# Az Európai Unió L 110/2012

| | ISSN 1977-0731
  doi:10.3000/19770731.L_2012.110.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 110 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 55. évfolyam2012. április 24. |

ISSN 1977-0731

doi:10.3000/19770731.L_2012.110.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 110

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

55. évfolyam2012. április 24.

---

| Tartalom | | I   Jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | Az Európai Parlament és a Tanács 2012/11/EU irányelve (2012. április 19.) a munkavállalók fizikai tényezők (elektromágneses terek) hatásából keletkező kockázatoknak való expozíciójára vonatkozó egészségügyi és biztonsági minimumkövetelményekről szóló 2004/40/EK irányelv (18. egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikke (1) bekezdésének értelmében) módosításáról | 1 |

Tartalom

I   Jogalkotási aktusok

Oldal

IRÁNYELVEK

*

Az Európai Parlament és a Tanács 2012/11/EU irányelve (2012. április 19.) a munkavállalók fizikai tényezők (elektromágneses terek) hatásából keletkező kockázatoknak való expozíciójára vonatkozó egészségügyi és biztonsági minimumkövetelményekről szóló 2004/40/EK irányelv (18. egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikke (1) bekezdésének értelmében) módosításáról

1

| | | II   Nem jogalkotási aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 349/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. április 16.) a Kínai Népköztársaságból származó borkősav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről | 3 |
| | * | A Tanács 350/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. április 23.) az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 267/2012/EU rendelet végrehajtásáról | 17 |
| | * | A Bizottság 351/2012/EU rendelete (2012. április 23.) a 661/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a sávelhagyásra figyelmeztető rendszerek gépjárművekbe történő beépítésére vonatkozó típus-jóváhagyási előírások tekintetében történő végrehajtásáról | 18 |
| | | A Bizottság 352/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. április 23.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 31 |
| | | A Bizottság 353/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. április 23.) a cukorágazat egyes termékeire a 2011/12-es gazdasági évben alkalmazandó, a 971/2011/EU végrehajtási rendeletben rögzített irányadó árak és kiegészítő importvámok módosításáról | 33 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács 2012/205/KKBP határozata (2012. április 23.) az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/413/KKBP határozat módosításáról | 35 |
| | * | A Tanács 2012/206/KKBP határozata (2012. április 23.) a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2011/782/KKBP határozat módosításáról | 36 |
| | | 2012/207/EU |
| | * | A Bizottság felhatalmazáson alapuló határozata (2012. február 8.) az Unión kívüli projektekhez adott hitelek és hitelgaranciák veszteségeinek fedezésére az Európai Beruházási Banknak nyújtott uniós garanciáról és a 633/2009/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló 1080/2011/EU európai parlamenti és tanácsi határozat III. mellékletének Szíria tekintetében történő módosításáról | 38 |
| | | 2012/208/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2012. április 20.) az 1528/2007/EK tanácsi rendelet II. melléklete szerinti származási szabályoktól a tonhalfilé vonatkozásában Kenyában fennálló különleges helyzetre figyelemmel való ideiglenes eltérésről szóló 2011/861/EU végrehajtási határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2012) 2463. számú dokumentummal történt) | 39 |
| | | 2012/209/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2012. április 20.) a 2008/118/EK tanácsi irányelv ellenőrzési és szállítási rendelkezéseinek a 2003/96/EK tanácsi irányelv 20. cikkének (2) bekezdésével összhangban egyes adalékokra történő alkalmazásáról
  (az értesítés a C(2012) 2484. számú dokumentummal történt) | 41 |
| | | 2012/210/EU |
| | * | A Bizottság végrehajtási határozata (2012. április 23.) a 2009/28/EK és a 98/70/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti fenntarthatósági kritériumoknak való megfelelést igazoló az Ensus megújulóenergia-irányelv szerinti bioetanol-előállítás elnevezésű Ensus önkéntes rendszer elismeréséről | 42 |

II   Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

*

A Tanács 349/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. április 16.) a Kínai Népköztársaságból származó borkősav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

3

*

A Tanács 350/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. április 23.) az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 267/2012/EU rendelet végrehajtásáról

17

*

A Bizottság 351/2012/EU rendelete (2012. április 23.) a 661/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a sávelhagyásra figyelmeztető rendszerek gépjárművekbe történő beépítésére vonatkozó típus-jóváhagyási előírások tekintetében történő végrehajtásáról

18

A Bizottság 352/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. április 23.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

31

A Bizottság 353/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. április 23.) a cukorágazat egyes termékeire a 2011/12-es gazdasági évben alkalmazandó, a 971/2011/EU végrehajtási rendeletben rögzített irányadó árak és kiegészítő importvámok módosításáról

33

HATÁROZATOK

*

A Tanács 2012/205/KKBP határozata (2012. április 23.) az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/413/KKBP határozat módosításáról

35

*

A Tanács 2012/206/KKBP határozata (2012. április 23.) a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2011/782/KKBP határozat módosításáról

36

2012/207/EU

*

A Bizottság felhatalmazáson alapuló határozata (2012. február 8.) az Unión kívüli projektekhez adott hitelek és hitelgaranciák veszteségeinek fedezésére az Európai Beruházási Banknak nyújtott uniós garanciáról és a 633/2009/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló 1080/2011/EU európai parlamenti és tanácsi határozat III. mellékletének Szíria tekintetében történő módosításáról

38

2012/208/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2012. április 20.) az 1528/2007/EK tanácsi rendelet II. melléklete szerinti származási szabályoktól a tonhalfilé vonatkozásában Kenyában fennálló különleges helyzetre figyelemmel való ideiglenes eltérésről szóló 2011/861/EU végrehajtási határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2012) 2463. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2012) 2463. számú dokumentummal történt)

39

2012/209/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2012. április 20.) a 2008/118/EK tanácsi irányelv ellenőrzési és szállítási rendelkezéseinek a 2003/96/EK tanácsi irányelv 20. cikkének (2) bekezdésével összhangban egyes adalékokra történő alkalmazásáról
  (az értesítés a C(2012) 2484. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2012) 2484. számú dokumentummal történt)

41

2012/210/EU

*

A Bizottság végrehajtási határozata (2012. április 23.) a 2009/28/EK és a 98/70/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti fenntarthatósági kritériumoknak való megfelelést igazoló az Ensus megújulóenergia-irányelv szerinti bioetanol-előállítás elnevezésű Ensus önkéntes rendszer elismeréséről

42

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés az általános tisztítószerek és a szaniterhelyiségek tisztításához használt tisztítószerek uniós ökocímkéjének odaítélésére vonatkozó ökológiai kritériumok megállapításáról szóló 2011. június 28-i 2011/383/EU bizottsági határozathoz (HL L 169., 2011.6.29.) | 44 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés az általános tisztítószerek és a szaniterhelyiségek tisztításához használt tisztítószerek uniós ökocímkéjének odaítélésére vonatkozó ökológiai kritériumok megállapításáról szóló 2011. június 28-i 2011/383/EU bizottsági határozathoz (HL L 169., 2011.6.29.)

(HL L 169., 2011.6.29.)

44

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Jogalkotási aktusok

IRÁNYELVEK

| 24.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 110/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 110/1

---

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 2012/11/EU IRÁNYELVE

(2012. április 19.)

a munkavállalók fizikai tényezők (elektromágneses terek) hatásából keletkező kockázatoknak való expozíciójára vonatkozó egészségügyi és biztonsági minimumkövetelményekről szóló 2004/40/EK irányelv (18. egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikke (1) bekezdésének értelmében) módosításáról

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 153. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a z Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A 2004/40/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) hatálybalépését követően az érdekelt felek - különösen az egészségügyben dolgozók - súlyos aggodalmuknak adtak hangot ezen irányelv végrehajtásának az egészségügyi képalkotáson alapuló gyógyászati eljárások alkalmazására és egyes ipari tevékenységekre gyakorolt hatásával kapcsolatosan. |
| --- | --- |

(1)

A 2004/40/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) hatálybalépését követően az érdekelt felek - különösen az egészségügyben dolgozók - súlyos aggodalmuknak adtak hangot ezen irányelv végrehajtásának az egészségügyi képalkotáson alapuló gyógyászati eljárások alkalmazására és egyes ipari tevékenységekre gyakorolt hatásával kapcsolatosan.

| (2) | A Bizottság megvizsgálta az érdekelt felek által előadott érveket, és úgy határozott, hogy az új tudományos bizonyíték alapján felülvizsgálja a 2004/40/EK irányelv egyes rendelkezéseit. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság megvizsgálta az érdekelt felek által előadott érveket, és úgy határozott, hogy az új tudományos bizonyíték alapján felülvizsgálja a 2004/40/EK irányelv egyes rendelkezéseit.

| (3) | A 2008/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4)2012. április 30-ra halasztotta a 2004/40/EK irányelv átültetésének határidejét annak érdekében, hogy lehetővé váljon a legújabb bizonyítékon alapuló új irányelv ezen időpontig történő elfogadása. |
| --- | --- |

(3)

A 2008/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4)2012. április 30-ra halasztotta a 2004/40/EK irányelv átültetésének határidejét annak érdekében, hogy lehetővé váljon a legújabb bizonyítékon alapuló új irányelv ezen időpontig történő elfogadása.

| (4) | A Bizottság 2011. június 14-én a 2004/40/EK irányelvet felváltó új irányelvre irányuló javaslatot fogadott el. Az új irányelv célja, hogy egyszerre biztosítsa a munkavállalók egészségének és biztonságának magas szintű védelmét, valamint az elektromágneses tereket alkalmazó gyógyászati és ipari tevékenységek folytatását és fejlesztését. Következésképpen a tagállamok többsége - az új irányelv 2012. április 30-ig történő elfogadását várva - nem ültette át a 2004/40/EK irányelvet. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság 2011. június 14-én a 2004/40/EK irányelvet felváltó új irányelvre irányuló javaslatot fogadott el. Az új irányelv célja, hogy egyszerre biztosítsa a munkavállalók egészségének és biztonságának magas szintű védelmét, valamint az elektromágneses tereket alkalmazó gyógyászati és ipari tevékenységek folytatását és fejlesztését. Következésképpen a tagállamok többsége - az új irányelv 2012. április 30-ig történő elfogadását várva - nem ültette át a 2004/40/EK irányelvet.

| (5) | A tárgy technikai összetettsége miatt azonban nem valószínű, hogy az új irányelv elfogadására 2012. április 30-ig sor kerül. |
| --- | --- |

(5)

A tárgy technikai összetettsége miatt azonban nem valószínű, hogy az új irányelv elfogadására 2012. április 30-ig sor kerül.

| (6) | Következésképpen a 2012. április 30-i határidőt meg kell hosszabbítani. Ezért szükségszerű, hogy ezen irányelv kihirdetésének napján hatályba lépjen, |
| --- | --- |

(6)

Következésképpen a 2012. április 30-i határidőt meg kell hosszabbítani. Ezért szükségszerű, hogy ezen irányelv kihirdetésének napján hatályba lépjen,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 2004/40/EK irányelv 13. cikkének (1) bekezdésében a „2012. április 30.” időpont helyébe „2013. október 31.” időpont lép.

2. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

3. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Strasbourgban, 2012. április 19-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

M. SCHULZ

a Tanács részéről

az elnök

M. BØDSKOV

---

(1)  2012. február 22-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  Az Európai Parlament 2012. március 29-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé) és a Tanács 2012. április 11-i határozata.

2

(3)  HL L 159., 2004.4.30., 1. o.

3

(4)  HL L 114., 2008.4.26., 88. o.

4

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 24.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 110/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 110/3

---

A TANÁCS 349/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. április 16.)

a Kínai Népköztársaságból származó borkősav behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére, valamint 11. cikkének (2), (5) és (6) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottságnak (a továbbiakban: a Bizottság) a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,

mivel:

A.   ELJÁRÁS

1.   Előző vizsgálatok és hatályos intézkedések

| (1) | A 130/2006/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: az eredeti rendelet) a Tanács a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó borkősav behozatalára 0 %-tól 34,9 %-ig terjedő végleges dömpingellenes vámot vetett ki. A Bizottság emlékeztet arra, hogy a Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. (a továbbiakban: a Hangzhou Bioking) kínai exportáló gyártó által gyártott borkősavra kivetett végleges dömpingellenes vám mértéke 0 % volt, más kínai exportáló gyártók esetében pedig 4,7–34,9 %. |
| --- | --- |

(1)

A 130/2006/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: az eredeti rendelet) a Tanács a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó borkősav behozatalára 0 %-tól 34,9 %-ig terjedő végleges dömpingellenes vámot vetett ki. A Bizottság emlékeztet arra, hogy a Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. (a továbbiakban: a Hangzhou Bioking) kínai exportáló gyártó által gyártott borkősavra kivetett végleges dömpingellenes vám mértéke 0 % volt, más kínai exportáló gyártók esetében pedig 4,7–34,9 %.

| (2) | Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján indított felülvizsgálatot követően a Tanács 2008. február 22-én a 150/2008/EK rendelettel (3) módosította a fent említett intézkedések hatályát. |
| --- | --- |

(2)

Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján indított felülvizsgálatot követően a Tanács 2008. február 22-én a 150/2008/EK rendelettel (3) módosította a fent említett intézkedések hatályát.

| (3) | A Hangzhou Biokingra alkalmazandó hatályos intézkedéseknek az 1515/2001/EK rendelet 2. cikkének (3) bekezdése alapján indított felülvizsgálatát követően, a WTO Fellebbezési Testületének a „Mexikó: marhahúsra és rizsre kivetett végleges dömpingellenes intézkedések” című jelentése (4) tekintetében – amely a 305. és 306. bekezdésben megállapította, hogy olyan exportáló gyártót, amelyről az eredeti vizsgálatban nem állapították meg, hogy dömpinget folytatott, ki kell zárni az ilyen vizsgálat eredményeként kivetett végleges dömpingellenes vám hatályából, és nem végezhető rajta adminisztratív és a megváltozott körülmények miatti felülvizsgálat – 2012. április 16-án a Tanács a(z) 332/2012/EU rendelettel (5) módosította a Hangzhou Biokingra vonatkozó intézkedéseket. |
| --- | --- |

(3)

A Hangzhou Biokingra alkalmazandó hatályos intézkedéseknek az 1515/2001/EK rendelet 2. cikkének (3) bekezdése alapján indított felülvizsgálatát követően, a WTO Fellebbezési Testületének a „Mexikó: marhahúsra és rizsre kivetett végleges dömpingellenes intézkedések” című jelentése (4) tekintetében – amely a 305. és 306. bekezdésben megállapította, hogy olyan exportáló gyártót, amelyről az eredeti vizsgálatban nem állapították meg, hogy dömpinget folytatott, ki kell zárni az ilyen vizsgálat eredményeként kivetett végleges dömpingellenes vám hatályából, és nem végezhető rajta adminisztratív és a megváltozott körülmények miatti felülvizsgálat – 2012. április 16-án a Tanács a(z) 332/2012/EU rendelettel (5) módosította a Hangzhou Biokingra vonatkozó intézkedéseket.

| (4) | A vizsgálat, amely az eredeti rendelet által előírt intézkedésekhez vezetett a továbbiakban az eredeti vizsgálat. |
| --- | --- |

(4)

A vizsgálat, amely az eredeti rendelet által előírt intézkedésekhez vezetett a továbbiakban az eredeti vizsgálat.

2.   Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

| (5) | A hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (6) közzétételét követően a Bizottsághoz 2009. október 27-én kérelem érkezett az intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti felülvizsgálatára. A kérelmet a következő gyártók nyújtották be (a továbbiakban: a kérelmezők): a Distillerie Bonollo SpA, az Industria Chimica Valenzana SpA, a Distillerie Mazzari SpA, a Caviro Distillerie S.r.l. és a Comercial Química Sarasa SL, amelyek termelése a borkősav teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 50 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

(5)

A hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (6) közzétételét követően a Bizottsághoz 2009. október 27-én kérelem érkezett az intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti felülvizsgálatára. A kérelmet a következő gyártók nyújtották be (a továbbiakban: a kérelmezők): a Distillerie Bonollo SpA, az Industria Chimica Valenzana SpA, a Distillerie Mazzari SpA, a Caviro Distillerie S.r.l. és a Comercial Química Sarasa SL, amelyek termelése a borkősav teljes uniós gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 50 %-át teszi ki.

| (6) | A kérelem azon alapult, hogy a Kínából származó borkősav behozatalára vonatkozóan bevezetett intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az európai uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatódásával járna. |
| --- | --- |

(6)

A kérelem azon alapult, hogy a Kínából származó borkősav behozatalára vonatkozóan bevezetett intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az európai uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatódásával járna.

3.   A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

| (7) | A Bizottság, miután a tanácsadó bizottsággal történt konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2011. január 26-án a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzététele (7) (a továbbiakban: a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés) útján bejelentette az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelő hatályvesztési felülvizsgálat megindítását. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság, miután a tanácsadó bizottsággal történt konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2011. január 26-án a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzététele (7) (a továbbiakban: a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés) útján bejelentette az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelő hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.

4.   Párhuzamos esetek

| (8) | A Bizottság továbbá 2011. július 29-én bejelentette, hogy az 5. cikk alapján a Kínából származó borkősav behozatalára dömpingellenes eljárást (8) indít, amely egyetlen kínai exportáló gyártóra, a Hangzhou Biokingra korlátozódik. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság továbbá 2011. július 29-én bejelentette, hogy az 5. cikk alapján a Kínából származó borkősav behozatalára dömpingellenes eljárást (8) indít, amely egyetlen kínai exportáló gyártóra, a Hangzhou Biokingra korlátozódik.

| (9) | Ugyanazon a napon a Bizottság bejelentette, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálatot (9) indít a Kínából származó borkősav behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedésekre vonatkozóan, amely két kínai exportáló gyártó – nevezetesen a Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City és a Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai – dömpingjének vizsgálatára korlátozódott. |
| --- | --- |

(9)

Ugyanazon a napon a Bizottság bejelentette, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálatot (9) indít a Kínából származó borkősav behozatalára alkalmazandó dömpingellenes intézkedésekre vonatkozóan, amely két kínai exportáló gyártó – nevezetesen a Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzhou City és a Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai – dömpingjének vizsgálatára korlátozódott.

5.   Vizsgálat

5.1.   Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (10) | A dömping folytatására vonatkozó vizsgálat a 2010. január 1-je és 2010. december 31-e közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2007. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak). |
| --- | --- |

(10)

A dömping folytatására vonatkozó vizsgálat a 2010. január 1-je és 2010. december 31-e közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2007. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak).

5.2.   A vizsgálatban érintett felek

| (11) | A Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a kérelmezőket, az egyéb ismert uniós gyártókat, az exportáló gyártókat, az importőröket, az ismert érintett uniós felhasználókat és ezek szövetségeit, valamint az érintett exportáló ország képviselőit. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a kérelmezőket, az egyéb ismert uniós gyártókat, az exportáló gyártókat, az importőröket, az ismert érintett uniós felhasználókat és ezek szövetségeit, valamint az érintett exportáló ország képviselőit.

| (12) | Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, illetve hogy meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(12)

Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, illetve hogy meghallgatást kérjenek.

| (13) | Figyelembe véve azt, hogy a vizsgálatban láthatóan sok kínai exportáló gyártó, független uniós importőr és uniós gyártó érintett, a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben felmerült, hogy az alaprendelet 17. cikkének megfelelően mintavételre kerüljön sor. A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – az alaprendelet 17. cikkével összhangban felkérte a fenti feleket, hogy a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés közzétételét követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben kért információkat. |
| --- | --- |

(13)

Figyelembe véve azt, hogy a vizsgálatban láthatóan sok kínai exportáló gyártó, független uniós importőr és uniós gyártó érintett, a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben felmerült, hogy az alaprendelet 17. cikkének megfelelően mintavételre kerüljön sor. A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – az alaprendelet 17. cikkével összhangban felkérte a fenti feleket, hogy a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés közzétételét követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben kért információkat.

| (14) | A beérkezett válaszok alapján az a döntés született, hogy az uniós gyártók tekintetében mintavételt alkalmaznak. A vizsgálatban egyetlen független uniós importőr sem működött együtt. A kínai exportáló gyártókat illetően csak két exportáló gyártó mutatott hajlandóságot a vizsgálatban való együttműködésre. Ezért úgy döntöttek, hogy az exportáló gyártók tekintetében nincs szükség mintavételre. |
| --- | --- |

(14)

A beérkezett válaszok alapján az a döntés született, hogy az uniós gyártók tekintetében mintavételt alkalmaznak. A vizsgálatban egyetlen független uniós importőr sem működött együtt. A kínai exportáló gyártókat illetően csak két exportáló gyártó mutatott hajlandóságot a vizsgálatban való együttműködésre. Ezért úgy döntöttek, hogy az exportáló gyártók tekintetében nincs szükség mintavételre.

| (15) | A felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben kért információkat hat uniós gyártó nyújtotta be, és járult ahhoz hozzá, hogy felvegyék a mintába. Az ezektől az uniós gyártóktól érkezett információk alapján a Bizottság négy uniós gyártót vett fel a mintába, amely a hasonló termék uniós értékesítési mennyiségét illetően reprezentatív volt az uniós gazdasági ágazatra nézve. Értékesítéseik volumene összesen az uniós piac értékesítési volumenének 61 %-át képviselte. |
| --- | --- |

(15)

A felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben kért információkat hat uniós gyártó nyújtotta be, és járult ahhoz hozzá, hogy felvegyék a mintába. Az ezektől az uniós gyártóktól érkezett információk alapján a Bizottság négy uniós gyártót vett fel a mintába, amely a hasonló termék uniós értékesítési mennyiségét illetően reprezentatív volt az uniós gazdasági ágazatra nézve. Értékesítéseik volumene összesen az uniós piac értékesítési volumenének 61 %-át képviselte.

| (16) | Kitöltött kérdőív a mintában szereplő négy uniós gyártótól, két uniós felhasználótól és két kínai exportáló gyártótól érkezett vissza. Emellett két együttműködő uniós gyártó adta meg a kárelemzéshez kért általános adatokat. |
| --- | --- |

(16)

Kitöltött kérdőív a mintában szereplő négy uniós gyártótól, két uniós felhasználótól és két kínai exportáló gyártótól érkezett vissza. Emellett két együttműködő uniós gyártó adta meg a kárelemzéshez kért általános adatokat.

| (17) | A Hangzhou Bioking exportját (a vállalat egyéni dömpingkülönbözete az eredeti vizsgálat során 0 volt) a dömping- és a kárelemzésből egyaránt kizárták, ideértve a dömping folytatásának valószínűségére és a kár megismétlődésének dömpingelt behozatalok miatti veszélyére irányuló vizsgálatot is. A jelen felülvizsgálat keretében folytatott elemzés tehát az érintett terméknek a felülvizsgálati időszak alatt Kínából az Unióba irányuló kivitelén alapult, kivéve a Hangzhou Bioking gyártó exportját; ezeket az exportokat e rendelet „az intézkedések hatálya alá tartozó exportok”-ként is említi. |
| --- | --- |

(17)

A Hangzhou Bioking exportját (a vállalat egyéni dömpingkülönbözete az eredeti vizsgálat során 0 volt) a dömping- és a kárelemzésből egyaránt kizárták, ideértve a dömping folytatásának valószínűségére és a kár megismétlődésének dömpingelt behozatalok miatti veszélyére irányuló vizsgálatot is. A jelen felülvizsgálat keretében folytatott elemzés tehát az érintett terméknek a felülvizsgálati időszak alatt Kínából az Unióba irányuló kivitelén alapult, kivéve a Hangzhou Bioking gyártó exportját; ezeket az exportokat e rendelet „az intézkedések hatálya alá tartozó exportok”-ként is említi.

| (18) | A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és az abból eredő kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét és az uniós érdeket. A következő vállalatok telephelyein került sor ellenőrző látogatásokra:






  a) | Uniós gyártók:






  — | Comercial Quimica Sarasa SL, |
| --- | --- | --- | --- |

(18)

A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és az abból eredő kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségét és az uniós érdeket. A következő vállalatok telephelyein került sor ellenőrző látogatásokra:

a)

Uniós gyártók:

—

Comercial Quimica Sarasa SL,

| — | Alcoholera Vinícola Europea S.A., |
| --- | --- |

—

Alcoholera Vinícola Europea S.A.,

| — | Distillerie Mazzari SpA, |
| --- | --- |

—

Distillerie Mazzari SpA,

| — | Distillerie Bonollo SpA; |
| --- | --- |

—

Distillerie Bonollo SpA;

| b) | Exportáló gyártók Kínában:






  — | Changmao Biochemical Engineering Co Ltd, |
| --- | --- | --- |

b)

Exportáló gyártók Kínában:

—

Changmao Biochemical Engineering Co Ltd,

| — | Ninghai Organical Chemical Factory; |
| --- | --- |

—

Ninghai Organical Chemical Factory;

| c) | Felhasználók






  — | Danisco A/S, |
| --- | --- | --- |

c)

Felhasználók

—

Danisco A/S,

| — | Kerry (NL) B.V.; |
| --- | --- |

—

Kerry (NL) B.V.;

| d) | Analóg országbeli gyártó:






  — | Tarcol S.A., Argentina. |
| --- | --- | --- |

d)

Analóg országbeli gyártó:

—

Tarcol S.A., Argentina.

B.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

| (19) | Az ebben a felülvizsgálatban érintett termék azonos a 150/2008/EK rendeletben meghatározott termékkel, amely rendelet a fent említettek szerint az eredeti rendelet által bevezetett eredeti intézkedések hatályát módosítja. Az érintett termék a jelenleg az ex 2918 12 00 KN-kód (TARIC-kód: 2918120090) alá tartozó, Kínából származó borkősav az Európai Gyógyszerkönyvben ismertetett módszer szerint vizes oldatban mért, legalább 12,0 fokos negatív optikai forgatóképességű D-(-)-borkősav kivételével (a továbbiakban: az érintett termék). |
| --- | --- |

(19)

Az ebben a felülvizsgálatban érintett termék azonos a 150/2008/EK rendeletben meghatározott termékkel, amely rendelet a fent említettek szerint az eredeti rendelet által bevezetett eredeti intézkedések hatályát módosítja. Az érintett termék a jelenleg az ex 2918 12 00 KN-kód (TARIC-kód: 2918120090) alá tartozó, Kínából származó borkősav az Európai Gyógyszerkönyvben ismertetett módszer szerint vizes oldatban mért, legalább 12,0 fokos negatív optikai forgatóképességű D-(-)-borkősav kivételével (a továbbiakban: az érintett termék).

| (20) | A felülvizsgálat megerősítette az eredeti vizsgálat megállapítását, miszerint az uniós piacra importált érintett termék és az exportáló gyártók által gyártott és a belföldi piacokon értékesített termékek, valamint az uniós gazdasági ágazat által előállított és az Unióban értékesített termékek (a továbbiakban: a hasonló termék) ugyanazokkal az alapvető kémiai és fizikai jellemzőkkel rendelkeznek, és alapvető felhasználásuk is azonos. Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek tekintendők. |
| --- | --- |

(20)

A felülvizsgálat megerősítette az eredeti vizsgálat megállapítását, miszerint az uniós piacra importált érintett termék és az exportáló gyártók által gyártott és a belföldi piacokon értékesített termékek, valamint az uniós gazdasági ágazat által előállított és az Unióban értékesített termékek (a továbbiakban: a hasonló termék) ugyanazokkal az alapvető kémiai és fizikai jellemzőkkel rendelkeznek, és alapvető felhasználásuk is azonos. Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek tekintendők.

C.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE

1.   Előzetes megjegyzések

| (21) | Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése a dömping valószínű folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne-e. |
| --- | --- |

(21)

Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése a dömping valószínű folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne-e.

| (22) | A (13) preambulumbekezdésben említettek szerint az ebben a felülvizsgálatban részt vevő exportáló gyártók esetleges nagy számára való tekintettel a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés mintavételt irányzott elő. A 20 ismert exportáló gyártó közül csak két vállalat jelentkezett és egyezett bele az együttműködésbe, amelyek mindegyike piacgazdasági elbánásban részesül. Ez a két vállalat képviseli a felülvizsgálati időszak alatt az érintett termék Kínából az Unióba irányuló importjának nagy részét, kivéve a Hangzhou Bioking exportját, amely vállalat egyéni dömpingkülönbözete az eredeti vizsgálat során 0 volt. |
| --- | --- |

(22)

A (13) preambulumbekezdésben említettek szerint az ebben a felülvizsgálatban részt vevő exportáló gyártók esetleges nagy számára való tekintettel a felülvizsgálat megindításáról szóló értesítés mintavételt irányzott elő. A 20 ismert exportáló gyártó közül csak két vállalat jelentkezett és egyezett bele az együttműködésbe, amelyek mindegyike piacgazdasági elbánásban részesül. Ez a két vállalat képviseli a felülvizsgálati időszak alatt az érintett termék Kínából az Unióba irányuló importjának nagy részét, kivéve a Hangzhou Bioking exportját, amely vállalat egyéni dömpingkülönbözete az eredeti vizsgálat során 0 volt.

2.   Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban

2.1.   Analóg ország

| (23) | Mivel Kína átalakulóban lévő gazdaságú ország, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjában szereplő rendelkezések szerint a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók számára a rendes értéket egy piacgazdasági berendezkedésű, megfelelő harmadik ország (a továbbiakban: az analóg ország) árai vagy számtanilag képzett értékei alapján kell megállapítani. |
| --- | --- |

(23)

Mivel Kína átalakulóban lévő gazdaságú ország, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjában szereplő rendelkezések szerint a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók számára a rendes értéket egy piacgazdasági berendezkedésű, megfelelő harmadik ország (a továbbiakban: az analóg ország) árai vagy számtanilag képzett értékei alapján kell megállapítani.

| (24) | Mint az eredeti vizsgálatban, az eljárás megindításáról szóló értesítésben is Argentína szerepelt a rendes érték megállapítása céljából javasolt analóg országként. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak, hogy ismertessék az analóg ország kiválasztásával kapcsolatos észrevételeiket. |
| --- | --- |

(24)

Mint az eredeti vizsgálatban, az eljárás megindításáról szóló értesítésben is Argentína szerepelt a rendes érték megállapítása céljából javasolt analóg országként. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak, hogy ismertessék az analóg ország kiválasztásával kapcsolatos észrevételeiket.

| (25) | A borkősav egyik ipari felhasználója bizonyos korlátokra hívta fel a figyelmet Argentína mint analóg ország kiválasztásával kapcsolatban, azzal érvelve, hogy a rendes érték meghatározására nem ennek kellene az egyetlen teljesítménymutatónak lennie. Az érintett fél különösen a kínai és argentin gyártás közötti állítólagos különbségekre, a globális gyártáshoz képest az éves gyártás korlátozott mennyiségére és az átváltási árfolyamok ingadozására hivatkozott. Ezeket az érveket azonban nem támasztotta alá dokumentumokkal. |
| --- | --- |

(25)

A borkősav egyik ipari felhasználója bizonyos korlátokra hívta fel a figyelmet Argentína mint analóg ország kiválasztásával kapcsolatban, azzal érvelve, hogy a rendes érték meghatározására nem ennek kellene az egyetlen teljesítménymutatónak lennie. Az érintett fél különösen a kínai és argentin gyártás közötti állítólagos különbségekre, a globális gyártáshoz képest az éves gyártás korlátozott mennyiségére és az átváltási árfolyamok ingadozására hivatkozott. Ezeket az érveket azonban nem támasztotta alá dokumentumokkal.

| (26) | Az argentin és kínai különböző gyártási folyamatokat és ennek az érintett termék költségeire és értékére gyakorolt hatását mindenesetre az eredeti vizsgálat alkalmával már alaposan figyelembe vették, és azt a következtetést vonták le, hogy nem változtatta meg a termékek összehasonlíthatóságát, amelyeket hasonlónak találtak. Mivel az ipari fogyasztó állítása nem vetett fel új elemeket, és nem is támasztották alá, az érvet el kell utasítani. A jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat eredményei ezért megerősítik az eredeti vizsgálat eredményeit, amelyek szerint a gyártási folyamatokban tapasztalt különbségek nem befolyásolták a termékek összehasonlíthatóságát. |
| --- | --- |

(26)

Az argentin és kínai különböző gyártási folyamatokat és ennek az érintett termék költségeire és értékére gyakorolt hatását mindenesetre az eredeti vizsgálat alkalmával már alaposan figyelembe vették, és azt a következtetést vonták le, hogy nem változtatta meg a termékek összehasonlíthatóságát, amelyeket hasonlónak találtak. Mivel az ipari fogyasztó állítása nem vetett fel új elemeket, és nem is támasztották alá, az érvet el kell utasítani. A jelenlegi hatályvesztési felülvizsgálat eredményei ezért megerősítik az eredeti vizsgálat eredményeit, amelyek szerint a gyártási folyamatokban tapasztalt különbségek nem befolyásolták a termékek összehasonlíthatóságát.

| (27) | Az, hogy a borkősav globális gyártásához képest Argentína éves gyártása korlátozott, nem releváns érv annak értékelésekor, hogy egy adott piac alkalmas-e rendes érték meghatározására egy analóg piacon. A vizsgálat tulajdonképpen megerősítette, hogy Argentína nyitott és versenyképes piac legalább két gazdasági szereplővel. Ennek alapján ezt az érvet el kell utasítani. |
| --- | --- |

(27)

Az, hogy a borkősav globális gyártásához képest Argentína éves gyártása korlátozott, nem releváns érv annak értékelésekor, hogy egy adott piac alkalmas-e rendes érték meghatározására egy analóg piacon. A vizsgálat tulajdonképpen megerősítette, hogy Argentína nyitott és versenyképes piac legalább két gazdasági szereplővel. Ennek alapján ezt az érvet el kell utasítani.

| (28) | Az átváltási árfolyamok régiók közötti jelentős ingadozásának érvét nem támasztották alá. Ráadásul a helyszíni vizsgálat nem derített fel olyan elemet, amely a régiók között az árfolyamok torzítására utalna. Ennek alapján ezt az érvet is el kell utasítani. |
| --- | --- |

(28)

Az átváltási árfolyamok régiók közötti jelentős ingadozásának érvét nem támasztották alá. Ráadásul a helyszíni vizsgálat nem derített fel olyan elemet, amely a régiók között az árfolyamok torzítására utalna. Ennek alapján ezt az érvet is el kell utasítani.

| (29) | Következésképpen az eredeti vizsgálathoz hasonlóan megállapítást nyert, hogy Argentína megfelelő analóg ország, ahonnan a rendes értéket meghatározzák. |
| --- | --- |

(29)

Következésképpen az eredeti vizsgálathoz hasonlóan megállapítást nyert, hogy Argentína megfelelő analóg ország, ahonnan a rendes értéket meghatározzák.

| (30) | Felvették a kapcsolatot a két ismert argentin vállalattal, de csak az egyik egyezett bele az együttműködésbe, a kérdőív kitöltésébe és az ellenőrző látogatásba. Számadatait felhasználták a rendes érték meghatározásához. |
| --- | --- |

(30)

Felvették a kapcsolatot a két ismert argentin vállalattal, de csak az egyik egyezett bele az együttműködésbe, a kérdőív kitöltésébe és az ellenőrző látogatásba. Számadatait felhasználták a rendes érték meghatározásához.

2.2.   Rendes érték

| (31) | Az eredeti vizsgálat során piacgazdasági elbánásban részesülő két vállalat esetében a rendes értéket saját adataik alapján határozták meg. Az alaprendelet 2. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a borkősav független vásárlóknak való belföldi értékesítése a felülvizsgálati időszak alatt reprezentatív volt-e, vagyis hogy a belföldi felhasználásra szánt termék értékesítési mennyisége kiteszi-e az érintett termék e vállalatok által képviselt Unióba irányuló exportjának legalább 5 %-át. |
| --- | --- |

(31)

Az eredeti vizsgálat során piacgazdasági elbánásban részesülő két vállalat esetében a rendes értéket saját adataik alapján határozták meg. Az alaprendelet 2. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a borkősav független vásárlóknak való belföldi értékesítése a felülvizsgálati időszak alatt reprezentatív volt-e, vagyis hogy a belföldi felhasználásra szánt termék értékesítési mennyisége kiteszi-e az érintett termék e vállalatok által képviselt Unióba irányuló exportjának legalább 5 %-át.

| (32) | Az egyik piacgazdasági elbánásban részesülő vállalatnak a rendes értéket számtanilag kellett képezni, mert belföldi értékesítésük nem volt elegendő ahhoz, hogy a (31) preambulumbekezdés szerint reprezentatív legyen. A rendes értéket ezért a vállalat előállítási összköltségei alapján számították ki, melyekhez hozzáadták a vállalat értékesítési, általános és adminisztratív költségeit, valamint a rendes kereskedelmi forgalomban történt belföldi értékesítés során elért nyereséget. |
| --- | --- |

(32)

Az egyik piacgazdasági elbánásban részesülő vállalatnak a rendes értéket számtanilag kellett képezni, mert belföldi értékesítésük nem volt elegendő ahhoz, hogy a (31) preambulumbekezdés szerint reprezentatív legyen. A rendes értéket ezért a vállalat előállítási összköltségei alapján számították ki, melyekhez hozzáadták a vállalat értékesítési, általános és adminisztratív költségeit, valamint a rendes kereskedelmi forgalomban történt belföldi értékesítés során elért nyereséget.

| (33) | A másik piacgazdasági elbánásban részesülő vállalat esetében, mivel a belföldi értékesítés reprezentatív volt és rendes kereskedelemi forgalomban történt, a rendes értéket az exportáló országban lévő független vásárlók által fizetett árak alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(33)

A másik piacgazdasági elbánásban részesülő vállalat esetében, mivel a belföldi értékesítés reprezentatív volt és rendes kereskedelemi forgalomban történt, a rendes értéket az exportáló országban lévő független vásárlók által fizetett árak alapján határozták meg.

| (34) | Az eredeti vizsgálatban piacgazdasági elbánásban nem részesülő vállalatok esetében az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a rendes értéket az analóg országbeli együttműködő gyártótól kapott információk alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(34)

Az eredeti vizsgálatban piacgazdasági elbánásban nem részesülő vállalatok esetében az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a rendes értéket az analóg országbeli együttműködő gyártótól kapott információk alapján állapították meg.

| (35) | Ezért a független vásárlóknak történő belföldi értékesítést az analóg országban is értékelték az alaprendelet 2. cikkében meghatározott kritérium szerint. A Bizottság igazolta, hogy ezek az értékesítések megfelelő mennyiségben, a szokásos kereskedelmi forgalomban történtek, ezért fel lehet őket használni a piacgazdasági elbánásban nem részesülő vállalatok rendes értékének meghatározásához. |
| --- | --- |

(35)

Ezért a független vásárlóknak történő belföldi értékesítést az analóg országban is értékelték az alaprendelet 2. cikkében meghatározott kritérium szerint. A Bizottság igazolta, hogy ezek az értékesítések megfelelő mennyiségben, a szokásos kereskedelmi forgalomban történtek, ezért fel lehet őket használni a piacgazdasági elbánásban nem részesülő vállalatok rendes értékének meghatározásához.

2.3.   Exportár

| (36) | Az együttműködő exportáló gyártóknak az Unióba irányuló minden exportértékesítése közvetlenül független ügyfeleknek történt az Unióban. Az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése szerint az exportárat a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(36)

Az együttműködő exportáló gyártóknak az Unióba irányuló minden exportértékesítése közvetlenül független ügyfeleknek történt az Unióban. Az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése szerint az exportárat a ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján határozták meg.

| (37) | Minden más kínai székhelyű gyártó exportárához a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban rendelkezésre álló importstatisztikákból vettek információkat. |
| --- | --- |

(37)

Minden más kínai székhelyű gyártó exportárához a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázisban rendelkezésre álló importstatisztikákból vettek információkat.

2.4.   Összehasonlítás

| (38) | A rendes értéket és az exportárat gyártelepi (ex-works) alapon hasonlították össze egymással. |
| --- | --- |

(38)

A rendes értéket és az exportárat gyártelepi (ex-works) alapon hasonlították össze egymással.

| (39) | Az együttműködő exportáló gyártók rendes értéke és exportára közötti tisztességes összehasonlítás érdekében és az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazítások formájában kellően figyelembe vették a szállítással, a biztosítással, adókkal és hitelköltségekkel kapcsolatos – az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló – bizonyos különbségeket. |
| --- | --- |

(39)

Az együttműködő exportáló gyártók rendes értéke és exportára közötti tisztességes összehasonlítás érdekében és az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazítások formájában kellően figyelembe vették a szállítással, a biztosítással, adókkal és hitelköltségekkel kapcsolatos – az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló – bizonyos különbségeket.

| (40) | Ahhoz, hogy az analóg országból származó gyártelepi rendes értéket és a (37) preambulumbekezdésben említett exportárat tisztességesen lehessen összehasonlítani, az ellenőrző látogatások során összegyűjtött adatok felhasználásával a CIF-exportárakat a gyártelepi árakhoz igazították. |
| --- | --- |

(40)

Ahhoz, hogy az analóg országból származó gyártelepi rendes értéket és a (37) preambulumbekezdésben említett exportárat tisztességesen lehessen összehasonlítani, az ellenőrző látogatások során összegyűjtött adatok felhasználásával a CIF-exportárakat a gyártelepi árakhoz igazították.

2.5.   Dömpingkülönbözet

| (41) | Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően a dömpingkülönbözetet a súlyozott átlaggal számított rendes érték és a súlyozott átlaggal számított exportár összehasonlítása alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(41)

Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően a dömpingkülönbözetet a súlyozott átlaggal számított rendes érték és a súlyozott átlaggal számított exportár összehasonlítása alapján állapították meg.

| (42) | Az eredeti vizsgálat során piacgazdasági elbánásban részesülő együttműködő exportáló gyártók esetében ez az összehasonlítás azt mutatta, hogy ezek a vállalatok továbbra is dömpinget folytattak, bár kissé alacsonyabb mértékben. |
| --- | --- |

(42)

Az eredeti vizsgálat során piacgazdasági elbánásban részesülő együttműködő exportáló gyártók esetében ez az összehasonlítás azt mutatta, hogy ezek a vállalatok továbbra is dömpinget folytattak, bár kissé alacsonyabb mértékben.

| (43) | A kiszámított maradványvám jelentős szintű dömpinget mutatott, amely még az eredeti vizsgálat szintjénél is magasabb volt. |
| --- | --- |

(43)

A kiszámított maradványvám jelentős szintű dömpinget mutatott, amely még az eredeti vizsgálat szintjénél is magasabb volt.

3.   A dömping folytatódásának valószínűsége

| (44) | A vizsgálat azt a kérdést elemezte, hogy fennállt-e dömping a felülvizsgálati időszak alatt, valamint azt, hogy valószínű-e a dömping folytatódása. |
| --- | --- |

(44)

A vizsgálat azt a kérdést elemezte, hogy fennállt-e dömping a felülvizsgálati időszak alatt, valamint azt, hogy valószínű-e a dömping folytatódása.

| (45) | Ebben az összefüggésben az alábbiakat elemezték: a Kínából érkező dömpingelt behozatalok mennyisége és árai, gyártási és szabad kapacitás Kínában, valamint az uniós piac és más harmadik piacok vonzereje. |
| --- | --- |

(45)

Ebben az összefüggésben az alábbiakat elemezték: a Kínából érkező dömpingelt behozatalok mennyisége és árai, gyártási és szabad kapacitás Kínában, valamint az uniós piac és más harmadik piacok vonzereje.

3.1.   A Kínából érkező dömpingelt behozatal mennyisége és árai

| (46) | A végleges intézkedések 2006. januári bevezetését követően a Kínából érkező dömpingelt behozatal mennyisége továbbra is nőtt: 2007-ben 3 034 tonnáról a felülvizsgálati időszakban 3 649 tonnára, ami kb. 20 %-os növekedést jelent. Ezzel párhuzamosan a Kínából származó dömpingelt behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 1,0 százalékponttal nőtt: 2007-ben 12,6 %-ról a felülvizsgálati időszakban 13,5 %-ra. |
| --- | --- |

(46)

A végleges intézkedések 2006. januári bevezetését követően a Kínából érkező dömpingelt behozatal mennyisége továbbra is nőtt: 2007-ben 3 034 tonnáról a felülvizsgálati időszakban 3 649 tonnára, ami kb. 20 %-os növekedést jelent. Ezzel párhuzamosan a Kínából származó dömpingelt behozatal piaci részesedése a figyelembe vett időszakban 1,0 százalékponttal nőtt: 2007-ben 12,6 %-ról a felülvizsgálati időszakban 13,5 %-ra.

| (47) | Ugyanebben az időszakban a Kínából érkező dömpingelt behozatal árai viszonylag stabilak maradtak, majd 2007 és 2008 között 12,6 %-kal növekedtek, ezután 2009-ben és a felülvizsgálati időszakban folyamatosan csökkentek, és ez utóbbi időszakban elérték a 2007-es szintet. |
| --- | --- |

(47)

Ugyanebben az időszakban a Kínából érkező dömpingelt behozatal árai viszonylag stabilak maradtak, majd 2007 és 2008 között 12,6 %-kal növekedtek, ezután 2009-ben és a felülvizsgálati időszakban folyamatosan csökkentek, és ez utóbbi időszakban elérték a 2007-es szintet.

3.2.   Gyártási és szabad kapacitás Kínában

| (48) | Ami Kína borkősavgyártási összkapacitását illeti, különböző nyilvános információforrások (10) azt mutatják, hogy a gyártási kapacitás jóval nagyobb, mint a kínai belföldi piac kereslete. |
| --- | --- |

(48)

Ami Kína borkősavgyártási összkapacitását illeti, különböző nyilvános információforrások (10) azt mutatják, hogy a gyártási kapacitás jóval nagyobb, mint a kínai belföldi piac kereslete.

| (49) | A becslések szerint a kínai gyártási összkapacitás 25 000 tonna, figyelembe véve a vizsgálat során a helyszínen szerzett információkat és a piackutatásokat (11). Ahhoz képest, hogy Kínában mekkora a rendelkezésre álló kapacitás, az 5 000 tonna becsült felhasználással a kínai piac kicsinek mondható. |
| --- | --- |

(49)

A becslések szerint a kínai gyártási összkapacitás 25 000 tonna, figyelembe véve a vizsgálat során a helyszínen szerzett információkat és a piackutatásokat (11). Ahhoz képest, hogy Kínában mekkora a rendelkezésre álló kapacitás, az 5 000 tonna becsült felhasználással a kínai piac kicsinek mondható.

| (50) | Ezenkívül megbízható források szerint a kínai kapacitás a 25 000 tonnát is meghaladja. A két együttműködő kínai exportőr összkapacitása az eredeti vizsgálati időszak és a jelenlegi felülvizsgálati időszak adatait összehasonlítva több mint 200 %-kal emelkedett. A vonatkozó szabad kapacitás a felülvizsgálati időszakban az összkapacitás kb. 20 %-a volt. |
| --- | --- |

(50)

Ezenkívül megbízható források szerint a kínai kapacitás a 25 000 tonnát is meghaladja. A két együttműködő kínai exportőr összkapacitása az eredeti vizsgálati időszak és a jelenlegi felülvizsgálati időszak adatait összehasonlítva több mint 200 %-kal emelkedett. A vonatkozó szabad kapacitás a felülvizsgálati időszakban az összkapacitás kb. 20 %-a volt.

| (51) | Továbbá a fenti (48) preambulumbekezdésben említett jelentésekből szerzett és a nyilvánosan elérhető információk szerint 2007-ben legalább két új borkősavgyártó jött létre. |
| --- | --- |

(51)

Továbbá a fenti (48) preambulumbekezdésben említett jelentésekből szerzett és a nyilvánosan elérhető információk szerint 2007-ben legalább két új borkősavgyártó jött létre.

| (52) | Ezek alapján egyértelmű, hogy a kínai kapacitás aránytalan a belföldi felhasználáshoz képest, ami alátámasztja, hogy a kínai gyártók egyértelműen arra kényszerülnek, hogy javítsák pozíciójukat az exportpiacokon. |
| --- | --- |

(52)

Ezek alapján egyértelmű, hogy a kínai kapacitás aránytalan a belföldi felhasználáshoz képest, ami alátámasztja, hogy a kínai gyártók egyértelműen arra kényszerülnek, hogy javítsák pozíciójukat az exportpiacokon.

3.3.   Az uniós piac és más harmadik piacok vonzereje

| (53) | Az együttműködő kínai vállalatoktól szerzett információk alapján a harmadik országok tekintetében megállapított árszintek összhangban állnak azokkal az árszintekkel, amelyeket az uniós piacon állapíthatnának meg. A fent említettek szerint a kínai belföldi piacon komoly gyártási kapacitástöbblet van, ami arra enged következtetni, hogy erőteljes és természetes az igény arra, hogy ennek a gyártási kapacitástöbbletnek a felhasználása érdekében alternatív piacokat keressenek. |
| --- | --- |

(53)

Az együttműködő kínai vállalatoktól szerzett információk alapján a harmadik országok tekintetében megállapított árszintek összhangban állnak azokkal az árszintekkel, amelyeket az uniós piacon állapíthatnának meg. A fent említettek szerint a kínai belföldi piacon komoly gyártási kapacitástöbblet van, ami arra enged következtetni, hogy erőteljes és természetes az igény arra, hogy ennek a gyártási kapacitástöbbletnek a felhasználása érdekében alternatív piacokat keressenek.

| (54) | A világ borkősav-felhasználásának 40 %-át kitevő uniós piac messze a legnagyobb a világon, és továbbra is növekedőben van (lásd a (60) preambulumbekezdést). A vizsgálat során szerzett információk alapján az is egyértelmű, hogy a kínai vállalatok komoly érdeklődést mutatnak az iránt, hogy a világ legnagyobb piacán jelen lehessenek, és megtartsák az uniós piacon szerzett jelentős piaci részesedésüket. |
| --- | --- |

(54)

A világ borkősav-felhasználásának 40 %-át kitevő uniós piac messze a legnagyobb a világon, és továbbra is növekedőben van (lásd a (60) preambulumbekezdést). A vizsgálat során szerzett információk alapján az is egyértelmű, hogy a kínai vállalatok komoly érdeklődést mutatnak az iránt, hogy a világ legnagyobb piacán jelen lehessenek, és megtartsák az uniós piacon szerzett jelentős piaci részesedésüket.

4.   Következtetés a dömping folytatódásának valószínűségéről

| (55) | A fenti eredmények tekintetében az a következtetés vonható le, hogy Kínából származó behozatalok jelentős része továbbra is dömpingelt formában történik, és a dömping folytatódásának igen nagy a valószínűsége. A potenciális kínai szabad kapacitásból adódóan, ideértve a kínai piacon megjelent új gyártókat is, és mivel a vonzó árszinteket kínáló uniós piac a világ legnagyobb piaca, az a következtetés vonható le, hogy a dömpingellenes intézkedések megszűnése esetén a kínai exportőrök dömpingelt árakon valószínűleg tovább növelik exportjukat az Unióba. |
| --- | --- |

(55)

A fenti eredmények tekintetében az a következtetés vonható le, hogy Kínából származó behozatalok jelentős része továbbra is dömpingelt formában történik, és a dömping folytatódásának igen nagy a valószínűsége. A potenciális kínai szabad kapacitásból adódóan, ideértve a kínai piacon megjelent új gyártókat is, és mivel a vonzó árszinteket kínáló uniós piac a világ legnagyobb piaca, az a következtetés vonható le, hogy a dömpingellenes intézkedések megszűnése esetén a kínai exportőrök dömpingelt árakon valószínűleg tovább növelik exportjukat az Unióba.

D.   AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA

| (56) | A felülvizsgálati időszak alatt kilenc gyártó állított elő hasonló terméket az Unióban. Ebből a kilenc gyártóból hat teljes mértékben együttműködött a vizsgálat során, mintavételi űrlapokat nyújtott be, és kérte a mintába való felvételét. Erről a hat gyártóról megállapították, hogy a hasonló termék teljes uniós gyártásának jelentős hányadát, jelen esetben több mint 73 %-át képviseli. A (57) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a kilenc gyártó, amely a felülvizsgálati kérelemben rendelkezésre bocsátotta a kért adatokat, a továbbiakban az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében az „uniós gazdasági ágazat”. |
| --- | --- |

(56)

A felülvizsgálati időszak alatt kilenc gyártó állított elő hasonló terméket az Unióban. Ebből a kilenc gyártóból hat teljes mértékben együttműködött a vizsgálat során, mintavételi űrlapokat nyújtott be, és kérte a mintába való felvételét. Erről a hat gyártóról megállapították, hogy a hasonló termék teljes uniós gyártásának jelentős hányadát, jelen esetben több mint 73 %-át képviseli. A (57) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a kilenc gyártó, amely a felülvizsgálati kérelemben rendelkezésre bocsátotta a kért adatokat, a továbbiakban az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében az „uniós gazdasági ágazat”.

| (57) | A károkozás elemzése céljából a következő két szinten került sor kármutatók meghatározására:






  — | a makrogazdasági elemek (gyártás, kapacitás, kapacitásfelhasználás, termelékenység, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, a dömpingkülönbözetek nagysága, valamint a korábbi dömping hatásaiból való kilábalás) vizsgálatát az uniós gyártás egészének szintjén, a mintavétel keretében jelentkező gyártóktól gyűjtött információk alapján, a többi uniós gyártó esetében pedig a felülvizsgálati kérelemben szereplő adatokra támaszkodó számítások alapján végezték el, |
| --- | --- | --- |

(57)

A károkozás elemzése céljából a következő két szinten került sor kármutatók meghatározására:

—

a makrogazdasági elemek (gyártás, kapacitás, kapacitásfelhasználás, termelékenység, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, a dömpingkülönbözetek nagysága, valamint a korábbi dömping hatásaiból való kilábalás) vizsgálatát az uniós gyártás egészének szintjén, a mintavétel keretében jelentkező gyártóktól gyűjtött információk alapján, a többi uniós gyártó esetében pedig a felülvizsgálati kérelemben szereplő adatokra támaszkodó számítások alapján végezték el,

| — | a mikrogazdasági elemeket (átlagos egységárak, készletek, bérek, termelékenység, a beruházások megtérülése, pénzforgalom, tőkebevonási képesség és beruházások) a mintába felvett uniós gyártók által szolgáltatott információk alapján elemezték. |
| --- | --- |

—

a mikrogazdasági elemeket (átlagos egységárak, készletek, bérek, termelékenység, a beruházások megtérülése, pénzforgalom, tőkebevonási képesség és beruházások) a mintába felvett uniós gyártók által szolgáltatott információk alapján elemezték.

| (58) | A borkősav uniós piaca viszonylag kevés gyártóból áll, ezek javarészt Olaszországban és Spanyolországban működő kis- és középvállalkozások. Egy spanyolországi gyártó kivételével, amely csak borkősavat gyárt, az összes többi gyártó vertikálisan integrált, fő tevékenységük a borseprőből való alkohol-előállítás, amelynek a borkősav az egyik mellékterméke. |
| --- | --- |

(58)

A borkősav uniós piaca viszonylag kevés gyártóból áll, ezek javarészt Olaszországban és Spanyolországban működő kis- és középvállalkozások. Egy spanyolországi gyártó kivételével, amely csak borkősavat gyárt, az összes többi gyártó vertikálisan integrált, fő tevékenységük a borseprőből való alkohol-előállítás, amelynek a borkősav az egyik mellékterméke.

E.   AZ UNIÓS PIAC HELYZETE

1.   Felhasználás az uniós piacon

| (59) | Az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon értékesített mennyiségek, a kínai exportadatbázis, az uniós piacra érkező behozatal volumenére vonatkozó Eurostat-adatok, a többi uniós gyártó esetében pedig a felülvizsgálati kérelmen alapuló számítások alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(59)

Az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon értékesített mennyiségek, a kínai exportadatbázis, az uniós piacra érkező behozatal volumenére vonatkozó Eurostat-adatok, a többi uniós gyártó esetében pedig a felülvizsgálati kérelmen alapuló számítások alapján határozták meg.

| (60) | A borkősav uniós felhasználása 2007 és a felülvizsgálati időszak között 11 %-kal nőtt. A látható kereslet 2007 és 2009 között 15 %-kal csökkent. A felülvizsgálati időszak alatt azonban az uniós felhasználás elérte a 29 964 tonnát, ami az előző évhez képest jelentős, 26 százalékpontos növekedést jelent. Ez a növekedés a borkősav nagy árrugalmasságával magyarázható. Valójában amikor alacsonyak az árak – mint ahogyan az a felülvizsgálati időszakban is megfigyelhető volt –, a borkősavat más célokra, így egyéb vegyi nyersanyagok, pl. citromsav vagy almasav helyettesítésére is fel lehet használni, ezért nőtt meg az uniós összfelhasználás.

  1.   táblázat | 2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az EU összfelhasználása (tonna) | 26 931 | 25 333 | 22 983 | 29 964 |
| Index | 100 | 94 | 85 | 111 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek, kínai exportadatbázis, Eurostat |

(60)

A borkősav uniós felhasználása 2007 és a felülvizsgálati időszak között 11 %-kal nőtt. A látható kereslet 2007 és 2009 között 15 %-kal csökkent. A felülvizsgálati időszak alatt azonban az uniós felhasználás elérte a 29 964 tonnát, ami az előző évhez képest jelentős, 26 százalékpontos növekedést jelent. Ez a növekedés a borkősav nagy árrugalmasságával magyarázható. Valójában amikor alacsonyak az árak – mint ahogyan az a felülvizsgálati időszakban is megfigyelhető volt –, a borkősavat más célokra, így egyéb vegyi nyersanyagok, pl. citromsav vagy almasav helyettesítésére is fel lehet használni, ezért nőtt meg az uniós összfelhasználás.

1.   táblázat

2007

2008

2009

Felülvizsgálati időszak

Az EU összfelhasználása (tonna)

26 931

25 333

22 983

29 964

Index

100

94

85

111

Forrás: kitöltött kérdőívek, kínai exportadatbázis, Eurostat

2.   A Kínából származó behozatal volumene, piaci részesedése és importárai

2.1.   Volumen és piaci részesedés

| (61) | Az érintett termék Kínából az Unióba irányuló teljes importvolumene 45 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. A felülvizsgálati időszakban elérte a 8 495 tonnát, ami 28,4 %-os piaci részesedésnek felelt meg. |
| --- | --- |

(61)

Az érintett termék Kínából az Unióba irányuló teljes importvolumene 45 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. A felülvizsgálati időszakban elérte a 8 495 tonnát, ami 28,4 %-os piaci részesedésnek felelt meg.

| (62) | A kínai exportőröktől származó és az Unióba irányuló, dömpingellenes intézkedések hatálya alá tartozó borkősav mennyisége 20 %-kal nőtt, és elérte a 3 649 tonnát a felülvizsgálati időszak alatt, ami 12,2 %-os piaci részesedésnek felel meg a figyelembe vett időszak elején tapasztalt 11,3 %-kal szemben. A behozatal fennmaradó része (4 846 tonna) egy 0 %-os kínai exportőrtől származik, amely a figyelembe vett időszak alatt szintén növelte részesedését az Unióba irányuló kínai exportból (+ 9 százalékponttal).

  2.   táblázat | 2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az intézkedések hatálya alá tartozó, Kínából származó behozatal volumene (tonna) | 3 035 | 3 042 | 2 945 | 3 649 |
| Index = 100 | 100 | 100 | 97 | 120 |
| Az intézkedések hatálya alá tartozó, Kínából származó behozatal piaci részesedése | 11,3 % | 12,0 % | 12,8 % | 12,2 % |
| Index = 100 | 100 | 106 | 113 | 107 |

(62)

A kínai exportőröktől származó és az Unióba irányuló, dömpingellenes intézkedések hatálya alá tartozó borkősav mennyisége 20 %-kal nőtt, és elérte a 3 649 tonnát a felülvizsgálati időszak alatt, ami 12,2 %-os piaci részesedésnek felel meg a figyelembe vett időszak elején tapasztalt 11,3 %-kal szemben. A behozatal fennmaradó része (4 846 tonna) egy 0 %-os kínai exportőrtől származik, amely a figyelembe vett időszak alatt szintén növelte részesedését az Unióba irányuló kínai exportból (+ 9 százalékponttal).

2.   táblázat

2007

2008

2009

Felülvizsgálati időszak

Az intézkedések hatálya alá tartozó, Kínából származó behozatal volumene (tonna)

3 035

3 042

2 945

3 649

Index = 100

100

100

97

120

Az intézkedések hatálya alá tartozó, Kínából származó behozatal piaci részesedése

11,3 %

12,0 %

12,8 %

12,2 %

Index = 100

100

106

113

107

2.2.   Árak és alákínálás

| (63) | Az alábbi táblázat az intézkedések hatálya alá tartozó, Kínából származó behozatal uniós határparitáson számított átlagos CIF-árainak, valamint az uniós gazdasági ágazat vonatkozó értékesítési árainak alakulását mutatja.

  3.   táblázat | 2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az intézkedések hatálya alá tartozó kínai behozatal importára (EUR/tonna) | 1 834 | 2 060 | 1 966 | 1 819 |
| Index = 100 | 100 | 112 | 107 | 99 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis |

(63)

Az alábbi táblázat az intézkedések hatálya alá tartozó, Kínából származó behozatal uniós határparitáson számított átlagos CIF-árainak, valamint az uniós gazdasági ágazat vonatkozó értékesítési árainak alakulását mutatja.

3.   táblázat

2007

2008

2009

Felülvizsgálati időszak

Az intézkedések hatálya alá tartozó kínai behozatal importára (EUR/tonna)

1 834

2 060

1 966

1 819

Index = 100

100

112

107

99

Forrás: kitöltött kérdőívek, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis

| (64) | Az intézkedések hatálya alá tartozó kínai kivitel átlagos értékesítési egységára a felülvizsgálati időszak alatt CIF-szinten 1 819 EUR/tonnát ért el, ami a figyelembe vett időszakban 20 %-os növekedést jelent. |
| --- | --- |

(64)

Az intézkedések hatálya alá tartozó kínai kivitel átlagos értékesítési egységára a felülvizsgálati időszak alatt CIF-szinten 1 819 EUR/tonnát ért el, ami a figyelembe vett időszakban 20 %-os növekedést jelent.

| (65) | Ami a borkősavnak a felülvizsgálati időszakban megfigyelhető uniós piaci értékesítési árát illeti, összehasonlították az uniós gazdasági ágazat által gyártott és értékesített borkősav, illetve a Kínából származó, az intézkedések hatálya alá tartozó import borkősav árát. Az uniós gazdasági ágazat vonatkozó értékesítési árai a független vevők esetében alkalmazott árak voltak, szükség esetén a gyártelepi árszintre kiigazítva, azaz nem tartalmazva az Unión belüli szállítási költségeket, és az engedmények és kedvezmények levonását követően. Ezeket az árakat összehasonlították az említett kínai exportáló gyártók kedvezménymentes értékesítési áraival, és szükség esetén hozzáigazították őket az uniós határparitáson számított CIF-árhoz a vámkezelési és a behozatal utáni költségekhez megfelelően hozzáigazítva. A felülvizsgálati időszak alatt az uniós súlyozott értékesítési ár 2 496 EUR/tonna volt. |
| --- | --- |

(65)

Ami a borkősavnak a felülvizsgálati időszakban megfigyelhető uniós piaci értékesítési árát illeti, összehasonlították az uniós gazdasági ágazat által gyártott és értékesített borkősav, illetve a Kínából származó, az intézkedések hatálya alá tartozó import borkősav árát. Az uniós gazdasági ágazat vonatkozó értékesítési árai a független vevők esetében alkalmazott árak voltak, szükség esetén a gyártelepi árszintre kiigazítva, azaz nem tartalmazva az Unión belüli szállítási költségeket, és az engedmények és kedvezmények levonását követően. Ezeket az árakat összehasonlították az említett kínai exportáló gyártók kedvezménymentes értékesítési áraival, és szükség esetén hozzáigazították őket az uniós határparitáson számított CIF-árhoz a vámkezelési és a behozatal utáni költségekhez megfelelően hozzáigazítva. A felülvizsgálati időszak alatt az uniós súlyozott értékesítési ár 2 496 EUR/tonna volt.

| (66) | A terméktípusonkénti összehasonlítás azt mutatta, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az intézkedések hatálya alá tartozó, Kínából származó importált érintett termékeket olyan áron értékesítették az Unióban, amely jelentősen, százalékban kifejezve 32,6 %-kal alákínálta az uniós gazdasági ágazat árait. |
| --- | --- |

(66)

A terméktípusonkénti összehasonlítás azt mutatta, hogy a felülvizsgálati időszak alatt az intézkedések hatálya alá tartozó, Kínából származó importált érintett termékeket olyan áron értékesítették az Unióban, amely jelentősen, százalékban kifejezve 32,6 %-kal alákínálta az uniós gazdasági ágazat árait.

3.   Egyéb harmadik országokból származó behozatal

| (67) | Az alábbi táblázat a figyelembe vett időszak alatt a más harmadik országokból származó behozatal alakulását mutatja volumen és piaci részesedés, valamint az átlagos importár szempontjából.

  4.   táblázat | 2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A többi országból származó behozatal volumene (tonna) | 590 | 135 | 156 | 845 |
| Index = 100 | 100 | 23 | 26 | 143 |
| Az egyéb harmadik országokból származó behozatal piaci részesedése | 2,2 % | 0,5 % | 0,7 % | 2,8 % |
| Index = 100 | 100 | 24 | 31 | 129 |
| Importár (EUR/tonna) | 2 503 | 2 874 | 2 300 | 2 413 |
| Forrás: Eurostat, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis |

(67)

Az alábbi táblázat a figyelembe vett időszak alatt a más harmadik országokból származó behozatal alakulását mutatja volumen és piaci részesedés, valamint az átlagos importár szempontjából.

4.   táblázat

2007

2008

2009

Felülvizsgálati időszak

A többi országból származó behozatal volumene (tonna)

590

135

156

845

Index = 100

100

23

26

143

Az egyéb harmadik országokból származó behozatal piaci részesedése

2,2 %

0,5 %

0,7 %

2,8 %

Index = 100

100

24

31

129

Importár (EUR/tonna)

2 503

2 874

2 300

2 413

Forrás: Eurostat, a 14. cikk (6) bekezdése szerinti adatbázis

| (68) | A borkősav más harmadik országokból az EU-ba irányuló behozatalának volumene a figyelembe vett időszakban 43 %-kal nőtt, és a felülvizsgálati időszakban elérte a 845 tonnát. Ennek a behozatalnak az árai viszonylag magasak, jóval meghaladják a Kínából származó termékek árait, és csak alig alacsonyabbak, mint az uniós gazdasági ágazat árainak átlagos szintje. Vélhetően azonban a más harmadik országokból származó behozatal elhanyagolható volt, ugyanis a felülvizsgálati időszak alatt csak 2,8 %-os piaci részesedést képviselt annak ellenére, hogy a figyelembe vett időszak végén százalékban kifejezve nagymértékű növekedést mutatott. |
| --- | --- |

(68)

A borkősav más harmadik országokból az EU-ba irányuló behozatalának volumene a figyelembe vett időszakban 43 %-kal nőtt, és a felülvizsgálati időszakban elérte a 845 tonnát. Ennek a behozatalnak az árai viszonylag magasak, jóval meghaladják a Kínából származó termékek árait, és csak alig alacsonyabbak, mint az uniós gazdasági ágazat árainak átlagos szintje. Vélhetően azonban a más harmadik országokból származó behozatal elhanyagolható volt, ugyanis a felülvizsgálati időszak alatt csak 2,8 %-os piaci részesedést képviselt annak ellenére, hogy a figyelembe vett időszak végén százalékban kifejezve nagymértékű növekedést mutatott.

4.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

| (69) | Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése szerint minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgáltak, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolhatott az uniós gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(69)

Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése szerint minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgáltak, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolhatott az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

4.1.   Előzetes megjegyzések

| (70) | Tekintettel arra, hogy az uniós gazdasági ágazatra vonatkozóan a kárelemzés céljából mintavételt alkalmaztak, a kármutatókat két szinten állapították meg a fenti (57) preambulumbekezdésben említettek szerint. |
| --- | --- |

(70)

Tekintettel arra, hogy az uniós gazdasági ágazatra vonatkozóan a kárelemzés céljából mintavételt alkalmaztak, a kármutatókat két szinten állapították meg a fenti (57) preambulumbekezdésben említettek szerint.

4.2.   Makroökonómiai elemek

a)   Gyártás

| (71) | 2007 és a felülvizsgálati időszak között az uniós gyártás 5 %-kal növekedett. Az uniós gyártás konkrétan 2009 és a felülvizsgálati időszak között 19 százalékponttal emelkedett, elérve a kb. 30,5 ezer tonnát, ezt megelőzően, 2007 és 2009 között nagymértékben, 14 %-kal csökkent. A megnövekedett gyártási szintek lehetővé tették az uniós gazdasági ágazat számára, hogy megfékezzék a gyártási költségek emelkedését, és kedvező hatást gyakoroltak az uniós gazdasági ágazat általános nyereségességére.

  5.   táblázat | 2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A gyártás volumene (tonna) | 29 000 | 27 500 | 25 000 | 30 588 |
| Index = 100 | 100 | 95 | 86 | 105 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek, felülvizsgálati kérelem |

(71)

2007 és a felülvizsgálati időszak között az uniós gyártás 5 %-kal növekedett. Az uniós gyártás konkrétan 2009 és a felülvizsgálati időszak között 19 százalékponttal emelkedett, elérve a kb. 30,5 ezer tonnát, ezt megelőzően, 2007 és 2009 között nagymértékben, 14 %-kal csökkent. A megnövekedett gyártási szintek lehetővé tették az uniós gazdasági ágazat számára, hogy megfékezzék a gyártási költségek emelkedését, és kedvező hatást gyakoroltak az uniós gazdasági ágazat általános nyereségességére.

5.   táblázat

2007

2008

2009

Felülvizsgálati időszak

A gyártás volumene (tonna)

29 000

27 500

25 000

30 588

Index = 100

100

95

86

105

Forrás: kitöltött kérdőívek, felülvizsgálati kérelem

b)   Gyártási kapacitás és kapacitáskihasználtság

| (72) | Az uniós gyártók gyártási kapacitása a figyelembe vett időszakban 2 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(72)

Az uniós gyártók gyártási kapacitása a figyelembe vett időszakban 2 %-kal csökkent.

| (73) | A kapacitáskihasználtság 2007-ben 63 %-os volt, és 2009-ben 56 %-ra csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban 68 %-ot ért el. A 2009-es alacsonyabb kihasználtsági arány a válság kedvezőtlen hatását tükrözte. A teljes kapacitáskihasználtság a figyelembe vett időszakban 8 %-kal növekedett, ami hozzájárult az állandó költségek további arányos csökkenéséhez.

  6.   táblázat | 2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gyártási kapacitás (tonna) | 46 000 | 46 000 | 45 000 | 45 000 |
| Index = 100 | 100 | 100 | 98 | 98 |
| Kapacitáskihasználtság | 63 % | 60 % | 56 % | 68 % |
| Index = 100 | 100 | 95 | 88 | 108 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek, felülvizsgálati kérelem |

(73)

A kapacitáskihasználtság 2007-ben 63 %-os volt, és 2009-ben 56 %-ra csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban 68 %-ot ért el. A 2009-es alacsonyabb kihasználtsági arány a válság kedvezőtlen hatását tükrözte. A teljes kapacitáskihasználtság a figyelembe vett időszakban 8 %-kal növekedett, ami hozzájárult az állandó költségek további arányos csökkenéséhez.

6.   táblázat

2007

2008

2009

Felülvizsgálati időszak

Gyártási kapacitás (tonna)

46 000

46 000

45 000

45 000

Index = 100

100

100

98

98

Kapacitáskihasználtság

63 %

60 %

56 %

68 %

Index = 100

100

95

88

108

Forrás: kitöltött kérdőívek, felülvizsgálati kérelem

c)   Értékesítési volumen

| (74) | Az uniós gyártók értékesítési volumene az uniós piaci független vevők tekintetében kismértékben, 1 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. A 2007 és 2008 közötti 11 %-os visszaesést követően 2009-ben további 9 %-kal csökkent, majd közel ugyanazt a szintet érte el a figyelembe vett időszak végén, mint az elején, vagyis változatos képet mutatott a 2008–2009-es gazdasági válság miatt.

  7.   táblázat | 2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítés az Unióban működő független vevők számára (tonna) | 20 489 | 18 165 | 16 709 | 20 623 |
| Index = 100 | 100 | 89 | 82 | 101 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek, felülvizsgálati kérelem |

(74)

Az uniós gyártók értékesítési volumene az uniós piaci független vevők tekintetében kismértékben, 1 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. A 2007 és 2008 közötti 11 %-os visszaesést követően 2009-ben további 9 %-kal csökkent, majd közel ugyanazt a szintet érte el a figyelembe vett időszak végén, mint az elején, vagyis változatos képet mutatott a 2008–2009-es gazdasági válság miatt.

7.   táblázat

2007

2008

2009

Felülvizsgálati időszak

Értékesítés az Unióban működő független vevők számára (tonna)

20 489

18 165

16 709

20 623

Index = 100

100

89

82

101

Forrás: kitöltött kérdőívek, felülvizsgálati kérelem

d)   Piaci részesedés

| (75) | A figyelembe vett időszak során az uniós gyártók piaci részesedése 7,3 százalékponttal csökkent, és a 2007-es 76,1 %-ról 68,8 %-ra esett vissza a felülvizsgálati időszak alatt. A piaci részesedés e csökkenése azt mutatja, hogy a felhasználás növekedése ellenére az uniós gazdasági ágazat értékesítései nem tudtak ugyanolyan ütemben előrehaladni a figyelembe vett időszakban, de valamelyest stabilak maradtak.

  8.   táblázat | 2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uniós gyártók piaci részesedése | 76,1 % | 71,7 % | 72,7 % | 68,8 % |
| Index = 100 | 100 | 94 | 95 | 90 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek, felülvizsgálati kérelem és Eurostat |

(75)

A figyelembe vett időszak során az uniós gyártók piaci részesedése 7,3 százalékponttal csökkent, és a 2007-es 76,1 %-ról 68,8 %-ra esett vissza a felülvizsgálati időszak alatt. A piaci részesedés e csökkenése azt mutatja, hogy a felhasználás növekedése ellenére az uniós gazdasági ágazat értékesítései nem tudtak ugyanolyan ütemben előrehaladni a figyelembe vett időszakban, de valamelyest stabilak maradtak.

8.   táblázat

2007

2008

2009

Felülvizsgálati időszak

Uniós gyártók piaci részesedése

76,1 %

71,7 %

72,7 %

68,8 %

Index = 100

100

94

95

90

Forrás: kitöltött kérdőívek, felülvizsgálati kérelem és Eurostat

e)   Növekedés

| (76) | 2007 és a felülvizsgálati időszak között az uniós fogyasztás 11 %-os növekedése ellenére az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene az EU piacán stabil maradt; piaci részesedése 10 %-kal csökkent. Következésképpen az uniós gyártók nem voltak képesek kihasználni a piacnövekedés előnyeit. |
| --- | --- |

(76)

2007 és a felülvizsgálati időszak között az uniós fogyasztás 11 %-os növekedése ellenére az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene az EU piacán stabil maradt; piaci részesedése 10 %-kal csökkent. Következésképpen az uniós gyártók nem voltak képesek kihasználni a piacnövekedés előnyeit.

f)   Foglalkoztatás

| (77) | Az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje 2007 és a felülvizsgálati időszak között 28 %-os csökkenést mutat. Konkrétan a foglalkoztatottak száma jelentősen, a 2007–2008-as 320-ról 2009-ben 280-ra, a felülvizsgálati időszak alatt pedig 230-ra csökkent. A 2009-es csökkenés a számos uniós gyártó részéről tett átszervezési erőfeszítéseket tükrözi.

  9.   táblázat | 2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Foglalkoztatás (fő) | 320 | 320 | 280 | 230 |
| Index = 100 | 100 | 100 | 88 | 72 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek, felülvizsgálati kérelem |

(77)

Az uniós gazdasági ágazat foglalkoztatási szintje 2007 és a felülvizsgálati időszak között 28 %-os csökkenést mutat. Konkrétan a foglalkoztatottak száma jelentősen, a 2007–2008-as 320-ról 2009-ben 280-ra, a felülvizsgálati időszak alatt pedig 230-ra csökkent. A 2009-es csökkenés a számos uniós gyártó részéről tett átszervezési erőfeszítéseket tükrözi.

9.   táblázat

2007

2008

2009

Felülvizsgálati időszak

Foglalkoztatás (fő)

320

320

280

230

Index = 100

100

100

88

72

Forrás: kitöltött kérdőívek, felülvizsgálati kérelem

g)   Termelékenység

| (78) | Az uniós gazdasági ágazat munkaerejének termelékenysége – egy alkalmazott éves termelésében (tonna) mérve – a figyelembe vett időszakban 47 %-kal nőtt. Ez azt tükrözi, hogy a foglalkoztatottság 28 %-os csökkenésével párhuzamosan a gyártás 5 %-kal nőtt, ami az uniós gazdasági ágazat növekvő hatékonyságának a jele. Ez a tendencia különösen a felülvizsgálati időszakban nyilvánvaló, amikor a gyártás növekedett, míg a foglalkoztatási szint csökkent, a termelékenység pedig 48 %-kal magasabb volt, mint 2009-ben.

  10.   táblázat | 2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelékenység (tonna/munkavállaló) | 90 | 85 | 89 | 132 |
| Index = 100 | 100 | 94 | 99 | 147 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek és felülvizsgálati kérelem |

(78)

Az uniós gazdasági ágazat munkaerejének termelékenysége – egy alkalmazott éves termelésében (tonna) mérve – a figyelembe vett időszakban 47 %-kal nőtt. Ez azt tükrözi, hogy a foglalkoztatottság 28 %-os csökkenésével párhuzamosan a gyártás 5 %-kal nőtt, ami az uniós gazdasági ágazat növekvő hatékonyságának a jele. Ez a tendencia különösen a felülvizsgálati időszakban nyilvánvaló, amikor a gyártás növekedett, míg a foglalkoztatási szint csökkent, a termelékenység pedig 48 %-kal magasabb volt, mint 2009-ben.

10.   táblázat

2007

2008

2009

Felülvizsgálati időszak

Termelékenység (tonna/munkavállaló)

90

85

89

132

Index = 100

100

94

99

147

Forrás: kitöltött kérdőívek és felülvizsgálati kérelem

4.3.   A mintába felvett uniós gyártókra vonatkozó adatok

h)   Az értékesítési árakat érintő tényezők

| (79) | A mintába felvett gyártók uniós piaci független vevők felé felszámított átlagos éves értékesítési árai 2007 és 2009 között 8 %-kal nőttek, de a figyelembe vett időszak alatt 6 %-kal csökkentek, ugyanis a felülvizsgálati időszak alatt az átlagos értékesítési ár 2 496 EUR/tonna volt, szemben a 2007-es tonnánkénti 2 667 EUR-val. A borseprőből gyártott és a borkősav gyártási összköltségének 66 %-át kitevő kalcium-tartarát mennyisége a betakarított borszőlő minősége szerint változik. A kedvező vagy kedvezőtlen éghajlati viszonyok tehát kihatnak a kalcium-tartarát teljes kínálatára, ami pedig befolyásolja az átlagos éves értékesítési árakat. Meg kell jegyezni, hogy a borszőlő betakarítását illetően 2007 és 2008 nem volt kedvező év, ami a gyártási időszak után a nyersanyagok és értékesítési árak növekedéséhez vezetett (mivel szezonális termékről van szó, a hatás csak hónapokkal a betakarítás után tapasztalható). Ezzel szemben 2009 jó év volt, ezért a felülvizsgálati időszak alatt az átlagos éves értékesítési árak az előző évhez képest 14 %-kal alacsonyabbak voltak.

  11.   táblázat | 2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Uniós piaci egységár (EUR/tonna) | 2 667 | 2 946 | 2 881 | 2 496 |
| Index = 100 | 100 | 110 | 108 | 94 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek, felülvizsgálati kérelem |

(79)

A mintába felvett gyártók uniós piaci független vevők felé felszámított átlagos éves értékesítési árai 2007 és 2009 között 8 %-kal nőttek, de a figyelembe vett időszak alatt 6 %-kal csökkentek, ugyanis a felülvizsgálati időszak alatt az átlagos értékesítési ár 2 496 EUR/tonna volt, szemben a 2007-es tonnánkénti 2 667 EUR-val. A borseprőből gyártott és a borkősav gyártási összköltségének 66 %-át kitevő kalcium-tartarát mennyisége a betakarított borszőlő minősége szerint változik. A kedvező vagy kedvezőtlen éghajlati viszonyok tehát kihatnak a kalcium-tartarát teljes kínálatára, ami pedig befolyásolja az átlagos éves értékesítési árakat. Meg kell jegyezni, hogy a borszőlő betakarítását illetően 2007 és 2008 nem volt kedvező év, ami a gyártási időszak után a nyersanyagok és értékesítési árak növekedéséhez vezetett (mivel szezonális termékről van szó, a hatás csak hónapokkal a betakarítás után tapasztalható). Ezzel szemben 2009 jó év volt, ezért a felülvizsgálati időszak alatt az átlagos éves értékesítési árak az előző évhez képest 14 %-kal alacsonyabbak voltak.

11.   táblázat

2007

2008

2009

Felülvizsgálati időszak

Uniós piaci egységár (EUR/tonna)

2 667

2 946

2 881

2 496

Index = 100

100

110

108

94

Forrás: kitöltött kérdőívek, felülvizsgálati kérelem

i)   A dömpingkülönbözet nagysága és a korábbi dömping okozta helyzetből való kilábalás

| (80) | Az ebben a vizsgálatban megállapított dömping szintje miatt nem történt meg az előző dömping utáni teljes helyreállás, és megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat továbbra is érzékenyen reagál az uniós piacon megjelenő bármilyen dömpingelt behozatalra. Megjegyzendő, hogy az eredeti vizsgálatban a piacgazdasági elbánásban részesített két együttműködő kínai gyártó esetében 4,7 %, illetve 10,1 %-os dömpingkülönbözetet állapítottak meg. Az összes többi vállalat dömpingkülönbözete 34,9 %. Ezenkívül a (7) preambulumbekezdésben említettek szerint dömpingellenes eljárást indítottak egy kínai exportáló gyártó, a Hangzhou Bioking ellen, amely nem tartozik az intézkedések hatálya alá; nem zárható ki, hogy ez az exportáló gyártó dömpinget folytat. A fenti (48)–(54) preambulumbekezdésben leírtak szerint továbbá valószínűsítették a dömping folytatódását, elsősorban a rendelkezésre álló kínai gyártási többletkapacitás és a kínai belföldi piac viszonylagos kis mérete miatt. A Kínából származó korábbi dömpingelt behozatal okozta helyzetből való kilábalást illetően fontos megjegyezni, hogy a végleges intézkedések 2006. januári meghozatalát követően a Kínából származó, intézkedések hatálya alá tartozó behozatal tovább nőtt, mint ahogy a fenti (46) preambulumbekezdés említi. Ezért nem történt meg az előző dömping utáni helyreállás, és megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat továbbra is érzékenyen reagál az uniós piacon megjelenő bármilyen dömpingelt behozatalra. |
| --- | --- |

(80)

Az ebben a vizsgálatban megállapított dömping szintje miatt nem történt meg az előző dömping utáni teljes helyreállás, és megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat továbbra is érzékenyen reagál az uniós piacon megjelenő bármilyen dömpingelt behozatalra. Megjegyzendő, hogy az eredeti vizsgálatban a piacgazdasági elbánásban részesített két együttműködő kínai gyártó esetében 4,7 %, illetve 10,1 %-os dömpingkülönbözetet állapítottak meg. Az összes többi vállalat dömpingkülönbözete 34,9 %. Ezenkívül a (7) preambulumbekezdésben említettek szerint dömpingellenes eljárást indítottak egy kínai exportáló gyártó, a Hangzhou Bioking ellen, amely nem tartozik az intézkedések hatálya alá; nem zárható ki, hogy ez az exportáló gyártó dömpinget folytat. A fenti (48)–(54) preambulumbekezdésben leírtak szerint továbbá valószínűsítették a dömping folytatódását, elsősorban a rendelkezésre álló kínai gyártási többletkapacitás és a kínai belföldi piac viszonylagos kis mérete miatt. A Kínából származó korábbi dömpingelt behozatal okozta helyzetből való kilábalást illetően fontos megjegyezni, hogy a végleges intézkedések 2006. januári meghozatalát követően a Kínából származó, intézkedések hatálya alá tartozó behozatal tovább nőtt, mint ahogy a fenti (46) preambulumbekezdés említi. Ezért nem történt meg az előző dömping utáni helyreállás, és megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat továbbra is érzékenyen reagál az uniós piacon megjelenő bármilyen dömpingelt behozatalra.

j)   Készletek

| (81) | A készletek mennyisége a figyelembe vett időszakban stabil maradt, csak kis mértékben, 2 %-kal emelkedett. E mennyiség konkrétan nagymértékben, 65 %-kal emelkedett 2008-ban a (74) preambulumbekezdésben említett értékesítések alakulásának következtében. 2008 és a felülvizsgálati időszak között a készletek mennyisége csökkent, mivel a független feleknek történő értékesítések ugyanebben az időszakban nőttek.

  12.   táblázat | 2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészlet (tonna) | 863 | 1 428 | 933 | 879 |
| Index = 100 | 100 | 165 | 108 | 102 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek |

(81)

A készletek mennyisége a figyelembe vett időszakban stabil maradt, csak kis mértékben, 2 %-kal emelkedett. E mennyiség konkrétan nagymértékben, 65 %-kal emelkedett 2008-ban a (74) preambulumbekezdésben említett értékesítések alakulásának következtében. 2008 és a felülvizsgálati időszak között a készletek mennyisége csökkent, mivel a független feleknek történő értékesítések ugyanebben az időszakban nőttek.

12.   táblázat

2007

2008

2009

Felülvizsgálati időszak

Zárókészlet (tonna)

863

1 428

933

879

Index = 100

100

165

108

102

Forrás: kitöltött kérdőívek

k)   Bérek

| (82) | Az átlagos munkaerőköltség a mintában részt vevő gyártók – különösen a betanított munkások esetében tapasztalt – munkaerőköltség-csökkentési törekvései ellenére a figyelembe vett időszak alatt 19 %-kal nőtt, mint ahogyan a (77) preambulumbekezdésben említett általános munkaerő-csökkentés tükrözi.

  13.   táblázat | 2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos bérek (EUR) | 28 686 | 31 871 | 31 574 | 34 245 |
| Index = 100 | 100 | 111 | 110 | 119 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek |

(82)

Az átlagos munkaerőköltség a mintában részt vevő gyártók – különösen a betanított munkások esetében tapasztalt – munkaerőköltség-csökkentési törekvései ellenére a figyelembe vett időszak alatt 19 %-kal nőtt, mint ahogyan a (77) preambulumbekezdésben említett általános munkaerő-csökkentés tükrözi.

13.   táblázat

2007

2008

2009

Felülvizsgálati időszak

Átlagos bérek (EUR)

28 686

31 871

31 574

34 245

Index = 100

100

111

110

119

Forrás: kitöltött kérdőívek

l)   Nyereségesség és a beruházások megtérülése

| (83) | A figyelembe vett időszakban a hasonló termék mintába felvett gyártóinak az uniós piac független vevői esetében megvalósított értékesítéseinek a nyereségessége a nettó értékesítések százalékában kifejezve több mint 6 százalékponttal nőtt. Pontosabban a mintába felvett gyártók nyeresége 2007 és 2008 között 3,7 százalékponttal 7,7 %-os szintre csökkent, és ezzel az elérendő haszonkulcs alatt maradt, majd 2009-ben és a felülvizsgálati időszakban 17,6 %-ra nőtt. |
| --- | --- |

(83)

A figyelembe vett időszakban a hasonló termék mintába felvett gyártóinak az uniós piac független vevői esetében megvalósított értékesítéseinek a nyereségessége a nettó értékesítések százalékában kifejezve több mint 6 százalékponttal nőtt. Pontosabban a mintába felvett gyártók nyeresége 2007 és 2008 között 3,7 százalékponttal 7,7 %-os szintre csökkent, és ezzel az elérendő haszonkulcs alatt maradt, majd 2009-ben és a felülvizsgálati időszakban 17,6 %-ra nőtt.

| (84) | A beruházások megtérülése mint a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában kifejezett nyereség nagy vonalakban a nyereségességi tendenciát követte. A 2007-es 36,4 %-os szintről 2008-ban 21,9 %-ra csökkent. 2009-ben 44,4 %-ra nőtt, majd a felülvizsgálati időszakban tovább emelkedett, elérve a 142,9 %-ot. Összességében a beruházások megtérülése a figyelembe vett időszakban igen pozitív maradt.

  14.   táblázat | 2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az EU nyereségessége (nettó eladások %-a) | 11,4 % | 7,7 % | 12,5 % | 17,6 % |
| Index = 100 | 100 | 67 | 109 | 153 |
| Beruházások megtérülése (befektetések könyv szerinti nettó értékének %-ában kifejezett nyereség) | 36,4 % | 21,9 % | 44,4 % | 142,9 % |
| Index = 100 | 100 | 60 | 122 | 393 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek |

(84)

A beruházások megtérülése mint a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában kifejezett nyereség nagy vonalakban a nyereségességi tendenciát követte. A 2007-es 36,4 %-os szintről 2008-ban 21,9 %-ra csökkent. 2009-ben 44,4 %-ra nőtt, majd a felülvizsgálati időszakban tovább emelkedett, elérve a 142,9 %-ot. Összességében a beruházások megtérülése a figyelembe vett időszakban igen pozitív maradt.

14.   táblázat

2007

2008

2009

Felülvizsgálati időszak

Az EU nyereségessége (nettó eladások %-a)

11,4 %

7,7 %

12,5 %

17,6 %

Index = 100

100

67

109

153

Beruházások megtérülése (befektetések könyv szerinti nettó értékének %-ában kifejezett nyereség)

36,4 %

21,9 %

44,4 %

142,9 %

Index = 100

100

60

122

393

Forrás: kitöltött kérdőívek

m)   Pénzforgalom és tőkebevonási képesség

| (85) | A működési tevékenységekből származó nettó pénzforgalom 2007-ben pozitív volt, 4,6 millió EUR értékben. 2008-ban ez az érték 1,8 millió EUR-ra csökkent, majd a figyelembe vett időszak végéig jelentősen javult, és a felülvizsgálati időszakban 6,8 millió EUR-s szintet ért el. A pénzforgalom összességében a figyelembe vett időszakban állandóan pozitív volt. |
| --- | --- |

(85)

A működési tevékenységekből származó nettó pénzforgalom 2007-ben pozitív volt, 4,6 millió EUR értékben. 2008-ban ez az érték 1,8 millió EUR-ra csökkent, majd a figyelembe vett időszak végéig jelentősen javult, és a felülvizsgálati időszakban 6,8 millió EUR-s szintet ért el. A pénzforgalom összességében a figyelembe vett időszakban állandóan pozitív volt.

| (86) | Nem volt jele annak, hogy a tőkebevonás terén az uniós gazdasági ágazatnak nehézségei lettek volna, főként mivel a mintába felvett gyártók legnagyobb része integrált vállalat (lásd az (58) preambulumbekezdést).

  15.   táblázat | 2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pénzforgalom (EUR) | 4 691 458 | 1 841 705 | 4 706 092 | 6 802 164 |
| Index = 100 | 100 | 39 | 100 | 145 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek |

(86)

Nem volt jele annak, hogy a tőkebevonás terén az uniós gazdasági ágazatnak nehézségei lettek volna, főként mivel a mintába felvett gyártók legnagyobb része integrált vállalat (lásd az (58) preambulumbekezdést).

15.   táblázat

2007

2008

2009

Felülvizsgálati időszak

Pénzforgalom (EUR)

4 691 458

1 841 705

4 706 092

6 802 164

Index = 100

100

39

100

145

Forrás: kitöltött kérdőívek

n)   Beruházások

| (87) | A mintába felvett gyártóknak a hasonló termék gyártása terén megvalósított éves beruházásai 2007 és a felülvizsgálati időszak között 23 %-kal csökkentek. E beruházások konkrétan 5 %-kal nőttek 2007 és 2008 között, és 2009-ben további 32 százalékpontos növekedést mutattak. A beruházások 2009 és a felülvizsgálati időszak között tapasztalt erőteljes csökkenése (– 60 százalékpont) részben azzal magyarázható, hogy a vizsgált vállalatok a figyelembe vett időszak alatt már elérték a tervezett szükséges fő beruházásokat.

  16.   táblázat | 2007 | 2008 | 2009 | Felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettó beruházások (EUR) | 2 518 189 | 2 632 013 | 3 461 990 | 1 943 290 |
| Index = 100 | 100 | 105 | 137 | 77 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek |

(87)

A mintába felvett gyártóknak a hasonló termék gyártása terén megvalósított éves beruházásai 2007 és a felülvizsgálati időszak között 23 %-kal csökkentek. E beruházások konkrétan 5 %-kal nőttek 2007 és 2008 között, és 2009-ben további 32 százalékpontos növekedést mutattak. A beruházások 2009 és a felülvizsgálati időszak között tapasztalt erőteljes csökkenése (– 60 százalékpont) részben azzal magyarázható, hogy a vizsgált vállalatok a figyelembe vett időszak alatt már elérték a tervezett szükséges fő beruházásokat.

16.   táblázat

2007

2008

2009

Felülvizsgálati időszak

Nettó beruházások (EUR)

2 518 189

2 632 013

3 461 990

1 943 290

Index = 100

100

105

137

77

Forrás: kitöltött kérdőívek

5.   Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés

| (88) | A makrogazdasági adatok elemzése rámutat arra, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban növelte gyártását és értékesítését. Bár a tapasztalt növekedés önmagában nem volt jelentős, mégis a 2007 és a felülvizsgálati időszak közötti keresletnövekedés összefüggésében kell vizsgálni; ennek hatására az uniós gyártók piaci részesedése 7,3 százalékponttal, 68,8 %-ra esett vissza. |
| --- | --- |

(88)

A makrogazdasági adatok elemzése rámutat arra, hogy az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban növelte gyártását és értékesítését. Bár a tapasztalt növekedés önmagában nem volt jelentős, mégis a 2007 és a felülvizsgálati időszak közötti keresletnövekedés összefüggésében kell vizsgálni; ennek hatására az uniós gyártók piaci részesedése 7,3 százalékponttal, 68,8 %-ra esett vissza.

| (89) | Ugyanakkor a vonatkozó mikroökonómiai mutatók szerint az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete javult. A felülvizsgálati időszakban a nyereségesség és a beruházások megtérülése pozitív maradt, csakúgy, mint a pénzforgalom. |
| --- | --- |

(89)

Ugyanakkor a vonatkozó mikroökonómiai mutatók szerint az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete javult. A felülvizsgálati időszakban a nyereségesség és a beruházások megtérülése pozitív maradt, csakúgy, mint a pénzforgalom.

| (90) | A fentiek figyelembevételével megállapítást nyer, hogy az uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdése értelmében. Mindenesetre azt, hogy a felülvizsgálati időszakban összességében nem történt jelentős kár, más fontos kármutatók tekintetében kell mérlegelni, amelyek a figyelembe vett időszakban kedvezőtlenül alakultak, különösen az értékesítési árak, a piaci részesedés csökkenése és a foglalkoztatás szempontjából. Ezért az uniós gazdasági ágazat helyzete még mindig érzékenynek tekintendő, és bizonyos szempontok tekintetében még messze áll attól a szinttől, ahol várhatóan lehetne akkor, ha az eredeti vizsgálatban megállapított kárból már teljesen felépült volna. |
| --- | --- |

(90)

A fentiek figyelembevételével megállapítást nyer, hogy az uniós gazdasági ágazatot nem érte jelentős kár az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdése értelmében. Mindenesetre azt, hogy a felülvizsgálati időszakban összességében nem történt jelentős kár, más fontos kármutatók tekintetében kell mérlegelni, amelyek a figyelembe vett időszakban kedvezőtlenül alakultak, különösen az értékesítési árak, a piaci részesedés csökkenése és a foglalkoztatás szempontjából. Ezért az uniós gazdasági ágazat helyzete még mindig érzékenynek tekintendő, és bizonyos szempontok tekintetében még messze áll attól a szinttől, ahol várhatóan lehetne akkor, ha az eredeti vizsgálatban megállapított kárból már teljesen felépült volna.

F.   A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

1.   Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén a behozatal várható mennyisége és az árak által gyakorolt hatások

| (91) | A (48)–(52) preambulumbekezdésben megállapítottaknak megfelelően a kínai exportáló gyártók jelentős szabad kapacitással rendelkeznek, és egyértelmű potenciál rejlik bennük arra, hogy az uniós piacra irányuló behozatal mennyiségét növeljék, ideértve az export más piacokról történő átirányítását is. |
| --- | --- |

(91)

A (48)–(52) preambulumbekezdésben megállapítottaknak megfelelően a kínai exportáló gyártók jelentős szabad kapacitással rendelkeznek, és egyértelmű potenciál rejlik bennük arra, hogy az uniós piacra irányuló behozatal mennyiségét növeljék, ideértve az export más piacokról történő átirányítását is.

| (92) | Az Unióba szánt borkősav CIF-exportárai, amelyeket a jelenleg az intézkedések hatálya alatt álló kínai exportőrök alkalmaznak, sokkal alacsonyabbak, mint a felülvizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat árai; az áralákínálás típusonként 32,6 %-ot tett ki. |
| --- | --- |

(92)

Az Unióba szánt borkősav CIF-exportárai, amelyeket a jelenleg az intézkedések hatálya alatt álló kínai exportőrök alkalmaznak, sokkal alacsonyabbak, mint a felülvizsgálati időszakban az uniós gazdasági ágazat árai; az áralákínálás típusonként 32,6 %-ot tett ki.

| (93) | A borkősav felülvizsgálati időszakot követően a világ többi részére irányuló kínai kiviteleinek (12) elemzése azt mutatja, hogy e kivitelek mennyisége jelentősen csökkent, 10 862 tonnáról (felülvizsgálati időszak) 8 118 tonnára (2011. július) (– 25 %). A többi piacra irányuló kínai exportmennyiség ezen 2 744 tonnás csökkenése az Unió piacára további kínai exportbeáramlást eredményezhet. |
| --- | --- |

(93)

A borkősav felülvizsgálati időszakot követően a világ többi részére irányuló kínai kiviteleinek (12) elemzése azt mutatja, hogy e kivitelek mennyisége jelentősen csökkent, 10 862 tonnáról (felülvizsgálati időszak) 8 118 tonnára (2011. július) (– 25 %). A többi piacra irányuló kínai exportmennyiség ezen 2 744 tonnás csökkenése az Unió piacára további kínai exportbeáramlást eredményezhet.

| (94) | Figyelembe véve a Kínában fennálló szabad kapacitást és az uniós piac vonzerejét, a kínai exportőrök minden valószínűség szerint megpróbálják növelni piaci részesedésüket az Unióban, ezáltal jelentős kárt okozva az uniós gazdasági ágazatnak. Ennek következtében a Kínából származó borkősav-behozatalra vonatkozó dömpingellenes vámok hiányában a Kínából származó dömpingelt behozatal bármilyen megnövekedett mennyisége még nagyobb nyomást gyakorolna az uniós gazdasági ágazat áraira, és jelentős kárt okozna. |
| --- | --- |

(94)

Figyelembe véve a Kínában fennálló szabad kapacitást és az uniós piac vonzerejét, a kínai exportőrök minden valószínűség szerint megpróbálják növelni piaci részesedésüket az Unióban, ezáltal jelentős kárt okozva az uniós gazdasági ágazatnak. Ennek következtében a Kínából származó borkősav-behozatalra vonatkozó dömpingellenes vámok hiányában a Kínából származó dömpingelt behozatal bármilyen megnövekedett mennyisége még nagyobb nyomást gyakorolna az uniós gazdasági ágazat áraira, és jelentős kárt okozna.

| (95) | A (79) preambulumbekezdésben említettek szerint az éghajlati/betakarítási körülmények kihatnak az uniós gazdasági ágazat általános pénzügyi helyzetére. Emlékeztetőül a borkősav, amelyet a bortermelők is használnak, a borkészítés melléktermékeként vagy pedig – mint ahogyan a kínai exportőrök esetében is – kémiai szintézissel, petrolkémiai vagy szénvegyületekből, pl. benzolból nyerhető ki. |
| --- | --- |

(95)

A (79) preambulumbekezdésben említettek szerint az éghajlati/betakarítási körülmények kihatnak az uniós gazdasági ágazat általános pénzügyi helyzetére. Emlékeztetőül a borkősav, amelyet a bortermelők is használnak, a borkészítés melléktermékeként vagy pedig – mint ahogyan a kínai exportőrök esetében is – kémiai szintézissel, petrolkémiai vagy szénvegyületekből, pl. benzolból nyerhető ki.

| (96) | Ezért azt is meg kell jegyezni, hogy szintetikus gyártási módszereik miatt a kínai gyártás mennyiségére vonatkozóan nincsenek számottevő korlátozások, ellentétben az uniós gazdasági ágazat gyártóival, amelyek természetes nyersanyagokat (borseprőt) használnak. |
| --- | --- |

(96)

Ezért azt is meg kell jegyezni, hogy szintetikus gyártási módszereik miatt a kínai gyártás mennyiségére vonatkozóan nincsenek számottevő korlátozások, ellentétben az uniós gazdasági ágazat gyártóival, amelyek természetes nyersanyagokat (borseprőt) használnak.

| (97) | Mivel az uniós gazdasági ágazat nyereségessége részben az éghajlati viszonyokon múlik, úgy tűnik, hogy a felülvizsgálati időszakban elért jó nyereségesség nem tekinthető tartósnak. Valójában még a figyelembe vett időszakban sem volt mindig képes az uniós gazdasági ágazat elérni a 8 %-os elérendő haszonkulcsot. A felülvizsgálati időszak utáni hat hónapban továbbá az uniós gazdasági ágazat nyereségessége már jelentősen, kb. 3 %-ra csökkent, és a gazdasági ágazat ismét érzékeny helyzetbe került. |
| --- | --- |

(97)

Mivel az uniós gazdasági ágazat nyereségessége részben az éghajlati viszonyokon múlik, úgy tűnik, hogy a felülvizsgálati időszakban elért jó nyereségesség nem tekinthető tartósnak. Valójában még a figyelembe vett időszakban sem volt mindig képes az uniós gazdasági ágazat elérni a 8 %-os elérendő haszonkulcsot. A felülvizsgálati időszak utáni hat hónapban továbbá az uniós gazdasági ágazat nyereségessége már jelentősen, kb. 3 %-ra csökkent, és a gazdasági ágazat ismét érzékeny helyzetbe került.

2.   Következtetés a kár megismétlődésének valószínűségéről

| (98) | Ennek alapján az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése minden valószínűség szerint növelné a Kínából származó dömpingelt kivitelt, ami leszorítaná az uniós gazdasági ágazat árait, és rontaná az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetét. Ezért az a következtetés vonható le, hogy a Kína elleni intézkedések hatályon kívül helyezése minden valószínűség szerint az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár megismétlődéséhez vezetne. |
| --- | --- |

(98)

Ennek alapján az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése minden valószínűség szerint növelné a Kínából származó dömpingelt kivitelt, ami leszorítaná az uniós gazdasági ágazat árait, és rontaná az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzetét. Ezért az a következtetés vonható le, hogy a Kína elleni intézkedések hatályon kívül helyezése minden valószínűség szerint az uniós gazdasági ágazatnak okozott kár megismétlődéséhez vezetne.

G.   AZ UNIÓS ÉRDEK

1.   Bevezetés

| (99) | Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a Kína elleni dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. A Bizottság az uniós érdeket az összes érintett érdek értékelése alapján határozta meg. Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt félnek lehetőséget biztosítottak álláspontja ismertetésére. |
| --- | --- |

(99)

Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a Kína elleni dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. A Bizottság az uniós érdeket az összes érintett érdek értékelése alapján határozta meg. Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt félnek lehetőséget biztosítottak álláspontja ismertetésére.

| (100) | Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban az intézkedések elfogadása nem minősült az Unió érdekeivel ellentétesnek. Továbbá az, hogy a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat, tehát egy olyan helyzet elemzése, amelyben dömpingellenes intézkedések vannak hatályban, lehetővé tette, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt esetleges indokolatlanul hátrányos hatását is értékeljék. |
| --- | --- |

(100)

Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban az intézkedések elfogadása nem minősült az Unió érdekeivel ellentétesnek. Továbbá az, hogy a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat, tehát egy olyan helyzet elemzése, amelyben dömpingellenes intézkedések vannak hatályban, lehetővé tette, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt esetleges indokolatlanul hátrányos hatását is értékeljék.

| (101) | Ennek alapján megvizsgálták, hogy a káros dömping várható megismétlődésére vonatkozó következtetések ellenére létezik-e olyan kényszerítő ok, amely alapján arra lehet következtetni, hogy ebben a konkrét esetben a Kínából származó behozatal elleni intézkedések fenntartása ellentétes az uniós érdekkel. |
| --- | --- |

(101)

Ennek alapján megvizsgálták, hogy a káros dömping várható megismétlődésére vonatkozó következtetések ellenére létezik-e olyan kényszerítő ok, amely alapján arra lehet következtetni, hogy ebben a konkrét esetben a Kínából származó behozatal elleni intézkedések fenntartása ellentétes az uniós érdekkel.

2.   Az uniós gazdasági ágazat és az egyéb uniós gyártók érdeke

| (102) | Az uniós gazdasági ágazat alapvetően életképes iparágnak bizonyult. Ezt alátámasztották a figyelembe vett időszak alatt tapasztalt kedvező gazdasági fejlemények, amelyek részben a szerkezetátalakítási törekvéseknek és a meglévő intézkedéseknek köszönhetőek. Pontosabban az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban javította árstruktúráját, nyereségességét és gyártási mennyiségét. |
| --- | --- |

(102)

Az uniós gazdasági ágazat alapvetően életképes iparágnak bizonyult. Ezt alátámasztották a figyelembe vett időszak alatt tapasztalt kedvező gazdasági fejlemények, amelyek részben a szerkezetátalakítási törekvéseknek és a meglévő intézkedéseknek köszönhetőek. Pontosabban az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszakban javította árstruktúráját, nyereségességét és gyártási mennyiségét.

| (103) | Várható tehát, hogy az uniós gazdasági ágazat továbbra is ki tudja használni a fenntartandó intézkedéseket. Amennyiben nem maradnak fenn a Kínából származó behozatal elleni intézkedések, az uniós gazdasági ágazat valószínűleg ismét jelentős kárt szenved a Kínából érkező dömpingelt behozatal nagy mennyisége miatt, ami komolyan rontaná pénzügyi helyzetét. A nagy mennyiségű káros dömpingnek valóban nagy a valószínűsége, amit az uniós gazdasági ágazat nem tudna elviselni. Az uniós gazdasági ágazatnak ezért továbbra is előnyére válna a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása. |
| --- | --- |

(103)

Várható tehát, hogy az uniós gazdasági ágazat továbbra is ki tudja használni a fenntartandó intézkedéseket. Amennyiben nem maradnak fenn a Kínából származó behozatal elleni intézkedések, az uniós gazdasági ágazat valószínűleg ismét jelentős kárt szenved a Kínából érkező dömpingelt behozatal nagy mennyisége miatt, ami komolyan rontaná pénzügyi helyzetét. A nagy mennyiségű káros dömpingnek valóban nagy a valószínűsége, amit az uniós gazdasági ágazat nem tudna elviselni. Az uniós gazdasági ágazatnak ezért továbbra is előnyére válna a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása.

| (104) | Ennek megfelelően megállapítást nyer, hogy a Kína elleni dömpingellenes intézkedések fenntartása egyértelműen az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná. |
| --- | --- |

(104)

Ennek megfelelően megállapítást nyer, hogy a Kína elleni dömpingellenes intézkedések fenntartása egyértelműen az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.

3.   Az importőrök érdeke

| (105) | Emlékeztetni kell arra, hogy az előző vizsgálatban úgy találták, hogy az intézkedések bevezetésének hatása nem lesz jelentős. A jelenlegi vizsgálatban egy kereskedő/importőr sem működött együtt. Figyelembe véve, hogy nem áll rendelkezésre olyan bizonyíték, amely szerint a hatályos intézkedések jelentős hatást gyakorolnának az importőrökre, az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések fenntartása nem hat majd jelentősen az uniós importőrökre. |
| --- | --- |

(105)

Emlékeztetni kell arra, hogy az előző vizsgálatban úgy találták, hogy az intézkedések bevezetésének hatása nem lesz jelentős. A jelenlegi vizsgálatban egy kereskedő/importőr sem működött együtt. Figyelembe véve, hogy nem áll rendelkezésre olyan bizonyíték, amely szerint a hatályos intézkedések jelentős hatást gyakorolnának az importőrökre, az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések fenntartása nem hat majd jelentősen az uniós importőrökre.

4.   A felhasználók érdekei

| (106) | A borkősavat élelmiszer- és ital-adalékanyagként elsősorban a bor- és élelmiszeriparban, továbbá az építőiparban, a gipszkészítési folyamatok lassítására használják. |
| --- | --- |

(106)

A borkősavat élelmiszer- és ital-adalékanyagként elsősorban a bor- és élelmiszeriparban, továbbá az építőiparban, a gipszkészítési folyamatok lassítására használják.

| (107) | A vizsgálat során minden ismert felhasználóval felvették a kapcsolatot. |
| --- | --- |

(107)

A vizsgálat során minden ismert felhasználóval felvették a kapcsolatot.

| (108) | Az építőiparban egy felhasználó sem működött együtt. Az eredeti vizsgálatban megállapítottak szerint a gipsztermékekhez felhasznált borkősav azok költségeinek kevesebb mint 2 %-át teszi ki. Ezért az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések fenntartása elhanyagolható hatást gyakorolna az építőipar költségeire és versenyhelyzetére. |
| --- | --- |

(108)

Az építőiparban egy felhasználó sem működött együtt. Az eredeti vizsgálatban megállapítottak szerint a gipsztermékekhez felhasznált borkősav azok költségeinek kevesebb mint 2 %-át teszi ki. Ezért az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések fenntartása elhanyagolható hatást gyakorolna az építőipar költségeire és versenyhelyzetére.

| (109) | Az élelmiszeripar két fő importőre/felhasználója maximálisan együttműködött az eljárásban. Megállapítható, hogy mindkét vállalat nyereséges, ideértve azokat a termékeket is, amelyekhez az érintett terméket nyersanyagként használják fel. Az érintett terméket felhasználó, előállított termékek értékesítése teljes áruforgalmuknak csak kis százalékát tette ki. Ezért az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések fenntartása nem lenne kedvezőtlen hatással az élelmiszeripar felhasználói számára. Ráadásul ezeknek a felhasználóknak igen fontos volt, hogy az érintett termék tekintetében több ellátási forrás álljon rendelkezésre. |
| --- | --- |

(109)

Az élelmiszeripar két fő importőre/felhasználója maximálisan együttműködött az eljárásban. Megállapítható, hogy mindkét vállalat nyereséges, ideértve azokat a termékeket is, amelyekhez az érintett terméket nyersanyagként használják fel. Az érintett terméket felhasználó, előállított termékek értékesítése teljes áruforgalmuknak csak kis százalékát tette ki. Ezért az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések fenntartása nem lenne kedvezőtlen hatással az élelmiszeripar felhasználói számára. Ráadásul ezeknek a felhasználóknak igen fontos volt, hogy az érintett termék tekintetében több ellátási forrás álljon rendelkezésre.

5.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (110) | Valamennyi fent említett tényezőt figyelembe véve az a következtetés vonható le, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartásával szemben nem állnak fenn kényszerítő okok. |
| --- | --- |

(110)

Valamennyi fent említett tényezőt figyelembe véve az a következtetés vonható le, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartásával szemben nem állnak fenn kényszerítő okok.

H.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (111) | Minden fél tájékoztatást kapott azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság a Kínából származó érintett termék behozatalára vonatkozó meglévő intézkedések fenntartását szándékozza javasolni. |
| --- | --- |

(111)

Minden fél tájékoztatást kapott azokról az alapvető tényekről és szempontokról, amelyek alapján a Bizottság a Kínából származó érintett termék behozatalára vonatkozó meglévő intézkedések fenntartását szándékozza javasolni.

| (112) | Az egyik építőipari felhasználó azt állította, hogy a hatályos intézkedések meghosszabbítása hiányt okozna az érintett termékből, növelné a vállalat gyártási költségeit, ezáltal végtermékei drágulásához vezetne. Az állítások igazolására nem nyújtottak be bizonyítékokat. Ezért az állítások indoklásának, valamint az építőipari felhasználók együttműködésének a hiánya miatt nem lehetett igazolni ezeket az állításokat. |
| --- | --- |

(112)

Az egyik építőipari felhasználó azt állította, hogy a hatályos intézkedések meghosszabbítása hiányt okozna az érintett termékből, növelné a vállalat gyártási költségeit, ezáltal végtermékei drágulásához vezetne. Az állítások igazolására nem nyújtottak be bizonyítékokat. Ezért az állítások indoklásának, valamint az építőipari felhasználók együttműködésének a hiánya miatt nem lehetett igazolni ezeket az állításokat.

| (113) | A vizsgálatban együttműködő két élelmiszer-ipari felhasználó azt állította, hogy az intézkedések fenntartásának az élelmiszeriparral gyakorolt hatását nem vették eléggé figyelembe, és az egyik meghallgatást is kért a meghallgatási tisztviselőnél. |
| --- | --- |

(113)

A vizsgálatban együttműködő két élelmiszer-ipari felhasználó azt állította, hogy az intézkedések fenntartásának az élelmiszeriparral gyakorolt hatását nem vették eléggé figyelembe, és az egyik meghallgatást is kért a meghallgatási tisztviselőnél.

| (114) | A meghallgatás alatt ez a felhasználó nem ellenkezett azzal a következtetéssel, hogy az intézkedések fenntartása összességében nem befolyásolná kedvezőtlenül a vállalat egészének a nyereségességét, de azt állította, hogy az érintett termék felhasználásával készülő termékcsoport nyereségességére gyakorolt hatás – amely termékcsoport a teljes áruforgalomnak csak kis százalékát teszi ki – szerinte jelentős lenne. Azt is állította, hogy a borkősav belföldi árai a felülvizsgálati időszak után jelentősen nőttek, és ezek az árszintek ismét számottevően csökkentenék a termékükkel megvalósítható nyereségességet. A felhasználó azonban nem tagadta, hogy az áremelkedés a nyersanyag uniós piacon tapasztalható hiányának a következménye volt; ennek szintje a szőlőbetakarítástól függően igen hullámzó, ezért nem tekinthető sem tartósnak, és az sem igaz, hogy a hatályos dömpingellenes intézkedések miatt alakult ki. |
| --- | --- |

(114)

A meghallgatás alatt ez a felhasználó nem ellenkezett azzal a következtetéssel, hogy az intézkedések fenntartása összességében nem befolyásolná kedvezőtlenül a vállalat egészének a nyereségességét, de azt állította, hogy az érintett termék felhasználásával készülő termékcsoport nyereségességére gyakorolt hatás – amely termékcsoport a teljes áruforgalomnak csak kis százalékát teszi ki – szerinte jelentős lenne. Azt is állította, hogy a borkősav belföldi árai a felülvizsgálati időszak után jelentősen nőttek, és ezek az árszintek ismét számottevően csökkentenék a termékükkel megvalósítható nyereségességet. A felhasználó azonban nem tagadta, hogy az áremelkedés a nyersanyag uniós piacon tapasztalható hiányának a következménye volt; ennek szintje a szőlőbetakarítástól függően igen hullámzó, ezért nem tekinthető sem tartósnak, és az sem igaz, hogy a hatályos dömpingellenes intézkedések miatt alakult ki.

| (115) | A másik együttműködő felhasználó a vizsgálati csoport előtti meghallgatás során hasonló érvekkel az intézkedések meghosszabbítása ellen foglalt állást. Ezeket az érveket ezért hasonlóképpen elutasították (lásd az előző preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(115)

A másik együttműködő felhasználó a vizsgálati csoport előtti meghallgatás során hasonló érvekkel az intézkedések meghosszabbítása ellen foglalt állást. Ezeket az érveket ezért hasonlóképpen elutasították (lásd az előző preambulumbekezdést).

| (116) | Az egyik együttműködő kínai exportáló gyártó szerint az uniós gazdasági ágazatot már nem kell érzékenynek tekinteni, az uniós gazdasági ágazat helyzete alapvetően az éghajlati viszonyokkal hozhatók szoros összefüggésbe, ebből adódóan az intézkedések fenntartása ellen foglalt állást. Ezeket az állításokat nem támasztották alá bizonyítékokkal, ezért nem voltak elfogadhatók. Ráadásul nem olyan jellegűek voltak, amelyek megváltoztatnák az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó megállapításokat. |
| --- | --- |

(116)

Az egyik együttműködő kínai exportáló gyártó szerint az uniós gazdasági ágazatot már nem kell érzékenynek tekinteni, az uniós gazdasági ágazat helyzete alapvetően az éghajlati viszonyokkal hozhatók szoros összefüggésbe, ebből adódóan az intézkedések fenntartása ellen foglalt állást. Ezeket az állításokat nem támasztották alá bizonyítékokkal, ezért nem voltak elfogadhatók. Ráadásul nem olyan jellegűek voltak, amelyek megváltoztatnák az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó megállapításokat.

| (117) | Végül az uniós gazdasági ágazat, tekintettel a figyelembe vett időszak alatti nyereségességi adataira, igazolta, hogy az egyetlen francia gyártó vállalat 2008 közepén történő bezárása rövid távon csökkentette a belföldi piacon rendelkezésre álló érintett termék mennyiségét, azaz ideiglenesen megemelte az értékesítési árakat, és ennek megfelelően csökkentette nyereségességét. Az uniós gazdasági ágazat szerint ilyen körülmények között ezek a változások semmi esetre sem tekinthetők tartósnak. Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó megállapítások ezért változatlanok maradtak. |
| --- | --- |

(117)

Végül az uniós gazdasági ágazat, tekintettel a figyelembe vett időszak alatti nyereségességi adataira, igazolta, hogy az egyetlen francia gyártó vállalat 2008 közepén történő bezárása rövid távon csökkentette a belföldi piacon rendelkezésre álló érintett termék mennyiségét, azaz ideiglenesen megemelte az értékesítési árakat, és ennek megfelelően csökkentette nyereségességét. Az uniós gazdasági ágazat szerint ilyen körülmények között ezek a változások semmi esetre sem tekinthetők tartósnak. Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó megállapítások ezért változatlanok maradtak.

| (118) | Összefoglalva, miután minden olyan megjegyzést figyelembe vettek, amelyeket azután nyújtották be, hogy a vizsgálatok következtetéseiről az érdekelt feleket értesítették, úgy vélték, hogy egyik megjegyzés sem volt olyan jellegű, hogy megváltoztatná a vizsgálat alatt levont következtetéseket. |
| --- | --- |

(118)

Összefoglalva, miután minden olyan megjegyzést figyelembe vettek, amelyeket azután nyújtották be, hogy a vizsgálatok következtetéseiről az érdekelt feleket értesítették, úgy vélték, hogy egyik megjegyzés sem volt olyan jellegű, hogy megváltoztatná a vizsgálat alatt levont következtetéseket.

| (119) | A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Kínából származó borkősav behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket további öt évig fenn kell tartani, |
| --- | --- |

(119)

A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Kínából származó borkősav behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket további öt évig fenn kell tartani,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Az Európai Gyógyszerkönyvben ismertetett módszer szerint vizes oldatban mért, legalább 12,0 fokos negatív optikai forgatóképességű D-(-)-borkősav kivételével a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg az ex 2918 12 00 KN-kód (TARIC-kód: 2918120090) alá tartozó borkősav behozatalára végleges dömpingellenes vámot kell kivetni.

(2)   A vámkezelés előtti, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtétel az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek esetében a következő:

| Vállalat | Dömpingellenes vám | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou City, Kínai Népköztársaság. | 10,1 % | A688 |
| Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, Kínai Népköztársaság. | 4,7 % | A689 |
| Összes többi vállalat (kivéve Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou City, Kínai Népköztársaság – TARIC-kiegészítő kód: A687). | 34,9 % | A999 |

Vállalat

Dömpingellenes vám

TARIC-kiegészítő kód

Changmao Biochemical Engineering Co., Ltd, Changzou City, Kínai Népköztársaság.

10,1 %

A688

Ninghai Organic Chemical Factory, Ninghai, Kínai Népköztársaság.

4,7 %

A689

Összes többi vállalat (kivéve Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, Hangzhou City, Kínai Népköztársaság – TARIC-kiegészítő kód: A687).

34,9 %

A999

(3)   A (2) bekezdésben említett vállalatok esetében megállapított egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele a mellékletben meghatározott követelményeknek megfelelő, érvényes kereskedelmi számla bemutatása a tagállamok vámhatóságainak. Amennyiben ilyen számla nem kerül bemutatásra, úgy az összes többi vállalatra érvényes vámtételt kell alkalmazni.

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. április 16-án.

a Tanács részéről

az elnök

N. WAMMEN

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  HL L 23., 2006.1.27., 1. o.

2

(3)  HL L 48., 2008.2.22., 1. o.

3

(4)  WT/DS295/AB/R, 2005. november 29.

4

(5)  HL L 108., 2012.4.20., 1. o.

5

(6)  HL C 211., 2010.8.4., 11. o.

6

(7)  HL C 24., 2011.1.26., 14. o.

7

(8)  HL C 223., 2011.7.29., 11. o.

8

(9)  HL C 223., 2011.7.29., 16. o.

9

(10)  Pl. a „Chemical Economic Handbook” (Kémiai gazdasági kézikönyv, CEH) vagy a CCM International LTD-től származó jelentések.

10

(11)  Pl. a „Chemical Economic Handbook” (Kémiai gazdasági kézikönyv, CEH) vagy a CCM International LTD-től származó jelentések.

11

(12)

12

Forrás: kínai exportadatbázis

Forrás:

---

MELLÉKLET

| (1) | Az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében említett érvényes kereskedelmi számlának tartalmaznia kell a vállalat egy tisztségviselője által aláírt nyilatkozatot a következő formában: A kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztségviselőjének neve és beosztása. |
| --- | --- |

(1)

Az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében említett érvényes kereskedelmi számlának tartalmaznia kell a vállalat egy tisztségviselője által aláírt nyilatkozatot a következő formában: A kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztségviselőjének neve és beosztása.

| (2) | Nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített [mennyiség] borkősavat a(z) [vállalat neve és székhelye] (TARIC-kiegészítő kód) állította elő [az érintett ország]-ban/-ben. Kijelentem, hogy az e számlán megadott információ teljes, és megfelel a valóságnak.” |
| --- | --- |

(2)

Nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített [mennyiség] borkősavat a(z) [vállalat neve és székhelye] (TARIC-kiegészítő kód) állította elő [az érintett ország]-ban/-ben. Kijelentem, hogy az e számlán megadott információ teljes, és megfelel a valóságnak.”

Dátum és aláírás

---

| 24.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 110/17 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 110/17

---

A TANÁCS 350/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. április 23.)

az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 267/2012/EU rendelet végrehajtásáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló, 2012. március 23-i 267/2012/EU rendeletre (1) és különösen annak 46. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Tanács 2012. március 23-án elfogadta a 267/2012/EU rendeletet. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2012. március 23-án elfogadta a 267/2012/EU rendeletet.

| (2) | A Tanács úgy véli, hogy egy személyek és két szervezet esetében már nem indokolt, hogy szerepeljenek a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó természetes és jogi személyeknek, szervezeteknek és szerveknek a 267/2012/EU rendelet IX. mellékletében foglalt jegyzékében. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács úgy véli, hogy egy személyek és két szervezet esetében már nem indokolt, hogy szerepeljenek a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó természetes és jogi személyeknek, szervezeteknek és szerveknek a 267/2012/EU rendelet IX. mellékletében foglalt jegyzékében.

| (3) | A 267/2012/EU rendelet IX. mellékletében foglalt jegyzéket ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

A 267/2012/EU rendelet IX. mellékletében foglalt jegyzéket ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az e rendelet mellékletében felsorolt személyt és szervezeteket törölni kell a 267/2012/EU rendelet IX. mellékletében foglalt jegyzékből.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Luxembourgban, 2012. április 23-án.

a Tanács részéről

az elnök

C. ASHTON

---

(1)  HL L 88., 2012.3.24., 1. o.

1

---

MELLÉKLET

AZ 1. CIKKBEN EMLÍTETT SZEMÉLY ÉS SZERVEZETEK

A Sedghi

Walship SA

Morison Menon Chartered Accountant

---

| 24.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 110/18 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 110/18

---

A BIZOTTSÁG 351/2012/EU RENDELETE

(2012. április 23.)

a 661/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a sávelhagyásra figyelmeztető rendszerek gépjárművekbe történő beépítésére vonatkozó típus-jóváhagyási előírások tekintetében történő végrehajtásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a gépjárművek, az ezekhez tervezett pótkocsik és rendszerek, alkatrészek, valamint önálló műszaki egységek általános biztonságára vonatkozó típus-jóváhagyási előírásokról szóló, 2009. július 13-i 661/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 14. cikke (1) bekezdésének a) pontjára és 14. cikke (3) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | A 661/2009/EK rendelet meghatározza az M2, M3, N2 és N3 kategóriájú gépjárműveknek a sávelhagyásra figyelmeztető rendszerek beépítése tekintetében történő típusjóváhagyására vonatkozó alapvető előírásokat. Meg kell határozni az ilyen típusjóváhagyáshoz szükséges egyedi eljárásokat, vizsgálatokat és előírásokat. |
| --- | --- |

(1)

A 661/2009/EK rendelet meghatározza az M2, M3, N2 és N3 kategóriájú gépjárműveknek a sávelhagyásra figyelmeztető rendszerek beépítése tekintetében történő típusjóváhagyására vonatkozó alapvető előírásokat. Meg kell határozni az ilyen típusjóváhagyáshoz szükséges egyedi eljárásokat, vizsgálatokat és előírásokat.

| (2) | A 661/2009/EK rendelet szerint a Bizottság az M2, M3, N2 és N3 kategóriák egyes járművei vagy járműosztályai tekintetében a sávelhagyásra figyelmeztető rendszerek beépítésének kötelezettsége alól mentesítő intézkedéseket fogadhat el, amennyiben költség-haszon elemzést követően és figyelembe véve valamennyi vonatkozó biztonsági szempontot, e rendszerek alkalmazásáról kiderül, hogy az nem megfelelő az érintett jármű vagy járműosztály vonatkozásában. |
| --- | --- |

(2)

A 661/2009/EK rendelet szerint a Bizottság az M2, M3, N2 és N3 kategóriák egyes járművei vagy járműosztályai tekintetében a sávelhagyásra figyelmeztető rendszerek beépítésének kötelezettsége alól mentesítő intézkedéseket fogadhat el, amennyiben költség-haszon elemzést követően és figyelembe véve valamennyi vonatkozó biztonsági szempontot, e rendszerek alkalmazásáról kiderül, hogy az nem megfelelő az érintett jármű vagy járműosztály vonatkozásában.

| (3) | A költség-haszon elemzés kimutatta, hogy a 3,5 tonnánál nagyobb, de a 8 tonnát meg nem haladó legnagyobb tömegű, N2 kategóriájú nyerges vontatókra nem célszerű sávelhagyásra figyelmeztető rendszereket felszerelni, mivel ez több költséggel járna, mint haszonnal. Emellett, mivel a sávelhagyásra figyelmeztető rendszerek jellemzően csak bizonyos forgalmi viszonyok mellett használatosak, beépítésük a biztonság szempontjából csupán korlátozott előnyökkel járna az A., I. és II. osztályba tartozó, M2 és M3 kategóriájú járművek, valamint az A., I. és II. osztályba tartozó, M3 kategóriájú csuklós autóbuszok, valamint egyes különleges rendeltetésű járművek, terepjáró járművek és több mint három hajtótengellyel rendelkező járművek esetében. Az ilyen járműveket ezért mentesíteni kell az említett rendszerek beépítésének kötelezettsége alól. |
| --- | --- |

(3)

A költség-haszon elemzés kimutatta, hogy a 3,5 tonnánál nagyobb, de a 8 tonnát meg nem haladó legnagyobb tömegű, N2 kategóriájú nyerges vontatókra nem célszerű sávelhagyásra figyelmeztető rendszereket felszerelni, mivel ez több költséggel járna, mint haszonnal. Emellett, mivel a sávelhagyásra figyelmeztető rendszerek jellemzően csak bizonyos forgalmi viszonyok mellett használatosak, beépítésük a biztonság szempontjából csupán korlátozott előnyökkel járna az A., I. és II. osztályba tartozó, M2 és M3 kategóriájú járművek, valamint az A., I. és II. osztályba tartozó, M3 kategóriájú csuklós autóbuszok, valamint egyes különleges rendeltetésű járművek, terepjáró járművek és több mint három hajtótengellyel rendelkező járművek esetében. Az ilyen járműveket ezért mentesíteni kell az említett rendszerek beépítésének kötelezettsége alól.

| (4) | Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a „Műszaki Bizottság – Gépjárművek” elnevezésű bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(4)

Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a „Műszaki Bizottság – Gépjárművek” elnevezésű bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Hatály

Ez a rendelet a 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (2) II. mellékletében meghatározott M2, N2, M3 és N3 kategóriájú járművekre vonatkozik az alábbiak kivételével:

| 1. | a 3,5 tonnánál nagyobb, de a 8 tonnát meg nem haladó legnagyobb tömegű, N2 kategóriájú nyerges vontatók; |
| --- | --- |

1.

a 3,5 tonnánál nagyobb, de a 8 tonnát meg nem haladó legnagyobb tömegű, N2 kategóriájú nyerges vontatók;

| 2. | az A., I., és II. osztályba tartozó, M2 és M3 kategóriájú járművek; |
| --- | --- |

2.

az A., I., és II. osztályba tartozó, M2 és M3 kategóriájú járművek;

| 3. | az A., I., és II. osztályba tartozó, M3 kategóriájú csuklós autóbuszok; |
| --- | --- |

3.

az A., I., és II. osztályba tartozó, M3 kategóriájú csuklós autóbuszok;

| 4. | a 2007/46/EK irányelv II. melléklete A. részének 4.2. és 4.3. pontjában említett, M2, M3, N2 és N3 kategóriájú terepjáró járművek; |
| --- | --- |

4.

a 2007/46/EK irányelv II. melléklete A. részének 4.2. és 4.3. pontjában említett, M2, M3, N2 és N3 kategóriájú terepjáró járművek;

| 5. | a 2007/46/EK irányelv II. melléklete A. részének 5. pontjában említett, M2, M3, N2 és N3 kategóriájú különleges rendeltetésű járművek; |
| --- | --- |

5.

a 2007/46/EK irányelv II. melléklete A. részének 5. pontjában említett, M2, M3, N2 és N3 kategóriájú különleges rendeltetésű járművek;

| 6. | a több mint három hajtótengellyel rendelkező, M2, M3, N2 és N3 kategóriájú járművek. |
| --- | --- |

6.

a több mint három hajtótengellyel rendelkező, M2, M3, N2 és N3 kategóriájú járművek.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában a 661/2009/EK rendeletben meghatározottak mellett az alábbi fogalommeghatározásokat kell használni:

1.   „járműtípus a jármű sávelhagyásra figyelmeztető rendszere tekintetében”: azon járművek kategóriája, amelyek nem különböznek egymástól az alábbi lényeges jellemzők tekintetében:

2.   „sáv”: az egyik olyan hosszirányú sáv, amelyekből az út áll (lásd II. melléklet függeléke);

3.   „látható hosszirányú burkolatjelek”: a sáv határain szándékosan elhelyezett, a járművezető számára vezetés közben közvetlenül látható határolóvonalak;

4.   „sávelhagyási sebesség”: az a sebesség, amellyel a szóban forgó jármű a figyelmeztetés időpontjában a látható hosszirányú burkolatjelet arra merőlegesen megközelíti;

5.   „közös tér”: az a felület, amelyen kettő vagy több tájékoztató funkció jeleníthető meg, de nem egyidejűleg.

3. cikk

Járműtípus EK-típusjóváhagyása a sávelhagyásra figyelmeztető rendszer tekintetében

(1)   A gyártó vagy a gyártó képviselője benyújtja az adott járműnek a sávelhagyásra figyelmeztető rendszer tekintetében történő EK-típusjóváhagyása iránti kérelmet a típusjóváhagyó hatóságnak.

(2)   A kérelmet az adatközlő lapnak az I. melléklet 1. részében található mintája szerint kell összeállítani.

(3)   Az e rendelet II. mellékletében szereplő, vonatkozó előírások teljesülése esetén a jóváhagyó hatóság megadja az EK-típusjóváhagyást, és a 2007/46/EK irányelv VII. mellékletében meghatározott számozási rendszer szerint kiad egy típus-jóváhagyási számot.

A tagállam nem rendelheti ugyanazt a számot több járműtípushoz.

(4)   A (3) bekezdés alkalmazásában a típusjóváhagyó hatóság EK-típusbizonyítványt állít ki az I. melléklet 2. részében szereplő minta szerint.

4. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. április 23-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 200., 2009.7.31., 1. o.

1

(2)  HL L 263., 2007.10.9., 1. o.

2

---

I. MELLÉKLET

Az adatközlő lap és az EK-típusbizonyítvány szabványos mintája

1.   RÉSZ

Adatközlő lap

MINTA

Adott járműnek a sávelhagyásra figyelmeztető rendszer tekintetében történő EK-típusjóváhagyására vonatkozó ... sz. adatközlő lap

Az alábbi adatokat három példányban, tartalomjegyzékkel együtt kell benyújtani. A rajzokat megfelelő méretben, kellő részletességgel, A4-es formátumban vagy A4-es formátumra összehajtogatva kell beadni. Amennyiben vannak fényképek, azoknak megfelelően részletesnek kell lenniük.

Ha az e mellékletében említett rendszerek, alkatrészek vagy önálló műszaki egységek elektromos vezérléssel működnek, ezek teljesítményére vonatkozóan is kell adatokat szolgáltatni.

0.   ÁLTALÁNOS

0.1.   Gyártmány (a gyártó kereskedelmi neve): ...

0.2.   Típus: ...

0.2.0.1.   Alváz: ...

0.2.0.2.   Felépítmény/teljes jármű: ...

0.2.1.   Kereskedelmi név (nevek) (amennyiben van): ...

0.3.   Típusazonosító ismertetőjelek, amennyiben azok fel vannak tüntetve a járművön (1): ...

0.3.0.1.   Alváz: ...

0.3.0.2.   Felépítmény/teljes jármű: ...

0.3.1.   A jelölés elhelyezése: ...

0.3.1.1.   Alváz: ...

0.3.1.2.   Felépítmény/teljes jármű: ...

0.4.   Jármű-kategória (2): ...

0.5.   Gyártó neve és címe: ...

0.6.   A hatóságilag előírt táblák rögzítésének helye és módja, a jármű azonosító számának helye: ...

0.6.1.   Az alvázon: ...

0.6.2.   A felépítményen: ...

0.9.   A gyártó képviselőjének neve és címe (amennyiben van ilyen): ...

1.   A JÁRMŰ ÁLTALÁNOS SZERKEZETI JELLEMZŐI

1.1.   Egy reprezentatív járműről készített fényképek és/vagy rajzok: ...

1.2.   A teljes jármű méretezett rajza: ...

1.3.   A tengelyek és kerekek száma: ...

1.3.1.   Ikerkerékkel ellátott tengelyek száma és helyzete: ...

1.3.2.   Kormányzott tengelyek száma és helyzete: ...

1.3.3.   Hajtott tengelyek (száma, helyzete, összekapcsolása): ...

1.8.   Vezető helye: bal/jobb (3).

2.   TÖMEGEK ÉS MÉRETEK (4)
   (5)

(kg-ban és mm-ben) (adott esetben utalva a rajzokra)

2.1.   Tengelytáv(ok) (teljes terhelésnél) (6)

2.1.1.   Két tengellyel rendelkező járművek: ...

2.1.1.1.   Három vagy több tengellyel rendelkező járművek

2.3.   A tengelyek nyomtávja(i) és szélessége(i)

2.3.1.   Az egyes kormányzott tengelyek nyomtávjai (7): ...

2.3.2.   Az összes többi tengely nyomtávja (7): ...

2.3.3.   A legszélesebb hátsó tengely szélessége: ...

2.3.4.   A legelső tengely szélessége (a gumiabroncsok legkülső pontjától mérve, a talajhoz közeli abroncs-kidudorodást figyelmen kívül hagyva): ...

2.4.   A jármű mérettartománya (teljes)

2.4.1.   A felépítmény nélküli alvázra

2.4.1.1.   Hossz (8): ...

2.4.1.1.1.   Legnagyobb megengedett hossz: ...

2.4.1.1.2.   Legkisebb megengedett hossz: ...

2.4.1.2.   Szélesség (10): ...

2.4.1.2.1.   Legnagyobb megengedett szélesség: ...

2.4.1.2.2.   Legkisebb megengedett szélesség: ...

2.4.2.   Felépítménnyel ellátott alvázra

2.4.2.1.   Hossz (8): ...

2.4.2.1.1.   Rakfelület hosszúsága: ...

2.4.2.2.   Szélesség (10): ...

2.4.3.   Az alváz nélkül jóváhagyott felépítményre (M2 és M3)

2.4.3.1.   Hossz (8): ...

2.4.3.2.   Szélesség (10): ...

2.6.   Tömeg menetkész állapotban

A jármű tömege felépítménnyel együtt, a nem az M1 kategóriába tartozó vontató esetében csatlakozóberendezéssel együtt (amennyiben azt a gyártó beszerelte), menetkész állapotban; vagy az alváz tömege, illetve az alváz tömege vezetőfülkével együtt, felépítmény és/vagy csatlakozóberendezés nélkül, amennyiben a felépítményt vagy a csatlakozóberendezést a gyártó nem szerelte be (ideértve a folyadékokat, szerszámokat, pótkereket, ha van, valamint a járművezetőt, autóbuszok esetén a kísérő személyt, amennyiben van kísérőülés a járműben) (11) (minden változatra a legnagyobb és legkisebb értékkel): ...

4.7.   A jármű legnagyobb sebessége (km/h) (12): ...

13.   HELYI ÉS TÁVOLSÁGI AUTÓBUSZOKRA VONATKOZÓ KÜLÖNLEGES RENDELKEZÉSEK

13.1.   Járműosztály: III. osztály/B. osztály (3)

Magyarázó megjegyzések

2.   RÉSZ

MINTA

(Legnagyobb megengedett formátum: A4 (210 × 297 mm))

EK–TÍPUSBIZONYÍTVÁNY

Értesítés járműtípus:

| — | EK-típusjóváhagyásának megadásáról (13) |
| --- | --- |

—

EK-típusjóváhagyásának megadásáról (13)

| — | EK-típusjóváhagyásának kiterjesztéséről (13) |
| --- | --- |

—

EK-típusjóváhagyásának kiterjesztéséről (13)

| — | EK-típusjóváhagyásának elutasításáról (13) |
| --- | --- |

—

EK-típusjóváhagyásának elutasításáról (13)

| — | EK-típusjóváhagyásának visszavonásáról (13) |
| --- | --- |

—

EK-típusjóváhagyásának visszavonásáról (13)

a sávelhagyásra figyelmeztető rendszer tekintetében

tekintettel a módosított 351/2012/EU bizottsági rendeletre

Az EK-típusjóváhagyás száma: _

A kiterjesztés indoka:

I.   SZAKASZ

0.1.   Gyártmány (a gyártó kereskedelmi neve):

0.2.   Típus:

0.2.1.   Kereskedelmi név (nevek) (amennyiben van):

0.3   Típusazonosító ismertetőjelek, amennyiben azok fel vannak tüntetve a járművön (14)

0.3.1.   A jelölés elhelyezése:

0.4.   Jármű-kategória (15):

0.5.   A gyártó neve és címe:

0.8.   Az összeszerelő üzem(ek) neve és címe:

0.9.   A gyártó képviselője:

II.   SZAKASZ

1.   Kiegészítő adatok (szükség esetén): lásd a Kiegészítést.

2.   A vizsgálatok elvégzésére illetékes műszaki szolgálat:

3.   A vizsgálati jegyzőkönyv kelte:

4.   A vizsgálati jegyzőkönyv száma:

5.   Megjegyzések (adott esetben): lásd a Kiegészítést.

6.   Hely:

7.   Dátum:

8.   Aláírás:

| Mellékletek | : | Információs csomag.
  Vizsgálati jegyzőkönyv. |
| --- | --- | --- |

Mellékletek

:

Információs csomag.

Vizsgálati jegyzőkönyv.

---

(1)  Ha a típusazonosító ismertetőjel olyan karaktereket is tartalmaz, amelyek az ezen adatközlő lapon megjelölt jármű, alkatrész vagy önálló műszaki egység leírása szempontjából nem lényegesek, ezeket a karaktereket a tájékoztatóban kérdőjellel kell helyettesíteni (pl. ABC??123??).

(2)  A 2007/46/EK irányelv II. mellékletének A. részében felsorolt meghatározásoknak megfelelően osztályozva.

(3)  A nem kívánt rész törlendő (bizonyos esetekben a lehetőségek egyikét sem kell törölni, ha egynél több lehetőség is alkalmazható).

(4)  A rendes vezetőfülkével és a hálóhelyes vezetőfülkével készülő változatnál mindkét esetben meg kell adni a tömeget és a méreteket.

(5)  ISO 612:1978 szabvány – Közúti járművek – Gépjárművek és vontatott járművek méretei – fogalmak és meghatározások.

(6)

| (g1) | — | A jármű tengelytávolságát a következők szerint kell meghatározni:






  — | gépjármű és vonórudas pótkocsi esetében az ISO 612:1978 szabvány 6.4.1. pontja |
| --- | --- | --- | --- |

(g1)

—

A jármű tengelytávolságát a következők szerint kell meghatározni:

—

gépjármű és vonórudas pótkocsi esetében az ISO 612:1978 szabvány 6.4.1. pontja

| — | félpótkocsi és középtengelyes pótkocsi esetében az ISO 612:1978 szabvány 6.4.2. pontja |
| --- | --- |

—

félpótkocsi és középtengelyes pótkocsi esetében az ISO 612:1978 szabvány 6.4.2. pontja

Megjegyzés:

A középtengelyes pótkocsi esetében a tengely összekapcsolási pontját kell a legelső tengelynek tekinteni.

(7)

| (g4) | — | A tengelyek nyomtávjait az ISO 612:1978 szabvány 6.5. pontja szerint kell meghatározni. |
| --- | --- | --- |

(g4)

—

A tengelyek nyomtávjait az ISO 612:1978 szabvány 6.5. pontja szerint kell meghatározni.

(8)

| (g5) | — | A jármű hosszát a következők szerint kell meghatározni:






  — | M1 kategóriájú járművek esetében az ISO 612:1978 szabvány 6.1. pontja |
| --- | --- | --- | --- |

(g5)

—

A jármű hosszát a következők szerint kell meghatározni:

—

M1 kategóriájú járművek esetében az ISO 612:1978 szabvány 6.1. pontja

| — | a nem az M1 kategóriába tartozó járművek esetében a 97/27/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv () I. mellékletének 2.4.1. pontja. |
| --- | --- |

—

a nem az M1 kategóriába tartozó járművek esetében a 97/27/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv () I. mellékletének 2.4.1. pontja.

Pótkocsik esetében az ISO 612:1978 szabványban szereplő 6.1.2. pont szerint kell meghatározni a hosszúságot.

(9)  HL L 233., 1997.8.25., 1. o.

(10)

| (g7) | — | Az M1 kategóriába tartozó járművek szélességét az ISO 612:1978 szabvány 6.2. pontja szerint kell meghatározni. A nem az M1 kategóriába tartozó járművek szélességét a 97/27/EK irányelv I. mellékletének 2.4.2. pontja szerint kell meghatározni. |
| --- | --- | --- |

(g7)

—

Az M1 kategóriába tartozó járművek szélességét az ISO 612:1978 szabvány 6.2. pontja szerint kell meghatározni. A nem az M1 kategóriába tartozó járművek szélességét a 97/27/EK irányelv I. mellékletének 2.4.2. pontja szerint kell meghatározni.

(11)  A vezető és – szükség esetén – a kezelőszemélyzet tagjának tömegét 75 kg-nak kell tekinteni (amelyből az ISO 2416:1992 szabvány alapján 68 kg a testsúly és 7 kg a poggyászsúly), a tüzelőanyag-tartály 90 %-ig van töltve, más folyadékot tartalmazó rendszerek (kivéve a vízzel töltötteket) pedig a gyártó által meghatározott űrtartalom 100 %-áig vannak töltve.

(12)  Pótkocsik esetében a gyártó által megengedett legnagyobb sebesség.

(13)  A nem kívánt rész törlendő.

(14)  Ha a típusazonosító ismertetőjel olyan karaktereket is tartalmaz, amelyek az ezen adatközlő lapon megjelölt jármű, alkatrész vagy önálló műszaki egység leírása szempontjából nem lényegesek, ezeket a karaktereket a tájékoztatóban kérdőjellel kell helyettesíteni (pl. ABC??123??).

(15)  A 2007/46/EK irányelv II. mellékletének A. szakaszában meghatározottak szerint.

Kiegészítés

a ... számú EK-típusbizonyítványhoz

1.   Kiegészítő adatok

1.1.   A járműbe beépített, sávelhagyásra figyelmeztető rendszer rövid leírása:

4.   A II. melléklet szerinti vizsgálat eredményei

4.1.   A vizsgálathoz használt látható hosszirányú burkolatjelek

4.2.   A(z) 351/2012/EU bizottsági rendelet II. mellékletének függelékében azonosított többi látható hosszirányú burkolatjelnek való megfelelést igazoló dokumentáció

4.3.   A sávelhagyásra figyelmeztető rendszer előírásoknak megfelelő, régióspecifikus módosításokat tartalmazó különböző változatainak leírása

4.4.   A jármű tömege és terhelési állapota a vizsgálat során

4.5.   A figyelmeztetési küszöb beállítása (kizárólag abban az esetben, ha a sávelhagyásra figyelmeztető rendszer rendelkezik a felhasználó által beállítható figyelmeztetési küszöbbel)

4.6.   A figyelmeztető fényjelzés ellenőrző vizsgálatának eredménye

4.7.   A sávelhagyásra való figyelmeztetés vizsgálatának eredményei

4.8.   A hibakeresési vizsgálat eredményei

4.9.   A deaktiválási vizsgálat eredménye (kizárólag abban az esetben, ha a jármű rendelkezik a sávelhagyásra figyelmeztető rendszer deaktiválására szolgáló eszközzel)

5.   Megjegyzések (ha vannak):

---

II. MELLÉKLET

Gépjárműveknek a sávelhagyásra figyelmeztető rendszer tekintetében történő típusjóváhagyására vonatkozó előírások és vizsgálatok

1.   Előírások

1.1.   Általános előírások

1.1.1.   A sávelhagyásra figyelmeztető rendszer (LDWS) működését nem befolyásolhatják hátrányosan mágneses vagy elektromos mezők. Ezt az ENSZ-EGB 10. számú előírásának (1) való megfeleléssel kell igazolni.

1.2.   Teljesítménykövetelmények

1.2.1.   Ha a rendszer az 1.2.3. pontnak megfelelően üzemel, az LDWS-nek figyelmeztetnie kell a járművezetőt, ha a jármű a járművezető kimondott utasítása nélkül átlépi a haladás szerinti sáv látható hosszirányú burkolatjelét az egyenes szakaszokból és legalább 250 méter sugarú belső hosszirányú burkolatjellel ellátott kanyarokból álló úton.

Nevezetesen:

| 1.2.1.1. | az 1.4.1. pontban meghatározott figyelmeztető jelzést kell kiadnia a járművezető számára a 2.5. pont rendelkezései (sávelhagyásra való figyelmeztetés vizsgálata) szerint és a 2.2.3. pontban meghatározott hosszirányú burkolatjelekkel végrehajtott vizsgálat során, |
| --- | --- |

1.2.1.1.

az 1.4.1. pontban meghatározott figyelmeztető jelzést kell kiadnia a járművezető számára a 2.5. pont rendelkezései (sávelhagyásra való figyelmeztetés vizsgálata) szerint és a 2.2.3. pontban meghatározott hosszirányú burkolatjelekkel végrehajtott vizsgálat során,

| 1.2.1.2. | az 1.2.1. pontban említett figyelmeztetés megszüntethető, amennyiben a járművezető által végzett valamely művelet arra utal, hogy el kívánja hagyni a sávot. |
| --- | --- |

1.2.1.2.

az 1.2.1. pontban említett figyelmeztetés megszüntethető, amennyiben a járművezető által végzett valamely művelet arra utal, hogy el kívánja hagyni a sávot.

1.2.2.   A rendszernek az 1.4.2. pontban meghatározott figyelmeztető jelzést a 2.6. pont rendelkezései (hibakeresési vizsgálat) szerint végrehajtott vizsgálat során is ki kell adnia a járművezető számára. A figyelmeztető jelzésnek folyamatosnak kell lennie.

1.2.3.   Az LDWS-nek legalább a 60 km/h feletti járműsebességnél be kell kapcsolnia, kivéve, ha azt az 1.3. pont szerint manuálisan deaktiválták.

1.3.   Amennyiben a jármű rendelkezik az LDWS deaktiválására szolgáló eszközzel, a következő feltételeket kell értelemszerűen alkalmazni:

| 1.3.1. | Az LDWS működésének automatikusan helyre kell állnia minden új, a gyújtáskapcsoló „bekapcsolt” (üzemel) állásba kapcsolásával induló ciklus elején. |
| --- | --- |

1.3.1.

Az LDWS működésének automatikusan helyre kell állnia minden új, a gyújtáskapcsoló „bekapcsolt” (üzemel) állásba kapcsolásával induló ciklus elején.

| 1.3.2. | Folyamatos figyelmeztető fényjelzésnek kell tájékoztatnia a járművezetőt arról, hogy az LDWS deaktiválva van. Erre a célra az 1.4.2. pontban meghatározott sárga figyelmeztető jelzés használható. |
| --- | --- |

1.3.2.

Folyamatos figyelmeztető fényjelzésnek kell tájékoztatnia a járművezetőt arról, hogy az LDWS deaktiválva van. Erre a célra az 1.4.2. pontban meghatározott sárga figyelmeztető jelzés használható.

1.4.   Figyelmeztető jelzés

1.4.1.   Az 1.2.1. pontban említett figyelmeztető jelzésnek a járművezető által észlelhetőnek kell lennie, és a jelzés kibocsátásának a következő módok valamelyikén kell történnie:

| a) | a fény-, a hang- és a tapintható jelzés közül kiválasztott legalább két figyelmeztetési mód; |
| --- | --- |

a)

a fény-, a hang- és a tapintható jelzés közül kiválasztott legalább két figyelmeztetési mód;

| b) | a tapintható és a hangjelzés közül kiválasztott egy figyelmeztetési mód, amelyet a jármű nem szándékos sodródásának irányát mutató térbeli jelzés egészít ki. |
| --- | --- |

b)

a tapintható és a hangjelzés közül kiválasztott egy figyelmeztetési mód, amelyet a jármű nem szándékos sodródásának irányát mutató térbeli jelzés egészít ki.

| 1.4.1.1. | Amennyiben a sávelhagyásra utaló figyelmeztetés fényjelzéssel történik, a fényjelzés lehet az 1.2.2. pontban meghatározott hibajelzés villogása. |
| --- | --- |

1.4.1.1.

Amennyiben a sávelhagyásra utaló figyelmeztetés fényjelzéssel történik, a fényjelzés lehet az 1.2.2. pontban meghatározott hibajelzés villogása.

1.4.2.   Az 1.2.2. pontban említett hibajelzésnek folyamatos sárga figyelmeztető fényjelzésnek kell lennie.

1.4.3.   Az LDWS figyelmeztető fényjelzésének vagy a gyújtáskapcsoló (indítókapcsoló) „bekapcsolt” (üzemel) állásánál, vagy a gyújtáskapcsoló (indítókapcsoló) „bekapcsolt” (üzemel) és „indítás” állása között, a gyártó által ellenőrzési pozícióként meghatározott helyen (rendszerindítás [bekapcsolás]), kell felgyulladnia. Ez az előírás nem vonatkozik a közös térben megjelenített figyelmeztető jelzésekre.

1.4.4.   A figyelmeztető fényjelzéseknek még nappali fényviszonyok mellett is láthatónak kell lenniük; a jelzőfények kifogástalan állapotát a járművezetőnek minden kétséget kizáróan tudnia kell ellenőrizni a vezetőülésből.

1.4.5.   Ha a járművezetőt figyelmeztető fényjelzés tájékoztatja arról, hogy az LDWS például a kedvezőtlen időjárási viszonyok miatt átmenetileg nem működik, e fényjelzésnek folyamatosan kell világítania. Erre a célra az 1.4.2. pontban meghatározott hibajelzés használható.

1.5.   Az időszakos műszaki vizsgálatra vonatkozó rendelkezések

1.5.1.   Gondoskodni kell arról, hogy az időszakos műszaki vizsgálat alkalmával a hibajelzés állapotának szemrevételezésével meg lehessen győződni az LDWS helyes üzemi állapotáról a bekapcsolást követően (kikapcsolt állapot: rendszer üzemképes; bekapcsolt állapot: rendszerhiba).

Amennyiben a hibajelzés a közös térben található, a hibajelzés állapotának ellenőrzése előtt meg kell bizonyosodni arról, hogy a közös tér működőképes.

1.5.2.   A típusjóváhagyás időpontjában egy bizalmasan kezelendő dokumentumban fel kell vázolni azokat az eszközöket, amelyek a gyártó által választott hibajelzés működésének egyszerű jogosulatlan módosításával szemben védelmet nyújtanak.

Ez a védelmi követelmény akkor is teljesül, ha az LDWS helyes üzemi állapotának ellenőrzése egy második eszközzel lehetséges.

2.   Vizsgálati eljárások

2.1.   A gyártó rendelkezésre bocsát egy rövid dokumentációs csomagot, amely betekintést nyújt a rendszer, valamint adott esetben azon eszközök alapfelépítésébe, amelyekkel a rendszer más járműrendszerekhez kapcsolódik. A dokumentációnak ismertetnie kell a rendszer működését, továbbá le kell írnia azt, hogyan történik a rendszer aktuális üzemi állapotának ellenőrzése, hogy a rendszer hatással van-e más járműrendszerekre, valamint milyen módszerrel (módszerekkel) történt azon helyzetek meghatározása, amelyek hibajelzést váltanak ki.

2.2.   Vizsgálati feltételek

2.2.1.   A vizsgálatot sík, száraz aszfalt- vagy betonfelületen kell elvégezni.

2.2.2.   A környezeti hőmérsékletnek 0 °C és 45 °C között kell lennie.

2.2.3.   Látható hosszirányú burkolatjelek

| 2.2.3.1. | A sávelhagyásra való figyelmeztetés 2.6. pont szerinti vizsgálatához az e melléklet függelékében meghatározott látható hosszirányú burkolatjelek közül kell választani; ezeknek megfelelő állapotban kell lenniük, továbbá olyan anyagból kell készülniük, amely megfelel az adott tagállam látható hosszirányú burkolatjelekre vonatkozó szabványának. A vizsgálathoz használt látható hosszirányú burkolatjelek elrendezését fel kell jegyezni. |
| --- | --- |

2.2.3.1.

A sávelhagyásra való figyelmeztetés 2.6. pont szerinti vizsgálatához az e melléklet függelékében meghatározott látható hosszirányú burkolatjelek közül kell választani; ezeknek megfelelő állapotban kell lenniük, továbbá olyan anyagból kell készülniük, amely megfelel az adott tagállam látható hosszirányú burkolatjelekre vonatkozó szabványának. A vizsgálathoz használt látható hosszirányú burkolatjelek elrendezését fel kell jegyezni.

| 2.2.3.2. | A jármű gyártójának dokumentációval kell igazolnia az e melléklet függelékében azonosított többi látható hosszirányú burkolatjelnek való megfelelést. E dokumentációt mellékelni kell a vizsgálati jegyzőkönyvhöz. |
| --- | --- |

2.2.3.2.

A jármű gyártójának dokumentációval kell igazolnia az e melléklet függelékében azonosított többi látható hosszirányú burkolatjelnek való megfelelést. E dokumentációt mellékelni kell a vizsgálati jegyzőkönyvhöz.

| 2.2.3.3. | Ha az adott járműtípust az LDWS régióspecifikus módosításokat tartalmazó, különböző változataival lehet felszerelni, akkor a gyártónak dokumentációval kell igazolnia, hogy valamennyi változat megfelel e rendelet előírásainak. |
| --- | --- |

2.2.3.3.

Ha az adott járműtípust az LDWS régióspecifikus módosításokat tartalmazó, különböző változataival lehet felszerelni, akkor a gyártónak dokumentációval kell igazolnia, hogy valamennyi változat megfelel e rendelet előírásainak.

2.2.4.   A vizsgálatot olyan látási viszonyok mellett kell elvégezni, amelyek lehetővé teszik az előírt vizsgálati sebességgel történő, biztonságos járművezetést.

2.3.   A jármű állapota

2.3.1.   Terhelési tömeg

A jármű vizsgálata bármely terhelés mellett történhet, amíg a tengelyek között a tömegmegoszlás megfelel a gyártó által megadott értéknek, az egyes tengelyekre eső terhelés pedig nem haladja meg a tengelyekre megengedett legnagyobb terhelést. A terhelés a vizsgálati eljárás megkezdése után nem módosítható. A jármű gyártójának dokumentációval kell igazolnia, hogy a rendszer bármilyen terhelés mellett üzemképes.

2.3.2.   A járművet a járműgyártó által ajánlott abroncsnyomással kell vizsgálni.

2.3.3.   Ha az LDWS rendelkezik a felhasználó által beállítható figyelmeztetési küszöbbel, a 2.5. pont szerinti vizsgálatot a lehető legnagyobb küszöbértékre beállított sávelhagyási figyelmeztetés használatával kell elvégezni. A beállítás a vizsgálati eljárás megkezdése után nem módosítható.

2.4.   A figyelmeztető fényjelzés ellenőrző vizsgálata

Ellenőrizni kell az álló helyzetben lévő járművön, hogy a figyelmeztető fényjelzések megfelelnek-e az 1.4.3. pont előírásainak.

2.5.   A sávelhagyásra utaló figyelmeztetés vizsgálata

2.5.1.   A járművet 65 km/h +/– 3 km/h sebességgel a vizsgálati sáv közepe felé kell kormányozni egyenletesen, hogy a jármű viselkedése stabil legyen.

A járművet az előírt sebességet tartva hagyni kell óvatosan balra vagy jobbra sodródni 0,1 és 0,8 m/s sávelhagyási sebességgel úgy, hogy a jármű áthaladjon a hosszirányú burkolatjelen. A vizsgálatot meg kell ismételni eltérő, a 0,1–0,8 m/s tartományon belüli sávelhagyási sebességgel.

A fenti vizsgálatokat meg kell ismételni a jármű ellenkező irányba történő sodródásával.

2.5.2.   Az LDWS-nek legkésőbb akkor ki kell bocsátania az 1.4.1. pontban említett, sávelhagyásra figyelmeztető jelzést, amikor a járműnek a hosszirányú burkolatjelekhez legközelebbi első kerekén található abroncs külseje 0,3 méterrel átlépi annak a látható hosszirányú burkolatjelnek a külső szélét, amely felé a jármű sodródik.

2.6.   Hibakeresési vizsgálat

2.6.1.   Szimulálni kell az LDWS meghibásodását, például bármely LDWS-alkatrész áramforrásának kiiktatásával vagy az LDWS-alkatrészek közötti elektromos kapcsolat megszakításával. LDWS-meghibásodás szimulálásakor nem szabad kiiktatni sem az 1.4.2. pont szerinti hibajelzés, sem az 1.3. pont szerinti, az LDWS deaktiválására szolgáló vezérlő elektromos csatlakoztatását.

2.6.2.   Az 1.4.2. pontban említett hibajelzésnek aktiválódnia kell és aktívnak kell maradnia a járművezetés során, továbbá ismét aktiválódnia kell a gyújtáskapcsoló ki- és bekapcsolásából álló ciklust követően mindaddig, amíg a szimulált hiba fennáll.

2.7.   Deaktiválási vizsgálat

2.7.1.   Az LDWS deaktiválására szolgáló eszközzel felszerelt járművek esetében a gyújtáskapcsolót (indítókapcsolót) „bekapcsolt” (üzemel) állásba kell kapcsolni, majd deaktiválni kell az LDWS-t. Az 1.3.2. pontban említett figyelmeztető jelzésnek aktiválódnia kell. Ezt követően a gyújtáskapcsolót (indítókapcsolót) „kikapcsolt” állásba kell kapcsolni. A gyújtáskapcsolót (indítókapcsolót) ismét „bekapcsolt” (üzemel) állásba kell kapcsolni, majd ellenőrizni kell, hogy a figyelmeztető jelzés nem aktiválódik-e ismét. Amennyiben nem, az azt jelzi, hogy az LDWS működése az 1.3.1. pontnak megfelelően helyreállt. Amennyiben a gyújtási rendszer „kulcs” használatával aktiválható, akkor a fent említett követelményt a kulcs eltávolítása nélkül kell teljesíteni.

---

(1)  HL L 116., 2010.5.8., 1. o.

Függelék

Látható hosszirányú burkolatjelek azonosítása

| 1. | A II. melléklet 2.2. és 2.5. pontjában említett vizsgálati eljárások végrehajtása céljából a vizsgálati sáv szélességének több mint 3,5 méternek kell lennie. |
| --- | --- |

1.

A II. melléklet 2.2. és 2.5. pontjában említett vizsgálati eljárások végrehajtása céljából a vizsgálati sáv szélességének több mint 3,5 méternek kell lennie.

| 2. | Az 1. táblázatban azonosított, látható hosszirányú burkolatjeleket e függelék eltérő rendelkezése hiányában fehérnek kell tekinteni. |
| --- | --- |

2.

Az 1. táblázatban azonosított, látható hosszirányú burkolatjeleket e függelék eltérő rendelkezése hiányában fehérnek kell tekinteni.

| 3. | Az 1. táblázatot kell használni az e rendelet II. mellékletének 2.2. és 2.5. pontja szerinti jóváhagyáshoz. |
| --- | --- |

3.

Az 1. táblázatot kell használni az e rendelet II. mellékletének 2.2. és 2.5. pontja szerinti jóváhagyáshoz.

1.   táblázat

Azonosított látható hosszirányú burkolatjelek

Image

Image

Image

Image

---

| 24.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 110/31 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 110/31

---

A BIZOTTSÁG 352/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. április 23.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2), és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. április 23-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 49,0 |
| TN | 124,7 |
| TR | 110,1 |
| ZZ | 94,6 |
| 0707 00 05 | JO | 216,8 |
| TR | 129,5 |
| ZZ | 173,2 |
| 0709 93 10 | TR | 102,8 |
| ZZ | 102,8 |
| 0805 10 20 | EG | 55,3 |
| IL | 73,9 |
| MA | 51,3 |
| TN | 54,8 |
| TR | 50,5 |
| ZZ | 57,2 |
| 0805 50 10 | TR | 45,9 |
| ZZ | 45,9 |
| 0808 10 80 | AR | 82,1 |
| BR | 81,6 |
| CA | 117,0 |
| CL | 93,7 |
| CN | 111,9 |
| MK | 31,8 |
| NZ | 123,3 |
| US | 157,3 |
| UY | 72,9 |
| ZA | 87,4 |
| ZZ | 95,9 |
| 0808 30 90 | AR | 112,5 |
| CL | 112,9 |
| CN | 65,6 |
| US | 107,0 |
| ZA | 126,1 |
| ZZ | 104,8 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

49,0

TN

124,7

TR

110,1

ZZ

94,6

0707 00 05

JO

216,8

TR

129,5

ZZ

173,2

0709 93 10

TR

102,8

ZZ

102,8

0805 10 20

EG

55,3

IL

73,9

MA

51,3

TN

54,8

TR

50,5

ZZ

57,2

0805 50 10

TR

45,9

ZZ

45,9

0808 10 80

AR

82,1

BR

81,6

CA

117,0

CL

93,7

CN

111,9

MK

31,8

NZ

123,3

US

157,3

UY

72,9

ZA

87,4

ZZ

95,9

0808 30 90

AR

112,5

CL

112,9

CN

65,6

US

107,0

ZA

126,1

ZZ

104,8

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 24.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 110/33 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 110/33

---

A BIZOTTSÁG 353/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2012. április 23.)

a cukorágazat egyes termékeire a 2011/12-es gazdasági évben alkalmazandó, a 971/2011/EU végrehajtási rendeletben rögzített irányadó árak és kiegészítő importvámok módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel a cukorágazatban harmadik országokkal folytatott kereskedelem tekintetében a 318/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. június 30-i 951/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdése második albekezdésének második mondatára,

mivel:

| (1) | A 971/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) a 2011/12-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és a szirupok bizonyos fajtáira alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezeket az árakat és vámokat legutóbb a 345/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4) módosította. |
| --- | --- |

(1)

A 971/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) a 2011/12-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és a szirupok bizonyos fajtáira alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezeket az árakat és vámokat legutóbb a 345/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4) módosította.

| (2) | A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek a 951/2006/EK rendelet 36. cikkének megfelelően módosításra szorulnak. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek a 951/2006/EK rendelet 36. cikkének megfelelően módosításra szorulnak.

| (3) | Tekintettel annak szükségességére, hogy az intézkedés alkalmazása a frissített adatok rendelkezésre bocsátását követően mihamarabb megkezdődjék, indokolt e rendeletet kihirdetése napján hatályba léptetni, |
| --- | --- |

(3)

Tekintettel annak szükségességére, hogy az intézkedés alkalmazása a frissített adatok rendelkezésre bocsátását követően mihamarabb megkezdődjék, indokolt e rendeletet kihirdetése napján hatályba léptetni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 951/2006/EK rendelet 36. cikkében említett termékek behozatalára a 2011/12-es gazdasági évben alkalmazandó, a 971/2011/EU végrehajtási rendeletben megállapított irányadó árak és kiegészítő vámok e rendelet melléklete szerint módosulnak.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2012. április 23-án.

a Bizottság részéről, az elnök nevében,

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 178., 2006.7.1., 24. o.

2

(3)  HL L 254., 2011.9.30., 12. o.

3

(4)  HL L 108., 2012.4.20., 32. o.

4

---

MELLÉKLET

A fehér cukor, a nyerscukor és a 1702 90 95 KN-kód alá tartozó termékek behozatalára vonatkozó irányadó árak és kiegészítő importvámok 2012. április 24-től alkalmazandó módosított összegei

| (EUR) |
| --- |
| KN-kód | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege |
| 1701 12 10 (1) | 39,53 | 0,00 |
| 1701 12 90 (1) | 39,53 | 2,75 |
| 1701 13 10 (1) | 39,53 | 0,00 |
| 1701 13 90 (1) | 39,53 | 3,05 |
| 1701 14 10 (1) | 39,53 | 0,00 |
| 1701 14 90 (1) | 39,53 | 3,05 |
| 1701 91 00 (2) | 43,62 | 4,38 |
| 1701 99 10 (2) | 43,62 | 1,25 |
| 1701 99 90 (2) | 43,62 | 1,25 |
| 1702 90 95 (3) | 0,44 | 0,25 |

(EUR)

KN-kód

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege

1701 12 10 (1)

39,53

0,00

1701 12 90 (1)

39,53

2,75

1701 13 10 (1)

39,53

0,00

1701 13 90 (1)

39,53

3,05

1701 14 10 (1)

39,53

0,00

1701 14 90 (1)

39,53

3,05

1701 91 00 (2)

43,62

4,38

1701 99 10 (2)

43,62

1,25

1701 99 90 (2)

43,62

1,25

1702 90 95 (3)

0,44

0,25

---

(1)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének III. pontjában meghatározott szabványos minőségre megállapítva.

(2)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének II. pontjában meghatározott szabványos minőségre megállapítva.

(3)  A szacharóztartalom 1 %-ára megállapítva.

---

HATÁROZATOK

| 24.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 110/35 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 110/35

---

A TANÁCS 2012/205/KKBP HATÁROZATA

(2012. április 23.)

az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/413/KKBP határozat módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Iránnal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló, 2010. július 26-i 2010/413/KKBP határozatra (1) és különösen annak 23. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Tanács 2010. július 26-án elfogadta a 2010/413/KKBP határozatot. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2010. július 26-án elfogadta a 2010/413/KKBP határozatot.

| (2) | A Tanács úgy véli, hogy egy személy és két szervezet esetében már nem indokolt, hogy szerepeljenek a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyeknek és szervezeteknek a 2010/413/KKBP határozat II. mellékletében foglalt jegyzékében. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács úgy véli, hogy egy személy és két szervezet esetében már nem indokolt, hogy szerepeljenek a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyeknek és szervezeteknek a 2010/413/KKBP határozat II. mellékletében foglalt jegyzékében.

| (3) | A 2010/413/KKBP határozat II. mellékletében foglalt jegyzéket ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

A 2010/413/KKBP határozat II. mellékletében foglalt jegyzéket ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az e határozat mellékletében felsorolt személyt és szervezeteket törölni kell a 2010/413/KKBP határozat II. mellékletében foglalt jegyzékből.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2012. április 23-án.

a Tanács részéről

az elnök

C. ASHTON

---

(1)  HL L 195., 2010.7.27., 39. o.

1

---

MELLÉKLET

Az 1. cikkben említett személy és szervezetek

A Sedghi

Walship SA

Morison Menon Chartered Accountant

---

| 24.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 110/36 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 110/36

---

A TANÁCS 2012/206/KKBP HATÁROZATA

(2012. április 23.)

a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2011/782/KKBP határozat módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre és különösen annak 29. cikkére,

mivel:

| (1) | A Tanács 2011. december 1-jén elfogadta a 2011/782/KKBP határozatot (1). |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2011. december 1-jén elfogadta a 2011/782/KKBP határozatot (1).

| (2) | A szíriai helyzet súlyosságára tekintettel a Tanács szükségesnek tartja, hogy további korlátozó intézkedéseket vezessen be a szíriai rezsimmel szemben. |
| --- | --- |

(2)

A szíriai helyzet súlyosságára tekintettel a Tanács szükségesnek tartja, hogy további korlátozó intézkedéseket vezessen be a szíriai rezsimmel szemben.

| (3) | Ennek alapján meg kell tiltani, illetve engedélyhez kell kötni a belső elnyomás céljára alkalmas további áruk és technológia értékesítését, szolgáltatását, átadását vagy exportját. |
| --- | --- |

(3)

Ennek alapján meg kell tiltani, illetve engedélyhez kell kötni a belső elnyomás céljára alkalmas további áruk és technológia értékesítését, szolgáltatását, átadását vagy exportját.

| (4) | Ezenfelül a luxustermékek Szíria számára való értékesítését, szolgáltatását, átadását vagy exportját is meg kell tiltani. |
| --- | --- |

(4)

Ezenfelül a luxustermékek Szíria számára való értékesítését, szolgáltatását, átadását vagy exportját is meg kell tiltani.

| (5) | A 2011/782/KKBP határozatot ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(5)

A 2011/782/KKBP határozatot ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2011/782/KKBP határozat a következőképpen módosul:

| 1. | az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „1. cikk
  (1)   A tagállamok állampolgárai részéről vagy a tagállamok területéről, vagy a tagállamok lobogója alatt közlekedő hajót vagy légi járművet használva tilos fegyvereket és bármely egyéb hadianyagot értékesíteni, szolgáltatni, átadni vagy exportálni Szíria számára, ideértve a fegyvereket és lőszereket, katonai járműveket és felszereléseket, katonai jellegű felszereléseket és a felsoroltak pótalkatrészeit, valamint a belső elnyomás céljára alkalmas felszereléseket, függetlenül attól, hogy azok a tagállamok területéről származnak-e vagy sem.
  (2)   A tagállamok állampolgárai részéről, illetve a tagállamok területéről, vagy a tagállamok lobogója alatt közlekedő vízi vagy légi járművet használva tilos belső elnyomás céljára felhasználható vagy a belső elnyomás céljára felhasználható termékek gyártására vagy karbantartására szolgáló egyes további felszerelést, árukat, illetve technológiát értékesíteni, szolgáltatni, átadni vagy exportálni Szíria számára, függetlenül attól, hogy azok a tagállamok területéről származnak-e vagy sem.
  Az Unió megteszi az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy meghatározza az e bekezdés hatálya alá tartozó termékek körét.
  (3)   Tilos:






  a) | közvetlenül vagy közvetve bármely szíriai természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv részére vagy a Szíriában való felhasználás céljából az (1) és (2) bekezdésben említett eszközökhöz vagy azok rendelkezésre bocsátásához, gyártásához, karbantartásához és használatához kapcsolódó technikai segítséget, közvetítői szolgáltatást vagy egyéb szolgáltatást nyújtani; |
| --- | --- | --- |

1.

az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„1. cikk

(1)   A tagállamok állampolgárai részéről vagy a tagállamok területéről, vagy a tagállamok lobogója alatt közlekedő hajót vagy légi járművet használva tilos fegyvereket és bármely egyéb hadianyagot értékesíteni, szolgáltatni, átadni vagy exportálni Szíria számára, ideértve a fegyvereket és lőszereket, katonai járműveket és felszereléseket, katonai jellegű felszereléseket és a felsoroltak pótalkatrészeit, valamint a belső elnyomás céljára alkalmas felszereléseket, függetlenül attól, hogy azok a tagállamok területéről származnak-e vagy sem.

(2)   A tagállamok állampolgárai részéről, illetve a tagállamok területéről, vagy a tagállamok lobogója alatt közlekedő vízi vagy légi járművet használva tilos belső elnyomás céljára felhasználható vagy a belső elnyomás céljára felhasználható termékek gyártására vagy karbantartására szolgáló egyes további felszerelést, árukat, illetve technológiát értékesíteni, szolgáltatni, átadni vagy exportálni Szíria számára, függetlenül attól, hogy azok a tagállamok területéről származnak-e vagy sem.

Az Unió megteszi az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy meghatározza az e bekezdés hatálya alá tartozó termékek körét.

(3)   Tilos:

a)

közvetlenül vagy közvetve bármely szíriai természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv részére vagy a Szíriában való felhasználás céljából az (1) és (2) bekezdésben említett eszközökhöz vagy azok rendelkezésre bocsátásához, gyártásához, karbantartásához és használatához kapcsolódó technikai segítséget, közvetítői szolgáltatást vagy egyéb szolgáltatást nyújtani;

| b) | közvetlenül vagy közvetve bármely szíriai természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv részére vagy a Szíriában való felhasználás céljából az (1) és (2) bekezdésben említett eszközökkel kapcsolatos finanszírozást vagy pénzügyi támogatást nyújtani, beleértve különösen az említett eszközök értékesítésére, szolgáltatására, átadására vagy kivitelére, illetve a kapcsolódó technikai segítség, közvetítői szolgáltatás és egyéb szolgáltatás nyújtására vonatkozó támogatásokat, kölcsönöket és exporthitel-biztosítást.”; |
| --- | --- |

b)

közvetlenül vagy közvetve bármely szíriai természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv részére vagy a Szíriában való felhasználás céljából az (1) és (2) bekezdésben említett eszközökkel kapcsolatos finanszírozást vagy pénzügyi támogatást nyújtani, beleértve különösen az említett eszközök értékesítésére, szolgáltatására, átadására vagy kivitelére, illetve a kapcsolódó technikai segítség, közvetítői szolgáltatás és egyéb szolgáltatás nyújtására vonatkozó támogatásokat, kölcsönöket és exporthitel-biztosítást.”;

| 2. | a rendelet a következő cikkel egészül ki:
  „1a. cikk
  (1)   Belső elnyomás céljára felhasználható vagy a belső elnyomás céljára felhasználható termékek gyártására vagy karbantartására szolgáló, az 1. cikk (2) bekezdésében meghatározottaktól eltérő egyes felszerelésnek, áruknak, illetve technológiának a tagállamok állampolgárai részéről, illetve a tagállamok területéről, vagy a tagállamok lobogója alatt közlekedő vízi vagy légi járművet használva Szíria számára történő értékesítése, szolgáltatása, átadása vagy exportja az exportáló tagállam illetékes hatóságai által eseti alapon kiadott engedélyéhez kötött.
  Az Unió megteszi az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy meghatározza az e cikk hatálya alá tartozó termékek körét.
  (2)   Szintén az exportáló tagállam illetékes hatóságának engedélyéhez kötött:






  a) | bármely szíriai természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv részére vagy a Szíriában való felhasználás céljából az (1) bekezdésben említett eszközökhöz vagy azok rendelkezésre bocsátásához, gyártásához, karbantartásához és használatához kapcsolódó technikai segítség, közvetítői szolgáltatás vagy egyéb szolgáltatás nyújtása; |
| --- | --- | --- |

2.

a rendelet a következő cikkel egészül ki:

„1a. cikk

(1)   Belső elnyomás céljára felhasználható vagy a belső elnyomás céljára felhasználható termékek gyártására vagy karbantartására szolgáló, az 1. cikk (2) bekezdésében meghatározottaktól eltérő egyes felszerelésnek, áruknak, illetve technológiának a tagállamok állampolgárai részéről, illetve a tagállamok területéről, vagy a tagállamok lobogója alatt közlekedő vízi vagy légi járművet használva Szíria számára történő értékesítése, szolgáltatása, átadása vagy exportja az exportáló tagállam illetékes hatóságai által eseti alapon kiadott engedélyéhez kötött.

Az Unió megteszi az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy meghatározza az e cikk hatálya alá tartozó termékek körét.

(2)   Szintén az exportáló tagállam illetékes hatóságának engedélyéhez kötött:

a)

bármely szíriai természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv részére vagy a Szíriában való felhasználás céljából az (1) bekezdésben említett eszközökhöz vagy azok rendelkezésre bocsátásához, gyártásához, karbantartásához és használatához kapcsolódó technikai segítség, közvetítői szolgáltatás vagy egyéb szolgáltatás nyújtása;

| b) | bármely szíriai természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv részére vagy a Szíriában való felhasználás céljából az (1) bekezdésben említett eszközökkel kapcsolatos finanszírozás vagy pénzügyi támogatás nyújtása, beleértve különösen az említett eszközök értékesítésére, szolgáltatására, átadására vagy kivitelére, illetve a kapcsolódó technikai segítség, közvetítői szolgáltatás és egyéb szolgáltatás nyújtására vonatkozó támogatásokat, kölcsönöket és exporthitel-biztosítást.”; |
| --- | --- |

b)

bármely szíriai természetes vagy jogi személy, szervezet vagy szerv részére vagy a Szíriában való felhasználás céljából az (1) bekezdésben említett eszközökkel kapcsolatos finanszírozás vagy pénzügyi támogatás nyújtása, beleértve különösen az említett eszközök értékesítésére, szolgáltatására, átadására vagy kivitelére, illetve a kapcsolódó technikai segítség, közvetítői szolgáltatás és egyéb szolgáltatás nyújtására vonatkozó támogatásokat, kölcsönöket és exporthitel-biztosítást.”;

| 3. | a rendelet a következő cikkel egészül ki:
  „8b. cikk
  A tagállamok állampolgárai részéről, illetve a tagállamok területéről, vagy a tagállamok lobogója alatt közlekedő vízi vagy légi járművet használva tilos luxustermékeket értékesíteni, szolgáltatni, átadni vagy exportálni Szíria számára, függetlenül attól, hogy azok a tagállamok területéről származnak-e vagy sem.
  Az Unió megteszi az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy meghatározza az e cikk hatálya alá tartozó termékek körét.” |
| --- | --- |

3.

a rendelet a következő cikkel egészül ki:

„8b. cikk

A tagállamok állampolgárai részéről, illetve a tagállamok területéről, vagy a tagállamok lobogója alatt közlekedő vízi vagy légi járművet használva tilos luxustermékeket értékesíteni, szolgáltatni, átadni vagy exportálni Szíria számára, függetlenül attól, hogy azok a tagállamok területéről származnak-e vagy sem.

Az Unió megteszi az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy meghatározza az e cikk hatálya alá tartozó termékek körét.”

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Luxembourgban, 2012. április 23-án.

a Tanács részéről

az elnök

C. ASHTON

---

(1)  HL L 319., 2011.12.2., 56. o.

1

---

| 24.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 110/38 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 110/38

---

A BIZOTTSÁG FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ HATÁROZATA

(2012. február 8.)

az Unión kívüli projektekhez adott hitelek és hitelgaranciák veszteségeinek fedezésére az Európai Beruházási Banknak nyújtott uniós garanciáról és a 633/2009/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló 1080/2011/EU európai parlamenti és tanácsi határozat III. mellékletének Szíria tekintetében történő módosításáról

(2012/207/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Unión kívüli projektekhez adott hitelek és hitelgaranciák veszteségeinek fedezésére az Európai Beruházási Banknak nyújtott uniós garanciáról és a 633/2009/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. október 25-i 1080/2011/EU európai parlamenti és tanácsi határozatra (1) és különösen annak 4. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Szíriáról szóló, 2011. május 23-i tanácsi következtetésekben (2) a Tanács felkéri az Európai Beruházási Bankot, hogy egyelőre ne hagyjon jóvá újabb szíriai BB-finanszírozási műveleteket. |
| --- | --- |

(1)

A Szíriáról szóló, 2011. május 23-i tanácsi következtetésekben (2) a Tanács felkéri az Európai Beruházási Bankot, hogy egyelőre ne hagyjon jóvá újabb szíriai BB-finanszírozási műveleteket.

| (2) | Az Európai Parlament az arab világban és Észak-Afrikában kialakult helyzettel összefüggésben álló szíriai, jemeni és bahreini helyzetről szóló, 2011. július 7-i állásfoglalásában üdvözölte a Tanács következtetéseit a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről, valamint az EBB felkéréséről, hogy egyelőre ne hagyjon jóvá újabb szíriai finanszírozási műveleteket. |
| --- | --- |

(2)

Az Európai Parlament az arab világban és Észak-Afrikában kialakult helyzettel összefüggésben álló szíriai, jemeni és bahreini helyzetről szóló, 2011. július 7-i állásfoglalásában üdvözölte a Tanács következtetéseit a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről, valamint az EBB felkéréséről, hogy egyelőre ne hagyjon jóvá újabb szíriai finanszírozási műveleteket.

| (3) | A szíriai politikai és gazdasági helyzet az 1080/2011/EU határozat elfogadása óta tovább romlott. |
| --- | --- |

(3)

A szíriai politikai és gazdasági helyzet az 1080/2011/EU határozat elfogadása óta tovább romlott.

| (4) | A Tanács a Szíriáról szóló, 2011. november 14-i következtetéseiben (3) úgy határozott, hogy a Szíria és az EBB között fennálló hitelszerződések keretében felmerülő vagy azokkal kapcsolatos összegek folyósításának és egyéb kifizetéseknek a felfüggesztése révén új korlátozó intézkedéseket vezet be a szíriai rendszerrel szemben. |
| --- | --- |

(4)

A Tanács a Szíriáról szóló, 2011. november 14-i következtetéseiben (3) úgy határozott, hogy a Szíria és az EBB között fennálló hitelszerződések keretében felmerülő vagy azokkal kapcsolatos összegek folyósításának és egyéb kifizetéseknek a felfüggesztése révén új korlátozó intézkedéseket vezet be a szíriai rendszerrel szemben.

| (5) | Ebben az összefüggésben a Tanács számos korlátozó intézkedést fogadott el, ideértve a Szíria és az EBB között fennálló hitelszerződésekkel kapcsolatos összegek EBB általi folyósításának megtiltását, amely intézkedések beépültek a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről és a 2011/273/KKBP határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. december 1-jei 2011/782/KKBP tanácsi határozatba (4), valamint a szíriai helyzetre vonatkozó korlátozó intézkedésekről és a 442/2011/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. január 18-i 36/2012/EU tanácsi rendeletbe (5). |
| --- | --- |

(5)

Ebben az összefüggésben a Tanács számos korlátozó intézkedést fogadott el, ideértve a Szíria és az EBB között fennálló hitelszerződésekkel kapcsolatos összegek EBB általi folyósításának megtiltását, amely intézkedések beépültek a Szíriával szembeni korlátozó intézkedésekről és a 2011/273/KKBP határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2011. december 1-jei 2011/782/KKBP tanácsi határozatba (4), valamint a szíriai helyzetre vonatkozó korlátozó intézkedésekről és a 442/2011/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. január 18-i 36/2012/EU tanácsi rendeletbe (5).

| (6) | A Bizottság az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) bevonásával úgy értékelte, hogy az általános gazdasági és politikai helyzet megkívánja Szíria eltávolítását az 1080/2011/EU határozat III. mellékletéből, amely meghatározza az uniós garancia melletti BB-finanszírozásra jogosult országok jegyzékét, |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) bevonásával úgy értékelte, hogy az általános gazdasági és politikai helyzet megkívánja Szíria eltávolítását az 1080/2011/EU határozat III. mellékletéből, amely meghatározza az uniós garancia melletti BB-finanszírozásra jogosult országok jegyzékét,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az 1080/2011/EU határozat III. melléklete B. pontjának 1. alpontjában a „Szíria” szót el kell hagyni.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2012. február 8-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 280., 2011.10.27., 1. o.

1

(2)  A Külügyek Tanácsának 3091. ülése.

2

(3)  A Külügyek Tanácsának 3124. ülése.

3

(4)  HL L 319., 2011.12.2., 56. o.

4

(5)  HL L 16., 2012.1.19., 1. o.

5

---

| 24.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 110/39 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 110/39

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2012. április 20.)

az 1528/2007/EK tanácsi rendelet II. melléklete szerinti származási szabályoktól a tonhalfilé vonatkozásában Kenyában fennálló különleges helyzetre figyelemmel való ideiglenes eltérésről szóló 2011/861/EU végrehajtási határozat módosításáról

(az értesítés a C(2012) 2463. számú dokumentummal történt)

(2012/208/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a gazdasági partnerségi megállapodásokat létrehozó vagy azok létrehozásához vezető megállapodásokban meghatározott, az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok (AKCS-államok) csoportjának egyes tagjaiból származó termékekre vonatkozó szabályozások alkalmazásáról szóló, 2007. december 20-i 1528/2007/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak II. melléklete 36. cikkének (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A Bizottság 2011. december 19-én elfogadta az 1528/2007/EK tanácsi rendelet II. melléklete szerinti származási szabályoktól a tonhalfilé vonatkozásában Kenyában fennálló különleges helyzetre figyelemmel való ideiglenes eltérésről szóló 2011/861/EU végrehajtási határozatot (2). |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság 2011. december 19-én elfogadta az 1528/2007/EK tanácsi rendelet II. melléklete szerinti származási szabályoktól a tonhalfilé vonatkozásában Kenyában fennálló különleges helyzetre figyelemmel való ideiglenes eltérésről szóló 2011/861/EU végrehajtási határozatot (2).

| (2) | 2011. december 1-jén Kenya az 1528/2007/EK rendelet II. mellékletének 36. cikke alapján ismét kérte, hogy eltérhessen az említett mellékletben meghatározott származási szabályoktól. Kenya 2012. január 16-án további információkkal egészítette ki kérelmét. A Kenya által szolgáltatott információk szerint még a rendes évszakonkénti változásokhoz képest is szokatlanul alacsony a kifogott származó tonhal mennyisége, ami visszaesést eredményez a tonhalfilé előállításában. Kenya felhívta a figyelmet a kalóztámadásoknak a nyerstonhal-szállítmányokat érintő kockázataira. Ebben a rendkívüli helyzetben Kenya egy bizonyos ideig még nem lesz képes eleget tenni az 1528/2007/EK rendelet II. mellékletében előírt származási szabályoknak. 2012. január 1-jei hatállyal új eltérést kell biztosítani. |
| --- | --- |

(2)

2011. december 1-jén Kenya az 1528/2007/EK rendelet II. mellékletének 36. cikke alapján ismét kérte, hogy eltérhessen az említett mellékletben meghatározott származási szabályoktól. Kenya 2012. január 16-án további információkkal egészítette ki kérelmét. A Kenya által szolgáltatott információk szerint még a rendes évszakonkénti változásokhoz képest is szokatlanul alacsony a kifogott származó tonhal mennyisége, ami visszaesést eredményez a tonhalfilé előállításában. Kenya felhívta a figyelmet a kalóztámadásoknak a nyerstonhal-szállítmányokat érintő kockázataira. Ebben a rendkívüli helyzetben Kenya egy bizonyos ideig még nem lesz képes eleget tenni az 1528/2007/EK rendelet II. mellékletében előírt származási szabályoknak. 2012. január 1-jei hatállyal új eltérést kell biztosítani.

| (3) | A 2011/861/EU végrehajtási határozat 2011. december 31-ig volt alkalmazandó. Mivel szükséges biztosítani az AKCS-országokból az Unióba történő behozatal folytonosságát, valamint az egyrészről a Kelet-afrikai Közösség, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között kötött ideiglenes gazdasági partnerségi megállapodásra (KAK–EU ideiglenes gazdasági partnerségi megállapodás) való áttérés zökkenőmentességét, ezért a 2011/861/EU határozat hatályát 2012. január 1-jétől2013. december 31-ig meg kell hosszabbítani. |
| --- | --- |

(3)

A 2011/861/EU végrehajtási határozat 2011. december 31-ig volt alkalmazandó. Mivel szükséges biztosítani az AKCS-országokból az Unióba történő behozatal folytonosságát, valamint az egyrészről a Kelet-afrikai Közösség, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között kötött ideiglenes gazdasági partnerségi megállapodásra (KAK–EU ideiglenes gazdasági partnerségi megállapodás) való áttérés zökkenőmentességét, ezért a 2011/861/EU határozat hatályát 2012. január 1-jétől2013. december 31-ig meg kell hosszabbítani.

| (4) | Nem lenne helyénvaló az 1528/2007/EK rendelet II. mellékletének 36. cikke alapján olyan mennyiségekre vonatkozóan megadni az eltérés lehetőségét, amelyek meghaladják a KAK–EU ideiglenes gazdasági partnerségi megállapodás szerint a Kelet-afrikai Közösség területe részére biztosított éves kvótát. A 2012. és 2013. évre vonatkozó kvótamennyiségeket ezért évi 2 000 tonna tonhalfilében kell meghatározni. |
| --- | --- |

(4)

Nem lenne helyénvaló az 1528/2007/EK rendelet II. mellékletének 36. cikke alapján olyan mennyiségekre vonatkozóan megadni az eltérés lehetőségét, amelyek meghaladják a KAK–EU ideiglenes gazdasági partnerségi megállapodás szerint a Kelet-afrikai Közösség területe részére biztosított éves kvótát. A 2012. és 2013. évre vonatkozó kvótamennyiségeket ezért évi 2 000 tonna tonhalfilében kell meghatározni.

| (5) | Az egyértelműség érdekében helyénvaló kifejezetten meghatározni, hogy a 1604 14 16 vtsz. alá tartozó tonhalfilé előállításához használandó nem származó anyag csak a Harmonizált Rendszer szerinti 0302 vagy 0303 vtsz. alá tartozó tonhal lehessen, hogy a tonhalfilé tekintetében alkalmazható legyen az eltérés lehetősége. |
| --- | --- |

(5)

Az egyértelműség érdekében helyénvaló kifejezetten meghatározni, hogy a 1604 14 16 vtsz. alá tartozó tonhalfilé előállításához használandó nem származó anyag csak a Harmonizált Rendszer szerinti 0302 vagy 0303 vtsz. alá tartozó tonhal lehessen, hogy a tonhalfilé tekintetében alkalmazható legyen az eltérés lehetősége.

| (6) | A 2011/861/EU végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

A 2011/861/EU végrehajtási határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (7) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódex-bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódex-bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2011/861/EU végrehajtási határozat a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „1. cikk
  Az 1528/2007/EK rendelet II. mellékletétől eltérve, összhangban az említett melléklet 36. cikke (1) bekezdésének a) pontjával, a Harmonizált Rendszer szerinti 0302 vagy 0303 vtsz. alá tartozó, nem származó tonhalból előállított, 1604 14 16 vtsz. alá tartozó tonhalfilét Kenyából származónak kell tekinteni, amennyiben teljesülnek az e határozat 2–5. cikkében meghatározott feltételek.” |
| --- | --- |

1.

Az 1. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„1. cikk

Az 1528/2007/EK rendelet II. mellékletétől eltérve, összhangban az említett melléklet 36. cikke (1) bekezdésének a) pontjával, a Harmonizált Rendszer szerinti 0302 vagy 0303 vtsz. alá tartozó, nem származó tonhalból előállított, 1604 14 16 vtsz. alá tartozó tonhalfilét Kenyából származónak kell tekinteni, amennyiben teljesülnek az e határozat 2–5. cikkében meghatározott feltételek.”

| 2. | A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „2. cikk
  Az 1. cikkben előírt eltérés az e határozat mellékletében meghatározott azon termékekre és mennyiségekre alkalmazandó, amelyeket az Unióban történő szabad forgalomba bocsátás céljából 2012. január 1. és 2013. december 31. között Kenya mint származási ország megjelölésével bejelentenek.” |
| --- | --- |

2.

A 2. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„2. cikk

Az 1. cikkben előírt eltérés az e határozat mellékletében meghatározott azon termékekre és mennyiségekre alkalmazandó, amelyeket az Unióban történő szabad forgalomba bocsátás céljából 2012. január 1. és 2013. december 31. között Kenya mint származási ország megjelölésével bejelentenek.”

| 3. | A 6. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „E határozat 2012. január 1-jétől2013. december 31-ig alkalmazandó.” |
| --- | --- |

3.

A 6. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„E határozat 2012. január 1-jétől2013. december 31-ig alkalmazandó.”

| 4. | A melléklet helyébe az e határozat mellékletében szereplő szöveg lép. |
| --- | --- |

4.

A melléklet helyébe az e határozat mellékletében szereplő szöveg lép.

2. cikk

Ezt a határozatot 2012. január 1-jétől kell alkalmazni.

3. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2012. április 20-án.

a Bizottság részéről

Algirdas ŠEMETA

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 348., 2007.12.31., 1. o.

1

(2)  HL L 338., 2011.12.21., 61. o.

2

---

MELLÉKLET

„MELLÉKLET

| Tételszám | KN-kód | Árumegnevezés | Időszakok | Mennyiségek |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.1667 | 1604 14 16 | Tonhalfilé | 2011.1.1-jétől2011.12.31-ig | 2 000 tonna |
| 2012.1.1-jétől2012.12.31-ig | 2 000 tonna |
| 2013.1.1-jétől2013.12.31-ig | 2 000 tonna” |

Tételszám

KN-kód

Árumegnevezés

Időszakok

Mennyiségek

09.1667

1604 14 16

Tonhalfilé

2011.1.1-jétől2011.12.31-ig

2 000 tonna

2012.1.1-jétől2012.12.31-ig

2 000 tonna

2013.1.1-jétől2013.12.31-ig

2 000 tonna”

---

| 24.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 110/41 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 110/41

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2012. április 20.)

a 2008/118/EK tanácsi irányelv ellenőrzési és szállítási rendelkezéseinek a 2003/96/EK tanácsi irányelv 20. cikkének (2) bekezdésével összhangban egyes adalékokra történő alkalmazásáról

(az értesítés a C(2012) 2484. számú dokumentummal történt)

(2012/209/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az energiatermékek és a villamos energia közösségi adóztatási keretének átszervezéséről szóló, 2003. október 27-i 2003/96/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 20. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A holland hatóságok által a 2003/96/EK irányelv 20. cikkének (2) bekezdése alapján előterjesztett kérelem nyomán a Bizottság elfogadta a 2008/118/EK tanácsi irányelv ellenőrzésre és szállításra vonatkozó rendelkezéseinek a 3811 KN-kód alá tartozó termékek tekintetében való, a 2003/96/EK tanácsi irányelv 20. cikkének (2) bekezdésével összhangban történő alkalmazásáról szóló, 2011. szeptember 16-i 2011/545/EU bizottsági végrehajtási határozatot (2). A végrehajtási határozat a 3811 KN-kód alá tartozó összes terméket a jövedéki adóra vonatkozó általános rendelkezésekről és a 92/12/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. december 16-i 2008/118/EK tanácsi irányelv (3) ellenőrzési és szállítási rendelkezéseinek hatálya alá vonja. |
| --- | --- |

(1)

A holland hatóságok által a 2003/96/EK irányelv 20. cikkének (2) bekezdése alapján előterjesztett kérelem nyomán a Bizottság elfogadta a 2008/118/EK tanácsi irányelv ellenőrzésre és szállításra vonatkozó rendelkezéseinek a 3811 KN-kód alá tartozó termékek tekintetében való, a 2003/96/EK tanácsi irányelv 20. cikkének (2) bekezdésével összhangban történő alkalmazásáról szóló, 2011. szeptember 16-i 2011/545/EU bizottsági végrehajtási határozatot (2). A végrehajtási határozat a 3811 KN-kód alá tartozó összes terméket a jövedéki adóra vonatkozó általános rendelkezésekről és a 92/12/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. december 16-i 2008/118/EK tanácsi irányelv (3) ellenőrzési és szállítási rendelkezéseinek hatálya alá vonja.

| (2) | A holland hatóságok által előterjesztett kérelemnek megfelelően a 2011/545/EU végrehajtási határozat elfogadása az adócsalás, az adókikerülés és az adójogi rendelkezésekkel való visszaélés megelőzése érdekében történt, tehát ezt a célt szolgálta egyes, motor-tüzelőanyagok adalékaként való felhasználásra szánt – és ez esetben a 2003/96/EK irányelv szerint adóköteles – termékeknek a 2008/118/EK irányelvben előírt ellenőrzési és szállítási rendelkezések hatálya alá vonása. |
| --- | --- |

(2)

A holland hatóságok által előterjesztett kérelemnek megfelelően a 2011/545/EU végrehajtási határozat elfogadása az adócsalás, az adókikerülés és az adójogi rendelkezésekkel való visszaélés megelőzése érdekében történt, tehát ezt a célt szolgálta egyes, motor-tüzelőanyagok adalékaként való felhasználásra szánt – és ez esetben a 2003/96/EK irányelv szerint adóköteles – termékeknek a 2008/118/EK irányelvben előírt ellenőrzési és szállítási rendelkezések hatálya alá vonása.

| (3) | A 2011/545/EU végrehajtási határozat elfogadása után a Bizottság figyelmét ráirányították a 3811 21 00 és a 3811 29 00 KN-kód alá tartozó termékek sajátos helyzetére. Ezek a termékek sem fűtőanyagként vagy motor-tüzelőanyagként, sem ezek adalékaként való felhasználásra nincsenek szánva, és nem tesznek lehetővé adócsalást, adókikerülést vagy visszaélést az adójogi rendelkezésekkel. Ezért nem indokolt, hogy a 2008/118/EK irányelv ellenőrzési és szállítási rendelkezései kiterjedjenek rájuk. Ennek megfelelően az említett ellenőrzési és szállítási rendelkezéseket kizárólag a 3811 11 10, a 3811 11 90, a 3811 19 00 és a 3811 90 00 KN-kód alá tartozó termékek esetében indokolt alkalmazni. |
| --- | --- |

(3)

A 2011/545/EU végrehajtási határozat elfogadása után a Bizottság figyelmét ráirányították a 3811 21 00 és a 3811 29 00 KN-kód alá tartozó termékek sajátos helyzetére. Ezek a termékek sem fűtőanyagként vagy motor-tüzelőanyagként, sem ezek adalékaként való felhasználásra nincsenek szánva, és nem tesznek lehetővé adócsalást, adókikerülést vagy visszaélést az adójogi rendelkezésekkel. Ezért nem indokolt, hogy a 2008/118/EK irányelv ellenőrzési és szállítási rendelkezései kiterjedjenek rájuk. Ennek megfelelően az említett ellenőrzési és szállítási rendelkezéseket kizárólag a 3811 11 10, a 3811 11 90, a 3811 19 00 és a 3811 90 00 KN-kód alá tartozó termékek esetében indokolt alkalmazni.

| (4) | A 2011/545/EU végrehajtási határozat helyett ennek megfelelően el kell fogadni egy másik, vele analóg határozatot, amelynek azonban kizárólag a 3811 11 10, a 3811 11 90, a 3811 19 00 és a 3811 90 00 KN-kód alá tartozó termékekre kell vonatkoznia. |
| --- | --- |

(4)

A 2011/545/EU végrehajtási határozat helyett ennek megfelelően el kell fogadni egy másik, vele analóg határozatot, amelynek azonban kizárólag a 3811 11 10, a 3811 11 90, a 3811 19 00 és a 3811 90 00 KN-kód alá tartozó termékekre kell vonatkoznia.

| (5) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Jövedékiadó-bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(5)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Jövedékiadó-bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2031/2001/EK bizottsági rendelettel (4) módosított 2658/87/EGK tanácsi rendelet (5) I. melléklete szerinti 3811 11 10, 3811 11 90, 3811 19 00 és 3811 90 00 KN-kód alá tartozó termékekre 2013. január 1-jétől – a 2003/96/EK irányelv 20. cikkének (2) bekezdésével összhangban – alkalmazni kell a 2008/118/EK irányelv ellenőrzési és szállítási rendelkezéseit.

2. cikk

A 2011/545/EU végrehajtási határozat hatályát veszti.

3. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2012. április 20-án.

a Bizottság részéről

Algirdas ŠEMETA

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 283., 2003.10.31., 51. o.

1

(2)  HL L 241., 2011.9.17., 33. o.

2

(3)  HL L 9., 2009.1.14., 12. o.

3

(4)  HL L 279., 2001.10.23., 1. o.

4

(5)  HL L 256., 1987.9.7., 1. o.

5

---

| 24.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 110/42 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 110/42

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2012. április 23.)

a 2009/28/EK és a 98/70/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti fenntarthatósági kritériumoknak való megfelelést igazoló „az Ensus megújulóenergia-irányelv szerinti bioetanol-előállítás” elnevezésű Ensus önkéntes rendszer elismeréséről

(2012/210/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a megújuló energiaforrásból előállított energia támogatásáról, valamint a 2001/77/EK és a 2003/30/EK irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. április 23-i 2009/28/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 18. cikke (6) bekezdésére,

tekintettel a 2009/30/EK irányelvvel (2) módosított, a benzin és a dízelüzemanyagok minőségéről szóló, 1998. október 13-i 98/70/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3) és különösen annak 7c. cikke (6) bekezdésére,

a 2009/28/EK irányelv 25. cikkének (2) bekezdése értelmében létrehozott tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | Mind a 2009/28/EK, mind pedig a 2009/30/EK irányelv fenntarthatósági kritériumokat határoz meg a bioüzemanyagokra vonatkozóan. A 2009/28/EK irányelv 17. és 18. cikkének, valamint V. mellékletének rendelkezéseire való minden hivatkozást úgy kell érteni, hogy azok egyben a 98/70/EK irányelv IV. mellékletének és 7b., 7c. cikkének párhuzamos rendelkezéseire is hivatkoznak. |
| --- | --- |

(1)

Mind a 2009/28/EK, mind pedig a 2009/30/EK irányelv fenntarthatósági kritériumokat határoz meg a bioüzemanyagokra vonatkozóan. A 2009/28/EK irányelv 17. és 18. cikkének, valamint V. mellékletének rendelkezéseire való minden hivatkozást úgy kell érteni, hogy azok egyben a 98/70/EK irányelv IV. mellékletének és 7b., 7c. cikkének párhuzamos rendelkezéseire is hivatkoznak.

| (2) | A 17. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett célok szempontjából figyelembe vett bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók vonatkozásában a tagállamoknak elő kell írniuk a gazdasági szereplők számára annak bizonyítását, hogy teljesülnek a 2009/28/EK irányelv 17. cikkének (2)–(5) bekezdésében meghatározott fenntarthatósági kritériumok. |
| --- | --- |

(2)

A 17. cikk (1) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett célok szempontjából figyelembe vett bioüzemanyagok és folyékony bio-energiahordozók vonatkozásában a tagállamoknak elő kell írniuk a gazdasági szereplők számára annak bizonyítását, hogy teljesülnek a 2009/28/EK irányelv 17. cikkének (2)–(5) bekezdésében meghatározott fenntarthatósági kritériumok.

| (3) | A 2009/28/EK irányelv (76) preambulumbekezdése kimondja, hogy el kell kerülni az ágazat ésszerűtlenül nagy terhelését, egyben megállapítja, hogy az önkéntes rendszerek hatékony megoldásokkal járulhatnak hozzá a szóban forgó fenntarthatósági kritériumoknak való megfelelés tanúsításához. |
| --- | --- |

(3)

A 2009/28/EK irányelv (76) preambulumbekezdése kimondja, hogy el kell kerülni az ágazat ésszerűtlenül nagy terhelését, egyben megállapítja, hogy az önkéntes rendszerek hatékony megoldásokkal járulhatnak hozzá a szóban forgó fenntarthatósági kritériumoknak való megfelelés tanúsításához.

| (4) | A Bizottság dönti el, hogy a 2009/28/EK irányelv 17. cikkének (3)–(5) bekezdésében meghatározott fenntarthatósági kritériumok teljesülésének igazolásaként adott bioüzemanyag-szállítmányokra vonatkozóan elfogadja-e egy adott önkéntes nemzeti vagy nemzetközi rendszer tanúsítványát, és az említett irányelv 17. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában megbízható adatnak tekinti-e az üvegházhatású gázok kibocsátásában elért megtakarítás mérésére létrehozott önkéntes nemzeti vagy nemzetközi rendszerek információit. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság dönti el, hogy a 2009/28/EK irányelv 17. cikkének (3)–(5) bekezdésében meghatározott fenntarthatósági kritériumok teljesülésének igazolásaként adott bioüzemanyag-szállítmányokra vonatkozóan elfogadja-e egy adott önkéntes nemzeti vagy nemzetközi rendszer tanúsítványát, és az említett irányelv 17. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában megbízható adatnak tekinti-e az üvegházhatású gázok kibocsátásában elért megtakarítás mérésére létrehozott önkéntes nemzeti vagy nemzetközi rendszerek információit.

| (5) | Az ilyen önkéntes rendszerek bizottsági elismerése ötéves időtartamra szólhat. |
| --- | --- |

(5)

Az ilyen önkéntes rendszerek bizottsági elismerése ötéves időtartamra szólhat.

| (6) | Ha egy gazdasági szereplő a Bizottság által elismert rendszer szerinti bizonyítékokkal vagy adatokkal szolgál, az elismerésről szóló bizottsági határozat által érintett mértékig a tagállamok nem kötelezhetik az adatszolgáltatót arra, hogy további bizonyítékokkal támassza alá a fenntarthatósági kritériumoknak való megfelelést. |
| --- | --- |

(6)

Ha egy gazdasági szereplő a Bizottság által elismert rendszer szerinti bizonyítékokkal vagy adatokkal szolgál, az elismerésről szóló bizottsági határozat által érintett mértékig a tagállamok nem kötelezhetik az adatszolgáltatót arra, hogy további bizonyítékokkal támassza alá a fenntarthatósági kritériumoknak való megfelelést.

| (7) | „Az Ensus megújulóenergia-irányelv szerinti bioetanol-előállítás” (a továbbiakban: az Ensus-rendszer) elismerése iránti kérelmet 2011. november 21-én kapta kézhez a Bizottság. A rendszer az Ensus One üzem által uniós takarmánybúzából előállított bioetanolra vonatkozik. Az elismert rendszer a 2009/28/EK irányelvvel létrehozott átláthatósági platformon elérhető lesz. A Bizottság figyelembe veszi a rendszer adatainak esetleges üzleti érzékenységét, és dönthet úgy, hogy azoknak csak egy részét teszi közzé. |
| --- | --- |

(7)

„Az Ensus megújulóenergia-irányelv szerinti bioetanol-előállítás” (a továbbiakban: az Ensus-rendszer) elismerése iránti kérelmet 2011. november 21-én kapta kézhez a Bizottság. A rendszer az Ensus One üzem által uniós takarmánybúzából előállított bioetanolra vonatkozik. Az elismert rendszer a 2009/28/EK irányelvvel létrehozott átláthatósági platformon elérhető lesz. A Bizottság figyelembe veszi a rendszer adatainak esetleges üzleti érzékenységét, és dönthet úgy, hogy azoknak csak egy részét teszi közzé.

| (8) | Az Ensus-rendszer értékelése során megállapítást nyert, hogy abban megfelelően érvényre jutnak a 2009/28/EK irányelv fenntarthatósági kritériumai, és a 2009/28/EK irányelv 18. cikkének (1) bekezdésében foglaltakkal összhangban tömegmérlegmódszert alkalmaz. |
| --- | --- |

(8)

Az Ensus-rendszer értékelése során megállapítást nyert, hogy abban megfelelően érvényre jutnak a 2009/28/EK irányelv fenntarthatósági kritériumai, és a 2009/28/EK irányelv 18. cikkének (1) bekezdésében foglaltakkal összhangban tömegmérlegmódszert alkalmaz.

| (9) | Az értékelés azt is igazolta, hogy az Ensus-rendszer esetében teljesülnek a megbízhatóság, az átláthatóság és a független audit tekintetében támasztott, megfelelő normák, valamint a 2009/28/EK irányelv V. mellékletének módszertani követelményei, |
| --- | --- |

(9)

Az értékelés azt is igazolta, hogy az Ensus-rendszer esetében teljesülnek a megbízhatóság, az átláthatóság és a független audit tekintetében támasztott, megfelelő normák, valamint a 2009/28/EK irányelv V. mellékletének módszertani követelményei,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az „Ensus” önkéntes rendszer, melynek elismerésével kapcsolatban 2011. november 21-én érkezett kérelem a Bizottsághoz, megfelelően tanúsítja, hogy a bioüzemanyag-szállítmányok teljesítik a 2009/28/EK irányelv 17. cikke (3), (4) és (5) bekezdésében, továbbá a 98/70/EK irányelv 7b. cikke (3), (4) és (5) bekezdésében foglalt fenntarthatósági kritériumokat. A rendszer továbbá úgy tekintendő, hogy a 2009/28/EK irányelv 17. cikkének (2) bekezdése, valamint a 98/70/EK irányelv 7b. cikkének (2) bekezdése szempontjából is helytálló adatokat tartalmaz.

A rendszer tanúsítványa emellett a 2009/28/EK irányelv 18. cikkének (1) bekezdése, illetve a 98/70/EK irányelv 7c. cikkének (1) bekezdése szerinti követelményeknek való megfelelés tanúsítására is alkalmazható.

2. cikk

(1)   Ez a határozat a hatálybalépésétől számított 5 évig érvényes. Amennyiben a bizottsági határozat elfogadását követően a rendszer tartalma olyan mértékben változik, hogy az befolyásolhatja e határozat alapját, a változásokról haladéktalanul tájékoztatni kell a Bizottságot. A Bizottság a bejelentett módosítások értékelése tükrében megállapítja, hogy az eredeti elismerés tárgyát képező rendszerben a változtatásokat követően is megfelelően érvényre jutnak-e a fenntarthatósági kritériumok.

(2)   Ha egyértelműen bebizonyosodik, hogy a rendszer nem hajtja végre a határozat szempontjából döntő jelentőségű elemeket és azok súlyosan, szerkezetükben sérülnek, a Bizottság ezen határozatot visszavonhatja.

3. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő 20. napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2012. április 23-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 140., 2009.6.5., 16. o.

1

(2)  HL L 140., 2009.6.5., 88. o.

2

(3)  HL L 350., 1998.12.28., 58. o.

3

---

Helyesbítések

| 24.4.2012 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 110/44 |
| --- | --- | --- | --- |

24.4.2012

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 110/44

---

Helyesbítés az általános tisztítószerek és a szaniterhelyiségek tisztításához használt tisztítószerek uniós ökocímkéjének odaítélésére vonatkozó ökológiai kritériumok megállapításáról szóló 2011. június 28-i 2011/383/EU bizottsági határozathoz

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 169., 2011. június 29.
  )

A 60. oldalon a melléklet 7. kritériumának d) pontjában:

a következő szövegrész:

„A szórófejjel értékesített termékeket utántöltős rendszer részeként kell forgalmazni.”,

helyesen:

„A szórófejjel értékesített általános tisztítószereket utántöltős rendszer részeként kell forgalmazni”.

---