | --- |

iv.

az állandó gyepterületek esetében a meghatározásukhoz használt egyes elemek leírása, például talajművelés, szántás, a különböző típusú füvekkel való újravetés vagy a bevett helyi gyakorlatok;

c)   
  Támogatható hektár

Adott esetben meg kell adni az (EU) 2021/2115 rendeletben szereplő fogalommeghatározás kiegészítő elemeit, mindenekelőtt az alábbi elemeket:

| i | mezőgazdasági tevékenység túlsúlyának megállapítására vonatkozó kritériumok abban az esetben, ha a földterületet nem mezőgazdasági tevékenységre is használják; |
| --- | --- |

i

mezőgazdasági tevékenység túlsúlyának megállapítására vonatkozó kritériumok abban az esetben, ha a földterületet nem mezőgazdasági tevékenységre is használják;

| ii. | az annak biztosítására vonatkozó kritériumok, hogy a földterület a mezőgazdasági termelő rendelkezésére álljon; |
| --- | --- |

ii.

az annak biztosítására vonatkozó kritériumok, hogy a földterület a mezőgazdasági termelő rendelkezésére álljon;

| iii. | az az időszak, amelynek során az adott területnek meg kell felelnie a „támogatható hektár” fogalommeghatározásának; |
| --- | --- |

iii.

az az időszak, amelynek során az adott területnek meg kell felelnie a „támogatható hektár” fogalommeghatározásának;

| iv. | ha a területeket csak kétévente lehet mezőgazdasági tevékenységre használni, az ilyen döntés környezetvédelmi, biodiverzitási és éghajlattal kapcsolatos okokon alapuló indokolása; |
| --- | --- |

iv.

ha a területeket csak kétévente lehet mezőgazdasági tevékenységre használni, az ilyen döntés környezetvédelmi, biodiverzitási és éghajlattal kapcsolatos okokon alapuló indokolása;

| v. | amennyiben a GAEC-előírások alapján nem védett tájképi elemek is feltüntethetők, ezek leírása, például maximális mérete és a parcellához viszonyított maximális aránya, adott esetben; |
| --- | --- |

v.

amennyiben a GAEC-előírások alapján nem védett tájképi elemek is feltüntethetők, ezek leírása, például maximális mérete és a parcellához viszonyított maximális aránya, adott esetben;

| vi. | ha az elszórt, nem támogatható elemekkel rendelkező állandó gyepterületek esetében rögzített csökkentési együtthatók alkalmazásával történik a támogatható terület meghatározása, a csökkentési együtthatók tekintetében alkalmazott elvek leírása; |
| --- | --- |

vi.

ha az elszórt, nem támogatható elemekkel rendelkező állandó gyepterületek esetében rögzített csökkentési együtthatók alkalmazásával történik a támogatható terület meghatározása, a csökkentési együtthatók tekintetében alkalmazott elvek leírása;

| vii. | amennyiben a korábban támogatásra jogosult területek támogathatóságának fenntartása mellett döntenek, miközben ezek a nemzeti programok végrehajtása miatt már nem felelnek meg az (EU) 2021/2115 rendelet 4. cikke (4) bekezdésének a) és b) pontja szerinti „támogatható hektár” fogalmának, e nemzeti programok leírása, beleértve a következőket:






  — | az integrált igazgatási és kontrollrendszer (IIER) követelményeinek való megfelelésük, |
| --- | --- | --- |

vii.

amennyiben a korábban támogatásra jogosult területek támogathatóságának fenntartása mellett döntenek, miközben ezek a nemzeti programok végrehajtása miatt már nem felelnek meg az (EU) 2021/2115 rendelet 4. cikke (4) bekezdésének a) és b) pontja szerinti „támogatható hektár” fogalmának, e nemzeti programok leírása, beleértve a következőket:

—

az integrált igazgatási és kontrollrendszer (IIER) követelményeinek való megfelelésük,

| — | az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) I. mellékletében fel nem sorolt termékek vizenyős területek művelése révén történő termesztésére való alkalmazhatóság, és |
| --- | --- |

—

az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) I. mellékletében fel nem sorolt termékek vizenyős területek művelése révén történő termesztésére való alkalmazhatóság, és

| — | az (EU) 2021/2115 rendelet 6. cikke (1) bekezdésének d), e) és f) pontjában említett egyedi célkitűzésekhez való hozzájárulás; |
| --- | --- |

—

az (EU) 2021/2115 rendelet 6. cikke (1) bekezdésének d), e) és f) pontjában említett egyedi célkitűzésekhez való hozzájárulás;

d)   
  Aktív mezőgazdasági termelő

Az aktív mezőgazdasági termelő fogalommeghatározását illetően a következőket kell megadni:

| i. | a mezőgazdasági tevékenység minimális szintjét elérő mezőgazdasági termelők azonosítására szolgáló kritériumok; |
| --- | --- |

i.

a mezőgazdasági tevékenység minimális szintjét elérő mezőgazdasági termelők azonosítására szolgáló kritériumok;

| ii. | amennyiben – kiegészítő eszközként – a nem mezőgazdasági tevékenységek negatív listájának használatára kerül sor, annak leírása; |
| --- | --- |

ii.

amennyiben – kiegészítő eszközként – a nem mezőgazdasági tevékenységek negatív listájának használatára kerül sor, annak leírása;

| iii. | adott esetben a közvetlen kifizetések indokolással alátámasztott összeghatára (legfeljebb 5 000 EUR), amely alatt a mezőgazdasági termelőt minden esetben „aktív mezőgazdasági termelőnek” kell tekinteni; |
| --- | --- |

iii.

adott esetben a közvetlen kifizetések indokolással alátámasztott összeghatára (legfeljebb 5 000 EUR), amely alatt a mezőgazdasági termelőt minden esetben „aktív mezőgazdasági termelőnek” kell tekinteni;

e)   
  Fiatal mezőgazdasági termelő

A fiatal mezőgazdasági termelő fogalommeghatározását illetően a következőket kell megadni:

| i. | felső korhatár; |
| --- | --- |

i.

felső korhatár;

| ii. | azok a feltételek, amelyeknek teljesülniük kell ahhoz, hogy a termelő a „mezőgazdasági üzem vezetőjének” minősüljön; |
| --- | --- |

ii.

azok a feltételek, amelyeknek teljesülniük kell ahhoz, hogy a termelő a „mezőgazdasági üzem vezetőjének” minősüljön;

| iii. | megfelelő képzés és/vagy a szükséges készségek; |
| --- | --- |

iii.

megfelelő képzés és/vagy a szükséges készségek;

f)   
  Új mezőgazdasági termelő

Az új mezőgazdasági termelő fogalommeghatározását illetően a következőket kell megadni:

| i. | azok a feltételek, amelyeknek teljesülniük kell ahhoz, hogy a termelő első alkalommal a „mezőgazdasági üzem vezetőjének” minősüljön; |
| --- | --- |

i.

azok a feltételek, amelyeknek teljesülniük kell ahhoz, hogy a termelő első alkalommal a „mezőgazdasági üzem vezetőjének” minősüljön;

| ii. | megfelelő képzés vagy a szükséges készségek; |
| --- | --- |

ii.

megfelelő képzés vagy a szükséges készségek;

g)   
  A közvetlen kifizetések odaítélésének minimumkövetelményei

A közvetlen kifizetések odaítélésének minimumkövetelményei tekintetében ismertetni és indokolni kell a küszöbértéke(ke)t, és az(oka)t adott esetben hektárban, két tizedesjegy pontossággal és/vagy euróban, két tizedesjegy pontossággal kell megadni;

h)   
  Vidéki terület

Fel kell tüntetni a vidéki területek fogalommeghatározását és a KAP stratégiai terv egészét érintő alkalmazhatóságát;

i)   
  Egyéb fogalommeghatározások a KAP stratégiai terv vonatkozásában

Amennyiben a KAP stratégiai terv a közvetlen kifizetésekre, a vidékfejlesztésre vagy az ágazati támogatásra vonatkozó egyéb fogalommeghatározásokat használ, ezeket ismertetni kell, beleértve a konkrét alkalmazhatóságukat.

4.2.   A közvetlen kifizetések formájában megvalósuló beavatkozásokhoz kapcsolódó elemek

Ez az alszakasz a következőket tartalmazza:

a)   
  Területi jelleg

Adott esetben az egyes területcsoportok leírása, beleértve a hasonló társadalmi-gazdasági vagy agronómiai feltételek ismertetését.

b)   
  Támogatási jogosultságok

Adott esetben a támogatási jogosultságok rendszerének leírása és a tartalék működése tekintetében a jogosultságok nélküli első év megjelölése, amennyiben tervben van a jogosultságok fokozatos megszüntetése.

c)   
  A belső konvergencia rendszere

A belső konvergencia módszerének ismertetése, adott esetben a területek egyes csoportjaira vonatkozóan, kivéve, ha az első évtől átalány alkalmazására kerül sor, ideértve a következő elemeket:

| i. | az (EU) 2021/2115 rendelet 24. cikkének (3) bekezdésében említettek szerint az egyéni támogatási jogosultságok értékének legmagasabb szintjére vonatkozó célév és a támogatási jogosultságok értékének maximális szintje; |
| --- | --- |

i.

az (EU) 2021/2115 rendelet 24. cikkének (3) bekezdésében említettek szerint az egyéni támogatási jogosultságok értékének legmagasabb szintjére vonatkozó célév és a támogatási jogosultságok értékének maximális szintje;

| ii. | az (EU) 2021/2115 rendelet 24. cikkének (4) bekezdésében említett, a konvergencia felé tett lépések; |
| --- | --- |

ii.

az (EU) 2021/2115 rendelet 24. cikkének (4) bekezdésében említett, a konvergencia felé tett lépések;

| iii. | adott esetben a célévben elérendő egységérték az (EU) 2021/2115 rendelet 24. cikkének (4) bekezdése szerint; |
| --- | --- |

iii.

adott esetben a célévben elérendő egységérték az (EU) 2021/2115 rendelet 24. cikkének (4) bekezdése szerint;

| iv. | az (EU) 2021/2115 rendelet 24. cikkének (5) bekezdésében említettek szerint a minimális konvergenciaszázalékra vonatkozó célév, valamint a célévre vonatkozó alapszintű jövedelemtámogatás tervezett átlagos egységösszegének százalékában kifejezett minimális egységérték; |
| --- | --- |

iv.

az (EU) 2021/2115 rendelet 24. cikkének (5) bekezdésében említettek szerint a minimális konvergenciaszázalékra vonatkozó célév, valamint a célévre vonatkozó alapszintű jövedelemtámogatás tervezett átlagos egységösszegének százalékában kifejezett minimális egységérték;

| v. | az (EU) 2021/2115 rendelet 24. cikke (6) bekezdésének megfelelően a konvergencia finanszírozása; |
| --- | --- |

v.

az (EU) 2021/2115 rendelet 24. cikke (6) bekezdésének megfelelően a konvergencia finanszírozása;

| vi. | adott esetben csak a támogatási jogosultságok átlagos tervezett egységösszeget meghaladó részének csökkentéséről szóló leírás az (EU) 2021/2115 rendelet 24. cikke (6) bekezdésének második albekezdése szerint; |
| --- | --- |

vi.

adott esetben csak a támogatási jogosultságok átlagos tervezett egységösszeget meghaladó részének csökkentéséről szóló leírás az (EU) 2021/2115 rendelet 24. cikke (6) bekezdésének második albekezdése szerint;

| vii. | adott esetben a jogosultság egységértékének maximális, százalékban kifejezett csökkentése az (EU) 2021/2115 rendelet 24. cikkének (7) bekezdése szerint. |
| --- | --- |

vii.

adott esetben a jogosultság egységértékének maximális, százalékban kifejezett csökkentése az (EU) 2021/2115 rendelet 24. cikkének (7) bekezdése szerint.

d)   
  A tartalék működése

Adott esetben a területek egyes csoportjai vonatkozásában ismertetni kell a tartalék működését, meghatározva különösen a következő elemeket:

| i. | a tartalék létrehozására szolgáló rendszer leírása; |
| --- | --- |

i.

a tartalék létrehozására szolgáló rendszer leírása;

| ii. | a támogatható mezőgazdasági termelők különböző kategóriáinak ismertetése, a tartalékhoz való hozzáférésük, az új támogatási jogosultságok kiosztása vagy a meglévő támogatási jogosultságok értékének növelése és elsőbbségi sorrendjük; |
| --- | --- |

ii.

a támogatható mezőgazdasági termelők különböző kategóriáinak ismertetése, a tartalékhoz való hozzáférésük, az új támogatási jogosultságok kiosztása vagy a meglévő támogatási jogosultságok értékének növelése és elsőbbségi sorrendjük;

| iii. | a tartalék pénzügyi feltöltésére vonatkozó szabályok; |
| --- | --- |

iii.

a tartalék pénzügyi feltöltésére vonatkozó szabályok;

| iv. | a támogatási jogosultságok lejártára és tartalékba helyezésére vonatkozó szabályok. |
| --- | --- |

iv.

a támogatási jogosultságok lejártára és tartalékba helyezésére vonatkozó szabályok.

e)   
  A támogatási jogosultságok átruházásával kapcsolatos szabályok

Adott esetben a támogatási jogosultságok átruházásával kapcsolatos szabályok.

f)   
  A közvetlen kifizetések csökkentése

Adott esetben a kifizetések csökkentésének és maximalizálásának ismertetése, beleértve különösen a következőket:

| i. | a sávok, a csökkentés százalékos aránya és azok magyarázata; |
| --- | --- |

i.

a sávok, a csökkentés százalékos aránya és azok magyarázata;

| ii. | adott esetben a munkaerőköltségek levonásának módszere; |
| --- | --- |

ii.

adott esetben a munkaerőköltségek levonásának módszere;

| iii. | a közvetlen kifizetések csökkentésének és az egyes évekre vonatkozó felső határ megállapításának eredményeképpen keletkező becsült összeg, valamint annak tervezett elosztása. |
| --- | --- |

iii.

a közvetlen kifizetések csökkentésének és az egyes évekre vonatkozó felső határ megállapításának eredményeképpen keletkező becsült összeg, valamint annak tervezett elosztása.

g)   
  Küszöbértékek vagy határértékek alkalmazása a jogi személyek, a természetes vagy jogi személyek csoportjai vagy a kapcsolt szervezetek csoportjai szintjén

A jogi személyek szintjén, a természetes vagy jogi személyek csoportjainak szintjén, illetve a kapcsolódó jogi személyek csoportjának szintjén meghatározott küszöbértékekre vagy határértékekre vonatkozó döntések és indokolások – az (EU) 2021/2115 rendelet 110. cikke d) pontja iii. alpontjának megfelelően – adott esetben valamennyi beavatkozástípus esetében, feltüntetve az érintett beavatkozásokat.

h)   
  Hozzájárulás a kockázatkezelési eszközökhöz

Adott esetben az (EU) 2021/2115 rendelet 19. cikke tervezett végrehajtásának ismertetése, beleértve az erre a célra előirányzott közvetlen kifizetések százalékos arányára vonatkozó döntést.

4.3.   Technikai segítségnyújtás

A technikai segítségnyújtás igénybevételének ismertetésére vonatkozó alszakasznak különösen a következőket kell tartalmaznia:

| a) | a technikai segítségnyújtás célkitűzései; |
| --- | --- |

a)

a technikai segítségnyújtás célkitűzései;

| b) | a technikai segítségnyújtás hatóköre és a tevékenységek indikatív tervezése; |
| --- | --- |

b)

a technikai segítségnyújtás hatóköre és a tevékenységek indikatív tervezése;

| c) | a technikai segítségnyújtás kedvezményezettjei; |
| --- | --- |

c)

a technikai segítségnyújtás kedvezményezettjei;

| d) | az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) a KAP stratégiai tervhez nyújtott teljes hozzájárulás százalékos aránya (két tizedesjegy pontossággal), amelyet egységes százalékként a technikai segítségnyújtási intézkedések finanszírozására kell felhasználni a KAP stratégiai terv időszakában. |
| --- | --- |

d)

az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) a KAP stratégiai tervhez nyújtott teljes hozzájárulás százalékos aránya (két tizedesjegy pontossággal), amelyet egységes százalékként a technikai segítségnyújtási intézkedések finanszírozására kell felhasználni a KAP stratégiai terv időszakában.

4.4.   KAP-hálózat

A KAP-hálózat ismertetésére vonatkozó alszakasznak különösen a következőket kell tartalmaznia:

| a) | a nemzeti KAP-hálózat összefoglaló áttekintése és célkitűzései, beleértve az európai innovációs partnerséget (EIP) és az AKIS-en belüli tudásáramlást támogató tevékenységek leírását, valamint a LEADER/közösségvezérelt helyi fejlesztés keretében működő helyi akciócsoportok hálózatba szervezését; |
| --- | --- |

a)

a nemzeti KAP-hálózat összefoglaló áttekintése és célkitűzései, beleértve az európai innovációs partnerséget (EIP) és az AKIS-en belüli tudásáramlást támogató tevékenységek leírását, valamint a LEADER/közösségvezérelt helyi fejlesztés keretében működő helyi akciócsoportok hálózatba szervezését;

| b) | a nemzeti KAP-hálózat szerkezete, irányítása és működése, beleértve azt is, hogy a hálózat tartalmaz-e regionális szintű elemeket; a hálózat számára elkülönített technikai segítségnyújtási támogatás indikatív részaránya, az időszakra vonatkozó indikatív költségvetés, valamint a nemzeti KAP-hálózat elindításának indikatív ütemterve. |
| --- | --- |

b)

a nemzeti KAP-hálózat szerkezete, irányítása és működése, beleértve azt is, hogy a hálózat tartalmaz-e regionális szintű elemeket; a hálózat számára elkülönített technikai segítségnyújtási támogatás indikatív részaránya, az időszakra vonatkozó indikatív költségvetés, valamint a nemzeti KAP-hálózat elindításának indikatív ütemterve.

4.5.   Az EMVA és a vidéki térségekben működő egyéb uniós alapok közötti koordináció, hatáskör-elhatárolás, valamint az említett alapok egymást kiegészítő jellege

Ez az alszakasz áttekintést nyújt az EMVA és más, a vidéki térségekben működő uniós alapok közötti koordinációról, elhatárolásról és kiegészítő jellegről, beleértve az uniós alapokból a vidéki térségekben nyújtott támogatás általános koherenciájának leírását, kiemelve felhasználásuk optimalizálásának módját, illetve ismertetve a hatáskör-elhatárolási és koordinációs mechanizmusokat.

4.6.   Pénzügyi eszközök

Ez az alszakasz adott esetben általános leírást ad a pénzügyi eszközökről, és indokolja alkalmazásukat, beleértve a következőket:

| a) | a végrehajtás típusa, beleértve az irányítást; |
| --- | --- |

a)

a végrehajtás típusa, beleértve az irányítást;

| b) | a potenciális alapkezelő; |
| --- | --- |

b)

a potenciális alapkezelő;

| c) | a kínált pénzügyi termékek típusa (hitel, garancia, tőke); |
| --- | --- |

c)

a kínált pénzügyi termékek típusa (hitel, garancia, tőke);

| d) | a pénzügyi eszköz által a végső kedvezményezetteknek kínált előnyök; |
| --- | --- |

d)

a pénzügyi eszköz által a végső kedvezményezetteknek kínált előnyök;

| e) | adott esetben a területi lefedettség; |
| --- | --- |

e)

adott esetben a területi lefedettség;

| f) | a valamennyi beavatkozásra vonatkozó egyéb közös technikai szabályok, például kombinációs vonatkozások. |
| --- | --- |

f)

a valamennyi beavatkozásra vonatkozó egyéb közös technikai szabályok, például kombinációs vonatkozások.

4.7.   A vidékfejlesztési beavatkozások vagy a bizonyos ágazatokat érintő beavatkozások közös elemei

Ez az alszakasz a következőket tartalmazza:

| a) | az EMVA-hozzájárulás nemzeti vagy regionális szinten alkalmazandó mértékére vonatkozó, az (EU) 2021/2115 rendelet 91. cikkének (2) bekezdésében említett régiótípusoktól függő döntések, valamint az említett rendelet 91. cikkének (3) bekezdésében említett egyes beavatkozási kategóriákra vonatkozó döntések; |
| --- | --- |

a)

az EMVA-hozzájárulás nemzeti vagy regionális szinten alkalmazandó mértékére vonatkozó, az (EU) 2021/2115 rendelet 91. cikkének (2) bekezdésében említett régiótípusoktól függő döntések, valamint az említett rendelet 91. cikkének (3) bekezdésében említett egyes beavatkozási kategóriákra vonatkozó döntések;

| b) | a nem támogatható beruházások általános felsorolása, adott esetben az (EU) 2021/2115 rendelet 73. cikkének (3) bekezdésében meghatározottakon túl; |
| --- | --- |

b)

a nem támogatható beruházások általános felsorolása, adott esetben az (EU) 2021/2115 rendelet 73. cikkének (3) bekezdésében meghatározottakon túl;

| c) | adott esetben több vidékfejlesztési beavatkozás vagy bizonyos ágazatok beavatkozásainak végrehajtása szempontjából releváns egyéb elemek, amelyek nem képezik a beavatkozások leírásának részét. |
| --- | --- |

c)

adott esetben több vidékfejlesztési beavatkozás vagy bizonyos ágazatok beavatkozásainak végrehajtása szempontjából releváns egyéb elemek, amelyek nem képezik a beavatkozások leírásának részét.

5.   A beavatkozások ismertetése

Az (EU) 2021/2115 rendelet 111. cikkében említett stratégiában meghatározott beavatkozásokra, köztük a regionális szintű beavatkozásokra vonatkozó alábbi szakasznak a következő információkat kell tartalmaznia:

| a) | a beavatkozás azonosítása:






  i. | a beavatkozástípus, amibe az adott beavatkozás besorolható; |
| --- | --- | --- |

a)

a beavatkozás azonosítása:

i.

a beavatkozástípus, amibe az adott beavatkozás besorolható;

| ii. | adott esetben az érintett ágazat; |
| --- | --- |

ii.

adott esetben az érintett ágazat;

| iii. | a beavatkozáshoz használt egyetlen kimeneti mutató, valamint adott esetben az alkalmazott egységek; |
| --- | --- |

iii.

a beavatkozáshoz használt egyetlen kimeneti mutató, valamint adott esetben az alkalmazott egységek;

| iv. | a beavatkozás egésze teljes mértékben hozzájárul-e az (EU) 2021/2115 rendelet 92., 93. és 95. cikkében említett minimális pénzügyi előirányzatokhoz; |
| --- | --- |

iv.

a beavatkozás egésze teljes mértékben hozzájárul-e az (EU) 2021/2115 rendelet 92., 93. és 95. cikkében említett minimális pénzügyi előirányzatokhoz;

| v. | területi hatály és adott esetben annak feltüntetése, hogy a beavatkozás végrehajtására nemzeti szinten, regionális szinten vagy nemzeti szinten, regionális elemekkel kerül-e sor, illetve hogy a beavatkozás transznacionális jellegű-e; |
| --- | --- |

v.

területi hatály és adott esetben annak feltüntetése, hogy a beavatkozás végrehajtására nemzeti szinten, regionális szinten vagy nemzeti szinten, regionális elemekkel kerül-e sor, illetve hogy a beavatkozás transznacionális jellegű-e;

| b) | hozzájárulás a stratégiához:






  i. | kapcsolat a beavatkozás által kezelt igényekkel, a 2.1. alszakaszban említett igényfelmérés során azonosított igények felsorolása alapján; |
| --- | --- | --- |

b)

hozzájárulás a stratégiához:

i.

kapcsolat a beavatkozás által kezelt igényekkel, a 2.1. alszakaszban említett igényfelmérés során azonosított igények felsorolása alapján;

| ii. | az (EU) 2021/2115 rendelet 6. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett kapcsolódó konkrét célkitűzés(ek), amely(ek)hez a beavatkozás közvetlen és jelentős módon kapcsolódik; valamint adott esetben az egyes ágazatokban végrehajtott beavatkozások esetében az említett rendelet 46. és 57. cikkében említett vonatkozó ágazati célkitűzés(ek); |
| --- | --- |

ii.

az (EU) 2021/2115 rendelet 6. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett kapcsolódó konkrét célkitűzés(ek), amely(ek)hez a beavatkozás közvetlen és jelentős módon kapcsolódik; valamint adott esetben az egyes ágazatokban végrehajtott beavatkozások esetében az említett rendelet 46. és 57. cikkében említett vonatkozó ágazati célkitűzés(ek);

| iii. | kapcsolódó eredménymutatók, amelyekhez a beavatkozásnak közvetlenül és jelentős mértékben hozzá kell járulnia; |
| --- | --- |

iii.

kapcsolódó eredménymutatók, amelyekhez a beavatkozásnak közvetlenül és jelentős mértékben hozzá kell járulnia;

| c) | leírás és támogathatósági feltételek:






  i. | a beavatkozás egyedi kialakítása, követelményei és támogathatósági feltételei, beleértve adott esetben a következőket:






  — | a beavatkozás céljának ismertetése és a beavatkozás általános leírása, beleértve a konkrét célkiválasztást, a kiválasztás elveit, a vonatkozó jogszabályokkal és egyéb beavatkozásokkal való kapcsolatokat, |
| --- | --- | --- | --- |

c)

leírás és támogathatósági feltételek:

i.

a beavatkozás egyedi kialakítása, követelményei és támogathatósági feltételei, beleértve adott esetben a következőket:

—

a beavatkozás céljának ismertetése és a beavatkozás általános leírása, beleértve a konkrét célkiválasztást, a kiválasztás elveit, a vonatkozó jogszabályokkal és egyéb beavatkozásokkal való kapcsolatokat,

| — | a támogatható kedvezményezettek és a támogatható terület, valamint a kapcsolódó támogathatósági kritériumok leírása, vagy amennyiben a támogatás pénzügyi eszközök formáját ölti, a végső kedvezményezettek általános kategóriái, |
| --- | --- |

—

a támogatható kedvezményezettek és a támogatható terület, valamint a kapcsolódó támogathatósági kritériumok leírása, vagy amennyiben a támogatás pénzügyi eszközök formáját ölti, a végső kedvezményezettek általános kategóriái,

| — | a támogatható kötelezettségvállalások vagy művelettípusok leírása, |
| --- | --- |

—

a támogatható kötelezettségvállalások vagy művelettípusok leírása,

| — | adott esetben a kedvezményezettek egyéb kötelezettségeinek ismertetése; |
| --- | --- |

—

adott esetben a kedvezményezettek egyéb kötelezettségeinek ismertetése;

| ii. | a regionális elemeket tartalmazó nemzeti beavatkozások esetében a közös feltételeket kiegészítő egyedi regionális támogathatósági feltételek, amennyiben terveznek ilyeneket; |
| --- | --- |

ii.

a regionális elemeket tartalmazó nemzeti beavatkozások esetében a közös feltételeket kiegészítő egyedi regionális támogathatósági feltételek, amennyiben terveznek ilyeneket;

| iii. | adott esetben a releváns kiindulási elemek azonosítása a GAEC-előírások és a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények (JFGK-k) között, valamint a vonatkozó kötelező nemzeti előírások meghatározása. Ismertetni kell, hogy a kedvezményezettek által teljesítendő kötelezettségvállalások hogyan haladják meg az (EU) 2021/2115 rendelet 31. cikke (5) bekezdésének b), c) és d) pontjában, 70. cikkének (3) bekezdésében és 72. cikkének (5) bekezdésében említett kötelező követelményeket; |
| --- | --- |

iii.

adott esetben a releváns kiindulási elemek azonosítása a GAEC-előírások és a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények (JFGK-k) között, valamint a vonatkozó kötelező nemzeti előírások meghatározása. Ismertetni kell, hogy a kedvezményezettek által teljesítendő kötelezettségvállalások hogyan haladják meg az (EU) 2021/2115 rendelet 31. cikke (5) bekezdésének b), c) és d) pontjában, 70. cikkének (3) bekezdésében és 72. cikkének (5) bekezdésében említett kötelező követelményeket;

| d) | pénzügyi információk:






  i. | a vidékfejlesztési beavatkozások esetében a beavatkozáshoz való EMVA-hozzájárulás mértéke, adott esetben az egyes régiók szerint; |
| --- | --- | --- |

d)

pénzügyi információk:

i.

a vidékfejlesztési beavatkozások esetében a beavatkozáshoz való EMVA-hozzájárulás mértéke, adott esetben az egyes régiók szerint;

| ii. | a vidékfejlesztési beavatkozások, valamint az (EU) 2021/2115 rendelet 31. cikke (7) bekezdésének b) pontja szerinti éghajlat-politikai, környezetvédelmi és állatjóléti programok esetében annak feltüntetése, hogy a beavatkozás a 2014–2022 közötti időszak vonatkozásában tartalmaz-e teljes egészében vagy részben a vidékfejlesztési programokból átvitt kiadásokat; |
| --- | --- |

ii.

a vidékfejlesztési beavatkozások, valamint az (EU) 2021/2115 rendelet 31. cikke (7) bekezdésének b) pontja szerinti éghajlat-politikai, környezetvédelmi és állatjóléti programok esetében annak feltüntetése, hogy a beavatkozás a 2014–2022 közötti időszak vonatkozásában tartalmaz-e teljes egészében vagy részben a vidékfejlesztési programokból átvitt kiadásokat;

| iii. | az (EU) 2021/2115 rendelet 95. cikkében említett és XII. mellékletében meghatározott minimális összeghez hozzájáruló beavatkozások esetében a beavatkozások pénzügyi előirányzatának azon része, amely beszámít az említett mellékletben szereplő összegekbe; |
| --- | --- |

iii.

az (EU) 2021/2115 rendelet 95. cikkében említett és XII. mellékletében meghatározott minimális összeghez hozzájáruló beavatkozások esetében a beavatkozások pénzügyi előirányzatának azon része, amely beszámít az említett mellékletben szereplő összegekbe;

| e) | a kedvezményezetteknek nyújtott támogatás:






  i. | az IIER hatályán kívül eső vidékfejlesztési beavatkozások esetében a támogatás formája (vissza nem térítendő támogatás vagy pénzügyi eszköz); |
| --- | --- | --- |

e)

a kedvezményezetteknek nyújtott támogatás:

i.

az IIER hatályán kívül eső vidékfejlesztési beavatkozások esetében a támogatás formája (vissza nem térítendő támogatás vagy pénzügyi eszköz);

| ii. | a beavatkozás típusától függően a következők megjelölése:






  — | az éghajlat-politikai, környezetvédelmi és állatjóléti programok esetében:






  — | az alapszintű jövedelemtámogatást kiegészítő kifizetés az (EU) 2021/2115 rendelet 31. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően, vagy |
| --- | --- | --- | --- |

ii.

a beavatkozás típusától függően a következők megjelölése:

—

az éghajlat-politikai, környezetvédelmi és állatjóléti programok esetében:

—

az alapszintű jövedelemtámogatást kiegészítő kifizetés az (EU) 2021/2115 rendelet 31. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően, vagy

| — | az (EU) 2021/2115 rendelet 31. cikke (7) bekezdésének b) pontjával összhangban a kötelezettségvállalások következtében felmerülő többletköltségek és elmaradt bevétel egészét vagy egy részét ellentételező kifizetés, valamint az ügyleti költségek esetleges beszámítása, |
| --- | --- |

—

az (EU) 2021/2115 rendelet 31. cikke (7) bekezdésének b) pontjával összhangban a kötelezettségvállalások következtében felmerülő többletköltségek és elmaradt bevétel egészét vagy egy részét ellentételező kifizetés, valamint az ügyleti költségek esetleges beszámítása,

| — | az IIER hatályán kívül eső vidékfejlesztési beavatkozások esetében: a felmerült elszámolható költségek, egységköltségek, egyösszegű átalányok vagy átalányfinanszírozás visszatérítése, |
| --- | --- |

—

az IIER hatályán kívül eső vidékfejlesztési beavatkozások esetében: a felmerült elszámolható költségek, egységköltségek, egyösszegű átalányok vagy átalányfinanszírozás visszatérítése,

| — | az IIER hatálya alá tartozó vidékfejlesztési beavatkozások esetében: ellentételezések, egyszeri kifizetések, átalányösszegek, valamint a tranzakciós költségek esetleges beszámítása; |
| --- | --- |

—

az IIER hatálya alá tartozó vidékfejlesztési beavatkozások esetében: ellentételezések, egyszeri kifizetések, átalányösszegek, valamint a tranzakciós költségek esetleges beszámítása;

| iii. | adott esetben a támogatási arányok különböző szintjei és a támogatás szintje a beavatkozás célkiválasztásának tükrében; |
| --- | --- |

iii.

adott esetben a támogatási arányok különböző szintjei és a támogatás szintje a beavatkozás célkiválasztásának tükrében;

| iv. | amennyiben a kifizetésekre többletköltségek és elmaradt bevétel alapján kerül sor, hivatkozás a KAP stratégiai terv mellékletében feltüntetendő, a támogatás összegének kiszámítására szolgáló tanúsított módszerre, valamint adott esetben annak feltüntetése, hogy teljes vagy részleges kártalanításra kerül-e sor; |
| --- | --- |

iv.

amennyiben a kifizetésekre többletköltségek és elmaradt bevétel alapján kerül sor, hivatkozás a KAP stratégiai terv mellékletében feltüntetendő, a támogatás összegének kiszámítására szolgáló tanúsított módszerre, valamint adott esetben annak feltüntetése, hogy teljes vagy részleges kártalanításra kerül-e sor;

| v. | a tervezett egységösszegek, beleértve a következőket:






  — | az egységösszeg kódja és megnevezése, |
| --- | --- | --- |

v.

a tervezett egységösszegek, beleértve a következőket:

—

az egységösszeg kódja és megnevezése,

| — | az egységösszeg típusa (egységes vagy átlag), |
| --- | --- |

—

az egységösszeg típusa (egységes vagy átlag),

| — | adott esetben a kapcsolódó hozzájárulási arány, |
| --- | --- |

—

adott esetben a kapcsolódó hozzájárulási arány,

| — | adott esetben a teljes beavatkozás vonatkozásában kiválasztott eredménymutatók közül azok, amelyekkel a tervezett egységösszeg közvetlen és jelentős kapcsolatban áll, |
| --- | --- |

—

adott esetben a teljes beavatkozás vonatkozásában kiválasztott eredménymutatók közül azok, amelyekkel a tervezett egységösszeg közvetlen és jelentős kapcsolatban áll,

| — | amennyiben a beavatkozás mindkét támogatási formát, azaz vissza nem térítendő támogatásokat és pénzügyi eszközöket is magában foglal, az ezen egységösszegnek megfelelő támogatás formájának feltüntetése, |
| --- | --- |

—

amennyiben a beavatkozás mindkét támogatási formát, azaz vissza nem térítendő támogatásokat és pénzügyi eszközöket is magában foglal, az ezen egységösszegnek megfelelő támogatás formájának feltüntetése,

| — | adott esetben annak feltüntetése, hogy a tervezett egységösszeg megfelel-e a vidékfejlesztési programból a 2014–2022 közötti időszakban átvitt kiadásoknak, |
| --- | --- |

—

adott esetben annak feltüntetése, hogy a tervezett egységösszeg megfelel-e a vidékfejlesztési programból a 2014–2022 közötti időszakban átvitt kiadásoknak,

| — | az (EU) 2021/2115 rendelet 22. cikkének (2) bekezdésében említett területi hatály alkalmazása esetén az ezen egységösszegnek megfelelő területcsoport feltüntetése, |
| --- | --- |

—

az (EU) 2021/2115 rendelet 22. cikkének (2) bekezdésében említett területi hatály alkalmazása esetén az ezen egységösszegnek megfelelő területcsoport feltüntetése,

| — | amennyiben a beavatkozáshoz kiválasztott kimeneti mutató különböző mértékegységeket reprezentálhat, az ennek az egységösszegnek megfelelő mértékegység feltüntetése, |
| --- | --- |

—

amennyiben a beavatkozáshoz kiválasztott kimeneti mutató különböző mértékegységeket reprezentálhat, az ennek az egységösszegnek megfelelő mértékegység feltüntetése,

| — | az említett egységösszeg tervezett éves értéke, |
| --- | --- |

—

az említett egységösszeg tervezett éves értéke,

| — | az érték ismertetése, beleértve adott esetben a maximális és minimális szintek változását. Erre az ismertetésre nincs szükség a többletköltségek és elmaradt bevételek alapján nyújtott kifizetéseknek megfelelő egységes egységösszegek esetében, amelyekre tanúsított módszer vonatkozik az (EU) 2021/2115 rendelet 82. cikkével összhangban; |
| --- | --- |

—

az érték ismertetése, beleértve adott esetben a maximális és minimális szintek változását. Erre az ismertetésre nincs szükség a többletköltségek és elmaradt bevételek alapján nyújtott kifizetéseknek megfelelő egységes egységösszegek esetében, amelyekre tanúsított módszer vonatkozik az (EU) 2021/2115 rendelet 82. cikkével összhangban;

| vi. | az éves tervezett egységösszegeket és az éves tervezett kimeneteket, valamint adott esetben a tervezett maximális vagy minimális egységösszegeket tartalmazó táblázat. A tervezett kimeneteknek adott esetben tartalmazniuk kell a további nemzeti finanszírozást is. A táblázatnak tartalmaznia kell továbbá a beavatkozáshoz kapcsolódó kifizetések várható éves indikatív szintjét, és adott esetben az átvitt kiadások vagy a pénzügyi eszközök szerinti lebontást. Amennyiben egy beavatkozás kimeneteit a tervek szerint több éven keresztül fizetik ki, annak érdekében, hogy azokat ne számítsák be többször az adott időszakban, az éves tervezett kimenetek csak az olyan kimenetek számának felelnek meg, amelyekre az indikatív tervek szerint az adott pénzügyi évben teljesítik az első kifizetést; |
| --- | --- |

vi.

az éves tervezett egységösszegeket és az éves tervezett kimeneteket, valamint adott esetben a tervezett maximális vagy minimális egységösszegeket tartalmazó táblázat. A tervezett kimeneteknek adott esetben tartalmazniuk kell a további nemzeti finanszírozást is. A táblázatnak tartalmaznia kell továbbá a beavatkozáshoz kapcsolódó kifizetések várható éves indikatív szintjét, és adott esetben az átvitt kiadások vagy a pénzügyi eszközök szerinti lebontást. Amennyiben egy beavatkozás kimeneteit a tervek szerint több éven keresztül fizetik ki, annak érdekében, hogy azokat ne számítsák be többször az adott időszakban, az éves tervezett kimenetek csak az olyan kimenetek számának felelnek meg, amelyekre az indikatív tervek szerint az adott pénzügyi évben teljesítik az első kifizetést;

| vii. | az állami támogatás értékelésére vonatkozó információk, különösen annak meghatározása, hogy a beavatkozás az EUMSZ 42. cikkének hatályán kívül esik-e, valamint a támogatás elszámolásához használandó állami támogatási eszköz típusának feltüntetése; |
| --- | --- |

vii.

az állami támogatás értékelésére vonatkozó információk, különösen annak meghatározása, hogy a beavatkozás az EUMSZ 42. cikkének hatályán kívül esik-e, valamint a támogatás elszámolásához használandó állami támogatási eszköz típusának feltüntetése;

| f) | az egyes beavatkozástípusokra jellemző kiegészítő információk:






  i. | a közvetlen kifizetések formájában megvalósuló beavatkozások vonatkozásában:






  — | az (EU) 2021/2115 rendelet III. címe II. fejezete 2. szakasza 2. alszakaszában említett alapszintű jövedelemtámogatás esetében a mezőgazdasági kistermelőknek nyújtott kifizetésekre vonatkozó konkrét információk és magyarázatok, beleértve a kifizetés maximális összegét és típusát (átalányösszeg vagy hektáronként), |
| --- | --- | --- | --- |

f)

az egyes beavatkozástípusokra jellemző kiegészítő információk:

i.

a közvetlen kifizetések formájában megvalósuló beavatkozások vonatkozásában:

—

az (EU) 2021/2115 rendelet III. címe II. fejezete 2. szakasza 2. alszakaszában említett alapszintű jövedelemtámogatás esetében a mezőgazdasági kistermelőknek nyújtott kifizetésekre vonatkozó konkrét információk és magyarázatok, beleértve a kifizetés maximális összegét és típusát (átalányösszeg vagy hektáronként),

| — | az (EU) 2021/2115 rendelet 29. cikkében említett, átcsoportosítással nyújtható jövedelemtámogatás esetében konkrét információk és magyarázatok, beleértve a támogathatóságot, a kifizetett maximális hektárszámot, a területtartományokat és területcsoportokat, |
| --- | --- |

—

az (EU) 2021/2115 rendelet 29. cikkében említett, átcsoportosítással nyújtható jövedelemtámogatás esetében konkrét információk és magyarázatok, beleértve a támogathatóságot, a kifizetett maximális hektárszámot, a területtartományokat és területcsoportokat,

| — | az (EU) 2021/2115 rendelet 30. cikkében említett, a fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott kiegészítő jövedelemtámogatás tekintetében az alábbiakra vonatkozó konkrét információk és magyarázatok:






  — | az újonnan alapított vállalkozás fogalommeghatározására vonatkozó feltételek, |
| --- | --- | --- |

—

az (EU) 2021/2115 rendelet 30. cikkében említett, a fiatal mezőgazdasági termelők részére nyújtott kiegészítő jövedelemtámogatás tekintetében az alábbiakra vonatkozó konkrét információk és magyarázatok:

—

az újonnan alapított vállalkozás fogalommeghatározására vonatkozó feltételek,

| — | a támogatás típusa és időtartama, |
| --- | --- |

—

a támogatás típusa és időtartama,

| — | adott esetben a kifizetett maximális hektárszám, |
| --- | --- |

—

adott esetben a kifizetett maximális hektárszám,

| — | tájékoztatás a korábbi programmal való folytonosságról, |
| --- | --- |

—

tájékoztatás a korábbi programmal való folytonosságról,

| — | az éghajlat-politikai, környezetvédelmi és állatjóléti rendszerek esetében az (EU) 2021/2115 rendelet 31. cikkének (4) bekezdésében említett, a beavatkozás hatálya alá tartozó intézkedési területek megjelölése; annak feltüntetése, hogy a program hozzájárul-e az új kötelező követelményeknek való megfeleléshez legfeljebb 24 hónapig attól az időponttól számítva, amikor azok kötelezővé váltak a mezőgazdasági üzem számára, |
| --- | --- |

—

az éghajlat-politikai, környezetvédelmi és állatjóléti rendszerek esetében az (EU) 2021/2115 rendelet 31. cikkének (4) bekezdésében említett, a beavatkozás hatálya alá tartozó intézkedési területek megjelölése; annak feltüntetése, hogy a program hozzájárul-e az új kötelező követelményeknek való megfeleléshez legfeljebb 24 hónapig attól az időponttól számítva, amikor azok kötelezővé váltak a mezőgazdasági üzem számára,

| — | az (EU) 2021/2115 rendelet III. címe II. fejezete 3. szakaszának 1. alszakaszában említett, termeléstől függő jövedelemtámogatási beavatkozások esetében:






  — | a fehérjenövényekre vonatkozó beavatkozásokkal kapcsolatos információk, |
| --- | --- | --- |

—

az (EU) 2021/2115 rendelet III. címe II. fejezete 3. szakaszának 1. alszakaszában említett, termeléstől függő jövedelemtámogatási beavatkozások esetében:

—

a fehérjenövényekre vonatkozó beavatkozásokkal kapcsolatos információk,

| — | a megcélzott ágazatok indokolása, nehézségeik, jelentőségük, a beavatkozás célja (a versenyképesség, a minőség vagy a fenntarthatóság javítása), valamint az, hogy ez a cél hogyan enyhíti a nehézségeket, illetve hogyan biztosítja az összhangot a 2000/60/EK irányelvvel, adott esetben, a selyemlepkére vonatkozó mértékegység és az egyedszámra való átszámítási arány; |
| --- | --- |

—

a megcélzott ágazatok indokolása, nehézségeik, jelentőségük, a beavatkozás célja (a versenyképesség, a minőség vagy a fenntarthatóság javítása), valamint az, hogy ez a cél hogyan enyhíti a nehézségeket, illetve hogyan biztosítja az összhangot a 2000/60/EK irányelvvel, adott esetben, a selyemlepkére vonatkozó mértékegység és az egyedszámra való átszámítási arány;

| ii. | a vidékfejlesztési beavatkozásokkal kapcsolatban:






  — | az (EU) 2021/2115 rendelet 70. cikkében említett beavatkozások esetében:






  — | a támogatható terület típusának ismertetése, |
| --- | --- | --- | --- |

ii.

a vidékfejlesztési beavatkozásokkal kapcsolatban:

—

az (EU) 2021/2115 rendelet 70. cikkében említett beavatkozások esetében:

—

a támogatható terület típusának ismertetése,

| — | a kötelezettségvállalások típusának (eredményalapú, irányításon alapuló vagy hibrid) és a végrehajtási mechanizmus megjelölése, |
| --- | --- |

—

a kötelezettségvállalások típusának (eredményalapú, irányításon alapuló vagy hibrid) és a végrehajtási mechanizmus megjelölése,

| — | a szerződések időtartamának megjelölése, |
| --- | --- |

—

a szerződések időtartamának megjelölése,

| — | annak feltüntetése, hogy a beavatkozás hozzájárul-e az új kötelező követelményeknek való megfeleléshez legfeljebb 24 hónapig attól az időponttól számítva, amikor azok kötelezővé váltak a mezőgazdasági üzem számára, |
| --- | --- |

—

annak feltüntetése, hogy a beavatkozás hozzájárul-e az új kötelező követelményeknek való megfeleléshez legfeljebb 24 hónapig attól az időponttól számítva, amikor azok kötelezővé váltak a mezőgazdasági üzem számára,

| — | az (EU) 2021/2115 rendelet 71. cikkében említett beavatkozások esetében a kijelölt helyi közigazgatási egységek nemzeti jegyzékére mutató link, valamint az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 32. cikkének (1) bekezdésében említett egyes területkategóriák esetében a hátrányos természeti adottságú területek térképére mutató link (6), |
| --- | --- |

—

az (EU) 2021/2115 rendelet 71. cikkében említett beavatkozások esetében a kijelölt helyi közigazgatási egységek nemzeti jegyzékére mutató link, valamint az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 32. cikkének (1) bekezdésében említett egyes területkategóriák esetében a hátrányos természeti adottságú területek térképére mutató link (6),

| — | az (EU) 2021/2115 rendelet 72. cikkében említett beavatkozások esetében a támogatható terület típusának megjelölése, |
| --- | --- |

—

az (EU) 2021/2115 rendelet 72. cikkében említett beavatkozások esetében a támogatható terület típusának megjelölése,

| — | az (EU) 2021/2115 rendelet 73. cikkében említett beavatkozások esetében a beavatkozás hatályához kapcsolódó nem támogatható beruházások jegyzéke, amennyiben azok még nem szerepelnek a 4.7. alszakasz b) pontjában, valamint az erdészeti ágazatban végrehajtott beavatkozások esetében az olyan mezőgazdasági üzemek mérete, amelyek esetében a támogatás feltételeként ismertetni kell az erdőgazdálkodási tervben vagy azzal egyenértékű eszközben szereplő releváns információkat, |
| --- | --- |

—

az (EU) 2021/2115 rendelet 73. cikkében említett beavatkozások esetében a beavatkozás hatályához kapcsolódó nem támogatható beruházások jegyzéke, amennyiben azok még nem szerepelnek a 4.7. alszakasz b) pontjában, valamint az erdészeti ágazatban végrehajtott beavatkozások esetében az olyan mezőgazdasági üzemek mérete, amelyek esetében a támogatás feltételeként ismertetni kell az erdőgazdálkodási tervben vagy azzal egyenértékű eszközben szereplő releváns információkat,

| — | az (EU) 2021/2115 rendelet 74. cikkében említett beavatkozások esetében annak feltüntetése, hogy a beruházás az öntözött terület növekedését eredményezi-e, és






  — | a meglévő öntözőberendezések fejlesztésére irányuló beruházások esetében a szükséges potenciális vízmegtakarítás százalékban kifejezve, |
| --- | --- | --- |

—

az (EU) 2021/2115 rendelet 74. cikkében említett beavatkozások esetében annak feltüntetése, hogy a beruházás az öntözött terület növekedését eredményezi-e, és

—

a meglévő öntözőberendezések fejlesztésére irányuló beruházások esetében a szükséges potenciális vízmegtakarítás százalékban kifejezve,

| — | a jónál rosszabb állapotú víztesteket érintő meglévő öntözőberendezések fejlesztésére irányuló beruházások esetében a vízhasználat hatékony csökkentésére vonatkozó követelmény százalékban kifejezve, |
| --- | --- |

—

a jónál rosszabb állapotú víztesteket érintő meglévő öntözőberendezések fejlesztésére irányuló beruházások esetében a vízhasználat hatékony csökkentésére vonatkozó követelmény százalékban kifejezve,

| — | az (EU) 2021/2115 rendelet 76. cikkében említett beavatkozások esetében:






  — | a kártérítést eredményező küszöbérték feltüntetése, |
| --- | --- | --- |

—

az (EU) 2021/2115 rendelet 76. cikkében említett beavatkozások esetében:

—

a kártérítést eredményező küszöbérték feltüntetése,

| — | a veszteségek kiszámításának módszertana és a kártalanítást eredményező tényezők, |
| --- | --- |

—

a veszteségek kiszámításának módszertana és a kártalanítást eredményező tényezők,

| — | a konkrét veszteségfedezet leírása, valamint a túlkompenzáció elkerülésére tervezett céltartalékok, |
| --- | --- |

—

a konkrét veszteségfedezet leírása, valamint a túlkompenzáció elkerülésére tervezett céltartalékok,

| — | az (EU) 2021/2115 rendelet 77. cikkében említett LEADER beavatkozások esetében:






  — | a LEADER-megközelítés várható hozzáadott értékének és alapelvei alkalmazásának ismertetése, |
| --- | --- | --- |

—

az (EU) 2021/2115 rendelet 77. cikkében említett LEADER beavatkozások esetében:

—

a LEADER-megközelítés várható hozzáadott értékének és alapelvei alkalmazásának ismertetése,

| — | annak feltüntetése, hogy terveznek-e támogatást egynél több, az (EU) 2021/1060 európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 31. cikkének (4) bekezdésében említett alapból, és melyik vezető alappal; |
| --- | --- |

—

annak feltüntetése, hogy terveznek-e támogatást egynél több, az (EU) 2021/1060 európai parlamenti és tanácsi rendelet (7) 31. cikkének (4) bekezdésében említett alapból, és melyik vezető alappal;

| g) | a WTO-nak való megfelelés, beleértve a következőket:






  i. | az (EU) 2021/2115 rendelet II. mellékletében felsorolt beavatkozások esetében a WTO mezőgazdasági megállapodása 2. melléklete (zöld doboz) azon bekezdésének feltüntetése, amelynek feltételeit a beavatkozás teljesíti; |
| --- | --- | --- |

g)

a WTO-nak való megfelelés, beleértve a következőket:

i.

az (EU) 2021/2115 rendelet II. mellékletében felsorolt beavatkozások esetében a WTO mezőgazdasági megállapodása 2. melléklete (zöld doboz) azon bekezdésének feltüntetése, amelynek feltételeit a beavatkozás teljesíti;

| ii. | az (EU) 2021/2115 rendelet III. címe II. fejezete 3. szakaszának 1. alszakaszában említett, a termeléstől függő jövedelemtámogatásra vonatkozó opció esetében: annak közlése, hogy a beavatkozás megfelel a WTO mezőgazdasági megállapodása 6.5. cikkében előírt feltételeknek (kék doboz); |
| --- | --- |

ii.

az (EU) 2021/2115 rendelet III. címe II. fejezete 3. szakaszának 1. alszakaszában említett, a termeléstől függő jövedelemtámogatásra vonatkozó opció esetében: annak közlése, hogy a beavatkozás megfelel a WTO mezőgazdasági megállapodása 6.5. cikkében előírt feltételeknek (kék doboz);

| iii. | annak kifejtése, hogy az i. vagy ii. alpont szerinti beavatkozás hogyan felel meg a zöld doboz vagy a kék doboz kritériumainak; |
| --- | --- |

iii.

annak kifejtése, hogy az i. vagy ii. alpont szerinti beavatkozás hogyan felel meg a zöld doboz vagy a kék doboz kritériumainak;

| iv. | az (EU) 2021/2115 rendelet 11. cikkének (1) bekezdésében említett beavatkozások esetében az Európai Gazdasági Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között a GATT keretében létrejött, olajos magvakról szóló egyetértési megállapodásban (8) meghatározott, az olajos magvakra vonatkozó uniós WTO-jegyzékben szereplő határértékeknek való megfelelés tekintetében: annak feltüntetése, hogy a beavatkozás a megállapodás hatálya alá tartozó növényekre (szójabab, repcemag, napraforgómag, kivéve az étkezési célú napraforgómagot) irányul-e, és ha igen, a tervezett támogatási terület feltüntetése az érintett igénylési évre vonatkozóan. |
| --- | --- |

iv.

az (EU) 2021/2115 rendelet 11. cikkének (1) bekezdésében említett beavatkozások esetében az Európai Gazdasági Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között a GATT keretében létrejött, olajos magvakról szóló egyetértési megállapodásban (8) meghatározott, az olajos magvakra vonatkozó uniós WTO-jegyzékben szereplő határértékeknek való megfelelés tekintetében: annak feltüntetése, hogy a beavatkozás a megállapodás hatálya alá tartozó növényekre (szójabab, repcemag, napraforgómag, kivéve az étkezési célú napraforgómagot) irányul-e, és ha igen, a tervezett támogatási terület feltüntetése az érintett igénylési évre vonatkozóan.

6.   Pénzügyi terv

Ez a szakasz a következőket tartalmazza:

6.1.   Áttekintő táblázat

A tagállamoknak meg kell adniuk az (EU) 2021/2115 rendelet 112. cikkének (2) bekezdésében meghatározott elemeket.

Azok a tagállamok, amelyek élni kívánnak az (EU) 2021/2115 rendelet 103. cikkében leírt, a pénzeszközök közötti átcsoportosítás lehetőségével, tájékoztatást nyújtanak erről a KAP stratégiai terv időszakának minden olyan éve tekintetében, amikor élni kívánnak ezzel a rugalmassági eszközzel. A tagállamok 2025-ben felülvizsgálhatják a 2027-es pénzügyi évre elkülönített összegekre vonatkozó döntésüket.

Az áttekintő táblázatban megadott információknak lehetővé kell tenniük annak ellenőrzését, hogy az (EU) 2021/2115 rendelet 92., 93., 95., 97. és 98. cikkében előírt minimális kiadási követelmények teljesítéséhez szükséges előirányzatokat megfelelően tartalékba helyezték-e.

Ezen az információn alapul a tagállamok által az (EU) 2021/2115 rendelet 92., 93., 95., 97. és 98. cikkében meghatározott minimális kiadási követelmények betartása érdekében tartalékba helyezett összegek levonásával kapott pénzügyi felső határok (fordított felső határok) kiszámítása.

Az (EU) 2021/2115 rendelet 92–98. cikkében említett minimális és maximális összegeket mindig az (EU) 2021/2115 rendelet 87., 88. és 89. cikkében említett tagállami keretösszegek alapján kell kiszámítani az esetleges átcsoportosításokat követően.

Ha azonban a tagállamok úgy döntenek, hogy forrásokat különítenek el az InvestEU, a LIFE és/vagy az Erasmus számára, a vonatkozó éves összegeket fel kell tüntetni az áttekintő táblázatban. Az (EU) 2021/2115 rendelet XI. melléklete nem módosul, és a minimális előirányzatokra vonatkozó valamennyi kötelezettséget össze kell vetni az említett rendelet XI. mellékletében szereplő összegekkel, amelyek nem zárják ki ezeket az egyedi előirányzatokat.

Mivel a fiatal mezőgazdasági termelők tekintetében a minimális pénzügyi előirányzatokra vonatkozó előírás az EMGA-ból és az EMVA-ból egyaránt teljesíthető, azok a tagállamok, amelyek úgy döntenek, hogy az (EU) 2021/2115 rendelet XII. mellékletében meghatározott minimumnál magasabb összeget különítenek el, megjelölik az egyes alapok keretében a minimális előirányzatra vonatkozó követelmény teljesítéséhez felhasználandó összegeket. Ennek alapján történik majd a fordított felső határok kiszámítása.

6.2.   Részletes pénzügyi információk, beavatkozásonkénti bontás és a kimenetek tervezése

Az (EU) 2021/2115 rendelet 112. cikkének (3) bekezdésében említett részletes pénzügyi tervnek áttekintést kell nyújtania a KAP stratégiai terv végrehajtási időszaka alatt a tagállami előirányzatok kifizetéseinek várható indikatív szintjéről, valamint tájékoztatást kell adnia az EMVA-társfinanszírozási arányokról.

7.   Irányítási rendszerek és koordinációs rendszerek

7.1.   Az irányító szervek, irányító hatóságok és egyéb szervek azonosítása

Ez az alszakasz a következőket tartalmazza:

| a) | az egyes szervtípusok (illetékes hatóságok, irányító hatóságok, kifizető ügynökségek, adott esetben koordináló szerv, tanúsító szervek) esetében a felelősségi körükbe tartozó alapok megjelölése, valamint a felelős személyek neve és elérhetősége;
  ugyanezeket az információkat kell megadni más szervek, például monitoringbizottságok, adott esetben felhatalmazott szervek és közreműködő szervek, valamint az AKIS, a KAP tervnek az (EU) 2021/1060 rendelet 48. cikke szerinti kommunikációs referense, továbbá a KAP-hálózat releváns koordinációs struktúrái esetében. A felhatalmazott és közreműködő szervek szerepét is meg kell határozni; |
| --- | --- |

a)

az egyes szervtípusok (illetékes hatóságok, irányító hatóságok, kifizető ügynökségek, adott esetben koordináló szerv, tanúsító szervek) esetében a felelősségi körükbe tartozó alapok megjelölése, valamint a felelős személyek neve és elérhetősége;

ugyanezeket az információkat kell megadni más szervek, például monitoringbizottságok, adott esetben felhatalmazott szervek és közreműködő szervek, valamint az AKIS, a KAP tervnek az (EU) 2021/1060 rendelet 48. cikke szerinti kommunikációs referense, továbbá a KAP-hálózat releváns koordinációs struktúrái esetében. A felhatalmazott és közreműködő szervek szerepét is meg kell határozni;

| b) | az illetékes hatóság felépítésének és szervezetének rövid leírása; |
| --- | --- |

b)

az illetékes hatóság felépítésének és szervezetének rövid leírása;

| c) | amennyiben a pénzügyi eszközök végrehajtását regionális hatóságokra ruházzák át, a pénzügyi eszközzel kapcsolatos művelet irányítási rendszerének leírása (az irányító hatóság és a kifizető ügynökség feladatainak átruházása, például a kedvezményezett kiválasztása, jelentéstétel, kifizetések, ellenőrzés). |
| --- | --- |

c)

amennyiben a pénzügyi eszközök végrehajtását regionális hatóságokra ruházzák át, a pénzügyi eszközzel kapcsolatos művelet irányítási rendszerének leírása (az irányító hatóság és a kifizető ügynökség feladatainak átruházása, például a kedvezményezett kiválasztása, jelentéstétel, kifizetések, ellenőrzés).

7.2.   A monitoring- és jelentéstételi rendszerek bemutatása

A KAP stratégiai terv teljesítményének értékeléséhez szükséges információk rögzítése, fenntartása, kezelése és jelentése céljából létrehozott monitoring- és jelentéstételi rendszerek rövid leírása, ideértve az (EU) 2021/2115 rendelet 134. cikke szerinti éves teljesítményjelentés céljából létrehozott jelentéstételi rendszert.

7.3.   A kontrollrendszerekre és a szankciókra vonatkozó információk

a)   
  IIER

Az IIER-re vonatkozó információk a következőket tartalmazzák:

| i. | a hatókör meghatározása, különös tekintettel arra, hogy alkalmazzák-e a rendszert a borágazat esetében az (EU) 2021/2115 rendelet 65. cikkében foglaltak szerint, illetve a feltételesség kérdése; |
| --- | --- |

i.

a hatókör meghatározása, különös tekintettel arra, hogy alkalmazzák-e a rendszert a borágazat esetében az (EU) 2021/2115 rendelet 65. cikkében foglaltak szerint, illetve a feltételesség kérdése;

| ii. | a mezőgazdasági parcella meghatározása, beleértve adott esetben a mezőgazdasági földterületet; |
| --- | --- |

ii.

a mezőgazdasági parcella meghatározása, beleértve adott esetben a mezőgazdasági földterületet;

| iii. | az IIER 2023. január 1-jétől kezdődő működésének, valamint annak megerősítése, hogy teljesülnek az (EU) 2021/2116 európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) IV. címének II. fejezetében meghatározott követelmények; |
| --- | --- |

iii.

az IIER 2023. január 1-jétől kezdődő működésének, valamint annak megerősítése, hogy teljesülnek az (EU) 2021/2116 európai parlamenti és tanácsi rendelet (9) IV. címének II. fejezetében meghatározott követelmények;

| iv. | az állatok azonosítására és nyilvántartására szolgáló, az (EU) 2021/2116 rendelet 65. cikke (4) bekezdésének c) pontjában és 66. cikke (1) bekezdésének g) pontjában említett rendszerekre vonatkozó információk; |
| --- | --- |

iv.

az állatok azonosítására és nyilvántartására szolgáló, az (EU) 2021/2116 rendelet 65. cikke (4) bekezdésének c) pontjában és 66. cikke (1) bekezdésének g) pontjában említett rendszerekre vonatkozó információk;

| v. | sor kerül-e automatikus kérelmezési rendszer alkalmazására; |
| --- | --- |

v.

sor kerül-e automatikus kérelmezési rendszer alkalmazására;

| vi. | a kontroll- és szankcionálási rendszerek leírása, különösen annak ismertetése, hogy a rendszer tartalmaz-e olyan szisztematikus ellenőrzéseket, amelyek olyan területeket is érintenek, ahol a legmagasabb a hibakockázat, valamint hogy az ellenőrzések szintje hogyan biztosítja a hatékony kockázatkezelést az (EU) 2021/2116 rendelet 60. cikkének (1) bekezdésének megfelelően. A szankciók tekintetében az információknak ismertetniük kell a KAP stratégiai tervben meghatározott, a beavatkozásokra vonatkozó támogathatósági kritériumoknak való meg nem felelés esetén kiszabható szankciókat. Ha a különböző beavatkozások esetében különböző kontroll- és szankcionálási rendszerek alkalmazására kerül sor, minden rendszerről tájékoztatást kell nyújtani. |
| --- | --- |

vi.

a kontroll- és szankcionálási rendszerek leírása, különösen annak ismertetése, hogy a rendszer tartalmaz-e olyan szisztematikus ellenőrzéseket, amelyek olyan területeket is érintenek, ahol a legmagasabb a hibakockázat, valamint hogy az ellenőrzések szintje hogyan biztosítja a hatékony kockázatkezelést az (EU) 2021/2116 rendelet 60. cikkének (1) bekezdésének megfelelően. A szankciók tekintetében az információknak ismertetniük kell a KAP stratégiai tervben meghatározott, a beavatkozásokra vonatkozó támogathatósági kritériumoknak való meg nem felelés esetén kiszabható szankciókat. Ha a különböző beavatkozások esetében különböző kontroll- és szankcionálási rendszerek alkalmazására kerül sor, minden rendszerről tájékoztatást kell nyújtani.

További információk nyújthatók a mezőgazdasági parcellák azonosítási rendszerével, a földrajzi térinformatikai rendszerrel, az állatalapú igénylési rendszerrel, valamint a területmegfigyelő rendszerrel kapcsolatban, amennyiben ezt a tagállam fontosnak tartja.

b)   
  Az IIER hatályán kívül eső beavatkozások kontroll- és szankcionálási rendszere

Az IIER hatályán kívül eső EMGA- és EMVA-beavatkozások esetében az információknak a következőket kell tartalmazniuk:

| i. | a szankcionálási rendszer rövid leírása a hatékonyság, az arányosság és a visszatartó erő elvével összhangban; |
| --- | --- |

i.

a szankcionálási rendszer rövid leírása a hatékonyság, az arányosság és a visszatartó erő elvével összhangban;

| ii. | a kontrollrendszerek rövid leírása, beleértve adott esetben a pénzügyi eszközök sajátosságait; |
| --- | --- |

ii.

a kontrollrendszerek rövid leírása, beleértve adott esetben a pénzügyi eszközök sajátosságait;

| iii. | rövid leírás arról, hogyan valósul meg a közbeszerzési szabályoknak való megfelelés; |
| --- | --- |

iii.

rövid leírás arról, hogyan valósul meg a közbeszerzési szabályoknak való megfelelés;

c)   
  A feltételesség kontroll- és szankcionálási rendszere

Ez az alszakasz a következőket tartalmazza:

| i. | a feltételesség kontrollrendszerének leírása; |
| --- | --- |

i.

a feltételesség kontrollrendszerének leírása;

| ii. | az ellenőrzések típusai az egyes JFGK-k és GAEC-ek tekintetében; |
| --- | --- |

ii.

az ellenőrzések típusai az egyes JFGK-k és GAEC-ek tekintetében;

| iii. | a szankcionálási rendszer ismertetése; |
| --- | --- |

iii.

a szankcionálási rendszer ismertetése;

| iv. | a megismétlődés és a szándékosság elvének meghatározása és alkalmazása; |
| --- | --- |

iv.

a megismétlődés és a szándékosság elvének meghatározása és alkalmazása;

| v. | a mezőgazdasági kistermelőkre vonatkozó egyszerűsített kontrollrendszer alkalmazásának feltüntetése; |
| --- | --- |

v.

a mezőgazdasági kistermelőkre vonatkozó egyszerűsített kontrollrendszer alkalmazásának feltüntetése;

| vi. | a feltételességi előírások és a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények ellenőrzéséért felelős illetékes ellenőrző szervekre vonatkozó információk; |
| --- | --- |

vi.

a feltételességi előírások és a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények ellenőrzéséért felelős illetékes ellenőrző szervekre vonatkozó információk;

d)   
  Szociális feltételesség

Ez az alszakasz a következőket tartalmazza:

| i. | a szociális feltételesség kontrollrendszerének leírása; |
| --- | --- |

i.

a szociális feltételesség kontrollrendszerének leírása;

| ii. | a szociális feltételesség szankcionálási rendszerének leírása.
  Amennyiben a szociális feltételesség alkalmazására 2024-től vagy 2025-től kerül sor, az i. és ii. pontban említett leírást legkésőbb a Bizottság által az (EU) 2021/2115 rendelet 119. cikkével összhangban jóváhagyott KAP stratégiai tervmódosításban kell megadni, a szociális feltételesség alkalmazásának kezdőéve előtt. |
| --- | --- |

ii.

a szociális feltételesség szankcionálási rendszerének leírása.

Amennyiben a szociális feltételesség alkalmazására 2024-től vagy 2025-től kerül sor, az i. és ii. pontban említett leírást legkésőbb a Bizottság által az (EU) 2021/2115 rendelet 119. cikkével összhangban jóváhagyott KAP stratégiai tervmódosításban kell megadni, a szociális feltételesség alkalmazásának kezdőéve előtt.

8.   Korszerűsítés: AKIS és digitalizáció

8.1.   Az AKIS általános szervezeti felépítése

Ez az alszakasz tartalmazza a GYELV-en és az igényfelmérésen alapuló átfogó AKIS stratégiai megközelítés ismertetését, felvázolva, hogy a beavatkozások és intézkedések hogyan fognak együttesen hozzájárulni az (EU) 2021/2115 rendelet 6. cikkének (2) bekezdésében említett horizontális célkitűzéshez.

8.2.   Annak ismertetése, hogy a tanácsadási szolgáltatások, a kutatás, a KAP-hálózatok és beavatkozások hogyan működnek együtt az AKIS keretében

Ez az alszakasz ismerteti a tanácsadók, a kutatók és a KAP-hálózatok együttműködésének megszervezését. Fel kell tüntetni, hogy a tervezett intézkedéseket kombinálják-e a KAP stratégiai terv hatálya alá tartozó és azon kívül eső egyéb releváns intézkedésekkel vagy eszközökkel.

8.3.   A mezőgazdasági tanácsadók szervezetének leírása

Ez az alszakasz ismerteti, hogyan kerül sor a tanácsadás megszervezésére, integrálva az összes tanácsadót, kitérve az (EU) 2021/2115 rendelet 15. cikkének (2) bekezdésében és (4) bekezdésében említett valamennyi elemre, illetve eleget téve az említett rendelet 15. cikkének (3) bekezdésében foglalt, a pártatlanságra vonatkozó követelményeknek is.

8.4.   Az innovációs támogatás módjának ismertetése

Ez az alszakasz tartalmazza annak ismertetését, hogy az AKIS rendszeren belül hogyan kerül sor az innovációs támogatás és a tudásáramlás megszervezésére.

8.5.   Digitalizációs stratégia

Ebben az alszakaszban ismertetni kell a digitalizáció fellendítésére irányuló stratégiai megközelítést, ideértve az arra vonatkozó koncepció leírását, hogy a digitalizációs stratégia keretébe tartozó intézkedéseket hogyan szabják testre a régiók, vállalkozástípusok és népességcsoportok közötti digitális szakadékok elkerülése vagy csökkentése érdekében.

9.   A KAP stratégiai tervek mellékletei

9.1.   Az előzetes értékelésről és a 2001/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (10)
  említett stratégiai környezeti vizsgálatról (SKV) szóló I. melléklet

A KAP stratégiai tervnek az (EU) 2021/2115 rendelet 115. cikkének (1) bekezdésében említett I. melléklete tartalmazza az előzetes értékelés eredményeinek összefoglalását, valamint az előzetes értékelés és az SKV főbb ajánlásait.

A KAP stratégiai terv előzetes értékelés keretében értékelendő elemei szerint az ajánlásokat az alábbiak szerint kell kategorizálni:

| — | GYELV-elemzés és igényfelmérés, |
| --- | --- |

—

GYELV-elemzés és igényfelmérés,

| — | beavatkozási logika/hozzájárulás a célkitűzésekhez, |
| --- | --- |

—

beavatkozási logika/hozzájárulás a célkitűzésekhez,

| — | külső/belső koherencia, |
| --- | --- |

—

külső/belső koherencia,

| — | a költségvetési források elosztása, |
| --- | --- |

—

a költségvetési források elosztása,

| — | kimenetek, eredmények, valamint a mérföldkövek és célok meghatározása, |
| --- | --- |

—

kimenetek, eredmények, valamint a mérföldkövek és célok meghatározása,

| — | az adminisztratív teher csökkentésére irányuló intézkedések, |
| --- | --- |

—

az adminisztratív teher csökkentésére irányuló intézkedések,

| — | pénzügyi eszközök, |
| --- | --- |

—

pénzügyi eszközök,

| — | SKV-specifikus ajánlások, |
| --- | --- |

—

SKV-specifikus ajánlások,

| — | egyéb. |
| --- | --- |

—

egyéb.

Egyértelműen ki kell térni arra, hogyan orvosolták az ajánlásokban felvetett problémákat, vagy indokolni kell, hogy az ajánlásokat miért nem vették figyelembe.

Meg kell adni a teljes előzetes értékelési jelentésekre és SKV-jelentésekre mutató linkeket.

9.2.   A KAP stratégiai terv hatálya alá tartozó terület jelenlegi helyzetének GYELV-elemzéséről szóló II. melléklet

A KAP stratégiai tervnek az (EU) 2021/2115 rendelet 115. cikkének (2) bekezdésében említett II. melléklete GYELV-elemzés formájában határozza meg az említett rendelkezésben előírt elemeket az említett rendelet 6. cikkének (1) és (2) bekezdése szerinti egyes célkitűzések tekintetében. A GYELV-elemzésnek a négy kulcsfontosságú elem – erősségek, gyengeségek, lehetőségek és veszélyek – köré kell szerveződnie, és jeleznie kell a kontextusmutatókon kívül felhasznált adatforrásokat.

9.3.   A partnerekkel folytatott konzultációról szóló III. melléklet

A KAP stratégiai tervnek az (EU) 2021/2115 rendelet 115. cikkének (3) bekezdésében említett III. melléklete tartalmazza a partnerekkel, főként az érintett regionális és helyi hatóságokkal folytatott konzultáció eredményeit, valamint a konzultáció megvalósítási módjának rövid leírását.

9.4.   A gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatással kapcsolatos beavatkozásokról szóló IV. melléklet

A KAP stratégiai tervnek az (EU) 2021/2115 rendelet 115. cikkének (4) bekezdésében említett IV. melléklete a következőket tartalmazza:

| a GYELV-vel/igényfelméréssel és egyéb beavatkozásokkal való összhangot biztosító támogathatósági feltételek, különösen:






  — | azon objektív kritériumok, amelyek alapján a mezőgazdasági földterület és a fajták vonatkozásában engedélyezett a gyapottermesztés, |
| --- | --- |

a GYELV-vel/igényfelméréssel és egyéb beavatkozásokkal való összhangot biztosító támogathatósági feltételek, különösen:

—

azon objektív kritériumok, amelyek alapján a mezőgazdasági földterület és a fajták vonatkozásában engedélyezett a gyapottermesztés,

| — | engedélyezett fajták, |
| --- | --- |

—

engedélyezett fajták,

| — | minimális ültetési sűrűség és annak indokolása. |
| --- | --- |

—

minimális ültetési sűrűség és annak indokolása.

szöveges rész

A gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatás és a KAP stratégiai terv egyéb beavatkozásai közötti kiegészítő jelleg

szöveges rész

9.5.   A kiegészítő nemzeti finanszírozásról szóló V. melléklet

A KAP stratégiai tervnek az (EU) 2021/2115 rendelet 115. cikkének (5) bekezdésében említett V. mellékletében a következő információkat kell megadni minden olyan vidékfejlesztési beavatkozás esetében, amelynek tekintetében az (EU) 2021/2115 rendelet 115. cikke (5) bekezdésének a), b) és c) pontjában, valamint 146. cikkének első bekezdésében említett kiegészítő nemzeti finanszírozásra kerül sor:

| Az (EU) 2021/2115 rendelet III. címe IV. fejezetének azon cikke, amely alapján a finanszírozásra sor kerül | szöveges rész |
| --- | --- |
| A finanszírozás odaítélésének nemzeti jogalapja | szöveges rész |
| A KAP stratégiai tervben szereplő, finanszírozásban részesülő beavatkozás | szöveges rész |
| A finanszírozás teljes költségvetése (euróban) | szám |
| Az (EU) 2021/2115 rendelet vonatkozó követelményeinek való megfelelés feltüntetése | I/N |
| Kiegészítő jelleg:






  a) | a kedvezményezettek számának növekedése; |

Az (EU) 2021/2115 rendelet III. címe IV. fejezetének azon cikke, amely alapján a finanszírozásra sor kerül

szöveges rész

A finanszírozás odaítélésének nemzeti jogalapja

szöveges rész

A KAP stratégiai tervben szereplő, finanszírozásban részesülő beavatkozás

szöveges rész

A finanszírozás teljes költségvetése (euróban)

szám

Az (EU) 2021/2115 rendelet vonatkozó követelményeinek való megfelelés feltüntetése

I/N

Kiegészítő jelleg:

a)

a kedvezményezettek számának növekedése;

| b) | magasabb támogatási intenzitás; |
| --- | --- |

b)

magasabb támogatási intenzitás;

| c) | a beavatkozáson belüli egyes műveletek finanszírozása |
| --- | --- |

c)

a beavatkozáson belüli egyes műveletek finanszírozása

Jelölje azokat, amelyek alkalmazandók, és adott esetben adjon meg további információkat.

Az EUMSZ 42. cikkének hatálya alá tartozik

I/N (ha NEM, tüntesse fel a támogatás elszámolásához használt állami támogatási eszközt)

A gyümölcs- és zöldségágazat esetében az (EU) 2021/2115 rendelet 53. cikkében említett nemzeti pénzügyi támogatás tekintetében a következő információkat kell megadni:

| A nemzeti pénzügyi támogatás éves becsült összege a gyümölcs- és zöldségágazatban érintett régiónként, valamint a tagállamonkénti teljes összeg | szöveges rész |
| --- | --- |

A nemzeti pénzügyi támogatás éves becsült összege a gyümölcs- és zöldségágazatban érintett régiónként, valamint a tagállamonkénti teljes összeg

szöveges rész

9.6.   Az átmeneti nemzeti támogatásról szóló VI. melléklet (adott esetben)

A KAP stratégiai tervnek az (EU) 2021/2115 rendelet 115. cikkének (6) bekezdésében említett VI. melléklete adott esetben ágazatonként tartalmazza az említett rendelkezésben meghatározott elemeket az átmeneti nemzeti támogatások tekintetében:

| a) | az átmeneti nemzeti támogatásban részesülő egyes ágazatok éves ágazatspecifikus pénzügyi keretösszege;










  Ágazat | Ágazatspecifikus pénzügyi keretösszeg (EUR) |
| --- | --- | --- |
| 2023 | 2024 | 2025 | 2026 | 2027 |
| | A tagállam tölti ki | ... | | | |
| ... | ... | | | | |

a)

az átmeneti nemzeti támogatásban részesülő egyes ágazatok éves ágazatspecifikus pénzügyi keretösszege;

Ágazat

Ágazatspecifikus pénzügyi keretösszeg (EUR)

2023

2024

2025

2026

2027

A tagállam tölti ki

...

...

...

| b) | adott esetben a támogatás maximális egységösszege az időszak minden egyes évére vonatkozóan, a maximális egységösszeg betartásával;






  Ágazat | Egységösszeg |
| --- | --- | --- |
| | A tagállam tölti ki |
| ... | |

b)

adott esetben a támogatás maximális egységösszege az időszak minden egyes évére vonatkozóan, a maximális egységösszeg betartásával;

Ágazat

Egységösszeg

A tagállam tölti ki

...

| c) | adott esetben az (EU) 2021/2115 rendelet 147. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban módosított referencia-időszakra vonatkozó információk;






  Ágazat | A módosított referencia-időszakra vonatkozó információk |
| --- | --- | --- |
| ... | |

c)

adott esetben az (EU) 2021/2115 rendelet 147. cikke (2) bekezdésének második albekezdésével összhangban módosított referencia-időszakra vonatkozó információk;

Ágazat

A módosított referencia-időszakra vonatkozó információk

...

| d) | az átmeneti nemzeti támogatás és a KAP stratégiai terv beavatkozásai közötti kiegészítő jelleg rövid ismertetése. |
| --- | --- |

d)

az átmeneti nemzeti támogatás és a KAP stratégiai terv beavatkozásai közötti kiegészítő jelleg rövid ismertetése.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/783 rendelete (2021. április 29.) a környezetvédelmi és éghajlat-politikai program (LIFE) létrehozásáról és az 1293/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 172., 2021.5.17., 53. o.).

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/817 rendelete (2021. május 20.) az Erasmus+ elnevezésű uniós oktatási és képzési, ifjúsági és sportprogram létrehozásáról és az 1288/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 189., 2021.5.28., 1. o.).

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000/60/EK irányelve (2000. október 23.) a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (HL L 327., 2000.12.22., 1. o.).

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1307/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a közös agrárpolitika keretébe tartozó támogatási rendszerek alapján a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetésekre vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint a 637/2008/EK és a 73/2009/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 608. o.).

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 1305/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról és az 1698/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 487. o.).

(6)  Az 1305/2013/EU rendelet 32. cikkének (1) bekezdése alapján kijelölt valamennyi terület térképe.

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1060 rendelete (2021. június 24.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alap Pluszra, a Kohéziós Alapra, az Igazságos Átmenet Alapra és az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alapra vonatkozó közös rendelkezések, valamint az előbbiekre és a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapra, a Belső Biztonsági Alapra és a határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó pénzügyi szabályok megállapításáról (HL L 231., 2021.6.30., 159. o.).

(8)  
  HL L 147., 1993.6.18., 26. o.

(9)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/2116 rendelete (2021. december 2.) a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról, valamint az 1306/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 435., 2021.12.6., 187. o.).

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001/42/EK irányelve (2001. június 27.) bizonyos tervek és programok környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról (HL L 197., 2001.7.21., 30. o.).

---

II. MELLÉKLET

A Bizottság és a tagállamok felelősségi körei az SFC2021 vonatkozásában

1.   A Bizottság felelősségi körei

| 1.1. | A tagállam és a Bizottság közötti hivatalos és biztonságos információcserét szolgáló elektronikus rendszer (a továbbiakban: SFC2021) működésének biztosítása. Az SFC2021 legalább az (EU) 2021/2115 rendelet szerinti mintadokumentumokban meghatározott információkat tartalmazza. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az SFC2021 alábbi jellemzőinek biztosítása:






  a) | interaktív formanyomtatványok vagy a rendszer által a korábban rögzített adatok alapján automatikusan kitöltött formanyomtatványok; |
| --- | --- | --- |

1.2.

a)

interaktív formanyomtatványok vagy a rendszer által a korábban rögzített adatok alapján automatikusan kitöltött formanyomtatványok;

| b) | automatikus számítások, amennyiben csökkentik a felhasználók kódolási erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

b)

automatikus számítások, amennyiben csökkentik a felhasználók kódolási erőfeszítéseit;

| c) | automatikus beágyazott ellenőrzések a továbbított adatok belső konzisztenciájára, valamint ezen adatoknak az alkalmazandó szabályokkal való összhangjára vonatkozóan; |
| --- | --- |

c)

automatikus beágyazott ellenőrzések a továbbított adatok belső konzisztenciájára, valamint ezen adatoknak az alkalmazandó szabályokkal való összhangjára vonatkozóan;

| d) | az SFC2021 felhasználóit figyelmeztető, a rendszer által generált jelzések arra vonatkozóan, hogy bizonyos műveletek elvégezhetőek-e vagy sem; |
| --- | --- |

d)

az SFC2021 felhasználóit figyelmeztető, a rendszer által generált jelzések arra vonatkozóan, hogy bizonyos műveletek elvégezhetőek-e vagy sem;

| e) | a rendszerbe bevitt információk kezelésének online nyomon követése; |
| --- | --- |

e)

a rendszerbe bevitt információk kezelésének online nyomon követése;

| f) | a korábbi adatok rendelkezésre állása egy adott programra vonatkozóan bevitt valamennyi információ tekintetében; |
| --- | --- |

f)

a korábbi adatok rendelkezésre állása egy adott programra vonatkozóan bevitt valamennyi információ tekintetében;

| g) | a 910/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) szerinti olyan kötelező elektronikus aláírás elérhetősége, amelyet a bírósági eljárásokban bizonyítékként ismernek el. |
| --- | --- |

g)

a 910/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) szerinti olyan kötelező elektronikus aláírás elérhetősége, amelyet a bírósági eljárásokban bizonyítékként ismernek el.

| 1.3. | Az SFC2021-re vonatkozó, a rendszer felhasználóira alkalmazandó információtechnológiai biztonságpolitika kidolgozása, összhangban a vonatkozó uniós szabályokkal, különösen a Bizottság (EU, Euratom) 2017/46 határozatával (2). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Az SFC2021-re vonatkozó biztonságpolitika meghatározásáért, fenntartásáért és megfelelő alkalmazásának biztosításáért felelős személy vagy személyek kijelölése. |
| --- | --- |

1.4.

2.   A tagállamok felelősségi köre

| 2.1. | Annak biztosítása, hogy az (EU) 2021/2115 rendelet VI. címével összhangban meghatározott tagállami programhatóságok, valamint az irányító hatóság felelőssége alá tartozó bizonyos feladatok ellátására azonosított szervek bevigyék az SFC2021-be az információtovábbítási felelősségük körébe tartozó adatokat és azok frissítéseit. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Annak biztosítása, hogy az információkat ne ugyanaz a személy ellenőrizze, aki az adattovábbításkor az adatot bevitte. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | A 2.1. és 2.2. pontban említett feladatok szétválasztását biztosító intézkedések a tagállam SFC2021-hez automatikusan kapcsolódó irányítási és kontrollrendszerein keresztül. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | A hozzáférési jogok kezeléséért felelős személy vagy személyek kinevezése az alábbi feladatok ellátása céljából:






  a) | a hozzáférést kérő felhasználók azonosítása, biztosítva, hogy ezek a felhasználók a szervezet alkalmazásában álljanak; |
| --- | --- | --- |

2.4.

a)

a hozzáférést kérő felhasználók azonosítása, biztosítva, hogy ezek a felhasználók a szervezet alkalmazásában álljanak;

| b) | a felhasználók tájékoztatása a rendszer biztonságának megőrzésével kapcsolatos kötelezettségeikről; |
| --- | --- |

b)

a felhasználók tájékoztatása a rendszer biztonságának megőrzésével kapcsolatos kötelezettségeikről;

| c) | annak ellenőrzése, hogy a felhasználók feladatkörük és szervezeti beosztásuk alapján jogosultak-e az általuk igényelt hozzáférésre; |
| --- | --- |

c)

annak ellenőrzése, hogy a felhasználók feladatkörük és szervezeti beosztásuk alapján jogosultak-e az általuk igényelt hozzáférésre;

| d) | a hozzáférési jogok megszüntetésének kérelmezése, ha azok már nem szükségesek vagy nem indokoltak; |
| --- | --- |

d)

a hozzáférési jogok megszüntetésének kérelmezése, ha azok már nem szükségesek vagy nem indokoltak;

| e) | minden gyanús eset haladéktalan jelentése, amely hátrányosan befolyásolhatja a rendszer biztonságát; |
| --- | --- |

e)

minden gyanús eset haladéktalan jelentése, amely hátrányosan befolyásolhatja a rendszer biztonságát;

| f) | az esetleges változások jelentése révén a felhasználói azonosító adatok pontosságának folyamatos biztosítása; |
| --- | --- |

f)

az esetleges változások jelentése révén a felhasználói azonosító adatok pontosságának folyamatos biztosítása;

| g) | az adatvédelemmel és az üzleti titokkal kapcsolatos szükséges óvintézkedések megtétele az uniós és nemzeti szabályoknak megfelelően; |
| --- | --- |

g)

az adatvédelemmel és az üzleti titokkal kapcsolatos szükséges óvintézkedések megtétele az uniós és nemzeti szabályoknak megfelelően;

| h) | a Bizottság tájékoztatása minden olyan változásról, amely hatással van a tagállami hatóságok vagy az SFC2021 felhasználóinak azon képességére, hogy a 2.1. pontban foglalt feladataikat ellássák, illetve amely befolyásolja az a)–g) pontokban említett feladatok ellátásával kapcsolatos személyes kapacitásukat. |
| --- | --- |

h)

a Bizottság tájékoztatása minden olyan változásról, amely hatással van a tagállami hatóságok vagy az SFC2021 felhasználóinak azon képességére, hogy a 2.1. pontban foglalt feladataikat ellássák, illetve amely befolyásolja az a)–g) pontokban említett feladatok ellátásával kapcsolatos személyes kapacitásukat.

| 2.5. | A magánszemélyek magánéletének és személyes adatainak, valamint a jogi személyek üzleti titkainak a 2002/58/EK irányelvvel (3), valamint az (EU) 2016/679 (4) és az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (5) összhangban történő védelmére vonatkozó intézkedések kidolgozása. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Nemzeti, regionális vagy helyi információbiztonsági szakpolitikák elfogadása az SFC2021-hez való hozzáférésre vonatkozóan az SFC2021-et használó összes hatóságra alkalmazandó kockázatértékelés alapján, az alábbi szempontok figyelembevételével:






  a) | közvetlen felhasználás esetén a 2.4. pontban említett hozzáférési jogok kezeléséért felelős személy vagy személyek által végzett munka információtechnológiai biztonsági vonatkozásai; |
| --- | --- | --- |

2.6.

a)

közvetlen felhasználás esetén a 2.4. pontban említett hozzáférési jogok kezeléséért felelős személy vagy személyek által végzett munka információtechnológiai biztonsági vonatkozásai;

| b) | az SFC2021-hez a 2.3. pontban említett tagállami igazgatási és kontrollrendszer részeként technikai interfészen keresztül kapcsolódó nemzeti, regionális vagy helyi számítógépes rendszerek esetében az említett rendszerekre vonatkozó olyan biztonsági intézkedések, amelyek lehetővé teszik az SFC2021 biztonsági követelményeivel való összehangolást, és kiterjednek az alábbiakra:






  i. | fizikai biztonság; |
| --- | --- | --- |

b)

az SFC2021-hez a 2.3. pontban említett tagállami igazgatási és kontrollrendszer részeként technikai interfészen keresztül kapcsolódó nemzeti, regionális vagy helyi számítógépes rendszerek esetében az említett rendszerekre vonatkozó olyan biztonsági intézkedések, amelyek lehetővé teszik az SFC2021 biztonsági követelményeivel való összehangolást, és kiterjednek az alábbiakra:

i.

fizikai biztonság;

| ii. | az adathordozók és a hozzáférés ellenőrzése; |
| --- | --- |

ii.

az adathordozók és a hozzáférés ellenőrzése;

| iii. | a tárolás ellenőrzése; |
| --- | --- |

iii.

a tárolás ellenőrzése;

| iv. | hozzáférés és jelszóellenőrzés; |
| --- | --- |

iv.

hozzáférés és jelszóellenőrzés;

| v. | nyomon követés; |
| --- | --- |

v.

nyomon követés;

| vi. | összekapcsolás az SFC2021-gyel; |
| --- | --- |

vi.

összekapcsolás az SFC2021-gyel;

| vii. | kommunikációs infrastruktúra; |
| --- | --- |

vii.

kommunikációs infrastruktúra;

| viii. | emberierőforrás-menedzsment a foglalkoztatás előtt, alatt és után; |
| --- | --- |

viii.

emberierőforrás-menedzsment a foglalkoztatás előtt, alatt és után;

| ix. | a biztonsági események kezelése. |
| --- | --- |

ix.

a biztonsági események kezelése.

| 2.7. | Kérésre a 2.6. pontban említett szakpolitikákat tartalmazó dokumentumoknak a Bizottság rendelkezésére bocsátása. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | A nemzeti, regionális vagy helyi információtechnológiai biztonságpolitikák alkalmazásának fenntartásáért és biztosításáért felelős, az 1.4. pontban említett, a Bizottság által kijelölt személlyel vagy személyekkel kapcsolattartóként eljáró személy vagy személyek kijelölése. |
| --- | --- |

2.8.

3.   A Bizottság és a tagállamok közös felelősségi körei

| 3.1. | Hozzáférés biztosítása közvetlenül egy interaktív felhasználói felületen (azaz webalkalmazáson) vagy egy előzetesen meghatározott protokollt alkalmazó technikai interfészen (azaz webszolgáltatásokon) keresztül, amely automatikus adatszinkronizálást és -továbbítást teszt lehetővé a tagállami információs rendszerek és az SFC2021 között. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Az elektronikus adatcsere során a tagállam felől a Bizottság részére, valamint fordított irányban történő elektronikus adattovábbítás időpontjának meghatározása, amely az érintett dokumentum benyújtási időpontjának tekintendő. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | A hivatalos adatok SFC2021-en keresztül történő megosztásának biztosítása (a vis maior esetének kivételével), továbbá annak biztosítása, hogy az SFC2021-be beágyazott elektronikus formanyomtatványokban megadott információkat (a továbbiakban: strukturált adatok) ne helyettesítsék nem strukturált adatokkal, és következetlenség esetén a strukturált adatok elsőbbséget élvezzenek a nem strukturált adatokkal szemben.

  Vis maior, az SFC2021 hibás működése vagy az SFC2021-gyel való kapcsolat hiánya esetén a tagállam a Bizottság előzetes jóváhagyásával a Bizottság által meghatározott feltételek mellett más formában is elküldheti a dokumentumokat. Amennyiben a vis maior oka megszűnik, az érintett fél késedelem nélkül beviszi az SFC2021-be a papíron már megadott információkat. |
| --- | --- |

3.3.

Vis maior, az SFC2021 hibás működése vagy az SFC2021-gyel való kapcsolat hiánya esetén a tagállam a Bizottság előzetes jóváhagyásával a Bizottság által meghatározott feltételek mellett más formában is elküldheti a dokumentumokat. Amennyiben a vis maior oka megszűnik, az érintett fél késedelem nélkül beviszi az SFC2021-be a papíron már megadott információkat.

| 3.4. | Az SFC2021 portálon közzétett információtechnológiai biztonsági feltételeknek és az SFC2021 keretében a Bizottság által az adattovábbítás biztonsága érdekében végrehajtott intézkedéseknek való megfelelés biztosítása, különös tekintettel a 2.3. pontban említett tagállami igazgatási és kontrollrendszerek keretében alkalmazott technikai interfészre. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Az SFC2021-n keresztül továbbított és tárolt adatok védelme érdekében elfogadott biztonsági intézkedések végrehajtása és hatékonyságuk biztosítása. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Az SFC2021-re vonatkozó információtechnológiai biztonságpolitika, valamint a releváns nemzeti, regionális vagy helyi információtechnológiai biztonságpolitikák frissítése és éves felülvizsgálata technológiai változások, új veszélyek azonosítása vagy más releváns fejlemények esetén. |
| --- | --- |

3.6.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 910/2014/EU rendelete (2014. július 23.) a belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó elektronikus azonosításról és bizalmi szolgáltatásokról, valamint az 1999/93/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 257., 2014.8.28., 73. o.).

(2)  A Bizottság (EU, Euratom) 2017/46 határozata (2017. január 10.) az Európai Bizottság kommunikációs és információs rendszereinek biztonságáról (HL L 6., 2017.1.11., 40. o.).

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2002/58/EK irányelve (2002. július 12.) az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről (Elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv) (HL L 201., 2002.7.31., 37. o.).

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet) (HL L 119., 2016.5.4., 1. o.).

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).

---

| 2021.12.22. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 458/486 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.12.22.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 458/486

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/2290 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2021. december 21.)

a közös agrárpolitika keretében a tagállamok által elkészítendő stratégiai tervhez (KAP stratégiai terv) nyújtott, az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) által finanszírozott támogatásra vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint az 1305/2013/EU és az 1307/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2021/2115 európai parlamenti és tanácsi rendelet I. mellékletében előírt közös kimeneti mutatók és eredménymutatók számítási módszereire vonatkozó szabályok meghatározásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös agrárpolitika keretében a tagállamok által elkészítendő stratégiai tervhez (KAP stratégiai terv) nyújtott, az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) által finanszírozott támogatásra vonatkozó szabályok megállapításáról, valamint az 1305/2013/EU és az 1307/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2021. december 2-i (EU) 2021/2115 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 133. cikkére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2021/2115 rendelet új jogi keretet határoz meg a közös agrárpolitika (KAP) számára az uniós célkitűzések teljesítésének javítása érdekében. Az említett rendelet meghatározza a KAP uniós célkitűzéseit, a beavatkozások típusait és a tagállamokban alkalmazandó közös uniós követelményeket, ugyanakkor rugalmasságot biztosít a tagállamok számára a KAP stratégiai terveikben megállapítandó beavatkozások megtervezése terén. Minden tagállamnak 2022. január 1-jéig el kell készítenie KAP stratégiai tervét, és be kell nyújtania a Bizottsághoz a tervre vonatkozó javaslatát. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2021/2115 rendelet új jogi keretet határoz meg a közös agrárpolitika (KAP) számára az uniós célkitűzések teljesítésének javítása érdekében. Az említett rendelet meghatározza a KAP uniós célkitűzéseit, a beavatkozások típusait és a tagállamokban alkalmazandó közös uniós követelményeket, ugyanakkor rugalmasságot biztosít a tagállamok számára a KAP stratégiai terveikben megállapítandó beavatkozások megtervezése terén. Minden tagállamnak 2022. január 1-jéig el kell készítenie KAP stratégiai tervét, és be kell nyújtania a Bizottsághoz a tervre vonatkozó javaslatát.

| (2) | Az (EU) 2021/2115 rendelet 128. cikke értelmében olyan teljesítménykeretet kell létrehozni, amely lehetővé teszi a KAP stratégiai terv végrehajtása során az annak teljesítményére vonatkozó jelentéstételt, monitoringot és értékelést. E célból az (EU) 2021/2115 rendelet I. melléklete meghatározza a teljesítményalapú záróelszámolás végzéséhez, a teljesítmény felülvizsgálatához, valamint a KAP monitoringjához és értékeléséhez használandó közös kimeneti mutatókat és eredménymutatókat. Az említett mutatók kiszámításának módszereire vonatkozóan egyértelmű közös szabályokat kell megállapítani. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2021/2115 rendelet 128. cikke értelmében olyan teljesítménykeretet kell létrehozni, amely lehetővé teszi a KAP stratégiai terv végrehajtása során az annak teljesítményére vonatkozó jelentéstételt, monitoringot és értékelést. E célból az (EU) 2021/2115 rendelet I. melléklete meghatározza a teljesítményalapú záróelszámolás végzéséhez, a teljesítmény felülvizsgálatához, valamint a KAP monitoringjához és értékeléséhez használandó közös kimeneti mutatókat és eredménymutatókat. Az említett mutatók kiszámításának módszereire vonatkozóan egyértelmű közös szabályokat kell megállapítani.

| (3) | mivel a KAP stratégiai terv tervezetének 2022. január 1-jéig történő kidolgozásához és a Bizottsághoz való benyújtásához a tagállamoknak ismerniük kell a közös kimeneti mutatók és eredménymutatók számítási módszereire vonatkozó szabályokat, e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

(3)

mivel a KAP stratégiai terv tervezetének 2022. január 1-jéig történő kidolgozásához és a Bizottsághoz való benyújtásához a tagállamoknak ismerniük kell a közös kimeneti mutatók és eredménymutatók számítási módszereire vonatkozó szabályokat, e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon hatályba kell lépnie.

| (4) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a közös agrárpolitikával foglalkozó bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a közös agrárpolitikával foglalkozó bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2021/2115 rendelet I. mellékletében meghatározott közös kimeneti mutatók és eredménymutatók számítási módszereire vonatkozó szabályokat e rendelet melléklete tartalmazza.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. december 21-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 435., 2021.12.6., 1. o.

1

---

MELLÉKLET

AZ (EU) 2021/2115 RENDELET I. MELLÉKLETÉBEN MEGHATÁROZOTT KÖZÖS KIMENETI MUTATÓK ÉS EREDMÉNYMUTATÓK SZÁMÍTÁSÁNAK MÓDSZEREI

Kimeneti mutatók

A teljesítményalapú záróelszámoláshoz használandó kimeneti mutatók számítási módszerei

| 1. | A teljesítményalapú záróelszámoláshoz használandó mutatók kiszámításakor a tagállamok a következőket veszik figyelembe:






  a) | a kimenetek tervezése mezőgazdasági pénzügyi évenként történik a következőképpen:






  i. | beavatkozásonként. Ha egy beavatkozás kapcsán több egységösszeget állapítanak meg, a kimenetek tervezhetők egységösszegenként, az egységösszegek csoportjai vagy az összes egységösszeg szintjén. Ha egy beavatkozás kimeneti mutatója kapcsán egynél több mértékegységet állapítottak meg, a tervezést mértékegységenként kell elvégezni; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

a)

a kimenetek tervezése mezőgazdasági pénzügyi évenként történik a következőképpen:

i.

beavatkozásonként. Ha egy beavatkozás kapcsán több egységösszeget állapítanak meg, a kimenetek tervezhetők egységösszegenként, az egységösszegek csoportjai vagy az összes egységösszeg szintjén. Ha egy beavatkozás kimeneti mutatója kapcsán egynél több mértékegységet állapítottak meg, a tervezést mértékegységenként kell elvégezni;

| ii. | ágazatonként a gyümölcs- és zöldségágazatban, a komlóágazatban, az olívaolaj- és étkezésiolajbogyó-ágazatban, valamint az (EU) 2021/2115 rendelet 42. cikkének f) pontjában említett egyéb ágazatokban végrehajtott beavatkozások esetében; |
| --- | --- |

ii.

ágazatonként a gyümölcs- és zöldségágazatban, a komlóágazatban, az olívaolaj- és étkezésiolajbogyó-ágazatban, valamint az (EU) 2021/2115 rendelet 42. cikkének f) pontjában említett egyéb ágazatokban végrehajtott beavatkozások esetében;

| b) | a kimenetekről való jelentéstétel mezőgazdasági pénzügyi évenként történik, és el kell végezni minden olyan beavatkozás kapcsán, amelyre az adott mezőgazdasági pénzügyi évben kifizetés történt, a következőképpen:






  i. | egységösszegenként; |
| --- | --- | --- |

b)

a kimenetekről való jelentéstétel mezőgazdasági pénzügyi évenként történik, és el kell végezni minden olyan beavatkozás kapcsán, amelyre az adott mezőgazdasági pénzügyi évben kifizetés történt, a következőképpen:

i.

egységösszegenként;

| ii. | operatív programonként a gyümölcs- és zöldségágazatban, a komlóágazatban, az olívaolaj- és étkezésiolajbogyó-ágazatban, valamint az (EU) 2021/2115 rendelet 42. cikkének f) pontjában említett egyéb ágazatokban; |
| --- | --- |

ii.

operatív programonként a gyümölcs- és zöldségágazatban, a komlóágazatban, az olívaolaj- és étkezésiolajbogyó-ágazatban, valamint az (EU) 2021/2115 rendelet 42. cikkének f) pontjában említett egyéb ágazatokban;

| c) | az egy beavatkozás által generált kimeneteket csak egyszer kell megtervezni és jelenteni az adott beavatkozáshoz a KAP stratégiai terv szerint kapcsolódó kimeneti mutató segítségével; |
| --- | --- |

c)

az egy beavatkozás által generált kimeneteket csak egyszer kell megtervezni és jelenteni az adott beavatkozáshoz a KAP stratégiai terv szerint kapcsolódó kimeneti mutató segítségével;

| d) | amennyiben egy beavatkozás vissza nem térítendő támogatást és pénzügyi eszköz formájában nyújtott támogatást is tartalmaz, a kimeneti mutatót az egyes támogatási formákra külön-külön kell kiszámítani; |
| --- | --- |

d)

amennyiben egy beavatkozás vissza nem térítendő támogatást és pénzügyi eszköz formájában nyújtott támogatást is tartalmaz, a kimeneti mutatót az egyes támogatási formákra külön-külön kell kiszámítani;

| e) | a jelentett kimeneti értéknek összhangban kell lennie az adott mezőgazdasági pénzügyi évben az adott kimenetre ténylegesen kifizetett kiadások arányával. Az adott mezőgazdasági pénzügyi évben részben teljesített beavatkozások esetében részleges kimeneteket kell jelenteni. |
| --- | --- |

e)

a jelentett kimeneti értéknek összhangban kell lennie az adott mezőgazdasági pénzügyi évben az adott kimenetre ténylegesen kifizetett kiadások arányával. Az adott mezőgazdasági pénzügyi évben részben teljesített beavatkozások esetében részleges kimeneteket kell jelenteni.

Előlegekről való jelentéstétel a teljesítményalapú záróelszámoláshoz használandó kimeneti mutatókban

| 2. | Azok a beavatkozások, amelyek céljára a kimenet teljesítését megelőzően előleget fizettek az (EU) 2021/2116 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 32. cikke (4) bekezdésének a) pontja és (5) bekezdése, valamint 44. cikkének (3) bekezdése alapján, nem szerepelhetnek az (EU) 2021/2115 rendelet 128. cikke szerinti éves teljesítményjelentésben arra a mezőgazdasági pénzügyi évre vonatkozóan, amelyben az előleget fizették. Ezeket az előlegeket arra a mezőgazdasági pénzügyi évre vonatkozóan kell jelenteni, amelyben a kimenethez kapcsolódó kifizetés teljes fennmaradó részét teljesítik. |
| --- | --- |

2.

A monitoring, a kommunikáció és az értékelés céljára használandó összesített kimeneti értékek, valamint az O.3. és O.34. kimeneti mutatók értékeiről való jelentéstétel

| 3. | A kimeneti mutatók összesített értékeiről és az egyéb kimeneti értékekről való jelentéstételre a következők vonatkoznak:






  a) | a teljesítményalapú záróelszámoláshoz használt kimeneti mutatók jelentésekor a tagállamok az alábbi összesített értékeket is feltüntetik:






  i. | a teljes kimenet beavatkozásonként, amennyiben egy beavatkozás kapcsán több egységösszeget állapítottak meg; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

a)

a teljesítményalapú záróelszámoláshoz használt kimeneti mutatók jelentésekor a tagállamok az alábbi összesített értékeket is feltüntetik:

i.

a teljes kimenet beavatkozásonként, amennyiben egy beavatkozás kapcsán több egységösszeget állapítottak meg;

| ii. | a teljes kimenet mértékegységenként, amennyiben egy beavatkozás kapcsán több mértékegységet állapítottak meg; |
| --- | --- |

ii.

a teljes kimenet mértékegységenként, amennyiben egy beavatkozás kapcsán több mértékegységet állapítottak meg;

| iii. | a teljes kimenet beavatkozástípusonként, ha egy beavatkozástípusba többféle beavatkozás tartozik; |
| --- | --- |

iii.

a teljes kimenet beavatkozástípusonként, ha egy beavatkozástípusba többféle beavatkozás tartozik;

| iv. | a teljes kimenet mértékegységenként és adott esetben a teljes kimenet egy közös mértékegység használatával, amennyiben egy beavatkozástípusba többféle beavatkozás tartozik, és ezek kimeneteit különböző mértékegységekkel mérik; |
| --- | --- |

iv.

a teljes kimenet mértékegységenként és adott esetben a teljes kimenet egy közös mértékegység használatával, amennyiben egy beavatkozástípusba többféle beavatkozás tartozik, és ezek kimeneteit különböző mértékegységekkel mérik;

| v. | az O.4., O.36. és O.37. kimeneti mutatók esetében, amennyiben a beavatkozások nem ugyanabba a beavatkozástípusba tartoznak, az adott beavatkozások teljes kimenete; |
| --- | --- |

v.

az O.4., O.36. és O.37. kimeneti mutatók esetében, amennyiben a beavatkozások nem ugyanabba a beavatkozástípusba tartoznak, az adott beavatkozások teljes kimenete;

| b) | a tagállamoknak évente meg kell adniuk a teljesítményalapú záróelszámoláshoz nem használt alábbi kimeneti mutatók értékeit:






  i. | O.3. kimeneti mutató:






  — | e mutató értékét beavatkozásonként és beavatkozástípusonként kell megadni; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

a tagállamoknak évente meg kell adniuk a teljesítményalapú záróelszámoláshoz nem használt alábbi kimeneti mutatók értékeit:

i.

O.3. kimeneti mutató:

—

e mutató értékét beavatkozásonként és beavatkozástípusonként kell megadni;

| — | meg kell adni a KAP-támogatásban részesülő azon kedvezményezettek teljes számát, akik mezőgazdasági termelők, valamint a közvetlen kifizetésekben részesülő mezőgazdasági termelők teljes számát; |
| --- | --- |

—

meg kell adni a KAP-támogatásban részesülő azon kedvezményezettek teljes számát, akik mezőgazdasági termelők, valamint a közvetlen kifizetésekben részesülő mezőgazdasági termelők teljes számát;

| — | a KAP-támogatásban részesülő azon kedvezményezettek teljes számát, akik mezőgazdasági termelők, nemek szerinti bontásban kell megadni; |
| --- | --- |

—

a KAP-támogatásban részesülő azon kedvezményezettek teljes számát, akik mezőgazdasági termelők, nemek szerinti bontásban kell megadni;

| — | a mutatóba minden érintett kedvezményezettet be kell számítani; |
| --- | --- |

—

a mutatóba minden érintett kedvezményezettet be kell számítani;

| ii. | O.34. kimeneti mutató:






  — | meg kell adni az (EU) 2021/2115 rendelet III. címe I. fejezetének 2. szakasza alapján létrehozott jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények (JFGK-k), a jó mezőgazdasági és környezeti állapot követelménye (GAEC-előírások) és az említett rendelet 31. és 70. cikke, valamint III. címének III. fejezete alapján kialakított környezetvédelmi gyakorlatok hatálya alá tartozó és KAP-támogatásban részesülő hektárok teljes számát, kivéve az egyéb mértékegységekben tervezett beavatkozások esetében; |
| --- | --- | --- |

ii.

O.34. kimeneti mutató:

—

meg kell adni az (EU) 2021/2115 rendelet III. címe I. fejezetének 2. szakasza alapján létrehozott jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények (JFGK-k), a jó mezőgazdasági és környezeti állapot követelménye (GAEC-előírások) és az említett rendelet 31. és 70. cikke, valamint III. címének III. fejezete alapján kialakított környezetvédelmi gyakorlatok hatálya alá tartozó és KAP-támogatásban részesülő hektárok teljes számát, kivéve az egyéb mértékegységekben tervezett beavatkozások esetében;

| — | meg kell adni az (EU) 2021/2115 rendelet 31. és 70. cikke, valamint III. címének III. fejezete alapján kialakított környezetvédelmi gyakorlatok hatálya alá tartozó hektárok teljes számát, kivéve az egyéb mértékegységekben tervezett beavatkozások esetében; |
| --- | --- |

—

meg kell adni az (EU) 2021/2115 rendelet 31. és 70. cikke, valamint III. címének III. fejezete alapján kialakított környezetvédelmi gyakorlatok hatálya alá tartozó hektárok teljes számát, kivéve az egyéb mértékegységekben tervezett beavatkozások esetében;

| — | a mutatóba minden érintett hektárt be kell számítani. |
| --- | --- |

—

a mutatóba minden érintett hektárt be kell számítani.

A monitoring, a kommunikáció és az értékelés céljára használandó összesített kimeneti értékek számítási módszerei

| 4. | A kimeneti mutatók összesített értékének kiszámításakor a kimenetek a következőképpen számítandók:






  a) | az (EU) 2021/2116 rendelet 65. cikkének (1) bekezdésében említett integrált igazgatási és kontrollrendszer (a továbbiakban: az integrált rendszer) hatálya alá tartozó beavatkozásokhoz, valamint a pénzügyi éven belül teljes egészében kifizetett és az integrált rendszer hatálya alá nem tartozó beavatkozásokhoz kapcsolódó kimeneti mutatók összesített értékeinek számításakor minden érintett kimenetet teljes egészében figyelembe kell venni; |
| --- | --- | --- |

4.

a)

az (EU) 2021/2116 rendelet 65. cikkének (1) bekezdésében említett integrált igazgatási és kontrollrendszer (a továbbiakban: az integrált rendszer) hatálya alá tartozó beavatkozásokhoz, valamint a pénzügyi éven belül teljes egészében kifizetett és az integrált rendszer hatálya alá nem tartozó beavatkozásokhoz kapcsolódó kimeneti mutatók összesített értékeinek számításakor minden érintett kimenetet teljes egészében figyelembe kell venni;

| b) | az integrált rendszer hatálya alá nem tartozó, több éven keresztül, különböző részletekben kifizetett beavatkozásokhoz kapcsolódó kimeneti mutatók összesített értékeinek számításakor a részleges kimeneteket kell figyelembe venni. |
| --- | --- |

b)

az integrált rendszer hatálya alá nem tartozó, több éven keresztül, különböző részletekben kifizetett beavatkozásokhoz kapcsolódó kimeneti mutatók összesített értékeinek számításakor a részleges kimeneteket kell figyelembe venni.

A kiegészítő nemzeti finanszírozás és a kimeneti mutatók viszonya

| 5. | Az (EU) 2021/2115 rendelet 115. cikkének (5) bekezdésében említett kiegészítő nemzeti finanszírozásként nyújtott támogatásra (a továbbiakban: kiegészítő nemzeti finanszírozás) a következők vonatkoznak:






  a) | a tervezett kimenetek magukban foglalják a kiegészítő nemzeti finanszírozás által generált kimeneteket; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

a tervezett kimenetek magukban foglalják a kiegészítő nemzeti finanszírozás által generált kimeneteket;

| b) | a kiegészítő nemzeti finanszírozás által generált kimeneteket és a kiegészítő nemzeti finanszírozástól eltérő közkiadások által generált kimeneteket külön kell jelenteni; |
| --- | --- |

b)

a kiegészítő nemzeti finanszírozás által generált kimeneteket és a kiegészítő nemzeti finanszírozástól eltérő közkiadások által generált kimeneteket külön kell jelenteni;

| c) | a kiegészítő nemzeti finanszírozás által generált kimeneteket nem szabad figyelembe venni a teljesítményalapú záróelszámolás céljára; |
| --- | --- |

c)

a kiegészítő nemzeti finanszírozás által generált kimeneteket nem szabad figyelembe venni a teljesítményalapú záróelszámolás céljára;

| d) | a kiegészítő nemzeti finanszírozás által generált kimeneteket a monitoring, a kommunikáció és az értékelés céljából figyelembe kell venni a kimeneti mutatók összesített értékének kiszámításakor. |
| --- | --- |

d)

a kiegészítő nemzeti finanszírozás által generált kimeneteket a monitoring, a kommunikáció és az értékelés céljából figyelembe kell venni a kimeneti mutatók összesített értékének kiszámításakor.

A monitoring, a kommunikáció és az értékelés céljára használandó kimeneti mutatók számításakor a kettős elszámolás elkerülésére vonatkozó szabályok

| 6. | A kimeneti mutatók összesített értékeinek kettős elszámolás nélküli kiszámítására a következők vonatkoznak:






  a) | amennyiben egy kimeneti egységre több releváns beavatkozás vagy ugyanazon beavatkozáson belül több művelet vonatkozik, ezt a kimeneti egységet csak egyszer kell figyelembe venni az összesített érték kiszámításakor; |
| --- | --- | --- |

6.

a)

amennyiben egy kimeneti egységre több releváns beavatkozás vagy ugyanazon beavatkozáson belül több művelet vonatkozik, ezt a kimeneti egységet csak egyszer kell figyelembe venni az összesített érték kiszámításakor;

| b) | az integrált rendszer hatálya alá tartozó beavatkozásokkal kapcsolatos és az N-1. mezőgazdasági pénzügyi évre vonatkozó éves teljesítményjelentésben jelentett kimeneti mutatók összesített értékei tartalmazzák azoknak az egységeknek a számát, amelyek után az N-1. mezőgazdasági pénzügyi évben teljesítettek az N-2. évben igényelt részleges vagy teljes kifizetést; |
| --- | --- |

b)

az integrált rendszer hatálya alá tartozó beavatkozásokkal kapcsolatos és az N-1. mezőgazdasági pénzügyi évre vonatkozó éves teljesítményjelentésben jelentett kimeneti mutatók összesített értékei tartalmazzák azoknak az egységeknek a számát, amelyek után az N-1. mezőgazdasági pénzügyi évben teljesítettek az N-2. évben igényelt részleges vagy teljes kifizetést;

| c) | ha támogatási jogosultságokat vagy maximális küszöbértékeket alkalmaznak, a tagállamok a vonatkozó kimeneti mutatók kapcsán az adminisztratív ellenőrzéseket követően, a korlátok alkalmazása előtt támogatásra jogosultként meghatározott releváns területet jelentik be. |
| --- | --- |

c)

ha támogatási jogosultságokat vagy maximális küszöbértékeket alkalmaznak, a tagállamok a vonatkozó kimeneti mutatók kapcsán az adminisztratív ellenőrzéseket követően, a korlátok alkalmazása előtt támogatásra jogosultként meghatározott releváns területet jelentik be.

EREDMÉNYMUTATÓK

Az egyedi célkitűzések, az eredménymutatók és a beavatkozások viszonya

| 7. | A tagállamok KAP stratégiai terveikben a következőképp azonosítják az egyedi célkitűzések, az eredménymutatók és a beavatkozások közötti kapcsolatokat:






  a) | a tagállamok meghatározzák az eredménymutatók és az egyedi célkitűzések közötti kapcsolatot. Egy eredménymutató egynél több egyedi célkitűzéshez is kapcsolódhat; |
| --- | --- | --- |

7.

a)

a tagállamok meghatározzák az eredménymutatók és az egyedi célkitűzések közötti kapcsolatot. Egy eredménymutató egynél több egyedi célkitűzéshez is kapcsolódhat;

| b) | a beavatkozásoknak kapcsolódniuk kell minden olyan eredménymutatóhoz, amelyhez közvetlenül és jelentős mértékben hozzájárulnak; |
| --- | --- |

b)

a beavatkozásoknak kapcsolódniuk kell minden olyan eredménymutatóhoz, amelyhez közvetlenül és jelentős mértékben hozzájárulnak;

| c) | a beavatkozásokon belül csak azokat a műveleteket lehet az eredménymutatókhoz hozzákapcsolni, amelyek ahhoz közvetlenül és jelentős mértékben hozzájárultak; |
| --- | --- |

c)

a beavatkozásokon belül csak azokat a műveleteket lehet az eredménymutatókhoz hozzákapcsolni, amelyek ahhoz közvetlenül és jelentős mértékben hozzájárultak;

| d) | egy beavatkozás vagy egy beavatkozáson belüli egyetlen művelet egynél több eredménymutatóhoz is hozzájárulhat; |
| --- | --- |

d)

egy beavatkozás vagy egy beavatkozáson belüli egyetlen művelet egynél több eredménymutatóhoz is hozzájárulhat;

| e) | az egy művelet által generált kimenet értékét mindig teljes egészében hozzá kell rendelni a megfelelő eredménymutató(k)hoz, akkor is, ha az több eredménymutatóhoz kapcsolódik; |
| --- | --- |

e)

az egy művelet által generált kimenet értékét mindig teljes egészében hozzá kell rendelni a megfelelő eredménymutató(k)hoz, akkor is, ha az több eredménymutatóhoz kapcsolódik;

| f) | az ugyanahhoz a célhoz hozzájáruló gazdálkodási kötelezettségvállalásokat és beruházásokat külön eredménymutatókhoz kell kötni, kivéve az R.43. és az R.44. eredménymutatót; |
| --- | --- |

f)

az ugyanahhoz a célhoz hozzájáruló gazdálkodási kötelezettségvállalásokat és beruházásokat külön eredménymutatókhoz kell kötni, kivéve az R.43. és az R.44. eredménymutatót;

| g) | az R.35. eredménymutatót az (EU) 2021/2115 rendelet 55. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett beavatkozástípusba tartozó, a méhészeti ágazatban végrehajtott beavatkozásokhoz kell hozzákapcsolni. Ezekről a beavatkozásokról csak az R.35. eredménymutató keretében kell jelentést tenni; |
| --- | --- |

g)

az R.35. eredménymutatót az (EU) 2021/2115 rendelet 55. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett beavatkozástípusba tartozó, a méhészeti ágazatban végrehajtott beavatkozásokhoz kell hozzákapcsolni. Ezekről a beavatkozásokról csak az R.35. eredménymutató keretében kell jelentést tenni;

| h) | azokat a területeket, amelyekre csak jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények és GAEC-előírások vonatkoznak, nem kell figyelembe venni az eredménymutatók kiszámításakor, kivéve az R.4. eredménymutató esetét, amely kifejezetten a KAP jövedelemtámogatással és feltételekkel érintett mezőgazdasági területek arányának mérésére szolgál. |
| --- | --- |

h)

azokat a területeket, amelyekre csak jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények és GAEC-előírások vonatkoznak, nem kell figyelembe venni az eredménymutatók kiszámításakor, kivéve az R.4. eredménymutató esetét, amely kifejezetten a KAP jövedelemtámogatással és feltételekkel érintett mezőgazdasági területek arányának mérésére szolgál.

Az eredménymutatók részletes számítási módszerei

| 8. | Az éves teljesítményjelentésben szereplő eredménymutatók tervezésére és jelentésére a következők vonatkoznak:






  a) | az eredménymutatók számításakor minden értéket teljes egészében figyelembe kell venni az első kifizetés mezőgazdasági pénzügyi évében, még akkor is, ha az érintett mezőgazdasági pénzügyi évben csak részleges kifizetésre került sor; |
| --- | --- | --- |

8.

a)

az eredménymutatók számításakor minden értéket teljes egészében figyelembe kell venni az első kifizetés mezőgazdasági pénzügyi évében, még akkor is, ha az érintett mezőgazdasági pénzügyi évben csak részleges kifizetésre került sor;

| b) | az a) ponttól eltérve az R.37. eredménymutató esetében az értékeket a művelet befejezésekor kell teljes mértékben figyelembe venni; |
| --- | --- |

b)

az a) ponttól eltérve az R.37. eredménymutató esetében az értékeket a művelet befejezésekor kell teljes mértékben figyelembe venni;

| c) | az (EU) 2021/2116 rendelet 32. cikke (4) bekezdésének a) pontjában és (5) bekezdésében, valamint 44. cikke (2) bekezdésének második albekezdésében és (3) bekezdésében említett, előleg formájában történő kifizetésekhez kapcsolódó értékeket nem kell figyelembe venni a megfelelő kimenet megvalósulása előtt a kapcsolódó eredménymutatók számítása során; |
| --- | --- |

c)

az (EU) 2021/2116 rendelet 32. cikke (4) bekezdésének a) pontjában és (5) bekezdésében, valamint 44. cikke (2) bekezdésének második albekezdésében és (3) bekezdésében említett, előleg formájában történő kifizetésekhez kapcsolódó értékeket nem kell figyelembe venni a megfelelő kimenet megvalósulása előtt a kapcsolódó eredménymutatók számítása során;

| d) | éves értékeket kell kiszámítani az R.4., R.5., R.6., R.7., R.8., R.11., R.12., R.13., R.14., R.19., R.20., R.21., R.22., R.23., R.24., R.25., R.29., R.30., R.31., R.33., R.34., R.43. és R.44. eredménymutatók esetében; |
| --- | --- |

d)

éves értékeket kell kiszámítani az R.4., R.5., R.6., R.7., R.8., R.11., R.12., R.13., R.14., R.19., R.20., R.21., R.22., R.23., R.24., R.25., R.29., R.30., R.31., R.33., R.34., R.43. és R.44. eredménymutatók esetében;

| e) | kumulatív értékeket kell kiszámítani az R.1., R.2., R.3., R.9., R.10., R.15., R.16., R.17., R.18., R.26., R.27., R.28., R.32., R.35., R.36., R.37., R.38., R.39., R.40., R.41. és R.42. eredménymutatók esetében; |
| --- | --- |

e)

kumulatív értékeket kell kiszámítani az R.1., R.2., R.3., R.9., R.10., R.15., R.16., R.17., R.18., R.26., R.27., R.28., R.32., R.35., R.36., R.37., R.38., R.39., R.40., R.41. és R.42. eredménymutatók esetében;

| f) | az R.4. eredménymutató az (EU) 2021/2115 rendelet III. címének II. fejezetében említett, közvetlen kifizetések formájában megvalósuló valamennyi beavatkozástípus, valamint az említett rendelet 71. cikkében említett, hátrányos természeti adottságokkal vagy egyéb területspecifikus hátrányokkal rendelkező területekre nyújtott és az említett rendelet 72. cikkében említett, bizonyos kötelező követelményekből eredő területspecifikus hátrányokra nyújtott támogatás hatálya alá tartozó területre vonatkozik; |
| --- | --- |

f)

az R.4. eredménymutató az (EU) 2021/2115 rendelet III. címének II. fejezetében említett, közvetlen kifizetések formájában megvalósuló valamennyi beavatkozástípus, valamint az említett rendelet 71. cikkében említett, hátrányos természeti adottságokkal vagy egyéb területspecifikus hátrányokkal rendelkező területekre nyújtott és az említett rendelet 72. cikkében említett, bizonyos kötelező követelményekből eredő területspecifikus hátrányokra nyújtott támogatás hatálya alá tartozó területre vonatkozik;

| g) | az R.6. eredménymutató az (EU) 2021/2115 rendelet III. címének II. fejezetében említett, közvetlen kifizetések formájában megvalósuló valamennyi beavatkozástípusra vonatkozik, kivéve az említett rendelet 36. cikkében említett, gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatást; |
| --- | --- |

g)

az R.6. eredménymutató az (EU) 2021/2115 rendelet III. címének II. fejezetében említett, közvetlen kifizetések formájában megvalósuló valamennyi beavatkozástípusra vonatkozik, kivéve az említett rendelet 36. cikkében említett, gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatást;

| h) | az R.7. eredménymutató az (EU) 2021/2115 rendelet III. címének II. fejezetében említett, közvetlen kifizetések formájában megvalósuló valamennyi beavatkozástípusra vonatkozik, kivéve az említett rendelet 36. cikkében említett, gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatást, valamint az említett rendelet 71. cikkében említett, hátrányos természeti adottságokkal vagy egyéb területspecifikus hátrányokkal rendelkező területekre és az említett rendelet 72. cikkében említett, bizonyos kötelező követelményekből eredő területspecifikus hátrányokra nyújtott támogatást; |
| --- | --- |

h)

az R.7. eredménymutató az (EU) 2021/2115 rendelet III. címének II. fejezetében említett, közvetlen kifizetések formájában megvalósuló valamennyi beavatkozástípusra vonatkozik, kivéve az említett rendelet 36. cikkében említett, gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatást, valamint az említett rendelet 71. cikkében említett, hátrányos természeti adottságokkal vagy egyéb területspecifikus hátrányokkal rendelkező területekre és az említett rendelet 72. cikkében említett, bizonyos kötelező követelményekből eredő területspecifikus hátrányokra nyújtott támogatást;

| i) | a h) ponttól eltérve, amennyiben a tagállamok az (EU) 2021/2115 rendelet 72. cikkével összhangban kizárólag erdőterületeket támogató beavatkozásokat terveznek, az ilyen beavatkozások összekapcsolhatók az R.30. eredménymutatóval, amennyiben:






  — | nem terveznek beavatkozást az (EU) 2021/2115 rendelet 71. cikkében említett, hátrányos természeti adottságokkal és egyéb területspecifikus hátrányokkal rendelkező mezőgazdasági területekre vonatkozóan; és |
| --- | --- | --- |

i)

a h) ponttól eltérve, amennyiben a tagállamok az (EU) 2021/2115 rendelet 72. cikkével összhangban kizárólag erdőterületeket támogató beavatkozásokat terveznek, az ilyen beavatkozások összekapcsolhatók az R.30. eredménymutatóval, amennyiben:

—

nem terveznek beavatkozást az (EU) 2021/2115 rendelet 71. cikkében említett, hátrányos természeti adottságokkal és egyéb területspecifikus hátrányokkal rendelkező mezőgazdasági területekre vonatkozóan; és

| — | nem alkalmazzák az (EU) 2021/2115 rendelet 22. cikkének (2) bekezdését az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 32. cikke alapján kijelölt területek tekintetében; |
| --- | --- |

—

nem alkalmazzák az (EU) 2021/2115 rendelet 22. cikkének (2) bekezdését az 1305/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 32. cikke alapján kijelölt területek tekintetében;

| j) | az R.38. eredménymutató az (EU) 2021/2115 rendelet 77. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett LEADER-beavatkozásokhoz kapcsolódik. A tagállamok KAP stratégiai terveikben a tervnek az (EU) 2021/2115 rendelet 118. cikkével összhangban történő jóváhagyásra való benyújtásakor az R.38. eredménymutató tekintetében célértéket határoznak meg, amely a várhatóan az (EU) 2021/1060 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 32. cikkében említett közösségvezérelt helyi fejlesztési stratégiák hatálya alá tartozó vidéki népességet jelzi előre. A KAP stratégiai terv hatálya alá tartozó valamennyi helyi fejlesztési stratégia kiválasztását követően az érintett tagállam adott esetben módosítja a KAP stratégiai tervet annak érdekében, hogy a meglévő célértékekhez hozzáadja a kiválasztott helyi fejlesztési stratégiák végrehajtásától várható további hozzájárulást. Így létrejöhetnek további kapcsolatok a LEADER keretében végrehajtott beavatkozások és az (EU) 2021/2115 rendelet I. mellékletében meghatározott közös eredménymutatók között; |
| --- | --- |

j)

az R.38. eredménymutató az (EU) 2021/2115 rendelet 77. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett LEADER-beavatkozásokhoz kapcsolódik. A tagállamok KAP stratégiai terveikben a tervnek az (EU) 2021/2115 rendelet 118. cikkével összhangban történő jóváhagyásra való benyújtásakor az R.38. eredménymutató tekintetében célértéket határoznak meg, amely a várhatóan az (EU) 2021/1060 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 32. cikkében említett közösségvezérelt helyi fejlesztési stratégiák hatálya alá tartozó vidéki népességet jelzi előre. A KAP stratégiai terv hatálya alá tartozó valamennyi helyi fejlesztési stratégia kiválasztását követően az érintett tagállam adott esetben módosítja a KAP stratégiai tervet annak érdekében, hogy a meglévő célértékekhez hozzáadja a kiválasztott helyi fejlesztési stratégiák végrehajtásától várható további hozzájárulást. Így létrejöhetnek további kapcsolatok a LEADER keretében végrehajtott beavatkozások és az (EU) 2021/2115 rendelet I. mellékletében meghatározott közös eredménymutatók között;

| k) | az R.12., R.14., R.19., R.20., R.21., R.22., R.23., R.24., R.29., R.31., R.33. és R.34. területalapú eredménymutatók csak az (EU) 2021/2115 rendelet 31. cikkében említett, hektárszám alapján támogatott agrár-ökológiai programok kötelező követelményein túlmutató önkéntes környezetvédelmi gyakorlatokra, az (EU) 2021/2115 rendelet 70. cikkében említett agrár-környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos kötelezettségvállalásokra, valamint az (EU) 2021/2115 rendelet III. címének III. fejezetében említett, bizonyos ágazatokban végrehajtott releváns beavatkozásokra vonatkoznak; |
| --- | --- |

k)

az R.12., R.14., R.19., R.20., R.21., R.22., R.23., R.24., R.29., R.31., R.33. és R.34. területalapú eredménymutatók csak az (EU) 2021/2115 rendelet 31. cikkében említett, hektárszám alapján támogatott agrár-ökológiai programok kötelező követelményein túlmutató önkéntes környezetvédelmi gyakorlatokra, az (EU) 2021/2115 rendelet 70. cikkében említett agrár-környezetvédelmi és éghajlattal kapcsolatos kötelezettségvállalásokra, valamint az (EU) 2021/2115 rendelet III. címének III. fejezetében említett, bizonyos ágazatokban végrehajtott releváns beavatkozásokra vonatkoznak;

| l) | a k) ponttól eltérve a tagállamok az R.12., R.14., R.19., R.20., R.21., R.22., R.23., R.24., R.29., R.31., R.33. és R.34. eredménymutatók számításakor figyelembe vehetnek a k) pontban említettektől eltérő beavatkozásokat, feltéve, hogy a támogatott gyakorlatok túlmutatnak a megfelelő kötelező követelményeken, és jelentősen és közvetlenül hozzájárulnak a vonatkozó eredménymutatókhoz; |
| --- | --- |

l)

a k) ponttól eltérve a tagállamok az R.12., R.14., R.19., R.20., R.21., R.22., R.23., R.24., R.29., R.31., R.33. és R.34. eredménymutatók számításakor figyelembe vehetnek a k) pontban említettektől eltérő beavatkozásokat, feltéve, hogy a támogatott gyakorlatok túlmutatnak a megfelelő kötelező követelményeken, és jelentősen és közvetlenül hozzájárulnak a vonatkozó eredménymutatókhoz;

| m) | az eredménymutatók kiszámításakor figyelembe kell venni a kiegészítő nemzeti finanszírozást. |
| --- | --- |

m)

az eredménymutatók kiszámításakor figyelembe kell venni a kiegészítő nemzeti finanszírozást.

Az eredménymutatók számításakor a kettős elszámolás elkerülésére vonatkozó szabályok

| 9. | Az eredménymutatók kettős elszámolás nélküli kiszámítására a következők vonatkoznak:






  a) | amennyiben egy eredménymutató számszerűsítéséhez hozzájáruló egységre több beavatkozás vagy ugyanazon a beavatkozáson belül több olyan művelet vonatkozik, amelyek ugyanahhoz az eredménymutatóhoz kapcsolódnak, ezt az egységet csak egyszer kell figyelembe venni az eredménymutató számszerűsítése során; |
| --- | --- | --- |

9.

a)

amennyiben egy eredménymutató számszerűsítéséhez hozzájáruló egységre több beavatkozás vagy ugyanazon a beavatkozáson belül több olyan művelet vonatkozik, amelyek ugyanahhoz az eredménymutatóhoz kapcsolódnak, ezt az egységet csak egyszer kell figyelembe venni az eredménymutató számszerűsítése során;

| b) | az integrált rendszer hatálya alá tartozó beavatkozásokkal kapcsolatos és az N-1. mezőgazdasági pénzügyi évre vonatkozó éves teljesítményjelentésben jelentett eredménymutatók tartalmazzák azoknak az egységeknek a számát, amelyek után az N-1. mezőgazdasági pénzügyi évben teljesítettek az N-2. évben igényelt részleges vagy teljes kifizetést; |
| --- | --- |

b)

az integrált rendszer hatálya alá tartozó beavatkozásokkal kapcsolatos és az N-1. mezőgazdasági pénzügyi évre vonatkozó éves teljesítményjelentésben jelentett eredménymutatók tartalmazzák azoknak az egységeknek a számát, amelyek után az N-1. mezőgazdasági pénzügyi évben teljesítettek az N-2. évben igényelt részleges vagy teljes kifizetést;

| c) | ha támogatási jogosultságokat vagy maximális küszöbértékeket alkalmaznak, a tagállamok a vonatkozó eredménymutatók kapcsán az adminisztratív ellenőrzéseket követően, a korlátok alkalmazása előtt támogatásra jogosultként meghatározott releváns területet jelentik be; |
| --- | --- |

c)

ha támogatási jogosultságokat vagy maximális küszöbértékeket alkalmaznak, a tagállamok a vonatkozó eredménymutatók kapcsán az adminisztratív ellenőrzéseket követően, a korlátok alkalmazása előtt támogatásra jogosultként meghatározott releváns területet jelentik be;

| d) | az a) ponttól eltérve az R.1., R.2., R.3., R.10. és R.28. eredménymutatók esetében a kettős elszámolás is elfogadható. |
| --- | --- |

d)

az a) ponttól eltérve az R.1., R.2., R.3., R.10. és R.28. eredménymutatók esetében a kettős elszámolás is elfogadható.

Az eredménymutatók nevezői

| 10. | A nevezőkre a következők vonatkoznak:






  a) | az eredménymutatók nevezőjeként szolgáló kontextusmutatók értékeit a KAP stratégiai terv teljes időtartamára vonatkozóan rögzíteni kell. Kellően indokolt esetben a tagállamok a KAP stratégiai terv módosításának részeként az (EU) 2021/2115 rendelet 119. cikkével összhangban naprakésszé tehetik ezeket az értékeket; |
| --- | --- | --- |

10.

a)

az eredménymutatók nevezőjeként szolgáló kontextusmutatók értékeit a KAP stratégiai terv teljes időtartamára vonatkozóan rögzíteni kell. Kellően indokolt esetben a tagállamok a KAP stratégiai terv módosításának részeként az (EU) 2021/2115 rendelet 119. cikkével összhangban naprakésszé tehetik ezeket az értékeket;

| b) | az a) ponttól eltérve a jelentéstétel tekintetében az R.6., R.7. és R.11. eredménymutatók nevezőit évente frissíteni kell. |
| --- | --- |

b)

az a) ponttól eltérve a jelentéstétel tekintetében az R.6., R.7. és R.11. eredménymutatók nevezőit évente frissíteni kell.

Az eredménymutatók bontása jelentéstétel céljára

| 11. | A tagállamok eredménymutatónként csak egy értéket jelentenek be. Az első mondattól eltérve az alábbi bontásokra van szükség:






  a) | ágazatonkénti bontás az R.11. eredménymutató esetében; |
| --- | --- | --- |

11.

a)

ágazatonkénti bontás az R.11. eredménymutató esetében;

| b) | alkategóriák szerinti bontás az R.17. eredménymutató esetében; |
| --- | --- |

b)

alkategóriák szerinti bontás az R.17. eredménymutató esetében;

| c) | az ökológiai gazdálkodásra való áttérés és annak folytatása az R.29. eredménymutató esetében; |
| --- | --- |

c)

az ökológiai gazdálkodásra való áttérés és annak folytatása az R.29. eredménymutató esetében;

| d) | a területek típusa szerinti bontás az R.33. eredménymutató esetében; |
| --- | --- |

d)

a területek típusa szerinti bontás az R.33. eredménymutató esetében;

| e) | nemek szerinti bontás az R.36. eredménymutató esetében; |
| --- | --- |

e)

nemek szerinti bontás az R.36. eredménymutató esetében;

| f) | állatfajok szerinti bontás az R.43. és R.44. eredménymutatók esetében. |
| --- | --- |

f)

állatfajok szerinti bontás az R.43. és R.44. eredménymutatók esetében.

Az állatok számosállategységekre történő átváltásához használandó együtthatók

| 12. | Az átváltási együtthatók használatára a következők vonatkoznak:






  a) | adott esetben a kimeneti mutatókhoz és az eredménymutatókhoz az állatok számosállategységre történő átváltására az Eurostat-együtthatókat kell használni; |
| --- | --- | --- |

12.

a)

adott esetben a kimeneti mutatókhoz és az eredménymutatókhoz az állatok számosállategységre történő átváltására az Eurostat-együtthatókat kell használni;

| b) | az a) ponttól eltérve az alábbi táblázatban megadott egyszerűsített átváltási együtthatók is használhatók:







  Faj | Életkor/kategória | Együttható |
| --- | --- | --- | --- |
| Szarvasmarhafélék | hat hónapnál fiatalabb | 0,4 |
| | 6 hónap és 2 év közötti | 0,6 |
| | 2 évnél idősebb | 1,0 |
| Lófélék | 6 hónapnál idősebb | 1,0 |
| Juh- és kecskefélék | | 0,15 |
| Sertések | tenyészkocák > 50 kg | 0,5 |
| | egyéb sertések | 0,3 |
| Baromfi | | |
| | tojótyúkok | 0,014 |
| | egyéb baromfi | 0,03 |

b)

az a) ponttól eltérve az alábbi táblázatban megadott egyszerűsített átváltási együtthatók is használhatók:

Faj

Életkor/kategória

Együttható

Szarvasmarhafélék

hat hónapnál fiatalabb

0,4

6 hónap és 2 év közötti

0,6

2 évnél idősebb

1,0

Lófélék

6 hónapnál idősebb

1,0

Juh- és kecskefélék

0,15

Sertések

tenyészkocák > 50 kg

0,5

egyéb sertések

0,3

Baromfi

tojótyúkok

0,014

egyéb baromfi

0,03

| c) | a b) pontban szereplő táblázatban megadott átváltási együtthatók kellően indokolt esetekben növelhetők vagy csökkenthetők tudományos bizonyítékok figyelembevételével, amit a KAP stratégiai tervben indokolni kell; |
| --- | --- |

c)

a b) pontban szereplő táblázatban megadott átváltási együtthatók kellően indokolt esetekben növelhetők vagy csökkenthetők tudományos bizonyítékok figyelembevételével, amit a KAP stratégiai tervben indokolni kell;

| d) | kellően indokolt esetben kivételesen más állatkategóriák is felvehetők a b) pontban szereplő táblázatba, és az ilyen kategóriákra vonatkozó átváltási együtthatót tudományos bizonyítékok figyelembevételével kell megállapítani és indokolni a KAP stratégiai tervben. |
| --- | --- |

d)

kellően indokolt esetben kivételesen más állatkategóriák is felvehetők a b) pontban szereplő táblázatba, és az ilyen kategóriákra vonatkozó átváltási együtthatót tudományos bizonyítékok figyelembevételével kell megállapítani és indokolni a KAP stratégiai tervben.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/2116 rendelete (2021. december 2.) a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról, valamint az 1306/2013/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 435., 2021.12.6., 187. o.).

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1305/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról és az 1698/2005/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 487. o.).

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1060 rendelete (2021. június 24.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alap Pluszra, a Kohéziós Alapra, az Igazságos Átmenet Alapra és az Európai Tengerügyi, Halászati és Akvakultúra-alapra vonatkozó közös rendelkezések, valamint az előbbiekre és a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alapra, a Belső Biztonsági Alapra és a határigazgatás és a vízumpolitika pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó pénzügyi szabályok megállapításáról (HL L 231., 2021.6.30., 159. o.).

---

| 2021.12.22. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 458/494 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.12.22.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 458/494

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/2291 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2021. december 21.)

az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet V. és XIV. mellékletének a baromfit, baromfi-szaporítóanyagokat, valamint baromfi és szárnyas vadak friss húsát tartalmazó szállítmányok Unióba történő beléptetésére engedéllyel rendelkező harmadik országok jegyzékében az Egyesült Királyságra vonatkozóan szereplő bejegyzések tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a fertőző állatbetegségekről és egyes állategészségügyi jogi aktusok módosításáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. március 9-i (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletre („Állategészségügyi rendelet”) (1) és különösen annak 230. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2016/429 rendelet előírja, hogy az állatok, a szaporítóanyagok és az állati eredetű termékek szállítmányainak a szóban forgó rendelet 230. cikke (1) bekezdésének megfelelően jegyzékbe foglalt harmadik országokból vagy területekről vagy azok jegyzékbe foglalt körzeteiből vagy kompartmentjeiből kell érkezniük annak érdekében, hogy beléphessenek az Unióba. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2016/429 rendelet előírja, hogy az állatok, a szaporítóanyagok és az állati eredetű termékek szállítmányainak a szóban forgó rendelet 230. cikke (1) bekezdésének megfelelően jegyzékbe foglalt harmadik országokból vagy területekről vagy azok jegyzékbe foglalt körzeteiből vagy kompartmentjeiből kell érkezniük annak érdekében, hogy beléphessenek az Unióba.

| (2) | Az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) meghatározza azokat az állategészségügyi követelményeket, amelyeknek a harmadik országokból vagy területekről, illetve azok körzeteiből vagy – tenyésztett víziállatok esetében – kompartmentjeiből származó adott állatfajok és -kategóriák, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek szállítmányainak meg kell felelniük annak érdekében, hogy beléphessenek az Unióba. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) meghatározza azokat az állategészségügyi követelményeket, amelyeknek a harmadik országokból vagy területekről, illetve azok körzeteiből vagy – tenyésztett víziállatok esetében – kompartmentjeiből származó adott állatfajok és -kategóriák, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek szállítmányainak meg kell felelniük annak érdekében, hogy beléphessenek az Unióba.

| (3) | Az (EU) 2021/404 bizottsági végrehajtási rendelet (3) megállapítja azon harmadik országoknak, területeknek vagy azok körzeteinek, illetve kompartmentjeinek a jegyzékét, ahonnan engedélyezett az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelet hatálya alá tartozó állatfajoknak és -kategóriáknak, szaporítóanyagoknak és állati eredetű termékeknek az Unióba történő beléptetése. |
| --- | --- |

(3)

Az (EU) 2021/404 bizottsági végrehajtási rendelet (3) megállapítja azon harmadik országoknak, területeknek vagy azok körzeteinek, illetve kompartmentjeinek a jegyzékét, ahonnan engedélyezett az (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelet hatálya alá tartozó állatfajoknak és -kategóriáknak, szaporítóanyagoknak és állati eredetű termékeknek az Unióba történő beléptetése.

| (4) | Ezen belül az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet V. és XIV. melléklete a baromfi, a baromfi szaporítóanyagai, illetve a baromfi és a szárnyas vadak friss húsa tekintetében állapítja meg a szállítmányoknak az Unióba történő beléptetésére engedéllyel rendelkező harmadik országoknak, területeknek vagy azok körzeteinek a jegyzékeit. |
| --- | --- |

(4)

Ezen belül az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet V. és XIV. melléklete a baromfi, a baromfi szaporítóanyagai, illetve a baromfi és a szárnyas vadak friss húsa tekintetében állapítja meg a szállítmányoknak az Unióba történő beléptetésére engedéllyel rendelkező harmadik országoknak, területeknek vagy azok körzeteinek a jegyzékeit.

| (5) | Az Egyesült Királyság a magas patogenitású madárinfluenza baromfifélék körében való kitörésének újabb esetéről értesítette a Bizottságot. A betegség egy Barrow upon Soar (Charnwood kerület, Leicestershire megye, Anglia) közelében található új létesítményben tört ki, és megjelenését 2021. november 30-án laboratóriumi vizsgálattal (RT-PCR) megerősítették. |
| --- | --- |

(5)

Az Egyesült Királyság a magas patogenitású madárinfluenza baromfifélék körében való kitörésének újabb esetéről értesítette a Bizottságot. A betegség egy Barrow upon Soar (Charnwood kerület, Leicestershire megye, Anglia) közelében található új létesítményben tört ki, és megjelenését 2021. november 30-án laboratóriumi vizsgálattal (RT-PCR) megerősítették.

| (6) | Az Egyesült Királyság a magas patogenitású madárinfluenza baromfifélék körében való kitörésének újabb eseteiről értesítette a Bizottságot. A betegség egy Thirsk (Hambleton kerület, North Yorkshire megye, Anglia) közelében található új létesítményben, Tutbury (East Staffordshire kerület, Staffordshire megye, Anglia) közelében és Leominster (North Herefordshire kerület, Herefordshire megye, Anglia) közelében tört ki, és megjelenését 2021. december 2-án laboratóriumi vizsgálattal (RT-PCR) megerősítették. |
| --- | --- |

(6)

Az Egyesült Királyság a magas patogenitású madárinfluenza baromfifélék körében való kitörésének újabb eseteiről értesítette a Bizottságot. A betegség egy Thirsk (Hambleton kerület, North Yorkshire megye, Anglia) közelében található új létesítményben, Tutbury (East Staffordshire kerület, Staffordshire megye, Anglia) közelében és Leominster (North Herefordshire kerület, Herefordshire megye, Anglia) közelében tört ki, és megjelenését 2021. december 2-án laboratóriumi vizsgálattal (RT-PCR) megerősítették.

| (7) | Az Egyesült Királyság a magas patogenitású madárinfluenza baromfifélék körében való kitörésének újabb eseteiről értesítette a Bizottságot. A betegség Gretna (Dumfriesshire megye, Dumfries és Galloway tanács, Skócia) közelében, Crickhowell (Powys megye, Wales) közelében és Richmond (Richmondshire kerület, North Yorkshire megye, Anglia) közelében tört ki, és megjelenését 2021. december 3-án laboratóriumi vizsgálattal (RT-PCR) megerősítették. |
| --- | --- |

(7)

Az Egyesült Királyság a magas patogenitású madárinfluenza baromfifélék körében való kitörésének újabb eseteiről értesítette a Bizottságot. A betegség Gretna (Dumfriesshire megye, Dumfries és Galloway tanács, Skócia) közelében, Crickhowell (Powys megye, Wales) közelében és Richmond (Richmondshire kerület, North Yorkshire megye, Anglia) közelében tört ki, és megjelenését 2021. december 3-án laboratóriumi vizsgálattal (RT-PCR) megerősítették.

| (8) | Az Egyesült Királyság a magas patogenitású madárinfluenza baromfifélék körében való kitörésének újabb eseteiről értesítette a Bizottságot. A betegség Newent (Forest of Dean kerület, Gloucestershire megye, Anglia) közelében és egy Thirsk (Hambleton kerület, North Yorkshire megye, Anglia) közelében található új létesítményben tört ki, és megjelenését 2021. december 5-én laboratóriumi vizsgálattal (RT-PCR) megerősítették. |
| --- | --- |

(8)

Az Egyesült Királyság a magas patogenitású madárinfluenza baromfifélék körében való kitörésének újabb eseteiről értesítette a Bizottságot. A betegség Newent (Forest of Dean kerület, Gloucestershire megye, Anglia) közelében és egy Thirsk (Hambleton kerület, North Yorkshire megye, Anglia) közelében található új létesítményben tört ki, és megjelenését 2021. december 5-én laboratóriumi vizsgálattal (RT-PCR) megerősítették.

| (9) | Az Egyesült Királyság a magas patogenitású madárinfluenza baromfifélék körében való kitörésének újabb esetéről értesítette a Bizottságot. A betegség egy Barrow upon Soar (Charnwood kerület, Leicestershire megye, Anglia) közelében található új létesítményben tört ki, és megjelenését 2021. december 6-án laboratóriumi vizsgálattal (RT-PCR) megerősítették. |
| --- | --- |

(9)

Az Egyesült Királyság a magas patogenitású madárinfluenza baromfifélék körében való kitörésének újabb esetéről értesítette a Bizottságot. A betegség egy Barrow upon Soar (Charnwood kerület, Leicestershire megye, Anglia) közelében található új létesítményben tört ki, és megjelenését 2021. december 6-án laboratóriumi vizsgálattal (RT-PCR) megerősítették.

| (10) | Az Egyesült Királyság a magas patogenitású madárinfluenza baromfifélék körében való kitörésének újabb eseteiről értesítette a Bizottságot. A betegség egy Barrow upon Soar (Charnwood kerület, Leicestershire megye, Anglia) közelében található új létesítményben és Pocklington (East Yorkshire kerület, East Riding of Yorkshire megye, Anglia) közelében tört ki, és megjelenését 2021. december 7-én laboratóriumi vizsgálattal (RT-PCR) megerősítették. |
| --- | --- |

(10)

Az Egyesült Királyság a magas patogenitású madárinfluenza baromfifélék körében való kitörésének újabb eseteiről értesítette a Bizottságot. A betegség egy Barrow upon Soar (Charnwood kerület, Leicestershire megye, Anglia) közelében található új létesítményben és Pocklington (East Yorkshire kerület, East Riding of Yorkshire megye, Anglia) közelében tört ki, és megjelenését 2021. december 7-én laboratóriumi vizsgálattal (RT-PCR) megerősítették.

| (11) | Az Egyesült Királyság a magas patogenitású madárinfluenza baromfifélék körében való kitörésének újabb eseteiről értesítette a Bizottságot. A betegség Sudbury (Babergh kerület, South Suffolk megye, Anglia) közelében és egy Thirsk (Hambleton kerület, North Yorkshire megye, Anglia) közelében található új létesítményben tört ki, és megjelenését 2021. december 8-án laboratóriumi vizsgálattal (RT-PCR) megerősítették. |
| --- | --- |

(11)

Az Egyesült Királyság a magas patogenitású madárinfluenza baromfifélék körében való kitörésének újabb eseteiről értesítette a Bizottságot. A betegség Sudbury (Babergh kerület, South Suffolk megye, Anglia) közelében és egy Thirsk (Hambleton kerület, North Yorkshire megye, Anglia) közelében található új létesítményben tört ki, és megjelenését 2021. december 8-án laboratóriumi vizsgálattal (RT-PCR) megerősítették.

| (12) | Az Egyesült Királyság a magas patogenitású madárinfluenza baromfifélék körében való kitörésének újabb esetéről értesítette a Bizottságot. A betegség Annan (Dumfriesshire megye, Dumfries és Galloway tanács, Skócia) közelében tört ki, és megjelenését 2021. december 9-én laboratóriumi vizsgálattal (RT-PCR) megerősítették. |
| --- | --- |

(12)

Az Egyesült Királyság a magas patogenitású madárinfluenza baromfifélék körében való kitörésének újabb esetéről értesítette a Bizottságot. A betegség Annan (Dumfriesshire megye, Dumfries és Galloway tanács, Skócia) közelében tört ki, és megjelenését 2021. december 9-én laboratóriumi vizsgálattal (RT-PCR) megerősítették.

| (13) | Az Egyesült Királyság a magas patogenitású madárinfluenza baromfifélék körében való kitörésének újabb eseteiről értesítette a Bizottságot. A betegség Moffat (Dumfriesshire megye, Dumfries és Galloway tanács, Skócia) közelében, Crickhowell (Powys megye, Wales) közelében, Highworth (Swindon kerület, Wiltshire megye, Anglia) és Clifford (Hereford és South Herefordshire választókerület, Herefordshire megye, Anglia) közelében tört ki, és megjelenését 2021. december 10-én laboratóriumi vizsgálattal (RT-PCR) megerősítették. |
| --- | --- |

(13)

Az Egyesült Királyság a magas patogenitású madárinfluenza baromfifélék körében való kitörésének újabb eseteiről értesítette a Bizottságot. A betegség Moffat (Dumfriesshire megye, Dumfries és Galloway tanács, Skócia) közelében, Crickhowell (Powys megye, Wales) közelében, Highworth (Swindon kerület, Wiltshire megye, Anglia) és Clifford (Hereford és South Herefordshire választókerület, Herefordshire megye, Anglia) közelében tört ki, és megjelenését 2021. december 10-én laboratóriumi vizsgálattal (RT-PCR) megerősítették.

| (14) | Az Egyesült Királyság a magas patogenitású madárinfluenza baromfifélék körében való kitörésének újabb esetéről értesítette a Bizottságot. A betegség egy Willington (South Derbyshire kerület, Derbyshire megye, Anglia) közelében található új létesítményben tört ki, és megjelenését 2021. december 11-én laboratóriumi vizsgálattal (RT-PCR) megerősítették. |
| --- | --- |

(14)

Az Egyesült Királyság a magas patogenitású madárinfluenza baromfifélék körében való kitörésének újabb esetéről értesítette a Bizottságot. A betegség egy Willington (South Derbyshire kerület, Derbyshire megye, Anglia) közelében található új létesítményben tört ki, és megjelenését 2021. december 11-én laboratóriumi vizsgálattal (RT-PCR) megerősítették.

| (15) | Az Egyesült Királyság a magas patogenitású madárinfluenza baromfifélék körében való kitörésének újabb esetéről értesítette a Bizottságot. A betegség Alford (East Lindsey kerület, Lincolnshire megye, Anglia) közelében tört ki, és megjelenését 2021. december 12-én laboratóriumi vizsgálattal (RT-PCR) megerősítették. |
| --- | --- |

(15)

Az Egyesült Királyság a magas patogenitású madárinfluenza baromfifélék körében való kitörésének újabb esetéről értesítette a Bizottságot. A betegség Alford (East Lindsey kerület, Lincolnshire megye, Anglia) közelében tört ki, és megjelenését 2021. december 12-én laboratóriumi vizsgálattal (RT-PCR) megerősítették.

| (16) | Az Egyesült Királyság a magas patogenitású madárinfluenza baromfifélék körében való kitörésének újabb esetéről értesítette a Bizottságot. A betegség egy Alford (East Lindsey kerület, Lincolnshire megye, Anglia) közelében található új létesítményben tört ki, és megjelenését 2021. december 13-án laboratóriumi vizsgálattal (RT-PCR) megerősítették. |
| --- | --- |

(16)

Az Egyesült Királyság a magas patogenitású madárinfluenza baromfifélék körében való kitörésének újabb esetéről értesítette a Bizottságot. A betegség egy Alford (East Lindsey kerület, Lincolnshire megye, Anglia) közelében található új létesítményben tört ki, és megjelenését 2021. december 13-án laboratóriumi vizsgálattal (RT-PCR) megerősítették.

| (17) | Az Egyesült Királyság állategészségügyi hatóságai 10 km-es ellenőrzési övezetet hoztak létre az érintett létesítmények körül, és az érintett állományok felszámolására irányuló intézkedéseket hajtottak végre a magas patogenitású madárinfluenza megfékezése és terjedésének korlátozása céljából. |
| --- | --- |

(17)

Az Egyesült Királyság állategészségügyi hatóságai 10 km-es ellenőrzési övezetet hoztak létre az érintett létesítmények körül, és az érintett állományok felszámolására irányuló intézkedéseket hajtottak végre a magas patogenitású madárinfluenza megfékezése és terjedésének korlátozása céljából.

| (18) | Az Egyesült Királyság információkat nyújtott be a Bizottságnak a területén tapasztalható járványügyi helyzetről és a magas patogenitású madárinfluenza további terjedésének megelőzése érdekében hozott intézkedésekről. A Bizottság megvizsgálta ezeket az információkat. E vizsgálat alapján a továbbiakban nem engedélyezhető az azokról a területekről származó baromfit, baromfi-szaporítóanyagokat, valamint baromfi és szárnyas vadak friss húsát tartalmazó szállítmányok Unióba történő beléptetése, amely területeken az Egyesült Királyság állategészségügyi hatóságai a közelmúltban kitört magas patogenitású madárinfluenza miatt korlátozásokat vezettek be. |
| --- | --- |

(18)

Az Egyesült Királyság információkat nyújtott be a Bizottságnak a területén tapasztalható járványügyi helyzetről és a magas patogenitású madárinfluenza további terjedésének megelőzése érdekében hozott intézkedésekről. A Bizottság megvizsgálta ezeket az információkat. E vizsgálat alapján a továbbiakban nem engedélyezhető az azokról a területekről származó baromfit, baromfi-szaporítóanyagokat, valamint baromfi és szárnyas vadak friss húsát tartalmazó szállítmányok Unióba történő beléptetése, amely területeken az Egyesült Királyság állategészségügyi hatóságai a közelmúltban kitört magas patogenitású madárinfluenza miatt korlátozásokat vezettek be.

| (19) | Az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet V. és XIV. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(19)

Az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet V. és XIV. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (20) | Az Egyesült Királyságban jelenleg uralkodó, a magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos járványügyi helyzetre figyelemmel az (EU) 2021/404 végrehajtási rendeletben e rendelet útján végrehajtott módosításoknak sürgősen hatályba kell lépniük. |
| --- | --- |

(20)

Az Egyesült Királyságban jelenleg uralkodó, a magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos járványügyi helyzetre figyelemmel az (EU) 2021/404 végrehajtási rendeletben e rendelet útján végrehajtott módosításoknak sürgősen hatályba kell lépniük.

| (21) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(21)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet V. és XIV. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. december 21-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 84., 2016.3.31., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2020/692 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. január 30.) az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az egyes állatok, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek szállítmányainak az Unióba való beléptetésére, valamint a beléptetést követő mozgatására és kezelésére vonatkozó szabályok tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 174., 2020.6.3., 379. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2021/404 végrehajtási rendelete (2021. március 24.) az állatok, szaporítóanyagok és állati eredetű termékek Unióba történő beléptetése tekintetében az (EU) 2016/429 európai parlamenti és tanácsi rendelet szerint engedélyezett harmadik országok, területek vagy azok körzetei jegyzékeinek a megállapításáról (HL L 114., 2021.3.31., 1. o.).

3

---

MELLÉKLET

Az (EU) 2021/404 végrehajtási rendelet V. és XIV. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az V. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | az 1. részben az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzés a GB-2.39 körzetre vonatkozó sor után a GB-2.40–GB-2.60 körzetekre vonatkozó következő sorokkal egészül ki:












  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.40 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N, P1 | | 2021.11.30. | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak | BPR | N, P1 | | 2021.11.30. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi | SP | N, P1 | | 2021.11.30. | |
| Vágásra szánt laposmellű futómadarak | SR | N, P1 | | 2021.11.30. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék | DOC | N, P1 | | 2021.11.30. | |
| Laposmellű futómadarak naposcsibéi | DOR | N, P1 | | 2021.11.30. | |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N, P1 | | 2021.11.30. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása | HEP | N, P1 | | 2021.11.30. | |
| Laposmellű futómadarak keltetőtojása | HER | N, P1 | | 2021.11.30. | |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | HE-LT20 | N, P1 | | 2021.11.30. | |
| GB-2.41 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N, P1 | | 2021.12.2. | |
| Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak | BPR | N, P1 | | 2021.12.2. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi | SP | N, P1 | | 2021.12.2. | |
| Vágásra szánt laposmellű futómadarak | SR | N, P1 | | 2021.12.2. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék | DOC | N, P1 | | 2021.12.2. | |
| Laposmellű futómadarak naposcsibéi | DOR | N, P1 | | 2021.12.2. | |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N, P1 | | 2021.12.2. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása | HEP | N, P1 | | 2021.12.2. | |
| Laposmellű futómadarak keltetőtojása | HER | N, P1 | | 2021.12.2. | |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | HE-LT20 | N, P1 | | 2021.12.2. | |
| GB-2.42 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N, P1 | | 2021.12.2. | |
| Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak | BPR | N, P1 | | 2021.12.2. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi | SP | N, P1 | | 2021.12.2. | |
| Vágásra szánt laposmellű futómadarak | SR | N, P1 | | 2021.12.2. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék | DOC | N, P1 | | 2021.12.2. | |
| Laposmellű futómadarak naposcsibéi | DOR | N, P1 | | 2021.12.2. | |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N, P1 | | 2021.12.2. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása | HEP | N, P1 | | 2021.12.2. | |
| Laposmellű futómadarak keltetőtojása | HER | N, P1 | | 2021.12.2. | |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | HE-LT20 | N, P1 | | 2021.12.2. | |
| GB-2.43 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N, P1 | | 2021.12.2. | |
| Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak | BPR | N, P1 | | 2021.12.2. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi | SP | N, P1 | | 2021.12.2. | |
| Vágásra szánt laposmellű futómadarak | SR | N, P1 | | 2021.12.2. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék | DOC | N, P1 | | 2021.12.2. | |
| Laposmellű futómadarak naposcsibéi | DOR | N, P1 | | 2021.12.2. | |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N, P1 | | 2021.12.2. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása | HEP | N, P1 | | 2021.12.2. | |
| Laposmellű futómadarak keltetőtojása | HER | N, P1 | | 2021.12.2. | |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | HE-LT20 | N, P1 | | 2021.12.2. | |
| GB-2.44 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N, P1 | | 2021.12.3. | |
| Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak | BPR | N, P1 | | 2021.12.3. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi | SP | N, P1 | | 2021.12.3. | |
| Vágásra szánt laposmellű futómadarak | SR | N, P1 | | 2021.12.3. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék | DOC | N, P1 | | 2021.12.3. | |
| Laposmellű futómadarak naposcsibéi | DOR | N, P1 | | 2021.12.3. | |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N, P1 | | 2021.12.3. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása | HEP | N, P1 | | 2021.12.3. | |
| Laposmellű futómadarak keltetőtojása | HER | N, P1 | | 2021.12.3. | |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | HE-LT20 | N, P1 | | 2021.12.3. | |
| GB-2.45 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N, P1 | | 2021.12.3. | |
| Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak | BPR | N, P1 | | 2021.12.3. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi | SP | N, P1 | | 2021.12.3. | |
| Vágásra szánt laposmellű futómadarak | SR | N, P1 | | 2021.12.3. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék | DOC | N, P1 | | 2021.12.3. | |
| Laposmellű futómadarak naposcsibéi | DOR | N, P1 | | 2021.12.3. | |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N, P1 | | 2021.12.3. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása | HEP | N, P1 | | 2021.12.3. | |
| Laposmellű futómadarak keltetőtojása | HER | N, P1 | | 2021.12.3. | |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | HE-LT20 | N, P1 | | 2021.12.3. | |
| GB-2.46 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N, P1 | | 2021.12.3. | |
| Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak | BPR | N, P1 | | 2021.12.3. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi | SP | N, P1 | | 2021.12.3. | |
| Vágásra szánt laposmellű futómadarak | SR | N, P1 | | 2021.12.3. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék | DOC | N, P1 | | 2021.12.3. | |
| Laposmellű futómadarak naposcsibéi | DOR | N, P1 | | 2021.12.3. | |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N, P1 | | 2021.12.3. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása | HEP | N, P1 | | 2021.12.3. | |
| Laposmellű futómadarak keltetőtojása | HER | N, P1 | | 2021.12.3. | |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | HE-LT20 | N, P1 | | 2021.12.3. | |
| GB-2.47 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N, P1 | | 2021.12.5. | |
| Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak | BPR | N, P1 | | 2021.12.5. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi | SP | N, P1 | | 2021.12.5. | |
| Vágásra szánt laposmellű futómadarak | SR | N, P1 | | 2021.12.5. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék | DOC | N, P1 | | 2021.12.5. | |
| Laposmellű futómadarak naposcsibéi | DOR | N, P1 | | 2021.12.5. | |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N, P1 | | 2021.12.5. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása | HEP | N, P1 | | 2021.12.5. | |
| Laposmellű futómadarak keltetőtojása | HER | N, P1 | | 2021.12.5. | |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | HE-LT20 | N, P1 | | 2021.12.5. | |
| GB-2.48 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N, P1 | | 2021.12.5. | |
| Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak | BPR | N, P1 | | 2021.12.5. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi | SP | N, P1 | | 2021.12.5. | |
| Vágásra szánt laposmellű futómadarak | SR | N, P1 | | 2021.12.5. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék | DOC | N, P1 | | 2021.12.5. | |
| Laposmellű futómadarak naposcsibéi | DOR | N, P1 | | 2021.12.5. | |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N, P1 | | 2021.12.5. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása | HEP | N, P1 | | 2021.12.5. | |
| Laposmellű futómadarak keltetőtojása | HER | N, P1 | | 2021.12.5. | |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | HE-LT20 | N, P1 | | 2021.12.5. | |
| GB-2.49 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N, P1 | | 2021.12.6. | |
| Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak | BPR | N, P1 | | 2021.12.6. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi | SP | N, P1 | | 2021.12.6. | |
| Vágásra szánt laposmellű futómadarak | SR | N, P1 | | 2021.12.6. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék | DOC | N, P1 | | 2021.12.6. | |
| Laposmellű futómadarak naposcsibéi | DOR | N, P1 | | 2021.12.6. | |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N, P1 | | 2021.12.6. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása | HEP | N, P1 | | 2021.12.6. | |
| Laposmellű futómadarak keltetőtojása | HER | N, P1 | | 2021.12.6. | |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | HE-LT20 | N, P1 | | 2021.12.6. | |
| GB-2.50 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N, P1 | | 2021.12.7. | |
| Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak | BPR | N, P1 | | 2021.12.7. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi | SP | N, P1 | | 2021.12.7. | |
| Vágásra szánt laposmellű futómadarak | SR | N, P1 | | 2021.12.7. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék | DOC | N, P1 | | 2021.12.7. | |
| Laposmellű futómadarak naposcsibéi | DOR | N, P1 | | 2021.12.7. | |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N, P1 | | 2021.12.7. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása | HEP | N, P1 | | 2021.12.7. | |
| Laposmellű futómadarak keltetőtojása | HER | N, P1 | | 2021.12.7. | |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | HE-LT20 | N, P1 | | 2021.12.7. | |
| GB-2.51 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N, P1 | | 2021.12.7. | |
| Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak | BPR | N, P1 | | 2021.12.7. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi | SP | N, P1 | | 2021.12.7. | |
| Vágásra szánt laposmellű futómadarak | SR | N, P1 | | 2021.12.7. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék | DOC | N, P1 | | 2021.12.7. | |
| Laposmellű futómadarak naposcsibéi | DOR | N, P1 | | 2021.12.7. | |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N, P1 | | 2021.12.7. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása | HEP | N, P1 | | 2021.12.7. | |
| Laposmellű futómadarak keltetőtojása | HER | N, P1 | | 2021.12.7. | |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | HE-LT20 | N, P1 | | 2021.12.7. | |
| GB-2.52 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N, P1 | | 2021.12.8. | |
| Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak | BPR | N, P1 | | 2021.12.8. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi | SP | N, P1 | | 2021.12.8. | |
| Vágásra szánt laposmellű futómadarak | SR | N, P1 | | 2021.12.8. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék | DOC | N, P1 | | 2021.12.8. | |
| Laposmellű futómadarak naposcsibéi | DOR | N, P1 | | 2021.12.8. | |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N, P1 | | 2021.12.8. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása | HEP | N, P1 | | 2021.12.8. | |
| Laposmellű futómadarak keltetőtojása | HER | N, P1 | | 2021.12.8. | |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | HE-LT20 | N, P1 | | 2021.12.8. | |
| GB-2.53 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N, P1 | | 2021.12.8. | |
| Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak | BPR | N, P1 | | 2021.12.8. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi | SP | N, P1 | | 2021.12.8. | |
| Vágásra szánt laposmellű futómadarak | SR | N, P1 | | 2021.12.8. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék | DOC | N, P1 | | 2021.12.8. | |
| Laposmellű futómadarak naposcsibéi | DOR | N, P1 | | 2021.12.8. | |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N, P1 | | 2021.12.8. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása | HEP | N, P1 | | 2021.12.8. | |
| Laposmellű futómadarak keltetőtojása | HER | N, P1 | | 2021.12.8. | |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | HE-LT20 | N, P1 | | 2021.12.8. | |
| GB-2.54 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N, P1 | | 2021.12.9. | |
| Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak | BPR | N, P1 | | 2021.12.9. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi | SP | N, P1 | | 2021.12.9. | |
| Vágásra szánt laposmellű futómadarak | SR | N, P1 | | 2021.12.9. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék | DOC | N, P1 | | 2021.12.9. | |
| Laposmellű futómadarak naposcsibéi | DOR | N, P1 | | 2021.12.9. | |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N, P1 | | 2021.12.9. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása | HEP | N, P1 | | 2021.12.9. | |
| Laposmellű futómadarak keltetőtojása | HER | N, P1 | | 2021.12.9. | |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | HE-LT20 | N, P1 | | 2021.12.9. | |
| GB-2.55 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N, P1 | | 2021.12.10. | |
| Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak | BPR | N, P1 | | 2021.12.10. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi | SP | N, P1 | | 2021.12.10. | |
| Vágásra szánt laposmellű futómadarak | SR | N, P1 | | 2021.12.10. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék | DOC | N, P1 | | 2021.12.10. | |
| Laposmellű futómadarak naposcsibéi | DOR | N, P1 | | 2021.12.10. | |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N, P1 | | 2021.12.10. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása | HEP | N, P1 | | 2021.12.10. | |
| Laposmellű futómadarak keltetőtojása | HER | N, P1 | | 2021.12.10. | |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | HE-LT20 | N, P1 | | 2021.12.10. | |
| GB-2.56 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N, P1 | | 2021.12.10. | |
| Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak | BPR | N, P1 | | 2021.12.10. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi | SP | N, P1 | | 2021.12.10. | |
| Vágásra szánt laposmellű futómadarak | SR | N, P1 | | 2021.12.10. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék | DOC | N, P1 | | 2021.12.10. | |
| Laposmellű futómadarak naposcsibéi | DOR | N, P1 | | 2021.12.10. | |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N, P1 | | 2021.12.10. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása | HEP | N, P1 | | 2021.12.10. | |
| Laposmellű futómadarak keltetőtojása | HER | N, P1 | | 2021.12.10. | |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | HE-LT20 | N, P1 | | 2021.12.10. | |
| GB-2.57 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N, P1 | | 2021.12.10. | |
| Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak | BPR | N, P1 | | 2021.12.10. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi | SP | N, P1 | | 2021.12.10. | |
| Vágásra szánt laposmellű futómadarak | SR | N, P1 | | 2021.12.10. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék | DOC | N, P1 | | 2021.12.10. | |
| Laposmellű futómadarak naposcsibéi | DOR | N, P1 | | 2021.12.10. | |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N, P1 | | 2021.12.10. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása | HEP | N, P1 | | 2021.12.10. | |
| Laposmellű futómadarak keltetőtojása | HER | N, P1 | | 2021.12.10. | |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | HE-LT20 | N, P1 | | 2021.12.10. | |
| GB-2.58 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N, P1 | | 2021.12.11. | |
| Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak | BPR | N, P1 | | 2021.12.11. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi | SP | N, P1 | | 2021.12.11. | |
| Vágásra szánt laposmellű futómadarak | SR | N, P1 | | 2021.12.11. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék | DOC | N, P1 | | 2021.12.11. | |
| Laposmellű futómadarak naposcsibéi | DOR | N, P1 | | 2021.12.11. | |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N, P1 | | 2021.12.11. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása | HEP | N, P1 | | 2021.12.11. | |
| Laposmellű futómadarak keltetőtojása | HER | N, P1 | | 2021.12.11. | |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | HE-LT20 | N, P1 | | 2021.12.11. | |
| GB-2.59 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N, P1 | | 2021.11.12. | |
| Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak | BPR | N, P1 | | 2021.11.12. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi | SP | N, P1 | | 2021.11.12. | |
| Vágásra szánt laposmellű futómadarak | SR | N, P1 | | 2021.11.12. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék | DOC | N, P1 | | 2021.11.12. | |
| Laposmellű futómadarak naposcsibéi | DOR | N, P1 | | 2021.11.12. | |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N, P1 | | 2021.11.12. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása | HEP | N, P1 | | 2021.11.12. | |
| Laposmellű futómadarak keltetőtojása | HER | N, P1 | | 2021.11.12. | |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | HE-LT20 | N, P1 | | 2021.11.12. | |
| GB-2.60 | Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi | BPP | N, P1 | | 2021.12.13. | |
| Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak | BPR | N, P1 | | 2021.12.13. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi | SP | N, P1 | | 2021.12.13. | |
| Vágásra szánt laposmellű futómadarak | SR | N, P1 | | 2021.12.13. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék | DOC | N, P1 | | 2021.12.13. | |
| Laposmellű futómadarak naposcsibéi | DOR | N, P1 | | 2021.12.13. | |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | POU-LT20 | N, P1 | | 2021.12.13. | |
| Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása | HEP | N, P1 | | 2021.12.13. | |
| Laposmellű futómadarak keltetőtojása | HER | N, P1 | | 2021.12.13. | |
| 20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi | HE-LT20 | N, P1 | | 2021.12.13.” | |

1.

Az V. melléklet a következőképpen módosul:

a)

az 1. részben az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzés a GB-2.39 körzetre vonatkozó sor után a GB-2.40–GB-2.60 körzetekre vonatkozó következő sorokkal egészül ki:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.40

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N, P1

2021.11.30.

Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak

BPR

N, P1

2021.11.30.

Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi

SP

N, P1

2021.11.30.

Vágásra szánt laposmellű futómadarak

SR

N, P1

2021.11.30.

Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék

DOC

N, P1

2021.11.30.

Laposmellű futómadarak naposcsibéi

DOR

N, P1

2021.11.30.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N, P1

2021.11.30.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása

HEP

N, P1

2021.11.30.

Laposmellű futómadarak keltetőtojása

HER

N, P1

2021.11.30.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

HE-LT20

N, P1

2021.11.30.

GB-2.41

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N, P1

2021.12.2.

Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak

BPR

N, P1

2021.12.2.

Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi

SP

N, P1

2021.12.2.

Vágásra szánt laposmellű futómadarak

SR

N, P1

2021.12.2.

Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék

DOC

N, P1

2021.12.2.

Laposmellű futómadarak naposcsibéi

DOR

N, P1

2021.12.2.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N, P1

2021.12.2.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása

HEP

N, P1

2021.12.2.

Laposmellű futómadarak keltetőtojása

HER

N, P1

2021.12.2.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

HE-LT20

N, P1

2021.12.2.

GB-2.42

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N, P1

2021.12.2.

Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak

BPR

N, P1

2021.12.2.

Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi

SP

N, P1

2021.12.2.

Vágásra szánt laposmellű futómadarak

SR

N, P1

2021.12.2.

Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék

DOC

N, P1

2021.12.2.

Laposmellű futómadarak naposcsibéi

DOR

N, P1

2021.12.2.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N, P1

2021.12.2.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása

HEP

N, P1

2021.12.2.

Laposmellű futómadarak keltetőtojása

HER

N, P1

2021.12.2.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

HE-LT20

N, P1

2021.12.2.

GB-2.43

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N, P1

2021.12.2.

Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak

BPR

N, P1

2021.12.2.

Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi

SP

N, P1

2021.12.2.

Vágásra szánt laposmellű futómadarak

SR

N, P1

2021.12.2.

Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék

DOC

N, P1

2021.12.2.

Laposmellű futómadarak naposcsibéi

DOR

N, P1

2021.12.2.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N, P1

2021.12.2.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása

HEP

N, P1

2021.12.2.

Laposmellű futómadarak keltetőtojása

HER

N, P1

2021.12.2.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

HE-LT20

N, P1

2021.12.2.

GB-2.44

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N, P1

2021.12.3.

Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak

BPR

N, P1

2021.12.3.

Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi

SP

N, P1

2021.12.3.

Vágásra szánt laposmellű futómadarak

SR

N, P1

2021.12.3.

Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék

DOC

N, P1

2021.12.3.

Laposmellű futómadarak naposcsibéi

DOR

N, P1

2021.12.3.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N, P1

2021.12.3.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása

HEP

N, P1

2021.12.3.

Laposmellű futómadarak keltetőtojása

HER

N, P1

2021.12.3.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

HE-LT20

N, P1

2021.12.3.

GB-2.45

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N, P1

2021.12.3.

Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak

BPR

N, P1

2021.12.3.

Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi

SP

N, P1

2021.12.3.

Vágásra szánt laposmellű futómadarak

SR

N, P1

2021.12.3.

Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék

DOC

N, P1

2021.12.3.

Laposmellű futómadarak naposcsibéi

DOR

N, P1

2021.12.3.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N, P1

2021.12.3.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása

HEP

N, P1

2021.12.3.

Laposmellű futómadarak keltetőtojása

HER

N, P1

2021.12.3.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

HE-LT20

N, P1

2021.12.3.

GB-2.46

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N, P1

2021.12.3.

Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak

BPR

N, P1

2021.12.3.

Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi

SP

N, P1

2021.12.3.

Vágásra szánt laposmellű futómadarak

SR

N, P1

2021.12.3.

Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék

DOC

N, P1

2021.12.3.

Laposmellű futómadarak naposcsibéi

DOR

N, P1

2021.12.3.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N, P1

2021.12.3.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása

HEP

N, P1

2021.12.3.

Laposmellű futómadarak keltetőtojása

HER

N, P1

2021.12.3.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

HE-LT20

N, P1

2021.12.3.

GB-2.47

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N, P1

2021.12.5.

Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak

BPR

N, P1

2021.12.5.

Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi

SP

N, P1

2021.12.5.

Vágásra szánt laposmellű futómadarak

SR

N, P1

2021.12.5.

Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék

DOC

N, P1

2021.12.5.

Laposmellű futómadarak naposcsibéi

DOR

N, P1

2021.12.5.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N, P1

2021.12.5.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása

HEP

N, P1

2021.12.5.

Laposmellű futómadarak keltetőtojása

HER

N, P1

2021.12.5.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

HE-LT20

N, P1

2021.12.5.

GB-2.48

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N, P1

2021.12.5.

Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak

BPR

N, P1

2021.12.5.

Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi

SP

N, P1

2021.12.5.

Vágásra szánt laposmellű futómadarak

SR

N, P1

2021.12.5.

Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék

DOC

N, P1

2021.12.5.

Laposmellű futómadarak naposcsibéi

DOR

N, P1

2021.12.5.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N, P1

2021.12.5.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása

HEP

N, P1

2021.12.5.

Laposmellű futómadarak keltetőtojása

HER

N, P1

2021.12.5.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

HE-LT20

N, P1

2021.12.5.

GB-2.49

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N, P1

2021.12.6.

Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak

BPR

N, P1

2021.12.6.

Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi

SP

N, P1

2021.12.6.

Vágásra szánt laposmellű futómadarak

SR

N, P1

2021.12.6.

Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék

DOC

N, P1

2021.12.6.

Laposmellű futómadarak naposcsibéi

DOR

N, P1

2021.12.6.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N, P1

2021.12.6.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása

HEP

N, P1

2021.12.6.

Laposmellű futómadarak keltetőtojása

HER

N, P1

2021.12.6.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

HE-LT20

N, P1

2021.12.6.

GB-2.50

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N, P1

2021.12.7.

Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak

BPR

N, P1

2021.12.7.

Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi

SP

N, P1

2021.12.7.

Vágásra szánt laposmellű futómadarak

SR

N, P1

2021.12.7.

Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék

DOC

N, P1

2021.12.7.

Laposmellű futómadarak naposcsibéi

DOR

N, P1

2021.12.7.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N, P1

2021.12.7.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása

HEP

N, P1

2021.12.7.

Laposmellű futómadarak keltetőtojása

HER

N, P1

2021.12.7.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

HE-LT20

N, P1

2021.12.7.

GB-2.51

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N, P1

2021.12.7.

Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak

BPR

N, P1

2021.12.7.

Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi

SP

N, P1

2021.12.7.

Vágásra szánt laposmellű futómadarak

SR

N, P1

2021.12.7.

Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék

DOC

N, P1

2021.12.7.

Laposmellű futómadarak naposcsibéi

DOR

N, P1

2021.12.7.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N, P1

2021.12.7.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása

HEP

N, P1

2021.12.7.

Laposmellű futómadarak keltetőtojása

HER

N, P1

2021.12.7.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

HE-LT20

N, P1

2021.12.7.

GB-2.52

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N, P1

2021.12.8.

Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak

BPR

N, P1

2021.12.8.

Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi

SP

N, P1

2021.12.8.

Vágásra szánt laposmellű futómadarak

SR

N, P1

2021.12.8.

Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék

DOC

N, P1

2021.12.8.

Laposmellű futómadarak naposcsibéi

DOR

N, P1

2021.12.8.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N, P1

2021.12.8.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása

HEP

N, P1

2021.12.8.

Laposmellű futómadarak keltetőtojása

HER

N, P1

2021.12.8.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

HE-LT20

N, P1

2021.12.8.

GB-2.53

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N, P1

2021.12.8.

Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak

BPR

N, P1

2021.12.8.

Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi

SP

N, P1

2021.12.8.

Vágásra szánt laposmellű futómadarak

SR

N, P1

2021.12.8.

Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék

DOC

N, P1

2021.12.8.

Laposmellű futómadarak naposcsibéi

DOR

N, P1

2021.12.8.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N, P1

2021.12.8.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása

HEP

N, P1

2021.12.8.

Laposmellű futómadarak keltetőtojása

HER

N, P1

2021.12.8.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

HE-LT20

N, P1

2021.12.8.

GB-2.54

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N, P1

2021.12.9.

Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak

BPR

N, P1

2021.12.9.

Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi

SP

N, P1

2021.12.9.

Vágásra szánt laposmellű futómadarak

SR

N, P1

2021.12.9.

Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék

DOC

N, P1

2021.12.9.

Laposmellű futómadarak naposcsibéi

DOR

N, P1

2021.12.9.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N, P1

2021.12.9.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása

HEP

N, P1

2021.12.9.

Laposmellű futómadarak keltetőtojása

HER

N, P1

2021.12.9.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

HE-LT20

N, P1

2021.12.9.

GB-2.55

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N, P1

2021.12.10.

Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak

BPR

N, P1

2021.12.10.

Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi

SP

N, P1

2021.12.10.

Vágásra szánt laposmellű futómadarak

SR

N, P1

2021.12.10.

Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék

DOC

N, P1

2021.12.10.

Laposmellű futómadarak naposcsibéi

DOR

N, P1

2021.12.10.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N, P1

2021.12.10.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása

HEP

N, P1

2021.12.10.

Laposmellű futómadarak keltetőtojása

HER

N, P1

2021.12.10.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

HE-LT20

N, P1

2021.12.10.

GB-2.56

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N, P1

2021.12.10.

Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak

BPR

N, P1

2021.12.10.

Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi

SP

N, P1

2021.12.10.

Vágásra szánt laposmellű futómadarak

SR

N, P1

2021.12.10.

Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék

DOC

N, P1

2021.12.10.

Laposmellű futómadarak naposcsibéi

DOR

N, P1

2021.12.10.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N, P1

2021.12.10.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása

HEP

N, P1

2021.12.10.

Laposmellű futómadarak keltetőtojása

HER

N, P1

2021.12.10.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

HE-LT20

N, P1

2021.12.10.

GB-2.57

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N, P1

2021.12.10.

Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak

BPR

N, P1

2021.12.10.

Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi

SP

N, P1

2021.12.10.

Vágásra szánt laposmellű futómadarak

SR

N, P1

2021.12.10.

Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék

DOC

N, P1

2021.12.10.

Laposmellű futómadarak naposcsibéi

DOR

N, P1

2021.12.10.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N, P1

2021.12.10.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása

HEP

N, P1

2021.12.10.

Laposmellű futómadarak keltetőtojása

HER

N, P1

2021.12.10.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

HE-LT20

N, P1

2021.12.10.

GB-2.58

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N, P1

2021.12.11.

Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak

BPR

N, P1

2021.12.11.

Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi

SP

N, P1

2021.12.11.

Vágásra szánt laposmellű futómadarak

SR

N, P1

2021.12.11.

Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék

DOC

N, P1

2021.12.11.

Laposmellű futómadarak naposcsibéi

DOR

N, P1

2021.12.11.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N, P1

2021.12.11.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása

HEP

N, P1

2021.12.11.

Laposmellű futómadarak keltetőtojása

HER

N, P1

2021.12.11.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

HE-LT20

N, P1

2021.12.11.

GB-2.59

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N, P1

2021.11.12.

Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak

BPR

N, P1

2021.11.12.

Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi

SP

N, P1

2021.11.12.

Vágásra szánt laposmellű futómadarak

SR

N, P1

2021.11.12.

Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék

DOC

N, P1

2021.11.12.

Laposmellű futómadarak naposcsibéi

DOR

N, P1

2021.11.12.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N, P1

2021.11.12.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása

HEP

N, P1

2021.11.12.

Laposmellű futómadarak keltetőtojása

HER

N, P1

2021.11.12.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

HE-LT20

N, P1

2021.11.12.

GB-2.60

Laposmellű futómadaraktól eltérő tenyész- és haszonbaromfi

BPP

N, P1

2021.12.13.

Tenyésztésre és termelésre szánt laposmellű futómadarak

BPR

N, P1

2021.12.13.

Laposmellű futómadaraktól eltérő, vágásra szánt baromfi

SP

N, P1

2021.12.13.

Vágásra szánt laposmellű futómadarak

SR

N, P1

2021.12.13.

Laposmellű futómadaraktól eltérő naposcsibék

DOC

N, P1

2021.12.13.

Laposmellű futómadarak naposcsibéi

DOR

N, P1

2021.12.13.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

POU-LT20

N, P1

2021.12.13.

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi keltetőtojása

HEP

N, P1

2021.12.13.

Laposmellű futómadarak keltetőtojása

HER

N, P1

2021.12.13.

20 egyednél kevesebb, laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi

HE-LT20

N, P1

2021.12.13.”

| b) | a 2. részben az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzés a GB-2.39 körzet leírása után a GB-2.40–GB-2.60 körzetekre vonatkozó következő leírásokkal egészül ki:







  „Egyesült Királyság | GB-2.40 | Barrow upon Soar közelében (Charnwood kerület, Leicestershire megye, Anglia):
  az N52.77 és a W1.12 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület |
| --- | --- | --- | --- |
| GB-2.41 | Thirsk közelében (Hambleton kerület, North Yorkshire megye, Anglia):
  az N54.22 és a W1.42 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület |
| GB-2.42 | Tutbury közelében (East Staffordshire kerület, Staffordshire megye, Anglia):
  az N52.87 és a W1.76 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület |
| GB-2.43 | Leominster közelében (North Herefordshire kerület, Herefordshire megye, Anglia):
  az N52.25 és a W2.86 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület |
| GB-2.44 | Gretna közelében (Dumfriesshire megye, Dumfries és Galloway tanács, Skócia):
  az N55.03 és a W3.11 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület |
| GB-2.45 | Crickhowell közelében (Powys megye, Wales):
  az N51.86 és a W3.23 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület |
| GB-2.46 | Richmond közelében (Richmondshire kerület, North Yorkshire megye, Anglia):
  az N54.47 és a W1.79 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület |
| GB-2.47 | Newent közelében (Forest of Dean kerület, Gloucestershire megye, Anglia):
  az N51.91 és a W2.33 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület |
| GB-2.48 | Thirsk közelében (Hambleton kerület, North Yorkshire megye, Anglia):
  az N54.2 és a W1.43 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület |
| GB-2.49 | Barrow upon Soar közelében (Charnwood kerület, Leicestershire megye, Anglia):
  az N52.76 és a W1.11 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület |
| GB-2.50 | Barrow upon Soar közelében (Charnwood kerület, Leicestershire megye, Anglia):
  az N52.77 és a W1.08 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület |
| GB-2.51 | Pocklington közelében (East Yorkshire kerület, East Riding of Yorkshire megye, Anglia): Anglia
  az N53.91 és a W0.72 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület |
| GB-2.52 | Sudbury közelében (Babergh kerület, South Suffolk megye, Anglia):
  az N52.02 és a E0.78 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület |
| GB-2.53 | Thirsk közelében (Hambleton kerület, North Yorkshire megye, Anglia):
  az N54.19 és a W1.32 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület |
| GB-2.54 | Annan közelében (Dumfriesshire megye, Dumfries és Galloway tanács, Skócia):
  az N55.05 és a W3.21 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület |
| GB-2.55 | Moffat közelében (Dumfriesshire megye, Dumfries és Galloway tanács, Skócia):
  az N55.24 és a W3.40 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület |
| GB-2.56 | Highworth közelében (Swindon kerület, Wiltshire megye, Anglia):
  az N51.66 és a W1.79 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület |
| GB-2.57 | Clifford közelében (Hereford és South Herefordshire választókerület, Herefordshire megye, Anglia):
  az N52.11 és a W3.10 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület |
| GB-2.58 | Willington közelében (South Derbyshire kerület, Derbyshire megye, Anglia):
  az N52.86 és a W1.52 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület |
| GB-2.59 | Alford közelében (East Lindsey kerület, Lincolnshire megye, Anglia):
  az N53.28 és a E0.21 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület |
| GB-2.60 | Alford közelében (East Lindsey kerület, Lincolnshire megye, Anglia):
  az N53.26 és a E0.19 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület” |

b)

a 2. részben az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzés a GB-2.39 körzet leírása után a GB-2.40–GB-2.60 körzetekre vonatkozó következő leírásokkal egészül ki:

„Egyesült Királyság

GB-2.40

Barrow upon Soar közelében (Charnwood kerület, Leicestershire megye, Anglia):

az N52.77 és a W1.12 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület

GB-2.41

Thirsk közelében (Hambleton kerület, North Yorkshire megye, Anglia):

az N54.22 és a W1.42 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület

GB-2.42

Tutbury közelében (East Staffordshire kerület, Staffordshire megye, Anglia):

az N52.87 és a W1.76 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület

GB-2.43

Leominster közelében (North Herefordshire kerület, Herefordshire megye, Anglia):

az N52.25 és a W2.86 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület

GB-2.44

Gretna közelében (Dumfriesshire megye, Dumfries és Galloway tanács, Skócia):

az N55.03 és a W3.11 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület

GB-2.45

Crickhowell közelében (Powys megye, Wales):

az N51.86 és a W3.23 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület

GB-2.46

Richmond közelében (Richmondshire kerület, North Yorkshire megye, Anglia):

az N54.47 és a W1.79 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület

GB-2.47

Newent közelében (Forest of Dean kerület, Gloucestershire megye, Anglia):

az N51.91 és a W2.33 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület

GB-2.48

Thirsk közelében (Hambleton kerület, North Yorkshire megye, Anglia):

az N54.2 és a W1.43 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület

GB-2.49

Barrow upon Soar közelében (Charnwood kerület, Leicestershire megye, Anglia):

az N52.76 és a W1.11 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület

GB-2.50

Barrow upon Soar közelében (Charnwood kerület, Leicestershire megye, Anglia):

az N52.77 és a W1.08 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület

GB-2.51

Pocklington közelében (East Yorkshire kerület, East Riding of Yorkshire megye, Anglia): Anglia

az N53.91 és a W0.72 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület

GB-2.52

Sudbury közelében (Babergh kerület, South Suffolk megye, Anglia):

az N52.02 és a E0.78 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület

GB-2.53

Thirsk közelében (Hambleton kerület, North Yorkshire megye, Anglia):

az N54.19 és a W1.32 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület

GB-2.54

Annan közelében (Dumfriesshire megye, Dumfries és Galloway tanács, Skócia):

az N55.05 és a W3.21 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület

GB-2.55

Moffat közelében (Dumfriesshire megye, Dumfries és Galloway tanács, Skócia):

az N55.24 és a W3.40 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület

GB-2.56

Highworth közelében (Swindon kerület, Wiltshire megye, Anglia):

az N51.66 és a W1.79 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület

GB-2.57

Clifford közelében (Hereford és South Herefordshire választókerület, Herefordshire megye, Anglia):

az N52.11 és a W3.10 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület

GB-2.58

Willington közelében (South Derbyshire kerület, Derbyshire megye, Anglia):

az N52.86 és a W1.52 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület

GB-2.59

Alford közelében (East Lindsey kerület, Lincolnshire megye, Anglia):

az N53.28 és a E0.21 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület

GB-2.60

Alford közelében (East Lindsey kerület, Lincolnshire megye, Anglia):

az N53.26 és a E0.19 (WGS84 rendszerben megadott) decimális koordináták által meghatározott ponttól tekintett 10 km-es sugarú körön belül eső terület”

| 2. | A XIV. melléklet 1. részében az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzés a GB-2.39 körzetre vonatkozó sor után a GB-2.40–GB-2.60 körzetekre vonatkozó következő sorokkal egészül ki:












  „GB

  Egyesült Királyság | GB-2.40 | Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa | POU | N, P1 | | 2021.11.30. | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laposmellű futómadarak friss húsa | RAT | N, P1 | | 2021.11.30. | |
| Szárnyas vadak friss húsa | GBM | N, P1 | | 2021.11.30. | |
| GB-2.41 | Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa | POU | N, P1 | | 2021.12.2. | |
| Laposmellű futómadarak friss húsa | RAT | N, P1 | | 2021.12.2. | |
| Szárnyas vadak friss húsa | GBM | N, P1 | | 2021.12.2. | |
| GB-2.42 | Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa | POU | N, P1 | | 2021.12.2. | |
| Laposmellű futómadarak friss húsa | RAT | N, P1 | | 2021.12.2. | |
| Szárnyas vadak friss húsa | GBM | N, P1 | | 2021.12.2. | |
| GB-2.43 | Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa | POU | N, P1 | | 2021.12.2. | |
| Laposmellű futómadarak friss húsa | RAT | N, P1 | | 2021.12.2. | |
| Szárnyas vadak friss húsa | GBM | N, P1 | | 2021.12.2. | |
| GB-2.44 | Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa | POU | N, P1 | | 2021.12.3. | |
| Laposmellű futómadarak friss húsa | RAT | N, P1 | | 2021.12.3. | |
| Szárnyas vadak friss húsa | GBM | N, P1 | | 2021.12.3. | |
| GB-2.45 | Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa | POU | N, P1 | | 2021.12.3. | |
| Laposmellű futómadarak friss húsa | RAT | N, P1 | | 2021.12.3. | |
| Szárnyas vadak friss húsa | GBM | N, P1 | | 2021.12.3. | |
| GB-2.46 | Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa | POU | N, P1 | | 2021.12.3. | |
| Laposmellű futómadarak friss húsa | RAT | N, P1 | | 2021.12.3. | |
| Szárnyas vadak friss húsa | GBM | N, P1 | | 2021.12.3. | |
| GB-2.47 | Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa | POU | N, P1 | | 2021.12.5. | |
| Laposmellű futómadarak friss húsa | RAT | N, P1 | | 2021.12.5. | |
| Szárnyas vadak friss húsa | GBM | N, P1 | | 2021.12.5. | |
| GB-2.48 | Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa | POU | N, P1 | | 2021.12.5. | |
| Laposmellű futómadarak friss húsa | RAT | N, P1 | | 2021.12.5. | |
| Szárnyas vadak friss húsa | GBM | N, P1 | | 2021.12.5. | |
| GB-2.49 | Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa | POU | N, P1 | | 2021.12.6. | |
| Laposmellű futómadarak friss húsa | RAT | N, P1 | | 2021.12.6. | |
| Szárnyas vadak friss húsa | GBM | N, P1 | | 2021.12.6. | |
| GB-2.50 | Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa | POU | N, P1 | | 2021.12.7. | |
| Laposmellű futómadarak friss húsa | RAT | N, P1 | | 2021.12.7. | |
| Szárnyas vadak friss húsa | GBM | N, P1 | | 2021.12.7. | |
| GB-2.51 | Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa | POU | N, P1 | | 2021.12.7. | |
| Laposmellű futómadarak friss húsa | RAT | N, P1 | | 2021.12.7. | |
| Szárnyas vadak friss húsa | GBM | N, P1 | | 2021.12.7. | |
| GB-2.52 | Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa | POU | N, P1 | | 2021.12.8. | |
| Laposmellű futómadarak friss húsa | RAT | N, P1 | | 2021.12.8. | |
| Szárnyas vadak friss húsa | GBM | N, P1 | | 2021.12.8. | |
| GB-2.53 | Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa | POU | N, P1 | | 2021.12.8. | |
| Laposmellű futómadarak friss húsa | RAT | N, P1 | | 2021.12.8. | |
| Szárnyas vadak friss húsa | GBM | N, P1 | | 2021.12.8. | |
| GB-2.54 | Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa | POU | N, P1 | | 2021.12.9. | |
| Laposmellű futómadarak friss húsa | RAT | N, P1 | | 2021.12.9. | |
| Szárnyas vadak friss húsa | GBM | N, P1 | | 2021.12.9. | |
| GB-2.55 | Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa | POU | N, P1 | | 2021.12.10. | |
| Laposmellű futómadarak friss húsa | RAT | N, P1 | | 2021.12.10. | |
| Szárnyas vadak friss húsa | GBM | N, P1 | | 2021.12.10. | |
| GB-2.56 | Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa | POU | N, P1 | | 2021.12.10. | |
| Laposmellű futómadarak friss húsa | RAT | N, P1 | | 2021.12.10. | |
| Szárnyas vadak friss húsa | GBM | N, P1 | | 2021.12.10. | |
| GB-2.57 | Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa | POU | N, P1 | | 2021.12.10. | |
| Laposmellű futómadarak friss húsa | RAT | N, P1 | | 2021.12.10. | |
| Szárnyas vadak friss húsa | GBM | N, P1 | | 2021.12.10. | |
| GB-2.58 | Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa | POU | N, P1 | | 2021.12.11. | |
| Laposmellű futómadarak friss húsa | RAT | N, P1 | | 2021.12.11. | |
| Szárnyas vadak friss húsa | GBM | N, P1 | | 2021.12.11. | |
| GB-2.59 | Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa | POU | N, P1 | | 2021.11.12. | |
| Laposmellű futómadarak friss húsa | RAT | N, P1 | | 2021.11.12. | |
| Szárnyas vadak friss húsa | GBM | N, P1 | | 2021.11.12. | |
| GB-2.60 | Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa | POU | N, P1 | | 2021.12.13. | |
| Laposmellű futómadarak friss húsa | RAT | N, P1 | | 2021.12.13. | |
| Szárnyas vadak friss húsa | GBM | N, P1 | | 2021.12.13.” | |

2.

A XIV. melléklet 1. részében az Egyesült Királyságra vonatkozó bejegyzés a GB-2.39 körzetre vonatkozó sor után a GB-2.40–GB-2.60 körzetekre vonatkozó következő sorokkal egészül ki:

„GB

Egyesült Királyság

GB-2.40

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa

POU

N, P1

2021.11.30.

Laposmellű futómadarak friss húsa

RAT

N, P1

2021.11.30.

Szárnyas vadak friss húsa

GBM

N, P1

2021.11.30.

GB-2.41

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa

POU

N, P1

2021.12.2.

Laposmellű futómadarak friss húsa

RAT

N, P1

2021.12.2.

Szárnyas vadak friss húsa

GBM

N, P1

2021.12.2.

GB-2.42

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa

POU

N, P1

2021.12.2.

Laposmellű futómadarak friss húsa

RAT

N, P1

2021.12.2.

Szárnyas vadak friss húsa

GBM

N, P1

2021.12.2.

GB-2.43

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa

POU

N, P1

2021.12.2.

Laposmellű futómadarak friss húsa

RAT

N, P1

2021.12.2.

Szárnyas vadak friss húsa

GBM

N, P1

2021.12.2.

GB-2.44

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa

POU

N, P1

2021.12.3.

Laposmellű futómadarak friss húsa

RAT

N, P1

2021.12.3.

Szárnyas vadak friss húsa

GBM

N, P1

2021.12.3.

GB-2.45

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa

POU

N, P1

2021.12.3.

Laposmellű futómadarak friss húsa

RAT

N, P1

2021.12.3.

Szárnyas vadak friss húsa

GBM

N, P1

2021.12.3.

GB-2.46

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa

POU

N, P1

2021.12.3.

Laposmellű futómadarak friss húsa

RAT

N, P1

2021.12.3.

Szárnyas vadak friss húsa

GBM

N, P1

2021.12.3.

GB-2.47

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa

POU

N, P1

2021.12.5.

Laposmellű futómadarak friss húsa

RAT

N, P1

2021.12.5.

Szárnyas vadak friss húsa

GBM

N, P1

2021.12.5.

GB-2.48

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa

POU

N, P1

2021.12.5.

Laposmellű futómadarak friss húsa

RAT

N, P1

2021.12.5.

Szárnyas vadak friss húsa

GBM

N, P1

2021.12.5.

GB-2.49

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa

POU

N, P1

2021.12.6.

Laposmellű futómadarak friss húsa

RAT

N, P1

2021.12.6.

Szárnyas vadak friss húsa

GBM

N, P1

2021.12.6.

GB-2.50

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa

POU

N, P1

2021.12.7.

Laposmellű futómadarak friss húsa

RAT

N, P1

2021.12.7.

Szárnyas vadak friss húsa

GBM

N, P1

2021.12.7.

GB-2.51

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa

POU

N, P1

2021.12.7.

Laposmellű futómadarak friss húsa

RAT

N, P1

2021.12.7.

Szárnyas vadak friss húsa

GBM

N, P1

2021.12.7.

GB-2.52

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa

POU

N, P1

2021.12.8.

Laposmellű futómadarak friss húsa

RAT

N, P1

2021.12.8.

Szárnyas vadak friss húsa

GBM

N, P1

2021.12.8.

GB-2.53

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa

POU

N, P1

2021.12.8.

Laposmellű futómadarak friss húsa

RAT

N, P1

2021.12.8.

Szárnyas vadak friss húsa

GBM

N, P1

2021.12.8.

GB-2.54

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa

POU

N, P1

2021.12.9.

Laposmellű futómadarak friss húsa

RAT

N, P1

2021.12.9.

Szárnyas vadak friss húsa

GBM

N, P1

2021.12.9.

GB-2.55

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa

POU

N, P1

2021.12.10.

Laposmellű futómadarak friss húsa

RAT

N, P1

2021.12.10.

Szárnyas vadak friss húsa

GBM

N, P1

2021.12.10.

GB-2.56

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa

POU

N, P1

2021.12.10.

Laposmellű futómadarak friss húsa

RAT

N, P1

2021.12.10.

Szárnyas vadak friss húsa

GBM

N, P1

2021.12.10.

GB-2.57

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa

POU

N, P1

2021.12.10.

Laposmellű futómadarak friss húsa

RAT

N, P1

2021.12.10.

Szárnyas vadak friss húsa

GBM

N, P1

2021.12.10.

GB-2.58

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa

POU

N, P1

2021.12.11.

Laposmellű futómadarak friss húsa

RAT

N, P1

2021.12.11.

Szárnyas vadak friss húsa

GBM

N, P1

2021.12.11.

GB-2.59

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa

POU

N, P1

2021.11.12.

Laposmellű futómadarak friss húsa

RAT

N, P1

2021.11.12.

Szárnyas vadak friss húsa

GBM

N, P1

2021.11.12.

GB-2.60

Laposmellű futómadaraktól eltérő baromfi friss húsa

POU

N, P1

2021.12.13.

Laposmellű futómadarak friss húsa

RAT

N, P1

2021.12.13.

Szárnyas vadak friss húsa

GBM

N, P1

2021.12.13.”

---

HATÁROZATOK

| 2021.12.22. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 458/512 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.12.22.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 458/512

---

A TANÁCS (EU) 2021/2292 HATÁROZATA

(2021. április 30.)

a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló egyezmény végrehajtó szervének 41. ülésszakára tekintettel az Unió tagállami összetételében bekövetkezett változásokat tükröző aktualizált értékek számítási módszertanára vonatkozó végrehajtó szervi határozatra irányuló javaslatnak az Európai Unió nevében történő benyújtásáról és az említett ülésen az Unió nevében képviselendő álláspontról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 192. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 218. cikke (9) bekezdésével,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | A nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló egyezményhez csatolt, a savasodás, az eutrofizáció és a talajközeli ózon csökkentéséről szóló, 2012. május 4-én módosított 1999. évi jegyzőkönyvet (a továbbiakban: módosított Göteborgi Jegyzőkönyv) az Unió az (EU) 2017/1757 tanácsi határozattal (1) jóváhagyta, és az 2019. október 7-én hatályba lépett. |
| --- | --- |

(1)

A nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló egyezményhez csatolt, a savasodás, az eutrofizáció és a talajközeli ózon csökkentéséről szóló, 2012. május 4-én módosított 1999. évi jegyzőkönyvet (a továbbiakban: módosított Göteborgi Jegyzőkönyv) az Unió az (EU) 2017/1757 tanácsi határozattal (1) jóváhagyta, és az 2019. október 7-én hatályba lépett.

| (2) | A nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló egyezmény (a továbbiakban: az egyezmény) végrehajtó szervének 36. ülésén az egyezmény részes felei felkérték az Uniót és tagállamait, hogy tegyenek javaslatot az eredeti Göteborgi Jegyzőkönyv 1999-ben elfogadott változata II. mellékletének 1. táblázatában meghatározott uniós kibocsátási határértékek kiigazítására vonatkozó módszertanra az Unió tagállami összetételében bekövetkezett változások figyelembevétele érdekében. |
| --- | --- |

(2)

A nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló egyezmény (a továbbiakban: az egyezmény) végrehajtó szervének 36. ülésén az egyezmény részes felei felkérték az Uniót és tagállamait, hogy tegyenek javaslatot az eredeti Göteborgi Jegyzőkönyv 1999-ben elfogadott változata II. mellékletének 1. táblázatában meghatározott uniós kibocsátási határértékek kiigazítására vonatkozó módszertanra az Unió tagállami összetételében bekövetkezett változások figyelembevétele érdekében.

| (3) | A levegőszennyezésről szóló egyezmény végrehajtó szervének 37. ülésén a végrehajtó szerv 2017/3 határozatával elfogadták az Unió és tagállamai által javasolt határozatot. |
| --- | --- |

(3)

A levegőszennyezésről szóló egyezmény végrehajtó szervének 37. ülésén a végrehajtó szerv 2017/3 határozatával elfogadták az Unió és tagállamai által javasolt határozatot.

| (4) | A módosított Göteborgi Jegyzőkönyv II. mellékletének 2–6. táblázatában meghatározott uniós értékeknek az Unió tagállami összetételében bekövetkezett változások figyelembevétele érdekében történő aktualizálására szolgáló módszertanra – amely kizárólag egy, csak az említett táblázatokban már meghatározott információk felhasználásával végzett matematikai számításon alapul – azért van szükség, hogy az ilyen változások megfelelően tükröződhessenek a módosított Göteborgi Jegyzőkönyv szerinti kötelezettségeknek való uniós megfelelés felülvizsgálata során. Ez nem kapcsolódik a módosított Göteborgi Jegyzőkönyv II. mellékletének táblázataiban szereplő nemzeti kibocsátási határértékek vagy nemzeti kibocsátáscsökkentési kötelezettségek kiigazításához. |
| --- | --- |

(4)

A módosított Göteborgi Jegyzőkönyv II. mellékletének 2–6. táblázatában meghatározott uniós értékeknek az Unió tagállami összetételében bekövetkezett változások figyelembevétele érdekében történő aktualizálására szolgáló módszertanra – amely kizárólag egy, csak az említett táblázatokban már meghatározott információk felhasználásával végzett matematikai számításon alapul – azért van szükség, hogy az ilyen változások megfelelően tükröződhessenek a módosított Göteborgi Jegyzőkönyv szerinti kötelezettségeknek való uniós megfelelés felülvizsgálata során. Ez nem kapcsolódik a módosított Göteborgi Jegyzőkönyv II. mellékletének táblázataiban szereplő nemzeti kibocsátási határértékek vagy nemzeti kibocsátáscsökkentési kötelezettségek kiigazításához.

| (5) | Miután az egyezmény végrehajtó szerve elfogadta az aktualizálásra vonatkozó módszertant, a Bizottságnak az Unió nevében be kell nyújtania a szükséges aktualizált értékeket az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának e módszertant alkalmazó ügyvezető titkára számára, hogy sor kerülhessen az Unió tagállami összetételében a módosított Göteborgi Jegyzőkönyv elfogadása óta bekövetkezett változások figyelembevételére. A Bizottságnak szintén be kell nyújtania az uniós tagság későbbi változásai esetén szükséges aktualizált értékeket. |
| --- | --- |

(5)

Miután az egyezmény végrehajtó szerve elfogadta az aktualizálásra vonatkozó módszertant, a Bizottságnak az Unió nevében be kell nyújtania a szükséges aktualizált értékeket az Egyesült Nemzetek Európai Gazdasági Bizottságának e módszertant alkalmazó ügyvezető titkára számára, hogy sor kerülhessen az Unió tagállami összetételében a módosított Göteborgi Jegyzőkönyv elfogadása óta bekövetkezett változások figyelembevételére. A Bizottságnak szintén be kell nyújtania az uniós tagság későbbi változásai esetén szükséges aktualizált értékeket.

| (6) | Helyénvaló meghatározni az Unió által a végrehajtó szervben képviselendő álláspontot, mivel az egyezmény végrehajtó szervének határozata kötelező érvényű lesz az Unióra nézve, |
| --- | --- |

(6)

Helyénvaló meghatározni az Unió által a végrehajtó szervben képviselendő álláspontot, mivel az egyezmény végrehajtó szervének határozata kötelező érvényű lesz az Unióra nézve,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

(1)   A levegőszennyezésről szóló egyezmény végrehajtó szervének 41. ülésén az Unió a következő célkitűzések elérésére törekszik: olyan módszertan létrehozása, amely kizárólag egy, csak az említett táblázatokban már meghatározott információk felhasználásával végzett matematikai számításon alapul, és amely lehetővé teszi a módosított Göteborgi Jegyzőkönyv II. mellékletének 2–6. táblázatában meghatározott uniós kibocsátási alapértékek és kibocsátáscsökkentési kötelezettségek aktualizálását annak biztosítása érdekében, hogy az említett táblázatokban meghatározott uniós értékek – az Unió tagállami összetételében bekövetkezett változásokat követően – megfelelően tükrözzék a tagállamok kibocsátási alapértékeinek és kibocsátáscsökkentési kötelezettségvállalásainak teljes összegét.

(2)   Tekintettel a levegőszennyezésről szóló egyezmény végrehajtó szervének 41. ülésére, valamint az (1) bekezdésben meghatározott cél elérése érdekében az Unió benyújtja a szükséges aktualizálási módszertanra vonatkozó javaslatát (2).

(3)   A Bizottság az Unió nevében továbbítja ezt a javaslatot az egyezmény titkárságának.

2. cikk

(1)   Az Unió támogathatja az egyezmény más részes felei által javasolt módosításokat, amennyiben azok hozzájárulnak az Unió 1. cikkben felsorolt célkitűzéseinek megvalósításához.

(2)   Amennyiben az egyezmény más részes felei azt javasolják, hogy a végrehajtó szerv a Göteborgi Jegyzőkönyv 13. cikkének (2) bekezdését alkalmazza jogalapként, az Unió elfogadhatja ezt a javaslatot és e tekintetben tárgyalásokat kezdhet.

(3)   Amennyiben az egyezmény más részes felei azt kérik, hogy az Unióra vonatkozó aktualizált értékek benyújtására szolgáló eljárást hangolják össze a Göteborgi Jegyzőkönyv 13. cikkének (4) és (5) bekezdésében meghatározott eljárással, az Unió egyszerűsített eljárást javasolhat.

3. cikk

Az 1. és 2. cikkben meghatározott álláspont finomításáról – a levegőszennyezésről szóló egyezmény végrehajtó szervének 41. ülésén történt fejlemények fényében – az Unió képviselői a tagállamokkal folytatott konzultációt követően, a helyszíni koordinációs üléseken, a Tanács további határozata nélkül is megállapodhatnak.

4. cikk

Azt követően, hogy a levegőszennyezésről szóló egyezmény végrehajtó szerve elfogadta az 1. cikk (1) bekezdésében említett aktualizálást lehetővé tevő módszertant, a Bizottság az Unió nevében benyújtja a módszertan alkalmazása nyomán kapott szükséges aktualizált értékeket.

5. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2021. április 30-án.

a Tanács részéről

az elnök

A. P. ZACARIAS

---

(1)  A Tanács (EU) 2017/1757 határozata (2017. július 17.) a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló 1979. évi egyezményhez csatolt, a savasodás, az eutrofizáció és a talajközeli ózon csökkentéséről szóló 1999. évi jegyzőkönyv módosításának az Európai Unió nevében történő elfogadásáról (HL L 248., 2017.9.27., 3. o.).

1

(2)  Lásd az ST 7683/21 dokumentumot a http://register.consilium.europa.eu oldalon.

2

---

| 2021.12.22. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 458/514 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.12.22.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 458/514

---

A TANÁCS (EU) 2021/2293 HATÁROZATA

(2021. december 20.)

az Egyesült Királysággal kötött kereskedelmi és együttműködési megállapodással létrehozott partnerségi tanácsban az utasokra vonatkozó utasnyilvántartási adatállomány adatainak az utasok Egyesült Királyságból való távozását követő törlését előíró kötelezettségtől való eltérés meghosszabbításával kapcsolatban az Unió által képviselendő álláspontról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 16. cikke (2) bekezdésére és 87. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, összefüggésben a 218. cikke (9) bekezdésével,

tekintettel az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodásnak, valamint az Európai Unió és Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti, a minősített adatok cseréjére és védelmére vonatkozó biztonsági eljárásokról szóló megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló, 2021. április 29-i (EU) 2021/689 tanácsi határozatra (1),

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | Az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodás (2) (a továbbiakban: a kereskedelmi és együttműködési megállapodás) meghatározza azokat a szabályokat, amelyek alapján az utasnyilvántartási adatállomány (a továbbiakban: PNR) adatai az Egyesült Királyság illetékes hatóságai részére továbbíthatók, általuk kezelhetők és felhasználhatók az Unió és az Egyesült Királyság közötti légi járatok tekintetében, valamint meghatározza az erre vonatkozó konkrét biztosítékokat. |
| --- | --- |

(1)

Az egyrészről az Európai Unió és az Európai Atomenergia-közösség, és másrészről Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága közötti kereskedelmi és együttműködési megállapodás (2) (a továbbiakban: a kereskedelmi és együttműködési megállapodás) meghatározza azokat a szabályokat, amelyek alapján az utasnyilvántartási adatállomány (a továbbiakban: PNR) adatai az Egyesült Királyság illetékes hatóságai részére továbbíthatók, általuk kezelhetők és felhasználhatók az Unió és az Egyesült Királyság közötti légi járatok tekintetében, valamint meghatározza az erre vonatkozó konkrét biztosítékokat.

| (2) | A kereskedelmi és együttműködési megállapodás harmadik részének III. címe megállapítja azokat a szabályokat, amelyek alapján a PNR-adatok az Egyesült Királyság illetékes hatóságai részére továbbíthatók, általuk kezelhetők és felhasználhatók az Unió és az Egyesült Királyság közötti légi járatok tekintetében, valamint meghatározza az erre vonatkozó konkrét biztosítékokat. |
| --- | --- |

(2)

A kereskedelmi és együttműködési megállapodás harmadik részének III. címe megállapítja azokat a szabályokat, amelyek alapján a PNR-adatok az Egyesült Királyság illetékes hatóságai részére továbbíthatók, általuk kezelhetők és felhasználhatók az Unió és az Egyesült Királyság közötti légi járatok tekintetében, valamint meghatározza az erre vonatkozó konkrét biztosítékokat.

| (3) | A kereskedelmi és együttműködési megállapodás 552. cikkének (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az Egyesült Királyság az országból való távozásukat követően törli az utasok PNR-adatait, kivéve, ha a kockázatértékelés az ilyen PNR-adatok megőrzésének szükségességét jelzi. |
| --- | --- |

(3)

A kereskedelmi és együttműködési megállapodás 552. cikkének (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az Egyesült Királyság az országból való távozásukat követően törli az utasok PNR-adatait, kivéve, ha a kockázatértékelés az ilyen PNR-adatok megőrzésének szükségességét jelzi.

| (4) | A kereskedelmi és együttműködési megállapodás 552. cikkének (11) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az Egyesült Királyság ideiglenes jelleggel eltérhet a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 552. cikkének (4) bekezdésétől egy átmeneti időszakra, amíg az Egyesült Királyság a lehető leghamarabb végre nem hajtja a technikai kiigazításokat. Ezen átmeneti időszak alatt az Egyesült Királyság illetékes hatósága megakadályozza a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 552. cikkének (4) bekezdésével összhangban törlendő PNR-adatok felhasználását azáltal, hogy a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 552. cikke (11) bekezdésének a)–d) pontjában felsorolt kiegészítő biztosítékokat alkalmazza az említett PNR-adatokra. |
| --- | --- |

(4)

A kereskedelmi és együttműködési megállapodás 552. cikkének (11) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az Egyesült Királyság ideiglenes jelleggel eltérhet a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 552. cikkének (4) bekezdésétől egy átmeneti időszakra, amíg az Egyesült Királyság a lehető leghamarabb végre nem hajtja a technikai kiigazításokat. Ezen átmeneti időszak alatt az Egyesült Királyság illetékes hatósága megakadályozza a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 552. cikkének (4) bekezdésével összhangban törlendő PNR-adatok felhasználását azáltal, hogy a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 552. cikke (11) bekezdésének a)–d) pontjában felsorolt kiegészítő biztosítékokat alkalmazza az említett PNR-adatokra.

| (5) | A kereskedelmi és együttműködési megállapodás 552. cikkének (10) bekezdése megállapítja, hogy a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 552. cikkének (11) bekezdése azon különleges körülmények miatt alkalmazandó, amelyek megakadályozzák az Egyesült Királyságot abban, hogy elvégezze az Egyesült Királyság által az uniós jog alkalmazása idején működtetett PNR-adatkezelő rendszerek olyan rendszerekké történő átalakításához szükséges technikai kiigazításokat, amelyek lehetővé tennék a PNR-adatoknak a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 552. cikkének (4) bekezdésével összhangban történő törlését. |
| --- | --- |

(5)

A kereskedelmi és együttműködési megállapodás 552. cikkének (10) bekezdése megállapítja, hogy a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 552. cikkének (11) bekezdése azon különleges körülmények miatt alkalmazandó, amelyek megakadályozzák az Egyesült Királyságot abban, hogy elvégezze az Egyesült Királyság által az uniós jog alkalmazása idején működtetett PNR-adatkezelő rendszerek olyan rendszerekké történő átalakításához szükséges technikai kiigazításokat, amelyek lehetővé tennék a PNR-adatoknak a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 552. cikkének (4) bekezdésével összhangban történő törlését.

| (6) | A kereskedelmi és együttműködési megállapodás 552. cikkének (13) bekezdése úgy rendelkezik, hogy amennyiben továbbra is fennállnak a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 552. cikkének (10) bekezdésében említett különleges körülmények, a partnerségi tanács egy évvel meghosszabbítja a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 552. cikkének (11) bekezdésében említett átmeneti időszakot. |
| --- | --- |

(6)

A kereskedelmi és együttműködési megállapodás 552. cikkének (13) bekezdése úgy rendelkezik, hogy amennyiben továbbra is fennállnak a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 552. cikkének (10) bekezdésében említett különleges körülmények, a partnerségi tanács egy évvel meghosszabbítja a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 552. cikkének (11) bekezdésében említett átmeneti időszakot.

| (7) | Az utasnyilvántartási adatállománynak (PNR) a terrorista bűncselekmények és súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése, nyomozása és a vádeljárás lefolytatása érdekében történő felhasználásáról szóló, 2016. április 27-i európai parlamenti és tanácsi (EU) 2016/681 irányelv (3) a Szerződéseknek megfelelően alkalmazandó az Unióban. |
| --- | --- |

(7)

Az utasnyilvántartási adatállománynak (PNR) a terrorista bűncselekmények és súlyos bűncselekmények megelőzése, felderítése, nyomozása és a vádeljárás lefolytatása érdekében történő felhasználásáról szóló, 2016. április 27-i európai parlamenti és tanácsi (EU) 2016/681 irányelv (3) a Szerződéseknek megfelelően alkalmazandó az Unióban.

| (8) | Az Egyesült Királyság 2021. október 1-jén benyújtotta a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 552. cikke (12) bekezdésének b) pontjában említett értékelést a kereskedelmi és együttműködési megállapodással létrehozott, bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottságnak. |
| --- | --- |

(8)

Az Egyesült Királyság 2021. október 1-jén benyújtotta a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 552. cikke (12) bekezdésének b) pontjában említett értékelést a kereskedelmi és együttműködési megállapodással létrehozott, bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottságnak.

| (9) | Értékelésében az Egyesült Királyság megállapította, hogy továbbra is fennállnak a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 552. cikkének (10) bekezdésében említett különleges körülmények, mivel az Egyesült Királyság abban a sajátos helyzetben van, hogy a tagállamokra alkalmazandó uniós jognak való megfelelés érdekében konfigurált PNR-adatkezelő rendszereket a kereskedelmi és együttműködési megállapodásban foglalt, a PNR-adatoknak az Unióból harmadik országokba történő nemzetközi továbbítására vonatkozó követelményeknek megfelelő rendszerré kell átalakítania. Az Egyesült Királyság ismertette a PNR-adatkezelő rendszereinek olyan rendszerekké történő átalakítására tett erőfeszítéseit, amelyek lehetővé tennék a PNR-adatoknak a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 552. cikkének (4) bekezdésével összhangban történő törlését. Az Egyesült Királyság megjegyezte, hogy folyamatban van a mind funkcionális, mind nem funkcionális követelményeket magukban foglaló jogi, technikai és operatív követelmények elemzése annak biztosítása érdekében, hogy az Egyesült Királyság PNR-adatkezelő rendszerei megfeleljenek a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 552. cikke (4) bekezdésének. A bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottság a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 552. cikkének (13) bekezdésével összhangban 2021. október 19-én megvizsgálta az Egyesült Királyság értékelését. |
| --- | --- |

(9)

Értékelésében az Egyesült Királyság megállapította, hogy továbbra is fennállnak a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 552. cikkének (10) bekezdésében említett különleges körülmények, mivel az Egyesült Királyság abban a sajátos helyzetben van, hogy a tagállamokra alkalmazandó uniós jognak való megfelelés érdekében konfigurált PNR-adatkezelő rendszereket a kereskedelmi és együttműködési megállapodásban foglalt, a PNR-adatoknak az Unióból harmadik országokba történő nemzetközi továbbítására vonatkozó követelményeknek megfelelő rendszerré kell átalakítania. Az Egyesült Királyság ismertette a PNR-adatkezelő rendszereinek olyan rendszerekké történő átalakítására tett erőfeszítéseit, amelyek lehetővé tennék a PNR-adatoknak a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 552. cikkének (4) bekezdésével összhangban történő törlését. Az Egyesült Királyság megjegyezte, hogy folyamatban van a mind funkcionális, mind nem funkcionális követelményeket magukban foglaló jogi, technikai és operatív követelmények elemzése annak biztosítása érdekében, hogy az Egyesült Királyság PNR-adatkezelő rendszerei megfeleljenek a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 552. cikke (4) bekezdésének. A bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottság a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 552. cikkének (13) bekezdésével összhangban 2021. október 19-én megvizsgálta az Egyesült Királyság értékelését.

| (10) | Az Egyesült Királyság 2021. október 1-jén a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 552. cikke (12) bekezdésének a) pontjában említett független közigazgatási szerv jelentését is benyújtotta a bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottságnak a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 525. cikkének (3) bekezdésében említett egyesült királysági felügyeleti hatóság által készített, arról szóló melléklettel együtt, hogy az említett megállapodás 552. cikkének (11) bekezdésében előírt biztosítékokat eredményesen alkalmazták-e. |
| --- | --- |

(10)

Az Egyesült Királyság 2021. október 1-jén a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 552. cikke (12) bekezdésének a) pontjában említett független közigazgatási szerv jelentését is benyújtotta a bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottságnak a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 525. cikkének (3) bekezdésében említett egyesült királysági felügyeleti hatóság által készített, arról szóló melléklettel együtt, hogy az említett megállapodás 552. cikkének (11) bekezdésében előírt biztosítékokat eredményesen alkalmazták-e.

| (11) | A bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottság a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 552. cikkének (13) bekezdésével összhangban 2021. október 19-én megvizsgálta az Egyesült Királyság jelentését. Ennek alkalmával az Egyesült Királyság kijelentette, hogy ki kívánja egészíteni az említett jelentés mellékletét, és arra 2021 novemberében sort kerít, mielőtt a partnerségi tanács a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 552. cikkének (13) bekezdése alapján határozatot hozna az átmeneti időszak meghosszabbításáról. |
| --- | --- |

(11)

A bűnüldözési és igazságügyi együttműködéssel foglalkozó szakbizottság a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 552. cikkének (13) bekezdésével összhangban 2021. október 19-én megvizsgálta az Egyesült Királyság jelentését. Ennek alkalmával az Egyesült Királyság kijelentette, hogy ki kívánja egészíteni az említett jelentés mellékletét, és arra 2021 novemberében sort kerít, mielőtt a partnerségi tanács a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 552. cikkének (13) bekezdése alapján határozatot hozna az átmeneti időszak meghosszabbításáról.

| (12) | Ezért megállapításra került, hogy továbbra is fennállnak a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 552. cikkének (10) bekezdésében említett különleges körülmények, és a partnerségi tanácsnak a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 552. cikkének (13) bekezdése értelmében egy évvel, 2022. december 31-ig meg kell hosszabbítania a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 552. cikkének (11) bekezdésében említett átmeneti időszakot. |
| --- | --- |

(12)

Ezért megállapításra került, hogy továbbra is fennállnak a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 552. cikkének (10) bekezdésében említett különleges körülmények, és a partnerségi tanácsnak a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 552. cikkének (13) bekezdése értelmében egy évvel, 2022. december 31-ig meg kell hosszabbítania a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 552. cikkének (11) bekezdésében említett átmeneti időszakot.

| (13) | A kereskedelmi és együttműködési megállapodás az EUMSZ 217. cikkén mint anyagi jogalapon alapuló (EU) 2021/689 határozat értelmében valamennyi tagállamra nézve kötelező. |
| --- | --- |

(13)

A kereskedelmi és együttműködési megállapodás az EUMSZ 217. cikkén mint anyagi jogalapon alapuló (EU) 2021/689 határozat értelmében valamennyi tagállamra nézve kötelező.

| (14) | Az (EU) 2021/689 határozat értelmében Dániára és Írországra nézve kötelező a kereskedelmi és együttműködési megállapodás III. része, ezért részt vesznek ennek a kereskedelmi és együttműködési megállapodást végrehajtó határozatnak az elfogadásában és alkalmazásában, |
| --- | --- |

(14)

Az (EU) 2021/689 határozat értelmében Dániára és Írországra nézve kötelező a kereskedelmi és együttműködési megállapodás III. része, ezért részt vesznek ennek a kereskedelmi és együttműködési megállapodást végrehajtó határozatnak az elfogadásában és alkalmazásában,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Unió által a partnerségi tanácsban a kereskedelmi és együttműködési megállapodás 552. cikkének (13) bekezdése alapján képviselendő álláspont az, hogy hozzá kell járulni az azon átmeneti időszak egy évvel, 2022. december 31-ig történő meghosszabbításához, amely során az Egyesült Királyság eltérhet az utasokra vonatkozó PNR-adatoknak az utasok Egyesült Királyságból való távozását követő törlését előíró kötelezettségtől.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2021. december 20-án.

a Tanács részéről

az elnök

A. VIZJAK

---

(1)  
  HL L 149., 2021.4.30., 2. o.

1

(2)  
  HL L 149., 2021.4.30., 10. o.

2

(3)  
  HL L 119., 2016.5.4., 132. o.

3

---

| 2021.12.22. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 458/517 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.12.22.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 458/517

---

A TANÁCS (EU) 2021/2294 HATÁROZATA

(2021. december 20.)

a Régiók Bizottsága a Holland Királyság által javasolt egy tagjának és egy póttagjának kinevezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,

tekintettel a Régiók Bizottsága összetételének megállapításáról szóló, 2019. május 21-i (EU) 2019/852 tanácsi határozatra (1),

tekintettel a holland kormány javaslatára,

mivel:

| (1) | A Szerződés 300. cikkének (3) bekezdése értelmében a Régiók Bizottsága a regionális és helyi testületek olyan képviselőiből áll, akik valamely regionális vagy helyi testületben választással nyert képviselői megbízatással rendelkeznek, vagy valamely választott testületnek politikai felelősséggel tartoznak. |
| --- | --- |

(1)

A Szerződés 300. cikkének (3) bekezdése értelmében a Régiók Bizottsága a regionális és helyi testületek olyan képviselőiből áll, akik valamely regionális vagy helyi testületben választással nyert képviselői megbízatással rendelkeznek, vagy valamely választott testületnek politikai felelősséggel tartoznak.

| (2) | A Tanács 2019. december 10-én elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2020. január 26-tól 2025. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2019/2157 határozatot (2). |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2019. december 10-én elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2020. január 26-tól 2025. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2019/2157 határozatot (2).

| (3) | A Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett azon nemzeti megbízatás lejártát követően, amelynek alapján Andy DRITTY kinevezését javasolták. |
| --- | --- |

(3)

A Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett azon nemzeti megbízatás lejártát követően, amelynek alapján Andy DRITTY kinevezését javasolták.

| (4) | A holland kormány Henk STAGHOUWER-t, aki regionális testületet képvisel és valamely választott testületnek politikai felelősséggel tartozik (gedeputeerde provincie Groningen – Groningen tartomány kormányának tagja), a Régiók Bizottsága tagjává javasolta kinevezni 2023. március 15-ig. |
| --- | --- |

(4)

A holland kormány Henk STAGHOUWER-t, aki regionális testületet képvisel és valamely választott testületnek politikai felelősséggel tartozik (gedeputeerde provincie Groningen – Groningen tartomány kormányának tagja), a Régiók Bizottsága tagjává javasolta kinevezni 2023. március 15-ig.

| (5) | Henk STAGHOUWER-nek a Régiók Bizottsága tagjává történő kinevezését követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye meg fog üresedni. |
| --- | --- |

(5)

Henk STAGHOUWER-nek a Régiók Bizottsága tagjává történő kinevezését követően a Régiók Bizottsága egy póttagjának helye meg fog üresedni.

| (6) | A holland kormány Maarten VAN GAANS-GIJBELS-t, aki regionális testületet képvisel és valamely választott testületnek politikai felelősséggel tartozik (gedeputeerde provincie Limburg – Limburg tartomány kormányának tagja), a Régiók Bizottsága póttagjává javasolta kinevezni 2023. március 15-ig, |
| --- | --- |

(6)

A holland kormány Maarten VAN GAANS-GIJBELS-t, aki regionális testületet képvisel és valamely választott testületnek politikai felelősséggel tartozik (gedeputeerde provincie Limburg – Limburg tartomány kormányának tagja), a Régiók Bizottsága póttagjává javasolta kinevezni 2023. március 15-ig,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács 2023. március 15-ig a következő személyeket, akik regionális testületet képviselnek és valamely választott testületnek politikai felelősséggel tartoznak, kinevezi a Régiók Bizottsága:

| a) | tagjává:






  — | Henk STAGHOUWER, gedeputeerde provincie Groningen (Groningen tartomány kormányának tagja); |
| --- | --- | --- |

a)

tagjává:

—

Henk STAGHOUWER, gedeputeerde provincie Groningen (Groningen tartomány kormányának tagja);

és

| b) | póttagjává:






  — | Maarten VAN GAANS-GIJBELS, gedeputeerde provincie Limburg (Limburg tartomány kormányának tagja). |
| --- | --- | --- |

b)

póttagjává:

—

Maarten VAN GAANS-GIJBELS, gedeputeerde provincie Limburg (Limburg tartomány kormányának tagja).

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2021. december 20-án.

a Tanács részéről

az elnök

A. VIZJAK

---

(1)  
  HL L 139., 2019.5.27., 13. o.

1

(2)  A Tanács (EU) 2019/2157 határozata (2019. december 10.) a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2020. január 26-tól 2025. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 327., 2019.12.17., 78. o.).

2

---

| 2021.12.22. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 458/519 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.12.22.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 458/519

---

A TAGÁLLAMOK KORMÁNYAI KÉPVISELŐINEK (EU) 2021/2295 HATÁROZATA

(2021. december 21.)

a Törvényszék bíráinak kinevezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TAGÁLLAMAI KORMÁNYAINAK KÉPVISELŐI,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 19. cikkére,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 254. és 255. cikkére,

mivel:

| (1) | A Törvényszék huszonhat bírájának hivatali ideje 2022. augusztus 31-én lejár. Ezért a 2022. szeptember 1-jétől 2028. augusztus 31-ig tartó időszakra bírákat kell kinevezni e tisztségek betöltésére. |
| --- | --- |

(1)

A Törvényszék huszonhat bírájának hivatali ideje 2022. augusztus 31-én lejár. Ezért a 2022. szeptember 1-jétől 2028. augusztus 31-ig tartó időszakra bírákat kell kinevezni e tisztségek betöltésére.

| (2) | Lauri MADISE-t, Iko NÕMM-öt, Ána MARKULÍ-t, Szávasz SZ. PAPASZÁVASZ-t, Tuula PYNNÄ-t és Heikki KANNINEN-t jelölték a törvényszéki bírói megbízatásuk megújítása céljából. |
| --- | --- |

(2)

Lauri MADISE-t, Iko NÕMM-öt, Ána MARKULÍ-t, Szávasz SZ. PAPASZÁVASZ-t, Tuula PYNNÄ-t és Heikki KANNINEN-t jelölték a törvényszéki bírói megbízatásuk megújítása céljából.

| (3) | Ezenfelül az Európai Unió Bíróságának alapokmányáról szóló, az (EU, Euratom) 2015/2422 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (1) módosított 3. jegyzőkönyv 48. cikke előírja, hogy a Törvényszék bíráinak száma 2019. szeptember 1-jétől tagállamonként kettő. Az említett rendelet 2. cikkének c) pontja előírja, hogy a 2019. szeptember 1-jétől kinevezendő kilenc további bíró közül öt bíró hivatali ideje 2025. augusztus 31-én jár le. |
| --- | --- |

(3)

Ezenfelül az Európai Unió Bíróságának alapokmányáról szóló, az (EU, Euratom) 2015/2422 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (1) módosított 3. jegyzőkönyv 48. cikke előírja, hogy a Törvényszék bíráinak száma 2019. szeptember 1-jétől tagállamonként kettő. Az említett rendelet 2. cikkének c) pontja előírja, hogy a 2019. szeptember 1-jétől kinevezendő kilenc további bíró közül öt bíró hivatali ideje 2025. augusztus 31-én jár le.

| (4) | Damjan KUKOVEC-et jelölték a Törvényszék egy további bírája tisztségének betöltésére. |
| --- | --- |

(4)

Damjan KUKOVEC-et jelölték a Törvényszék egy további bírája tisztségének betöltésére.

| (5) | Ezenfelül az Európai Unió Bíróságának alapokmányáról szóló 3. jegyzőkönyv 7. cikke alapján és Anthony COLLINS-nak a Bíróság főtanácsnokává történő kinevezését követően ki kell nevezni a Törvényszék egy bíráját Anthony COLLINS hivatali idejének fennmaradó részére, azaz 2025. augusztus 31-ig. |
| --- | --- |

(5)

Ezenfelül az Európai Unió Bíróságának alapokmányáról szóló 3. jegyzőkönyv 7. cikke alapján és Anthony COLLINS-nak a Bíróság főtanácsnokává történő kinevezését követően ki kell nevezni a Törvényszék egy bíráját Anthony COLLINS hivatali idejének fennmaradó részére, azaz 2025. augusztus 31-ig.

| (6) | Suzanne KINGSTON-t jelölték a megüresedett hely betöltésére. |
| --- | --- |

(6)

Suzanne KINGSTON-t jelölték a megüresedett hely betöltésére.

| (7) | Az Európai Unió Bíróságának alapokmányáról szóló 3. jegyzőkönyv 7. cikke alapján, valamint Dimítriosz GRACÍASZ-nak a Bíróság bírájává történő kinevezését követően ki kell nevezni a Törvényszék egy bíráját Dimítriosz GRACÍASZ hivatali idejének fennmaradó részére, azaz 2022. augusztus 31-ig. |
| --- | --- |

(7)

Az Európai Unió Bíróságának alapokmányáról szóló 3. jegyzőkönyv 7. cikke alapján, valamint Dimítriosz GRACÍASZ-nak a Bíróság bírájává történő kinevezését követően ki kell nevezni a Törvényszék egy bíráját Dimítriosz GRACÍASZ hivatali idejének fennmaradó részére, azaz 2022. augusztus 31-ig.

| (8) | Joánisz DIMITRAKÓPULOSZ-t jelölték a megüresedett hely betöltésére. |
| --- | --- |

(8)

Joánisz DIMITRAKÓPULOSZ-t jelölték a megüresedett hely betöltésére.

| (9) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 255. cikke alapján létrehozott bizottság kedvező véleményt nyilvánított az említett jelölteknek a törvényszéki bírói feladatok ellátására való alkalmasságáról, |
| --- | --- |

(9)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 255. cikke alapján létrehozott bizottság kedvező véleményt nyilvánított az említett jelölteknek a törvényszéki bírói feladatok ellátására való alkalmasságáról,

ELFOGADTÁK EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A tagállamok kormányainak képviselői a 2022. szeptember 1-jétől 2028. augusztus 31-ig tartó időszakra a következő személyeket a Törvényszék bíráivá nevezik ki:

| — | Lauri MADISE, |
| --- | --- |

—

Lauri MADISE,

| — | Iko NÕMM, |
| --- | --- |

—

Iko NÕMM,

| — | Ána MARKULÍ, |
| --- | --- |

—

Ána MARKULÍ,

| — | Szávasz SZ. PAPASZÁVASZ, |
| --- | --- |

—

Szávasz SZ. PAPASZÁVASZ,

| — | Tuula PYNNÄ, |
| --- | --- |

—

Tuula PYNNÄ,

| — | Heikki KANNINEN. |
| --- | --- |

—

Heikki KANNINEN.

2. cikk

A tagállamok kormányainak képviselői az e határozat hatálybalépésének időpontjától 2025. augusztus 31-ig tartó időszakra a következő személyeket a Törvényszék bíráivá nevezik ki:

| — | Damjan KUKOVEC, |
| --- | --- |

—

Damjan KUKOVEC,

| — | Suzanne KINGSTON. |
| --- | --- |

—

Suzanne KINGSTON.

3. cikk

A tagállamok kormányainak képviselői az e határozat hatálybalépésének időpontjától 2022. augusztus 31-ig tartó időszakra Joánisz DIMITRAKÓPULOSZ-t a Törvényszék bírájává nevezik ki.

4. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2021. december 21-én.

az elnök

I. JARC

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2015/2422 rendelete (2015. december 16.) az Európai Unió Bíróságának alapokmányáról szóló 3. jegyzőkönyv módosításáról (HL L 341., 2015.12.24., 14. o.).

1

---

| 2021.12.22. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 458/521 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.12.22.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 458/521

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/2296 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2021. december 21.)

a Tunéziai Köztársaság által kiállított Covid19-igazolványoknak az (EU) 2021/953 európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban kiállított igazolványokkal való egyenértékűségének az Unión belüli szabad mozgáshoz való jog előmozdítása céljából történő megállapításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a Covid19-világjárvány idején a szabad mozgás megkönnyítése érdekében az interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok (uniós digitális Covid-igazolvány) kiállításának, ellenőrzésének és elfogadásának keretéről szóló, 2021. június 14-i (EU) 2021/953 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 8. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2021/953 rendelet meghatározza az interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok (a továbbiakban: uniós digitális Covid-igazolvány) kiállítására, ellenőrzésére és elfogadására vonatkozó keretet azzal a céllal, hogy megkönnyítse a birtokosai számára a szabad mozgáshoz való joguk gyakorlását a Covid19-világjárvány idején. Hozzájárul továbbá a szabad mozgásra vonatkozó, a SARS-CoV-2 terjedésének korlátozása érdekében az uniós joggal összhangban a tagállamok által bevezetett korlátozások fokozatos és koordinált módon történő feloldásának megkönnyítéséhez. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2021/953 rendelet meghatározza az interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok (a továbbiakban: uniós digitális Covid-igazolvány) kiállítására, ellenőrzésére és elfogadására vonatkozó keretet azzal a céllal, hogy megkönnyítse a birtokosai számára a szabad mozgáshoz való joguk gyakorlását a Covid19-világjárvány idején. Hozzájárul továbbá a szabad mozgásra vonatkozó, a SARS-CoV-2 terjedésének korlátozása érdekében az uniós joggal összhangban a tagállamok által bevezetett korlátozások fokozatos és koordinált módon történő feloldásának megkönnyítéséhez.

| (2) | Az (EU) 2021/953 rendelet lehetővé teszi a harmadik országok által uniós polgárok és családtagjaik számára kiállított Covid19-igazolványok elfogadását, amennyiben a Bizottság megállapítja, hogy az említett Covid19-igazolványokat olyan szabványoknak megfelelően állították ki, amelyeket az említett rendelet alapján megállapítottakkal egyenértékűnek kell tekinteni. Ezen túlmenően az (EU) 2021/954 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) összhangban a tagállamoknak alkalmazniuk kell az (EU) 2021/953 rendeletben meghatározott szabályokat azokra a harmadik országbeli állampolgárokra, akik nem tartoznak az említett rendelet hatálya alá, de jogszerűen tartózkodnak vagy rendelkeznek lakóhellyel a területükön, és az uniós joggal összhangban jogosultak más tagállamokba utazni. Ezért az e határozatban megállapított egyenértékűségi megállapításokat alkalmazni kell a Tunéziai Köztársaság által uniós polgárok és családtagjaik számára kiállított, Covid19-oltásra vonatkozó igazolványokra. Ehhez hasonlóan az (EU) 2021/954 rendelet alapján ezeket az egyenértékűségi megállapításokat alkalmazni kell a Tunéziai Köztársaság által a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó vagy lakóhellyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárok számára az említett rendeletben meghatározott feltételek értelmében kiállított, Covid19-oltásra vonatkozó igazolványokra is. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2021/953 rendelet lehetővé teszi a harmadik országok által uniós polgárok és családtagjaik számára kiállított Covid19-igazolványok elfogadását, amennyiben a Bizottság megállapítja, hogy az említett Covid19-igazolványokat olyan szabványoknak megfelelően állították ki, amelyeket az említett rendelet alapján megállapítottakkal egyenértékűnek kell tekinteni. Ezen túlmenően az (EU) 2021/954 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) összhangban a tagállamoknak alkalmazniuk kell az (EU) 2021/953 rendeletben meghatározott szabályokat azokra a harmadik országbeli állampolgárokra, akik nem tartoznak az említett rendelet hatálya alá, de jogszerűen tartózkodnak vagy rendelkeznek lakóhellyel a területükön, és az uniós joggal összhangban jogosultak más tagállamokba utazni. Ezért az e határozatban megállapított egyenértékűségi megállapításokat alkalmazni kell a Tunéziai Köztársaság által uniós polgárok és családtagjaik számára kiállított, Covid19-oltásra vonatkozó igazolványokra. Ehhez hasonlóan az (EU) 2021/954 rendelet alapján ezeket az egyenértékűségi megállapításokat alkalmazni kell a Tunéziai Köztársaság által a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó vagy lakóhellyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárok számára az említett rendeletben meghatározott feltételek értelmében kiállított, Covid19-oltásra vonatkozó igazolványokra is.

| (3) | A Tunéziai Köztársaság 2021. november 1-jén részletes tájékoztatást nyújtott a Bizottságnak az „EVAX” elnevezésű rendszer szerinti interoperábilis, Covid19-oltásra vonatkozó igazolványok kiállításáról. A Tunéziai Köztársaság arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy úgy véli, hogy a Covid19-igazolványait olyan szabványnak és technológiai rendszernek megfelelően állítják ki, amely interoperábilis az (EU) 2021/953 rendelettel létrehozott biztonsági keretrendszerrel, és amely lehetővé teszi az igazolványok hitelességének, érvényességének és sértetlenségének ellenőrzését. E tekintetben a Tunéziai Köztársaság arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy a Tunéziai Köztársaság által az „EVAX” rendszerrel összhangban kiállított, Covid19-oltásra vonatkozó igazolványok tartalmazzák az (EU) 2021/953 rendelet mellékletében meghatározott adatokat. |
| --- | --- |

(3)

A Tunéziai Köztársaság 2021. november 1-jén részletes tájékoztatást nyújtott a Bizottságnak az „EVAX” elnevezésű rendszer szerinti interoperábilis, Covid19-oltásra vonatkozó igazolványok kiállításáról. A Tunéziai Köztársaság arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy úgy véli, hogy a Covid19-igazolványait olyan szabványnak és technológiai rendszernek megfelelően állítják ki, amely interoperábilis az (EU) 2021/953 rendelettel létrehozott biztonsági keretrendszerrel, és amely lehetővé teszi az igazolványok hitelességének, érvényességének és sértetlenségének ellenőrzését. E tekintetben a Tunéziai Köztársaság arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy a Tunéziai Köztársaság által az „EVAX” rendszerrel összhangban kiállított, Covid19-oltásra vonatkozó igazolványok tartalmazzák az (EU) 2021/953 rendelet mellékletében meghatározott adatokat.

| (4) | A Tunéziai Köztársaság továbbá arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy elfogadja a tagállamok és az EGT-országok által az (EU) 2021/953 rendelettel összhangban kiállított, oltásra és nukleinsav-amplifikációs tesztre vonatkozó igazolványokat. |
| --- | --- |

(4)

A Tunéziai Köztársaság továbbá arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy elfogadja a tagállamok és az EGT-országok által az (EU) 2021/953 rendelettel összhangban kiállított, oltásra és nukleinsav-amplifikációs tesztre vonatkozó igazolványokat.

| (5) | A Tunéziai Köztársaság kérésére a Bizottság 2021. december 7-én technikai teszteket végzett, amelyek igazolták, hogy a Tunéziai Köztársaság a Covid19-oltásra vonatkozó igazolványokat az „EVAX” rendszerrel összhangban állítja ki, amely interoperábilis az (EU) 2021/953 rendelettel létrehozott biztonsági keretrendszerrel, és lehetővé teszi azok hitelességének, érvényességének és sértetlenségének ellenőrzését. A Bizottság továbbá megerősítette, hogy a Tunéziai Köztársaság által az „EVAX” rendszerrel összhangban kiállított, Covid19-oltásra vonatkozó igazolványok tartalmazzák a szükséges adatokat. |
| --- | --- |

(5)

A Tunéziai Köztársaság kérésére a Bizottság 2021. december 7-én technikai teszteket végzett, amelyek igazolták, hogy a Tunéziai Köztársaság a Covid19-oltásra vonatkozó igazolványokat az „EVAX” rendszerrel összhangban állítja ki, amely interoperábilis az (EU) 2021/953 rendelettel létrehozott biztonsági keretrendszerrel, és lehetővé teszi azok hitelességének, érvényességének és sértetlenségének ellenőrzését. A Bizottság továbbá megerősítette, hogy a Tunéziai Köztársaság által az „EVAX” rendszerrel összhangban kiállított, Covid19-oltásra vonatkozó igazolványok tartalmazzák a szükséges adatokat.

| (6) | Ezenfelül a Tunéziai Köztársaság arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy interoperábilis oltási igazolványokat állít ki Covid19-oltóanyagokra vonatkozóan. Ezek az oltóanyagok jelenleg a következők: Comirnaty, Spikevax, Vaxzevria, Janssen Covid19-oltóanyag, CoronaVac, BBIBP-CorV, Sputnik V és Hayat-Vax. |
| --- | --- |

(6)

Ezenfelül a Tunéziai Köztársaság arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy interoperábilis oltási igazolványokat állít ki Covid19-oltóanyagokra vonatkozóan. Ezek az oltóanyagok jelenleg a következők: Comirnaty, Spikevax, Vaxzevria, Janssen Covid19-oltóanyag, CoronaVac, BBIBP-CorV, Sputnik V és Hayat-Vax.

| (7) | A Tunéziai Köztársaság továbbá arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy sem nukleinsav-amplifikációs tesztekre, sem antigén gyorstesztekre vonatkozóan nem állít ki interoperábilis tesztigazolványokat. |
| --- | --- |

(7)

A Tunéziai Köztársaság továbbá arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy sem nukleinsav-amplifikációs tesztekre, sem antigén gyorstesztekre vonatkozóan nem állít ki interoperábilis tesztigazolványokat.

| (8) | Ezenkívül a Tunéziai Köztársaság arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem állít ki interoperábilis gyógyultsági igazolványokat. |
| --- | --- |

(8)

Ezenkívül a Tunéziai Köztársaság arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem állít ki interoperábilis gyógyultsági igazolványokat.

| (9) | A Tunéziai Köztársaság arról is tájékoztatta a Bizottságot, hogy az igazolványok Tunéziában történő ellenőrzése során az igazolványokban szereplő személyes adatokat csak a birtokos oltásának, teszteredményének vagy gyógyultságának ellenőrzése és megerősítése céljából lehet kezelni, és azokat azt követően nem őrzik meg. |
| --- | --- |

(9)

A Tunéziai Köztársaság arról is tájékoztatta a Bizottságot, hogy az igazolványok Tunéziában történő ellenőrzése során az igazolványokban szereplő személyes adatokat csak a birtokos oltásának, teszteredményének vagy gyógyultságának ellenőrzése és megerősítése céljából lehet kezelni, és azokat azt követően nem őrzik meg.

| (10) | Ezért teljesülnek az annak megállapításához szükséges elemek, hogy a Tunéziai Köztársaság által az „EVAX” rendszerrel összhangban kiállított, Covid19-oltásra vonatkozó igazolványokat az (EU) 2021/953 rendelettel összhangban kiállított igazolványokkal egyenértékűnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(10)

Ezért teljesülnek az annak megállapításához szükséges elemek, hogy a Tunéziai Köztársaság által az „EVAX” rendszerrel összhangban kiállított, Covid19-oltásra vonatkozó igazolványokat az (EU) 2021/953 rendelettel összhangban kiállított igazolványokkal egyenértékűnek kell tekinteni.

| (11) | Ezért a Tunéziai Köztársaság által az „EVAX” rendszerrel összhangban kiállított, Covid19-oltásra vonatkozó igazolványokat az (EU) 2021/953 rendelet 5. cikkének (5) bekezdésében említett feltételek értelmében el kell fogadni. |
| --- | --- |

(11)

Ezért a Tunéziai Köztársaság által az „EVAX” rendszerrel összhangban kiállított, Covid19-oltásra vonatkozó igazolványokat az (EU) 2021/953 rendelet 5. cikkének (5) bekezdésében említett feltételek értelmében el kell fogadni.

| (12) | Ahhoz, hogy ez a határozat működőképes legyen, a Tunéziai Köztársaságot hozzá kell kapcsolni az uniós digitális Covid-igazolvány (EU) 2021/953 rendelettel létrehozott biztonsági keretrendszeréhez. |
| --- | --- |

(12)

Ahhoz, hogy ez a határozat működőképes legyen, a Tunéziai Köztársaságot hozzá kell kapcsolni az uniós digitális Covid-igazolvány (EU) 2021/953 rendelettel létrehozott biztonsági keretrendszeréhez.

| (13) | Az uniós érdekeknek különösen a népegészségügy terén történő védelme érdekében a Bizottság élhet azzal a hatáskörével, hogy felfüggeszti e határozat alkalmazását, illetve hatályon kívül helyezi azt, ha már nem teljesülnek az (EU) 2021/953 rendelet 8. cikkének (2) bekezdésében foglalt feltételek. |
| --- | --- |

(13)

Az uniós érdekeknek különösen a népegészségügy terén történő védelme érdekében a Bizottság élhet azzal a hatáskörével, hogy felfüggeszti e határozat alkalmazását, illetve hatályon kívül helyezi azt, ha már nem teljesülnek az (EU) 2021/953 rendelet 8. cikkének (2) bekezdésében foglalt feltételek.

| (14) | Annak érdekében, hogy a Tunéziai Köztársaságot a lehető leggyorsabban hozzá lehessen kapcsolni az uniós digitális Covid-igazolvány (EU) 2021/953 rendelettel létrehozott biztonsági keretrendszeréhez, ennek a határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

(14)

Annak érdekében, hogy a Tunéziai Köztársaságot a lehető leggyorsabban hozzá lehessen kapcsolni az uniós digitális Covid-igazolvány (EU) 2021/953 rendelettel létrehozott biztonsági keretrendszeréhez, ennek a határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján hatályba kell lépnie.

| (15) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2021/953 rendelet 14. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(15)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2021/953 rendelet 14. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tunéziai Köztársaság által az „EVAX” rendszerrel összhangban kiállított, Covid19-oltásra vonatkozó igazolványokat az Unión belüli szabad mozgáshoz való jog előmozdítása céljából egyenértékűnek kell tekinteni az (EU) 2021/953 rendelettel összhangban kiállított igazolványokkal.

2. cikk

A Tunéziai Köztársaságot hozzá kell kapcsolni az uniós digitális Covid-igazolvány (EU) 2021/953 rendelettel létrehozott biztonsági keretrendszeréhez.

3. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2021. december 21-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 211., 2021.6.15., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/954 rendelete (2021. június 14.) a Covid19-világjárvány idején a tagállamok területein jogszerűen tartózkodó vagy lakóhellyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárok tekintetében interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok (uniós digitális Covid-igazolvány) kiállításának, ellenőrzésének és elfogadásának keretéről (HL L 211., 2021.6.15., 24. o.).

2

---

| 2021.12.22. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 458/524 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.12.22.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 458/524

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/2297 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2021. december 21.)

a Montenegró által kiállított Covid19-igazolványoknak az (EU) 2021/953 európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban kiállított igazolványokkal való egyenértékűségének az Unión belüli szabad mozgáshoz való jog előmozdítása céljából történő megállapításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a Covid19-világjárvány idején a szabad mozgás megkönnyítése érdekében az interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok (uniós digitális Covid-igazolvány) kiállításának, ellenőrzésének és elfogadásának keretéről szóló, 2021. június 14-i (EU) 2021/953 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 8. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2021/953 rendelet meghatározza az interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok (a továbbiakban: uniós digitális Covid-igazolvány) kiállítására, ellenőrzésére és elfogadására vonatkozó keretet azzal a céllal, hogy megkönnyítse a birtokosai számára a szabad mozgáshoz való joguk gyakorlását a Covid19-világjárvány idején. Hozzájárul továbbá a szabad mozgásra vonatkozó, a SARS-CoV-2 terjedésének korlátozása érdekében az uniós joggal összhangban a tagállamok által bevezetett korlátozások fokozatos és koordinált módon történő feloldásának megkönnyítéséhez. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2021/953 rendelet meghatározza az interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok (a továbbiakban: uniós digitális Covid-igazolvány) kiállítására, ellenőrzésére és elfogadására vonatkozó keretet azzal a céllal, hogy megkönnyítse a birtokosai számára a szabad mozgáshoz való joguk gyakorlását a Covid19-világjárvány idején. Hozzájárul továbbá a szabad mozgásra vonatkozó, a SARS-CoV-2 terjedésének korlátozása érdekében az uniós joggal összhangban a tagállamok által bevezetett korlátozások fokozatos és koordinált módon történő feloldásának megkönnyítéséhez.

| (2) | Az (EU) 2021/953 rendelet lehetővé teszi a harmadik országok által uniós polgárok és családtagjaik számára kiállított Covid19-igazolványok elfogadását, amennyiben a Bizottság megállapítja, hogy az említett Covid19-igazolványokat olyan szabványoknak megfelelően állították ki, amelyeket az említett rendelet alapján megállapítottakkal egyenértékűnek kell tekinteni. Ezen túlmenően az (EU) 2021/954 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) összhangban a tagállamoknak alkalmazniuk kell az (EU) 2021/953 rendeletben meghatározott szabályokat azokra a harmadik országbeli állampolgárokra, akik nem tartoznak az említett rendelet hatálya alá, de jogszerűen tartózkodnak vagy rendelkeznek lakóhellyel a területükön, és az uniós joggal összhangban jogosultak más tagállamokba utazni. Ezért az e határozatban megállapított egyenértékűségi megállapításokat alkalmazni kell a Montenegró által uniós polgárok és családtagjaik számára kiállított, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványokra. Ehhez hasonlóan az (EU) 2021/954 rendelet alapján ezeket az egyenértékűségi megállapításokat alkalmazni kell a Montenegró által a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó vagy lakóhellyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárok számára az említett rendeletben meghatározott feltételek értelmében kiállított, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványokra is. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2021/953 rendelet lehetővé teszi a harmadik országok által uniós polgárok és családtagjaik számára kiállított Covid19-igazolványok elfogadását, amennyiben a Bizottság megállapítja, hogy az említett Covid19-igazolványokat olyan szabványoknak megfelelően állították ki, amelyeket az említett rendelet alapján megállapítottakkal egyenértékűnek kell tekinteni. Ezen túlmenően az (EU) 2021/954 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) összhangban a tagállamoknak alkalmazniuk kell az (EU) 2021/953 rendeletben meghatározott szabályokat azokra a harmadik országbeli állampolgárokra, akik nem tartoznak az említett rendelet hatálya alá, de jogszerűen tartózkodnak vagy rendelkeznek lakóhellyel a területükön, és az uniós joggal összhangban jogosultak más tagállamokba utazni. Ezért az e határozatban megállapított egyenértékűségi megállapításokat alkalmazni kell a Montenegró által uniós polgárok és családtagjaik számára kiállított, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványokra. Ehhez hasonlóan az (EU) 2021/954 rendelet alapján ezeket az egyenértékűségi megállapításokat alkalmazni kell a Montenegró által a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó vagy lakóhellyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárok számára az említett rendeletben meghatározott feltételek értelmében kiállított, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványokra is.

| (3) | Montenegró 2021. augusztus 31-én részletes tájékoztatást nyújtott a Bizottságnak a „SafeGO MNE” elnevezésű rendszer szerinti interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok kiállításáról. Montenegró arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy úgy véli, hogy a Covid19-igazolványait olyan szabványnak és technológiai rendszernek megfelelően állítják ki, amely interoperábilis az (EU) 2021/953 rendelettel létrehozott biztonsági keretrendszerrel, és amely lehetővé teszi az igazolványok hitelességének, érvényességének és sértetlenségének ellenőrzését. E tekintetben Montenegró arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy a Montenegró által a „SafeGO MNE” rendszerrel összhangban kiállított, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok tartalmazzák az (EU) 2021/953 rendelet mellékletében meghatározott adatokat. |
| --- | --- |

(3)

Montenegró 2021. augusztus 31-én részletes tájékoztatást nyújtott a Bizottságnak a „SafeGO MNE” elnevezésű rendszer szerinti interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok kiállításáról. Montenegró arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy úgy véli, hogy a Covid19-igazolványait olyan szabványnak és technológiai rendszernek megfelelően állítják ki, amely interoperábilis az (EU) 2021/953 rendelettel létrehozott biztonsági keretrendszerrel, és amely lehetővé teszi az igazolványok hitelességének, érvényességének és sértetlenségének ellenőrzését. E tekintetben Montenegró arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy a Montenegró által a „SafeGO MNE” rendszerrel összhangban kiállított, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok tartalmazzák az (EU) 2021/953 rendelet mellékletében meghatározott adatokat.

| (4) | Montenegró továbbá arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy elfogadja a tagállamok és az EGT-országok által az (EU) 2021/953 rendelettel összhangban kiállított, oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványokat. |
| --- | --- |

(4)

Montenegró továbbá arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy elfogadja a tagállamok és az EGT-országok által az (EU) 2021/953 rendelettel összhangban kiállított, oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványokat.

| (5) | Montenegró kérésére a Bizottság 2021. december 14-én technikai teszteket végzett, amelyek igazolták, hogy Montenegró a Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványokat a „SafeGO MNE” rendszerrel összhangban állítja ki, amely interoperábilis az (EU) 2021/953 rendelettel létrehozott biztonsági keretrendszerrel, és lehetővé teszi azok hitelességének, érvényességének és sértetlenségének ellenőrzését. A Bizottság továbbá megerősítette, hogy a Montenegró által a „SafeGO MNE” rendszerrel összhangban kiállított, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok tartalmazzák a szükséges adatokat. |
| --- | --- |

(5)

Montenegró kérésére a Bizottság 2021. december 14-én technikai teszteket végzett, amelyek igazolták, hogy Montenegró a Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványokat a „SafeGO MNE” rendszerrel összhangban állítja ki, amely interoperábilis az (EU) 2021/953 rendelettel létrehozott biztonsági keretrendszerrel, és lehetővé teszi azok hitelességének, érvényességének és sértetlenségének ellenőrzését. A Bizottság továbbá megerősítette, hogy a Montenegró által a „SafeGO MNE” rendszerrel összhangban kiállított, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok tartalmazzák a szükséges adatokat.

| (6) | Ezenfelül Montenegró arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy interoperábilis oltási igazolványokat állít ki Covid19-oltóanyagokra vonatkozóan. Ezek az oltóanyagok jelenleg a következők: Comirnaty, Vaxzevria, CoronaVac, BBIBP-CorV és Szputnyik V. |
| --- | --- |

(6)

Ezenfelül Montenegró arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy interoperábilis oltási igazolványokat állít ki Covid19-oltóanyagokra vonatkozóan. Ezek az oltóanyagok jelenleg a következők: Comirnaty, Vaxzevria, CoronaVac, BBIBP-CorV és Szputnyik V.

| (7) | Montenegró továbbá arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy a 2021. január 21-i tanácsi ajánlás (3) alapján az 1082/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozat (4) 17. cikkével létrehozott Egészségügyi Biztonsági Bizottság által jóváhagyott, a Covid19 antigén gyorstesztek közös és frissített jegyzékében felsorolt nukleinsav-amplifikációs tesztekre és antigén gyorstesztekre vonatkozóan állít ki interoperábilis tesztigazolványokat. |
| --- | --- |

(7)

Montenegró továbbá arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy a 2021. január 21-i tanácsi ajánlás (3) alapján az 1082/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozat (4) 17. cikkével létrehozott Egészségügyi Biztonsági Bizottság által jóváhagyott, a Covid19 antigén gyorstesztek közös és frissített jegyzékében felsorolt nukleinsav-amplifikációs tesztekre és antigén gyorstesztekre vonatkozóan állít ki interoperábilis tesztigazolványokat.

| (8) | Ezenkívül Montenegró arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy kiállít interoperábilis gyógyultsági igazolványokat. Ezek az igazolványok az első pozitív teszt időpontját követően legfeljebb 180 napig érvényesek. |
| --- | --- |

(8)

Ezenkívül Montenegró arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy kiállít interoperábilis gyógyultsági igazolványokat. Ezek az igazolványok az első pozitív teszt időpontját követően legfeljebb 180 napig érvényesek.

| (9) | Montenegró arról is tájékoztatta a Bizottságot, hogy az igazolványok Montenegróban történő ellenőrzése során az igazolványokban szereplő személyes adatokat csak a birtokos oltásának, teszteredményének vagy gyógyultságának ellenőrzése és megerősítése céljából lehet kezelni, és azokat azt követően nem őrzik meg. |
| --- | --- |

(9)

Montenegró arról is tájékoztatta a Bizottságot, hogy az igazolványok Montenegróban történő ellenőrzése során az igazolványokban szereplő személyes adatokat csak a birtokos oltásának, teszteredményének vagy gyógyultságának ellenőrzése és megerősítése céljából lehet kezelni, és azokat azt követően nem őrzik meg.

| (10) | Ezért teljesülnek az annak megállapításához szükséges elemek, hogy a Montenegró által a „SafeGO MNE” rendszerrel összhangban kiállított, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványokat az (EU) 2021/953 rendelettel összhangban kiállított igazolványokkal egyenértékűnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(10)

Ezért teljesülnek az annak megállapításához szükséges elemek, hogy a Montenegró által a „SafeGO MNE” rendszerrel összhangban kiállított, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványokat az (EU) 2021/953 rendelettel összhangban kiállított igazolványokkal egyenértékűnek kell tekinteni.

| (11) | Ezért a Montenegró által a „SafeGO MNE” rendszerrel összhangban kiállított, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványokat az (EU) 2021/953 rendelet 5. cikkének (5) bekezdésében, 6. cikkének (5) bekezdésében és 7. cikkének (8) bekezdésében említett feltételek értelmében el kell fogadni. |
| --- | --- |

(11)

Ezért a Montenegró által a „SafeGO MNE” rendszerrel összhangban kiállított, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványokat az (EU) 2021/953 rendelet 5. cikkének (5) bekezdésében, 6. cikkének (5) bekezdésében és 7. cikkének (8) bekezdésében említett feltételek értelmében el kell fogadni.

| (12) | Ahhoz, hogy ez a határozat működőképes legyen, Montenegrót hozzá kell kapcsolni az uniós digitális Covid-igazolvány (EU) 2021/953 rendelettel létrehozott biztonsági keretrendszeréhez. |
| --- | --- |

(12)

Ahhoz, hogy ez a határozat működőképes legyen, Montenegrót hozzá kell kapcsolni az uniós digitális Covid-igazolvány (EU) 2021/953 rendelettel létrehozott biztonsági keretrendszeréhez.

| (13) | Az uniós érdekeknek különösen a népegészségügy terén történő védelme érdekében a Bizottság élhet azzal a hatáskörével, hogy felfüggeszti e határozat alkalmazását, illetve hatályon kívül helyezi azt, ha már nem teljesülnek az (EU) 2021/953 rendelet 8. cikkének (2) bekezdésében foglalt feltételek. |
| --- | --- |

(13)

Az uniós érdekeknek különösen a népegészségügy terén történő védelme érdekében a Bizottság élhet azzal a hatáskörével, hogy felfüggeszti e határozat alkalmazását, illetve hatályon kívül helyezi azt, ha már nem teljesülnek az (EU) 2021/953 rendelet 8. cikkének (2) bekezdésében foglalt feltételek.

| (14) | Annak érdekében, hogy Montenegrót a lehető leggyorsabban hozzá lehessen kapcsolni az uniós digitális Covid-igazolvány (EU) 2021/953 rendelettel létrehozott biztonsági keretrendszeréhez, ennek a határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

(14)

Annak érdekében, hogy Montenegrót a lehető leggyorsabban hozzá lehessen kapcsolni az uniós digitális Covid-igazolvány (EU) 2021/953 rendelettel létrehozott biztonsági keretrendszeréhez, ennek a határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján hatályba kell lépnie.

| (15) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2021/953 rendelet 14. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(15)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2021/953 rendelet 14. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Montenegró által a „SafeGO MNE” rendszerrel összhangban kiállított, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványokat az Unión belüli szabad mozgáshoz való jog előmozdítása céljából egyenértékűnek kell tekinteni az (EU) 2021/953 rendelettel összhangban kiállított igazolványokkal.

2. cikk

Montenegrót hozzá kell kapcsolni az uniós digitális Covid-igazolvány (EU) 2021/953 rendelettel létrehozott biztonsági keretrendszeréhez.

3. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2021. december 21-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 211., 2021.6.15., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/954 rendelete (2021. június 14.) a Covid19-világjárvány idején a tagállamok területein jogszerűen tartózkodó vagy lakóhellyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárok tekintetében interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok (uniós digitális Covid-igazolvány) kiállításának, ellenőrzésének és elfogadásának keretéről (HL L 211., 2021.6.15., 24. o.).

2

(3)  A Tanács ajánlása (2021. január 21.) az antigén gyorstesztek alkalmazására és validálására, valamint a Covid19-tesztek eredményének az Unióban történő kölcsönös elismerésére vonatkozó közös keretről (HL C 24., 2021.1.22., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1082/2013/EU határozata (2013. október 22.) a határokon átterjedő súlyos egészségügyi veszélyekről és a 2119/98/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 293., 2013.11.5., 1. o.).

4

---

| 2021.12.22. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 458/527 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.12.22.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 458/527

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/2298 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2021. december 21.)

az Uruguayi Keleti Köztársaság által kiállított Covid19-igazolványoknak az (EU) 2021/953 európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban kiállított igazolványokkal való egyenértékűségének az Unión belüli szabad mozgáshoz való jog előmozdítása céljából történő megállapításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a Covid19-világjárvány idején a szabad mozgás megkönnyítése érdekében az interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok (uniós digitális Covid-igazolvány) kiállításának, ellenőrzésének és elfogadásának keretéről szóló, 2021. június 14-i (EU) 2021/953 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 8. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2021/953 rendelet meghatározza az interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok (a továbbiakban: uniós digitális Covid-igazolvány) kiállítására, ellenőrzésére és elfogadására vonatkozó keretet azzal a céllal, hogy megkönnyítse a birtokosai számára a szabad mozgáshoz való joguk gyakorlását a Covid19-világjárvány idején. Hozzájárul továbbá a szabad mozgásra vonatkozó, a SARS-CoV-2 terjedésének korlátozása érdekében az uniós joggal összhangban a tagállamok által bevezetett korlátozások fokozatos és koordinált módon történő feloldásának megkönnyítéséhez. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2021/953 rendelet meghatározza az interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok (a továbbiakban: uniós digitális Covid-igazolvány) kiállítására, ellenőrzésére és elfogadására vonatkozó keretet azzal a céllal, hogy megkönnyítse a birtokosai számára a szabad mozgáshoz való joguk gyakorlását a Covid19-világjárvány idején. Hozzájárul továbbá a szabad mozgásra vonatkozó, a SARS-CoV-2 terjedésének korlátozása érdekében az uniós joggal összhangban a tagállamok által bevezetett korlátozások fokozatos és koordinált módon történő feloldásának megkönnyítéséhez.

| (2) | Az (EU) 2021/953 rendelet lehetővé teszi a harmadik országok által uniós polgárok és családtagjaik számára kiállított Covid19-igazolványok elfogadását, amennyiben a Bizottság megállapítja, hogy az említett Covid19-igazolványokat olyan szabványoknak megfelelően állították ki, amelyeket az említett rendelet alapján megállapítottakkal egyenértékűnek kell tekinteni. Ezen túlmenően az (EU) 2021/954 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) összhangban a tagállamoknak alkalmazniuk kell az (EU) 2021/953 rendeletben meghatározott szabályokat azokra a harmadik országbeli állampolgárokra, akik nem tartoznak az említett rendelet hatálya alá, de jogszerűen tartózkodnak vagy rendelkeznek lakóhellyel a területükön, és az uniós joggal összhangban jogosultak más tagállamokba utazni. Ezért az e határozatban megállapított egyenértékűségi megállapításokat alkalmazni kell az Uruguayi Keleti Köztársaság által uniós polgárok és családtagjaik számára kiállított, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványokra. Ehhez hasonlóan az (EU) 2021/954 rendelet alapján ezeket az egyenértékűségi megállapításokat alkalmazni kell az Uruguayi Keleti Köztársaság által a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó vagy lakóhellyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárok számára az említett rendeletben meghatározott feltételek értelmében kiállított, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványokra is. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2021/953 rendelet lehetővé teszi a harmadik országok által uniós polgárok és családtagjaik számára kiállított Covid19-igazolványok elfogadását, amennyiben a Bizottság megállapítja, hogy az említett Covid19-igazolványokat olyan szabványoknak megfelelően állították ki, amelyeket az említett rendelet alapján megállapítottakkal egyenértékűnek kell tekinteni. Ezen túlmenően az (EU) 2021/954 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) összhangban a tagállamoknak alkalmazniuk kell az (EU) 2021/953 rendeletben meghatározott szabályokat azokra a harmadik országbeli állampolgárokra, akik nem tartoznak az említett rendelet hatálya alá, de jogszerűen tartózkodnak vagy rendelkeznek lakóhellyel a területükön, és az uniós joggal összhangban jogosultak más tagállamokba utazni. Ezért az e határozatban megállapított egyenértékűségi megállapításokat alkalmazni kell az Uruguayi Keleti Köztársaság által uniós polgárok és családtagjaik számára kiállított, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványokra. Ehhez hasonlóan az (EU) 2021/954 rendelet alapján ezeket az egyenértékűségi megállapításokat alkalmazni kell az Uruguayi Keleti Köztársaság által a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó vagy lakóhellyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárok számára az említett rendeletben meghatározott feltételek értelmében kiállított, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványokra is.

| (3) | Az Uruguayi Keleti Köztársaság 2021. október 8-án részletes tájékoztatást nyújtott a Bizottságnak a „Plataforma Nacional Coronavirus Uy” elnevezésű rendszer szerinti interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok kiállításáról. Az Uruguayi Keleti Köztársaság arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy úgy véli, hogy a Covid19-igazolványait olyan szabványnak és technológiai rendszernek megfelelően állítják ki, amely interoperábilis az (EU) 2021/953 rendelettel létrehozott biztonsági keretrendszerrel, és amely lehetővé teszi az igazolványok hitelességének, érvényességének és sértetlenségének ellenőrzését. E tekintetben az Uruguayi Keleti Köztársaság arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy az Uruguayi Keleti Köztársaság által a „Plataforma Nacional Coronavirus Uy” rendszerrel összhangban kiállított, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok tartalmazzák az (EU) 2021/953 rendelet mellékletében meghatározott adatokat. |
| --- | --- |

(3)

Az Uruguayi Keleti Köztársaság 2021. október 8-án részletes tájékoztatást nyújtott a Bizottságnak a „Plataforma Nacional Coronavirus Uy” elnevezésű rendszer szerinti interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok kiállításáról. Az Uruguayi Keleti Köztársaság arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy úgy véli, hogy a Covid19-igazolványait olyan szabványnak és technológiai rendszernek megfelelően állítják ki, amely interoperábilis az (EU) 2021/953 rendelettel létrehozott biztonsági keretrendszerrel, és amely lehetővé teszi az igazolványok hitelességének, érvényességének és sértetlenségének ellenőrzését. E tekintetben az Uruguayi Keleti Köztársaság arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy az Uruguayi Keleti Köztársaság által a „Plataforma Nacional Coronavirus Uy” rendszerrel összhangban kiállított, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok tartalmazzák az (EU) 2021/953 rendelet mellékletében meghatározott adatokat.

| (4) | Az Uruguayi Keleti Köztársaság továbbá arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy elfogadja a tagállamok és az EGT-országok által az (EU) 2021/953 rendelettel összhangban kiállított, oltásra, nukleinsav-amplifikációs tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványokat. |
| --- | --- |

(4)

Az Uruguayi Keleti Köztársaság továbbá arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy elfogadja a tagállamok és az EGT-országok által az (EU) 2021/953 rendelettel összhangban kiállított, oltásra, nukleinsav-amplifikációs tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványokat.

| (5) | Az Uruguayi Keleti Köztársaság kérésére a Bizottság 2021. december 14-én technikai teszteket végzett, amelyek igazolták, hogy az Uruguayi Keleti Köztársaság a Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványokat a „Plataforma Nacional Coronavirus Uy” rendszerrel összhangban állítja ki, amely interoperábilis az (EU) 2021/953 rendelettel létrehozott biztonsági keretrendszerrel, és lehetővé teszi azok hitelességének, érvényességének és sértetlenségének ellenőrzését. A Bizottság továbbá megerősítette, hogy az Uruguayi Keleti Köztársaság által a „Plataforma Nacional Coronavirus Uy” rendszerrel összhangban kiállított, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok tartalmazzák a szükséges adatokat. |
| --- | --- |

(5)

Az Uruguayi Keleti Köztársaság kérésére a Bizottság 2021. december 14-én technikai teszteket végzett, amelyek igazolták, hogy az Uruguayi Keleti Köztársaság a Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványokat a „Plataforma Nacional Coronavirus Uy” rendszerrel összhangban állítja ki, amely interoperábilis az (EU) 2021/953 rendelettel létrehozott biztonsági keretrendszerrel, és lehetővé teszi azok hitelességének, érvényességének és sértetlenségének ellenőrzését. A Bizottság továbbá megerősítette, hogy az Uruguayi Keleti Köztársaság által a „Plataforma Nacional Coronavirus Uy” rendszerrel összhangban kiállított, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok tartalmazzák a szükséges adatokat.

| (6) | Ezenfelül az Uruguayi Keleti Köztársaság arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy interoperábilis oltási igazolványokat állít ki Covid19-oltóanyagokra vonatkozóan. Ezek az oltóanyagok jelenleg a következők: Comirnaty, Vaxzevria, Spikevax, Janssen Covid19-oltóanyag, Covishield, BBIBP-CorV, CoronaVac, Covaxin, Szputnyik V és Convidecia. |
| --- | --- |

(6)

Ezenfelül az Uruguayi Keleti Köztársaság arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy interoperábilis oltási igazolványokat állít ki Covid19-oltóanyagokra vonatkozóan. Ezek az oltóanyagok jelenleg a következők: Comirnaty, Vaxzevria, Spikevax, Janssen Covid19-oltóanyag, Covishield, BBIBP-CorV, CoronaVac, Covaxin, Szputnyik V és Convidecia.

| (7) | Az Uruguayi Keleti Köztársaság továbbá arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nukleinsav-amplifikációs tesztekre vonatkozóan kiállít interoperábilis tesztigazolványokat, az antigén gyorstesztekre vonatkozóan nem. |
| --- | --- |

(7)

Az Uruguayi Keleti Köztársaság továbbá arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nukleinsav-amplifikációs tesztekre vonatkozóan kiállít interoperábilis tesztigazolványokat, az antigén gyorstesztekre vonatkozóan nem.

| (8) | Ezenkívül az Uruguayi Keleti Köztársaság arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy kiállít interoperábilis gyógyultsági igazolványokat. Ezek az igazolványok az első pozitív teszt időpontját követően legfeljebb 180 napig érvényesek. |
| --- | --- |

(8)

Ezenkívül az Uruguayi Keleti Köztársaság arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy kiállít interoperábilis gyógyultsági igazolványokat. Ezek az igazolványok az első pozitív teszt időpontját követően legfeljebb 180 napig érvényesek.

| (9) | Az Uruguayi Keleti Köztársaság arról is tájékoztatta a Bizottságot, hogy az igazolványok Uruguayban történő ellenőrzése során az igazolványokban szereplő személyes adatokat csak a birtokos oltásának, teszteredményének vagy gyógyultságának ellenőrzése és megerősítése céljából lehet kezelni, és azokat azt követően nem őrzik meg. |
| --- | --- |

(9)

Az Uruguayi Keleti Köztársaság arról is tájékoztatta a Bizottságot, hogy az igazolványok Uruguayban történő ellenőrzése során az igazolványokban szereplő személyes adatokat csak a birtokos oltásának, teszteredményének vagy gyógyultságának ellenőrzése és megerősítése céljából lehet kezelni, és azokat azt követően nem őrzik meg.

| (10) | Ezért teljesülnek az annak megállapításához szükséges elemek, hogy az Uruguayi Keleti Köztársaság által a „Plataforma Nacional Coronavirus Uy” rendszerrel összhangban kiállított, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványokat az (EU) 2021/953 rendelettel összhangban kiállított igazolványokkal egyenértékűnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(10)

Ezért teljesülnek az annak megállapításához szükséges elemek, hogy az Uruguayi Keleti Köztársaság által a „Plataforma Nacional Coronavirus Uy” rendszerrel összhangban kiállított, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványokat az (EU) 2021/953 rendelettel összhangban kiállított igazolványokkal egyenértékűnek kell tekinteni.

| (11) | Ezért az Uruguayi Keleti Köztársaság által a „Plataforma Nacional Coronavirus Uy” rendszerrel összhangban kiállított, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványokat az (EU) 2021/953 rendelet 5. cikkének (5) bekezdésében, 6. cikkének (5) bekezdésében és 7. cikkének (8) bekezdésében említett feltételek értelmében el kell fogadni. |
| --- | --- |

(11)

Ezért az Uruguayi Keleti Köztársaság által a „Plataforma Nacional Coronavirus Uy” rendszerrel összhangban kiállított, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványokat az (EU) 2021/953 rendelet 5. cikkének (5) bekezdésében, 6. cikkének (5) bekezdésében és 7. cikkének (8) bekezdésében említett feltételek értelmében el kell fogadni.

| (12) | Ahhoz, hogy ez a határozat működőképes legyen, az Uruguayi Keleti Köztársaságot hozzá kell kapcsolni az uniós digitális Covid-igazolvány (EU) 2021/953 rendelettel létrehozott biztonsági keretrendszeréhez. |
| --- | --- |

(12)

Ahhoz, hogy ez a határozat működőképes legyen, az Uruguayi Keleti Köztársaságot hozzá kell kapcsolni az uniós digitális Covid-igazolvány (EU) 2021/953 rendelettel létrehozott biztonsági keretrendszeréhez.

| (13) | Az uniós érdekeknek különösen a népegészségügy terén történő védelme érdekében a Bizottság élhet azzal a hatáskörével, hogy felfüggeszti e határozat alkalmazását, illetve hatályon kívül helyezi azt, ha már nem teljesülnek az (EU) 2021/953 rendelet 8. cikkének (2) bekezdésében foglalt feltételek. |
| --- | --- |

(13)

Az uniós érdekeknek különösen a népegészségügy terén történő védelme érdekében a Bizottság élhet azzal a hatáskörével, hogy felfüggeszti e határozat alkalmazását, illetve hatályon kívül helyezi azt, ha már nem teljesülnek az (EU) 2021/953 rendelet 8. cikkének (2) bekezdésében foglalt feltételek.

| (14) | Annak érdekében, hogy az Uruguayi Keleti Köztársaságot a lehető leggyorsabban hozzá lehessen kapcsolni az uniós digitális Covid-igazolvány (EU) 2021/953 rendelettel létrehozott biztonsági keretrendszeréhez, ennek a határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

(14)

Annak érdekében, hogy az Uruguayi Keleti Köztársaságot a lehető leggyorsabban hozzá lehessen kapcsolni az uniós digitális Covid-igazolvány (EU) 2021/953 rendelettel létrehozott biztonsági keretrendszeréhez, ennek a határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján hatályba kell lépnie.

| (15) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2021/953 rendelet 14. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(15)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2021/953 rendelet 14. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Uruguayi Keleti Köztársaság által a „Plataforma Nacional Coronavirus Uy” rendszerrel összhangban kiállított, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványokat az Unión belüli szabad mozgáshoz való jog előmozdítása céljából egyenértékűnek kell tekinteni az (EU) 2021/953 rendelettel összhangban kiállított igazolványokkal.

2. cikk

Az Uruguayi Keleti Köztársaságot hozzá kell kapcsolni az uniós digitális Covid-igazolvány (EU) 2021/953 rendelettel létrehozott biztonsági keretrendszeréhez.

3. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2021. december 21-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 211., 2021.6.15., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/954 rendelete (2021. június 14.) a Covid19-világjárvány idején a tagállamok területein jogszerűen tartózkodó vagy lakóhellyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárok tekintetében interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok (uniós digitális Covid-igazolvány) kiállításának, ellenőrzésének és elfogadásának keretéről (HL L 211., 2021.6.15., 24. o.).

2

---

| 2021.12.22. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 458/530 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.12.22.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 458/530

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/2299 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2021. december 21.)

a Thaiföld által kiállított Covid19-igazolványoknak az (EU) 2021/953 európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban kiállított igazolványokkal való egyenértékűségének az Unión belüli szabad mozgáshoz való jog előmozdítása céljából történő megállapításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a Covid19-világjárvány idején a szabad mozgás megkönnyítése érdekében az interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok (uniós digitális Covid-igazolvány) kiállításának, ellenőrzésének és elfogadásának keretéről szóló, 2021. június 14-i (EU) 2021/953 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 8. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2021/953 rendelet meghatározza az interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok (a továbbiakban: uniós digitális Covid-igazolvány) kiállítására, ellenőrzésére és elfogadására vonatkozó keretet azzal a céllal, hogy megkönnyítse a birtokosai számára a szabad mozgáshoz való joguk gyakorlását a Covid19-világjárvány idején. Hozzájárul továbbá a szabad mozgásra vonatkozó, a SARS-CoV-2 terjedésének korlátozása érdekében az uniós joggal összhangban a tagállamok által bevezetett korlátozások fokozatos és koordinált módon történő feloldásának megkönnyítéséhez. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2021/953 rendelet meghatározza az interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok (a továbbiakban: uniós digitális Covid-igazolvány) kiállítására, ellenőrzésére és elfogadására vonatkozó keretet azzal a céllal, hogy megkönnyítse a birtokosai számára a szabad mozgáshoz való joguk gyakorlását a Covid19-világjárvány idején. Hozzájárul továbbá a szabad mozgásra vonatkozó, a SARS-CoV-2 terjedésének korlátozása érdekében az uniós joggal összhangban a tagállamok által bevezetett korlátozások fokozatos és koordinált módon történő feloldásának megkönnyítéséhez.

| (2) | Az (EU) 2021/953 rendelet lehetővé teszi a harmadik országok által uniós polgárok és családtagjaik számára kiállított Covid19-igazolványok elfogadását, amennyiben a Bizottság megállapítja, hogy az említett Covid19-igazolványokat olyan szabványoknak megfelelően állították ki, amelyeket az említett rendelet alapján megállapítottakkal egyenértékűnek kell tekinteni. Ezen túlmenően az (EU) 2021/954 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) összhangban a tagállamoknak alkalmazniuk kell az (EU) 2021/953 rendeletben meghatározott szabályokat azokra a harmadik országbeli állampolgárokra, akik nem tartoznak az említett rendelet hatálya alá, de jogszerűen tartózkodnak vagy rendelkeznek lakóhellyel a területükön, és az uniós joggal összhangban jogosultak más tagállamokba utazni. Ezért az e határozatban megállapított egyenértékűségi megállapításokat alkalmazni kell a Thaiföld által uniós polgárok és családtagjaik számára kiállított, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványokra. Ehhez hasonlóan az (EU) 2021/954 rendelet alapján ezeket az egyenértékűségi megállapításokat alkalmazni kell a Thaiföld által a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó vagy lakóhellyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárok számára az említett rendeletben meghatározott feltételek értelmében kiállított, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványokra is. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2021/953 rendelet lehetővé teszi a harmadik országok által uniós polgárok és családtagjaik számára kiállított Covid19-igazolványok elfogadását, amennyiben a Bizottság megállapítja, hogy az említett Covid19-igazolványokat olyan szabványoknak megfelelően állították ki, amelyeket az említett rendelet alapján megállapítottakkal egyenértékűnek kell tekinteni. Ezen túlmenően az (EU) 2021/954 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) összhangban a tagállamoknak alkalmazniuk kell az (EU) 2021/953 rendeletben meghatározott szabályokat azokra a harmadik országbeli állampolgárokra, akik nem tartoznak az említett rendelet hatálya alá, de jogszerűen tartózkodnak vagy rendelkeznek lakóhellyel a területükön, és az uniós joggal összhangban jogosultak más tagállamokba utazni. Ezért az e határozatban megállapított egyenértékűségi megállapításokat alkalmazni kell a Thaiföld által uniós polgárok és családtagjaik számára kiállított, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványokra. Ehhez hasonlóan az (EU) 2021/954 rendelet alapján ezeket az egyenértékűségi megállapításokat alkalmazni kell a Thaiföld által a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó vagy lakóhellyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárok számára az említett rendeletben meghatározott feltételek értelmében kiállított, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványokra is.

| (3) | Thaiföld 2021. november 4-én részletes tájékoztatást nyújtott a Bizottságnak a „MOHPROMT” (vagy „Mor Prom”) elnevezésű rendszer szerinti interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok kiállításáról. Thaiföld arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy úgy véli, hogy a Covid19-igazolványait olyan szabványnak és technológiai rendszernek megfelelően állítják ki, amely interoperábilis az (EU) 2021/953 rendelettel létrehozott biztonsági keretrendszerrel, és amely lehetővé teszi az igazolványok hitelességének, érvényességének és sértetlenségének ellenőrzését. E tekintetben Thaiföld arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy a Thaiföld által a „MOHPROMT” (vagy „Mor Prom”) rendszerrel összhangban kiállított Covid19-igazolványok tartalmazzák az (EU) 2021/953 rendelet mellékletében meghatározott adatokat. |
| --- | --- |

(3)

Thaiföld 2021. november 4-én részletes tájékoztatást nyújtott a Bizottságnak a „MOHPROMT” (vagy „Mor Prom”) elnevezésű rendszer szerinti interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok kiállításáról. Thaiföld arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy úgy véli, hogy a Covid19-igazolványait olyan szabványnak és technológiai rendszernek megfelelően állítják ki, amely interoperábilis az (EU) 2021/953 rendelettel létrehozott biztonsági keretrendszerrel, és amely lehetővé teszi az igazolványok hitelességének, érvényességének és sértetlenségének ellenőrzését. E tekintetben Thaiföld arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy a Thaiföld által a „MOHPROMT” (vagy „Mor Prom”) rendszerrel összhangban kiállított Covid19-igazolványok tartalmazzák az (EU) 2021/953 rendelet mellékletében meghatározott adatokat.

| (4) | Thaiföld továbbá arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy elfogadja a tagállamok és az EGT-országok által az (EU) 2021/953 rendelettel összhangban kiállított, oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványokat. |
| --- | --- |

(4)

Thaiföld továbbá arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy elfogadja a tagállamok és az EGT-országok által az (EU) 2021/953 rendelettel összhangban kiállított, oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványokat.

| (5) | Thaiföld kérésére a Bizottság 2021. november 24-én technikai teszteket végzett, amelyek igazolták, hogy Thaiföld a Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványokat a „MOHPROMT” (vagy „Mor Prom”) rendszerrel összhangban állítja ki, amely interoperábilis az (EU) 2021/953 rendelettel létrehozott biztonsági keretrendszerrel, és lehetővé teszi azok hitelességének, érvényességének és sértetlenségének ellenőrzését. A Bizottság továbbá megerősítette, hogy a Thaiföld által a „MOHPROMT” (vagy „Mor Prom”) rendszerrel összhangban kiállított, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok tartalmazzák a szükséges adatokat. |
| --- | --- |

(5)

Thaiföld kérésére a Bizottság 2021. november 24-én technikai teszteket végzett, amelyek igazolták, hogy Thaiföld a Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványokat a „MOHPROMT” (vagy „Mor Prom”) rendszerrel összhangban állítja ki, amely interoperábilis az (EU) 2021/953 rendelettel létrehozott biztonsági keretrendszerrel, és lehetővé teszi azok hitelességének, érvényességének és sértetlenségének ellenőrzését. A Bizottság továbbá megerősítette, hogy a Thaiföld által a „MOHPROMT” (vagy „Mor Prom”) rendszerrel összhangban kiállított, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok tartalmazzák a szükséges adatokat.

| (6) | Ezenfelül Thaiföld arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy interoperábilis oltási igazolványokat állít ki a Covid19-oltóanyagokra vonatkozóan. Ezek az oltóanyagok jelenleg a következők: Comirnaty, Spikevax, Vaxzevria, Janssen Covid19-oltóanyag, BBIBP-CorV és CoronaVac. |
| --- | --- |

(6)

Ezenfelül Thaiföld arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy interoperábilis oltási igazolványokat állít ki a Covid19-oltóanyagokra vonatkozóan. Ezek az oltóanyagok jelenleg a következők: Comirnaty, Spikevax, Vaxzevria, Janssen Covid19-oltóanyag, BBIBP-CorV és CoronaVac.

| (7) | Thaiföld továbbá arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy a 2021. január 21-i tanácsi ajánlás (3) alapján az 1082/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozat (4) 17. cikkével létrehozott Egészségügyi Biztonsági Bizottság által jóváhagyott, a Covid19 antigén gyorstesztek közös és frissített jegyzékében felsorolt nukleinsav-amplifikációs tesztekre és antigén gyorstesztekre vonatkozóan állít ki interoperábilis tesztigazolványokat. |
| --- | --- |

(7)

Thaiföld továbbá arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy a 2021. január 21-i tanácsi ajánlás (3) alapján az 1082/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozat (4) 17. cikkével létrehozott Egészségügyi Biztonsági Bizottság által jóváhagyott, a Covid19 antigén gyorstesztek közös és frissített jegyzékében felsorolt nukleinsav-amplifikációs tesztekre és antigén gyorstesztekre vonatkozóan állít ki interoperábilis tesztigazolványokat.

| (8) | Ezenkívül Thaiföld arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy kiállít interoperábilis gyógyultsági igazolványokat. Ezek az igazolványok az első pozitív teszt időpontját követően legfeljebb 180 napig érvényesek. |
| --- | --- |

(8)

Ezenkívül Thaiföld arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy kiállít interoperábilis gyógyultsági igazolványokat. Ezek az igazolványok az első pozitív teszt időpontját követően legfeljebb 180 napig érvényesek.

| (9) | Thaiföld arról is tájékoztatta a Bizottságot, hogy az igazolványok Thaiföldön történő ellenőrzése során az igazolványokban szereplő személyes adatokat csak a birtokos oltásának, teszteredményének vagy gyógyultságának ellenőrzése és megerősítése céljából lehet kezelni, és azt követően nem őrzik meg. |
| --- | --- |

(9)

Thaiföld arról is tájékoztatta a Bizottságot, hogy az igazolványok Thaiföldön történő ellenőrzése során az igazolványokban szereplő személyes adatokat csak a birtokos oltásának, teszteredményének vagy gyógyultságának ellenőrzése és megerősítése céljából lehet kezelni, és azt követően nem őrzik meg.

| (10) | Ezért teljesülnek az annak megállapításához szükséges elemek, hogy a Thaiföld által a „MOHPROMT” (vagy „Mor Prom”) rendszerrel összhangban kiállított, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványokat az (EU) 2021/953 rendelettel összhangban kiállított igazolványokkal egyenértékűnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(10)

Ezért teljesülnek az annak megállapításához szükséges elemek, hogy a Thaiföld által a „MOHPROMT” (vagy „Mor Prom”) rendszerrel összhangban kiállított, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványokat az (EU) 2021/953 rendelettel összhangban kiállított igazolványokkal egyenértékűnek kell tekinteni.

| (11) | Ezért a Thaiföld által a „MOHPROMT” (vagy „Mor Prom”) rendszerrel összhangban kiállított, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványokat az (EU) 2021/953 rendelet 5. cikkének (5) bekezdésében, 6. cikkének (5) bekezdésében és 7. cikkének (8) bekezdésében említett feltételek értelmében el kell fogadni. |
| --- | --- |

(11)

Ezért a Thaiföld által a „MOHPROMT” (vagy „Mor Prom”) rendszerrel összhangban kiállított, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványokat az (EU) 2021/953 rendelet 5. cikkének (5) bekezdésében, 6. cikkének (5) bekezdésében és 7. cikkének (8) bekezdésében említett feltételek értelmében el kell fogadni.

| (12) | Ahhoz, hogy ez a határozat működőképes legyen, Thaiföldet hozzá kell kapcsolni az uniós digitális Covid-igazolvány (EU) 2021/953 rendelettel létrehozott biztonsági keretrendszeréhez. |
| --- | --- |

(12)

Ahhoz, hogy ez a határozat működőképes legyen, Thaiföldet hozzá kell kapcsolni az uniós digitális Covid-igazolvány (EU) 2021/953 rendelettel létrehozott biztonsági keretrendszeréhez.

| (13) | Az uniós érdekeknek különösen a népegészségügy terén történő védelme érdekében a Bizottság élhet azzal a hatáskörével, hogy felfüggesztheti e határozat alkalmazását vagy hatályon kívül helyezheti ezt a határozatot, ha már nem teljesülnek az (EU) 2021/953 rendelet 8. cikkének (2) bekezdésében foglalt feltételek. |
| --- | --- |

(13)

Az uniós érdekeknek különösen a népegészségügy terén történő védelme érdekében a Bizottság élhet azzal a hatáskörével, hogy felfüggesztheti e határozat alkalmazását vagy hatályon kívül helyezheti ezt a határozatot, ha már nem teljesülnek az (EU) 2021/953 rendelet 8. cikkének (2) bekezdésében foglalt feltételek.

| (14) | Annak érdekében, hogy Thaiföldet a lehető leggyorsabban hozzá lehessen kapcsolni az uniós digitális Covid-igazolvány (EU) 2021/953 rendelettel létrehozott biztonsági keretrendszeréhez, ennek a határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

(14)

Annak érdekében, hogy Thaiföldet a lehető leggyorsabban hozzá lehessen kapcsolni az uniós digitális Covid-igazolvány (EU) 2021/953 rendelettel létrehozott biztonsági keretrendszeréhez, ennek a határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján hatályba kell lépnie.

| (15) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2021/953 rendelet 14. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(15)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2021/953 rendelet 14. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Thaiföld által a „MOHPROMPT” (vagy „Mor Prom”) rendszerrel összhangban kiállított, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványokat az Unión belüli szabad mozgáshoz való jog előmozdítása céljából egyenértékűnek kell tekinteni az (EU) 2021/953 rendelettel összhangban kiállított igazolványokkal.

2. cikk

Thaiföldet hozzá kell kapcsolni az uniós digitális Covid-igazolvány (EU) 2021/953 rendelettel létrehozott biztonsági keretrendszeréhez.

3. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2021. december 21-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 211., 2021.6.15., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/954 rendelete (2021. június 14.) a Covid19-világjárvány idején a tagállamok területein jogszerűen tartózkodó vagy lakóhellyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárok tekintetében interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok (uniós digitális Covid-igazolvány) kiállításának, ellenőrzésének és elfogadásának keretéről (HL L 211., 2021.6.15., 24. o.).

2

(3)  A Tanács ajánlása (2021. január 21.) az antigén gyorstesztek alkalmazására és validálására, valamint a Covid19-tesztek eredményének az Unióban történő kölcsönös elismerésére vonatkozó közös keretről (HL C 24., 2021.1.22., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 1082/2013/EU határozata (2013. október 22.) a határokon átterjedő súlyos egészségügyi veszélyekről és a 2119/98/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 293., 2013.11.5., 1. o.).

4

---

| 2021.12.22. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 458/533 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.12.22.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 458/533

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/2300 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2021. december 21.)

a Tajvan (*1) által kiállított Covid19-igazolványoknak az (EU) 2021/953 európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban kiállított igazolványokkal való egyenértékűségének az Unión belüli szabad mozgáshoz való jog előmozdítása céljából történő megállapításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a Covid19-világjárvány idején a szabad mozgás megkönnyítése érdekében az interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok (uniós digitális Covid-igazolvány) kiállításának, ellenőrzésének és elfogadásának keretéről szóló, 2021. június 14-i (EU) 2021/953 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 8. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2021/953 rendelet meghatározza az interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok (a továbbiakban: uniós digitális Covid-igazolvány) kiállítására, ellenőrzésére és elfogadására vonatkozó keretet azzal a céllal, hogy megkönnyítse a birtokosai számára a szabad mozgáshoz való joguk gyakorlását a Covid19-világjárvány idején. Hozzájárul továbbá a szabad mozgásra vonatkozó, a SARS-CoV-2 terjedésének korlátozása érdekében az uniós joggal összhangban a tagállamok által bevezetett korlátozások fokozatos és koordinált módon történő feloldásának megkönnyítéséhez. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2021/953 rendelet meghatározza az interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok (a továbbiakban: uniós digitális Covid-igazolvány) kiállítására, ellenőrzésére és elfogadására vonatkozó keretet azzal a céllal, hogy megkönnyítse a birtokosai számára a szabad mozgáshoz való joguk gyakorlását a Covid19-világjárvány idején. Hozzájárul továbbá a szabad mozgásra vonatkozó, a SARS-CoV-2 terjedésének korlátozása érdekében az uniós joggal összhangban a tagállamok által bevezetett korlátozások fokozatos és koordinált módon történő feloldásának megkönnyítéséhez.

| (2) | Az (EU) 2021/953 rendelet lehetővé teszi a harmadik országok által uniós polgárok és családtagjaik számára kiállított Covid19-igazolványok elfogadását, amennyiben a Bizottság megállapítja, hogy az említett Covid19-igazolványokat olyan szabványoknak megfelelően állították ki, amelyeket az említett rendelet alapján megállapítottakkal egyenértékűnek kell tekinteni. Ezen túlmenően az (EU) 2021/954 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) összhangban a tagállamoknak alkalmazniuk kell az (EU) 2021/953 rendeletben meghatározott szabályokat azokra a harmadik országbeli állampolgárokra, akik nem tartoznak az említett rendelet hatálya alá, de jogszerűen tartózkodnak vagy rendelkeznek lakóhellyel a területükön, és az uniós joggal összhangban jogosultak más tagállamokba utazni. Ezért az e határozatban megállapított egyenértékűségi megállapításokat alkalmazni kell a Tajvan által uniós polgárok és családtagjaik számára kiállított, Covid19-oltásra és tesztre vonatkozó igazolványokra. Ehhez hasonlóan az (EU) 2021/954 rendelet alapján ezeket az egyenértékűségi megállapításokat alkalmazni kell a Tajvan által a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó vagy lakóhellyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárok számára az említett rendeletben meghatározott feltételek értelmében kiállított, Covid19-oltásra és tesztre vonatkozó igazolványokra is. |
| --- | --- |

(2)

Az (EU) 2021/953 rendelet lehetővé teszi a harmadik országok által uniós polgárok és családtagjaik számára kiállított Covid19-igazolványok elfogadását, amennyiben a Bizottság megállapítja, hogy az említett Covid19-igazolványokat olyan szabványoknak megfelelően állították ki, amelyeket az említett rendelet alapján megállapítottakkal egyenértékűnek kell tekinteni. Ezen túlmenően az (EU) 2021/954 európai parlamenti és tanácsi rendelettel (2) összhangban a tagállamoknak alkalmazniuk kell az (EU) 2021/953 rendeletben meghatározott szabályokat azokra a harmadik országbeli állampolgárokra, akik nem tartoznak az említett rendelet hatálya alá, de jogszerűen tartózkodnak vagy rendelkeznek lakóhellyel a területükön, és az uniós joggal összhangban jogosultak más tagállamokba utazni. Ezért az e határozatban megállapított egyenértékűségi megállapításokat alkalmazni kell a Tajvan által uniós polgárok és családtagjaik számára kiállított, Covid19-oltásra és tesztre vonatkozó igazolványokra. Ehhez hasonlóan az (EU) 2021/954 rendelet alapján ezeket az egyenértékűségi megállapításokat alkalmazni kell a Tajvan által a tagállamok területén jogszerűen tartózkodó vagy lakóhellyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárok számára az említett rendeletben meghatározott feltételek értelmében kiállított, Covid19-oltásra és tesztre vonatkozó igazolványokra is.

| (3) | Tajvan 2021. november 17-én részletes tájékoztatást nyújtott a Bizottságnak a „Taiwan Digital COVID-19 Certificate System” elnevezésű rendszer szerinti interoperábilis, Covid19-oltásra és tesztre vonatkozó igazolványok kiállításáról. Tajvan arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy úgy véli, hogy a Covid19-igazolványait olyan szabványnak és technológiai rendszernek megfelelően állítják ki, amely interoperábilis az (EU) 2021/953 rendelettel létrehozott biztonsági keretrendszerrel, és amely lehetővé teszi az igazolványok hitelességének, érvényességének és sértetlenségének ellenőrzését. E tekintetben Tajvan arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy a Tajvan által a „Taiwan Digital COVID-19 Certificate System” rendszerrel összhangban kiállított, Covid19-oltásra és tesztre vonatkozó igazolványok tartalmazzák az (EU) 2021/953 rendelet mellékletében meghatározott adatokat. |
| --- | --- |

(3)

Tajvan 2021. november 17-én részletes tájékoztatást nyújtott a Bizottságnak a „Taiwan Digital COVID-19 Certificate System” elnevezésű rendszer szerinti interoperábilis, Covid19-oltásra és tesztre vonatkozó igazolványok kiállításáról. Tajvan arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy úgy véli, hogy a Covid19-igazolványait olyan szabványnak és technológiai rendszernek megfelelően állítják ki, amely interoperábilis az (EU) 2021/953 rendelettel létrehozott biztonsági keretrendszerrel, és amely lehetővé teszi az igazolványok hitelességének, érvényességének és sértetlenségének ellenőrzését. E tekintetben Tajvan arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy a Tajvan által a „Taiwan Digital COVID-19 Certificate System” rendszerrel összhangban kiállított, Covid19-oltásra és tesztre vonatkozó igazolványok tartalmazzák az (EU) 2021/953 rendelet mellékletében meghatározott adatokat.

| (4) | Tajvan továbbá arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy elfogadja a tagállamok és az EGT-országok által az (EU) 2021/953 rendelettel összhangban kiállított, oltásra, nukleinsav-amplifikációs tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványokat. |
| --- | --- |

(4)

Tajvan továbbá arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy elfogadja a tagállamok és az EGT-országok által az (EU) 2021/953 rendelettel összhangban kiállított, oltásra, nukleinsav-amplifikációs tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványokat.

| (5) | Tajvan kérésére a Bizottság 2021. december 10-én technikai teszteket végzett, amelyek igazolták, hogy Tajvan a Covid19-oltásra és tesztre vonatkozó igazolványokat a „Taiwan Digital COVID-19 Certificate System” rendszerrel összhangban állítja ki, amely interoperábilis az (EU) 2021/953 rendelettel létrehozott biztonsági keretrendszerrel, és lehetővé teszi azok hitelességének, érvényességének és sértetlenségének ellenőrzését. A Bizottság továbbá megerősítette, hogy a Tajvan által a „Taiwan Digital COVID-19 Certificate System” rendszerrel összhangban kiállított, Covid19-oltásra és tesztre vonatkozó igazolványok tartalmazzák a szükséges adatokat. |
| --- | --- |

(5)

Tajvan kérésére a Bizottság 2021. december 10-én technikai teszteket végzett, amelyek igazolták, hogy Tajvan a Covid19-oltásra és tesztre vonatkozó igazolványokat a „Taiwan Digital COVID-19 Certificate System” rendszerrel összhangban állítja ki, amely interoperábilis az (EU) 2021/953 rendelettel létrehozott biztonsági keretrendszerrel, és lehetővé teszi azok hitelességének, érvényességének és sértetlenségének ellenőrzését. A Bizottság továbbá megerősítette, hogy a Tajvan által a „Taiwan Digital COVID-19 Certificate System” rendszerrel összhangban kiállított, Covid19-oltásra és tesztre vonatkozó igazolványok tartalmazzák a szükséges adatokat.

| (6) | Ezenfelül Tajvan arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy interoperábilis oltási igazolványokat állít ki Covid19-oltóanyagokra vonatkozóan. Ezek az oltóanyagok jelenleg a következők: Comirnaty, Spikevax, Vaxzevria és MVC Covid19-oltóanyag. |
| --- | --- |

(6)

Ezenfelül Tajvan arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy interoperábilis oltási igazolványokat állít ki Covid19-oltóanyagokra vonatkozóan. Ezek az oltóanyagok jelenleg a következők: Comirnaty, Spikevax, Vaxzevria és MVC Covid19-oltóanyag.

| (7) | Tajvan továbbá arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nukleinsav-amplifikációs tesztekre vonatkozóan kiállít interoperábilis tesztigazolványokat, az antigén gyorstesztekre vonatkozóan nem. |
| --- | --- |

(7)

Tajvan továbbá arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nukleinsav-amplifikációs tesztekre vonatkozóan kiállít interoperábilis tesztigazolványokat, az antigén gyorstesztekre vonatkozóan nem.

| (8) | Ezenkívül Tajvan arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem állít ki interoperábilis gyógyultsági igazolványokat. |
| --- | --- |

(8)

Ezenkívül Tajvan arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem állít ki interoperábilis gyógyultsági igazolványokat.

| (9) | Tajvan arról is tájékoztatta a Bizottságot, hogy az igazolványok Tajvanon történő ellenőrzése során az igazolványokban szereplő személyes adatokat csak a birtokos oltásának, teszteredményének vagy gyógyultságának ellenőrzése és megerősítése céljából lehet kezelni, és azokat azt követően nem őrzik meg. |
| --- | --- |

(9)

Tajvan arról is tájékoztatta a Bizottságot, hogy az igazolványok Tajvanon történő ellenőrzése során az igazolványokban szereplő személyes adatokat csak a birtokos oltásának, teszteredményének vagy gyógyultságának ellenőrzése és megerősítése céljából lehet kezelni, és azokat azt követően nem őrzik meg.

| (10) | Ezért teljesülnek az annak megállapításához szükséges elemek, hogy a Tajvan által a „Taiwan Digital COVID-19 Certificate System” rendszerrel összhangban kiállított, Covid19-oltásra és tesztre vonatkozó igazolványokat az (EU) 2021/953 rendelettel összhangban kiállított igazolványokkal egyenértékűnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(10)

Ezért teljesülnek az annak megállapításához szükséges elemek, hogy a Tajvan által a „Taiwan Digital COVID-19 Certificate System” rendszerrel összhangban kiállított, Covid19-oltásra és tesztre vonatkozó igazolványokat az (EU) 2021/953 rendelettel összhangban kiállított igazolványokkal egyenértékűnek kell tekinteni.

| (11) | Ezért a Tajvan által a „Taiwan Digital COVID-19 Certificate System” rendszerrel összhangban kiállított, Covid19-oltásra és tesztre vonatkozó igazolványokat az (EU) 2021/953 rendelet 5. cikkének (5) bekezdésében és 6. cikkének (5) bekezdésében említett feltételek értelmében el kell fogadni. |
| --- | --- |

(11)

Ezért a Tajvan által a „Taiwan Digital COVID-19 Certificate System” rendszerrel összhangban kiállított, Covid19-oltásra és tesztre vonatkozó igazolványokat az (EU) 2021/953 rendelet 5. cikkének (5) bekezdésében és 6. cikkének (5) bekezdésében említett feltételek értelmében el kell fogadni.

| (12) | Ahhoz, hogy ez a határozat működőképes legyen, Tajvant hozzá kell kapcsolni az uniós digitális Covid-igazolvány (EU) 2021/953 rendelettel létrehozott biztonsági keretrendszeréhez. |
| --- | --- |

(12)

Ahhoz, hogy ez a határozat működőképes legyen, Tajvant hozzá kell kapcsolni az uniós digitális Covid-igazolvány (EU) 2021/953 rendelettel létrehozott biztonsági keretrendszeréhez.

| (13) | Az uniós érdekeknek különösen a népegészségügy terén történő védelme érdekében a Bizottság élhet azzal a hatáskörével, hogy felfüggeszti e határozat alkalmazását, illetve hatályon kívül helyezi azt, ha már nem teljesülnek az (EU) 2021/953 rendelet 8. cikkének (2) bekezdésében foglalt feltételek. |
| --- | --- |

(13)

Az uniós érdekeknek különösen a népegészségügy terén történő védelme érdekében a Bizottság élhet azzal a hatáskörével, hogy felfüggeszti e határozat alkalmazását, illetve hatályon kívül helyezi azt, ha már nem teljesülnek az (EU) 2021/953 rendelet 8. cikkének (2) bekezdésében foglalt feltételek.

| (14) | Annak érdekében, hogy Tajvant a lehető leggyorsabban hozzá lehessen kapcsolni az uniós digitális Covid-igazolvány (EU) 2021/953 rendelettel létrehozott biztonsági keretrendszeréhez, ennek a határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

(14)

Annak érdekében, hogy Tajvant a lehető leggyorsabban hozzá lehessen kapcsolni az uniós digitális Covid-igazolvány (EU) 2021/953 rendelettel létrehozott biztonsági keretrendszeréhez, ennek a határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján hatályba kell lépnie.

| (15) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2021/953 rendelet 14. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(15)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2021/953 rendelet 14. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tajvan által a „Taiwan Digital COVID-19 Certificate System” rendszerrel összhangban kiállított, Covid19-oltásra és tesztre vonatkozó igazolványokat az Unión belüli szabad mozgáshoz való jog előmozdítása céljából egyenértékűnek kell tekinteni az (EU) 2021/953 rendelettel összhangban kiállított igazolványokkal.

2. cikk

Tajvant hozzá kell kapcsolni az uniós digitális Covid-igazolvány (EU) 2021/953 rendelettel létrehozott biztonsági keretrendszeréhez.

3. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2021. december 21-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(*1)  Ez a határozat nem értelmezhető úgy, mint amely az Európai Unió hivatalos álláspontját tükrözi Tajvan jogállása tekintetében.

*1

(1)  
  HL L 211., 2021.6.15., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/954 rendelete (2021. június 14.) a Covid19-világjárvány idején a tagállamok területein jogszerűen tartózkodó vagy lakóhellyel rendelkező harmadik országbeli állampolgárok tekintetében interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok (uniós digitális Covid-igazolvány) kiállításának, ellenőrzésének és elfogadásának keretéről (HL L 211., 2021.6.15., 24. o.).

2

---

| 2021.12.22. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 458/536 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.12.22.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 458/536

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/2301 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2021. december 21.)

az (EU) 2021/953 európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott uniós digitális Covid-igazolvány bizalmi keretrendszere technikai előírásainak és végrehajtása szabályainak meghatározásáról szóló (EU) 2021/1073 végrehajtási határozat módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a Covid19-világjárvány idején a szabad mozgás megkönnyítése érdekében az interoperábilis, Covid19-oltásra, tesztre és gyógyultságra vonatkozó igazolványok (uniós digitális Covid-igazolvány) kiállításának, ellenőrzésének és elfogadásának keretéről szóló (EU) 2021/953 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésének c) pontjára,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2021/953 rendelet rendelkezik az uniós digitális Covid-igazolványról, amely – annak érdekében, hogy a Covid19-világjárvány idején megkönnyítse az igazolvány birtokosa számára a szabad mozgáshoz való jog gyakorlását – annak bizonyítását hivatott szolgálni, hogy az adott személy megkapta a Covid19-oltóanyagot, a tesztje negatív eredményt mutatott vagy meggyógyult a fertőzésből. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2021/953 rendelet rendelkezik az uniós digitális Covid-igazolványról, amely – annak érdekében, hogy a Covid19-világjárvány idején megkönnyítse az igazolvány birtokosa számára a szabad mozgáshoz való jog gyakorlását – annak bizonyítását hivatott szolgálni, hogy az adott személy megkapta a Covid19-oltóanyagot, a tesztje negatív eredményt mutatott vagy meggyógyult a fertőzésből.

| (2) | Annak érdekében, hogy az uniós digitális Covid-igazolvány az egész Unióban működőképes legyen, a Bizottság elfogadta az (EU) 2021/1073 bizottsági végrehajtási határozatot (2), amely meghatározza a digitális Covid-igazolványok kitöltésére, biztonságos kiállítására és ellenőrzésére, a személyes adatok védelmének biztosítására, az egyedi igazolványazonosító közös szerkezetének meghatározására, és az érvényes, biztonságos és interoperábilis vonalkód kibocsátására vonatkozó technikai előírásokat és szabályokat. |
| --- | --- |

(2)

Annak érdekében, hogy az uniós digitális Covid-igazolvány az egész Unióban működőképes legyen, a Bizottság elfogadta az (EU) 2021/1073 bizottsági végrehajtási határozatot (2), amely meghatározza a digitális Covid-igazolványok kitöltésére, biztonságos kiállítására és ellenőrzésére, a személyes adatok védelmének biztosítására, az egyedi igazolványazonosító közös szerkezetének meghatározására, és az érvényes, biztonságos és interoperábilis vonalkód kibocsátására vonatkozó technikai előírásokat és szabályokat.

| (3) | A Bizottság 2021. november 17-én elfogadta az (EU) 2021/2014 végrehajtási határozatot (3), amely egységes szabályokat állapít meg az (EU) 2021/953 rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett, az erősítő Covid19-oltóanyagok beadását követően kiállított oltási igazolványok kitöltésére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság 2021. november 17-én elfogadta az (EU) 2021/2014 végrehajtási határozatot (3), amely egységes szabályokat állapít meg az (EU) 2021/953 rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett, az erősítő Covid19-oltóanyagok beadását követően kiállított oltási igazolványok kitöltésére vonatkozóan.

| (4) | Az (EU) 2021/2288 (4) felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben meghatározottak szerint 270 napos standard elfogadási időszak alkalmazandó azokra az oltási igazolványokra, amelyek feltüntetik az alapoltási sorozat befejezését, legyen szó akár egyadagos alapoltásról, akár kétadagos alapoltási sorozatról, vagy – a vakcinázás helye szerinti tagállam oltási stratégiájával összhangban – egy kétadagos vakcina egy dózisban alapoltásban történő beadásáról a SARS-CoV-2 fertőzésen korábban már átesett személyek esetében. Ugyanakkor nem kell elfogadási időszakot megállapítani azon igazolások esetében, amelyek jelzik az alapoltási sorozat befejezését követően nem megfelelő immunválaszt adó személyek hatékonyabb védelme érdekében alkalmazott booster adagok vagy kiegészítő dózisok beadását. Az e rendeletben foglalt, booster adagokra vonatkozó hivatkozásokat úgy kell értelmezni, hogy azok az ilyen kiegészítő dózisokra is kiterjednek. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2021/2288 (4) felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletben meghatározottak szerint 270 napos standard elfogadási időszak alkalmazandó azokra az oltási igazolványokra, amelyek feltüntetik az alapoltási sorozat befejezését, legyen szó akár egyadagos alapoltásról, akár kétadagos alapoltási sorozatról, vagy – a vakcinázás helye szerinti tagállam oltási stratégiájával összhangban – egy kétadagos vakcina egy dózisban alapoltásban történő beadásáról a SARS-CoV-2 fertőzésen korábban már átesett személyek esetében. Ugyanakkor nem kell elfogadási időszakot megállapítani azon igazolások esetében, amelyek jelzik az alapoltási sorozat befejezését követően nem megfelelő immunválaszt adó személyek hatékonyabb védelme érdekében alkalmazott booster adagok vagy kiegészítő dózisok beadását. Az e rendeletben foglalt, booster adagokra vonatkozó hivatkozásokat úgy kell értelmezni, hogy azok az ilyen kiegészítő dózisokra is kiterjednek.

| (5) | Az (EU) 2021/953 rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett oltási igazolványok kitöltésére vonatkozó egységes szabályokat ki kell igazítani annak érdekében, hogy minden esetben meg lehessen különböztetni az alapoltási sorozat befejezése alapján kiállított igazolványokat és a booster adag beadásán alapuló igazolványokat. |
| --- | --- |

(5)

Az (EU) 2021/953 rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett oltási igazolványok kitöltésére vonatkozó egységes szabályokat ki kell igazítani annak érdekében, hogy minden esetben meg lehessen különböztetni az alapoltási sorozat befejezése alapján kiállított igazolványokat és a booster adag beadásán alapuló igazolványokat.

| (6) | A tagállamoknak újra ki kell állítaniuk az igazolványokat, amelyek eltérő szabályokat követnek a booster adagok kódolása tekintetében, hogy ne vonatkozzon rájuk a 270 napos standard elfogadási időszak. |
| --- | --- |

(6)

A tagállamoknak újra ki kell állítaniuk az igazolványokat, amelyek eltérő szabályokat követnek a booster adagok kódolása tekintetében, hogy ne vonatkozzon rájuk a 270 napos standard elfogadási időszak.

| (7) | Az (EU) 2021/1073 végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(7)

Az (EU) 2021/1073 végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (8) | Az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 42. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság konzultált az európai adatvédelmi biztossal, aki 2021. december 14-én hivatalos észrevételeket tett. |
| --- | --- |

(8)

Az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 42. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottság konzultált az európai adatvédelmi biztossal, aki 2021. december 14-én hivatalos észrevételeket tett.

| (9) | Tekintettel az uniós digitális Covid-igazolványra vonatkozó módosított technikai előírások gyors végrehajtásának szükségességére, e határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

(9)

Tekintettel az uniós digitális Covid-igazolványra vonatkozó módosított technikai előírások gyors végrehajtásának szükségességére, e határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon hatályba kell lépnie.

| (10) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2021/953 rendelet 14. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2021/953 rendelet 14. cikke alapján létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az (EU) 2021/1073 végrehajtási határozat II. melléklete e határozat mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2021. december 21-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 211., 2021.6.15., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2021/1073 végrehajtási határozata (2021. június 28.) az (EU) 2021/953 európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott uniós digitális Covid-igazolvány bizalmi keretrendszere technikai előírásainak és végrehajtása szabályainak meghatározásáról (HL L 230., 2021.6.30., 32. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2021/2014 végrehajtási határozata (2021. november 17.) az (EU) 2021/953 európai parlamenti és tanácsi rendelettel létrehozott uniós digitális Covid-igazolvány bizalmi keretrendszere technikai előírásainak és végrehajtása szabályainak meghatározásáról szóló (EU) 2021/1073 bizottsági végrehajtási határozat módosításáról (HL L 410., 2021.11.18., 180. o.).

3

(4)  A Bizottság (EU) 2021/2288 (2021. december 21.) felhatalmazáson alapuló rendelete az (EU) 2021/953 európai parlamenti és tanácsi rendelet mellékletének az uniós digitális Covid-igazolvány formátumában kiállított, az alapoltási sorozat befejezését feltüntető oltási igazolványok elfogadási időszaka tekintetében történő módosításáról (Lásd e Hivatalos Lap 459 oldalát.)

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).

5

---

MELLÉKLET

Az (EU) 2021/1073 végrehajtási határozat II. mellékletének 5.2. szakasza helyébe a következő szöveg lép:

„5.2.   Erősítő adagok

Amennyiben a személy az alapoltási sorozatot követően kap booster adagokat, ezen booster adagokat a megfelelő igazolványokban az alábbiak szerint kell feltüntetni:

| — | a 2/1 az egyadagos alapoltást követő dózis beadását, vagy a tagállam által alkalmazott vakcinázási protokollnak megfelelően a gyógyult személyeknek a kétadagos oltóanyagból beadott egy adagból álló alapoltás befejezését követő booster adag beadását jelzi. Ezt követően az első booster adag után beadott (X) adagokat a (2+X)/(1) > 1 (például 3/1) jelzi, |
| --- | --- |

—

a 2/1 az egyadagos alapoltást követő dózis beadását, vagy a tagállam által alkalmazott vakcinázási protokollnak megfelelően a gyógyult személyeknek a kétadagos oltóanyagból beadott egy adagból álló alapoltás befejezését követő booster adag beadását jelzi. Ezt követően az első booster adag után beadott (X) adagokat a (2+X)/(1) > 1 (például 3/1) jelzi,

| — | a 3/3 a 2 adagból álló alapoltási sorozat befejezését követő booster adag beadását jelzi. Ezt követően az első booster adag után beadott (X) dózist (3+X)/(3+X) = 1 (például 4/4) értékkel kell jelezni. |
| --- | --- |

—

a 3/3 a 2 adagból álló alapoltási sorozat befejezését követő booster adag beadását jelzi. Ezt követően az első booster adag után beadott (X) dózist (3+X)/(3+X) = 1 (például 4/4) értékkel kell jelezni.

A tagállamok 2022. február 1-jéig végrehajtják az e szakaszban meghatározott kódolási szabályokat.

A tagállamok automatikusan vagy az érintett személyek kérésére újra kiállítják azokat az igazolványokat, amelyekben az egy adagból álló alapoltást követő booster adag beadását oly módon kódolják, hogy az nem megkülönböztethető az alapoltási sorozat befejezésétől.

E melléklet alkalmazásában a »booster adagokra« való hivatkozásokat úgy kell értelmezni, hogy azok magukban foglalják a standard alapoltási sorozat befejezését követően nem megfelelő immunválaszt adó személyek hatékonyabb védelme érdekében alkalmazott kiegészítő dózisokat is. Az (EU) 2021/953 rendelettel létrehozott jogi kereten belül a tagállamok intézkedéseket hozhatnak azon veszélyeztetett csoportok helyzetének kezelésére, akik elsőbbséggel kaphatnak kiegészítő dózisokat. Például ha valamely tagállam úgy dönt, hogy csak a népesség bizonyos alcsoportjai számára ad be kiegészítő dózisokat, az (EU) 2021/953 rendelet 5. cikkének (1) bekezdése szerint dönthet úgy, hogy kizárólag kérésre, nem pedig automatikusan állít ki az ilyen kiegészítő dózisok beadását feltüntető oltási igazolványokat. Amennyiben ilyen intézkedésekre kerül sor, a tagállamok tájékoztatják az érintett személyeket erről, valamint arról, hogy továbbra is használhatják a standard alapoltási sorozatok befejezését követően kapott igazolványt.”

---

Helyesbítések

| 2021.12.22. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 458/539 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.12.22.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 458/539

---

Helyesbítés a vasúti rendszer Európai Unión belüli kölcsönös átjárhatóságáról szóló, 2016. május 11-i (EU) 2016/797 európai parlamenti és tanácsi irányelvhez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 138., 2016. május 26.
  )

| 1. | A 87. oldalon, a II. mellékletben, a 2.2. pontban: |
| --- | --- |

1.

A 87. oldalon, a II. mellékletben, a 2.2. pontban:

a következő szövegrész:

| „2.2. | Energia
  A villamosítási rendszer, a felsővezetékeket és a villamos fogyasztásmérő és töltőrendszer pálya menti elemeit is beleértve.” |
| --- | --- |

„2.2.

A villamosítási rendszer, a felsővezetékeket és a villamos fogyasztásmérő és töltőrendszer pálya menti elemeit is beleértve.”

helyesen:

| „2.2. | Energia
  A villamosítási rendszer, a felsővezetékeket és a villamosenergia-fogyasztást mérő és a villamosenergia-fogyasztás ellenértékét megállapító rendszer pálya menti elemeit is beleértve.” |
| --- | --- |

„2.2.

A villamosítási rendszer, a felsővezetékeket és a villamosenergia-fogyasztást mérő és a villamosenergia-fogyasztás ellenértékét megállapító rendszer pálya menti elemeit is beleértve.”

| 2. | A 88. oldalon, a II. mellékletben, a 2.7. pontban: |
| --- | --- |

2.

A 88. oldalon, a II. mellékletben, a 2.7. pontban:

a következő szövegrész:

| „2.7. | Gördülőállomány
  Felépítményi szerkezetek, irányítási és vezérlési rendszer az összes vonatberendezéshez, áramszedők, vontató és energiaátalakító egységek, fedélzeti villamos fogyasztásmérő és töltőberendezés, fékmű, ...” |
| --- | --- |

„2.7.

Felépítményi szerkezetek, irányítási és vezérlési rendszer az összes vonatberendezéshez, áramszedők, vontató és energiaátalakító egységek, fedélzeti villamos fogyasztásmérő és töltőberendezés, fékmű, ...”

helyesen:

| „2.7. | Gördülőállomány
  Felépítményi szerkezetek, irányítási és vezérlési rendszer az összes vonatberendezéshez, áramszedők, vontató és energiaátalakító egységek, fedélzeti villamosenergiafogyasztást mérő és a villamosenergia-fogyasztás ellenértékét megállapító berendezés, fékmű, ...”. |
| --- | --- |

„2.7.

Felépítményi szerkezetek, irányítási és vezérlési rendszer az összes vonatberendezéshez, áramszedők, vontató és energiaátalakító egységek, fedélzeti villamosenergiafogyasztást mérő és a villamosenergia-fogyasztás ellenértékét megállapító berendezés, fékmű, ...”.

---