# Jurnalul Oficial L 12/2022

| | ISSN 1977-0782 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 12 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 6519 ianuarie 2022 |

ISSN 1977-0782

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 12

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 6519 ianuarie 2022

---

| Cuprins | | II   Acte fără caracter legislativ | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul delegat (UE) 2022/68 al Comisiei din 27 octombrie 2021 de modificare a Regulamentului delegat (UE) 2019/934 de completare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește practicile oenologice autorizate | 1 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/69 al Comisiei din 12 ianuarie 2022 de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul specialităților tradiționale garantate [Heumilch/Haymilk/Latte fieno/Lait de foin/Leche de heno (STG)] | 30 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/70 al Comisiei din 12 ianuarie 2022 de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul specialităților tradiționale garantate [Schaf-Heumilch/Sheep's Haymilk/Latte fieno di pecora/Lait de foin de brebis/Leche de heno de oveja (STG)] | 31 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/71 al Comisiei din 12 ianuarie 2022 de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul specialităților tradiționale garantate [Ziegen-Heumilch/Goat’s Haymilk/Latte fieno di capra/Lait de foin de chèvre/Leche de heno de cabra (STG)] | 33 |
| | * | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/72 al Comisiei din 18 ianuarie 2022 de instituire a unor taxe compensatorii definitive la importurile de cabluri din fibre optice originare din Republica Populară Chineză și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2021/2011 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de cabluri din fibre optice originare din Republica Populară Chineză | 34 |
| | | DECIZII |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/73 a Consiliului din 18 ianuarie 2022 de modificare a Deciziei de punere în aplicare (UE) 2018/1490 în ceea ce privește autorizarea Ungariei de a aplica în continuare măsura specială de derogare de la articolul 287 din Directiva 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată | 148 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/74 a Comisiei din 17 ianuarie 2022 privind stabilirea listei programelor Interreg și indicarea cuantumului global al sprijinului total din partea Fondului european de dezvoltare regională și din partea fiecărui instrument de finanțare externă al Uniunii pentru fiecare program și a listei cuantumurilor transferate între componente în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană pentru perioada 2021-2027
  [notificată cu numărul C(2022) 131] | 151 |
| | * | Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/75 a Comisiei din 17 ianuarie 2022 privind stabilirea listei zonelor vizate de programele Interreg care urmează să beneficieze de sprijin din partea Fondului european de dezvoltare regională și a instrumentelor de finanțare externă ale Uniunii, defalcate pe componente și pe programe Interreg în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană
  [notificată cu numărul C(2022) 109] | 164 |

Cuprins

II   Acte fără caracter legislativ

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul delegat (UE) 2022/68 al Comisiei din 27 octombrie 2021 de modificare a Regulamentului delegat (UE) 2019/934 de completare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește practicile oenologice autorizate

1

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/69 al Comisiei din 12 ianuarie 2022 de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul specialităților tradiționale garantate [Heumilch/Haymilk/Latte fieno/Lait de foin/Leche de heno (STG)]

30

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/70 al Comisiei din 12 ianuarie 2022 de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul specialităților tradiționale garantate [Schaf-Heumilch/Sheep's Haymilk/Latte fieno di pecora/Lait de foin de brebis/Leche de heno de oveja (STG)]

31

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/71 al Comisiei din 12 ianuarie 2022 de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul specialităților tradiționale garantate [Ziegen-Heumilch/Goat’s Haymilk/Latte fieno di capra/Lait de foin de chèvre/Leche de heno de cabra (STG)]

33

*

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/72 al Comisiei din 18 ianuarie 2022 de instituire a unor taxe compensatorii definitive la importurile de cabluri din fibre optice originare din Republica Populară Chineză și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2021/2011 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de cabluri din fibre optice originare din Republica Populară Chineză

34

DECIZII

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/73 a Consiliului din 18 ianuarie 2022 de modificare a Deciziei de punere în aplicare (UE) 2018/1490 în ceea ce privește autorizarea Ungariei de a aplica în continuare măsura specială de derogare de la articolul 287 din Directiva 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată

148

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/74 a Comisiei din 17 ianuarie 2022 privind stabilirea listei programelor Interreg și indicarea cuantumului global al sprijinului total din partea Fondului european de dezvoltare regională și din partea fiecărui instrument de finanțare externă al Uniunii pentru fiecare program și a listei cuantumurilor transferate între componente în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană pentru perioada 2021-2027
  [notificată cu numărul C(2022) 131]

[notificată cu numărul C(2022) 131]

151

*

Decizia de punere în aplicare (UE) 2022/75 a Comisiei din 17 ianuarie 2022 privind stabilirea listei zonelor vizate de programele Interreg care urmează să beneficieze de sprijin din partea Fondului european de dezvoltare regională și a instrumentelor de finanțare externă ale Uniunii, defalcate pe componente și pe programe Interreg în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană
  [notificată cu numărul C(2022) 109]

[notificată cu numărul C(2022) 109]

164

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte fără caracter legislativ

REGULAMENTE

| 19.1.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 12/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 12/1

---

REGULAMENTUL DELEGAT (UE) 2022/68 AL COMISIEI

din 27 octombrie 2021

de modificare a Regulamentului delegat (UE) 2019/934 de completare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește practicile oenologice autorizate

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1), în special articolul 75 alineatul (2) și articolul 80 alineatul (4),

întrucât:

| (1) | Regulamentul delegat (UE) 2019/934 al Comisiei (2) stabilește norme de completare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 în ceea ce privește zonele viticole în care poate fi majorată tăria alcoolică, practicile oenologice autorizate și restricțiile aplicabile producerii și conservării produselor vitivinicole, procentajul minim de alcool al subproduselor și eliminarea acestora și publicarea fișelor Organizației Internaționale a Viei și Vinului (OIV). |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul delegat (UE) 2019/934 al Comisiei (2) stabilește norme de completare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 în ceea ce privește zonele viticole în care poate fi majorată tăria alcoolică, practicile oenologice autorizate și restricțiile aplicabile producerii și conservării produselor vitivinicole, procentajul minim de alcool al subproduselor și eliminarea acestora și publicarea fișelor Organizației Internaționale a Viei și Vinului (OIV).

| (2) | Articolul 2 din Regulamentul delegat (UE) 2019/934 definește zonele viticole ale căror vinuri pot avea o tărie alcoolică totală maximă de 20 % vol. Vinurile „Vin de pays de Franche-Comté” și „Vin de pays du Val de Loire” menționate la articolul respectiv și-au schimbat denumirile. Prin urmare, articolul trebuie modificat în consecință. |
| --- | --- |

(2)

Articolul 2 din Regulamentul delegat (UE) 2019/934 definește zonele viticole ale căror vinuri pot avea o tărie alcoolică totală maximă de 20 % vol. Vinurile „Vin de pays de Franche-Comté” și „Vin de pays du Val de Loire” menționate la articolul respectiv și-au schimbat denumirile. Prin urmare, articolul trebuie modificat în consecință.

| (3) | Partea A din anexa I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 stabilește lista practicilor oenologice autorizate și a restricțiilor aplicabile producerii și conservării produselor vitivinicole care intră în domeniul de aplicare al părții II din anexa VII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, astfel cum se menționează la articolul 80 alineatul (1) din regulamentul respectiv. Tabelul 1 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 prevede tratamentele oenologice autorizate și condițiile și limitele de utilizare a lor. Tabelul 2 din aceeași parte prevede compușii oenologici autorizați și condițiile și limitele de utilizare a lor. Tabelele 1 și 2 trebuie completate pentru a se ține seama de progresul tehnic, în special în ceea ce privește rezoluțiile adoptate de OIV în 2019, 2020 și 2021. În plus, unele dintre informațiile furnizate în tabelele respective trebuie să fie clarificate mai în detaliu, iar coerența lor trebuie îmbunătățită. |
| --- | --- |

(3)

Partea A din anexa I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 stabilește lista practicilor oenologice autorizate și a restricțiilor aplicabile producerii și conservării produselor vitivinicole care intră în domeniul de aplicare al părții II din anexa VII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013, astfel cum se menționează la articolul 80 alineatul (1) din regulamentul respectiv. Tabelul 1 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 prevede tratamentele oenologice autorizate și condițiile și limitele de utilizare a lor. Tabelul 2 din aceeași parte prevede compușii oenologici autorizați și condițiile și limitele de utilizare a lor. Tabelele 1 și 2 trebuie completate pentru a se ține seama de progresul tehnic, în special în ceea ce privește rezoluțiile adoptate de OIV în 2019, 2020 și 2021. În plus, unele dintre informațiile furnizate în tabelele respective trebuie să fie clarificate mai în detaliu, iar coerența lor trebuie îmbunătățită.

| (4) | Pentru a îmbunătăți claritatea și a-i informa mai bine pe producătorii de produse vitivinicole care utilizează tratamente oenologice autorizate, în tabelul 1 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 trebuie adăugată o coloană suplimentară. Această coloană trebuie să enumere categoriile de produse vinicole pentru a căror producție se poate utiliza un tratament oenologic. |
| --- | --- |

(4)

Pentru a îmbunătăți claritatea și a-i informa mai bine pe producătorii de produse vitivinicole care utilizează tratamente oenologice autorizate, în tabelul 1 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 trebuie adăugată o coloană suplimentară. Această coloană trebuie să enumere categoriile de produse vinicole pentru a căror producție se poate utiliza un tratament oenologic.

| (5) | Condițiile și limitele de utilizare a tratamentului oenologic de aerare sau oxigenare prevăzute la rândul 1 din tabelul 1 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 autorizate în prezent sunt prea restrictive, deoarece permit doar utilizarea oxigenului gazos. În schimb, acestea trebuie să facă trimitere la fișele OIV relevante 2.1.1 și 3.5.5 care permit atât utilizarea oxigenului, cât și a aerului. |
| --- | --- |

(5)

Condițiile și limitele de utilizare a tratamentului oenologic de aerare sau oxigenare prevăzute la rândul 1 din tabelul 1 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 autorizate în prezent sunt prea restrictive, deoarece permit doar utilizarea oxigenului gazos. În schimb, acestea trebuie să facă trimitere la fișele OIV relevante 2.1.1 și 3.5.5 care permit atât utilizarea oxigenului, cât și a aerului.

| (6) | Din motive de exhaustivitate, condițiile și limitele de utilizare a tratamentului oenologic termic prevăzute la rândul 2 din tabelul 1 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 trebuie să facă trimitere la fișele OIV suplimentare care se referă la tratamentele termice, și anume fișele 2.3.6, 2.3.9, 3.5.4 și 3.5.10. |
| --- | --- |

(6)

Din motive de exhaustivitate, condițiile și limitele de utilizare a tratamentului oenologic termic prevăzute la rândul 2 din tabelul 1 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 trebuie să facă trimitere la fișele OIV suplimentare care se referă la tratamentele termice, și anume fișele 2.3.6, 2.3.9, 3.5.4 și 3.5.10.

| (7) | Deși au fost acceptate de OIV, tratamentele la rece nu sunt incluse în prezent în tabelul 1 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934. Având în vedere importanța lor în procesul de vinificație, este necesar să se autorizeze utilizarea acestora, în anumite condiții, și să se adauge un nou rând în tabelul respectiv. |
| --- | --- |

(7)

Deși au fost acceptate de OIV, tratamentele la rece nu sunt incluse în prezent în tabelul 1 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934. Având în vedere importanța lor în procesul de vinificație, este necesar să se autorizeze utilizarea acestora, în anumite condiții, și să se adauge un nou rând în tabelul respectiv.

| (8) | Pentru a îmbunătăți claritatea, este necesar să se precizeze agenții de filtrare inerți care sunt autorizați la rândul 3 din tabelul 1 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 prin trimitere la fișele OIV relevante, și anume fișele 2.1.11, 2.1.11.1, 3.2.2 și 3.2.2.1. |
| --- | --- |

(8)

Pentru a îmbunătăți claritatea, este necesar să se precizeze agenții de filtrare inerți care sunt autorizați la rândul 3 din tabelul 1 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 prin trimitere la fișele OIV relevante, și anume fișele 2.1.11, 2.1.11.1, 3.2.2 și 3.2.2.1.

| (9) | La rândul 5 din tabelul 1 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934, din motive de consecvență, informațiile privind categoriile de produse vinicole în a căror producție se poate elimina dioxidul de sulf prin procedee fizice trebuie să fie eliminate din coloana 2 și introduse într-o nouă coloană 3 din tabelul respectiv. |
| --- | --- |

(9)

La rândul 5 din tabelul 1 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934, din motive de consecvență, informațiile privind categoriile de produse vinicole în a căror producție se poate elimina dioxidul de sulf prin procedee fizice trebuie să fie eliminate din coloana 2 și introduse într-o nouă coloană 3 din tabelul respectiv.

| (10) | Articolul 29 din Regulamentul delegat (UE) 2018/273 al Comisiei (3) prevede că o serie de tratamente trebuie înregistrate în registrul menționat la articolul 147 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013. Această cerință este menționată în unele rânduri relevante ale tabelului 1 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934, dar nu în toate, precum și în unele apendice la anexa I la regulamentul respectiv. Pentru a îmbunătăți consecvența în cadrul Regulamentului delegat (UE) 2019/934, această cerință trebuie menționată în toate rândurile relevante din tabelul 1, adăugând-o acolo unde lipsește și transferând-o, după caz, din apendicele la anexa I. Aceasta se referă la coloana 2 rândurile 6, 10, 11, 12, 16, 17 și 18 din tabelul 1 și la apendicele 5, 7, 8 și 10 la anexa I. |
| --- | --- |

(10)

Articolul 29 din Regulamentul delegat (UE) 2018/273 al Comisiei (3) prevede că o serie de tratamente trebuie înregistrate în registrul menționat la articolul 147 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013. Această cerință este menționată în unele rânduri relevante ale tabelului 1 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934, dar nu în toate, precum și în unele apendice la anexa I la regulamentul respectiv. Pentru a îmbunătăți consecvența în cadrul Regulamentului delegat (UE) 2019/934, această cerință trebuie menționată în toate rândurile relevante din tabelul 1, adăugând-o acolo unde lipsește și transferând-o, după caz, din apendicele la anexa I. Aceasta se referă la coloana 2 rândurile 6, 10, 11, 12, 16, 17 și 18 din tabelul 1 și la apendicele 5, 7, 8 și 10 la anexa I.

| (11) | Partea I secțiunea B punctul 1 literele (b) și (c) din anexa VIII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 se referă la posibilitatea de a majora, prin concentrare parțială, tăria alcoolică naturală a mustului de struguri și, respectiv, a vinului. Acest tratament oenologic nu este inclus în prezent în tabelul 1 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934. Prin urmare, acesta trebuie să fie autorizat și să se adauge un nou rând în tabelul respectiv. |
| --- | --- |

(11)

Partea I secțiunea B punctul 1 literele (b) și (c) din anexa VIII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 se referă la posibilitatea de a majora, prin concentrare parțială, tăria alcoolică naturală a mustului de struguri și, respectiv, a vinului. Acest tratament oenologic nu este inclus în prezent în tabelul 1 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934. Prin urmare, acesta trebuie să fie autorizat și să se adauge un nou rând în tabelul respectiv.

| (12) | Rezoluția OIV-OENO 594A-2019 a stabilit o nouă practică oenologică, și anume reducerea numărului de microorganisme indigene din struguri și musturi printr-un procedeu discontinuu la înaltă presiune. Prin urmare, în tabelul 1 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 trebuie adăugat un nou rând. |
| --- | --- |

(12)

Rezoluția OIV-OENO 594A-2019 a stabilit o nouă practică oenologică, și anume reducerea numărului de microorganisme indigene din struguri și musturi printr-un procedeu discontinuu la înaltă presiune. Prin urmare, în tabelul 1 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 trebuie adăugat un nou rând.

| (13) | Rezoluția OIV-OENO 594B-2020 a stabilit o nouă practică oenologică, și anume tratarea musturilor prin procedee continue la înaltă presiune pentru eliminarea microorganismelor sălbatice. Prin urmare, în tabelul 1 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 trebuie adăugat un nou rând. |
| --- | --- |

(13)

Rezoluția OIV-OENO 594B-2020 a stabilit o nouă practică oenologică, și anume tratarea musturilor prin procedee continue la înaltă presiune pentru eliminarea microorganismelor sălbatice. Prin urmare, în tabelul 1 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 trebuie adăugat un nou rând.

| (14) | Rezoluția OIV-OENO 616-2019 a stabilit o nouă practică oenologică, și anume tratarea strugurilor zdrobiți cu ultrasunete pentru a facilita extracția compușilor lor. Prin urmare, în tabelul 1 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 trebuie adăugat un nou rând. |
| --- | --- |

(14)

Rezoluția OIV-OENO 616-2019 a stabilit o nouă practică oenologică, și anume tratarea strugurilor zdrobiți cu ultrasunete pentru a facilita extracția compușilor lor. Prin urmare, în tabelul 1 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 trebuie adăugat un nou rând.

| (15) | Rezoluția OIV-OENO 634-2020 a stabilit o nouă practică oenologică, și anume tratarea strugurilor cu ajutorul câmpurilor electrice pulsatorii pentru a facilita și a spori extracția de substanțe valoroase. Prin urmare, în tabelul 1 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 trebuie adăugat un nou rând. |
| --- | --- |

(15)

Rezoluția OIV-OENO 634-2020 a stabilit o nouă practică oenologică, și anume tratarea strugurilor cu ajutorul câmpurilor electrice pulsatorii pentru a facilita și a spori extracția de substanțe valoroase. Prin urmare, în tabelul 1 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 trebuie adăugat un nou rând.

| (16) | Rezoluțiile OIV-OENO 614A-2020 și 614B-2020 au stabilit o nouă practică oenologică, și anume tratarea musturilor și, respectiv, a vinurilor cu ajutorul mărgelelor absorbante de stiren-divinilbenzen pentru a reduce sau a elimina devierile organoleptice caracterizate drept „gust de mucegai sau pământos”. Prin urmare, în tabelul 1 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 trebuie adăugat un nou rând. |
| --- | --- |

(16)

Rezoluțiile OIV-OENO 614A-2020 și 614B-2020 au stabilit o nouă practică oenologică, și anume tratarea musturilor și, respectiv, a vinurilor cu ajutorul mărgelelor absorbante de stiren-divinilbenzen pentru a reduce sau a elimina devierile organoleptice caracterizate drept „gust de mucegai sau pământos”. Prin urmare, în tabelul 1 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 trebuie adăugat un nou rând.

| (17) | Tartratul de calciu a fost inclus din greșeală în secțiunea privind corectorii de aciditate la rândul 1.7 din tabelul 2 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934. Fișa OIV 3.3.12 se referă doar la proprietatea sa de stabilizator. Prin urmare, acest rând trebuie eliminat din tabelul respectiv. |
| --- | --- |

(17)

Tartratul de calciu a fost inclus din greșeală în secțiunea privind corectorii de aciditate la rândul 1.7 din tabelul 2 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934. Fișa OIV 3.3.12 se referă doar la proprietatea sa de stabilizator. Prin urmare, acest rând trebuie eliminat din tabelul respectiv.

| (18) | Acidul citric a fost inclus în secțiunea privind stabilizatorii la rândul 6.3 din tabelul 2 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934. Drojdiile pentru producția de vin și bacteriile lactice au fost incluse în secțiunea privind agenții de fermentare la rândul 9.1 și, respectiv, 9.2 din tabelul respectiv. Pe lângă proprietățile lor respective de stabilizare și de fermentare, acești compuși oenologici pot, de asemenea, să modifice aciditatea și gustul vinului, astfel cum se specifică în fișele relevante din Codul internațional al practicilor oenologice al OIV. Prin urmare, în secțiunea privind corectorii de aciditate din tabelul respectiv trebuie adăugate noi rânduri pentru acidul citric, drojdiile pentru producția de vin și, respectiv, bacteriile lactice. |
| --- | --- |

(18)

Acidul citric a fost inclus în secțiunea privind stabilizatorii la rândul 6.3 din tabelul 2 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934. Drojdiile pentru producția de vin și bacteriile lactice au fost incluse în secțiunea privind agenții de fermentare la rândul 9.1 și, respectiv, 9.2 din tabelul respectiv. Pe lângă proprietățile lor respective de stabilizare și de fermentare, acești compuși oenologici pot, de asemenea, să modifice aciditatea și gustul vinului, astfel cum se specifică în fișele relevante din Codul internațional al practicilor oenologice al OIV. Prin urmare, în secțiunea privind corectorii de aciditate din tabelul respectiv trebuie adăugate noi rânduri pentru acidul citric, drojdiile pentru producția de vin și, respectiv, bacteriile lactice.

| (19) | Experiența a arătat că o serie de categorii de produse vinicole menționate în coloana 8 din tabelul 2 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 lipseau sau erau incorecte pentru unii compuși oenologici. Este vorba despre rândurile 2.1-2.4, 4.1-4.6, 5.9, 5.11, 5.12, 5.16, 6.4, 6.11, 7.2-7.8 și 9.2. Prin urmare, coloana 8 a acestor rânduri trebuie modificată în consecință. |
| --- | --- |

(19)

Experiența a arătat că o serie de categorii de produse vinicole menționate în coloana 8 din tabelul 2 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 lipseau sau erau incorecte pentru unii compuși oenologici. Este vorba despre rândurile 2.1-2.4, 4.1-4.6, 5.9, 5.11, 5.12, 5.16, 6.4, 6.11, 7.2-7.8 și 9.2. Prin urmare, coloana 8 a acestor rânduri trebuie modificată în consecință.

| (20) | Dioxidul de sulf, bisulfitul de potasiu și metabisulfitul de potasiu de la rândurile 2.1, 2.2 și, respectiv, 2.3 din tabelul 2 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 sunt compuși similari care fac obiectul acelorași fișe OIV. Prin urmare, pentru cei trei compuși trebuie menționate aceleași fișe OIV în coloana 3 a tabelului respectiv și aceleași categorii de produse vinicole în coloana 8 a tabelului respectiv. |
| --- | --- |

(20)

Dioxidul de sulf, bisulfitul de potasiu și metabisulfitul de potasiu de la rândurile 2.1, 2.2 și, respectiv, 2.3 din tabelul 2 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 sunt compuși similari care fac obiectul acelorași fișe OIV. Prin urmare, pentru cei trei compuși trebuie menționate aceleași fișe OIV în coloana 3 a tabelului respectiv și aceleași categorii de produse vinicole în coloana 8 a tabelului respectiv.

| (21) | Cărbunele de uz oenologic menționat la rândul 3.1 din tabelul 2 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 și fibrele vegetale selective menționate la rândul 3.2 din tabelul respectiv sunt utilizate mai degrabă pentru proprietățile lor de adsorbție decât pentru proprietățile lor de sechestrare. Prin urmare, din motive de claritate, denumirea secțiunii 3 din tabelul din care fac parte acești compuși trebuie schimbată din „Sechestranți” în „Adsorbanți”. |
| --- | --- |

(21)

Cărbunele de uz oenologic menționat la rândul 3.1 din tabelul 2 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 și fibrele vegetale selective menționate la rândul 3.2 din tabelul respectiv sunt utilizate mai degrabă pentru proprietățile lor de adsorbție decât pentru proprietățile lor de sechestrare. Prin urmare, din motive de claritate, denumirea secțiunii 3 din tabelul din care fac parte acești compuși trebuie schimbată din „Sechestranți” în „Adsorbanți”.

| (22) | Rezoluția OIV-OENO 633-2019 a modificat obiectivele și prescripțiile din fișa OIV 2.3.2 privind activatorii de fermentație. Coloana 3 corespunzătoare rândurilor 4.1, 4.6 și 4.8 din tabelul 2 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 trebuie modificată în consecință. |
| --- | --- |

(22)

Rezoluția OIV-OENO 633-2019 a modificat obiectivele și prescripțiile din fișa OIV 2.3.2 privind activatorii de fermentație. Coloana 3 corespunzătoare rândurilor 4.1, 4.6 și 4.8 din tabelul 2 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 trebuie modificată în consecință.

| (23) | Regulamentul (CE) nr. 606/2009 al Comisiei (4) a stabilit condițiile de utilizare a clorhidratului de tiamină, specificând că nu se pot utiliza mai mult de 0,6 mg/l (exprimate în tiamină) per tratament. Regulamentul delegat (UE) 2019/934, care a abrogat Regulamentul (CE) nr. 606/2009, a menținut această cerință. Cu toate acestea, trimiterea explicită la limitarea cantitativă a utilizării tiaminei a fost eliminată, deoarece s-a considerat că fișele OIV 2.3.3 și 4.1.7 menționate în coloana 3 rândul 4.5 din tabelul 2 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 oferă deja aceste informații. Cu toate acestea, în cursul primului an de punere în aplicare a Regulamentului delegat (UE) 2019/934, a devenit clar faptul că cele două fișe OIV coroborate pot crea confuzie în ceea ce privește cantitatea maximă permisă de tiamină. În absența unei referințe numerice explicite, există posibilitatea să se înțeleagă că referințele separate din fișa 2.3.3 (considerând 0,6 mg/l ca doză suficientă pentru musturi) și din fișa 4.1.7 (permițând o cantitate maximă de 0,6 mg/l pentru vinurile spumante) prevăd o limită maximă combinată de 1,2 mg/l. Pentru a evita o posibilă interpretare greșită în ceea ce privește condițiile de utilizare a tiaminei, este necesar să se specifice în coloana 7 rândul 4.5 din tabelul 2 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 cantitatea maximă de 0,6 mg/l așa cum a fost cazul în Regulamentul (CE) nr. 606/2009 pentru respectivul compus. |
| --- | --- |

(23)

Regulamentul (CE) nr. 606/2009 al Comisiei (4) a stabilit condițiile de utilizare a clorhidratului de tiamină, specificând că nu se pot utiliza mai mult de 0,6 mg/l (exprimate în tiamină) per tratament. Regulamentul delegat (UE) 2019/934, care a abrogat Regulamentul (CE) nr. 606/2009, a menținut această cerință. Cu toate acestea, trimiterea explicită la limitarea cantitativă a utilizării tiaminei a fost eliminată, deoarece s-a considerat că fișele OIV 2.3.3 și 4.1.7 menționate în coloana 3 rândul 4.5 din tabelul 2 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 oferă deja aceste informații. Cu toate acestea, în cursul primului an de punere în aplicare a Regulamentului delegat (UE) 2019/934, a devenit clar faptul că cele două fișe OIV coroborate pot crea confuzie în ceea ce privește cantitatea maximă permisă de tiamină. În absența unei referințe numerice explicite, există posibilitatea să se înțeleagă că referințele separate din fișa 2.3.3 (considerând 0,6 mg/l ca doză suficientă pentru musturi) și din fișa 4.1.7 (permițând o cantitate maximă de 0,6 mg/l pentru vinurile spumante) prevăd o limită maximă combinată de 1,2 mg/l. Pentru a evita o posibilă interpretare greșită în ceea ce privește condițiile de utilizare a tiaminei, este necesar să se specifice în coloana 7 rândul 4.5 din tabelul 2 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 cantitatea maximă de 0,6 mg/l așa cum a fost cazul în Regulamentul (CE) nr. 606/2009 pentru respectivul compus.

| (24) | De la 1 iunie 2013, bentonita nu mai este autorizată ca aditiv alimentar în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (5). Prin urmare, numărul E din coloana 2 rândul 5.9 din tabelul 2 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 trebuie eliminat. |
| --- | --- |

(24)

De la 1 iunie 2013, bentonita nu mai este autorizată ca aditiv alimentar în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (5). Prin urmare, numărul E din coloana 2 rândul 5.9 din tabelul 2 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 trebuie eliminat.

| (25) | Rezoluția OIV-OENO 612-2019 a înlocuit fișa OIV 2.1.7 privind adăugarea de taninuri în musturi. Coloana 3 rândurile 5.12 și 6.4 din tabelul 2 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 trebuie modificată în consecință. |
| --- | --- |

(25)

Rezoluția OIV-OENO 612-2019 a înlocuit fișa OIV 2.1.7 privind adăugarea de taninuri în musturi. Coloana 3 rândurile 5.12 și 6.4 din tabelul 2 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 trebuie modificată în consecință.

| (26) | Rezoluția OIV-OENO 613-2019 a înlocuit fișa OIV 3.2.6 privind adăugarea de taninuri în vinuri. Coloana 3 rândurile 5.12 și 6.4 din tabelul 2 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 trebuie modificată în consecință. |
| --- | --- |

(26)

Rezoluția OIV-OENO 613-2019 a înlocuit fișa OIV 3.2.6 privind adăugarea de taninuri în vinuri. Coloana 3 rândurile 5.12 și 6.4 din tabelul 2 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 trebuie modificată în consecință.

| (27) | Regulamentul (CE) nr. 606/2009 a restricționat utilizarea chitosanului în producția de vin la compușii obținuți numai din Aspergillus niger. Această restricție a fost menținută la rândurile 5.13 și 10.3 din tabelul 2 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934. Cu toate acestea, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/2470 al Comisiei (6) autorizează în lista cu alimente noi a Uniunii prevăzută în anexa la acesta extractul de chitosan din ciuperci obținut fie din Agaricus bisporus, fie din Aspergillus niger. Prin urmare, este necesar să se alinieze trimiterile de la rândurile 5.13 și 10.3 din tabelul respectiv la dispoziția corespunzătoare din tabelul 1 din anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/2470. Astfel, coloana 1 corespunzătoare acestor rânduri trebuie să precizeze că chitosanul poate fi obținut și din Agaricus bisporus. |
| --- | --- |

(27)

Regulamentul (CE) nr. 606/2009 a restricționat utilizarea chitosanului în producția de vin la compușii obținuți numai din Aspergillus niger. Această restricție a fost menținută la rândurile 5.13 și 10.3 din tabelul 2 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934. Cu toate acestea, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/2470 al Comisiei (6) autorizează în lista cu alimente noi a Uniunii prevăzută în anexa la acesta extractul de chitosan din ciuperci obținut fie din Agaricus bisporus, fie din Aspergillus niger. Prin urmare, este necesar să se alinieze trimiterile de la rândurile 5.13 și 10.3 din tabelul respectiv la dispoziția corespunzătoare din tabelul 1 din anexa la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/2470. Astfel, coloana 1 corespunzătoare acestor rânduri trebuie să precizeze că chitosanul poate fi obținut și din Agaricus bisporus.

| (28) | Tartratul de calciu sub formă de tetrahidrat, astfel cum este menționat la rândul 6.2 din tabelul 2 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934, este utilizat ca adjuvant tehnologic de către sectorul vinicol al Uniunii. Cu toate acestea, tartratul de calciu există și sub formă de dihidrat, care, chiar dacă este rar utilizat în alimente, este autorizat ca aditiv alimentar E 354 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1333/2008 și reprezintă o substanță diferită de forma de tetrahidrat. Din motive de exhaustivitate, în prezent este inclusă o trimitere la E 354 la rândul 6.2 din tabelul 2 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934. Cu toate acestea, în primul an de punere în aplicare a Regulamentului delegat (UE) 2019/934, a devenit clar faptul că tartratul de calciu sub formă de dihidrat nu este utilizat în vinificație. În plus, statele membre și industria raportează că, în practică, singura formă de tartrat de calciu disponibilă pe piață este cea de tetrahidrat. Pentru a clarifica utilizarea și pentru a se evita orice confuzie între cele două forme de tartrat de calciu, trimiterea la aditivul alimentar E 354 din coloana 2 rândul 6.2 din tabelul 2 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 trebuie, prin urmare, eliminată. |
| --- | --- |

(28)

Tartratul de calciu sub formă de tetrahidrat, astfel cum este menționat la rândul 6.2 din tabelul 2 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934, este utilizat ca adjuvant tehnologic de către sectorul vinicol al Uniunii. Cu toate acestea, tartratul de calciu există și sub formă de dihidrat, care, chiar dacă este rar utilizat în alimente, este autorizat ca aditiv alimentar E 354 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1333/2008 și reprezintă o substanță diferită de forma de tetrahidrat. Din motive de exhaustivitate, în prezent este inclusă o trimitere la E 354 la rândul 6.2 din tabelul 2 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934. Cu toate acestea, în primul an de punere în aplicare a Regulamentului delegat (UE) 2019/934, a devenit clar faptul că tartratul de calciu sub formă de dihidrat nu este utilizat în vinificație. În plus, statele membre și industria raportează că, în practică, singura formă de tartrat de calciu disponibilă pe piață este cea de tetrahidrat. Pentru a clarifica utilizarea și pentru a se evita orice confuzie între cele două forme de tartrat de calciu, trimiterea la aditivul alimentar E 354 din coloana 2 rândul 6.2 din tabelul 2 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 trebuie, prin urmare, eliminată.

| (29) | Fișa OIV 3.3.10 se referă la tratamentul vinurilor cu ferocianură de potasiu. Această fișă nu este menționată în coloana 3 rândul 6.5 din tabelul 2 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934, deși este deosebit de relevantă pentru acest rând. Prin urmare, trebuie să se adauge o trimitere la această fișă. |
| --- | --- |

(29)

Fișa OIV 3.3.10 se referă la tratamentul vinurilor cu ferocianură de potasiu. Această fișă nu este menționată în coloana 3 rândul 6.5 din tabelul 2 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934, deși este deosebit de relevantă pentru acest rând. Prin urmare, trebuie să se adauge o trimitere la această fișă.

| (30) | Rezoluțiile OIV-OENO 586-2019 și OIV-OENO 659-2020 au modificat prescripțiile din fișa OIV 3.3.14 privind tratamentul cu gume de celuloză (carboximetilceluloză). Coloanele 3 și 8 rândul 6.11 din tabelul 2 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 trebuie modificate în consecință. |
| --- | --- |

(30)

Rezoluțiile OIV-OENO 586-2019 și OIV-OENO 659-2020 au modificat prescripțiile din fișa OIV 3.3.14 privind tratamentul cu gume de celuloză (carboximetilceluloză). Coloanele 3 și 8 rândul 6.11 din tabelul 2 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 trebuie modificate în consecință.

| (31) | Trimiterea la fișa COEI-1-POTASP din Codexul oenologic internațional al OIV din coloana 4 rândul 6.13 din tabelul 2 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 nu este corectă. Aceasta trebuie înlocuită cu o trimitere la fișa COEI-1-POTPOL. |
| --- | --- |

(31)

Trimiterea la fișa COEI-1-POTASP din Codexul oenologic internațional al OIV din coloana 4 rândul 6.13 din tabelul 2 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 nu este corectă. Aceasta trebuie înlocuită cu o trimitere la fișa COEI-1-POTPOL.

| (32) | Rezoluția OIV-OENO 581A-2021 a stabilit o nouă practică oenologică, și anume tratarea vinului cu acid fumaric pentru inhibarea fermentației malolactice. Prin urmare, în tabelul 1 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 trebuie adăugat un nou rând. |
| --- | --- |

(32)

Rezoluția OIV-OENO 581A-2021 a stabilit o nouă practică oenologică, și anume tratarea vinului cu acid fumaric pentru inhibarea fermentației malolactice. Prin urmare, în tabelul 1 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 trebuie adăugat un nou rând.

| (33) | Astfel cum se indică în fișa COEI-1-PRENZY din Codexul oenologic internațional al OIV, preparatele enzimatice conțin numeroase activități enzimatice și, în afară de activitățile enzimatice principale, activitățile secundare sunt tolerate numai dacă sunt stabilite în limitele constrângerilor tehnologice pentru fabricarea preparatelor enzimatice. Această distincție între activitățile principale și cele secundare nu este specificată în prezent în Regulamentul delegat (UE) 2019/934. Prin urmare, este necesar ca aceasta să fie inclusă în tabelul 2 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat respectiv și să se facă trimitere la fișa COEI-1-PRENZY în coloana 4 rândurile 7.1-7.11. |
| --- | --- |

(33)

Astfel cum se indică în fișa COEI-1-PRENZY din Codexul oenologic internațional al OIV, preparatele enzimatice conțin numeroase activități enzimatice și, în afară de activitățile enzimatice principale, activitățile secundare sunt tolerate numai dacă sunt stabilite în limitele constrângerilor tehnologice pentru fabricarea preparatelor enzimatice. Această distincție între activitățile principale și cele secundare nu este specificată în prezent în Regulamentul delegat (UE) 2019/934. Prin urmare, este necesar ca aceasta să fie inclusă în tabelul 2 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat respectiv și să se facă trimitere la fișa COEI-1-PRENZY în coloana 4 rândurile 7.1-7.11.

| (34) | Rezoluția OIV-OENO 682-2021 a actualizat fișele 1.13, 2.1.4, 2.1.18, 3.2.8 și 3.2.11 din Codul internațional al practicilor oenologice al OIV. Prin urmare, este necesară modificarea anului de referință pentru aceste fișe, menționat în coloana 3 din secțiunea 7 a tabelului 2 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934. |
| --- | --- |

(34)

Rezoluția OIV-OENO 682-2021 a actualizat fișele 1.13, 2.1.4, 2.1.18, 3.2.8 și 3.2.11 din Codul internațional al practicilor oenologice al OIV. Prin urmare, este necesară modificarea anului de referință pentru aceste fișe, menționat în coloana 3 din secțiunea 7 a tabelului 2 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934.

| (35) | Codul internațional al practicilor oenologice al OIV enumeră o serie de enzime diferite. Nu toate sunt incluse în tabelul 2 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934. Pentru a le oferi producătorilor de vin o gamă cât mai largă de enzime pentru a-și îmbunătăți vinurile, este necesar să se armonizeze lista enzimelor autorizate din tabelul respectiv cu lista enzimelor acceptate din Codul internațional al practicilor oenologice al OIV. Prin urmare, în secțiunea 7 „Enzime” din tabelul respectiv trebuie adăugate noi rânduri pentru enzimele arabinanază, beta-glucanază (β1-3, β1-6) și glucozidază. În plus, fișa COEI-1-GLYCOS din Codexul oenologic internațional al OIV trebuie să fie eliminată din coloana 4 rândul 7.8 din tabelul respectiv și mutată în coloana 4 corespunzătoare noului rând 7.11, deoarece se referă la enzima cu numărul EC 3.2.1.21. |
| --- | --- |

(35)

Codul internațional al practicilor oenologice al OIV enumeră o serie de enzime diferite. Nu toate sunt incluse în tabelul 2 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934. Pentru a le oferi producătorilor de vin o gamă cât mai largă de enzime pentru a-și îmbunătăți vinurile, este necesar să se armonizeze lista enzimelor autorizate din tabelul respectiv cu lista enzimelor acceptate din Codul internațional al practicilor oenologice al OIV. Prin urmare, în secțiunea 7 „Enzime” din tabelul respectiv trebuie adăugate noi rânduri pentru enzimele arabinanază, beta-glucanază (β1-3, β1-6) și glucozidază. În plus, fișa COEI-1-GLYCOS din Codexul oenologic internațional al OIV trebuie să fie eliminată din coloana 4 rândul 7.8 din tabelul respectiv și mutată în coloana 4 corespunzătoare noului rând 7.11, deoarece se referă la enzima cu numărul EC 3.2.1.21.

| (36) | Rezoluțiile OIV-OENO 541A-2021 și 541B-2021 au stabilit o nouă practică oenologică, și anume utilizarea aspergillopepsinei I pentru eliminarea proteinelor responsabile de casarea proteică în mustul de struguri și, respectiv, în vin. Prin urmare, în tabelul 1 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 trebuie adăugat un nou rând. |
| --- | --- |

(36)

Rezoluțiile OIV-OENO 541A-2021 și 541B-2021 au stabilit o nouă practică oenologică, și anume utilizarea aspergillopepsinei I pentru eliminarea proteinelor responsabile de casarea proteică în mustul de struguri și, respectiv, în vin. Prin urmare, în tabelul 1 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 trebuie adăugat un nou rând.

| (37) | Fișa COEI-1-LESEAC din Codexul oenologic internațional al OIV a fost înlocuită cu fișele COEI-1-SACCHA și COEI-1-NOSACC. Prin urmare, trimiterea la fișa COEI-1-LESEAC din coloana 4 rândul 9.1 din tabelul 2 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 trebuie să fie eliminată și să fie înlocuită cu o trimitere la fișele COEI-1-SACCHA și COEI-1-NOSACC. |
| --- | --- |

(37)

Fișa COEI-1-LESEAC din Codexul oenologic internațional al OIV a fost înlocuită cu fișele COEI-1-SACCHA și COEI-1-NOSACC. Prin urmare, trimiterea la fișa COEI-1-LESEAC din coloana 4 rândul 9.1 din tabelul 2 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 trebuie să fie eliminată și să fie înlocuită cu o trimitere la fișele COEI-1-SACCHA și COEI-1-NOSACC.

| (38) | Rezoluția OIV-OENO 611-2019 a completat fișa OIV 2.1.3.2.3.2 privind dezacidificarea realizată cu ajutorul bacteriilor lactice. Această fișă este relevantă pentru rândul 9.2 din tabelul 2 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 și, prin urmare, trebuie adăugată în coloana 3 a acestuia. |
| --- | --- |

(38)

Rezoluția OIV-OENO 611-2019 a completat fișa OIV 2.1.3.2.3.2 privind dezacidificarea realizată cu ajutorul bacteriilor lactice. Această fișă este relevantă pentru rândul 9.2 din tabelul 2 din partea A a anexei I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 și, prin urmare, trebuie adăugată în coloana 3 a acestuia.

| (39) | În conformitate cu punctul 1 din apendicele 1 la anexa I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934, utilizarea acidului tartric în scopuri de dezacidificare este permisă în prezent numai pentru produsele obținute din soiurile de viță-de-vie „Elbling” și „Weißer Riesling” și din struguri recoltați în următoarele regiuni viticole din partea de nord a zonei viticole A: Ahr, Rheingau, Mittelrhein, Mosel, Nahe, Rheinhessen, Pfalz și Moselle luxembourgeoise. Germania a informat Comisia că, în prezent, cultivarea soiurilor de viță-de-vie „Elbling” și „Weißer Riesling” este autorizată în Germania în alte regiuni viticole din zona viticolă A. Prin urmare, lista regiunilor menționate la punctul respectiv trebuie modificată pentru a acoperi toate regiunile din zona viticolă A din Germania. |
| --- | --- |

(39)

În conformitate cu punctul 1 din apendicele 1 la anexa I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934, utilizarea acidului tartric în scopuri de dezacidificare este permisă în prezent numai pentru produsele obținute din soiurile de viță-de-vie „Elbling” și „Weißer Riesling” și din struguri recoltați în următoarele regiuni viticole din partea de nord a zonei viticole A: Ahr, Rheingau, Mittelrhein, Mosel, Nahe, Rheinhessen, Pfalz și Moselle luxembourgeoise. Germania a informat Comisia că, în prezent, cultivarea soiurilor de viță-de-vie „Elbling” și „Weißer Riesling” este autorizată în Germania în alte regiuni viticole din zona viticolă A. Prin urmare, lista regiunilor menționate la punctul respectiv trebuie modificată pentru a acoperi toate regiunile din zona viticolă A din Germania.

| (40) | Partea B din anexa I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 definește limitele conținutului de dioxid de sulf al vinurilor. Denumirile vinurilor „Côteaux de l’Ardèche”, „Lot”, „Corrèze”, „Oc”, „Thau” și „Allobrogie” menționate la secțiunea A punctul 2 litera (c) a paisprezecea liniuță din partea B au fost modificate. În plus, Slovenia a solicitat adăugarea vinului „vrhunsko vino ZGP – slamno vino (vino iz sušenega grozdja)” pe lista vinurilor pentru care limitele conținutului de dioxid de sulf pot fi majorate până la 400 mg/l. Acest vin are un conținut foarte ridicat de zaharuri reziduale, necesitând, prin urmare, niveluri mai ridicate de dioxid de sulf pentru a asigura conservarea sa. Partea B din anexa I trebuie modificată în consecință. |
| --- | --- |

(40)

Partea B din anexa I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 definește limitele conținutului de dioxid de sulf al vinurilor. Denumirile vinurilor „Côteaux de l’Ardèche”, „Lot”, „Corrèze”, „Oc”, „Thau” și „Allobrogie” menționate la secțiunea A punctul 2 litera (c) a paisprezecea liniuță din partea B au fost modificate. În plus, Slovenia a solicitat adăugarea vinului „vrhunsko vino ZGP – slamno vino (vino iz sušenega grozdja)” pe lista vinurilor pentru care limitele conținutului de dioxid de sulf pot fi majorate până la 400 mg/l. Acest vin are un conținut foarte ridicat de zaharuri reziduale, necesitând, prin urmare, niveluri mai ridicate de dioxid de sulf pentru a asigura conservarea sa. Partea B din anexa I trebuie modificată în consecință.

| (41) | Spania a solicitat modificări ale dispozițiilor referitoare la vinurile licoroase spaniole prevăzute în anexa III la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 pentru a asigura consecvența cu definiția vinurilor licoroase menționată la punctul 3 din partea II a anexei VII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 și cu specificațiile vinurilor cu denumiri de origine protejate Condado de Huelva și Lebrija. La cererea producătorilor săi de vin, Spania a solicitat, de asemenea, adăugarea soiurilor Garnacha roja și Mazuela pe lista soiurilor care figurează în apendicele 3 la anexa III la Regulamentul delegat (UE) 2019/934. Prin urmare, secțiunile relevante din anexa III la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 și apendicele relevante la aceasta trebuie să fie modificate. |
| --- | --- |

(41)

Spania a solicitat modificări ale dispozițiilor referitoare la vinurile licoroase spaniole prevăzute în anexa III la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 pentru a asigura consecvența cu definiția vinurilor licoroase menționată la punctul 3 din partea II a anexei VII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 și cu specificațiile vinurilor cu denumiri de origine protejate Condado de Huelva și Lebrija. La cererea producătorilor săi de vin, Spania a solicitat, de asemenea, adăugarea soiurilor Garnacha roja și Mazuela pe lista soiurilor care figurează în apendicele 3 la anexa III la Regulamentul delegat (UE) 2019/934. Prin urmare, secțiunile relevante din anexa III la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 și apendicele relevante la aceasta trebuie să fie modificate.

| (42) | Partea B din apendicele 1 la anexa III la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 enumeră vinurile licoroase cu denumire de origine protejată a căror producție implică adăugarea produselor menționate în partea II punctul 3 litera (f) din anexa VII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013. Ca urmare a modificărilor caietelor de sarcini ale vinului cu denumirea de origine protejată „Κουμανδαρία (Commandaria)”, Cipru a solicitat adăugarea acestui vin la punctele 5 și 6 din partea B a apendicelui 1 la anexa III la regulamentul delegat menționat. Aceste puncte trebuie modificate în consecință. |
| --- | --- |

(42)

Partea B din apendicele 1 la anexa III la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 enumeră vinurile licoroase cu denumire de origine protejată a căror producție implică adăugarea produselor menționate în partea II punctul 3 litera (f) din anexa VII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013. Ca urmare a modificărilor caietelor de sarcini ale vinului cu denumirea de origine protejată „Κουμανδαρία (Commandaria)”, Cipru a solicitat adăugarea acestui vin la punctele 5 și 6 din partea B a apendicelui 1 la anexa III la regulamentul delegat menționat. Aceste puncte trebuie modificate în consecință.

| (43) | Prin urmare, Regulamentul delegat (UE) 2019/934 trebuie modificat în consecință, |
| --- | --- |

(43)

Prin urmare, Regulamentul delegat (UE) 2019/934 trebuie modificat în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Modificări aduse Regulamentului delegat (UE) 2019/934

Regulamentul delegat (UE) 2019/934 se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 2 se înlocuiește cu următorul text:

  „Articolul 2
  Zonele viticole ale căror vinuri pot avea o tărie alcoolică totală maximă de 20 % vol.
  Zonele viticole menționate la punctul 1 al doilea paragraf litera (c) prima liniuță din partea II a anexei VII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 sunt zonele C I, C II și C III menționate în apendicele 1 la anexa respectivă și arealurile din zona B în care pot fi produse vinuri albe cu următoarele indicații geografice protejate: «Franche-Comté» și «Val de Loire».” |
| --- | --- |

1.

Articolul 2 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 2

Zonele viticole ale căror vinuri pot avea o tărie alcoolică totală maximă de 20 % vol.

Zonele viticole menționate la punctul 1 al doilea paragraf litera (c) prima liniuță din partea II a anexei VII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 sunt zonele C I, C II și C III menționate în apendicele 1 la anexa respectivă și arealurile din zona B în care pot fi produse vinuri albe cu următoarele indicații geografice protejate: «Franche-Comté» și «Val de Loire».”

| 2. | Anexa I se modifică în conformitate cu anexa I la prezentul regulament. |
| --- | --- |

2.

Anexa I se modifică în conformitate cu anexa I la prezentul regulament.

| 3. | Anexa III se modifică în conformitate cu anexa II la prezentul regulament. |
| --- | --- |

3.

Anexa III se modifică în conformitate cu anexa II la prezentul regulament.

Articolul 2

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 27 octombrie 2021.

Pentru Comisie

Președintele

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

1

(2)  Regulamentul delegat (UE) 2019/934 al Comisiei din 12 martie 2019 de completare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește zonele viticole în care poate fi majorată tăria alcoolică, practicile oenologice autorizate și restricțiile aplicabile producerii și conservării produselor vitivinicole, procentajul minim de alcool al subproduselor și eliminarea acestora și publicarea fișelor OIV (JO L 149, 7.6.2019, p. 1).

2

(3)  Regulamentul delegat (UE) 2018/273 al Comisiei din 11 decembrie 2017 de completare a Regulamentului (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește sistemul de autorizații pentru plantările de viță-de-vie, registrul plantațiilor viticole, documentele însoțitoare și certificarea, registrul de intrări și de ieșiri, declarațiile obligatorii, notificările și publicarea informațiilor notificate, de completare a Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește controalele și sancțiunile relevante, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 555/2008, (CE) nr. 606/2009 și (CE) nr. 607/2009 ale Comisiei și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 436/2009 al Comisiei și a Regulamentului delegat (UE) 2015/560 al Comisiei (JO L 58, 28.2.2018, p. 1).

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 606/2009 al Comisiei din 10 iulie 2009 de stabilire a anumitor norme de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 479/2008 al Consiliului în privința categoriilor de produse viticole, a practicilor oenologice și a restricțiilor care se aplică acestora (JO L 193, 24.7.2009, p. 1).

4

(5)  Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind aditivii alimentari (JO L 354, 31.12.2008, p. 16).

5

(6)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/2470 al Comisiei din 20 decembrie 2017 de stabilire a listei cu alimente noi a Uniunii în conformitate cu Regulamentul (UE) 2015/2283 al Parlamentului European și al Consiliului privind alimentele noi (JO L 351, 30.12.2017, p. 72).

6

---

ANEXA I

Anexa I la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 se modifică după cum urmează:

| 1. | Partea A se modifică după cum urmează:






  (a) | tabelele 1 și 2 se înlocuiesc cu următorul text:
  „Tabelul 1

  Tratamentele oenologice autorizate menționate la articolul 3 alineatul (1) | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Tratamente oenologice | Condiții și limite de utilizare (1) | Categoriile de produse vinicole  (4) |
| 1 | Aerarea sau oxigenarea | Sub rezerva condițiilor prevăzute în fișele 2.1.1 (2016) și 3.5.5 (2016) ale Codului internațional al practicilor oenologice al OIV. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 2 | Tratamentele termice | Sub rezerva condițiilor prevăzute în fișele 1.8 (1970), 2.2.4 (1988), 2.3.6 (1988), 2.3.9 (2005), 3.4.3 (1988), 3.4.3.1 (1990), 3.5.4 (1997) și 3.5.10 (1982) ale Codului internațional al practicilor oenologice al OIV. | Struguri proaspeți, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 2a | Tratamentele la rece | Sub rezerva condițiilor prevăzute în secțiunea B punctul 1 litera (c) din partea I a anexei VIII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 și în fișele 1.14 (2005), 1.15 (2005), 2.1.12.4 (1998), 2.3.6 (1988), 3.1.2 (1979), 3.1.2.1 (1979), 3.3.4 (2004) și 3.5.11.1 (2001) ale Codului internațional al practicilor oenologice al OIV. | Struguri proaspeți, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 3 | Centrifugarea și filtrarea cu sau fără agent de filtrare inert | Agenții de filtrare inerți sunt cei prevăzuți în fișele 2.1.11 (1970), 2.1.11.1 (1990), 3.2.2 (1989) și 3.2.2.1 (1990) ale Codului internațional al practicilor oenologice al OIV. Utilizarea lor nu trebuie să lase reziduuri nedorite în produsul tratat. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 4 | Crearea unei atmosfere inerte | Numai în scopul manipulării produsului în lipsa aerului. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 5 | Eliminarea dioxidului de sulf prin procedee fizice | | Struguri proaspeți, 2, 10, 11, 12, 13 și 14 |
| 6 | Utilizarea de rășini schimbătoare de ioni | Sub rezerva condițiilor prevăzute în apendicele 3 la prezenta anexă. Tratamentul se înregistrează în registrul menționat la articolul 147 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013. | Mustul de struguri destinat producerii de must de struguri concentrat rectificat |
| 7 | Barbotarea | Numai cu utilizarea argonului sau a azotului. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 8 | Flotația | Numai cu utilizarea azotului sau a dioxidului de carbon sau prin aerare. Sub rezerva condițiilor prevăzute în fișa 2.1.14 (1999). | 10, 11 și 12 |
| 9 | Utilizarea de discuri de parafină pură impregnate cu izotiocianat de alil | Numai în scopul creării unei atmosfere sterile. În Italia este permisă doar cu condiția să fie în conformitate cu legislația națională și doar în recipiente cu o capacitate mai mare de 20 de litri. Utilizarea izotiocianatului de alil face obiectul condițiilor și limitelor din tabelul 2 referitoare la compușii oenologici autorizați. | Must parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16 |
| 10 | Tratament prin electrodializă | Doar pentru asigurarea stabilizării tartrice a vinului. Sub rezerva condițiilor prevăzute în apendicele 5 la prezenta anexă. Tratamentul se înregistrează în registrul menționat la articolul 147 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013. | Must parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16 |
| 11 | Utilizarea de bucăți de lemn de stejar | Pentru vinificație și pentru învechirea vinurilor, inclusiv pentru fermentarea strugurilor proaspeți și a musturilor de struguri. Sub rezerva condițiilor prevăzute în apendicele 7 la prezenta anexă. Tratamentul se înregistrează în registrul menționat la articolul 147 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 12 | Corectarea tăriei alcoolice a vinurilor | Numai în cazul vinului. Sub rezerva condițiilor prevăzute în apendicele 8 la prezenta anexă. Tratamentul se înregistrează în registrul menționat la articolul 147 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16 |
| 13 | Tratamentul cu schimbători de cationi pentru stabilizare tartrică | Sub rezerva condițiilor prevăzute în fișa 3.3.3 (2011) a Codului internațional al practicilor oenologice al OIV. Trebuie respectate, de asemenea, dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1935/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (2) și dispozițiile naționale adoptate pentru punerea în aplicare a regulamentului respectiv. Tratamentul se înregistrează în registrul menționat la articolul 147 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013. | Must parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16 |
| 14 | Tratament prin electrodializă cu membrane | Doar pentru acidificare sau dezacidificare. Sub rezerva condițiilor și limitelor prevăzute în secțiunile C și D din partea I a anexei VIII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 și la articolul 11 din prezentul regulament. Trebuie respectate dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1935/2004 și ale Regulamentului (UE) nr. 10/2011 al Comisiei (3) și dispozițiile naționale adoptate pentru punerea în aplicare a regulamentelor respective. Sub rezerva condițiilor prevăzute în fișele 2.1.3.1.3 (2010), 2.1.3.2.4 (2012), 3.1.1.4 (2010) și 3.1.2.4 (2012) ale Codului internațional al practicilor oenologice al OIV. Tratamentul se înregistrează în registrul menționat la articolul 147 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 15 | Acidificarea prin tratare cu schimbători de cationi | Sub rezerva condițiilor și limitelor prevăzute în secțiunile C și D din partea I a anexei VIII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 și la articolul 11 din prezentul regulament. Trebuie respectate dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1935/2004 și dispozițiile naționale adoptate pentru punerea în aplicare a regulamentului respectiv. Sub rezerva condițiilor prevăzute în fișele 2.1.3.1.4 (2012) și 3.1.1.5 (2012) ale Codului internațional al practicilor oenologice al OIV. Tratamentul se înregistrează în registrul menționat la articolul 147 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 16 | Cuplajul membranar | Numai pentru reducerea conținutului de zaharuri din must. Sub rezerva condițiilor prevăzute în apendicele 9 la prezenta anexă. Tratamentul se înregistrează în registrul menționat la articolul 147 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013. | 10 |
| 17 | Utilizarea de contactori membranari | Numai în scopul gestionării gazelor dizolvate din vin. Este interzisă adăugarea de dioxid de carbon în cazul produselor definite la punctele 4, 5, 6 și 8 din partea II a anexei VII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013. Trebuie respectate dispozițiile Regulamentelor (CE) nr. 1935/2004 și (UE) nr. 10/2011 și dispozițiile naționale adoptate pentru punerea în aplicare a regulamentelor respective. Sub rezerva condițiilor prevăzute în fișa 3.5.17 (2013) a Codului internațional al practicilor oenologice al OIV. Tratamentul se înregistrează în registrul menționat la articolul 147 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013. | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16 |
| 18 | Tehnologia pe bază de membrană, combinată cu carbon activ | Numai pentru a reduce 4-etilfenolul și 4-etilguaiacolul în exces din vinuri. Sub rezerva condițiilor prevăzute în apendicele 10 la prezenta anexă. Tratamentul se înregistrează în registrul menționat la articolul 147 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16 |
| 19 | Utilizarea de plăci filtrante care conțin zeoliți de tip Y-faujasit | Numai în scopul adsorbției haloanisolilor. Sub rezerva condițiilor prevăzute în fișa 3.2.15 (2016) a Codului internațional al practicilor oenologice al OIV. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16 |
| 20 | Concentrarea parțială | Pentru mustul de struguri: sub rezerva condițiilor prevăzute în secțiunea B punctul 1 litera (b) din partea I a anexei VIII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 și în fișele 2.1.12 (1998), 2.1.12.1 (1993), 2.1.12.2 (2001), 2.1.12.3 (1998) și 2.1.12.4 (1998) ale Codului internațional al practicilor oenologice al OIV.
  Pentru vin: sub rezerva condițiilor prevăzute în secțiunea B punctul 1 litera (c) din partea I a anexei VIII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 și în fișele 3.5.11 (2001) și 3.5.11.1 (2001) ale Codului internațional al practicilor oenologice al OIV.
  Tratamentul se înregistrează în registrul menționat la articolul 147 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 15 și 16 |
| 21 | Tratament prin procedee discontinue la înaltă presiune | Sub rezerva condițiilor prevăzute în fișele 1.18 (2019) și 2.1.26 (2019) ale Codului internațional al practicilor oenologice al OIV. | Struguri proaspeți, 10, 11, și 12 |
| 22 | Tratament prin procedee continue la înaltă presiune | Sub rezerva condițiilor prevăzute în fișa 2.2.10 (2020) a Codului internațional al practicilor oenologice al OIV. | 10, 11 și 12 |
| 23 | Tratamentul strugurilor zdrobiți cu ultrasunete pentru a facilita extracția compușilor lor | Sub rezerva condițiilor prevăzute în fișa 1.17 (2019) a Codului internațional al practicilor oenologice al OIV. | Struguri proaspeți |
| 24 | Tratamentul strugurilor cu ajutorul câmpurilor electrice pulsatorii | Sub rezerva condițiilor prevăzute în fișa 2.1.27 (2020) a Codului internațional al practicilor oenologice al OIV. | Struguri proaspeți |
| 25 | Tratamentul musturilor și al vinurilor cu ajutorul mărgelelor absorbante de stiren-divinilbenzen | Sub rezerva condițiilor prevăzute în fișele 2.2.11 (2020) și 3.4.22 (2020) ale Codului internațional al practicilor oenologice al OIV. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |

1.

Partea A se modifică după cum urmează:

(a)

tabelele 1 și 2 se înlocuiesc cu următorul text:

„Tabelul 1

Tratamentele oenologice autorizate menționate la articolul 3 alineatul (1)

1

2

3

Tratamente oenologice

Condiții și limite de utilizare (1)

Categoriile de produse vinicole  (4)

1

Aerarea sau oxigenarea

Sub rezerva condițiilor prevăzute în fișele 2.1.1 (2016) și 3.5.5 (2016) ale Codului internațional al practicilor oenologice al OIV.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

2

Tratamentele termice

Sub rezerva condițiilor prevăzute în fișele 1.8 (1970), 2.2.4 (1988), 2.3.6 (1988), 2.3.9 (2005), 3.4.3 (1988), 3.4.3.1 (1990), 3.5.4 (1997) și 3.5.10 (1982) ale Codului internațional al practicilor oenologice al OIV.

Struguri proaspeți, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

2a

Tratamentele la rece

Sub rezerva condițiilor prevăzute în secțiunea B punctul 1 litera (c) din partea I a anexei VIII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 și în fișele 1.14 (2005), 1.15 (2005), 2.1.12.4 (1998), 2.3.6 (1988), 3.1.2 (1979), 3.1.2.1 (1979), 3.3.4 (2004) și 3.5.11.1 (2001) ale Codului internațional al practicilor oenologice al OIV.

Struguri proaspeți, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

3

Centrifugarea și filtrarea cu sau fără agent de filtrare inert

Agenții de filtrare inerți sunt cei prevăzuți în fișele 2.1.11 (1970), 2.1.11.1 (1990), 3.2.2 (1989) și 3.2.2.1 (1990) ale Codului internațional al practicilor oenologice al OIV. Utilizarea lor nu trebuie să lase reziduuri nedorite în produsul tratat.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

4

Crearea unei atmosfere inerte

Numai în scopul manipulării produsului în lipsa aerului.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

5

Eliminarea dioxidului de sulf prin procedee fizice

Struguri proaspeți, 2, 10, 11, 12, 13 și 14

6

Utilizarea de rășini schimbătoare de ioni

Sub rezerva condițiilor prevăzute în apendicele 3 la prezenta anexă. Tratamentul se înregistrează în registrul menționat la articolul 147 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.

Mustul de struguri destinat producerii de must de struguri concentrat rectificat

7

Barbotarea

Numai cu utilizarea argonului sau a azotului.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

8

Flotația

Numai cu utilizarea azotului sau a dioxidului de carbon sau prin aerare. Sub rezerva condițiilor prevăzute în fișa 2.1.14 (1999).

10, 11 și 12

9

Utilizarea de discuri de parafină pură impregnate cu izotiocianat de alil

Numai în scopul creării unei atmosfere sterile. În Italia este permisă doar cu condiția să fie în conformitate cu legislația națională și doar în recipiente cu o capacitate mai mare de 20 de litri. Utilizarea izotiocianatului de alil face obiectul condițiilor și limitelor din tabelul 2 referitoare la compușii oenologici autorizați.

Must parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16

10

Tratament prin electrodializă

Doar pentru asigurarea stabilizării tartrice a vinului. Sub rezerva condițiilor prevăzute în apendicele 5 la prezenta anexă. Tratamentul se înregistrează în registrul menționat la articolul 147 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.

Must parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16

11

Utilizarea de bucăți de lemn de stejar

Pentru vinificație și pentru învechirea vinurilor, inclusiv pentru fermentarea strugurilor proaspeți și a musturilor de struguri. Sub rezerva condițiilor prevăzute în apendicele 7 la prezenta anexă. Tratamentul se înregistrează în registrul menționat la articolul 147 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

12

Corectarea tăriei alcoolice a vinurilor

Numai în cazul vinului. Sub rezerva condițiilor prevăzute în apendicele 8 la prezenta anexă. Tratamentul se înregistrează în registrul menționat la articolul 147 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16

13

Tratamentul cu schimbători de cationi pentru stabilizare tartrică

Sub rezerva condițiilor prevăzute în fișa 3.3.3 (2011) a Codului internațional al practicilor oenologice al OIV. Trebuie respectate, de asemenea, dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1935/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (2) și dispozițiile naționale adoptate pentru punerea în aplicare a regulamentului respectiv. Tratamentul se înregistrează în registrul menționat la articolul 147 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.

Must parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16

14

Tratament prin electrodializă cu membrane

Doar pentru acidificare sau dezacidificare. Sub rezerva condițiilor și limitelor prevăzute în secțiunile C și D din partea I a anexei VIII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 și la articolul 11 din prezentul regulament. Trebuie respectate dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1935/2004 și ale Regulamentului (UE) nr. 10/2011 al Comisiei (3) și dispozițiile naționale adoptate pentru punerea în aplicare a regulamentelor respective. Sub rezerva condițiilor prevăzute în fișele 2.1.3.1.3 (2010), 2.1.3.2.4 (2012), 3.1.1.4 (2010) și 3.1.2.4 (2012) ale Codului internațional al practicilor oenologice al OIV. Tratamentul se înregistrează în registrul menționat la articolul 147 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

15

Acidificarea prin tratare cu schimbători de cationi

Sub rezerva condițiilor și limitelor prevăzute în secțiunile C și D din partea I a anexei VIII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 și la articolul 11 din prezentul regulament. Trebuie respectate dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1935/2004 și dispozițiile naționale adoptate pentru punerea în aplicare a regulamentului respectiv. Sub rezerva condițiilor prevăzute în fișele 2.1.3.1.4 (2012) și 3.1.1.5 (2012) ale Codului internațional al practicilor oenologice al OIV. Tratamentul se înregistrează în registrul menționat la articolul 147 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

16

Cuplajul membranar

Numai pentru reducerea conținutului de zaharuri din must. Sub rezerva condițiilor prevăzute în apendicele 9 la prezenta anexă. Tratamentul se înregistrează în registrul menționat la articolul 147 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.

10

17

Utilizarea de contactori membranari

Numai în scopul gestionării gazelor dizolvate din vin. Este interzisă adăugarea de dioxid de carbon în cazul produselor definite la punctele 4, 5, 6 și 8 din partea II a anexei VII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013. Trebuie respectate dispozițiile Regulamentelor (CE) nr. 1935/2004 și (UE) nr. 10/2011 și dispozițiile naționale adoptate pentru punerea în aplicare a regulamentelor respective. Sub rezerva condițiilor prevăzute în fișa 3.5.17 (2013) a Codului internațional al practicilor oenologice al OIV. Tratamentul se înregistrează în registrul menționat la articolul 147 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16

18

Tehnologia pe bază de membrană, combinată cu carbon activ

Numai pentru a reduce 4-etilfenolul și 4-etilguaiacolul în exces din vinuri. Sub rezerva condițiilor prevăzute în apendicele 10 la prezenta anexă. Tratamentul se înregistrează în registrul menționat la articolul 147 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16

19

Utilizarea de plăci filtrante care conțin zeoliți de tip Y-faujasit

Numai în scopul adsorbției haloanisolilor. Sub rezerva condițiilor prevăzute în fișa 3.2.15 (2016) a Codului internațional al practicilor oenologice al OIV.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16

20

Concentrarea parțială

Pentru mustul de struguri: sub rezerva condițiilor prevăzute în secțiunea B punctul 1 litera (b) din partea I a anexei VIII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 și în fișele 2.1.12 (1998), 2.1.12.1 (1993), 2.1.12.2 (2001), 2.1.12.3 (1998) și 2.1.12.4 (1998) ale Codului internațional al practicilor oenologice al OIV.

Pentru vin: sub rezerva condițiilor prevăzute în secțiunea B punctul 1 litera (c) din partea I a anexei VIII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 și în fișele 3.5.11 (2001) și 3.5.11.1 (2001) ale Codului internațional al practicilor oenologice al OIV.

Tratamentul se înregistrează în registrul menționat la articolul 147 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 15 și 16

21

Tratament prin procedee discontinue la înaltă presiune

Sub rezerva condițiilor prevăzute în fișele 1.18 (2019) și 2.1.26 (2019) ale Codului internațional al practicilor oenologice al OIV.

Struguri proaspeți, 10, 11, și 12

22

Tratament prin procedee continue la înaltă presiune

Sub rezerva condițiilor prevăzute în fișa 2.2.10 (2020) a Codului internațional al practicilor oenologice al OIV.

10, 11 și 12

23

Tratamentul strugurilor zdrobiți cu ultrasunete pentru a facilita extracția compușilor lor

Sub rezerva condițiilor prevăzute în fișa 1.17 (2019) a Codului internațional al practicilor oenologice al OIV.

Struguri proaspeți

24

Tratamentul strugurilor cu ajutorul câmpurilor electrice pulsatorii

Sub rezerva condițiilor prevăzute în fișa 2.1.27 (2020) a Codului internațional al practicilor oenologice al OIV.

Struguri proaspeți

25

Tratamentul musturilor și al vinurilor cu ajutorul mărgelelor absorbante de stiren-divinilbenzen

Sub rezerva condițiilor prevăzute în fișele 2.2.11 (2020) și 3.4.22 (2020) ale Codului internațional al practicilor oenologice al OIV.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

Tabelul 2

Compușii oenologici autorizați menționați la articolul 3 alineatul (1)

| | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Substanțele/Activitățile | Numărul E
  și/sau
  numărul CAS | Codul internațional al practicilor oenologice al OIV (5) | Referirea la fișa Codexului OIV, astfel cum este menționată la articolul 9 alineatul (1) | Aditiv | Adjuvant tehnologic/substanță utilizată ca adjuvant tehnologic (6) | Condițiile și limitele de utilizare (7) | Categoriile de produse vinicole (8) |
| 1 | Corectori de aciditate |
| 1.1 | Acid (L(+)-)tartric | E 334/CAS 87-69-4 | Fișele 2.1.3.1.1 (2001),
  3.1.1.1 (2001) | COEI-1-LTARAC | x | | Condițiile și limitele prevăzute în secțiunile C și D din partea I a anexei VIII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 și la articolul 11 din prezentul regulament. Tratamentul se înregistrează în registrul menționat la articolul 147 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013. Specificațiile referitoare la acidul (L(+)-)tartric prevăzute la punctul 2 din apendicele 1 la prezenta anexă. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 1.2 | Acid malic (D,L-; L-) | E 296/- | Fișele 2.1.3.1.1 (2001),
  3.1.1.1 (2001) | COEI-1-ACIMAL | x | | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 1.3 | Acid lactic | E 270/- | Fișele 2.1.3.1.1 (2001),
  3.1.1.1 (2001) | COEI-1-ACILAC | x | | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 1.4 | L(+)-tartrat de potasiu | E 336(ii)/CAS 921-53-9 | Fișele 2.1.3.2.2 (1979),
  3.1.2.2 (1979) | COEI-1-POTTAR | | x | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 1.5 | Bicarbonat de potasiu | E 501(ii)/CAS 298-14-6 | Fișele 2.1.3.2.2 (1979),
  3.1.2.2 (1979) | COEI-1-POTBIC | | x | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 1.6 | Carbonat de calciu | E 170/CAS 471-34-1 | Fișele 2.1.3.2.2 (1979),
  3.1.2.2 (1979) | COEI-1-CALCAR | | x | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| | | | | | | | | |
| 1.8 | Sulfat de calciu | E 516/- | Fișa 2.1.3.1.1.1 (2017) | | x | | Condițiile și limitele prevăzute la punctul 2 litera (b) din secțiunea A a anexei III. Nivelul maxim de utilizare: 2 g/l. | 3 |
| 1.9 | Carbonat de potasiu | E 501(i) | Fișele 2.1.3.2.5 (2017), 3.1.2.2 (1979) | | | x | Condițiile și limitele prevăzute în secțiunile C și D din partea I a anexei VIII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 și la articolul 11 din prezentul regulament. Tratamentul se înregistrează în registrul menționat la articolul 147 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.
  Acid citric: se aplică numai obiectivul (a) din fișele OIV 3.1.1 (1979) și 3.1.1.1 (2001). Conținutul maxim al vinului tratat astfel și introdus pe piață: 1 g/l. | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 1.10 | Acid citric | E 330 | Fișele 3.1.1 (1979), 3.1.1.1 (2001) | COEI-1-CITACI | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16 |
| 1.11 | Drojdii pentru producția de vin | -/- | Fișele 2.1.3.2.3 (2019), 2.1.3.2.3.1 (2019), 2.3.1 (2016) | COEI-1-SACCHA
  COEI-1-NOSACC | | x  (6) | 10, 11 și 12 |
| 1.12 | Bacterii lactice | -/- | Fișele 2.1.3.2.3 (2019), 2.1.3.2.3.2 (2019), 3.1.2 (1979), 3.1.2.3 (1980) | COEI-1-BALACT | | x  (6) | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 2 | Conservanți și antioxidanți |
| 2.1 | Dioxid de sulf | E 220/CAS 7446-09-5 | Fișele 1.12 (2004), 2.1.2 (1987),
  3.4.4 (2003) | COEI-1-SOUDIO | x | | Limitele (cantitatea maximă conținută în produsul introdus pe piață) prevăzute în partea B a anexei I. | Struguri proaspeți, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 2.2 | Bisulfit de potasiu | E 228/CAS 7773-03-7 | Fișele 1.12 (2004), 2.1.2 (1987), 3.4.4 (2003) | COEI-1-POTBIS | x | | Struguri proaspeți, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 2.3 | Metabisulfit de potasiu | E 224/CAS 16731-55-8 | Fișele 1.12 (2004), 2.1.2 (1987), 3.4.4 (2003) | COEI-1-POTANH | x | | Struguri proaspeți, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 2.4 | Sorbat de potasiu | E 202 | Fișa 3.4.5 (1988) | COEI-1-POTSOR | x | | | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16 |
| 2.5 | Lizozimă | E 1105 | Fișele 2.2.6 (1997), 3.4.12 (1997) | COEI-1-LYSOZY | x | x | | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 2.6 | Acid L-ascorbic | E 300 | Fișele 1.11 (2001), 2.2.7 (2001), 3.4.7 (2001) | COEI-1-ASCACI | x | | Conținutul maxim al vinului tratat astfel și introdus pe piață: 250 mg/l. Maximum 250 mg/l per tratament. | Struguri proaspeți, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 2.7 | Dicarbonat de dimetil (DMDC) | E242/CAS 4525-33-1 | Fișa 3.4.13 (2001) | COEI-1-DICDIM | x | | Tratamentul se înregistrează în registrul menționat la articolul 147 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013. | Must parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16 |
| 3 | Adsorbanți |
| 3.1 | Cărbune de uz oenologic | | Fișele 2.1.9 (2002), 3.5.9 (1970) | COEI-1-CHARBO | | x | Tratamentul se înregistrează în registrul menționat la articolul 147 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013. | Vinuri albe, 2, 10 și 14 |
| 3.2 | Fibre vegetale selective | | Fișa 3.4.20 (2017) | COEI-1-FIBVEG | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16 |
| 4 | Activatori pentru fermentația alcoolică și malolactică |
| 4.1 | Celuloză microcristalină | E 460(i)/CAS 9004-34-6 | Fișele 2.3.2 (2019), 3.4.21 (2015) | COEI-1-CELMIC | | x | Trebuie să respecte specificațiile prevăzute în anexa la Regulamentul (UE) nr. 231/2012. | Struguri proaspeți, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 4.2 | Hidrogenfosfat de diamoniu | E 342/CAS 7783-28-0 | Fișa 4.1.7 (1995) | COEI-1-PHODIA | | x | Numai pentru fermentația alcoolică. În limita a 1 g/l (exprimată în săruri) (9) sau de 0,3 g/l pentru a doua fermentație a vinurilor spumante. | Struguri proaspeți, 2, 10, 11, 12, a doua fermentație alcoolică în cazul 4, 5, 6 și 7 |
| 4.3 | Sulfat de amoniu | E 517/CAS 7783-20-2 | Fișa 4.1.7 (1995) | COEI-1AMMSUL | | x |
| 4.4 | Bisulfit de amoniu | -/CAS 10192-30-0 | | COEI-1-AMMHYD | | x | Numai pentru fermentația alcoolică. În limita a 0,2 g/l (exprimată în săruri) și în limitele prevăzute la punctele 2.1, 2.2 și 2.3. | Struguri proaspeți, 2, 10, 11 și 12 |
| 4.5 | Clorhidrat de tiamină | -/CAS 67-03-8 | Fișele 2.3.3 (1976), 4.1.7 (1995) | COEI-1-THIAMIN | | x | Numai pentru fermentația alcoolică.
  În limita de utilizare de 0,6 mg/l (exprimată în tiamină) pentru fiecare tratament. | Struguri proaspeți, 2, 10, 11, 12, a doua fermentație alcoolică în cazul 4, 5, 6 și 7 |
| 4.6 | Autolizați de drojdie | -/- | Fișele 2.3.2 (2019), 3.4.21 (2015) | COEI-1-AUTLYS | | x  (6) | | Struguri proaspeți, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 4.7 | Membrane celulare de levuri | -/- | Fișele 2.3.4 (1988), 3.4.21 (2015) | COEI-1-YEHULL | | x  (6) | | Struguri proaspeți, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 4.8 | Drojdii inactivate | -/- | Fișele 2.3.2 (2019), 3.4.21 (2015) | COEI-1-INAYEA | | x  (6) | | Struguri proaspeți, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 4.9 | Drojdii inactivate cu niveluri de glutation garantate | -/- | Fișa 2.2.9 (2017) | COEI-1-LEVGLU | | x  (6) | Numai pentru fermentația alcoolică. | Struguri proaspeți, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 5 | Agenți de limpezire |
| 5.1 | Gelatină alimentară | -/CAS 9000-70-8 | Fișele 2.1.6 (1997), 3.2.1 (2011) | COEI-1-GELATI | | x  (6) | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 5.2 | Proteine din grâu | | Fișele 2.1.17 (2004), 3.2.7 (2004) | COEI-1-PROVEG | | x  (6) | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 5.3 | Proteine din mazăre | | Fișele 2.1.17 (2004), 3.2.7 (2004) | COEI-1-PROVEG | | x  (6) | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 5.4 | Proteine din cartofi | | Fișele 2.1.17 (2004), 3.2.7 (2004) | COEI-1-PROVEG | | x  (6) | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 5.5 | Clei de pește (ihtiocol) | | Fișa 3.2.1 (2011) | COEI-1-COLPOI | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16 |
| 5.6 | Cazeină | -/CAS 9005-43-0 | Fișa 2.1.16 (2004) | COEI-1-CASEIN | | x  (6) | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 5.7 | Cazeinați de potasiu | -/CAS 68131-54-4 | Fișele 2.1.15 (2004), 3.2.1 (2011) | COEI-1-POTCAS | | x  (6) | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 5.8 | Ovalbumină | -/CAS 9006-59-1 | Fișa 3.2.1 (2011) | COEI-1-OEUALB | | x  (6) | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16 |
| 5.9 | Bentonită | -/- | Fișele 2.1.8 (1970), 3.3.5 (1970) | COEI-1-BENTON | | x | | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 5.10 | Dioxid de siliciu (sub formă de gel sau soluție coloidală) | E 551/- | Fișele 2.1.10 (1991), 3.2.1 (2011), 3.2.4 (1991) | COEI-1-DIOSIL | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 5.11 | Caolin | -/CAS 1332-58-7 | Fișa 3.2.1 (2011) | COEI-1-KAOLIN | | x | | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16 |
| 5.12 | Taninuri | | Fișele 2.1.7 (2019), 2.1.17 (2004), 3.2.6 (2019), 3.2.7 (2004), 4.1.8 (1981), 4.3.2 (1981) | COEI-1-TANINS | | x | | Struguri proaspeți, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 5.13 | Chitosan obținut din Aspergillus niger sau Agaricus bisporus | -/CAS 9012-76-4 | Fișele 2.1.22 (2009), 3.2.1 (2011), 3.2.12 (2009) | COEI-1-CHITOS | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 5.14 | Chitină-glucan obținută din Aspergillus niger | Chitină: CAS 1398-61-4; Glucan: CAS 9041-22-9. | Fișele 2.1.23 (2009),3.2.1 (2011), 3.2.13 (2009) | COEI-1-CHITGL | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 5.15 | Extracte proteice din drojdii | -/- | Fișele 2.1.24 (2011), 3.2.14 (2011), 3.2.1 (2011) | COEI-1-EPLEV | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 5.16 | Polivinilpolipirolidonă | E 1202/CAS 25249-54-1 | Fișa 3.4.9 (1987) | COEI-1-PVPP | | x | | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 5.17 | Alginat de calciu | E 404/CAS 9005-35-0 | Fișa 4.1.8 (1981) | COEI-1-ALGIAC | | x | Numai pentru producția tuturor categoriilor de vinuri spumante și petiante care au fost obținute prin fermentarea în sticlă și în cazul cărora drojdiile s-au separat prin degorjare. | 4, 5, 6, 7, 8 și 9 |
| 5.18 | Alginat de potasiu | E 402/CAS 9005-36-1 | Fișa 4.1.8 (1981) | COEI-1-POTALG | | x | Numai pentru producția tuturor categoriilor de vinuri spumante și petiante care au fost obținute prin fermentarea în sticlă și în cazul cărora drojdiile s-au separat prin degorjare. | 4, 5, 6, 7, 8 și 9 |
| 6 | Stabilizatori |
| 6.1 | Bitartrat de potasiu | E336(i)/CAS 868-14-4 | Fișa 3.3.4 (2004) | COEI-1-POTBIT | | x | Numai pentru favorizarea precipitării sărurilor tartrice | Must parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16 |
| 6.2 | Tartrat de calciu | -/- | Fișa 3.3.12 (1997) | COEI-1-CALTAR | | x | | Must parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16 |
| 6.3 | Acid citric | E 330 | Fișele 3.3.1 (1970), 3.3.8 (1970) | COEI-1-CITACI | x | | Conținutul maxim al vinului tratat astfel și introdus pe piață: 1 g/l. | Must parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16 |
| 6.4 | Taninuri | -/- | Fișele 2.1.7 (2019), 3.2.6 (2019), 3.3.1 (1970) | COEI-1-TANINS | | | | Struguri proaspeți, must parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 6.5 | Ferocianură de potasiu | E 536/- | Fișele 3.3.1 (1970), 3.3.10 (1970) | COEI-1-POTFER | | x | Sub rezerva condițiilor prevăzute în apendicele 4 la prezenta anexă. Tratamentul se înregistrează în registrul menționat la articolul 147 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013. | Must parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16 |
| 6.6 | Fitatul de calciu | -/CAS 3615-82-5 | Fișa 3.3.1 (1970) | COEI-1-CALPHY | | x | Numai în cazul vinurilor roșii și maximum 8 g/hl.
  Sub rezerva condițiilor prevăzute în apendicele 4 la prezenta anexă. | Must parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16 |
| 6.7 | Acid metatartric | E 353/- | Fișa 3.3.7 (1970) | COEI-1-METACI | x | | | Must parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16 |
| 6.8 | Gumă arabică | E 414/CAS 9000-01-5 | Fișa 3.3.6 (1972) | COEI-1-GOMARA | x | | Quantum satis. | Must parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16 |
| 6.9 | Acid D, L-tartric sau sarea sa neutră de potasiu | -/CAS 133-37-9 | Fișele 2.1.21 (2008), 3.4.15 (2008) | COEI-1-DLTART | | x | Numai pentru precipitarea surplusului de calciu.
  Sub rezerva condițiilor prevăzute în apendicele 4 la prezenta anexă. | Must parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16 |
| 6.10 | Manoproteine de drojdie | -/- | Fișa 3.3.13 (2005) | COEI-1-MANPRO | x | | | Must parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16 |
| 6.11 | Carboximetilceluloză | E466/- | Fișa 3.3.14 (2020) | COEI-1-CMC | x | | Numai pentru a se asigura stabilizarea tartrică. | Vinuri albe și roze, 4, 5, 6, 7, 8 și 9 |
| 6.12 | Copolimeri polivinilimidazol-polivinilpirolidon (PVI/PVP) | -/CAS 87865-40-5 | Fișele 2.1.20 (2014), 3.4.14 (2014) | COEI-1-PVIPVP | | x | Tratamentul se înregistrează în registrul menționat la articolul 147 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013. | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 6.13 | Poliaspartat de potasiu | E 456/CAS 64723-18-8 | Fișa 3.3.15 (2016) | COEI-1-POTPOL | x | | Numai pentru a contribui la stabilizarea tartrică. | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16 |
| 6.14 | Acid fumaric | E 297/CAS 110-17-8 | Fișele 3.4.2 (2021), 3.4.23 (2021) | | x | | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16 |
| 7 | Enzime (10) |
| 7.1 | Urează | EC 3.5.1.5 | Fișa 3.4.11 (1995) | COEI-1-UREASE
  COEI-1-PRENZY | | x | Doar pentru reducerea nivelului de uree din vinuri.
  Sub rezerva condițiilor prevăzute în apendicele 6 la prezenta anexă. | Must parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16 |
| 7.2 | Pectin liază | EC 4.2.2.10 | Fișele 1.13 (2021); 2.1.4 (2021); 2.1.18 (2021); 3.2.8 (2021); 3.2.11 (2021) | COEI-1-ACTPLY
  COEI-1-PRENZY | | x | Numai în scopuri oenologice, pentru macerare, limpezire, stabilizare și filtrare și pentru a dezvălui precursorii aromatici ai strugurilor. | Struguri proaspeți, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 7.3 | Pectin-metil-esterază | EC 3.1.1.11 | Fișele 1.13 (2021), 2.1.4 (2021), 2.1.18 (2021), 3.2.8 (2021), 3.2.11 (2021) | COEI-1-ACTPME
  COEI-1-PRENZY | | x | Numai în scopuri oenologice, pentru macerare, limpezire, stabilizare și filtrare și pentru a dezvălui precursorii aromatici ai strugurilor. | Struguri proaspeți, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 7.4 | Poligalacturonază | EC 3.2.1.15 | Fișele 1.13 (2021), 2.1.4 (2021), 2.1.18 (2021), 3.2.8 (2021), 3.2.11 (2021) | COEI-1-ACTPGA
  COEI-1-PRENZY | | x | Numai în scopuri oenologice, pentru macerare, limpezire, stabilizare și filtrare și pentru a dezvălui precursorii aromatici ai strugurilor. | Struguri proaspeți, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 7.5 | Hemicelulază | EC 3.2.1.78 | Fișele 1.13 (2021), 2.1.4 (2021), 2.1.18 (2021), 3.2.8 (2021), 3.2.11 (2021) | COEI-1-ACTGHE
  COEI-1-PRENZY | | x | Numai în scopuri oenologice, pentru macerare, limpezire, stabilizare și filtrare și pentru a dezvălui precursorii aromatici ai strugurilor. | Struguri proaspeți, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 7.6 | Celulază | EC 3.2.1.4 | Fișele 1.13 (2021), 2.1.4 (2021), 2.1.18 (2021), 3.2.8 (2021), 3.2.11 (2021) | COEI-1-ACTCEL
  COEI-1-PRENZY | | x | Numai în scopuri oenologice, pentru macerare, limpezire, stabilizare și filtrare și pentru a dezvălui precursorii aromatici ai strugurilor. | Struguri proaspeți, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 7.7 | Betaglucanază | EC 3.2.1.58 | Fișa 3.2.10 (2004) | COEI-1-BGLUCA
  COEI-1-PRENZY | | x | Numai în scopuri oenologice, pentru macerare, limpezire, stabilizare și filtrare și pentru a dezvălui precursorii aromatici ai strugurilor. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16 |
| 7.8 | Glicozidază | EC 3.2.1.20 | Fișele 2.1.19 (2013), 3.2.9 (2013) | COEI-1-PRENZY | | x | Numai în scopuri oenologice, pentru macerare, limpezire, stabilizare și filtrare și pentru a dezvălui precursorii aromatici ai strugurilor. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 7.9 | Arabinanază | EC 3.2.1.99 | Fișele 1.13 (2021), 2.1.4 (2021), 2.1.18 (2021), 3.2.8 (2021), 3.2.11 (2021) | COEI-1-ACTARA
  COEI-1-PRENZY | | x | Numai în scopuri oenologice, pentru macerare, limpezire, stabilizare și filtrare și pentru a dezvălui precursorii aromatici ai strugurilor. | Struguri proaspeți, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 7.10 | Beta-glucanază (β1-3, β1-6) | EC 3.2.1.6 | Fișa 3.5.7 (2013) | COEI-1-ACTGLU
  COEI-1-PRENZY | | x | Numai în scopuri oenologice, pentru macerare, limpezire, stabilizare și filtrare și pentru a dezvălui precursorii aromatici ai strugurilor. | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16 |
| 7.11 | Glucozidază | EC 3.2.1.21 | Fișele 2.1.19 (2013), 3.2.9 (2013) | COEI-1-GLYCOS
  COEI-1-PRENZY | | x | Numai în scopuri oenologice, pentru macerare, limpezire, stabilizare și filtrare și pentru a dezvălui precursorii aromatici ai strugurilor. | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 7.12 | Aspergillopepsină I | EC 3.4.23.18 | Fișele 2.2.12 (2021), 3.3.16 (2021) | COEI-1-PROTEA
  COEI-1-PRENZY | | x | Numai în scopuri oenologice, pentru macerare, limpezire, stabilizare și filtrare și pentru a dezvălui precursorii aromatici ai strugurilor | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 8 | Gaze și gaze de ambalare (11) |
| 8.1 | Argon | E 938/CAS 7440-37-1 | Fișele 2.2.5 (1970), 3.2.3 (2002) | COEI-1-ARGON | x  (11) | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 8.2 | Azot | E 941/CAS 7727-37-9 | Fișele 2.1.14 (1999), 2.2.5 (1970), 3.2.3 (2002) | COEI-1-AZOTE | x  (11) | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 8.3 | Dioxid de carbon | E 290/CAS 124-38-9 | Fișele 1.7 (1970), 2.1.14 (1999), 2.2.3 (1970), 2.2.5 (1970), 2.3.9 (2005), 4.1.10 (2002) | COEI-1-DIOCAR | x  (11) | x | În cazul vinurilor liniștite, cantitatea maximă de dioxid de carbon din vinul astfel tratat și introdus pe piață este de 3 g/l, iar suprapresiunea creată de dioxidul de carbon trebuie să fie mai mică de 1 bar la o temperatură de 20 °C. | Must parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 8.4 | Oxigen gazos | E 948/CAS 17778-80-2 | Fișele 2.1.1 (2016), 3.5.5 (2016) | COEI-1-OXYGEN | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 9 | Agenți de fermentare |
| 9.1 | Drojdii pentru producția de vin | -/- | Fișele 2.1.3.2.3.1. (2019), 2.3.1 (2016), 4.1.8 (1981) | COEI-1-SACCHA
  COEI-1-NOSACC | | x  (6) | | Struguri proaspeți, 2, 10, 11, 12, 13, a doua fermentație alcoolică în cazul 4, 5, 6 și 7 |
| 9.2 | Bacterii lactice | -/- | Fișele 2.1.3.2.3.2 (2019), 3.1.2 (1979), 3.1.2.3 (1980) | COEI-1-BALACT | | x  (6) | | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 10 | Corectarea defectelor |
| 10.1 | Sulfat de cupru pentahidrat | -/CAS 7758-99-8 | Fișa 3.5.8 (1989) | COEI-1-CUISUL | | x | În limita a 1 g/hl, cu condiția ca produsul tratat să nu aibă un conținut de cupru mai mare de 1 mg/l, cu excepția vinurilor licoroase produse din must de struguri proaspăt, nefermentat sau ușor fermentat, în cazul cărora conținutul de cupru nu trebuie să depășească 2 mg/l. | Must parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16 |
| 10.2 | Citrat de cupru | -/CAS 866-82-0 | Fișa 3.5.14 (2008) | COEI-1-CUICIT | | x | În limita a 1 g/hl, cu condiția ca produsul tratat să nu aibă un conținut de cupru mai mare de 1 mg/l, cu excepția vinurilor licoroase produse din must de struguri proaspăt, nefermentat sau ușor fermentat, în cazul cărora conținutul de cupru nu trebuie să depășească 2 mg/l. | Must parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16 |
| 10.3 | Chitosan obținut din Aspergillus niger sau Agaricus bisporus | -/CAS 9012-76-4 | Fișa 3.4.16 (2009) | COEI-1-CHITOS | | x | | 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 10.4 | Chitină-glucan obținută din Aspergillus niger | Chitină: CAS 1398-61-4; Glucan: CAS 9041-22-9. | Fișa 3.4.17 (2009) | COEI-1-CHITGL | | x | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 10.5 | Drojdii inactivate | -/- | | COEI-1-INAYEA | | x  (6) | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |
| 11 | Alte practici |
| 11.1 | Rășină de pin de Alep | -/- | | | x | | Sub rezerva condițiilor prevăzute în apendicele 2 la prezenta anexă. | 2, 10 și 11 |
| 11.2 | Drojdii de vin proaspete | -/- | | | | x  (6) | Numai în cazul vinurilor seci. Drojdii de vin proaspete, în stare bună și nediluate, care conțin levuri provenite din vinificarea recentă a vinurilor seci. Cantitățile nu depășesc 5 % din volumul produsului tratat. | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16 |
| 11.3 | Caramel | E 150 a-d/- | Fișa 4.3 (2007) | COEI-1-CARAMEL | x | | Consolidarea culorii, astfel cum este definită la punctul 2 din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008. | 3 |
| 11.4 | Izotiocianat de alil | -/57-06-7 | | | | x | Numai pentru impregnarea de discuri de parafină pură. A se vedea tabelul 1.
  În vin nu trebuie să fie prezentă nicio urmă de izotiocianat de alil. | Doar în cazul mustului parțial fermentat utilizat ca atare pentru consumul uman direct și în cazul vinului. |
| 11.5 | Drojdii inactivate | -/- | | COEI-1-INAYEA | | x  (6) | | 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16 |

1

2

3

4

5

6

7

8

Substanțele/Activitățile

Numărul E

și/sau

numărul CAS

Codul internațional al practicilor oenologice al OIV (5)

Referirea la fișa Codexului OIV, astfel cum este menționată la articolul 9 alineatul (1)

Aditiv

Adjuvant tehnologic/substanță utilizată ca adjuvant tehnologic (6)

Condițiile și limitele de utilizare (7)

Categoriile de produse vinicole (8)

1

Corectori de aciditate

1.1

Acid (L(+)-)tartric

E 334/CAS 87-69-4

Fișele 2.1.3.1.1 (2001),

3.1.1.1 (2001)

COEI-1-LTARAC

x

Condițiile și limitele prevăzute în secțiunile C și D din partea I a anexei VIII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 și la articolul 11 din prezentul regulament. Tratamentul se înregistrează în registrul menționat la articolul 147 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013. Specificațiile referitoare la acidul (L(+)-)tartric prevăzute la punctul 2 din apendicele 1 la prezenta anexă.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

1.2

Acid malic (D,L-; L-)

E 296/-

Fișele 2.1.3.1.1 (2001),

3.1.1.1 (2001)

COEI-1-ACIMAL

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

1.3

Acid lactic

E 270/-

Fișele 2.1.3.1.1 (2001),

3.1.1.1 (2001)

COEI-1-ACILAC

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

1.4

L(+)-tartrat de potasiu

E 336(ii)/CAS 921-53-9

Fișele 2.1.3.2.2 (1979),

3.1.2.2 (1979)

COEI-1-POTTAR

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

1.5

Bicarbonat de potasiu

E 501(ii)/CAS 298-14-6

Fișele 2.1.3.2.2 (1979),

3.1.2.2 (1979)

COEI-1-POTBIC

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

1.6

Carbonat de calciu

E 170/CAS 471-34-1

Fișele 2.1.3.2.2 (1979),

3.1.2.2 (1979)

COEI-1-CALCAR

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

1.8

Sulfat de calciu

E 516/-

Fișa 2.1.3.1.1.1 (2017)

x

Condițiile și limitele prevăzute la punctul 2 litera (b) din secțiunea A a anexei III. Nivelul maxim de utilizare: 2 g/l.

3

1.9

Carbonat de potasiu

E 501(i)

Fișele 2.1.3.2.5 (2017), 3.1.2.2 (1979)

x

Condițiile și limitele prevăzute în secțiunile C și D din partea I a anexei VIII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 și la articolul 11 din prezentul regulament. Tratamentul se înregistrează în registrul menționat la articolul 147 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.

Acid citric: se aplică numai obiectivul (a) din fișele OIV 3.1.1 (1979) și 3.1.1.1 (2001). Conținutul maxim al vinului tratat astfel și introdus pe piață: 1 g/l.

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

1.10

Acid citric

E 330

Fișele 3.1.1 (1979), 3.1.1.1 (2001)

COEI-1-CITACI

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16

1.11

Drojdii pentru producția de vin

-/-

Fișele 2.1.3.2.3 (2019), 2.1.3.2.3.1 (2019), 2.3.1 (2016)

COEI-1-SACCHA

COEI-1-NOSACC

x  (6)

10, 11 și 12

1.12

Bacterii lactice

-/-

Fișele 2.1.3.2.3 (2019), 2.1.3.2.3.2 (2019), 3.1.2 (1979), 3.1.2.3 (1980)

COEI-1-BALACT

x  (6)

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

2

Conservanți și antioxidanți

2.1

Dioxid de sulf

E 220/CAS 7446-09-5

Fișele 1.12 (2004), 2.1.2 (1987),

3.4.4 (2003)

COEI-1-SOUDIO

x

Limitele (cantitatea maximă conținută în produsul introdus pe piață) prevăzute în partea B a anexei I.

Struguri proaspeți, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

2.2

Bisulfit de potasiu

E 228/CAS 7773-03-7

Fișele 1.12 (2004), 2.1.2 (1987), 3.4.4 (2003)

COEI-1-POTBIS

x

Struguri proaspeți, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

2.3

Metabisulfit de potasiu

E 224/CAS 16731-55-8

Fișele 1.12 (2004), 2.1.2 (1987), 3.4.4 (2003)

COEI-1-POTANH

x

Struguri proaspeți, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

2.4

Sorbat de potasiu

E 202

Fișa 3.4.5 (1988)

COEI-1-POTSOR

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16

2.5

Lizozimă

E 1105

Fișele 2.2.6 (1997), 3.4.12 (1997)

COEI-1-LYSOZY

x

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

2.6

Acid L-ascorbic

E 300

Fișele 1.11 (2001), 2.2.7 (2001), 3.4.7 (2001)

COEI-1-ASCACI

x

Conținutul maxim al vinului tratat astfel și introdus pe piață: 250 mg/l. Maximum 250 mg/l per tratament.

Struguri proaspeți, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

2.7

Dicarbonat de dimetil (DMDC)

E242/CAS 4525-33-1

Fișa 3.4.13 (2001)

COEI-1-DICDIM

x

Tratamentul se înregistrează în registrul menționat la articolul 147 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.

Must parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16

3

Adsorbanți

3.1

Cărbune de uz oenologic

Fișele 2.1.9 (2002), 3.5.9 (1970)

COEI-1-CHARBO

x

Tratamentul se înregistrează în registrul menționat la articolul 147 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.

Vinuri albe, 2, 10 și 14

3.2

Fibre vegetale selective

Fișa 3.4.20 (2017)

COEI-1-FIBVEG

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16

4

Activatori pentru fermentația alcoolică și malolactică

4.1

Celuloză microcristalină

E 460(i)/CAS 9004-34-6

Fișele 2.3.2 (2019), 3.4.21 (2015)

COEI-1-CELMIC

x

Trebuie să respecte specificațiile prevăzute în anexa la Regulamentul (UE) nr. 231/2012.

Struguri proaspeți, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

4.2

Hidrogenfosfat de diamoniu

E 342/CAS 7783-28-0

Fișa 4.1.7 (1995)

COEI-1-PHODIA

x

Numai pentru fermentația alcoolică. În limita a 1 g/l (exprimată în săruri) (9) sau de 0,3 g/l pentru a doua fermentație a vinurilor spumante.

Struguri proaspeți, 2, 10, 11, 12, a doua fermentație alcoolică în cazul 4, 5, 6 și 7

4.3

Sulfat de amoniu

E 517/CAS 7783-20-2

Fișa 4.1.7 (1995)

COEI-1AMMSUL

x

4.4

Bisulfit de amoniu

-/CAS 10192-30-0

COEI-1-AMMHYD

x

Numai pentru fermentația alcoolică. În limita a 0,2 g/l (exprimată în săruri) și în limitele prevăzute la punctele 2.1, 2.2 și 2.3.

Struguri proaspeți, 2, 10, 11 și 12

4.5

Clorhidrat de tiamină

-/CAS 67-03-8

Fișele 2.3.3 (1976), 4.1.7 (1995)

COEI-1-THIAMIN

x

Numai pentru fermentația alcoolică.

În limita de utilizare de 0,6 mg/l (exprimată în tiamină) pentru fiecare tratament.

Struguri proaspeți, 2, 10, 11, 12, a doua fermentație alcoolică în cazul 4, 5, 6 și 7

4.6

Autolizați de drojdie

-/-

Fișele 2.3.2 (2019), 3.4.21 (2015)

COEI-1-AUTLYS

x  (6)

Struguri proaspeți, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

4.7

Membrane celulare de levuri

-/-

Fișele 2.3.4 (1988), 3.4.21 (2015)

COEI-1-YEHULL

x  (6)

Struguri proaspeți, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

4.8

Drojdii inactivate

-/-

Fișele 2.3.2 (2019), 3.4.21 (2015)

COEI-1-INAYEA

x  (6)

Struguri proaspeți, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

4.9

Drojdii inactivate cu niveluri de glutation garantate

-/-

Fișa 2.2.9 (2017)

COEI-1-LEVGLU

x  (6)

Numai pentru fermentația alcoolică.

Struguri proaspeți, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

5

Agenți de limpezire

5.1

Gelatină alimentară

-/CAS 9000-70-8

Fișele 2.1.6 (1997), 3.2.1 (2011)

COEI-1-GELATI

x  (6)

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

5.2

Proteine din grâu

Fișele 2.1.17 (2004), 3.2.7 (2004)

COEI-1-PROVEG

x  (6)

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

5.3

Proteine din mazăre

Fișele 2.1.17 (2004), 3.2.7 (2004)

COEI-1-PROVEG

x  (6)

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

5.4

Proteine din cartofi

Fișele 2.1.17 (2004), 3.2.7 (2004)

COEI-1-PROVEG

x  (6)

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

5.5

Clei de pește (ihtiocol)

Fișa 3.2.1 (2011)

COEI-1-COLPOI

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16

5.6

Cazeină

-/CAS 9005-43-0

Fișa 2.1.16 (2004)

COEI-1-CASEIN

x  (6)

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

5.7

Cazeinați de potasiu

-/CAS 68131-54-4

Fișele 2.1.15 (2004), 3.2.1 (2011)

COEI-1-POTCAS

x  (6)

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

5.8

Ovalbumină

-/CAS 9006-59-1

Fișa 3.2.1 (2011)

COEI-1-OEUALB

x  (6)

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16

5.9

Bentonită

-/-

Fișele 2.1.8 (1970), 3.3.5 (1970)

COEI-1-BENTON

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

5.10

Dioxid de siliciu (sub formă de gel sau soluție coloidală)

E 551/-

Fișele 2.1.10 (1991), 3.2.1 (2011), 3.2.4 (1991)

COEI-1-DIOSIL

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

5.11

Caolin

-/CAS 1332-58-7

Fișa 3.2.1 (2011)

COEI-1-KAOLIN

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16

5.12

Taninuri

Fișele 2.1.7 (2019), 2.1.17 (2004), 3.2.6 (2019), 3.2.7 (2004), 4.1.8 (1981), 4.3.2 (1981)

COEI-1-TANINS

x

Struguri proaspeți, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

5.13

Chitosan obținut din Aspergillus niger sau Agaricus bisporus

-/CAS 9012-76-4

Fișele 2.1.22 (2009), 3.2.1 (2011), 3.2.12 (2009)

COEI-1-CHITOS

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

5.14

Chitină-glucan obținută din Aspergillus niger

Chitină: CAS 1398-61-4; Glucan: CAS 9041-22-9.

Fișele 2.1.23 (2009),3.2.1 (2011), 3.2.13 (2009)

COEI-1-CHITGL

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

5.15

Extracte proteice din drojdii

-/-

Fișele 2.1.24 (2011), 3.2.14 (2011), 3.2.1 (2011)

COEI-1-EPLEV

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

5.16

Polivinilpolipirolidonă

E 1202/CAS 25249-54-1

Fișa 3.4.9 (1987)

COEI-1-PVPP

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

5.17

Alginat de calciu

E 404/CAS 9005-35-0

Fișa 4.1.8 (1981)

COEI-1-ALGIAC

x

Numai pentru producția tuturor categoriilor de vinuri spumante și petiante care au fost obținute prin fermentarea în sticlă și în cazul cărora drojdiile s-au separat prin degorjare.

4, 5, 6, 7, 8 și 9

5.18

Alginat de potasiu

E 402/CAS 9005-36-1

Fișa 4.1.8 (1981)

COEI-1-POTALG

x

Numai pentru producția tuturor categoriilor de vinuri spumante și petiante care au fost obținute prin fermentarea în sticlă și în cazul cărora drojdiile s-au separat prin degorjare.

4, 5, 6, 7, 8 și 9

6

Stabilizatori

6.1

Bitartrat de potasiu

E336(i)/CAS 868-14-4

Fișa 3.3.4 (2004)

COEI-1-POTBIT

x

Numai pentru favorizarea precipitării sărurilor tartrice

Must parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16

6.2

Tartrat de calciu

-/-

Fișa 3.3.12 (1997)

COEI-1-CALTAR

x

Must parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16

6.3

Acid citric

E 330

Fișele 3.3.1 (1970), 3.3.8 (1970)

COEI-1-CITACI

x

Conținutul maxim al vinului tratat astfel și introdus pe piață: 1 g/l.

Must parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16

6.4

Taninuri

-/-

Fișele 2.1.7 (2019), 3.2.6 (2019), 3.3.1 (1970)

COEI-1-TANINS

Struguri proaspeți, must parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

6.5

Ferocianură de potasiu

E 536/-

Fișele 3.3.1 (1970), 3.3.10 (1970)

COEI-1-POTFER

x

Sub rezerva condițiilor prevăzute în apendicele 4 la prezenta anexă. Tratamentul se înregistrează în registrul menționat la articolul 147 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.

Must parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16

6.6

Fitatul de calciu

-/CAS 3615-82-5

Fișa 3.3.1 (1970)

COEI-1-CALPHY

x

Numai în cazul vinurilor roșii și maximum 8 g/hl.

Sub rezerva condițiilor prevăzute în apendicele 4 la prezenta anexă.

Must parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16

6.7

Acid metatartric

E 353/-

Fișa 3.3.7 (1970)

COEI-1-METACI

x

Must parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16

6.8

Gumă arabică

E 414/CAS 9000-01-5

Fișa 3.3.6 (1972)

COEI-1-GOMARA

x

Quantum satis.

Must parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16

6.9

Acid D, L-tartric sau sarea sa neutră de potasiu

-/CAS 133-37-9

Fișele 2.1.21 (2008), 3.4.15 (2008)

COEI-1-DLTART

x

Numai pentru precipitarea surplusului de calciu.

Sub rezerva condițiilor prevăzute în apendicele 4 la prezenta anexă.

Must parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16

6.10

Manoproteine de drojdie

-/-

Fișa 3.3.13 (2005)

COEI-1-MANPRO

x

Must parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16

6.11

Carboximetilceluloză

E466/-

Fișa 3.3.14 (2020)

COEI-1-CMC

x

Numai pentru a se asigura stabilizarea tartrică.

Vinuri albe și roze, 4, 5, 6, 7, 8 și 9

6.12

Copolimeri polivinilimidazol-polivinilpirolidon (PVI/PVP)

-/CAS 87865-40-5

Fișele 2.1.20 (2014), 3.4.14 (2014)

COEI-1-PVIPVP

x

Tratamentul se înregistrează în registrul menționat la articolul 147 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

6.13

Poliaspartat de potasiu

E 456/CAS 64723-18-8

Fișa 3.3.15 (2016)

COEI-1-POTPOL

x

Numai pentru a contribui la stabilizarea tartrică.

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16

6.14

Acid fumaric

E 297/CAS 110-17-8

Fișele 3.4.2 (2021), 3.4.23 (2021)

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16

7

Enzime (10)

7.1

Urează

EC 3.5.1.5

Fișa 3.4.11 (1995)

COEI-1-UREASE

COEI-1-PRENZY

x

Doar pentru reducerea nivelului de uree din vinuri.

Sub rezerva condițiilor prevăzute în apendicele 6 la prezenta anexă.

Must parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16

7.2

Pectin liază

EC 4.2.2.10

Fișele 1.13 (2021); 2.1.4 (2021); 2.1.18 (2021); 3.2.8 (2021); 3.2.11 (2021)

COEI-1-ACTPLY

COEI-1-PRENZY

x

Numai în scopuri oenologice, pentru macerare, limpezire, stabilizare și filtrare și pentru a dezvălui precursorii aromatici ai strugurilor.

Struguri proaspeți, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

7.3

Pectin-metil-esterază

EC 3.1.1.11

Fișele 1.13 (2021), 2.1.4 (2021), 2.1.18 (2021), 3.2.8 (2021), 3.2.11 (2021)

COEI-1-ACTPME

COEI-1-PRENZY

x

Numai în scopuri oenologice, pentru macerare, limpezire, stabilizare și filtrare și pentru a dezvălui precursorii aromatici ai strugurilor.

Struguri proaspeți, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

7.4

Poligalacturonază

EC 3.2.1.15

Fișele 1.13 (2021), 2.1.4 (2021), 2.1.18 (2021), 3.2.8 (2021), 3.2.11 (2021)

COEI-1-ACTPGA

COEI-1-PRENZY

x

Numai în scopuri oenologice, pentru macerare, limpezire, stabilizare și filtrare și pentru a dezvălui precursorii aromatici ai strugurilor.

Struguri proaspeți, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

7.5

Hemicelulază

EC 3.2.1.78

Fișele 1.13 (2021), 2.1.4 (2021), 2.1.18 (2021), 3.2.8 (2021), 3.2.11 (2021)

COEI-1-ACTGHE

COEI-1-PRENZY

x

Numai în scopuri oenologice, pentru macerare, limpezire, stabilizare și filtrare și pentru a dezvălui precursorii aromatici ai strugurilor.

Struguri proaspeți, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

7.6

Celulază

EC 3.2.1.4

Fișele 1.13 (2021), 2.1.4 (2021), 2.1.18 (2021), 3.2.8 (2021), 3.2.11 (2021)

COEI-1-ACTCEL

COEI-1-PRENZY

x

Numai în scopuri oenologice, pentru macerare, limpezire, stabilizare și filtrare și pentru a dezvălui precursorii aromatici ai strugurilor.

Struguri proaspeți, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

7.7

Betaglucanază

EC 3.2.1.58

Fișa 3.2.10 (2004)

COEI-1-BGLUCA

COEI-1-PRENZY

x

Numai în scopuri oenologice, pentru macerare, limpezire, stabilizare și filtrare și pentru a dezvălui precursorii aromatici ai strugurilor.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16

7.8

Glicozidază

EC 3.2.1.20

Fișele 2.1.19 (2013), 3.2.9 (2013)

COEI-1-PRENZY

x

Numai în scopuri oenologice, pentru macerare, limpezire, stabilizare și filtrare și pentru a dezvălui precursorii aromatici ai strugurilor.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

7.9

Arabinanază

EC 3.2.1.99

Fișele 1.13 (2021), 2.1.4 (2021), 2.1.18 (2021), 3.2.8 (2021), 3.2.11 (2021)

COEI-1-ACTARA

COEI-1-PRENZY

x

Numai în scopuri oenologice, pentru macerare, limpezire, stabilizare și filtrare și pentru a dezvălui precursorii aromatici ai strugurilor.

Struguri proaspeți, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

7.10

Beta-glucanază (β1-3, β1-6)

EC 3.2.1.6

Fișa 3.5.7 (2013)

COEI-1-ACTGLU

COEI-1-PRENZY

x

Numai în scopuri oenologice, pentru macerare, limpezire, stabilizare și filtrare și pentru a dezvălui precursorii aromatici ai strugurilor.

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16

7.11

Glucozidază

EC 3.2.1.21

Fișele 2.1.19 (2013), 3.2.9 (2013)

COEI-1-GLYCOS

COEI-1-PRENZY

x

Numai în scopuri oenologice, pentru macerare, limpezire, stabilizare și filtrare și pentru a dezvălui precursorii aromatici ai strugurilor.

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

7.12

Aspergillopepsină I

EC 3.4.23.18

Fișele 2.2.12 (2021), 3.3.16 (2021)

COEI-1-PROTEA

COEI-1-PRENZY

x

Numai în scopuri oenologice, pentru macerare, limpezire, stabilizare și filtrare și pentru a dezvălui precursorii aromatici ai strugurilor

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

8

Gaze și gaze de ambalare (11)

8.1

Argon

E 938/CAS 7440-37-1

Fișele 2.2.5 (1970), 3.2.3 (2002)

COEI-1-ARGON

x  (11)

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

8.2

Azot

E 941/CAS 7727-37-9

Fișele 2.1.14 (1999), 2.2.5 (1970), 3.2.3 (2002)

COEI-1-AZOTE

x  (11)

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

8.3

Dioxid de carbon

E 290/CAS 124-38-9

Fișele 1.7 (1970), 2.1.14 (1999), 2.2.3 (1970), 2.2.5 (1970), 2.3.9 (2005), 4.1.10 (2002)

COEI-1-DIOCAR

x  (11)

x

În cazul vinurilor liniștite, cantitatea maximă de dioxid de carbon din vinul astfel tratat și introdus pe piață este de 3 g/l, iar suprapresiunea creată de dioxidul de carbon trebuie să fie mai mică de 1 bar la o temperatură de 20 °C.

Must parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

8.4

Oxigen gazos

E 948/CAS 17778-80-2

Fișele 2.1.1 (2016), 3.5.5 (2016)

COEI-1-OXYGEN

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

9

Agenți de fermentare

9.1

Drojdii pentru producția de vin

-/-

Fișele 2.1.3.2.3.1. (2019), 2.3.1 (2016), 4.1.8 (1981)

COEI-1-SACCHA

COEI-1-NOSACC

x  (6)

Struguri proaspeți, 2, 10, 11, 12, 13, a doua fermentație alcoolică în cazul 4, 5, 6 și 7

9.2

Bacterii lactice

-/-

Fișele 2.1.3.2.3.2 (2019), 3.1.2 (1979), 3.1.2.3 (1980)

COEI-1-BALACT

x  (6)

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

10

Corectarea defectelor

10.1

Sulfat de cupru pentahidrat

-/CAS 7758-99-8

Fișa 3.5.8 (1989)

COEI-1-CUISUL

x

În limita a 1 g/hl, cu condiția ca produsul tratat să nu aibă un conținut de cupru mai mare de 1 mg/l, cu excepția vinurilor licoroase produse din must de struguri proaspăt, nefermentat sau ușor fermentat, în cazul cărora conținutul de cupru nu trebuie să depășească 2 mg/l.

Must parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16

10.2

Citrat de cupru

-/CAS 866-82-0

Fișa 3.5.14 (2008)

COEI-1-CUICIT

x

În limita a 1 g/hl, cu condiția ca produsul tratat să nu aibă un conținut de cupru mai mare de 1 mg/l, cu excepția vinurilor licoroase produse din must de struguri proaspăt, nefermentat sau ușor fermentat, în cazul cărora conținutul de cupru nu trebuie să depășească 2 mg/l.

Must parțial fermentat destinat ca atare consumului uman direct, 1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16

10.3

Chitosan obținut din Aspergillus niger sau Agaricus bisporus

-/CAS 9012-76-4

Fișa 3.4.16 (2009)

COEI-1-CHITOS

x

1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

10.4

Chitină-glucan obținută din Aspergillus niger

Chitină: CAS 1398-61-4; Glucan: CAS 9041-22-9.

Fișa 3.4.17 (2009)

COEI-1-CHITGL

x

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

10.5

Drojdii inactivate

-/-

COEI-1-INAYEA

x  (6)

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

11

Alte practici

11.1

Rășină de pin de Alep

-/-

x

Sub rezerva condițiilor prevăzute în apendicele 2 la prezenta anexă.

2, 10 și 11

11.2

Drojdii de vin proaspete

-/-

x  (6)

Numai în cazul vinurilor seci. Drojdii de vin proaspete, în stare bună și nediluate, care conțin levuri provenite din vinificarea recentă a vinurilor seci. Cantitățile nu depășesc 5 % din volumul produsului tratat.

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 15 și 16

11.3

Caramel

E 150 a-d/-

Fișa 4.3 (2007)

COEI-1-CARAMEL

x

Consolidarea culorii, astfel cum este definită la punctul 2 din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008.

3

11.4

Izotiocianat de alil

-/57-06-7

x

Numai pentru impregnarea de discuri de parafină pură. A se vedea tabelul 1.

În vin nu trebuie să fie prezentă nicio urmă de izotiocianat de alil.

Doar în cazul mustului parțial fermentat utilizat ca atare pentru consumul uman direct și în cazul vinului.

11.5

Drojdii inactivate

-/-

COEI-1-INAYEA

x  (6)

1, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 15 și 16

| (b) | în apendicele 1, punctul 1 se înlocuiește cu textul următor:






  „1. | Acidul tartric, a cărui utilizare în scopuri de dezacidificare este prevăzută la rândul 1.1 din tabelul 2 din prezenta anexă, poate fi utilizat doar în cazul produselor care: | sunt obținute din soiurile de viță-de-vie Elbling și Riesling și |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

în apendicele 1, punctul 1 se înlocuiește cu textul următor:

„1.

sunt obținute din soiurile de viță-de-vie Elbling și Riesling și

| | sunt obținute din struguri recoltați în Germania în zona viticolă A.”; |
| --- | --- |

sunt obținute din struguri recoltați în Germania în zona viticolă A.”;

| (c) | în apendicele 5 se elimină teza „Tratamentul trebuie înscris în registrul menționat la articolul 147 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.”; |
| --- | --- |

(c)

în apendicele 5 se elimină teza „Tratamentul trebuie înscris în registrul menționat la articolul 147 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.”;

| (d) | în apendicele 7 se elimină teza „Acest tratament trebuie înregistrat în registrul menționat la articolul 147 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.”; |
| --- | --- |

(d)

în apendicele 7 se elimină teza „Acest tratament trebuie înregistrat în registrul menționat la articolul 147 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.”;

| (e) | în apendicele 8 se elimină teza „Tratamentul trebuie înregistrat în registrul menționat la articolul 147 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.”; |
| --- | --- |

(e)

în apendicele 8 se elimină teza „Tratamentul trebuie înregistrat în registrul menționat la articolul 147 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.”;

| (f) | în apendicele 10 se elimină teza „Tratamentul trebuie înregistrat în registrul menționat la articolul 147 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.” |
| --- | --- |

(f)

în apendicele 10 se elimină teza „Tratamentul trebuie înregistrat în registrul menționat la articolul 147 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.”

| 2. | În secțiunea A din partea B, punctul 2 se modifică după cum urmează:






  (a) | la litera (c), a paisprezecea liniuță se înlocuiește cu următorul text:






  „— | vinurilor albe care poartă următoarele indicații geografice protejate și care au o tărie alcoolică totală în volume mai mare de 15 % vol. și un conținut de zaharuri mai mare de 45 g/l:






  — | «Franche-Comté», |
| --- | --- | --- | --- | --- |

2.

În secțiunea A din partea B, punctul 2 se modifică după cum urmează:

(a)

la litera (c), a paisprezecea liniuță se înlocuiește cu următorul text:

„—

vinurilor albe care poartă următoarele indicații geografice protejate și care au o tărie alcoolică totală în volume mai mare de 15 % vol. și un conținut de zaharuri mai mare de 45 g/l:

—

«Franche-Comté»,

| — | «Coteaux de l’Auxois», |
| --- | --- |

—

«Coteaux de l’Auxois»,

| — | «Saône-et-Loire», |
| --- | --- |

—

«Saône-et-Loire»,

| — | «Ardèche», |
| --- | --- |

—

«Ardèche»,

| — | «Collines rhodaniennes», |
| --- | --- |

—

«Collines rhodaniennes»,

| — | «Comté Tolosan», |
| --- | --- |

—

«Comté Tolosan»,

| — | «Côtes de Gascogne», |
| --- | --- |

—

«Côtes de Gascogne»,

| — | «Gers», |
| --- | --- |

—

«Gers»,

| — | «Côtes du Lot», |
| --- | --- |

—

«Côtes du Lot»,

| — | «Côtes du Tarn», |
| --- | --- |

—

«Côtes du Tarn»,

| — | «Vins de la Corrèze», |
| --- | --- |

—

«Vins de la Corrèze»,

| — | «Ile de Beauté», |
| --- | --- |

—

«Ile de Beauté»,

| — | «Pays d’Oc», |
| --- | --- |

—

«Pays d’Oc»,

| — | «Côtes de Thau», |
| --- | --- |

—

«Côtes de Thau»,

| — | «Val de Loire», |
| --- | --- |

—

«Val de Loire»,

| — | «Méditerranée», |
| --- | --- |

—

«Méditerranée»,

| — | «Comtés rhodaniens», |
| --- | --- |

—

«Comtés rhodaniens»,

| — | «Côtes de Thongue», |
| --- | --- |

—

«Côtes de Thongue»,

| — | «Côte Vermeille», |
| --- | --- |

—

«Côte Vermeille»,

| — | «Agenais», |
| --- | --- |

—

«Agenais»,

| — | «Landes», |
| --- | --- |

—

«Landes»,

| — | «Vins des Allobroges», |
| --- | --- |

—

«Vins des Allobroges»,

| — | «Var»;”; |
| --- | --- |

—

«Var»;”;

| (b) | la litera (e), a zecea liniuță se înlocuiește cu următorul text:






  „— | vinurilor originare din Slovenia care au dreptul la o denumire de origine protejată și care sunt descrise prin mențiunea «vrhunsko vino ZGP – jagodni izbor», «vrhunsko vino ZGP – ledeno vino», «vrhunsko vino ZGP – suhi jagodni izbor» sau «vrhunsko vino ZGP – slamno vino (vino iz sušenega grozdja)»;”. |
| --- | --- | --- |

(b)

la litera (e), a zecea liniuță se înlocuiește cu următorul text:

„—

vinurilor originare din Slovenia care au dreptul la o denumire de origine protejată și care sunt descrise prin mențiunea «vrhunsko vino ZGP – jagodni izbor», «vrhunsko vino ZGP – ledeno vino», «vrhunsko vino ZGP – suhi jagodni izbor» sau «vrhunsko vino ZGP – slamno vino (vino iz sušenega grozdja)»;”.

---

(1)  Anul indicat între paranteze după referirea la o fișă a Codului internațional al practicilor oenologice al OIV precizează versiunea fișei autorizate de Uniune ca practică oenologică autorizată, sub rezerva condițiilor și limitelor de utilizare prevăzute în prezentul tabel.

(2)  Regulamentul (CE) nr. 1935/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 octombrie 2004 privind materialele și obiectele destinate să vină în contact cu produsele alimentare și de abrogare a Directivelor 80/590/CEE și 89/109/CEE (JO L 338, 13.11.2004, p. 4).

(3)  Regulamentul (UE) nr. 10/2011 al Comisiei din 14 ianuarie 2011 privind materialele și obiectele din plastic destinate să vină în contact cu produsele alimentare (JO L 12, 15.1.2011, p. 1).

(4)  Dacă nu se aplică tuturor categoriilor de produse vinicole prevăzute în partea II a anexei VII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.

(5)  Anul indicat între paranteze după referirea la o fișă a Codului internațional al practicilor oenologice al OIV precizează versiunea fișei autorizate de Uniune ca practică oenologică autorizată, sub rezerva condițiilor și limitelor de utilizare prevăzute în prezentul tabel.

(6)  Substanțele utilizate ca adjuvanți tehnologici menționate la articolul 20 litera (d) din Regulamentul (UE) nr. 1169/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2011 privind informarea consumatorilor cu privire la produsele alimentare, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1924/2006 și (CE) nr. 1925/2006 ale Parlamentului European și ale Consiliului și de abrogare a Directivei 87/250/CEE a Comisiei, a Directivei 90/496/CEE a Consiliului, a Directivei 1999/10/CE a Comisiei, a Directivei 2000/13/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a Directivelor 2002/67/CE și 2008/5/CE ale Comisiei și a Regulamentului (CE) nr. 608/2004 al Comisiei (JO L 304, 22.11.2011, p. 18).

(7)  Compușii oenologici autorizați trebuie utilizați în conformitate cu dispozițiile conținute în fișele Codului internațional al practicilor oenologice al OIV menționate în coloana 3, cu excepția cazului în care se aplică eventuale condiții și limite de utilizare suplimentare stabilite în această coloană.

(8)  Dacă nu se aplică tuturor categoriilor de produse vinicole prevăzute în partea II a anexei VII la Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.

(9)  Pentru a doua fermentație a vinului spumant, pot fi utilizate, de asemenea, în combinație, sărurile de amoniu menționate la rândurile 4.2, 4.3 și 4.4, până la limita totală de 1 g/l sau 0,3 g/l. Totuși, sarea de amoniu menționată la rândul 4.4 nu poate depăși limita menționată la rândul 4.4.

(10)  A se vedea, de asemenea, articolul 9 alineatul (2) din prezentul regulament.

(11)  Când sunt utilizate ca aditivi în conformitate cu punctul 20 din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind aditivii alimentari (JO L 354, 31.12.2008, p. 16).”;

---

ANEXA II

Anexa III la Regulamentul delegat (UE) 2019/934 se modifică după cum urmează:

| 1. | În secțiunea A, la punctul 4 litera (a), a doua liniuță se înlocuiește cu următorul text:






  „— | mustului de struguri concentrat, al mustului de struguri concentrat obținut prin acțiunea focului direct, care corespunde, cu excepția acestei operațiuni, definiției de must de struguri concentrat, al mustului de struguri concentrat rectificat sau al mustului din struguri stafidiți la care s-a adăugat alcool neutru de origine viticolă pentru a se împiedica fermentarea, în cazul vinului spaniol descris prin mențiunea tradițională «vino generoso de licor» și cu condiția ca tăria alcoolică totală în volume a vinului în cauză să nu fie majorată cu mai mult de 8 % vol.;”. |
| --- | --- | --- |

1.

În secțiunea A, la punctul 4 litera (a), a doua liniuță se înlocuiește cu următorul text:

„—

mustului de struguri concentrat, al mustului de struguri concentrat obținut prin acțiunea focului direct, care corespunde, cu excepția acestei operațiuni, definiției de must de struguri concentrat, al mustului de struguri concentrat rectificat sau al mustului din struguri stafidiți la care s-a adăugat alcool neutru de origine viticolă pentru a se împiedica fermentarea, în cazul vinului spaniol descris prin mențiunea tradițională «vino generoso de licor» și cu condiția ca tăria alcoolică totală în volume a vinului în cauză să nu fie majorată cu mai mult de 8 % vol.;”.

| 2. | În secțiunea B, la punctul 3, al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

  „Totuși, în ceea ce privește vinurile licoroase cu denumirile de origine protejate «Condado de Huelva», «Málaga» și «Jerez-Xérès-Sherry», mustul de struguri stafidiți la care s-a adăugat alcool neutru de origine viticolă pentru a se împiedica fermentarea, obținut din soiul de viță-de-vie Pedro Ximénez, poate proveni din regiunea «Montilla-Moriles».” |
| --- | --- |

2.

În secțiunea B, la punctul 3, al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Totuși, în ceea ce privește vinurile licoroase cu denumirile de origine protejate «Condado de Huelva», «Málaga» și «Jerez-Xérès-Sherry», mustul de struguri stafidiți la care s-a adăugat alcool neutru de origine viticolă pentru a se împiedica fermentarea, obținut din soiul de viță-de-vie Pedro Ximénez, poate proveni din regiunea «Montilla-Moriles».”

| 3. | Apendicele 1 se modifică după cum urmează:






  (a) | în secțiunea A, tabelul referitor la „SPANIA” se înlocuiește cu următorul text:






  „Vinuri licoroase cu denumire de origine protejată | Descrierea produsului, astfel cum este stabilită de normele Uniunii sau de legislația națională |
| --- | --- | --- | --- |
| «Alicante» | «Moscatel de Alicante» |
| | «Vino dulce» |
| «Cariñena» | «Vino dulce» |
| «Condado de Huelva» | «Pedro Ximénez» |
| | «Moscatel» |
| | «Mistela» |
| | «Vino dulce» |
| «Empordà» | «Mistela» |
| | «Moscatel» |
| «Jerez-Xérès-Sherry» | «Pedro Ximénez» |
| | «Moscatel» |
| «Lebrija» | |
| «Málaga» | «Vino dulce» |
| «Montilla-Moriles» | «Pedro Ximénez» |
| | «Moscatel» |
| «Priorato» | «Vino dulce» |
| «Tarragona» | «Vino dulce» |
| «Valencia» | «Moscatel de Valencia» |
| | «Vino dulce»”; |

3.

Apendicele 1 se modifică după cum urmează:

(a)

în secțiunea A, tabelul referitor la „SPANIA” se înlocuiește cu următorul text:

„Vinuri licoroase cu denumire de origine protejată

Descrierea produsului, astfel cum este stabilită de normele Uniunii sau de legislația națională

«Alicante»

«Moscatel de Alicante»

«Vino dulce»

«Cariñena»

«Vino dulce»

«Condado de Huelva»

«Pedro Ximénez»

«Moscatel»

«Mistela»

«Vino dulce»

«Empordà»

«Mistela»

«Moscatel»

«Jerez-Xérès-Sherry»

«Pedro Ximénez»

«Moscatel»

«Lebrija»

«Málaga»

«Vino dulce»

«Montilla-Moriles»

«Pedro Ximénez»

«Moscatel»

«Priorato»

«Vino dulce»

«Tarragona»

«Vino dulce»

«Valencia»

«Moscatel de Valencia»

«Vino dulce»”;

| (b) | secțiunea B se modifică după cum urmează:






  (i) | la punctul 4, tabelul referitor la „SPANIA” se înlocuiește cu următorul text:






  „Vinuri licoroase cu denumire de origine protejată | Descrierea produsului, astfel cum este stabilită de normele Uniunii sau de legislația națională |
| --- | --- | --- | --- |
| «Condado de Huelva» | |
| «Jerez-Xérès-Sherry» | «Vino generoso de licor» |
| «Málaga» | «Vino dulce» |
| «Montilla-Moriles» | «Vino generoso de licor»”; |

(b)

secțiunea B se modifică după cum urmează:

(i)

la punctul 4, tabelul referitor la „SPANIA” se înlocuiește cu următorul text:

„Vinuri licoroase cu denumire de origine protejată

Descrierea produsului, astfel cum este stabilită de normele Uniunii sau de legislația națională

«Condado de Huelva»

«Jerez-Xérès-Sherry»

«Vino generoso de licor»

«Málaga»

«Vino dulce»

«Montilla-Moriles»

«Vino generoso de licor»”;

| (ii) | la punctul 5, după „ITALIA Marsala” se adaugă următorul text:

  „CIPRU

  «Κουμανδαρία» (Commandaria).”; |
| --- | --- |

(ii)

la punctul 5, după „ITALIA Marsala” se adaugă următorul text:

„CIPRU

«Κουμανδαρία» (Commandaria).”;

| (iii) | la punctul 6, după „ITALIA «Oltrepó Pavese Moscato», «Marsala», «Moscato di Trani»” se adaugă următorul text:

  „CIPRU

  «Κουμανδαρία» (Commandaria).” |
| --- | --- |

(iii)

la punctul 6, după „ITALIA «Oltrepó Pavese Moscato», «Marsala», «Moscato di Trani»” se adaugă următorul text:

„CIPRU

«Κουμανδαρία» (Commandaria).”

| 4. | În apendicele 3, lista soiurilor se înlocuiește cu următorul text:

  „Muscats – Grenache – Garnacha Blanca – Garnacha Peluda – Listán Blanco – Listán Negro-Negramoll – Maccabéo – Malvoisies – Mavrodaphne – Assirtiko – Liatiko – Garnacha tintorera – Monastrell – Palomino – Pedro Ximénez – Albarola – Aleatico – Bosco – Cannonau – Corinto nero – Giró – Monica – Nasco – Primitivo – Vermentino – Zibibbo – Moscateles – Garnacha – Garnacha roja – Mazuela.” |
| --- | --- |

4.

În apendicele 3, lista soiurilor se înlocuiește cu următorul text:

„Muscats – Grenache – Garnacha Blanca – Garnacha Peluda – Listán Blanco – Listán Negro-Negramoll – Maccabéo – Malvoisies – Mavrodaphne – Assirtiko – Liatiko – Garnacha tintorera – Monastrell – Palomino – Pedro Ximénez – Albarola – Aleatico – Bosco – Cannonau – Corinto nero – Giró – Monica – Nasco – Primitivo – Vermentino – Zibibbo – Moscateles – Garnacha – Garnacha roja – Mazuela.”

---

| 19.1.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 12/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 12/30

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2022/69 AL COMISIEI

din 12 ianuarie 2022

de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul specialităților tradiționale garantate [„Heumilch”/„Haymilk”/„Latte fieno”/„Lait de foin”/„Leche de heno” (STG)]

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 52 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 53 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a examinat cererea Austriei de aprobare a unei modificări a caietului de sarcini al specialității tradiționale garantate „Heumilch”/„Haymilk”/„Latte fieno”/„Lait de foin”/„Leche de heno”, înregistrată în temeiul Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2016/304 al Comisiei (2). Această modificare schimbă denumirea „Heumilch”/„Haymilk”/„Latte fieno”/„Lait de foin”/„Leche de heno” în „Heumilch”/„Haymilk”/„Latte fieno”/„Lait de foin”/„Leche de heno”/„Seneno mleko”. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 53 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a examinat cererea Austriei de aprobare a unei modificări a caietului de sarcini al specialității tradiționale garantate „Heumilch”/„Haymilk”/„Latte fieno”/„Lait de foin”/„Leche de heno”, înregistrată în temeiul Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2016/304 al Comisiei (2). Această modificare schimbă denumirea „Heumilch”/„Haymilk”/„Latte fieno”/„Lait de foin”/„Leche de heno” în „Heumilch”/„Haymilk”/„Latte fieno”/„Lait de foin”/„Leche de heno”/„Seneno mleko”.

| (2) | Deoarece modificarea respectivă nu este minoră în sensul articolului 53 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a publicat cererea de modificare în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3), în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (b) din regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(2)

Deoarece modificarea respectivă nu este minoră în sensul articolului 53 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a publicat cererea de modificare în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3), în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (b) din regulamentul respectiv.

| (3) | Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, modificarea caietului de sarcini trebuie aprobată, |
| --- | --- |

(3)

Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, modificarea caietului de sarcini trebuie aprobată,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se aprobă modificarea caietului de sarcini publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene cu privire la denumirea „Heumilch”/„Haymilk”/„Latte fieno”/„Lait de foin”/„Leche de heno” (STG).

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 12 ianuarie 2022.

Pentru Comisie,

Pentru Președinte,

Janusz WOJCIECHOWSKI

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

1

(2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/304 al Comisiei din 2 martie 2016 de înregistrare a unei denumiri în Registrul specialităților tradiționale garantate [Heumilch/Haymilk/Latte fieno/Lait de foin/Leche de heno (STG)] (JO L 58, 4.3.2016, p. 28).

2

(3)  
  JO C 392, 28.9.2021, p. 8.

3

---

| 19.1.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 12/31 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 12/31

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2022/70 AL COMISIEI

din 12 ianuarie 2022

de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul specialităților tradiționale garantate [„Schaf-Heumilch”/„Sheep's Haymilk”/„Latte fieno di pecora”/„Lait de foin de brebis”/„Leche de heno de oveja” (STG)]

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 52 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 53 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a examinat cererea Austriei de aprobare a unei modificări a caietului de sarcini al specialității tradiționale garantate „Schaf-Heumilch”/„Sheep’s Haymilk”/„Latte fieno di pecora”/„Lait de foin de brebis”/„Leche de heno de oveja”, înregistrată în temeiul Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2019/486 al Comisiei (2). Această modificare include o schimbare a denumirii „Schaf-Heumilch”/„Sheep’s Haymilk”/„Latte fieno di pecora”/„Lait de foin de brebis”/„Leche de heno de oveja” în „Schaf-Heumilch”/„Sheep’s Haymilk”/„Latte fieno di pecora”/„Lait de foin de brebis”/„Leche de heno de oveja”/„Ovčje seneno mleko”. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 53 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a examinat cererea Austriei de aprobare a unei modificări a caietului de sarcini al specialității tradiționale garantate „Schaf-Heumilch”/„Sheep’s Haymilk”/„Latte fieno di pecora”/„Lait de foin de brebis”/„Leche de heno de oveja”, înregistrată în temeiul Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2019/486 al Comisiei (2). Această modificare include o schimbare a denumirii „Schaf-Heumilch”/„Sheep’s Haymilk”/„Latte fieno di pecora”/„Lait de foin de brebis”/„Leche de heno de oveja” în „Schaf-Heumilch”/„Sheep’s Haymilk”/„Latte fieno di pecora”/„Lait de foin de brebis”/„Leche de heno de oveja”/„Ovčje seneno mleko”.

| (2) | Deoarece modificarea respectivă nu este minoră în sensul articolului 53 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a publicat cererea de modificare în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3), în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (b) din regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(2)

Deoarece modificarea respectivă nu este minoră în sensul articolului 53 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a publicat cererea de modificare în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3), în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (b) din regulamentul respectiv.

| (3) | Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, modificarea caietului de sarcini trebuie aprobată, |
| --- | --- |

(3)

Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, modificarea caietului de sarcini trebuie aprobată,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se aprobă modificarea caietului de sarcini publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene cu privire la denumirea „Schaf-Heumilch”/„Sheep's Haymilk”/„Latte fieno di pecora”/„Lait de foin de brebis”/„Leche de heno de oveja” (STG).

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 12 ianuarie 2022.

Pentru Comisie,

Pentru Președinte,

Janusz WOJCIECHOWSKI

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

1

(2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/486 al Comisiei din 19 martie 2019 de înregistrare a unei denumiri în registrul specialităților tradiționale garantate „Schaf-Heumilch”/„Sheep's Haymilk”/„Latte fieno di pecora”/„Lait de foin de brebis”/„Leche de heno de oveja” (STG) (JO L 84, 26.3.2019, p. 1).

2

(3)  
  JO C 392, 28.9.2021, p. 13.

3

---

| 19.1.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 12/33 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 12/33

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2022/71 AL COMISIEI

din 12 ianuarie 2022

de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini al unei denumiri înregistrate în Registrul specialităților tradiționale garantate [„Ziegen-Heumilch”/„Goat’s Haymilk”/„Latte fieno di capra”/„Lait de foin de chèvre”/„Leche de heno de cabra” (STG)]

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 52 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 53 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a examinat cererea Austriei de aprobare a unei modificări a caietului de sarcini al specialității tradiționale garantate „Ziegen-Heumilch”/„Goat’s Haymilk”/„Latte fieno di capra”/„Lait de foin de chèvre”/„Leche de heno de cabra”, înregistrată în temeiul Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2019/487 al Comisiei (2). Această modificare include o schimbare a denumirii „Ziegen-Heumilch”/„Goat’s Haymilk”/„Latte fieno di capra”/„Lait de foin de chèvre”/„Leche de heno de cabra” în „Ziegen-Heumilch”/„Goat’s Haymilk”/„Latte fieno di capra”/„Lait de foin de chèvre”/„Leche de heno de cabra”/„Kozje seneno mleko”. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 53 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a examinat cererea Austriei de aprobare a unei modificări a caietului de sarcini al specialității tradiționale garantate „Ziegen-Heumilch”/„Goat’s Haymilk”/„Latte fieno di capra”/„Lait de foin de chèvre”/„Leche de heno de cabra”, înregistrată în temeiul Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2019/487 al Comisiei (2). Această modificare include o schimbare a denumirii „Ziegen-Heumilch”/„Goat’s Haymilk”/„Latte fieno di capra”/„Lait de foin de chèvre”/„Leche de heno de cabra” în „Ziegen-Heumilch”/„Goat’s Haymilk”/„Latte fieno di capra”/„Lait de foin de chèvre”/„Leche de heno de cabra”/„Kozje seneno mleko”.

| (2) | Deoarece modificarea respectivă nu este minoră în sensul articolului 53 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a publicat cererea de modificare în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3), în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (b) din regulamentul respectiv. |
| --- | --- |

(2)

Deoarece modificarea respectivă nu este minoră în sensul articolului 53 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a publicat cererea de modificare în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene (3), în temeiul articolului 50 alineatul (2) litera (b) din regulamentul respectiv.

| (3) | Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, modificarea caietului de sarcini trebuie aprobată, |
| --- | --- |

(3)

Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, modificarea caietului de sarcini trebuie aprobată,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Se aprobă modificarea caietului de sarcini publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene cu privire la denumirea „Ziegen-Heumilch”/„Goat’s Haymilk”/„Latte fieno di capra”/„Lait de foin de chèvre”/„Leche de heno de cabra” (STG).

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 12 ianuarie 2022.

Pentru Comisie,

Pentru Președinte,

Janusz WOJCIECHOWSKI

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 343, 14.12.2012, p. 1.

1

(2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/487 al Comisiei din 19 martie 2019 de înregistrare a unei denumiri în registrul specialităților tradiționale garantate „Ziegen-Heumilch”/„Goat’s Haymilk”/„Latte fieno di capra”/„Lait de foin de chèvre”/„Leche de heno de cabra” (STG) (JO L 84, 26.3.2019, p. 3).

2

(3)  
  JO C 396, 30.9.2021, p. 22.

3

---

| 19.1.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 12/34 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 12/34

---

REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2022/72 AL COMISIEI

din 18 ianuarie 2022

de instituire a unor taxe compensatorii definitive la importurile de cabluri din fibre optice originare din Republica Populară Chineză și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2021/2011 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de cabluri din fibre optice originare din Republica Populară Chineză

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1037 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (1) („regulamentul de bază”), în special articolul 15 și articolul 24 alineatul (1),

întrucât:

1.   PROCEDURA

PROCEDURA

1.1.   Deschiderea procedurii

Deschiderea procedurii

| (1) | La 21 decembrie 2020, Comisia Europeană („Comisia”) a deschis o procedură antisubvenție cu privire la importurile de cabluri din fibre optice originare din Republica Populară Chineză („China”, „RPC” sau „țara în cauză”) în temeiul articolului 10 din regulamentul de bază. Comisia a publicat un aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene („avizul de deschidere”) (2). |
| --- | --- |

(1)

La 21 decembrie 2020, Comisia Europeană („Comisia”) a deschis o procedură antisubvenție cu privire la importurile de cabluri din fibre optice originare din Republica Populară Chineză („China”, „RPC” sau „țara în cauză”) în temeiul articolului 10 din regulamentul de bază. Comisia a publicat un aviz de deschidere în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene („avizul de deschidere”) (2).

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

2

| (2) | Comisia a deschis ancheta în urma unei plângeri depuse de Europacable („reclamantul”) în numele producătorilor din Uniune. Reclamantul reprezenta peste 25 % din producția totală de cabluri din fibre optice („CFO”) a Uniunii. Plângerea conținea elemente de probă privind existența unei subvenționări și a unui prejudiciu important cauzat de aceasta, care au fost suficiente pentru a justifica deschiderea anchetei. |
| --- | --- |

(2)

Comisia a deschis ancheta în urma unei plângeri depuse de Europacable („reclamantul”) în numele producătorilor din Uniune. Reclamantul reprezenta peste 25 % din producția totală de cabluri din fibre optice („CFO”) a Uniunii. Plângerea conținea elemente de probă privind existența unei subvenționări și a unui prejudiciu important cauzat de aceasta, care au fost suficiente pentru a justifica deschiderea anchetei.

| (3) | Înainte de deschiderea anchetei antisubvenție, Comisia a notificat Guvernului Chinei („GC”) (3) că primise o plângere documentată în mod corespunzător și a invitat GC la consultări în conformitate cu articolul 10 alineatul (7) din regulamentul de bază. Consultările cu GC au avut loc la 16 decembrie 2020. Cu toate acestea, nu s-a putut ajunge la o soluție unanim acceptată. |
| --- | --- |

(3)

Înainte de deschiderea anchetei antisubvenție, Comisia a notificat Guvernului Chinei („GC”) (3) că primise o plângere documentată în mod corespunzător și a invitat GC la consultări în conformitate cu articolul 10 alineatul (7) din regulamentul de bază. Consultările cu GC au avut loc la 16 decembrie 2020. Cu toate acestea, nu s-a putut ajunge la o soluție unanim acceptată.

3

| (4) | La 24 septembrie 2020, Comisia Europeană a deschis o anchetă antidumping separată cu privire la același produs originar din Republica Populară Chineză (4) („ancheta antidumping separată”). Analizele privind prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, realizate în cadrul prezentei anchete antisubvenție și al anchetei antidumping separate, sunt identice mutatis mutandis, întrucât definiția industriei Uniunii, a producătorilor din Uniune incluși în eșantion, a perioadei examinate și a perioadei de anchetă sunt aceleași în cazul ambelor anchete. |
| --- | --- |

(4)

La 24 septembrie 2020, Comisia Europeană a deschis o anchetă antidumping separată cu privire la același produs originar din Republica Populară Chineză (4) („ancheta antidumping separată”). Analizele privind prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii, realizate în cadrul prezentei anchete antisubvenție și al anchetei antidumping separate, sunt identice mutatis mutandis, întrucât definiția industriei Uniunii, a producătorilor din Uniune incluși în eșantion, a perioadei examinate și a perioadei de anchetă sunt aceleași în cazul ambelor anchete.

4

mutatis mutandis

1.2.   Observații privind deschiderea anchetei

Observații privind deschiderea anchetei

| (5) | Comisia a primit observații cu privire la deschiderea anchetei de la GC, de la Camera de Comerț a Chinei pentru Importul și Exportul de Mașini și Produse Electronice („CCCME”), de la un importator (Connect Com) și de la reclamant. |
| --- | --- |

(5)

Comisia a primit observații cu privire la deschiderea anchetei de la GC, de la Camera de Comerț a Chinei pentru Importul și Exportul de Mașini și Produse Electronice („CCCME”), de la un importator (Connect Com) și de la reclamant.

| (6) | GC a susținut că ancheta nu ar trebui deschisă deoarece plângerea nu îndeplinea cerințele referitoare la elementele de probă, prevăzute la articolul 11 alineatele (2) și (3) din Acordul OMC privind subvențiile și măsurile compensatorii („Acordul SMC”), precum și la articolul 10 alineatul (2) din regulamentul de bază. Potrivit GC, nu existau elemente de probă suficiente cu privire la existența unor subvenții care pot face obiectul unor măsuri compensatorii, a unui prejudiciu și a unei legături de cauzalitate între importurile subvenționate și prejudiciu. Ca răspuns la această afirmație a GC, reclamantul a susținut că plângerea conținea informații care erau disponibile în mod rezonabil și că plângerea a furnizat elemente de probă ample care demonstrează existența subvenționării, a prejudiciului și a unei legături de cauzalitate între cele două. GC a reiterat faptul că plângerea nu conținea suficiente elemente de probă pentru a îndeplini standardul probatoriu și că, oricare ar fi informațiile care ar putea fi în mod rezonabil disponibile reclamantului, trebuie să existe întotdeauna suficiente elemente de probă cu privire la existența și natura unei subvenții, a unui prejudiciu important și a unei legături de cauzalitate. |
| --- | --- |

(6)

GC a susținut că ancheta nu ar trebui deschisă deoarece plângerea nu îndeplinea cerințele referitoare la elementele de probă, prevăzute la articolul 11 alineatele (2) și (3) din Acordul OMC privind subvențiile și măsurile compensatorii („Acordul SMC”), precum și la articolul 10 alineatul (2) din regulamentul de bază. Potrivit GC, nu existau elemente de probă suficiente cu privire la existența unor subvenții care pot face obiectul unor măsuri compensatorii, a unui prejudiciu și a unei legături de cauzalitate între importurile subvenționate și prejudiciu. Ca răspuns la această afirmație a GC, reclamantul a susținut că plângerea conținea informații care erau disponibile în mod rezonabil și că plângerea a furnizat elemente de probă ample care demonstrează existența subvenționării, a prejudiciului și a unei legături de cauzalitate între cele două. GC a reiterat faptul că plângerea nu conținea suficiente elemente de probă pentru a îndeplini standardul probatoriu și că, oricare ar fi informațiile care ar putea fi în mod rezonabil disponibile reclamantului, trebuie să existe întotdeauna suficiente elemente de probă cu privire la existența și natura unei subvenții, a unui prejudiciu important și a unei legături de cauzalitate.

| (7) | Comisia a respins afirmația GC. Într-adevăr, elementele de probă prezentate în plângere constituiau informațiile aflate în mod rezonabil la dispoziția reclamantului în etapa respectivă. După cum se arată în memorandumul privind caracterul suficient al elementelor de probă, care conține evaluarea Comisiei cu privire la toate elementele de probă aflate la dispoziția Comisiei referitoare la RPC și pe baza cărora Comisia a deschis ancheta, existau suficiente elemente de probă, în etapa de deschidere a anchetei, conform cărora presupusele subvenții puteau face obiectul unor măsuri compensatorii în ceea ce privește existența, cuantumul și natura acestora. De asemenea, plângerea conținea suficiente elemente de probă privind existența unui prejudiciu pentru industria Uniunii, cauzat de importurile subvenționate. |
| --- | --- |

(7)

Comisia a respins afirmația GC. Într-adevăr, elementele de probă prezentate în plângere constituiau informațiile aflate în mod rezonabil la dispoziția reclamantului în etapa respectivă. După cum se arată în memorandumul privind caracterul suficient al elementelor de probă, care conține evaluarea Comisiei cu privire la toate elementele de probă aflate la dispoziția Comisiei referitoare la RPC și pe baza cărora Comisia a deschis ancheta, existau suficiente elemente de probă, în etapa de deschidere a anchetei, conform cărora presupusele subvenții puteau face obiectul unor măsuri compensatorii în ceea ce privește existența, cuantumul și natura acestora. De asemenea, plângerea conținea suficiente elemente de probă privind existența unui prejudiciu pentru industria Uniunii, cauzat de importurile subvenționate.

| (8) | În urma comunicării constatărilor finale, GC a susținut că Comisia nu ar fi putut utiliza datele disponibile pentru a remedia lipsa elementelor de probă din plângere. Comisia a observat că GC a înțeles greșit acțiunile sale din etapa de deschidere a anchetei. Astfel cum se menționează în considerentul 7, plângerea conținea suficiente elemente de probă în conformitate cu articolul 10 alineatul (2) din regulamentul de bază pentru a justifica deschiderea unei anchete. În mod logic, plângerea nu ar fi putut include toate informațiile necesare solicitate din partea GC, întrucât acestea făceau parte din evaluarea detaliată efectuată de Comisie în cursul anchetei. În plus, Comisia a examinat plângerea prin prisma tuturor informațiilor de care dispunea cu privire la presupusa subvenționare, inclusiv prin prisma practicii sale anterioare. Aceasta nu înseamnă că Comisia aplică datele disponibile, ci că utilizează toate informațiile disponibile pentru a confirma afirmațiile formulate în plângere. În consecință, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(8)

În urma comunicării constatărilor finale, GC a susținut că Comisia nu ar fi putut utiliza datele disponibile pentru a remedia lipsa elementelor de probă din plângere. Comisia a observat că GC a înțeles greșit acțiunile sale din etapa de deschidere a anchetei. Astfel cum se menționează în considerentul 7, plângerea conținea suficiente elemente de probă în conformitate cu articolul 10 alineatul (2) din regulamentul de bază pentru a justifica deschiderea unei anchete. În mod logic, plângerea nu ar fi putut include toate informațiile necesare solicitate din partea GC, întrucât acestea făceau parte din evaluarea detaliată efectuată de Comisie în cursul anchetei. În plus, Comisia a examinat plângerea prin prisma tuturor informațiilor de care dispunea cu privire la presupusa subvenționare, inclusiv prin prisma practicii sale anterioare. Aceasta nu înseamnă că Comisia aplică datele disponibile, ci că utilizează toate informațiile disponibile pentru a confirma afirmațiile formulate în plângere. În consecință, afirmația a fost respinsă.

| (9) | În cursul consultărilor premergătoare deschiderii anchetei și în comunicarea transmisă în urma deschiderii anchetei, GC a susținut, mai exact, că reclamantul a utilizat legislația chineză în mod selectiv și a interpretat greșit legătura sa cu industria CFO și a afirmat că documentele de politică, cum ar fi Catalogul produselor de înaltă tehnologie al Chinei, strategia „Broadband China” („Strategia privind banda largă în China”), cel de al 13-lea plan cincinal sau planul „Made in China 2025” (Fabricat în China 2025), sunt doar documente de orientare fără caracter obligatoriu. Camera de Comerț a Chinei pentru Importul și Exportul de Mașini și Produse Electronice („CCCME”) a reiterat această afirmație. GC a afirmat, de asemenea, că documentul „Made in China 2025” nu se referă în mod specific la sectorul CFO. Reclamantul a susținut că, în anchetele anterioare, Comisia a stabilit deja că planurile cincinale ale Chinei au caracter obligatoriu. |
| --- | --- |

(9)

În cursul consultărilor premergătoare deschiderii anchetei și în comunicarea transmisă în urma deschiderii anchetei, GC a susținut, mai exact, că reclamantul a utilizat legislația chineză în mod selectiv și a interpretat greșit legătura sa cu industria CFO și a afirmat că documentele de politică, cum ar fi Catalogul produselor de înaltă tehnologie al Chinei, strategia „Broadband China” („Strategia privind banda largă în China”), cel de al 13-lea plan cincinal sau planul „Made in China 2025” (Fabricat în China 2025), sunt doar documente de orientare fără caracter obligatoriu. Camera de Comerț a Chinei pentru Importul și Exportul de Mașini și Produse Electronice („CCCME”) a reiterat această afirmație. GC a afirmat, de asemenea, că documentul „Made in China 2025” nu se referă în mod specific la sectorul CFO. Reclamantul a susținut că, în anchetele anterioare, Comisia a stabilit deja că planurile cincinale ale Chinei au caracter obligatoriu.

| (10) | Comisia a observat că GC nu contestă existența unor astfel de planuri, programe sau recomandări, ci doar măsura în care acestea au caracter obligatoriu sau în care vizează industria CFO. Comisia a observat, de asemenea, că reclamantul a furnizat elemente de probă care indică faptul că „fibra optică” este menționată în mai multe documente guvernamentale, iar în strategia „Made in China 2025” este menționată „rețeaua prin fibră optică”. GC nu a prezentat niciun element de probă care să ateste faptul că aceste afirmații nu ar fi aplicabile produsului în cauză. |
| --- | --- |

(10)

Comisia a observat că GC nu contestă existența unor astfel de planuri, programe sau recomandări, ci doar măsura în care acestea au caracter obligatoriu sau în care vizează industria CFO. Comisia a observat, de asemenea, că reclamantul a furnizat elemente de probă care indică faptul că „fibra optică” este menționată în mai multe documente guvernamentale, iar în strategia „Made in China 2025” este menționată „rețeaua prin fibră optică”. GC nu a prezentat niciun element de probă care să ateste faptul că aceste afirmații nu ar fi aplicabile produsului în cauză.

| (11) | GC a afirmat, de asemenea, că întreprinderile deținute de stat (IDS), băncile deținute de stat sau Corporația Chineză a Asigurărilor pentru Exporturi și Credite („Sinosure”) nu pot fi calificate drept organisme publice și că reclamantul s-a bazat în mod nejustificat pe constatările anterioare ale Comisiei referitoare la sectoare industriale complet diferite de sectorul în cauză. CCCME a reiterat afirmația potrivit căreia băncile deținute de stat nu pot fi calificate drept organisme publice. Reclamantul a susținut că, în anchetele anterioare, Comisia a recunoscut băncile deținute de stat și Sinosure ca organisme publice. GC a susținut că constatările anterioare ale Comisiei cu privire la sectoare care nu au legătură cu industria CFO nu ar putea constitui elemente de probă suficiente în cadrul plângerii care să demonstreze că băncile deținute de stat și Sinosure au acționat ca organisme publice în cadrul prezentei anchete. |
| --- | --- |

(11)

GC a afirmat, de asemenea, că întreprinderile deținute de stat (IDS), băncile deținute de stat sau Corporația Chineză a Asigurărilor pentru Exporturi și Credite („Sinosure”) nu pot fi calificate drept organisme publice și că reclamantul s-a bazat în mod nejustificat pe constatările anterioare ale Comisiei referitoare la sectoare industriale complet diferite de sectorul în cauză. CCCME a reiterat afirmația potrivit căreia băncile deținute de stat nu pot fi calificate drept organisme publice. Reclamantul a susținut că, în anchetele anterioare, Comisia a recunoscut băncile deținute de stat și Sinosure ca organisme publice. GC a susținut că constatările anterioare ale Comisiei cu privire la sectoare care nu au legătură cu industria CFO nu ar putea constitui elemente de probă suficiente în cadrul plângerii care să demonstreze că băncile deținute de stat și Sinosure au acționat ca organisme publice în cadrul prezentei anchete.

| (12) | Comisia a observat că această afirmație formulată de GC este legată de afirmația deja menționată mai sus și că plângerea face referire, printre altele, la Legea bancară din China, despre care GC nu contestă că face parte din legislația chineză. Comisia a subliniat, de asemenea, că anchetele antisubvenție recente ale UE au emis concluzii finale diferite cu privire la această chestiune (5). Faptul că aceste anchete au vizat sectoare care nu au legătură cu industria CFO nu exclude calificarea instituțiilor menționate drept organisme publice. În plus, se poate considera că dovada proprietății statului constituie un element de probă „care tinde să dovedească sau să indice că o entitate este un organism public capabil să acorde o contribuție financiară” (6). |
| --- | --- |

(12)

Comisia a observat că această afirmație formulată de GC este legată de afirmația deja menționată mai sus și că plângerea face referire, printre altele, la Legea bancară din China, despre care GC nu contestă că face parte din legislația chineză. Comisia a subliniat, de asemenea, că anchetele antisubvenție recente ale UE au emis concluzii finale diferite cu privire la această chestiune (5). Faptul că aceste anchete au vizat sectoare care nu au legătură cu industria CFO nu exclude calificarea instituțiilor menționate drept organisme publice. În plus, se poate considera că dovada proprietății statului constituie un element de probă „care tinde să dovedească sau să indice că o entitate este un organism public capabil să acorde o contribuție financiară” (6).

5

6

| (13) | După deschiderea anchetei, GC a afirmat că reclamantul nu a stabilit condițiile de aplicare a unei valori de referință externe pentru împrumuturi și pentru drepturile de folosință asupra terenurilor. Cu toate acestea, Comisia a constatat că afirmațiile cuprinse în plângere sunt susținute de concluziile relevante ale anchetelor antisubvenție recente ale UE, care confirmă necesitatea unor valori de referință externe ajustate la condițiile predominante din RPC (7). |
| --- | --- |

(13)

După deschiderea anchetei, GC a afirmat că reclamantul nu a stabilit condițiile de aplicare a unei valori de referință externe pentru împrumuturi și pentru drepturile de folosință asupra terenurilor. Cu toate acestea, Comisia a constatat că afirmațiile cuprinse în plângere sunt susținute de concluziile relevante ale anchetelor antisubvenție recente ale UE, care confirmă necesitatea unor valori de referință externe ajustate la condițiile predominante din RPC (7).

7

| (14) | În plus, GC a susținut că diferitele sisteme de subvenții invocate de reclamant nu pot fi considerate o subvenție, deoarece plângerea nu a furnizat elemente de probă detaliate privind existența, cuantumul și natura acestor subvenții sau relația directă dintre subvenție și produsul în cauză. |
| --- | --- |

(14)

În plus, GC a susținut că diferitele sisteme de subvenții invocate de reclamant nu pot fi considerate o subvenție, deoarece plângerea nu a furnizat elemente de probă detaliate privind existența, cuantumul și natura acestor subvenții sau relația directă dintre subvenție și produsul în cauză.

| (15) | Reclamantul a susținut că plângerea a oferit exemple de transferuri directe specifice de fonduri și a făcut referire în mod special la rapoartele anuale a numeroși producători-exportatori chinezi de CFO care indicau în mod clar transferuri directe de fonduri primite sub formă de granturi. În plus, reclamantul a furnizat un document publicat de unul dintre producătorii-exportatori care identifică sprijinul financiar pe care l-a primit din partea GC. |
| --- | --- |

(15)

Reclamantul a susținut că plângerea a oferit exemple de transferuri directe specifice de fonduri și a făcut referire în mod special la rapoartele anuale a numeroși producători-exportatori chinezi de CFO care indicau în mod clar transferuri directe de fonduri primite sub formă de granturi. În plus, reclamantul a furnizat un document publicat de unul dintre producătorii-exportatori care identifică sprijinul financiar pe care l-a primit din partea GC.

| (16) | GC a susținut, de asemenea, în legătură cu diverse subvenții, că reclamantul nu a furnizat elemente de probă privind avantajul și specificitatea. Comisia este de părere că reclamantul a furnizat suficiente elemente de probă aflate în mod rezonabil la dispoziția sa referitoare la avantaj și specificitate. În orice caz, Comisia a examinat elementele de probă furnizate în plângere și a efectuat propria sa evaluare a tuturor elementelor relevante din memorandumul privind caracterul suficient al elementelor de probă, care a fost adăugat, la momentul deschiderii procedurii, în dosarul neconfidențial. GC și-a reiterat observațiile în urma deschiderii anchetei, dar nu a furnizat niciun element de probă suplimentar. |
| --- | --- |

(16)

GC a susținut, de asemenea, în legătură cu diverse subvenții, că reclamantul nu a furnizat elemente de probă privind avantajul și specificitatea. Comisia este de părere că reclamantul a furnizat suficiente elemente de probă aflate în mod rezonabil la dispoziția sa referitoare la avantaj și specificitate. În orice caz, Comisia a examinat elementele de probă furnizate în plângere și a efectuat propria sa evaluare a tuturor elementelor relevante din memorandumul privind caracterul suficient al elementelor de probă, care a fost adăugat, la momentul deschiderii procedurii, în dosarul neconfidențial. GC și-a reiterat observațiile în urma deschiderii anchetei, dar nu a furnizat niciun element de probă suplimentar.

| (17) | Prin urmare, Comisia a concluzionat că în plângere au fost furnizate suficiente elemente de probă care tind să demonstreze existența presupusei subvenționări de către GC. |
| --- | --- |

(17)

Prin urmare, Comisia a concluzionat că în plângere au fost furnizate suficiente elemente de probă care tind să demonstreze existența presupusei subvenționări de către GC.

| (18) | În urma deschiderii anchetei, GC și CCCME au susținut că reclamantul a ignorat în mod incorect faptul că industriei CFO din Uniune i s-au acordat subvenții foarte asemănătoare cu cele din RPC și că Comisia nu ar trebui să aplice standarde duble. Reclamantul a susținut că aceste afirmații sunt irelevante în cadrul anchetei actuale. GC nu a fost de acord și a susținut că, prin anchetarea presupuselor subvenții din China, Comisia denaturează piața în detrimentul concurenților din afara Uniunii. O astfel de abordare ar conduce la măsuri protecționiste, împiedicând, în ultimă instanță, comerțul internațional și dezvoltarea. |
| --- | --- |

(18)

În urma deschiderii anchetei, GC și CCCME au susținut că reclamantul a ignorat în mod incorect faptul că industriei CFO din Uniune i s-au acordat subvenții foarte asemănătoare cu cele din RPC și că Comisia nu ar trebui să aplice standarde duble. Reclamantul a susținut că aceste afirmații sunt irelevante în cadrul anchetei actuale. GC nu a fost de acord și a susținut că, prin anchetarea presupuselor subvenții din China, Comisia denaturează piața în detrimentul concurenților din afara Uniunii. O astfel de abordare ar conduce la măsuri protecționiste, împiedicând, în ultimă instanță, comerțul internațional și dezvoltarea.

| (19) | Această afirmație privind subvențiile din UE nu a avut nicio influență asupra evaluării efectuate de Comisie, care a stat la baza deschiderii acestui caz, deoarece nu se numără printre factorii luați în considerare în acest scop. |
| --- | --- |

(19)

Această afirmație privind subvențiile din UE nu a avut nicio influență asupra evaluării efectuate de Comisie, care a stat la baza deschiderii acestui caz, deoarece nu se numără printre factorii luați în considerare în acest scop.

| (20) | În final, în observațiile formulate în urma deschiderii anchetei, GC a susținut că în calculul subcotării prețurilor de vânzare/prețurilor indicative nu au fost furnizate informații reale privind vânzările și că răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion nu au furnizat un rezumat relevant al informațiilor sensibile. GC a afirmat că din cauza acestui lucru nu a putut să combată în mod corespunzător afirmațiile referitoare la prejudiciu formulate de reclamant și că răspunsurile la chestionar păreau să contrazică plângerea în ceea ce privește presupusul prejudiciu. |
| --- | --- |

(20)

În final, în observațiile formulate în urma deschiderii anchetei, GC a susținut că în calculul subcotării prețurilor de vânzare/prețurilor indicative nu au fost furnizate informații reale privind vânzările și că răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion nu au furnizat un rezumat relevant al informațiilor sensibile. GC a afirmat că din cauza acestui lucru nu a putut să combată în mod corespunzător afirmațiile referitoare la prejudiciu formulate de reclamant și că răspunsurile la chestionar păreau să contrazică plângerea în ceea ce privește presupusul prejudiciu.

| (21) | Comisia a considerat că versiunea plângerii deschisă consultării de către părțile interesate și răspunsurile la chestionar conțineau toate elementele de probă esențiale și rezumatele neconfidențiale ale datelor cărora li s-a acordat caracterul confidențial pentru ca părțile interesate să își poată exercita dreptul la apărare pe tot parcursul procedurii. Se reamintește că articolul 29 din regulamentul de bază permite protecția informațiilor confidențiale în situații în care divulgarea lor ar avantaja în mod semnificativ un concurent sau ar avea un efect nefavorabil semnificativ pentru persoana care a furnizat informația sau pentru cea de la care a obținut-o. În consecință, argumentele GC în această privință au fost respinse. |
| --- | --- |

(21)

Comisia a considerat că versiunea plângerii deschisă consultării de către părțile interesate și răspunsurile la chestionar conțineau toate elementele de probă esențiale și rezumatele neconfidențiale ale datelor cărora li s-a acordat caracterul confidențial pentru ca părțile interesate să își poată exercita dreptul la apărare pe tot parcursul procedurii. Se reamintește că articolul 29 din regulamentul de bază permite protecția informațiilor confidențiale în situații în care divulgarea lor ar avantaja în mod semnificativ un concurent sau ar avea un efect nefavorabil semnificativ pentru persoana care a furnizat informația sau pentru cea de la care a obținut-o. În consecință, argumentele GC în această privință au fost respinse.

| (22) | În ceea ce privește cerințele de fond pentru deschiderea anchetei, GC și CCCME au susținut că reclamantul nu a furnizat date comparabile privind prețurile de vânzare și profitabilitatea. GC și CCCME au susținut, de asemenea, că profitul indicativ menționat de reclamanți nu a fost justificat și că prejudiciul suferit de reclamanți ar fi putut fi cauzat de alte elemente, inclusiv de crearea de stocuri excedentare de către un producător din Uniune. |
| --- | --- |

(22)

În ceea ce privește cerințele de fond pentru deschiderea anchetei, GC și CCCME au susținut că reclamantul nu a furnizat date comparabile privind prețurile de vânzare și profitabilitatea. GC și CCCME au susținut, de asemenea, că profitul indicativ menționat de reclamanți nu a fost justificat și că prejudiciul suferit de reclamanți ar fi putut fi cauzat de alte elemente, inclusiv de crearea de stocuri excedentare de către un producător din Uniune.

| (23) | Connect Com a susținut argumentele GC cu privire la deschiderea anchetei. În special, Connect Com a susținut că o anchetă antidumping și o anchetă antisubvenție paralelă ar putea constitui o măsură corectivă dublă pentru industria UE și ar putea conduce la o utilizare abuzivă a măsurilor compensatorii. Connect Com a susținut că afirmațiile din plângere cu privire la existența unei subvenții, la prejudiciu și la legătura de cauzalitate între subvenție și prejudiciu nu au fost susținute de elemente de probă suficiente. În ceea ce privește lipsa elementelor de probă privind legătura de cauzalitate, Connect Com a susținut că există o serie de motive alternative pentru scăderea cotei de piață a industriei Uniunii, cum ar fi creșterea importurilor din alte țări terțe în cursul perioadei examinate, și că a existat o supracapacitate în UE. În plus, Connect Com a susținut că plângerea a fost o simplă copie a plângerii din cadrul anchetei antidumping și că reclamantul ar fi trebuit să facă distincția între presupusul prejudiciu cauzat de dumping și presupusul prejudiciu cauzat de subvenție. |
| --- | --- |

(23)

Connect Com a susținut argumentele GC cu privire la deschiderea anchetei. În special, Connect Com a susținut că o anchetă antidumping și o anchetă antisubvenție paralelă ar putea constitui o măsură corectivă dublă pentru industria UE și ar putea conduce la o utilizare abuzivă a măsurilor compensatorii. Connect Com a susținut că afirmațiile din plângere cu privire la existența unei subvenții, la prejudiciu și la legătura de cauzalitate între subvenție și prejudiciu nu au fost susținute de elemente de probă suficiente. În ceea ce privește lipsa elementelor de probă privind legătura de cauzalitate, Connect Com a susținut că există o serie de motive alternative pentru scăderea cotei de piață a industriei Uniunii, cum ar fi creșterea importurilor din alte țări terțe în cursul perioadei examinate, și că a existat o supracapacitate în UE. În plus, Connect Com a susținut că plângerea a fost o simplă copie a plângerii din cadrul anchetei antidumping și că reclamantul ar fi trebuit să facă distincția între presupusul prejudiciu cauzat de dumping și presupusul prejudiciu cauzat de subvenție.

| (24) | În plus, GC și CCCME au susținut că plângerea nu a arătat existența niciunui prejudiciu, având în vedere că industria Uniunii și-a majorat producția, iar ușoara scădere a capacității de producție care rezultă din incapacitatea industriei Uniunii de a aproviziona toate tipurile de consum nou-apărute din Europa nu reprezintă, în sine, un indicator al unui prejudiciu important. Volumele vânzărilor au crescut, la rândul lor, în timp ce industria Uniunii a păstrat o cotă de piață de aproape 80 %, iar tendința profitabilității este neclară și nu arată niciun fel de prejudiciu. În această privință, reclamantul a afirmat că majorarea consumului la nivelul Uniunii a fost în avantajul importurilor din China, că cota de piață rămasă nu este relevantă pentru evaluarea prejudiciului, iar efectele licitațiilor câștigate de producători chinezi se vor materializa după trecerea unei anumite perioade de timp. Potrivit răspunsului CCCME, datele privind consumul, producția și capacitatea de producție arată că industria Uniunii a putut aproviziona cea mai mare parte a creșterii consumului la nivelul UE, extinzându-și, în același timp, activitatea. |
| --- | --- |

(24)

În plus, GC și CCCME au susținut că plângerea nu a arătat existența niciunui prejudiciu, având în vedere că industria Uniunii și-a majorat producția, iar ușoara scădere a capacității de producție care rezultă din incapacitatea industriei Uniunii de a aproviziona toate tipurile de consum nou-apărute din Europa nu reprezintă, în sine, un indicator al unui prejudiciu important. Volumele vânzărilor au crescut, la rândul lor, în timp ce industria Uniunii a păstrat o cotă de piață de aproape 80 %, iar tendința profitabilității este neclară și nu arată niciun fel de prejudiciu. În această privință, reclamantul a afirmat că majorarea consumului la nivelul Uniunii a fost în avantajul importurilor din China, că cota de piață rămasă nu este relevantă pentru evaluarea prejudiciului, iar efectele licitațiilor câștigate de producători chinezi se vor materializa după trecerea unei anumite perioade de timp. Potrivit răspunsului CCCME, datele privind consumul, producția și capacitatea de producție arată că industria Uniunii a putut aproviziona cea mai mare parte a creșterii consumului la nivelul UE, extinzându-și, în același timp, activitatea.

| (25) | În plus, GC și CCCME au susținut că plângerea nu a inclus elemente de probă privind existența unei legături de cauzalitate între importurile subvenționate și prejudiciu. În primul rând, GC și CCCME au susținut că nu a existat nicio corelație între importurile din China și dezvoltarea industriei Uniunii. Cu titlu de exemplu, GC și CCCME au afirmat că, în contextul celei mai mari creșteri a volumului importurilor din China din perioada 2017-2018, profitabilitatea industriei Uniunii a înregistrat cea mai semnificativă creștere. În al doilea rând, importurile din țări terțe au crescut între 2018 și 2019, spre deosebire de importurile din China, și, prin urmare, efectul acestora nu poate fi atribuit Chinei. În cazul în care există un prejudiciu, acesta a fost un prejudiciu autoprovocat din cauza reacției lente a industriei Uniunii la mișcările de pe piață. |
| --- | --- |

(25)

În plus, GC și CCCME au susținut că plângerea nu a inclus elemente de probă privind existența unei legături de cauzalitate între importurile subvenționate și prejudiciu. În primul rând, GC și CCCME au susținut că nu a existat nicio corelație între importurile din China și dezvoltarea industriei Uniunii. Cu titlu de exemplu, GC și CCCME au afirmat că, în contextul celei mai mari creșteri a volumului importurilor din China din perioada 2017-2018, profitabilitatea industriei Uniunii a înregistrat cea mai semnificativă creștere. În al doilea rând, importurile din țări terțe au crescut între 2018 și 2019, spre deosebire de importurile din China, și, prin urmare, efectul acestora nu poate fi atribuit Chinei. În cazul în care există un prejudiciu, acesta a fost un prejudiciu autoprovocat din cauza reacției lente a industriei Uniunii la mișcările de pe piață.

| (26) | Reclamantul a reacționat la această afirmație, susținând că poate fi stabilită o legătură de cauzalitate deoarece prejudiciul s-a produs la același moment în care au crescut importurile din China, iar importurile din țări terțe nu au putut fi luate în considerare deoarece drept cauză a prejudiciului deoarece fie aveau un caracter de minimis, fie nu prezentau elemente de probă privind existența unor practici prejudiciabile în materie de prețuri. |
| --- | --- |

(26)

Reclamantul a reacționat la această afirmație, susținând că poate fi stabilită o legătură de cauzalitate deoarece prejudiciul s-a produs la același moment în care au crescut importurile din China, iar importurile din țări terțe nu au putut fi luate în considerare deoarece drept cauză a prejudiciului deoarece fie aveau un caracter de minimis, fie nu prezentau elemente de probă privind existența unor practici prejudiciabile în materie de prețuri.

de minimis

| (27) | CCCME a răspuns reamintind că, în contextul celei mai mari creșteri a volumului importurilor din China din perioada 2017-2018, profitabilitatea industriei Uniunii a înregistrat cea mai semnificativă creștere și nu a existat nicio corelație între creșterea importurilor din China și scăderea volumului vânzărilor industriei Uniunii. În schimb, în ceea ce privește importurile din țări terțe, CCCME a observat că, în total, acestea au crescut, în timp ce importurile din China au scăzut între 2018 și 2019. În final, CCCME a observat că reclamantul nu a contestat argumentele potrivit cărora aproape toți indicatorii de prejudiciu din plângere au prezentat tendințe pozitive și presupusul prejudiciu a fost autoprovocat, cel puțin într-o anumită măsură. În plus, CCCME a susținut că efectele pandemiei de COVID-19 și acuzațiile referitoare la existența unui cartel privind cablurile electrice ar trebui, de asemenea, să fie luate în considerare la evaluarea impactului importurilor subvenționate asupra situației industriei Uniunii. În plus, GC și CCCME au afirmat că datele privind importurile prezentate de reclamant nu erau fiabile, deoarece erau depășite și se bazau pe ipoteze referitoare la greutatea produsului în cauză și la ponderea acestuia în cadrul codului NC 8544 70 00. În plus, potrivit GC și CCCME, calculele subcotării incluse în plângere erau eronate deoarece se refereau la un singur exportator dintr-o anumită licitație. |
| --- | --- |

(27)

CCCME a răspuns reamintind că, în contextul celei mai mari creșteri a volumului importurilor din China din perioada 2017-2018, profitabilitatea industriei Uniunii a înregistrat cea mai semnificativă creștere și nu a existat nicio corelație între creșterea importurilor din China și scăderea volumului vânzărilor industriei Uniunii. În schimb, în ceea ce privește importurile din țări terțe, CCCME a observat că, în total, acestea au crescut, în timp ce importurile din China au scăzut între 2018 și 2019. În final, CCCME a observat că reclamantul nu a contestat argumentele potrivit cărora aproape toți indicatorii de prejudiciu din plângere au prezentat tendințe pozitive și presupusul prejudiciu a fost autoprovocat, cel puțin într-o anumită măsură. În plus, CCCME a susținut că efectele pandemiei de COVID-19 și acuzațiile referitoare la existența unui cartel privind cablurile electrice ar trebui, de asemenea, să fie luate în considerare la evaluarea impactului importurilor subvenționate asupra situației industriei Uniunii. În plus, GC și CCCME au afirmat că datele privind importurile prezentate de reclamant nu erau fiabile, deoarece erau depășite și se bazau pe ipoteze referitoare la greutatea produsului în cauză și la ponderea acestuia în cadrul codului NC 8544 70 00. În plus, potrivit GC și CCCME, calculele subcotării incluse în plângere erau eronate deoarece se refereau la un singur exportator dintr-o anumită licitație.

| (28) | În răspunsul său din cadrul anchetei antidumping paralele, reclamantul a menționat că ar trebui luată în considerare o perioadă mai lungă pentru a vedea creșterea volumului importurilor, care nu este negată de CCCME și este confirmată de datele terților din analiza de cunoaștere a pieței (CRU), și că calculele nu au fost eronate, deoarece reclamantul avea obligația de a furniza numai informații disponibile în mod rezonabil, care au inclus informații de la mai mulți producători din Uniune și din China. |
| --- | --- |

(28)

În răspunsul său din cadrul anchetei antidumping paralele, reclamantul a menționat că ar trebui luată în considerare o perioadă mai lungă pentru a vedea creșterea volumului importurilor, care nu este negată de CCCME și este confirmată de datele terților din analiza de cunoaștere a pieței (CRU), și că calculele nu au fost eronate, deoarece reclamantul avea obligația de a furniza numai informații disponibile în mod rezonabil, care au inclus informații de la mai mulți producători din Uniune și din China.

| (29) | CCCME a răspuns că era obligația reclamantului să își susțină afirmațiile și să furnizeze elemente de probă cu privire la datele referitoare la importuri și că datele privind cunoașterea pieței (CRU) se refereau la fibrele optice, nu la cablurile din fibre optice. În ceea ce privește calculele subcotării prețurilor de vânzare și a prețurilor indicative, CCCME a reiterat faptul că acestea nu respectă standardul pentru a reprezenta elemente de probă suficiente și că, pentru calcule semnificative, reclamantul s-a referit numai la prețurile unui producător chinez (de exemplu, prețul de export pentru liberă circulație utilizat pentru calcularea marjei de prejudiciu pentru S1 2019 și prețul de export utilizat pentru costurile de producție pentru marja de subcotare pentru S2 2019). |
| --- | --- |

(29)

CCCME a răspuns că era obligația reclamantului să își susțină afirmațiile și să furnizeze elemente de probă cu privire la datele referitoare la importuri și că datele privind cunoașterea pieței (CRU) se refereau la fibrele optice, nu la cablurile din fibre optice. În ceea ce privește calculele subcotării prețurilor de vânzare și a prețurilor indicative, CCCME a reiterat faptul că acestea nu respectă standardul pentru a reprezenta elemente de probă suficiente și că, pentru calcule semnificative, reclamantul s-a referit numai la prețurile unui producător chinez (de exemplu, prețul de export pentru liberă circulație utilizat pentru calcularea marjei de prejudiciu pentru S1 2019 și prețul de export utilizat pentru costurile de producție pentru marja de subcotare pentru S2 2019).

| (30) | Comisia a considerat că niciuna dintre afirmațiile privind deschiderea procedurii nu infirmă concluzia potrivit căreia au existat elemente de probă suficiente pentru deschiderea procedurii antisubvenție. Într-adevăr, plângerea conținea elemente de probă suficiente care să susțină faptul că importurile subvenționate au prejudiciat semnificativ industria Uniunii. Analiza specifică a prejudiciului din cadrul plângerii a relevat creșterea gradului de pătrundere pe piața UE (atât în termeni absoluți, cât și în termeni relativi) a importurilor din China efectuate la prețuri care au subcotat în mod semnificativ prețurile industriei Uniunii. Acest lucru sugerează că presupusele importuri subvenționate au prejudiciat semnificativ industria Uniunii, astfel cum arată, de exemplu, scăderea vânzărilor și a cotei de piață sau deteriorarea rezultatelor financiare. |
| --- | --- |

(30)

Comisia a considerat că niciuna dintre afirmațiile privind deschiderea procedurii nu infirmă concluzia potrivit căreia au existat elemente de probă suficiente pentru deschiderea procedurii antisubvenție. Într-adevăr, plângerea conținea elemente de probă suficiente care să susțină faptul că importurile subvenționate au prejudiciat semnificativ industria Uniunii. Analiza specifică a prejudiciului din cadrul plângerii a relevat creșterea gradului de pătrundere pe piața UE (atât în termeni absoluți, cât și în termeni relativi) a importurilor din China efectuate la prețuri care au subcotat în mod semnificativ prețurile industriei Uniunii. Acest lucru sugerează că presupusele importuri subvenționate au prejudiciat semnificativ industria Uniunii, astfel cum arată, de exemplu, scăderea vânzărilor și a cotei de piață sau deteriorarea rezultatelor financiare.

| (31) | Elementele de probă furnizate în plângere conțineau calcule separate ale subcotării prețurilor de vânzare și a prețurilor indicative pentru fiecare tip de produs reprezentativ. Comisia a fost mulțumită de nivelul elementelor de probă privind subcotarea prețurilor de vânzare și a prețurilor indicative prezentate de reclamant și a considerat că plângerea îndeplinește standardul privind elementele de probă suficiente necesar pentru deschiderea anchetei. |
| --- | --- |

(31)

Elementele de probă furnizate în plângere conțineau calcule separate ale subcotării prețurilor de vânzare și a prețurilor indicative pentru fiecare tip de produs reprezentativ. Comisia a fost mulțumită de nivelul elementelor de probă privind subcotarea prețurilor de vânzare și a prețurilor indicative prezentate de reclamant și a considerat că plângerea îndeplinește standardul privind elementele de probă suficiente necesar pentru deschiderea anchetei.

| (32) | Drept răspuns la afirmația potrivit căreia reclamantul nu a furnizat date fiabile/comparabile privind prețurile de vânzare, Comisia a considerat că versiunea plângerii deschisă consultării de către părțile interesate conținea toate elementele de probă esențiale și rezumatele neconfidențiale ale datelor cărora li s-a acordat caracterul confidențial pentru ca părțile interesate să își poată exercita dreptul la apărare pe tot parcursul procedurii. |
| --- | --- |

(32)

Drept răspuns la afirmația potrivit căreia reclamantul nu a furnizat date fiabile/comparabile privind prețurile de vânzare, Comisia a considerat că versiunea plângerii deschisă consultării de către părțile interesate conținea toate elementele de probă esențiale și rezumatele neconfidențiale ale datelor cărora li s-a acordat caracterul confidențial pentru ca părțile interesate să își poată exercita dreptul la apărare pe tot parcursul procedurii.

| (33) | Articolul 29 din regulamentul de bază [și, de asemenea, articolul 12 alineatul (4) din Acordul SCM] permit protecția informațiilor confidențiale în situații în care divulgarea lor ar avantaja în mod semnificativ un concurent sau ar avea un efect nefavorabil semnificativ pentru persoana care a furnizat informația sau pentru cea de la care a obținut-o. |
| --- | --- |

(33)

Articolul 29 din regulamentul de bază [și, de asemenea, articolul 12 alineatul (4) din Acordul SCM] permit protecția informațiilor confidențiale în situații în care divulgarea lor ar avantaja în mod semnificativ un concurent sau ar avea un efect nefavorabil semnificativ pentru persoana care a furnizat informația sau pentru cea de la care a obținut-o.

| (34) | În ceea ce privește caracterul suficient al elementelor de probă privind existența unei legături de cauzalitate, ar trebui avute în vedere următoarele aspecte. În primul rând, plângerea a arătat că situația industriei Uniunii s-a deteriorat în momentul creșterii importurilor subvenționate la prețuri care subcotau în mod semnificativ prețurile industriei Uniunii. Acest lucru părea să demonstreze deja existența unei legături de cauzalitate. În al doilea rând, în ceea ce privește alți factori, precum importurile din țări terțe și alte elemente menționate de GC și CCCME, impactul acestora nu a fost de natură să cauzeze deteriorarea industriei Uniunii, iar analiza nu a arătat niciun prejudiciu autoprovocat. În plus, în ceea ce privește afirmația potrivit căreia ancheta privind subvențiile ar conduce la o dublă impunere, Comisia, astfel cum se arată în considerentul 765, s-a asigurat că instituirea unei taxe cumulate care să reflecte nivelul subvenționării și nivelul maxim al dumpingului nu va avea drept rezultat compensarea de două ori a efectelor subvenționării. În final, în ceea ce privește volumele importurilor, reclamantul a furnizat date bazate pe ipoteze rezonabile, cum ar fi greutatea produsului în cauză fabricat și vândut de industria Uniunii, și a utilizat datele privind cunoașterea pieței pentru a finaliza analiza în cazul în care nu erau disponibile informații publice. În ceea ce privește perioada de măsurare a importurilor avută în vedere în plângere, presupusul prejudiciu a fost cauzat atât de practicile de dumping, cât și de practicile de subvenționare și, prin urmare, o perioadă de anchetă diferită ar fi reprezentat o sarcină excesivă pentru industria reclamantă. |
| --- | --- |

(34)

În ceea ce privește caracterul suficient al elementelor de probă privind existența unei legături de cauzalitate, ar trebui avute în vedere următoarele aspecte. În primul rând, plângerea a arătat că situația industriei Uniunii s-a deteriorat în momentul creșterii importurilor subvenționate la prețuri care subcotau în mod semnificativ prețurile industriei Uniunii. Acest lucru părea să demonstreze deja existența unei legături de cauzalitate. În al doilea rând, în ceea ce privește alți factori, precum importurile din țări terțe și alte elemente menționate de GC și CCCME, impactul acestora nu a fost de natură să cauzeze deteriorarea industriei Uniunii, iar analiza nu a arătat niciun prejudiciu autoprovocat. În plus, în ceea ce privește afirmația potrivit căreia ancheta privind subvențiile ar conduce la o dublă impunere, Comisia, astfel cum se arată în considerentul 765, s-a asigurat că instituirea unei taxe cumulate care să reflecte nivelul subvenționării și nivelul maxim al dumpingului nu va avea drept rezultat compensarea de două ori a efectelor subvenționării. În final, în ceea ce privește volumele importurilor, reclamantul a furnizat date bazate pe ipoteze rezonabile, cum ar fi greutatea produsului în cauză fabricat și vândut de industria Uniunii, și a utilizat datele privind cunoașterea pieței pentru a finaliza analiza în cazul în care nu erau disponibile informații publice. În ceea ce privește perioada de măsurare a importurilor avută în vedere în plângere, presupusul prejudiciu a fost cauzat atât de practicile de dumping, cât și de practicile de subvenționare și, prin urmare, o perioadă de anchetă diferită ar fi reprezentat o sarcină excesivă pentru industria reclamantă.

1.3.   Înregistrarea importurilor

Înregistrarea importurilor

| (35) | La 24 august 2021, în conformitate cu articolul 29a alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a informat părțile interesate cu privire la intenția sa de a nu institui măsuri compensatorii provizorii și de a continua ancheta. |
| --- | --- |

(35)

La 24 august 2021, în conformitate cu articolul 29a alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a informat părțile interesate cu privire la intenția sa de a nu institui măsuri compensatorii provizorii și de a continua ancheta.

| (36) | Întrucât nu au fost instituite măsuri compensatorii provizorii, nu a fost efectuată nicio înregistrare a importurilor. |
| --- | --- |

(36)

Întrucât nu au fost instituite măsuri compensatorii provizorii, nu a fost efectuată nicio înregistrare a importurilor.

1.4.   Perioada de anchetă și perioada examinată

Perioada de anchetă și perioada examinată

| (37) | Ancheta privind subvenționarea și prejudiciul a acoperit perioada cuprinsă între 1 iulie 2019 și 30 iunie 2020 („perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2017 și sfârșitul perioadei de anchetă („perioada examinată”). |
| --- | --- |

(37)

Ancheta privind subvenționarea și prejudiciul a acoperit perioada cuprinsă între 1 iulie 2019 și 30 iunie 2020 („perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului a acoperit perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2017 și sfârșitul perioadei de anchetă („perioada examinată”).

| (38) | Atât ancheta antisubvenție actuală, cât și ancheta antidumping separată menționată în considerentul 4 vizează aceeași perioadă de anchetă și aceeași perioadă examinată. |
| --- | --- |

(38)

Atât ancheta antisubvenție actuală, cât și ancheta antidumping separată menționată în considerentul 4 vizează aceeași perioadă de anchetă și aceeași perioadă examinată.

1.5.   Părțile interesate

Părțile interesate

| (39) | În avizul de deschidere, Comisia a invitat părțile interesate să o contacteze pentru a participa la anchetă. În plus, Comisia a informat în mod specific solicitantul, GC, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori cunoscuți, importatorii și utilizatorii cunoscuți în legătură cu deschiderea anchetei și i-a invitat să participe. |
| --- | --- |

(39)

În avizul de deschidere, Comisia a invitat părțile interesate să o contacteze pentru a participa la anchetă. În plus, Comisia a informat în mod specific solicitantul, GC, alți producători cunoscuți din Uniune, producătorii-exportatori cunoscuți, importatorii și utilizatorii cunoscuți în legătură cu deschiderea anchetei și i-a invitat să participe.

| (40) | Părțile interesate au avut posibilitatea de a formula observații cu privire la deschiderea anchetei și de a solicita să fie audiate de Comisie și/sau de consilierul-auditor pentru proceduri comerciale. Nimeni nu a solicitat o intervenție. |
| --- | --- |

(40)

Părțile interesate au avut posibilitatea de a formula observații cu privire la deschiderea anchetei și de a solicita să fie audiate de Comisie și/sau de consilierul-auditor pentru proceduri comerciale. Nimeni nu a solicitat o intervenție.

1.6.   Eșantionarea

Eșantionarea

1.6.1.   Eșantionarea producătorilor din Uniune

Eșantionarea producătorilor din Uniune

| (41) | În avizul de deschidere, Comisia a anunțat că a selectat cu titlu provizoriu un eșantion de producători din Uniune. Comisia a selectat eșantionul pe baza volumului producției și al vânzărilor de produs similar în Uniune în cursul perioadei de anchetă. Eșantionul a fost constituit din trei producători din Uniune. Producătorii din Uniune incluși în eșantion au reprezentat 52 % din producția Uniunii din perioada de anchetă și au fost considerați reprezentativi pentru industria Uniunii. Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații în legătură cu eșantionul provizoriu. Nu au fost primite observații și, drept urmare, eșantionul a fost confirmat. |
| --- | --- |

(41)

În avizul de deschidere, Comisia a anunțat că a selectat cu titlu provizoriu un eșantion de producători din Uniune. Comisia a selectat eșantionul pe baza volumului producției și al vânzărilor de produs similar în Uniune în cursul perioadei de anchetă. Eșantionul a fost constituit din trei producători din Uniune. Producătorii din Uniune incluși în eșantion au reprezentat 52 % din producția Uniunii din perioada de anchetă și au fost considerați reprezentativi pentru industria Uniunii. Comisia a invitat părțile interesate să prezinte observații în legătură cu eșantionul provizoriu. Nu au fost primite observații și, drept urmare, eșantionul a fost confirmat.

1.6.2   Eșantionarea importatorilor

Eșantionarea importatorilor

| (42) | Pentru a decide dacă este necesară eșantionarea și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(42)

Pentru a decide dacă este necesară eșantionarea și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat importatorilor neafiliați să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere.

| (43) | Cinci importatori neafiliați au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion. După analizarea informațiilor pentru eșantionare furnizate de către importatori, Comisia a decis că eșantionarea nu este necesară și a solicitat tuturor importatorilor cooperanți să transmită răspunsurile la chestionar. |
| --- | --- |

(43)

Cinci importatori neafiliați au furnizat informațiile solicitate și au acceptat să fie incluși în eșantion. După analizarea informațiilor pentru eșantionare furnizate de către importatori, Comisia a decis că eșantionarea nu este necesară și a solicitat tuturor importatorilor cooperanți să transmită răspunsurile la chestionar.

1.6.3.   Eșantionarea producătorilor-exportatori din China

Eșantionarea producătorilor-exportatori din China

| (44) | Pentru a decide dacă este necesară eșantionarea și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori din China să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii Republicii Populare Chineze să identifice și/sau să contacteze alți eventuali producători-exportatori care ar putea fi interesați să participe la anchetă. |
| --- | --- |

(44)

Pentru a decide dacă este necesară eșantionarea și, în caz afirmativ, pentru a selecta un eșantion, Comisia a solicitat tuturor producătorilor-exportatori din China să furnizeze informațiile specificate în avizul de deschidere. În plus, Comisia a solicitat Misiunii Republicii Populare Chineze să identifice și/sau să contacteze alți eventuali producători-exportatori care ar putea fi interesați să participe la anchetă.

| (45) | Douăzeci și cinci de producători-exportatori din țara în cauză au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. În conformitate cu articolul 27 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion de două grupuri de producători-exportatori bazat pe cel mai mare volum reprezentativ de exporturi către Uniune care puteau face în mod rezonabil obiectul investigației, ținând seama de timpul disponibil. Grupurile de producători-exportatori incluse în eșantion au reprezentat peste 40 % din exporturile din China către Uniune raportate de producătorii-exportatori cooperanți de cabluri din fibre optice în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(45)

Douăzeci și cinci de producători-exportatori din țara în cauză au furnizat informațiile solicitate și au fost de acord să fie incluși în eșantion. În conformitate cu articolul 27 alineatul (1) din regulamentul de bază, Comisia a selectat un eșantion de două grupuri de producători-exportatori bazat pe cel mai mare volum reprezentativ de exporturi către Uniune care puteau face în mod rezonabil obiectul investigației, ținând seama de timpul disponibil. Grupurile de producători-exportatori incluse în eșantion au reprezentat peste 40 % din exporturile din China către Uniune raportate de producătorii-exportatori cooperanți de cabluri din fibre optice în cursul perioadei de anchetă.

| (46) | În conformitate cu articolul 27 alineatul (2) din regulamentul de bază, au fost consultați cu privire la selectarea eșantionului toți producătorii-exportatori în cauză cunoscuți, precum și autoritățile din țara în cauză. |
| --- | --- |

(46)

În conformitate cu articolul 27 alineatul (2) din regulamentul de bază, au fost consultați cu privire la selectarea eșantionului toți producătorii-exportatori în cauză cunoscuți, precum și autoritățile din țara în cauză.

| (47) | Au fost primite observații privind selectarea eșantionului de la un producător-exportator neinclus în eșantion, Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Company („YOFC”), care a dorit să fie inclus în eșantion. |
| --- | --- |

(47)

Au fost primite observații privind selectarea eșantionului de la un producător-exportator neinclus în eșantion, Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Company („YOFC”), care a dorit să fie inclus în eșantion.

| (48) | YOFC a susținut că, având în vedere numărul mare de producători-exportatori cooperanți, cele două societăți incluse în eșantion reprezintă o proporție relativ mică din volumul exporturilor către Uniune, nefiind reprezentative pentru exportatorii chinezi, și că practica Comisiei în anchetele antidumping anterioare a fost de a include în eșantion cel puțin trei societăți. În plus, YOFC a afirmat că un eșantion format din trei societăți ar permite într-o mai mare măsură evitarea situației în care, din cauza schimbărilor societăților incluse în eșantion, acesta s-ar putea reduce la o singură societate. În final, YOFC a susținut că anumite programe de subvenționare sunt regionale, prin urmare, pentru a avea o imagine de ansamblu mai cuprinzătoare asupra sistemelor de subvenții din China, la selectarea unui eșantion ar trebui luată în considerare repartizarea geografică. |
| --- | --- |

(48)

YOFC a susținut că, având în vedere numărul mare de producători-exportatori cooperanți, cele două societăți incluse în eșantion reprezintă o proporție relativ mică din volumul exporturilor către Uniune, nefiind reprezentative pentru exportatorii chinezi, și că practica Comisiei în anchetele antidumping anterioare a fost de a include în eșantion cel puțin trei societăți. În plus, YOFC a afirmat că un eșantion format din trei societăți ar permite într-o mai mare măsură evitarea situației în care, din cauza schimbărilor societăților incluse în eșantion, acesta s-ar putea reduce la o singură societate. În final, YOFC a susținut că anumite programe de subvenționare sunt regionale, prin urmare, pentru a avea o imagine de ansamblu mai cuprinzătoare asupra sistemelor de subvenții din China, la selectarea unui eșantion ar trebui luată în considerare repartizarea geografică.

| (49) | În temeiul articolului 27 alineatul (1) din regulamentul de bază, selectarea unui eșantion ar trebui să se bazeze pe cel mai mare volum reprezentativ de producție, de vânzări sau de exporturi care puteau face în mod rezonabil obiectul investigației, ținând seama de timpul disponibil. Astfel cum se precizează în considerentul 45, grupurile de producători-exportatori incluse în eșantion au reprezentat peste 40 % din exporturile din China către Uniune raportate în cursul perioadei de anchetă, acesta fiind un nivel reprezentativ. Comisia a considerat că eșantionul, astfel cum a fost selectat, conținea cea mai mare cantitate de importuri care puteau face în mod rezonabil obiectul investigației ținând seama de timpul disponibil. În acest context, cele două grupuri de producători-exportatori incluse în eșantion cuprind un număr mare de entități (patru producători-exportatori, șapte entități de vânzări și peste 20 de societăți afiliate care furnizează factori de producție sau finanțare). În plus, faptul că o societate inclusă în eșantion va coopera efectiv sau nu după ce a fost inclusă în eșantion reprezintă o condiție necesară, dar nu suficientă pentru ca un producător-exportator să fie luat în considerare în selectarea unui eșantion în temeiul articolului 27 alineatul (1) din regulamentul de bază. Comisia a luat în considerare, de asemenea, repartizarea geografică a societăților selectate în cadrul eșantionului, care acoperă două provincii din China cu cele două grupuri de producători-exportatori și mult mai multe provincii cu toate societățile afiliate care furnizează factori de producție sau finanțare. Întrucât toate cerințele prevăzute la articolul 27 alineatul (1) din regulamentul de bază au fost, prin urmare, îndeplinite, nu a existat nicio obligație de a eșantiona o a treia societate. |
| --- | --- |

(49)

În temeiul articolului 27 alineatul (1) din regulamentul de bază, selectarea unui eșantion ar trebui să se bazeze pe cel mai mare volum reprezentativ de producție, de vânzări sau de exporturi care puteau face în mod rezonabil obiectul investigației, ținând seama de timpul disponibil. Astfel cum se precizează în considerentul 45, grupurile de producători-exportatori incluse în eșantion au reprezentat peste 40 % din exporturile din China către Uniune raportate în cursul perioadei de anchetă, acesta fiind un nivel reprezentativ. Comisia a considerat că eșantionul, astfel cum a fost selectat, conținea cea mai mare cantitate de importuri care puteau face în mod rezonabil obiectul investigației ținând seama de timpul disponibil. În acest context, cele două grupuri de producători-exportatori incluse în eșantion cuprind un număr mare de entități (patru producători-exportatori, șapte entități de vânzări și peste 20 de societăți afiliate care furnizează factori de producție sau finanțare). În plus, faptul că o societate inclusă în eșantion va coopera efectiv sau nu după ce a fost inclusă în eșantion reprezintă o condiție necesară, dar nu suficientă pentru ca un producător-exportator să fie luat în considerare în selectarea unui eșantion în temeiul articolului 27 alineatul (1) din regulamentul de bază. Comisia a luat în considerare, de asemenea, repartizarea geografică a societăților selectate în cadrul eșantionului, care acoperă două provincii din China cu cele două grupuri de producători-exportatori și mult mai multe provincii cu toate societățile afiliate care furnizează factori de producție sau finanțare. Întrucât toate cerințele prevăzute la articolul 27 alineatul (1) din regulamentul de bază au fost, prin urmare, îndeplinite, nu a existat nicio obligație de a eșantiona o a treia societate.

| (50) | Societatea YOFC a afirmat, de asemenea, că ar trebui să fie inclusă în eșantion deoarece este un producător cu experiență, care exportă cabluri din fibre optice de înaltă calitate către Uniune, iar procesul său de fabricație este diferit de cel al altor producători chinezi (este o societate integrată pe verticală, utilizează tehnologie europeană pentru a produce cabluri din fibre optice, are tehnologii avansate, este singura unitate națională de demonstrare a producției inteligente din China și a realizat un nivel ridicat de automatizare în producția de fibre optice). De asemenea, YOFC a afirmat că volumul exporturilor sale către Uniune în cursul perioadei de anchetă a fost relativ mare. În plus, a susținut că unul dintre producătorii din Uniune incluși în eșantion deține în mod indirect acțiuni ale YOFC și a două dintre societățile afiliate vizate ale YOFC și, prin urmare, includerea YOFC în eșantion ar permite Comisiei să ajungă la o cunoaștere mai cuprinzătoare a structurii industriei. YOFC a susținut, de asemenea, că în grup există cinci producători-exportatori care sunt situați în Provincia Hubei, Provincia Guangdong, Provincia Sichuan, Provincia Jiangsu și orașul Shanghai, astfel încât, prin includerea YOFC în eșantion, Comisia ar obține informații cu privire la programele de subvenționare din mai multe provincii. |
| --- | --- |

(50)

Societatea YOFC a afirmat, de asemenea, că ar trebui să fie inclusă în eșantion deoarece este un producător cu experiență, care exportă cabluri din fibre optice de înaltă calitate către Uniune, iar procesul său de fabricație este diferit de cel al altor producători chinezi (este o societate integrată pe verticală, utilizează tehnologie europeană pentru a produce cabluri din fibre optice, are tehnologii avansate, este singura unitate națională de demonstrare a producției inteligente din China și a realizat un nivel ridicat de automatizare în producția de fibre optice). De asemenea, YOFC a afirmat că volumul exporturilor sale către Uniune în cursul perioadei de anchetă a fost relativ mare. În plus, a susținut că unul dintre producătorii din Uniune incluși în eșantion deține în mod indirect acțiuni ale YOFC și a două dintre societățile afiliate vizate ale YOFC și, prin urmare, includerea YOFC în eșantion ar permite Comisiei să ajungă la o cunoaștere mai cuprinzătoare a structurii industriei. YOFC a susținut, de asemenea, că în grup există cinci producători-exportatori care sunt situați în Provincia Hubei, Provincia Guangdong, Provincia Sichuan, Provincia Jiangsu și orașul Shanghai, astfel încât, prin includerea YOFC în eșantion, Comisia ar obține informații cu privire la programele de subvenționare din mai multe provincii.

| (51) | Astfel cum s-a explicat mai sus, eșantionul de producători-exportatori a fost selectat pe baza celui mai mare procent din volumul exporturilor din țara în cauză care putea fi examinat în mod rezonabil, ținând seama de timpul disponibil, și are o bună repartizare geografică pe teritoriul Chinei. Societatea YOFC nu se număra printre cei mai mari producători-exportatori și, în consecință, nu a fost inclusă în eșantion. În orice caz, cele două grupuri de producători-exportatori incluse în eșantion sunt, la rândul lor, grupuri mari de societăți cu experiență care produc și vând cabluri din fibre optice de înaltă calitate către Uniune, fiind, de asemenea, entități integrate pe verticală. În plus, dosarul nu include niciun fel de informații care să indice faptul că tehnologia utilizată de către producătorii-exportatori incluși în eșantion ar fi mai puțin avansată decât cea a altor producători-exportatori chinezi. YOFC nu a prezentat niciun element de probă care să contrazică acest fapt. În plus, faptul că un producător din Uniune inclus în eșantion deține acțiuni la un producător-exportator nu este relevant pentru selectarea eșantionului de producători-exportatori. În consecință, afirmațiile respective au fost respinse. |
| --- | --- |

(51)

Astfel cum s-a explicat mai sus, eșantionul de producători-exportatori a fost selectat pe baza celui mai mare procent din volumul exporturilor din țara în cauză care putea fi examinat în mod rezonabil, ținând seama de timpul disponibil, și are o bună repartizare geografică pe teritoriul Chinei. Societatea YOFC nu se număra printre cei mai mari producători-exportatori și, în consecință, nu a fost inclusă în eșantion. În orice caz, cele două grupuri de producători-exportatori incluse în eșantion sunt, la rândul lor, grupuri mari de societăți cu experiență care produc și vând cabluri din fibre optice de înaltă calitate către Uniune, fiind, de asemenea, entități integrate pe verticală. În plus, dosarul nu include niciun fel de informații care să indice faptul că tehnologia utilizată de către producătorii-exportatori incluși în eșantion ar fi mai puțin avansată decât cea a altor producători-exportatori chinezi. YOFC nu a prezentat niciun element de probă care să contrazică acest fapt. În plus, faptul că un producător din Uniune inclus în eșantion deține acțiuni la un producător-exportator nu este relevant pentru selectarea eșantionului de producători-exportatori. În consecință, afirmațiile respective au fost respinse.

1.7.   Examinarea individuală

Examinarea individuală

| (52) | Șase dintre producătorii-exportatori chinezi neincluși în eșantion care au returnat formularul de eșantionare au informat Comisia cu privire la intenția lor de a solicita o examinare individuală în temeiul articolului 27 alineatul (3) din regulamentul de bază. Comisia a pus la dispoziție online chestionarul în ziua deschiderii procedurii. În plus, Comisia a informat producătorii-exportatori neincluși în eșantion că, dacă doresc să fie examinați în mod individual, este necesar să furnizeze un răspuns la chestionar. Două societăți au furnizat un răspuns la chestionar. |
| --- | --- |

(52)

Șase dintre producătorii-exportatori chinezi neincluși în eșantion care au returnat formularul de eșantionare au informat Comisia cu privire la intenția lor de a solicita o examinare individuală în temeiul articolului 27 alineatul (3) din regulamentul de bază. Comisia a pus la dispoziție online chestionarul în ziua deschiderii procedurii. În plus, Comisia a informat producătorii-exportatori neincluși în eșantion că, dacă doresc să fie examinați în mod individual, este necesar să furnizeze un răspuns la chestionar. Două societăți au furnizat un răspuns la chestionar.

| (53) | Una dintre societățile care au furnizat un răspuns la chestionar a solicitat să fie examinată individual din aceleași motive prevăzute și în cererea sa de a fi inclusă în eșantion, astfel cum se menționează în considerentele 48 și 50 de mai sus. |
| --- | --- |

(53)

Una dintre societățile care au furnizat un răspuns la chestionar a solicitat să fie examinată individual din aceleași motive prevăzute și în cererea sa de a fi inclusă în eșantion, astfel cum se menționează în considerentele 48 și 50 de mai sus.

| (54) | Cealaltă societate care a furnizat un răspuns la chestionar a solicitat să fie examinată individual, deoarece era afiliată unui importator din Uniune și a susținut că nu a primit niciuna dintre presupusele subvenții. |
| --- | --- |

(54)

Cealaltă societate care a furnizat un răspuns la chestionar a solicitat să fie examinată individual, deoarece era afiliată unui importator din Uniune și a susținut că nu a primit niciuna dintre presupusele subvenții.

| (55) | Din cauza complexității anchetei și a structurii complexe a producătorilor-exportatori incluși în eșantion, Comisia a decis să nu acorde o examinare individuală, deoarece aceasta ar fi fost nejustificat de împovărătoare și ar fi putut împiedica Comisia să finalizeze ancheta în termenele legale. |
| --- | --- |

(55)

Din cauza complexității anchetei și a structurii complexe a producătorilor-exportatori incluși în eșantion, Comisia a decis să nu acorde o examinare individuală, deoarece aceasta ar fi fost nejustificat de împovărătoare și ar fi putut împiedica Comisia să finalizeze ancheta în termenele legale.

1.8.   Răspunsurile la chestionar și vizitele de verificare

Răspunsurile la chestionar și vizitele de verificare

| (56) | Comisia a trimis un chestionar reclamantului, iar chestionarele pentru producătorii, importatorii, utilizatorii din Uniune și producătorii-exportatori din China au fost publicate online în ziua deschiderii procedurii (8). |
| --- | --- |

(56)

Comisia a trimis un chestionar reclamantului, iar chestionarele pentru producătorii, importatorii, utilizatorii din Uniune și producătorii-exportatori din China au fost publicate online în ziua deschiderii procedurii (8).

8

| (57) | De asemenea, Comisia a trimis un chestionar către GC, care includea chestionare specifice pentru Sinosure, pentru băncile și alte instituții financiare care au acordat finanțare sau credite la export producătorilor-exportatori incluși în eșantion, precum și pentru primii 10 producători și distribuitori de materii prime utilizate de producătorii-exportatori incluși în eșantion. De asemenea, GC a fost invitat, din rațiuni administrative, să colecteze toate răspunsurile furnizate de aceste instituții financiare și să le transmită direct Comisiei. |
| --- | --- |

(57)

De asemenea, Comisia a trimis un chestionar către GC, care includea chestionare specifice pentru Sinosure, pentru băncile și alte instituții financiare care au acordat finanțare sau credite la export producătorilor-exportatori incluși în eșantion, precum și pentru primii 10 producători și distribuitori de materii prime utilizate de producătorii-exportatori incluși în eșantion. De asemenea, GC a fost invitat, din rațiuni administrative, să colecteze toate răspunsurile furnizate de aceste instituții financiare și să le transmită direct Comisiei.

| (58) | Comisia a primit un răspuns la chestionar din partea GC, care includea un răspuns la chestionar din partea Băncii de Export-Import a Chinei („Banca EXIM”). Nu s-a primit însă niciun răspuns din partea Sinosure, a altor bănci sau instituții financiare sau din partea principalilor producători și distribuitori de materii prime. |
| --- | --- |

(58)

Comisia a primit un răspuns la chestionar din partea GC, care includea un răspuns la chestionar din partea Băncii de Export-Import a Chinei („Banca EXIM”). Nu s-a primit însă niciun răspuns din partea Sinosure, a altor bănci sau instituții financiare sau din partea principalilor producători și distribuitori de materii prime.

| (59) | Fără a aduce atingere aplicării articolului 28 din regulamentul de bază, Comisia a căutat și a verificat încrucișat toate informațiile considerate necesare în vederea stabilirii existenței subvenției, a prejudiciului generat de aceasta și a interesului Uniunii. Din cauza izbucnirii pandemiei de COVID-19 și a măsurilor luate în consecință pentru a face față pandemiei („Avizul privind COVID-19”) (9), Comisia nu a fost în măsură să efectueze vizite de verificare la sediile GC, ale societăților incluse în eșantion și ale importatorilor și utilizatorilor cooperanți. În schimb, Comisia a efectuat o verificare încrucișată la distanță („VID”) a informațiilor furnizate de GC, la care au participat funcționari din ministerele relevante și din alte autorități guvernamentale. În plus, Comisia a efectuat verificări încrucișate la distanță ale următoarelor societăți prin videoconferință: | Producători din Uniune:






  — | Acome S. A. (Franța); |
| --- | --- | --- | --- |

(59)

Fără a aduce atingere aplicării articolului 28 din regulamentul de bază, Comisia a căutat și a verificat încrucișat toate informațiile considerate necesare în vederea stabilirii existenței subvenției, a prejudiciului generat de aceasta și a interesului Uniunii. Din cauza izbucnirii pandemiei de COVID-19 și a măsurilor luate în consecință pentru a face față pandemiei („Avizul privind COVID-19”) (9), Comisia nu a fost în măsură să efectueze vizite de verificare la sediile GC, ale societăților incluse în eșantion și ale importatorilor și utilizatorilor cooperanți. În schimb, Comisia a efectuat o verificare încrucișată la distanță („VID”) a informațiilor furnizate de GC, la care au participat funcționari din ministerele relevante și din alte autorități guvernamentale. În plus, Comisia a efectuat verificări încrucișate la distanță ale următoarelor societăți prin videoconferință:

9

Producători din Uniune:

—

Acome S. A. (Franța);

| — | Corning Optical Communications Sp. z o.o. și societățile sale afiliate (Polonia, Danemarca, Franța, Germania, Italia, Spania); |
| --- | --- |

—

Corning Optical Communications Sp. z o.o. și societățile sale afiliate (Polonia, Danemarca, Franța, Germania, Italia, Spania);

| — | Prysmian S.p.A. și societățile sale afiliate (Danemarca, Finlanda, Franța, Germania, Italia, România, Slovacia, Spania, Suedia, Țările de Jos). |
| --- | --- |

—

Prysmian S.p.A. și societățile sale afiliate (Danemarca, Finlanda, Franța, Germania, Italia, România, Slovacia, Spania, Suedia, Țările de Jos).

| | Importatori:






  — | Cable 77 Danmark ApS (Danemarca); |
| --- | --- | --- |

Importatori:

—

Cable 77 Danmark ApS (Danemarca);

| — | Connect Com GmbH (Germania); |
| --- | --- |

—

Connect Com GmbH (Germania);

| — | Eku Kabel GmbH (Germania); |
| --- | --- |

—

Eku Kabel GmbH (Germania);

| — | Har&Ca S.r.l. (Italia); |
| --- | --- |

—

Har&Ca S.r.l. (Italia);

| — | Infraconcepts B.V. (Țările de Jos). |
| --- | --- |

—

Infraconcepts B.V. (Țările de Jos).

| | Utilizatori:






  — | Deutsche Telekom GmbH (Germania) |
| --- | --- | --- |

Utilizatori:

—

Deutsche Telekom GmbH (Germania)

| | Producători-exportatori din China: | FTT Group:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd, Wuhan; |
| --- | --- | --- | --- |

Producători-exportatori din China:

FTT Group:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd, Wuhan;

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd., Nanjing; |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd., Nanjing;

| — | FiberHome Technologies Group Co., Ltd., Wuhan; |
| --- | --- |

—

FiberHome Technologies Group Co., Ltd., Wuhan;

| — | China Information Communication Technologies Group Corporation, Wuhan; |
| --- | --- |

—

China Information Communication Technologies Group Corporation, Wuhan;

| — | Jiangsu Telecom Industrial Co., Ltd., Nanjing. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Telecom Industrial Co., Ltd., Nanjing.

| | ZTT Group:






  — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd., Nantong; |
| --- | --- | --- |

ZTT Group:

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd., Nantong;

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd., Nantong. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd., Nantong.

1.9.   Neinstituirea de măsuri provizorii și procedura ulterioară

Neinstituirea de măsuri provizorii și procedura ulterioară

| (60) | La 10 mai 2021, Comisia a trimis o cerere suplimentară de informații producătorilor-exportatori cooperanți neincluși în eșantion, producătorilor-exportatori incluși în eșantion și producătorilor din Uniune incluși în eșantion, incluzând, dar fără a se limita la datele privind vânzările pe baza grupelor de numere de control al produsului („NCP-uri”), a investițiilor și a licitațiilor. Răspunsurile au fost verificate de Comisie în cadrul VID. |
| --- | --- |

(60)

La 10 mai 2021, Comisia a trimis o cerere suplimentară de informații producătorilor-exportatori cooperanți neincluși în eșantion, producătorilor-exportatori incluși în eșantion și producătorilor din Uniune incluși în eșantion, incluzând, dar fără a se limita la datele privind vânzările pe baza grupelor de numere de control al produsului („NCP-uri”), a investițiilor și a licitațiilor. Răspunsurile au fost verificate de Comisie în cadrul VID.

| (61) | La 24 august 2021, în temeiul articolului 29a litera (a) alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a informat părțile interesate cu privire la intenția sa de a nu institui măsuri provizorii și de a continua ancheta. |
| --- | --- |

(61)

La 24 august 2021, în temeiul articolului 29a litera (a) alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a informat părțile interesate cu privire la intenția sa de a nu institui măsuri provizorii și de a continua ancheta.

| (62) | Comisia a continuat să caute și să verifice toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru constatările sale definitive. |
| --- | --- |

(62)

Comisia a continuat să caute și să verifice toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru constatările sale definitive.

1.10.   Comunicarea constatărilor finale

Comunicarea constatărilor finale

| (63) | La 14 septembrie 2021, Comisia a comunicat tuturor părților faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora intenționa să impună o taxă antisubvenție definitivă asupra importurilor de produs în cauză („comunicarea constatărilor finale”). |
| --- | --- |

(63)

La 14 septembrie 2021, Comisia a comunicat tuturor părților faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora intenționa să impună o taxă antisubvenție definitivă asupra importurilor de produs în cauză („comunicarea constatărilor finale”).

| (64) | Tuturor părților li s-a acordat o perioadă de 20 de zile în cursul căreia au putut formula observații cu privire la comunicarea constatărilor definitive. Părțile interesate au avut posibilitatea de a formula observații cu privire la deschiderea anchetei și de a solicita să fie audiate de Comisie și/sau de consilierul-auditor pentru proceduri comerciale. |
| --- | --- |

(64)

Tuturor părților li s-a acordat o perioadă de 20 de zile în cursul căreia au putut formula observații cu privire la comunicarea constatărilor definitive. Părțile interesate au avut posibilitatea de a formula observații cu privire la deschiderea anchetei și de a solicita să fie audiate de Comisie și/sau de consilierul-auditor pentru proceduri comerciale.

| (65) | Au fost primite observații din partea reclamantului, a GC, a CCCME, a celor doi producători-exportatori incluși în eșantion și a unui importator neafiliat, și anume Connect Com GmbH („Connect Com”). Doi producători-exportatori cooperanți neincluși în eșantion au furnizat clarificări referitoare la erorile materiale comise de Comisie cu privire la statutul lor cooperant și la denumirea lor exactă, care au fost corectate în consecință. |
| --- | --- |

(65)

Au fost primite observații din partea reclamantului, a GC, a CCCME, a celor doi producători-exportatori incluși în eșantion și a unui importator neafiliat, și anume Connect Com GmbH („Connect Com”). Doi producători-exportatori cooperanți neincluși în eșantion au furnizat clarificări referitoare la erorile materiale comise de Comisie cu privire la statutul lor cooperant și la denumirea lor exactă, care au fost corectate în consecință.

| (66) | În urma comunicării constatărilor finale, anumite părți interesate au avut posibilitatea de a fi audiate în conformitate cu dispozițiile de la punctul 5.7 din avizul de deschidere. A avut loc o audiere cu CCCME. |
| --- | --- |

(66)

În urma comunicării constatărilor finale, anumite părți interesate au avut posibilitatea de a fi audiate în conformitate cu dispozițiile de la punctul 5.7 din avizul de deschidere. A avut loc o audiere cu CCCME.

| (67) | Comisia a abordat în prezentul regulament observațiile transmise pe parcursul procedurii antisubvenție. Observațiile transmise în contextul anchetei antidumping separate nu au fost abordate în prezentul regulament, cu excepția cazului în care părțile au indicat în mod explicit că observațiile se referă la ambele proceduri. |
| --- | --- |

(67)

Comisia a abordat în prezentul regulament observațiile transmise pe parcursul procedurii antisubvenție. Observațiile transmise în contextul anchetei antidumping separate nu au fost abordate în prezentul regulament, cu excepția cazului în care părțile au indicat în mod explicit că observațiile se referă la ambele proceduri.

2.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

2.1.   Produsul în cauză

Produsul în cauză

| (68) | Produsul în cauză este reprezentat de cablurile din fibre optice monomod, alcătuite din una sau mai multe fibre izolate individual, cu înveliș de protecție, chiar echipate cu conductoare electrice, originare din China, încadrate în prezent la codul NC ex 8544 70 00 (codul TARIC 8544700010) („produsul în cauză”). |
| --- | --- |

(68)

Produsul în cauză este reprezentat de cablurile din fibre optice monomod, alcătuite din una sau mai multe fibre izolate individual, cu înveliș de protecție, chiar echipate cu conductoare electrice, originare din China, încadrate în prezent la codul NC ex 8544 70 00 (codul TARIC 8544700010) („produsul în cauză”).

| (69) | Sunt excluse următoarele produse:






  (i) | cablurile în care toate fibrele optice sunt prevăzute individual cu conectori operaționali la una sau la ambele extremități; și |
| --- | --- | --- |

(69)

Sunt excluse următoarele produse:

(i)

cablurile în care toate fibrele optice sunt prevăzute individual cu conectori operaționali la una sau la ambele extremități; și

| (ii) | cablurile destinate utilizării submarine. Cablurile destinate utilizării submarine sunt cabluri din fibre optice izolate cu plastic, care conțin un conductor din cupru sau din aluminiu, în care fibrele sunt incluse în unul sau mai multe module din metal. |
| --- | --- |

(ii)

cablurile destinate utilizării submarine. Cablurile destinate utilizării submarine sunt cabluri din fibre optice izolate cu plastic, care conțin un conductor din cupru sau din aluminiu, în care fibrele sunt incluse în unul sau mai multe module din metal.

| (70) | Cablurile din fibre optice (denumite în continuare „CFO”) sunt utilizate ca suport de transmisie optică în rețele de telecomunicații pe distanțe lungi, metropolitane și în rețele de acces. |
| --- | --- |

(70)

Cablurile din fibre optice (denumite în continuare „CFO”) sunt utilizate ca suport de transmisie optică în rețele de telecomunicații pe distanțe lungi, metropolitane și în rețele de acces.

2.2.   Produsul similar

Produsul similar

| (71) | Ancheta a arătat că următoarele produse au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări principale:






  — | produsul în cauză; |
| --- | --- | --- |

(71)

Ancheta a arătat că următoarele produse au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază, precum și aceleași utilizări principale:

—

produsul în cauză;

| — | produsul fabricat și vândut pe piața internă a țării în cauză; și |
| --- | --- |

—

produsul fabricat și vândut pe piața internă a țării în cauză; și

| — | produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria Uniunii. |
| --- | --- |

—

produsul fabricat și vândut în Uniune de către industria Uniunii.

| (72) | Comisia a stabilit în această etapă că produsele respective sunt produse similare în sensul articolului 2 litera (c) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(72)

Comisia a stabilit în această etapă că produsele respective sunt produse similare în sensul articolului 2 litera (c) din regulamentul de bază.

2.3.   Afirmații cu privire la definiția produsului

Afirmații cu privire la definiția produsului

| (73) | ZTT Group a solicitat excluderea din anchetă a cablurilor de protecție cu fibră optică (optical ground wire – „OPGW”) și a cablurilor cu fibre optice cu conductor de fază (optical phase conductor cable – „OPPC”). Acesta a afirmat că, deși aceste cabluri se încadrează la definiția produsului, ele au caracteristici fizice și utilizări diferite (și anume transportul energiei electrice), fac obiectul unor standarde tehnice diferite, sunt fabricate utilizând materii prime diferite și respectând procese de producție diferite și au fost vândute pe piețe separate. De asemenea, s-a afirmat că cablurile OPGW și OPPC au reprezentat doar o mică parte din vânzările către Uniune. ZTT Group a solicitat, de asemenea, ca, în cazul în care Comisia consideră că cablurile OPGW și OPPC se încadrează în definiția produsului care face obiectul anchetei, să fie luate în considerare în cadrul anchetei caracteristicile specifice, factorii referitori la utilizarea finală sau segmentul de piață al acestor produse. |
| --- | --- |

(73)

ZTT Group a solicitat excluderea din anchetă a cablurilor de protecție cu fibră optică (optical ground wire – „OPGW”) și a cablurilor cu fibre optice cu conductor de fază (optical phase conductor cable – „OPPC”). Acesta a afirmat că, deși aceste cabluri se încadrează la definiția produsului, ele au caracteristici fizice și utilizări diferite (și anume transportul energiei electrice), fac obiectul unor standarde tehnice diferite, sunt fabricate utilizând materii prime diferite și respectând procese de producție diferite și au fost vândute pe piețe separate. De asemenea, s-a afirmat că cablurile OPGW și OPPC au reprezentat doar o mică parte din vânzările către Uniune. ZTT Group a solicitat, de asemenea, ca, în cazul în care Comisia consideră că cablurile OPGW și OPPC se încadrează în definiția produsului care face obiectul anchetei, să fie luate în considerare în cadrul anchetei caracteristicile specifice, factorii referitori la utilizarea finală sau segmentul de piață al acestor produse.

optical ground wire

optical phase conductor cable

| (74) | Cablurile OPGW și OPPC sunt utilizate pentru transmiterea de date și au caracteristici de bază comune cu alte CFO, printre care se numără următoarele: (i) includ fibre optice; (ii) diametrul învelișului fibrei optice se încadrează în același interval; (iii) numărul fibrelor se încadrează, de asemenea, în același interval; (iv) numărul fibrelor din fiecare modul este, de asemenea, identic și (v) construcția miezului cablului este aceeași. Faptul că cablurile OPGW și OPPC au o destinație suplimentară (transportul energiei electrice) și anumite caracteristici (precum caracteristici electrice, cerința privind absența rezistenței la flacără, cerința privind rezistența ridicată la tracțiune etc.) nu afectează acest lucru. |
| --- | --- |

(74)

Cablurile OPGW și OPPC sunt utilizate pentru transmiterea de date și au caracteristici de bază comune cu alte CFO, printre care se numără următoarele: (i) includ fibre optice; (ii) diametrul învelișului fibrei optice se încadrează în același interval; (iii) numărul fibrelor se încadrează, de asemenea, în același interval; (iv) numărul fibrelor din fiecare modul este, de asemenea, identic și (v) construcția miezului cablului este aceeași. Faptul că cablurile OPGW și OPPC au o destinație suplimentară (transportul energiei electrice) și anumite caracteristici (precum caracteristici electrice, cerința privind absența rezistenței la flacără, cerința privind rezistența ridicată la tracțiune etc.) nu afectează acest lucru.

| (75) | În plus, toate tipurile de cabluri se supun, într-o anumită măsură, unor specificații și standarde tehnice diferite. În ceea ce privește materiile prime, nu este relevant faptul că un material utilizat pentru o componentă a CFO poate fi diferit de la un tip de cablu la altul: toate tipurile de CFO sunt produse utilizând fibre optice. În ceea ce privește procesele de fabricație, ancheta a arătat că anumite modele cu protecție specială ale cablurilor din fibre optice standard aveau o armătură din sârmă de oțel în jurul învelișului, iar aceste cabluri erau produse de aceleași mașini care fabricau și cablurile OPGW. În plus, fabricarea armăturii de sârmă a cablurilor OPGW și OPPC a corespuns doar unei etape a realizării acestor cabluri, deci nu justifica excluderea lor din definiția produsului care face obiectul anchetei. De asemenea, faptul că vânzările de cabluri OPGW și OPPC au reprezentat o parte mai mică din vânzările către Uniune în cursul perioadei de anchetă nu este relevant pentru evaluarea afirmației. În final, industria Uniunii produce, la rândul său, cabluri OPGW și OPPC și, prin urmare, se află în concurență directă cu exportatorii chinezi de astfel de cabluri. |
| --- | --- |

(75)

În plus, toate tipurile de cabluri se supun, într-o anumită măsură, unor specificații și standarde tehnice diferite. În ceea ce privește materiile prime, nu este relevant faptul că un material utilizat pentru o componentă a CFO poate fi diferit de la un tip de cablu la altul: toate tipurile de CFO sunt produse utilizând fibre optice. În ceea ce privește procesele de fabricație, ancheta a arătat că anumite modele cu protecție specială ale cablurilor din fibre optice standard aveau o armătură din sârmă de oțel în jurul învelișului, iar aceste cabluri erau produse de aceleași mașini care fabricau și cablurile OPGW. În plus, fabricarea armăturii de sârmă a cablurilor OPGW și OPPC a corespuns doar unei etape a realizării acestor cabluri, deci nu justifica excluderea lor din definiția produsului care face obiectul anchetei. De asemenea, faptul că vânzările de cabluri OPGW și OPPC au reprezentat o parte mai mică din vânzările către Uniune în cursul perioadei de anchetă nu este relevant pentru evaluarea afirmației. În final, industria Uniunii produce, la rândul său, cabluri OPGW și OPPC și, prin urmare, se află în concurență directă cu exportatorii chinezi de astfel de cabluri.

| (76) | În temeiul celor de mai sus, Comisia a concluzionat că OPGW și OPPC sunt CFO care au aceleași caracteristici fizice, tehnice și chimice de bază cu celelalte CFO care se încadrează în definiția produsului în cauză și, astfel, nu a fost necesară o analiză separată a acestor produse. De fapt, numerele de control al produsului utilizate de către Comisie pentru calcularea marjei de dumping și a marjei de prejudiciu identifică în mod corespunzător cablurile OPGW și OPPC și permit în mod adecvat Comisiei să realizeze o comparație privind prețul corect între producătorii din Uniune și cei chinezi. În consecință, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(76)

În temeiul celor de mai sus, Comisia a concluzionat că OPGW și OPPC sunt CFO care au aceleași caracteristici fizice, tehnice și chimice de bază cu celelalte CFO care se încadrează în definiția produsului în cauză și, astfel, nu a fost necesară o analiză separată a acestor produse. De fapt, numerele de control al produsului utilizate de către Comisie pentru calcularea marjei de dumping și a marjei de prejudiciu identifică în mod corespunzător cablurile OPGW și OPPC și permit în mod adecvat Comisiei să realizeze o comparație privind prețul corect între producătorii din Uniune și cei chinezi. În consecință, afirmația a fost respinsă.

| (77) | ZTT Group a sugerat, de asemenea, patru metode pentru soluționarea și evitarea oricăror eventuale probleme de circumvenție în cazul în care cablurile OPGW și OPPC ar fi excluse din definiția produsului care face obiectul anchetei, precum: (i) inspectarea vizuală și verificarea documentelor de către lucrătorii vamali, (ii) un sistem de certificare, (iii) o procedură vamală de control al utilizării finale și (iv) un sistem de monitorizare. Întrucât s-a concluzionat că OPGW și OPPC fac obiectul investigației, nu a fost necesară abordarea metodelor sugerate pentru evitarea circumvenției. |
| --- | --- |

(77)

ZTT Group a sugerat, de asemenea, patru metode pentru soluționarea și evitarea oricăror eventuale probleme de circumvenție în cazul în care cablurile OPGW și OPPC ar fi excluse din definiția produsului care face obiectul anchetei, precum: (i) inspectarea vizuală și verificarea documentelor de către lucrătorii vamali, (ii) un sistem de certificare, (iii) o procedură vamală de control al utilizării finale și (iv) un sistem de monitorizare. Întrucât s-a concluzionat că OPGW și OPPC fac obiectul investigației, nu a fost necesară abordarea metodelor sugerate pentru evitarea circumvenției.

3.   SUBVENȚIONAREA

SUBVENȚIONAREA

3.1.   Introducere: Planuri, proiecte și alte documente guvernamentale

Introducere: Planuri, proiecte și alte documente guvernamentale

| (78) | Înainte de a analiza presupusa subvenționare sub formă de subvenții sau de programe de subvenționare, Comisia a evaluat planurile, proiectele și alte documente guvernamentale care erau relevante pentru sectorul produsului în cauză și/sau al factorilor de producție ai acestuia și care, prin urmare, reprezentau contextul esențial pentru constatările de fond. Aceasta a constatat că toate subvențiile sau programele de subvenționare care fac obiectul evaluării fac parte din procesul de punere în aplicare a planificării centralizate al GC vizând încurajarea industriei CFO, din motivele menționate mai jos. |
| --- | --- |

(78)

Înainte de a analiza presupusa subvenționare sub formă de subvenții sau de programe de subvenționare, Comisia a evaluat planurile, proiectele și alte documente guvernamentale care erau relevante pentru sectorul produsului în cauză și/sau al factorilor de producție ai acestuia și care, prin urmare, reprezentau contextul esențial pentru constatările de fond. Aceasta a constatat că toate subvențiile sau programele de subvenționare care fac obiectul evaluării fac parte din procesul de punere în aplicare a planificării centralizate al GC vizând încurajarea industriei CFO, din motivele menționate mai jos.

| (79) | Direcția urmată de economia chineză este determinată într-o mare măsură de un sistem elaborat de planificare care stabilește prioritățile și obiectivele asupra cărora trebuie să se concentreze administrațiile centrale și locale. Există planuri relevante la toate nivelurile administrative, care acoperă toate sectoarele economice. Obiectivele stabilite de instrumentele de planificare au caracter obligatoriu, iar autoritățile de la fiecare nivel administrativ monitorizează punerea în aplicare a planurilor de către nivelul inferior corespunzător de guvernare. În ansamblu, sistemul de planificare din RPC are ca rezultat faptul că resursele sunt alocate sectoarelor desemnate de guvern ca fiind strategice sau în alt mod importante din punct de vedere politic, în loc să fie alocate în concordanță cu forțele pieței (10). |
| --- | --- |

(79)

Direcția urmată de economia chineză este determinată într-o mare măsură de un sistem elaborat de planificare care stabilește prioritățile și obiectivele asupra cărora trebuie să se concentreze administrațiile centrale și locale. Există planuri relevante la toate nivelurile administrative, care acoperă toate sectoarele economice. Obiectivele stabilite de instrumentele de planificare au caracter obligatoriu, iar autoritățile de la fiecare nivel administrativ monitorizează punerea în aplicare a planurilor de către nivelul inferior corespunzător de guvernare. În ansamblu, sistemul de planificare din RPC are ca rezultat faptul că resursele sunt alocate sectoarelor desemnate de guvern ca fiind strategice sau în alt mod importante din punct de vedere politic, în loc să fie alocate în concordanță cu forțele pieței (10).

10

| (80) | Echipamentele de CFO sunt considerate un produs esențial de către GC, astfel cum rezultă din documentele și listele de politică publică (11). Această clasificare are o importanță semnificativă deoarece încadrează sectoarele respective într-o varietate de politici specifice și măsuri de sprijin destinate a stimula dezvoltarea în fiecare sector (12). Având în vedere că CFO reprezintă o componentă esențială a infrastructurii rețelelor de internet, acestea joacă un rol extrem de important în implementarea rețelelor prin fibră optică și a internetului în bandă largă. Dezvoltarea acestora în RPC este orientată și gestionată prin numeroase planuri, directive și alte documente, care sunt emise la nivel național, regional și municipal și care sunt interconectate. Exemple de astfel de documente-cheie de politică includ următoarele planuri, proiecte și alte documente. |
| --- | --- |

(80)

Echipamentele de CFO sunt considerate un produs esențial de către GC, astfel cum rezultă din documentele și listele de politică publică (11). Această clasificare are o importanță semnificativă deoarece încadrează sectoarele respective într-o varietate de politici specifice și măsuri de sprijin destinate a stimula dezvoltarea în fiecare sector (12). Având în vedere că CFO reprezintă o componentă esențială a infrastructurii rețelelor de internet, acestea joacă un rol extrem de important în implementarea rețelelor prin fibră optică și a internetului în bandă largă. Dezvoltarea acestora în RPC este orientată și gestionată prin numeroase planuri, directive și alte documente, care sunt emise la nivel național, regional și municipal și care sunt interconectate. Exemple de astfel de documente-cheie de politică includ următoarele planuri, proiecte și alte documente.

11

12

| (81) | Cel de al 13-lea Plan cincinal pentru dezvoltarea economică și socială națională a Republicii Populare Chineze („cel de al 13-lea plan cincinal”), care acoperă perioada 2016-2020, evidențiază viziunea strategică a GC pentru îmbunătățirea și promovarea industriilor-cheie. Cel de al 13-lea plan cincinal a subliniat intenția GC de a consolida dezvoltarea de tehnologii strategice de vârf, printre care se numără și tehnologia informației, inclusă la capitolul 6. În plus, la capitolul 23 se prevedea că rețelele informatice, în categoria cărora se încadrează CFO, sunt considerate o „industrie strategică emergentă”. În acest sens, cel de al 13-lea plan cincinal prevede că GC „va contribui la asigurarea dezvoltării rapide a lanțurilor de producție și inovare ale industriilor emergente pentru a accelera gruparea industrială în funcție de caracteristicile lor specifice” și „va încuraja întreprinderile chineze să aloce resurse de inovare la nivel mondial”. |
| --- | --- |

(81)

Cel de al 13-lea Plan cincinal pentru dezvoltarea economică și socială națională a Republicii Populare Chineze („cel de al 13-lea plan cincinal”), care acoperă perioada 2016-2020, evidențiază viziunea strategică a GC pentru îmbunătățirea și promovarea industriilor-cheie. Cel de al 13-lea plan cincinal a subliniat intenția GC de a consolida dezvoltarea de tehnologii strategice de vârf, printre care se numără și tehnologia informației, inclusă la capitolul 6. În plus, la capitolul 23 se prevedea că rețelele informatice, în categoria cărora se încadrează CFO, sunt considerate o „industrie strategică emergentă”. În acest sens, cel de al 13-lea plan cincinal prevede că GC „va contribui la asigurarea dezvoltării rapide a lanțurilor de producție și inovare ale industriilor emergente pentru a accelera gruparea industrială în funcție de caracteristicile lor specifice” și „va încuraja întreprinderile chineze să aloce resurse de inovare la nivel mondial”.

industrie strategică emergentă

va contribui la asigurarea dezvoltării rapide a lanțurilor de producție și inovare ale industriilor emergente pentru a accelera gruparea industrială în funcție de caracteristicile lor specifice

va încuraja întreprinderile chineze să aloce resurse de inovare la nivel mondial

| (82) | În urma comunicării constatărilor finale, GC a susținut că nu există nicio referire la CFO în cel de al 13-lea plan cincinal și că Comisia a presupus pur și simplu că CFO se încadrează în categoria „rețelelor informatice”. Potrivit GC, capitolul 6 din cel de al 13-lea plan cincinal menționează în mod clar că acesta se va axa pe tehnologii „de uz general”, iar capitolul 23 nu face nicio referire la industria CFO, termenul „rețea informatică” din capitolul 23 clarificând faptul că acesta nu se referă la CFO sau la produse specifice, ci la infrastructura generală. De asemenea, capitolul 25 se referă la „rețele prin fibră optică”, nu la produse specifice, cum sunt CFO. |
| --- | --- |

(82)

În urma comunicării constatărilor finale, GC a susținut că nu există nicio referire la CFO în cel de al 13-lea plan cincinal și că Comisia a presupus pur și simplu că CFO se încadrează în categoria „rețelelor informatice”. Potrivit GC, capitolul 6 din cel de al 13-lea plan cincinal menționează în mod clar că acesta se va axa pe tehnologii „de uz general”, iar capitolul 23 nu face nicio referire la industria CFO, termenul „rețea informatică” din capitolul 23 clarificând faptul că acesta nu se referă la CFO sau la produse specifice, ci la infrastructura generală. De asemenea, capitolul 25 se referă la „rețele prin fibră optică”, nu la produse specifice, cum sunt CFO.

rețelelor informatice

de uz general

rețea informatică

rețele prin fibră optică

| (83) | Capitolul 4 („Filozofia dezvoltării”) din cel de al 13-lea plan cincinal enumeră „adoptarea tehnologiei informației” printre prioritățile de dezvoltare. Prezentul capitol definește orientarea și prioritățile în vederea atingerii obiectivelor celui de-al 13-lea plan cincinal, iar elementele enumerate în acesta au o importanță strategică. Prin urmare, „tehnologia informației” este considerată o componentă-cheie a dezvoltării țării pentru perioada acoperită de cel de al 13-lea plan cincinal. În plus, cel de al 13-lea plan cincinal face referire la „tehnologia informației” în numeroase capitole referitoare la diverse sectoare ale economiei și ale societății. |
| --- | --- |

(83)

Capitolul 4 („Filozofia dezvoltării”) din cel de al 13-lea plan cincinal enumeră „adoptarea tehnologiei informației” printre prioritățile de dezvoltare. Prezentul capitol definește orientarea și prioritățile în vederea atingerii obiectivelor celui de-al 13-lea plan cincinal, iar elementele enumerate în acesta au o importanță strategică. Prin urmare, „tehnologia informației” este considerată o componentă-cheie a dezvoltării țării pentru perioada acoperită de cel de al 13-lea plan cincinal. În plus, cel de al 13-lea plan cincinal face referire la „tehnologia informației” în numeroase capitole referitoare la diverse sectoare ale economiei și ale societății.

adoptarea tehnologiei informației

tehnologia informației

tehnologia informației

| (84) | Secțiunea 2 („Industriile strategice”) din capitolul 23 („Dezvoltarea industriilor strategice emergente”) din cel de al 13-lea plan cincinal prevede că „vom promova industriile strategice în domeniul aerospațial, al oceanografiei, al rețelelor informatice, al științelor vieții și al tehnologiei nucleare”. În plus, capitolul 25 („Construirea de rețele informatice omniprezente și eficiente”) prevede că „vom accelera construirea unei infrastructuri informatice de nouă generație de mare viteză, mobilă, sigură și omniprezentă și vom extinde utilizarea tehnologiei rețelelor informatice”, care include „rețele prin fibră optică de mare viteză de nouă generație”, „o rețea de bandă largă fără fir avansată și omniprezentă” și „noi tehnologii ale rețelelor informatice”. În plus, caseta 9 cuprinde o listă de proiecte în domeniul tehnologiei informației, printre care se numără Agenda națională privind banda largă, care pune accentul pe „crearea unui sistem de telecomunicații prin fibră optică de mare viteză și de mare capacitate”. |
| --- | --- |

(84)

Secțiunea 2 („Industriile strategice”) din capitolul 23 („Dezvoltarea industriilor strategice emergente”) din cel de al 13-lea plan cincinal prevede că „vom promova industriile strategice în domeniul aerospațial, al oceanografiei, al rețelelor informatice, al științelor vieții și al tehnologiei nucleare”. În plus, capitolul 25 („Construirea de rețele informatice omniprezente și eficiente”) prevede că „vom accelera construirea unei infrastructuri informatice de nouă generație de mare viteză, mobilă, sigură și omniprezentă și vom extinde utilizarea tehnologiei rețelelor informatice”, care include „rețele prin fibră optică de mare viteză de nouă generație”, „o rețea de bandă largă fără fir avansată și omniprezentă” și „noi tehnologii ale rețelelor informatice”. În plus, caseta 9 cuprinde o listă de proiecte în domeniul tehnologiei informației, printre care se numără Agenda națională privind banda largă, care pune accentul pe „crearea unui sistem de telecomunicații prin fibră optică de mare viteză și de mare capacitate”.

vom promova industriile strategice în domeniul aerospațial, al oceanografiei, al rețelelor informatice, al științelor vieții și al tehnologiei nucleare

vom accelera construirea unei infrastructuri informatice de nouă generație de mare viteză, mobilă, sigură și omniprezentă și vom extinde utilizarea tehnologiei rețelelor informatice

rețele prin fibră optică de mare viteză de nouă generație

o rețea de bandă largă fără fir avansată și omniprezentă” și „noi tehnologii ale rețelelor informatice

crearea unui sistem de telecomunicații prin fibră optică de mare viteză și de mare capacitate

| (85) | Cel de al 13-lea plan cincinal este principalul document de politică care stabilește prioritățile pentru dezvoltarea economică și socială națională a RPC și, ca atare, subliniază domeniile de interes fără a furniza neapărat toate detaliile pentru realizarea concretă a priorităților. Prin urmare, faptul că CFO nu sunt menționate ca atare în cel de al 13-lea plan cincinal nu înseamnă că acestea nu sunt vizate ca o componentă esențială și indispensabilă pentru realizarea obiectivului strategic mai general de dezvoltare a tehnologiei informației și a infrastructurii rețelelor informatice. |
| --- | --- |

(85)

Cel de al 13-lea plan cincinal este principalul document de politică care stabilește prioritățile pentru dezvoltarea economică și socială națională a RPC și, ca atare, subliniază domeniile de interes fără a furniza neapărat toate detaliile pentru realizarea concretă a priorităților. Prin urmare, faptul că CFO nu sunt menționate ca atare în cel de al 13-lea plan cincinal nu înseamnă că acestea nu sunt vizate ca o componentă esențială și indispensabilă pentru realizarea obiectivului strategic mai general de dezvoltare a tehnologiei informației și a infrastructurii rețelelor informatice.

| (86) | „Noua generație a industriei tehnologiei informației”, care include CFO ca dispozitiv de informare și comunicare, este o industrie încurajată și în cadrul inițiativei „Made in China 2025” (13). În această inițiativă, „echipamentele de comunicații informaționale” promovate sunt definite, de asemenea, ca „tehnologii inteligente de transmisie optică de foarte mare viteză și de mare capacitate” și, de asemenea, în cadrul „sarcinilor și priorităților strategice”, se acordă prioritate accelerării implementării și construirii „rețelei prin fibră optică”. |
| --- | --- |

(86)

„Noua generație a industriei tehnologiei informației”, care include CFO ca dispozitiv de informare și comunicare, este o industrie încurajată și în cadrul inițiativei „Made in China 2025” (13). În această inițiativă, „echipamentele de comunicații informaționale” promovate sunt definite, de asemenea, ca „tehnologii inteligente de transmisie optică de foarte mare viteză și de mare capacitate” și, de asemenea, în cadrul „sarcinilor și priorităților strategice”, se acordă prioritate accelerării implementării și construirii „rețelei prin fibră optică”.

13

tehnologii inteligente de transmisie optică de foarte mare viteză și de mare capacitate

rețelei prin fibră optică

| (87) | Fiind o industrie încurajată în cadrul strategiei „Made in China 2025”, industria CFO este eligibilă pentru a beneficia de o finanțare considerabilă din partea statului. Au fost create o serie de fonduri pentru sprijinirea inițiativei „Made in China 2025” (14) și, astfel, indirect, pentru sprijinirea industriei CFO, cum ar fi Fondul național pentru circuite integrate (15), Fondul pentru tehnici avansate de fabricație (16) și Fondul de investiții în industrii emergente (17). |
| --- | --- |

(87)

Fiind o industrie încurajată în cadrul strategiei „Made in China 2025”, industria CFO este eligibilă pentru a beneficia de o finanțare considerabilă din partea statului. Au fost create o serie de fonduri pentru sprijinirea inițiativei „Made in China 2025” (14) și, astfel, indirect, pentru sprijinirea industriei CFO, cum ar fi Fondul național pentru circuite integrate (15), Fondul pentru tehnici avansate de fabricație (16) și Fondul de investiții în industrii emergente (17).

14

15

16

17

| (88) | Ca urmare a includerii obiectivului de construire de rețele prin fibră optică în strategia „Made in China 2025” sau în orice alt document de planificare strategică, produsele esențiale pentru realizarea unei extinderi sporite și îmbunătățite a construcției acestor rețele, cum sunt cablurile din fibre optice utilizate pentru transmisie, intră în domeniul de aplicare al acestor planuri strategice și beneficiază așadar de măsurile preferențiale corespunzătoare. |
| --- | --- |

(88)

Ca urmare a includerii obiectivului de construire de rețele prin fibră optică în strategia „Made in China 2025” sau în orice alt document de planificare strategică, produsele esențiale pentru realizarea unei extinderi sporite și îmbunătățite a construcției acestor rețele, cum sunt cablurile din fibre optice utilizate pentru transmisie, intră în domeniul de aplicare al acestor planuri strategice și beneficiază așadar de măsurile preferențiale corespunzătoare.

| (89) | În plus, CFO sunt adesea incluse în „noua generație a industriei tehnologiei informației” și, în special, sub denumirea de „echipamente informatice și de telecomunicații”. Foaia de parcurs „Made in China 2025” (18) enumeră 10 sectoare strategice, care reprezintă industriile-cheie pentru GC. Foaia de parcurs descrie în sectorul 1 („Noua generație a industriei tehnologiei informației”/1.2 – Echipamente informatice și de telecomunicații) categoriile de produse „echipamente de transmisie optică de mare viteză și de mare capacitate (400G/1Tbps)” și „echipamente de acces optic de mare viteză (10G/100Gbps)” ca produse care se încadrează în prioritățile de dezvoltare ale acestui sector. Noua generație de tehnologie a informației beneficiază, prin urmare, de avantajele care decurg din mecanismele de sprijin enumerate în document, care includ, printre altele, politicile de sprijin financiar, politica fiscală și privind impozitele, supravegherea și sprijinul exercitate de Consiliul de Stat (19). |
| --- | --- |

(89)

În plus, CFO sunt adesea incluse în „noua generație a industriei tehnologiei informației” și, în special, sub denumirea de „echipamente informatice și de telecomunicații”. Foaia de parcurs „Made in China 2025” (18) enumeră 10 sectoare strategice, care reprezintă industriile-cheie pentru GC. Foaia de parcurs descrie în sectorul 1 („Noua generație a industriei tehnologiei informației”/1.2 – Echipamente informatice și de telecomunicații) categoriile de produse „echipamente de transmisie optică de mare viteză și de mare capacitate (400G/1Tbps)” și „echipamente de acces optic de mare viteză (10G/100Gbps)” ca produse care se încadrează în prioritățile de dezvoltare ale acestui sector. Noua generație de tehnologie a informației beneficiază, prin urmare, de avantajele care decurg din mecanismele de sprijin enumerate în document, care includ, printre altele, politicile de sprijin financiar, politica fiscală și privind impozitele, supravegherea și sprijinul exercitate de Consiliul de Stat (19).

18

echipamente de transmisie optică de mare viteză și de mare capacitate (400G/1Tbps)

echipamente de acces optic de mare viteză (10G/100Gbps)

19

| (90) | În plus, CFO au legătură cu categoria „materiale noi”. În foaia de parcurs „Made in China 2025”, în secțiunea 9 („Materiale noi”) și în subdiviziunile acesteia, care includ materialele strategice esențiale (punctul 9.2), sunt enumerate fibrele și materialele compozite de înaltă performanță. Astfel cum se poate observa în Catalogul produselor cu tehnologie înaltă și nouă (2006) la punctele 6020004 și 6020005, produsele din fibre optice, în special cele legate de preforma din fibre optice, care reprezintă o materie primă principală pentru producția de CFO, sunt considerate a fi „materiale noi”. |
| --- | --- |

(90)

În plus, CFO au legătură cu categoria „materiale noi”. În foaia de parcurs „Made in China 2025”, în secțiunea 9 („Materiale noi”) și în subdiviziunile acesteia, care includ materialele strategice esențiale (punctul 9.2), sunt enumerate fibrele și materialele compozite de înaltă performanță. Astfel cum se poate observa în Catalogul produselor cu tehnologie înaltă și nouă (2006) la punctele 6020004 și 6020005, produsele din fibre optice, în special cele legate de preforma din fibre optice, care reprezintă o materie primă principală pentru producția de CFO, sunt considerate a fi „materiale noi”.

| (91) | În urma comunicării constatărilor finale, GC a susținut că Comisia nu a explicat pe ce bază a considerat CFO drept „materiale noi”. GC a subliniat faptul că secțiunea 9.2.3 din documentul privind foaia de parcurs se referă numai la „fibrele și materialele compozite de înaltă performanță” și că numai materia primă principală pentru producția de CFO este considerată a face parte din categoria „materialelor noi”, nu și CFO ca atare. |
| --- | --- |

(91)

În urma comunicării constatărilor finale, GC a susținut că Comisia nu a explicat pe ce bază a considerat CFO drept „materiale noi”. GC a subliniat faptul că secțiunea 9.2.3 din documentul privind foaia de parcurs se referă numai la „fibrele și materialele compozite de înaltă performanță” și că numai materia primă principală pentru producția de CFO este considerată a face parte din categoria „materialelor noi”, nu și CFO ca atare.

fibrele și materialele compozite de înaltă performanță

| (92) | În acest sens, Comisia a reiterat faptul că, în Catalogul produselor cu tehnologie înaltă și nouă (2006), produsele din fibre optice, inclusiv, în special, preforma din fibre optice, sunt considerate a fi „materiale noi”. Preforma din fibre optice este o materie primă esențială cu o valoare adăugată ridicată pentru producția de CFO, reprezentând o parte substanțială din costul de producție. Prin urmare, Comisia a concluzionat că, întrucât preforma din fibre optice, care este un produs semifinit al CFO, este menționată ca „material nou”, există o legătură directă între CFO și categoria „materialelor noi”. |
| --- | --- |

(92)

În acest sens, Comisia a reiterat faptul că, în Catalogul produselor cu tehnologie înaltă și nouă (2006), produsele din fibre optice, inclusiv, în special, preforma din fibre optice, sunt considerate a fi „materiale noi”. Preforma din fibre optice este o materie primă esențială cu o valoare adăugată ridicată pentru producția de CFO, reprezentând o parte substanțială din costul de producție. Prin urmare, Comisia a concluzionat că, întrucât preforma din fibre optice, care este un produs semifinit al CFO, este menționată ca „material nou”, există o legătură directă între CFO și categoria „materialelor noi”.

| (93) | În plus, ca urmare a foii de parcurs „Made in China 2025”, în noiembrie 2016, lista celor 10 sectoare strategice a fost transpusă într-un Catalog privind cele patru elemente esențiale (20) publicat de Comitetul consultativ pentru strategia națională de producție (National Manufacturing Strategy Advisory Committee – NMSAC), un grup consultativ pentru Grupul director național de mici dimensiuni pentru construirea unei capacități naționale de producție. Acest grup a fost înființat de GC pentru a elabora planuri, politici, proiecte și modalități de lucru pentru a promova dezvoltarea industriei prelucrătoare și pentru a coordona diverse chestiuni între regiuni și departamente (21). În catalogul menționat, fiecare dintre cele 10 sectoare strategice este împărțit în patru capitole: (i) piese de schimb esențiale de bază; (ii) materiale esențiale-cheie; (iii) procese/tehnologii esențiale avansate; și (iv) platforme tehnologice industriale. Cablurile din fibre optice se regăsesc în sectorul 1: tehnologia informației de nouă generație, punctul (i) – piese de schimb esențiale de bază, subpunctul 38 – fibră optică cu pierdere foarte mică pe baza lărgimii de bandă 400G (rețea principală) și punctul (ii) – materiale esențiale-cheie, subpunctul 22 – materiale din fibre optice de nouă generație. |
| --- | --- |

(93)

În plus, ca urmare a foii de parcurs „Made in China 2025”, în noiembrie 2016, lista celor 10 sectoare strategice a fost transpusă într-un Catalog privind cele patru elemente esențiale (20) publicat de Comitetul consultativ pentru strategia națională de producție (National Manufacturing Strategy Advisory Committee – NMSAC), un grup consultativ pentru Grupul director național de mici dimensiuni pentru construirea unei capacități naționale de producție. Acest grup a fost înființat de GC pentru a elabora planuri, politici, proiecte și modalități de lucru pentru a promova dezvoltarea industriei prelucrătoare și pentru a coordona diverse chestiuni între regiuni și departamente (21). În catalogul menționat, fiecare dintre cele 10 sectoare strategice este împărțit în patru capitole: (i) piese de schimb esențiale de bază; (ii) materiale esențiale-cheie; (iii) procese/tehnologii esențiale avansate; și (iv) platforme tehnologice industriale. Cablurile din fibre optice se regăsesc în sectorul 1: tehnologia informației de nouă generație, punctul (i) – piese de schimb esențiale de bază, subpunctul 38 – fibră optică cu pierdere foarte mică pe baza lărgimii de bandă 400G (rețea principală) și punctul (ii) – materiale esențiale-cheie, subpunctul 22 – materiale din fibre optice de nouă generație.

20

National Manufacturing Strategy Advisory Committee

21

| (94) | În urma comunicării constatărilor finale, GC și-a reiterat poziția potrivit căreia cel de al 13-lea plan cincinal și inițiativa „Made in China 2025” nu sunt documente obligatorii din punct de vedere juridic. |
| --- | --- |

(94)

În urma comunicării constatărilor finale, GC și-a reiterat poziția potrivit căreia cel de al 13-lea plan cincinal și inițiativa „Made in China 2025” nu sunt documente obligatorii din punct de vedere juridic.

| (95) | În această privință, Comisia a subliniat că cel de al 13-lea plan cincinal nu cuprinde afirmații generale de încurajare, ci mai degrabă utilizează un limbaj care indică caracterul său obligatoriu. În orice caz, astfel cum se menționează în considerentul 85, cel de al 13-lea plan cincinal este documentul de politică principal care stabilește prioritățile pentru dezvoltarea economică și socială națională și constituie baza pentru diferite acte juridice obligatorii pe care autoritățile trebuie să le ia în considerare și să le pună în aplicare atunci când adoptă noi norme sau când distribuie resurse publice. |
| --- | --- |

(95)

În această privință, Comisia a subliniat că cel de al 13-lea plan cincinal nu cuprinde afirmații generale de încurajare, ci mai degrabă utilizează un limbaj care indică caracterul său obligatoriu. În orice caz, astfel cum se menționează în considerentul 85, cel de al 13-lea plan cincinal este documentul de politică principal care stabilește prioritățile pentru dezvoltarea economică și socială națională și constituie baza pentru diferite acte juridice obligatorii pe care autoritățile trebuie să le ia în considerare și să le pună în aplicare atunci când adoptă noi norme sau când distribuie resurse publice.

| (96) | În ceea ce privește inițiativa „Made in China 2025”, aceasta trebuie citită în coroborare cu foaia de parcurs „Made in China 2025” și luând în considerare fondurile create pentru a sprijini inițiativa „Made in China 2025”. Deși inițiativa „Made in China 2025” stabilește în principal principiile generale care trebuie urmate, punerea sa în aplicare prin acordarea de fonduri de stat anumitor industrii încurajate este obligatorie și face ca ea să vizeze în mod specific aceste industrii încurajate și să nu fie aplicabilă în general. În plus, strategia „Made in China 2025” utilizează o formulare care implică obiective și ținte care trebuie atinse, de exemplu: „vom accelera implementarea și construirea de rețele prin fibră optică” și „vom promova cu fermitate dezvoltarea revoluționară în domeniile-cheie”, atunci când face referire la „o nouă generație a industriei tehnologiei informației”, inclusiv la „dispozitivele informatice și de telecomunicații”. |
| --- | --- |

(96)

În ceea ce privește inițiativa „Made in China 2025”, aceasta trebuie citită în coroborare cu foaia de parcurs „Made in China 2025” și luând în considerare fondurile create pentru a sprijini inițiativa „Made in China 2025”. Deși inițiativa „Made in China 2025” stabilește în principal principiile generale care trebuie urmate, punerea sa în aplicare prin acordarea de fonduri de stat anumitor industrii încurajate este obligatorie și face ca ea să vizeze în mod specific aceste industrii încurajate și să nu fie aplicabilă în general. În plus, strategia „Made in China 2025” utilizează o formulare care implică obiective și ținte care trebuie atinse, de exemplu: „vom accelera implementarea și construirea de rețele prin fibră optică” și „vom promova cu fermitate dezvoltarea revoluționară în domeniile-cheie”, atunci când face referire la „o nouă generație a industriei tehnologiei informației”, inclusiv la „dispozitivele informatice și de telecomunicații”.

vom accelera implementarea și construirea de rețele prin fibră optică

vom promova cu fermitate dezvoltarea revoluționară în domeniile-cheie

o nouă generație a industriei tehnologiei informației

dispozitivele informatice și de telecomunicații

| (97) | În consecință, Comisia a respins afirmațiile GC. |
| --- | --- |

(97)

În consecință, Comisia a respins afirmațiile GC.

| (98) | Industria CFO este vizată și de Planul de dezvoltare a producției inteligente (2016-2020), publicat de Ministerul Industriei și al Tehnologiei Informației (Ministry of Industry and Information Technology – „MIIT”) (22) din China, care are ca scop punerea în aplicare a celui de-al 13-lea plan cincinal și a stabilit 10 sarcini-cheie pentru scurtarea ciclului de dezvoltare a produselor, îmbunătățirea eficienței producției, a calității produselor, reducerea costurilor de funcționare, a consumului de resurse și de energie și accelerarea dezvoltării producției inteligente. În 2018, Consiliul de Stat a anunțat planurile Chinei de a-și extinde programul în materie de producție inteligentă prin adăugarea a aproximativ 100 de proiecte-pilot în același an și, potrivit informațiilor disponibile public, două societăți afiliate producătorilor-exportatori incluși în eșantion, Zhongtian Technology Precision Materials Ltd. și FiberHome Communication Technology, au fost incluse de MIIT pe lista proiectelor demonstrative pilot pentru producția inteligentă, prima în 2017 (23), iar a doua în 2018 (24). În plus, unul dintre producătorii-exportatori cooperanți, Yangtze Optical Fibre and Cable, a fost declarat National First Batch Smart Manufacturing Pilot Enterprise (întreprindere-pilot națională cu producție inteligentă din prima serie) (25). |
| --- | --- |

(98)

Industria CFO este vizată și de Planul de dezvoltare a producției inteligente (2016-2020), publicat de Ministerul Industriei și al Tehnologiei Informației (Ministry of Industry and Information Technology – „MIIT”) (22) din China, care are ca scop punerea în aplicare a celui de-al 13-lea plan cincinal și a stabilit 10 sarcini-cheie pentru scurtarea ciclului de dezvoltare a produselor, îmbunătățirea eficienței producției, a calității produselor, reducerea costurilor de funcționare, a consumului de resurse și de energie și accelerarea dezvoltării producției inteligente. În 2018, Consiliul de Stat a anunțat planurile Chinei de a-și extinde programul în materie de producție inteligentă prin adăugarea a aproximativ 100 de proiecte-pilot în același an și, potrivit informațiilor disponibile public, două societăți afiliate producătorilor-exportatori incluși în eșantion, Zhongtian Technology Precision Materials Ltd. și FiberHome Communication Technology, au fost incluse de MIIT pe lista proiectelor demonstrative pilot pentru producția inteligentă, prima în 2017 (23), iar a doua în 2018 (24). În plus, unul dintre producătorii-exportatori cooperanți, Yangtze Optical Fibre and Cable, a fost declarat National First Batch Smart Manufacturing Pilot Enterprise (întreprindere-pilot națională cu producție inteligentă din prima serie) (25).

Ministry of Industry and Information Technology

22

23

24

National First Batch Smart Manufacturing Pilot Enterprise

25

| (99) | Există indicii clare că includerea pe una dintre aceste liste, care sunt legate de strategia „Made in China 2025”, nu este doar o evidențiere laudativă, ci că există și beneficii financiare asociate. În documentul intitulat „Comunicarea MF privind sumele transferate pentru programele de transformare și modernizare a industriei locale din 2017” există o rubrică corespunzătoare la linia 151, în care se afirmă că FiberHome Communication Technology a primit, în cadrul programului „Noul mod de fabricație a echipamentelor de bază ale rețelei de comunicații 5G”, o subvenție în valoare de 12 milioane RMB. |
| --- | --- |

(99)

Există indicii clare că includerea pe una dintre aceste liste, care sunt legate de strategia „Made in China 2025”, nu este doar o evidențiere laudativă, ci că există și beneficii financiare asociate. În documentul intitulat „Comunicarea MF privind sumele transferate pentru programele de transformare și modernizare a industriei locale din 2017” există o rubrică corespunzătoare la linia 151, în care se afirmă că FiberHome Communication Technology a primit, în cadrul programului „Noul mod de fabricație a echipamentelor de bază ale rețelei de comunicații 5G”, o subvenție în valoare de 12 milioane RMB.

| (100) | Numeroase documente suplimentare susțin constatarea potrivit căreia GC a creat un cadru amplu de sprijin pentru infrastructura tehnologiei de internet și rețelele în bandă largă care acoperă, printre altele, și industria CFO. Încă din 2009, în Planul de ajustare și revitalizare a industriei informației electronice (26), GC și-a exprimat în mod explicit obiectivul de a „orienta și promova construirea [...] rețelei de acces prin fibră optică în bandă largă”. |
| --- | --- |

(100)

Numeroase documente suplimentare susțin constatarea potrivit căreia GC a creat un cadru amplu de sprijin pentru infrastructura tehnologiei de internet și rețelele în bandă largă care acoperă, printre altele, și industria CFO. Încă din 2009, în Planul de ajustare și revitalizare a industriei informației electronice (26), GC și-a exprimat în mod explicit obiectivul de a „orienta și promova construirea [...] rețelei de acces prin fibră optică în bandă largă”.

26

orienta și promova construirea [...] rețelei de acces prin fibră optică în bandă largă

| (101) | În strategia „Broadband China” din 2013 (27), GC a formulat obiectivul de a promova „rețelele de acces [...] în conformitate cu ideile privind accesul de mare viteză” și de a se asigura că „în zonele urbane, construirea și renovarea rețelelor de acces se vor realiza utilizând metode tehnice precum fibră până acasă și fibră până la clădire”. De asemenea, în conformitate cu această strategie, trebuie promovată „extinderea fibrei optice până la utilizator” și trebuie construită treptat „o rețea fixă de acces în bandă largă cu fibră optică drept sursă principală”. |
| --- | --- |

(101)

În strategia „Broadband China” din 2013 (27), GC a formulat obiectivul de a promova „rețelele de acces [...] în conformitate cu ideile privind accesul de mare viteză” și de a se asigura că „în zonele urbane, construirea și renovarea rețelelor de acces se vor realiza utilizând metode tehnice precum fibră până acasă și fibră până la clădire”. De asemenea, în conformitate cu această strategie, trebuie promovată „extinderea fibrei optice până la utilizator” și trebuie construită treptat „o rețea fixă de acces în bandă largă cu fibră optică drept sursă principală”.

27

rețelele de acces [...] în conformitate cu ideile privind accesul de mare viteză

în zonele urbane, construirea și renovarea rețelelor de acces se vor realiza utilizând metode tehnice precum fibră până acasă și fibră până la clădire

extinderea fibrei optice până la utilizator

o rețea fixă de acces în bandă largă cu fibră optică drept sursă principală

| (102) | În capitolul din strategia „Broadband China” care abordează instrumentele de politică, GC descrie instrumentele utilizate pentru atingerea obiectivelor acestei strategii, și anume „utilizarea deplină a diferitelor fonduri speciale din partea administrației centrale pentru orientarea fondurilor locale relevante către investirea în industrializare și în cercetare și dezvoltare pentru rețelele în bandă largă”, furnizarea de „sprijin subvenționat al dobânzilor pentru împrumuturile acordate proiectelor eligibile de construcție de bandă largă în zonele naționale de dezvoltare din regiunea de vest” și, în final, consolidarea „sprijinului pentru avantaje fiscale” și a „sprijinului [pentru] construirea de rețele în bandă largă”. Astfel cum se prevede în considerentul 80, Comisia a considerat că CFO sunt o componentă esențială a infrastructurii rețelelor de internet și sunt indispensabile pentru configurarea sistemelor în bandă largă. |
| --- | --- |

(102)

În capitolul din strategia „Broadband China” care abordează instrumentele de politică, GC descrie instrumentele utilizate pentru atingerea obiectivelor acestei strategii, și anume „utilizarea deplină a diferitelor fonduri speciale din partea administrației centrale pentru orientarea fondurilor locale relevante către investirea în industrializare și în cercetare și dezvoltare pentru rețelele în bandă largă”, furnizarea de „sprijin subvenționat al dobânzilor pentru împrumuturile acordate proiectelor eligibile de construcție de bandă largă în zonele naționale de dezvoltare din regiunea de vest” și, în final, consolidarea „sprijinului pentru avantaje fiscale” și a „sprijinului [pentru] construirea de rețele în bandă largă”. Astfel cum se prevede în considerentul 80, Comisia a considerat că CFO sunt o componentă esențială a infrastructurii rețelelor de internet și sunt indispensabile pentru configurarea sistemelor în bandă largă.

utilizarea deplină a diferitelor fonduri speciale din partea administrației centrale pentru orientarea fondurilor locale relevante către investirea în industrializare și în cercetare și dezvoltare pentru rețelele în bandă largă

sprijin subvenționat al dobânzilor pentru împrumuturile acordate proiectelor eligibile de construcție de bandă largă în zonele naționale de dezvoltare din regiunea de vest

sprijinului pentru avantaje fiscale

sprijinului [pentru] construirea de rețele în bandă largă

| (103) | Strategia „Broadband China” nu prevede doar obiective fără caracter obligatoriu în ceea ce privește dezvoltarea infrastructurii de internet. Atunci când este analizată împreună cu alte documente, este clar că contribuțiile financiare din partea GC reprezintă un element esențial utilizat pentru atingerea obiectivelor acestei strategii. În avizele privind promovarea construirii rețelelor prin fibră optică de comunicații în bandă largă (28) se afirmă că „administrațiile locale de la toate nivelurile sunt încurajate să ofere subvenții financiare pentru utilizarea benzii largi prin fibră optică în instituțiile de servicii publice” și că „sprijinul pentru investiții și politici privind cercetarea și dezvoltarea de cipuri, dispozitive, echipamente de sistem și aplicații de bază pentru comunicațiile în bandă largă pe bază de fibră optică” trebuie sporit, iar „inovarea tehnologică în domeniul comunicațiilor prin fibră optică” trebuie încurajată. |
| --- | --- |

(103)

Strategia „Broadband China” nu prevede doar obiective fără caracter obligatoriu în ceea ce privește dezvoltarea infrastructurii de internet. Atunci când este analizată împreună cu alte documente, este clar că contribuțiile financiare din partea GC reprezintă un element esențial utilizat pentru atingerea obiectivelor acestei strategii. În avizele privind promovarea construirii rețelelor prin fibră optică de comunicații în bandă largă (28) se afirmă că „administrațiile locale de la toate nivelurile sunt încurajate să ofere subvenții financiare pentru utilizarea benzii largi prin fibră optică în instituțiile de servicii publice” și că „sprijinul pentru investiții și politici privind cercetarea și dezvoltarea de cipuri, dispozitive, echipamente de sistem și aplicații de bază pentru comunicațiile în bandă largă pe bază de fibră optică” trebuie sporit, iar „inovarea tehnologică în domeniul comunicațiilor prin fibră optică” trebuie încurajată.

28

administrațiile locale de la toate nivelurile sunt încurajate să ofere subvenții financiare pentru utilizarea benzii largi prin fibră optică în instituțiile de servicii publice

sprijinul pentru investiții și politici privind cercetarea și dezvoltarea de cipuri, dispozitive, echipamente de sistem și aplicații de bază pentru comunicațiile în bandă largă pe bază de fibră optică

| (104) | În urma comunicării constatărilor finale, GC a susținut că strategia „Broadband China” este doar un document de orientare privind infrastructura de bandă largă. În această privință, GC a observat că grupul special în cauza „China – GOES” a constatat că „informațiile generale privind politica guvernamentală, fără legătură directă cu [un] program în cauză, nu constituie «elemente de probă suficiente» privind specificitatea”. |
| --- | --- |

(104)

În urma comunicării constatărilor finale, GC a susținut că strategia „Broadband China” este doar un document de orientare privind infrastructura de bandă largă. În această privință, GC a observat că grupul special în cauza „China – GOES” a constatat că „informațiile generale privind politica guvernamentală, fără legătură directă cu [un] program în cauză, nu constituie «elemente de probă suficiente» privind specificitatea”.

informațiile generale privind politica guvernamentală, fără legătură directă cu [un] program în cauză, nu constituie «elemente de probă suficiente» privind specificitatea

| (105) | În acest sens, Comisia a reamintit că, astfel cum se menționează în considerentul 102, în capitolul din strategia „Broadband China” care abordează instrumentele de politică, GC descrie instrumentele utilizate pentru atingerea obiectivelor acestei strategii, cum ar fi utilizarea diferitelor fonduri speciale, sprijinul subvenționat al dobânzilor, sprijinul pentru acordarea de avantaje fiscale etc. Prin urmare, Comisia a considerat în considerentul 103 că, atunci când strategia este analizată împreună cu alte documente, este clar că contribuțiile financiare din partea GC reprezintă un element esențial utilizat pentru atingerea obiectivelor acestei strategii. Prin urmare, chiar dacă se afirmă că strategia „Broadband China” are un caracter orientativ, punerea sa în aplicare prin acordarea de fonduri de stat anumitor industrii încurajate o face obligatorie și face ca ea să vizeze în mod specific aceste industrii încurajate și să nu fie aplicabilă în general. În orice caz, trimiterea la raportul grupului special în cauza „China – GOES” nu este decisivă în ceea ce privește specificitatea, deoarece, în acest caz, numeroasele planuri și documente de politică emise de GC care fac obiectul prezentei secțiuni oferă orientări specifice și sprijin pentru produsul în cauză. În consecință, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(105)

În acest sens, Comisia a reamintit că, astfel cum se menționează în considerentul 102, în capitolul din strategia „Broadband China” care abordează instrumentele de politică, GC descrie instrumentele utilizate pentru atingerea obiectivelor acestei strategii, cum ar fi utilizarea diferitelor fonduri speciale, sprijinul subvenționat al dobânzilor, sprijinul pentru acordarea de avantaje fiscale etc. Prin urmare, Comisia a considerat în considerentul 103 că, atunci când strategia este analizată împreună cu alte documente, este clar că contribuțiile financiare din partea GC reprezintă un element esențial utilizat pentru atingerea obiectivelor acestei strategii. Prin urmare, chiar dacă se afirmă că strategia „Broadband China” are un caracter orientativ, punerea sa în aplicare prin acordarea de fonduri de stat anumitor industrii încurajate o face obligatorie și face ca ea să vizeze în mod specific aceste industrii încurajate și să nu fie aplicabilă în general. În orice caz, trimiterea la raportul grupului special în cauza „China – GOES” nu este decisivă în ceea ce privește specificitatea, deoarece, în acest caz, numeroasele planuri și documente de politică emise de GC care fac obiectul prezentei secțiuni oferă orientări specifice și sprijin pentru produsul în cauză. În consecință, afirmația a fost respinsă.

| (106) | În avizele orientative ale Consiliului de Stat privind promovarea activă a planului „Internet Plus” (29) din 2015, se formulează un obiectiv clar precizându-se că acest document trebuie să contribuie la „accelerarea punerii în aplicare a strategiei «Broadband China», la organizarea și implementarea proiectului național de construire a infrastructurii informatice de nouă generație [și la] promovarea transformării rețelei de bandă largă prin fibră optică”. Iar modalitatea de atingere a acestui obiectiv este descrisă la punctul (6) – Consolidarea orientării și a sprijinului, în care se precizează că trebuie sporit sprijinul fiscal și în materie de impozite și sunt specificate sarcini precum „investirea activă în cercetare și dezvoltare și demonstrarea aplicării tehnologiilor-cheie de inovare integrată «Internet +» calificate. Coordonarea utilizării fondurilor financiare speciale existente pentru a sprijini construirea de platforme conexe «Internet +» și demonstrațiile privind aplicarea.” |
| --- | --- |

(106)

În avizele orientative ale Consiliului de Stat privind promovarea activă a planului „Internet Plus” (29) din 2015, se formulează un obiectiv clar precizându-se că acest document trebuie să contribuie la „accelerarea punerii în aplicare a strategiei «Broadband China», la organizarea și implementarea proiectului național de construire a infrastructurii informatice de nouă generație [și la] promovarea transformării rețelei de bandă largă prin fibră optică”. Iar modalitatea de atingere a acestui obiectiv este descrisă la punctul (6) – Consolidarea orientării și a sprijinului, în care se precizează că trebuie sporit sprijinul fiscal și în materie de impozite și sunt specificate sarcini precum „investirea activă în cercetare și dezvoltare și demonstrarea aplicării tehnologiilor-cheie de inovare integrată «Internet +» calificate. Coordonarea utilizării fondurilor financiare speciale existente pentru a sprijini construirea de platforme conexe «Internet +» și demonstrațiile privind aplicarea.”

29

accelerarea punerii în aplicare a strategiei «Broadband China», la organizarea și implementarea proiectului național de construire a infrastructurii informatice de nouă generație [și la] promovarea transformării rețelei de bandă largă prin fibră optică

investirea activă în cercetare și dezvoltare și demonstrarea aplicării tehnologiilor-cheie de inovare integrată «Internet +» calificate. Coordonarea utilizării fondurilor financiare speciale existente pentru a sprijini construirea de platforme conexe «Internet +» și demonstrațiile privind aplicarea.

| (107) | În 2015, GC a prezentat, de asemenea, planul de investiții financiare prevăzute pentru „accelerarea construirii infrastructurii” în „Orientările Biroului General al Consiliului de Stat privind accelerarea construirii rețelelor de comunicații în bandă largă de mare viteză și promovarea reducerii taxelor de accelerare a rețelelor” (30). În acest document se afirmă că, pentru a atinge acest obiectiv, GC „va accelera construcția de orașe cu rețele exclusiv prin fibră optică și de rețele de comunicații mobile de a patra generație (4G), cu o investiție de peste 430 de miliarde RMB în construcția de rețele în 2015 și nu mai puțin de 700 de miliarde RMB în 2016-2017” și „va promova procesul fibră până acasă, va finaliza transformarea în fibră optică a 45 000 de zone de acces prin cabluri de cupru în 2015 și va construi o rețea de fibră până acasă pentru a conecta peste 80 de milioane de noi gospodării”. |
| --- | --- |

(107)

În 2015, GC a prezentat, de asemenea, planul de investiții financiare prevăzute pentru „accelerarea construirii infrastructurii” în „Orientările Biroului General al Consiliului de Stat privind accelerarea construirii rețelelor de comunicații în bandă largă de mare viteză și promovarea reducerii taxelor de accelerare a rețelelor” (30). În acest document se afirmă că, pentru a atinge acest obiectiv, GC „va accelera construcția de orașe cu rețele exclusiv prin fibră optică și de rețele de comunicații mobile de a patra generație (4G), cu o investiție de peste 430 de miliarde RMB în construcția de rețele în 2015 și nu mai puțin de 700 de miliarde RMB în 2016-2017” și „va promova procesul fibră până acasă, va finaliza transformarea în fibră optică a 45 000 de zone de acces prin cabluri de cupru în 2015 și va construi o rețea de fibră până acasă pentru a conecta peste 80 de milioane de noi gospodării”.

accelerarea construirii infrastructurii

30

va accelera construcția de orașe cu rețele exclusiv prin fibră optică și de rețele de comunicații mobile de a patra generație (4G), cu o investiție de peste 430 de miliarde RMB în construcția de rețele în 2015 și nu mai puțin de 700 de miliarde RMB în 2016-2017

va promova procesul fibră până acasă, va finaliza transformarea în fibră optică a 45 000 de zone de acces prin cabluri de cupru în 2015 și va construi o rețea de fibră până acasă pentru a conecta peste 80 de milioane de noi gospodării

| (108) | Abordarea GC de a defini industriile și produsele încurajate în cataloage pentru a aloca resurse în consecință, pe baza importanței strategice sau politice care le este atribuită de GC, precum și pentru a pune în aplicare și a supraveghea planurile la fiecare nivel administrativ poate fi observată, de asemenea, examinând Catalogul produselor și serviciilor strategice și emergente al Comisiei naționale pentru dezvoltare și reformă (National Development and Reform Commission – NDRC) din 2016 (31). Din nou, se are în vedere înființarea unei noi generații a industriei IT, inclusiv a unei noi generații a industriei rețelelor informatice. Pentru a atinge acest obiectiv, anumite produse sunt incluse în catalogul produselor strategice și emergente. În mod clar, CFO este unul dintre aceste produse, întrucât trimiterea la „Echipamentele de telecomunicații prin fibră optică. Inclusiv fibra optică” este fără echivoc. Enumerarea specificităților tehnologice ale echipamentelor în cauză, de exemplu: „fibră G.657 pentru FTTx, fibră de suprafață efectivă mare G.655, fibră G.656, lumină cu pierdere mică și cu pierdere foarte mică ce respectă standardele G.652 pentru fibră, [...] echipament de transmisie optică, viteză de transmisie prin canal unic de 10Gbit/s, 40Gbit/s, 100Gbit/s, 200Gbit/s, 400Gbit/s” arată nu numai că CFO sunt considerate de GC un produs strategic și emergent, ci și gradul de planificare detaliată de către GC, care se extinde la nivelul anumitor produse tehnologice. |
| --- | --- |

(108)

Abordarea GC de a defini industriile și produsele încurajate în cataloage pentru a aloca resurse în consecință, pe baza importanței strategice sau politice care le este atribuită de GC, precum și pentru a pune în aplicare și a supraveghea planurile la fiecare nivel administrativ poate fi observată, de asemenea, examinând Catalogul produselor și serviciilor strategice și emergente al Comisiei naționale pentru dezvoltare și reformă (National Development and Reform Commission – NDRC) din 2016 (31). Din nou, se are în vedere înființarea unei noi generații a industriei IT, inclusiv a unei noi generații a industriei rețelelor informatice. Pentru a atinge acest obiectiv, anumite produse sunt incluse în catalogul produselor strategice și emergente. În mod clar, CFO este unul dintre aceste produse, întrucât trimiterea la „Echipamentele de telecomunicații prin fibră optică. Inclusiv fibra optică” este fără echivoc. Enumerarea specificităților tehnologice ale echipamentelor în cauză, de exemplu: „fibră G.657 pentru FTTx, fibră de suprafață efectivă mare G.655, fibră G.656, lumină cu pierdere mică și cu pierdere foarte mică ce respectă standardele G.652 pentru fibră, [...] echipament de transmisie optică, viteză de transmisie prin canal unic de 10Gbit/s, 40Gbit/s, 100Gbit/s, 200Gbit/s, 400Gbit/s” arată nu numai că CFO sunt considerate de GC un produs strategic și emergent, ci și gradul de planificare detaliată de către GC, care se extinde la nivelul anumitor produse tehnologice.

National Development and Reform Commission

31

Echipamentele de telecomunicații prin fibră optică. Inclusiv fibra optică

fibră G.657 pentru FTTx, fibră de suprafață efectivă mare G.655, fibră G.656, lumină cu pierdere mică și cu pierdere foarte mică ce respectă standardele G.652 pentru fibră, [...] echipament de transmisie optică, viteză de transmisie prin canal unic de 10Gbit/s, 40Gbit/s, 100Gbit/s, 200Gbit/s, 400Gbit/s

| (109) | Aceeași abordare – de a defini obiectivele în cadrul unor planuri și de a le pune apoi în aplicare prin definirea detaliilor tehnice în cataloage – este utilizată în Catalogul produselor cu tehnologie înaltă și nouă (32), în care CFO sunt incluse ca produs de telecomunicații la numărul 1020011, care cuprinde „sistemul de transmisie prin fibră optică SDH cu un mediu de transmisie prin fibră monomod, canalul de transmisie a datelor de mare viteză, viteza de transmisie de 10Gbit/s și de 40Gbit/s, pentru liniile de telecomunicații și rețeaua magistrală metropolitană”. Încă din 2003, CFO au fost incluse în Catalogul produselor cu tehnologie înaltă încurajate, destinate investițiilor străine, în categoria „Echipamente și produse de telecomunicații” (33) la punctul 42 ca „echipamente de telecomunicații prin fibră SDH de cel puțin 10Gb/s”. |
| --- | --- |

(109)

Aceeași abordare – de a defini obiectivele în cadrul unor planuri și de a le pune apoi în aplicare prin definirea detaliilor tehnice în cataloage – este utilizată în Catalogul produselor cu tehnologie înaltă și nouă (32), în care CFO sunt incluse ca produs de telecomunicații la numărul 1020011, care cuprinde „sistemul de transmisie prin fibră optică SDH cu un mediu de transmisie prin fibră monomod, canalul de transmisie a datelor de mare viteză, viteza de transmisie de 10Gbit/s și de 40Gbit/s, pentru liniile de telecomunicații și rețeaua magistrală metropolitană”. Încă din 2003, CFO au fost incluse în Catalogul produselor cu tehnologie înaltă încurajate, destinate investițiilor străine, în categoria „Echipamente și produse de telecomunicații” (33) la punctul 42 ca „echipamente de telecomunicații prin fibră SDH de cel puțin 10Gb/s”.

32

sistemul de transmisie prin fibră optică SDH cu un mediu de transmisie prin fibră monomod, canalul de transmisie a datelor de mare viteză, viteza de transmisie de 10Gbit/s și de 40Gbit/s, pentru liniile de telecomunicații și rețeaua magistrală metropolitană

33

echipamente de telecomunicații prin fibră SDH de cel puțin 10Gb/s

| (110) | În urma comunicării constatărilor finale, GC și Connect Com au susținut că Comisia nu a demonstrat că diferitele documente menționate în secțiunea 3.1 sprijină sau încurajează „în mod specific” industria CFO, deși articolul 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază impune Comisiei să demonstreze că un document al GC „limitează, în mod expres, accesul” anumitor întreprinderi și că o astfel de cerință în temeiul articolului 2.1 litera (a) din Acordul SMC implică demonstrarea unei limitări „exprese, ...neechivoce și clare” (34). De asemenea, Connect Com a făcut trimitere la articolul 4 alineatul (5) din regulamentul de bază, care prevede că specificitatea trebuie întemeiată în mod clar pe elemente de probă pozitive și a susținut că Comisia nu a îndeplinit această cerință. GC a susținut, de asemenea, că Comisia se bazează pe ipoteza incorectă potrivit căreia, în cazul în care infrastructura de rețea ar fi încurajată, toate elementele care alcătuiesc această rețea ar fi încurajate. GC a afirmat că numeroase documente menționate de Comisie, cum ar fi cel de al 13-lea plan cincinal, inițiativa „Made in China 2025”, Planul de dezvoltare a producției inteligente (2016-2020), Planul din 2009 de ajustare și revitalizare a industriei informației electronice și strategia „Broadband China” din 2013 nu se referă la produsul CFO sau la industria CFO, ci la rețelele din aval sau la implementarea de bandă largă, și anume la infrastructura generală. Potrivit GC, întrucât construirea rețelelor necesită mulți factori de producție și produse, Comisia ar trebui să explice în mod clar care sunt produsele și serviciile care alcătuiesc infrastructura pe care o consideră încurajată. În plus, GC a susținut că „implementarea” rețelei sau a benzii largi nu este legată de bunuri, ci mai degrabă de dezvoltarea infrastructurii și de servicii, deoarece această implementare se referă la îmbunătățirea serviciilor generale de telecomunicații. |
| --- | --- |

(110)

În urma comunicării constatărilor finale, GC și Connect Com au susținut că Comisia nu a demonstrat că diferitele documente menționate în secțiunea 3.1 sprijină sau încurajează „în mod specific” industria CFO, deși articolul 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază impune Comisiei să demonstreze că un document al GC „limitează, în mod expres, accesul” anumitor întreprinderi și că o astfel de cerință în temeiul articolului 2.1 litera (a) din Acordul SMC implică demonstrarea unei limitări „exprese, ...neechivoce și clare” (34). De asemenea, Connect Com a făcut trimitere la articolul 4 alineatul (5) din regulamentul de bază, care prevede că specificitatea trebuie întemeiată în mod clar pe elemente de probă pozitive și a susținut că Comisia nu a îndeplinit această cerință. GC a susținut, de asemenea, că Comisia se bazează pe ipoteza incorectă potrivit căreia, în cazul în care infrastructura de rețea ar fi încurajată, toate elementele care alcătuiesc această rețea ar fi încurajate. GC a afirmat că numeroase documente menționate de Comisie, cum ar fi cel de al 13-lea plan cincinal, inițiativa „Made in China 2025”, Planul de dezvoltare a producției inteligente (2016-2020), Planul din 2009 de ajustare și revitalizare a industriei informației electronice și strategia „Broadband China” din 2013 nu se referă la produsul CFO sau la industria CFO, ci la rețelele din aval sau la implementarea de bandă largă, și anume la infrastructura generală. Potrivit GC, întrucât construirea rețelelor necesită mulți factori de producție și produse, Comisia ar trebui să explice în mod clar care sunt produsele și serviciile care alcătuiesc infrastructura pe care o consideră încurajată. În plus, GC a susținut că „implementarea” rețelei sau a benzii largi nu este legată de bunuri, ci mai degrabă de dezvoltarea infrastructurii și de servicii, deoarece această implementare se referă la îmbunătățirea serviciilor generale de telecomunicații.

în mod specific

limitează, în mod expres, accesul

exprese, ...neechivoce și clare

34

implementarea

| (111) | Comisia nu a fost de acord. Astfel cum se explică în considerentul 80, CFO este o componentă-cheie a infrastructurii rețelelor de internet și joacă un rol esențial în implementarea rețelelor prin fibră optică și a internetului în bandă largă. Infrastructura de bandă largă se referă la rețele de echipamente și tehnologii de telecomunicații implementate, necesare pentru a asigura accesul la internet de mare viteză și la alte servicii avansate de telecomunicații (35), iar CFO reprezintă o parte principală a echipamentelor de transmisie. Prin urmare, construirea infrastructurii și a rețelelor în bandă largă necesită utilizarea unor produse necesare pentru transmiterea datelor și nu constă în principal în furnizarea de servicii, cum pare să sugereze GC. De fapt, furnizarea de servicii ar fi rezultatul existenței unei astfel de infrastructuri, după ce a fost construită. Prin urmare, dacă GC încurajează construirea infrastructurii de bandă largă, produsele esențiale care sunt indispensabile pentru construirea unei astfel de infrastructuri și care fac parte integrantă din aceasta sunt, de asemenea, încurajate de GC. Comisia este de părere că cadrul normativ care rezultă din punerea în aplicare a diferitelor documente menționate în secțiunea 3.1 „limitează, în mod expres, accesul” la un tratament preferențial pentru anumite întreprinderi din industriile încurajate, cum este și industria CFO, care face parte din tehnologia informației și rețelele în bandă largă. În consecință, diferitele documente care au fost menționate în secțiunea 3.1 au constituit suficiente elemente de probă pozitive pentru a stabili specificitatea sprijinului și încurajarea industriei CFO de către GC. În consecință, afirmațiile GC și ale Connect Com au fost respinse. |
| --- | --- |

(111)

Comisia nu a fost de acord. Astfel cum se explică în considerentul 80, CFO este o componentă-cheie a infrastructurii rețelelor de internet și joacă un rol esențial în implementarea rețelelor prin fibră optică și a internetului în bandă largă. Infrastructura de bandă largă se referă la rețele de echipamente și tehnologii de telecomunicații implementate, necesare pentru a asigura accesul la internet de mare viteză și la alte servicii avansate de telecomunicații (35), iar CFO reprezintă o parte principală a echipamentelor de transmisie. Prin urmare, construirea infrastructurii și a rețelelor în bandă largă necesită utilizarea unor produse necesare pentru transmiterea datelor și nu constă în principal în furnizarea de servicii, cum pare să sugereze GC. De fapt, furnizarea de servicii ar fi rezultatul existenței unei astfel de infrastructuri, după ce a fost construită. Prin urmare, dacă GC încurajează construirea infrastructurii de bandă largă, produsele esențiale care sunt indispensabile pentru construirea unei astfel de infrastructuri și care fac parte integrantă din aceasta sunt, de asemenea, încurajate de GC. Comisia este de părere că cadrul normativ care rezultă din punerea în aplicare a diferitelor documente menționate în secțiunea 3.1 „limitează, în mod expres, accesul” la un tratament preferențial pentru anumite întreprinderi din industriile încurajate, cum este și industria CFO, care face parte din tehnologia informației și rețelele în bandă largă. În consecință, diferitele documente care au fost menționate în secțiunea 3.1 au constituit suficiente elemente de probă pozitive pentru a stabili specificitatea sprijinului și încurajarea industriei CFO de către GC. În consecință, afirmațiile GC și ale Connect Com au fost respinse.

35

limitează, în mod expres, accesul

| (112) | În plus, potrivit GC, rețelele de acces la internet și infrastructura de bandă largă sunt infrastructuri generale. GC a făcut referire la interpretarea noțiunii de „infrastructură generală” de către grupul special în cauza „CE și anumite state membre – Aeronave civile de mari dimensiuni” ca „infrastructură care nu este furnizată unei singure entități sau unui singur grup de entități sau unui grup mic de entități, ci este disponibilă pentru toate sau aproape toate entitățile”. GC a susținut, de asemenea, că organul de apel în cauza „SUA – Lemn de rășinoase IV” a confirmat că „singura excepție expresă de la principiul general conform căruia furnizarea de «bunuri» de către un guvern va avea drept rezultat o contribuție financiară este atunci când bunurile respective sunt furnizate sub formă de «infrastructură generală»
  .” |
| --- | --- |

(112)

În plus, potrivit GC, rețelele de acces la internet și infrastructura de bandă largă sunt infrastructuri generale. GC a făcut referire la interpretarea noțiunii de „infrastructură generală” de către grupul special în cauza „CE și anumite state membre – Aeronave civile de mari dimensiuni” ca „infrastructură care nu este furnizată unei singure entități sau unui singur grup de entități sau unui grup mic de entități, ci este disponibilă pentru toate sau aproape toate entitățile”. GC a susținut, de asemenea, că organul de apel în cauza „SUA – Lemn de rășinoase IV” a confirmat că „singura excepție expresă de la principiul general conform căruia furnizarea de «bunuri» de către un guvern va avea drept rezultat o contribuție financiară este atunci când bunurile respective sunt furnizate sub formă de «infrastructură generală»
  .”

infrastructură generală

infrastructură care nu este furnizată unei singure entități sau unui singur grup de entități sau unui grup mic de entități, ci este disponibilă pentru toate sau aproape toate entitățile

singura excepție expresă de la principiul general conform căruia furnizarea de «bunuri» de către un guvern va avea drept rezultat o contribuție financiară este atunci când bunurile respective sunt furnizate sub formă de «infrastructură generală»

| (113) | În acest sens, Comisia a subliniat că interpretarea „infrastructurii generale” menționată de GC se referă la definiția furnizării de bunuri de către un guvern sub formă de infrastructură generală. Această interpretare nu se referă la analiza specificității unui program de subvenționare. În plus, obiectul prezentei anchete nu este furnizarea de către un guvern de cabluri din fibre optice, despre care GC a susținut că reprezintă „infrastructură generală”, ci toate subvențiile compensatorii acordate producătorilor-exportatori de CFO, care, la rândul lor, exportă aceste CFO către operatorii de telecomunicații din Uniune. În consecință, Comisia a considerat afirmația nefondată și irelevantă pentru evaluarea încurajării industriei CFO de către GC și, prin urmare, a respins-o. |
| --- | --- |

(113)

În acest sens, Comisia a subliniat că interpretarea „infrastructurii generale” menționată de GC se referă la definiția furnizării de bunuri de către un guvern sub formă de infrastructură generală. Această interpretare nu se referă la analiza specificității unui program de subvenționare. În plus, obiectul prezentei anchete nu este furnizarea de către un guvern de cabluri din fibre optice, despre care GC a susținut că reprezintă „infrastructură generală”, ci toate subvențiile compensatorii acordate producătorilor-exportatori de CFO, care, la rândul lor, exportă aceste CFO către operatorii de telecomunicații din Uniune. În consecință, Comisia a considerat afirmația nefondată și irelevantă pentru evaluarea încurajării industriei CFO de către GC și, prin urmare, a respins-o.

infrastructurii generale

infrastructură generală

| (114) | În urma comunicării constatărilor finale, Connect Com a susținut că finanțarea generală pentru extinderea rețelei prin fibră optică nu reprezintă o subvenție specifică pentru CFO și a făcut trimitere la considerentul 749 de mai jos, conform căruia CFO nu reprezintă mai mult de 5 % din volumul total al rețelei prin fibră optică. |
| --- | --- |

(114)

În urma comunicării constatărilor finale, Connect Com a susținut că finanțarea generală pentru extinderea rețelei prin fibră optică nu reprezintă o subvenție specifică pentru CFO și a făcut trimitere la considerentul 749 de mai jos, conform căruia CFO nu reprezintă mai mult de 5 % din volumul total al rețelei prin fibră optică.

| (115) | În acest sens, Comisia a subliniat că considerentul 749 are următorul conținut: „ancheta a stabilit că CFO reprezintă doar o pondere minoră din costul total de implementare a proiectelor de rețele digitale, în cazul rețelelor 5G fiind mai puțin de 5 %.” În primul rând, această afirmație se referă la costul de producție, nu la volum. În al doilea rând, faptul că CFO ar reprezenta o pondere minoră din implementarea totală a rețelei nu invalidează faptul că CFO constituie un produs esențial și indispensabil pentru implementarea acestei rețele. Astfel cum se explică în considerentele 80 și 111, CFO constituie o componentă integrantă a rețelelor în bandă largă de mare viteză de ultimă generație bazate pe această tehnologie care, prin urmare, nu ar putea funcționa fără acestea. Subvențiile pentru această componentă-cheie sunt, prin definiție, specifice și esențiale pentru funcționarea cu succes a întregii rețele prin fibră optică. În consecință, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(115)

În acest sens, Comisia a subliniat că considerentul 749 are următorul conținut: „ancheta a stabilit că CFO reprezintă doar o pondere minoră din costul total de implementare a proiectelor de rețele digitale, în cazul rețelelor 5G fiind mai puțin de 5 %.” În primul rând, această afirmație se referă la costul de producție, nu la volum. În al doilea rând, faptul că CFO ar reprezenta o pondere minoră din implementarea totală a rețelei nu invalidează faptul că CFO constituie un produs esențial și indispensabil pentru implementarea acestei rețele. Astfel cum se explică în considerentele 80 și 111, CFO constituie o componentă integrantă a rețelelor în bandă largă de mare viteză de ultimă generație bazate pe această tehnologie care, prin urmare, nu ar putea funcționa fără acestea. Subvențiile pentru această componentă-cheie sunt, prin definiție, specifice și esențiale pentru funcționarea cu succes a întregii rețele prin fibră optică. În consecință, afirmația a fost respinsă.

ancheta a stabilit că CFO reprezintă doar o pondere minoră din costul total de implementare a proiectelor de rețele digitale, în cazul rețelelor 5G fiind mai puțin de 5 %.

| (116) | De asemenea, dispozițiile provizorii privind promovarea adaptării structurilor industriale (Decizia nr. 40 din 2005 a Consiliului de Stat) („Decizia nr. 40”), capitolul III, se referă la „Catalogul de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei”, care cuprinde trei tipuri de conținuturi, și anume conținutul proiectelor încurajate, conținutul proiectelor limitate și conținutul proiectelor eliminate. În conformitate cu articolul XVII din decizie, în cazul în care „proiectul de investiții face parte din conținutul proiectelor încurajate, acesta este examinat, aprobat și înregistrat în conformitate cu reglementările naționale relevante în materie de investiții; toate instituțiile financiare oferă sprijin de tip credit în conformitate cu principiile de creditare; echipamentele destinate utilizării proprii care sunt importate în cadrul volumului total al investițiilor, cu excepția mărfurilor prevăzute în «Conținutul de mărfuri importate fără scutire de la plata taxelor al proiectelor de investiții naționale» (modificat în 2000) emis de Ministerul de Finanțe, pot fi scutite de taxele la import și de taxa pe valoare adăugată aferentă importului, cu excepția cazului în care există noi reglementări cu privire la conținutul proiectelor de investiții care nu sunt scutite de taxe. Alte politici favorabile privind proiectele industriale încurajate sunt puse în aplicare în conformitate cu reglementările naționale relevante.” |
| --- | --- |

(116)

De asemenea, dispozițiile provizorii privind promovarea adaptării structurilor industriale (Decizia nr. 40 din 2005 a Consiliului de Stat) („Decizia nr. 40”), capitolul III, se referă la „Catalogul de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei”, care cuprinde trei tipuri de conținuturi, și anume conținutul proiectelor încurajate, conținutul proiectelor limitate și conținutul proiectelor eliminate. În conformitate cu articolul XVII din decizie, în cazul în care „proiectul de investiții face parte din conținutul proiectelor încurajate, acesta este examinat, aprobat și înregistrat în conformitate cu reglementările naționale relevante în materie de investiții; toate instituțiile financiare oferă sprijin de tip credit în conformitate cu principiile de creditare; echipamentele destinate utilizării proprii care sunt importate în cadrul volumului total al investițiilor, cu excepția mărfurilor prevăzute în «Conținutul de mărfuri importate fără scutire de la plata taxelor al proiectelor de investiții naționale» (modificat în 2000) emis de Ministerul de Finanțe, pot fi scutite de taxele la import și de taxa pe valoare adăugată aferentă importului, cu excepția cazului în care există noi reglementări cu privire la conținutul proiectelor de investiții care nu sunt scutite de taxe. Alte politici favorabile privind proiectele industriale încurajate sunt puse în aplicare în conformitate cu reglementările naționale relevante.”

proiectul de investiții face parte din conținutul proiectelor încurajate, acesta este examinat, aprobat și înregistrat în conformitate cu reglementările naționale relevante în materie de investiții; toate instituțiile financiare oferă sprijin de tip credit în conformitate cu principiile de creditare; echipamentele destinate utilizării proprii care sunt importate în cadrul volumului total al investițiilor, cu excepția mărfurilor prevăzute în «Conținutul de mărfuri importate fără scutire de la plata taxelor al proiectelor de investiții naționale» (modificat în 2000) emis de Ministerul de Finanțe, pot fi scutite de taxele la import și de taxa pe valoare adăugată aferentă importului, cu excepția cazului în care există noi reglementări cu privire la conținutul proiectelor de investiții care nu sunt scutite de taxe. Alte politici favorabile privind proiectele industriale încurajate sunt puse în aplicare în conformitate cu reglementările naționale relevante

| (117) | În consecință, Decizia nr. 40, coroborată cu Catalogul de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei, prevede un tratament specific pentru anumite proiecte din anumite industrii încurajate. |
| --- | --- |

(117)

În consecință, Decizia nr. 40, coroborată cu Catalogul de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei, prevede un tratament specific pentru anumite proiecte din anumite industrii încurajate.

| (118) | Catalogul de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei (versiunea 2011) (modificat în 2013) (36) și Catalogul de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei (versiunea 2019) (37), aprobate prin Decretul Comisiei naționale pentru dezvoltare și reformă a Republicii Populare Chineze nr. 29 din 27 august 2019, care a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2020, enumeră în cadrul „Categoriei I – Încurajări”:
  „XXVIII.   Industria informatică


  [...]









  13. | Fabricarea de echipamente pentru sistemele de transmisie prin fibră optică cu multiplexarea diviziunii lungimii de undă (WDM) cu o viteză mai mare sau egală cu 32 de unde; |
| --- | --- | --- |

(118)

Catalogul de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei (versiunea 2011) (modificat în 2013) (36) și Catalogul de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei (versiunea 2019) (37), aprobate prin Decretul Comisiei naționale pentru dezvoltare și reformă a Republicii Populare Chineze nr. 29 din 27 august 2019, care a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2020, enumeră în cadrul „Categoriei I – Încurajări”:

36

37

„XXVIII.   Industria informatică

Industria informatică

[...]

[...]

13.

Fabricarea de echipamente pentru sistemele de transmisie prin fibră optică cu multiplexarea diviziunii lungimii de undă (WDM) cu o viteză mai mare sau egală cu 32 de unde;

| 14. | Fabricarea de echipamente pentru sisteme de comunicații prin fibră optică cu serii de sincronizare digitală cu o viteză de cel puțin 10GB/s; |
| --- | --- |

14.

Fabricarea de echipamente pentru sisteme de comunicații prin fibră optică cu serii de sincronizare digitală cu o viteză de cel puțin 10GB/s;

[...]

[...]

| 28. | Fabricarea de preforme de fibre monomod și din fibre optice (nedispersive) noi”. |
| --- | --- |

28.

Fabricarea de preforme de fibre monomod și din fibre optice (nedispersive) noi”.

| (119) | Prin urmare, Catalogul de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei include, la rubrica „Industria informatică”, proiecte specifice legate de industria CFO ca proiecte încurajate. |
| --- | --- |

(119)

Prin urmare, Catalogul de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei include, la rubrica „Industria informatică”, proiecte specifice legate de industria CFO ca proiecte încurajate.

| (120) | GC a susținut că Decizia nr. 40 nu este obligatorie din punct de vedere juridic sau în alt mod, ci este doar un document de orientare. În plus, potrivit GC, articolul V din Decizia nr. 40, care se referă la
  „[c]onsolidarea infrastructurii informatice, inclusiv a comunicațiilor în bandă largă”, vizează în mod clar numai îmbunătățirea infrastructurii și nu menționează CFO. GC a susținut că, prin urmare, acest document nu ar fi putut oferi sprijin sau încurajare industriei CFO. |
| --- | --- |

(120)

GC a susținut că Decizia nr. 40 nu este obligatorie din punct de vedere juridic sau în alt mod, ci este doar un document de orientare. În plus, potrivit GC, articolul V din Decizia nr. 40, care se referă la
  „[c]onsolidarea infrastructurii informatice, inclusiv a comunicațiilor în bandă largă”, vizează în mod clar numai îmbunătățirea infrastructurii și nu menționează CFO. GC a susținut că, prin urmare, acest document nu ar fi putut oferi sprijin sau încurajare industriei CFO.

„[c]onsolidarea infrastructurii informatice, inclusiv a comunicațiilor în bandă largă

| (121) | În primul rând, Comisia nu a fost de acord cu faptul că Decizia nr. 40 nu are efect obligatoriu. Decizia nr. 40 stabilește reglementările temporare de promovare a restructurării industriale și face trimitere la „Catalogul de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei”, care definește trei tipuri de conținut: conținutul proiectelor încurajate, conținutul proiectelor limitate și conținutul proiectelor eliminate. Articolul XVII din Decizia nr. 40 stabilește cu titlu obligatoriu modul de tratare a proiectelor de investiții care aparțin conținutului încurajat, de exemplu „toate instituțiile financiare trebuie să ofere sprijin de tip credit în conformitate cu principiile de creditare” și „alte politici favorite privind proiectele industriale încurajate trebuie să fie puse în aplicare în conformitate cu reglementările naționale relevante”. În plus, articolul XXI prevede că „politicile preferențiale relevante puse în aplicare în conformitate cu Conținutul industriilor, al produselor și al tehnologiilor încurajate în mod special în prezent de către stat (modificat în 2000), trebuie să fie ajustate pentru a fi puse în aplicare în conformitate cu conținutul în materie de încurajare din Catalogul de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei”. Prin urmare, Decizia nr. 40 are un efect obligatoriu în această privință. |
| --- | --- |

(121)

În primul rând, Comisia nu a fost de acord cu faptul că Decizia nr. 40 nu are efect obligatoriu. Decizia nr. 40 stabilește reglementările temporare de promovare a restructurării industriale și face trimitere la „Catalogul de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei”, care definește trei tipuri de conținut: conținutul proiectelor încurajate, conținutul proiectelor limitate și conținutul proiectelor eliminate. Articolul XVII din Decizia nr. 40 stabilește cu titlu obligatoriu modul de tratare a proiectelor de investiții care aparțin conținutului încurajat, de exemplu „toate instituțiile financiare trebuie să ofere sprijin de tip credit în conformitate cu principiile de creditare” și „alte politici favorite privind proiectele industriale încurajate trebuie să fie puse în aplicare în conformitate cu reglementările naționale relevante”. În plus, articolul XXI prevede că „politicile preferențiale relevante puse în aplicare în conformitate cu Conținutul industriilor, al produselor și al tehnologiilor încurajate în mod special în prezent de către stat (modificat în 2000), trebuie să fie ajustate pentru a fi puse în aplicare în conformitate cu conținutul în materie de încurajare din Catalogul de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei”. Prin urmare, Decizia nr. 40 are un efect obligatoriu în această privință.

toate instituțiile financiare trebuie să ofere sprijin de tip credit în conformitate cu principiile de creditare

alte politici favorite privind proiectele industriale încurajate trebuie să fie puse în aplicare în conformitate cu reglementările naționale relevante

politicile preferențiale relevante puse în aplicare în conformitate cu Conținutul industriilor, al produselor și al tehnologiilor încurajate în mod special în prezent de către stat (modificat în 2000), trebuie să fie ajustate pentru a fi puse în aplicare în conformitate cu conținutul în materie de încurajare din Catalogul de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei

| (122) | În al doilea rând, articolul V din Decizia nr. 40, care face parte din capitolul II – „Orientarea și prioritățile restructurării industriale”, stabilește ca prioritate consolidarea „construirii de infrastructuri informaționale, inclusiv de comunicații în bandă largă” și, astfel cum se demonstrează în considerentul 80 și cum se explică în considerentul 111, CFO constituie o componentă esențială și indispensabilă a unei astfel de infrastructuri. Astfel cum a concluzionat Comisia în considerentul 111, dacă GC încurajează construirea infrastructurii de bandă largă, produsele esențiale care sunt indispensabile pentru construirea unei astfel de infrastructuri și care fac parte integrantă din aceasta sunt, de asemenea, considerate încurajate de GC. În plus, articolul XIV din Decizia nr. 40, care face parte din capitolul III – „Catalogul de îndrumare privind restructurarea industriei”, prevede că: „conținutul în materie de încurajare include în principal tehnologiile, echipamentele și produsele esențiale care pot promova dezvoltarea socială și economică, care sunt benefice pentru economisirea resurselor, protecția mediului și optimizarea și modernizarea structurii industriale și care trebuie încurajate și sprijinite prin politici și măsuri relevante”. Astfel cum s-a subliniat deja în considerentul 118, industria informatică și, în special, materiile prime esențiale pentru producerea de CFO, cum sunt preformele din fibre monomod și fibre optice, precum și produsele din amonte, cum sunt sistemele de transmisie prin fibră optică și sistemele de comunicații prin fibră optică, sunt enumerate ca fiind conținut încurajat. În plus, CFO constituie echipamente esențiale pentru implementarea „infrastructurii informatice, inclusiv de comunicații în bandă largă”, care este încurajată de GC. Prin urmare, interpretarea coroborată a dispozițiilor de mai sus arată că CFO constituie un produs încurajat, pe de o parte, deoarece reprezintă o componentă indispensabilă a unei infrastructuri încurajate și, pe de altă parte, deoarece materiile sale prime de bază, care determină valoarea adăugată a CFO, sunt, de asemenea, încurajate de GC. În consecință, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(122)

În al doilea rând, articolul V din Decizia nr. 40, care face parte din capitolul II – „Orientarea și prioritățile restructurării industriale”, stabilește ca prioritate consolidarea „construirii de infrastructuri informaționale, inclusiv de comunicații în bandă largă” și, astfel cum se demonstrează în considerentul 80 și cum se explică în considerentul 111, CFO constituie o componentă esențială și indispensabilă a unei astfel de infrastructuri. Astfel cum a concluzionat Comisia în considerentul 111, dacă GC încurajează construirea infrastructurii de bandă largă, produsele esențiale care sunt indispensabile pentru construirea unei astfel de infrastructuri și care fac parte integrantă din aceasta sunt, de asemenea, considerate încurajate de GC. În plus, articolul XIV din Decizia nr. 40, care face parte din capitolul III – „Catalogul de îndrumare privind restructurarea industriei”, prevede că: „conținutul în materie de încurajare include în principal tehnologiile, echipamentele și produsele esențiale care pot promova dezvoltarea socială și economică, care sunt benefice pentru economisirea resurselor, protecția mediului și optimizarea și modernizarea structurii industriale și care trebuie încurajate și sprijinite prin politici și măsuri relevante”. Astfel cum s-a subliniat deja în considerentul 118, industria informatică și, în special, materiile prime esențiale pentru producerea de CFO, cum sunt preformele din fibre monomod și fibre optice, precum și produsele din amonte, cum sunt sistemele de transmisie prin fibră optică și sistemele de comunicații prin fibră optică, sunt enumerate ca fiind conținut încurajat. În plus, CFO constituie echipamente esențiale pentru implementarea „infrastructurii informatice, inclusiv de comunicații în bandă largă”, care este încurajată de GC. Prin urmare, interpretarea coroborată a dispozițiilor de mai sus arată că CFO constituie un produs încurajat, pe de o parte, deoarece reprezintă o componentă indispensabilă a unei infrastructuri încurajate și, pe de altă parte, deoarece materiile sale prime de bază, care determină valoarea adăugată a CFO, sunt, de asemenea, încurajate de GC. În consecință, afirmația a fost respinsă.

construirii de infrastructuri informaționale, inclusiv de comunicații în bandă largă

conținutul în materie de încurajare include în principal tehnologiile, echipamentele și produsele esențiale care pot promova dezvoltarea socială și economică, care sunt benefice pentru economisirea resurselor, protecția mediului și optimizarea și modernizarea structurii industriale și care trebuie încurajate și sprijinite prin politici și măsuri relevante

infrastructurii informatice, inclusiv de comunicații în bandă largă

| (123) | Nu numai planurile și strategiile de la nivel național vizează sprijinirea industriei CFO. La nivel provincial au fost instituite așa-numitele zone naționale de dezvoltare industrială de înaltă tehnologie. Una dintre acestea este Zona de dezvoltare a industriei noilor tehnologii East Lake. Aceste zone sunt menite, astfel cum se prevede în secțiunea I.2 din cel de al 13-lea plan cincinal privind zonele naționale de dezvoltare industrială de înaltă tehnologie, să ofere o platformă regională pentru punerea în aplicare a unor strategii naționale aprofundate, cum sunt „Internet +” și „Made in China 2025” (38). Societățile și întreprinderile situate într-una dintre aceste zone și care se califică drept entități care desfășoară activități care intră în domeniul de aplicare al strategiilor respective beneficiază de tratamente avantajoase. După cum se poate observa în documentul privind „politicile preferențiale pentru zonele naționale de dezvoltare industrială de înaltă tehnologie” (39), în termen de doi ani de la data înființării se acordă o scutire generală de impozit pe venit și, de asemenea, ulterior, tratamentele preferențiale continuă prin acordarea unei rate reduse a impozitului pe profit, a unei scutiri de taxele la export și a altor avantaje fiscale. |
| --- | --- |

(123)

Nu numai planurile și strategiile de la nivel național vizează sprijinirea industriei CFO. La nivel provincial au fost instituite așa-numitele zone naționale de dezvoltare industrială de înaltă tehnologie. Una dintre acestea este Zona de dezvoltare a industriei noilor tehnologii East Lake. Aceste zone sunt menite, astfel cum se prevede în secțiunea I.2 din cel de al 13-lea plan cincinal privind zonele naționale de dezvoltare industrială de înaltă tehnologie, să ofere o platformă regională pentru punerea în aplicare a unor strategii naționale aprofundate, cum sunt „Internet +” și „Made in China 2025” (38). Societățile și întreprinderile situate într-una dintre aceste zone și care se califică drept entități care desfășoară activități care intră în domeniul de aplicare al strategiilor respective beneficiază de tratamente avantajoase. După cum se poate observa în documentul privind „politicile preferențiale pentru zonele naționale de dezvoltare industrială de înaltă tehnologie” (39), în termen de doi ani de la data înființării se acordă o scutire generală de impozit pe venit și, de asemenea, ulterior, tratamentele preferențiale continuă prin acordarea unei rate reduse a impozitului pe profit, a unei scutiri de taxele la export și a altor avantaje fiscale.

38

39

| (124) | Avantajele acordate societăților care își desfășoară activitatea în industria de înaltă tehnologie și sunt situate în zona națională de dezvoltare a industriei de înaltă tehnologie nu se limitează la avantaje fiscale, ci includ și sprijin financiar direct. După cum se poate observa în documentul citat, care stabilește politicile preferențiale pentru zonele naționale de dezvoltare industrială de înaltă tehnologie, este la latitudinea statului să „organizeze [...] un anumit volum de împrumuturi pentru constituire de capital și o scară a investițiilor în fiecare an și poate emite un anumit număr de obligațiuni pe termen lung pentru a strânge fonduri de la public” (40). O descriere mai precisă este furnizată în documentul respectiv atunci când se afirmă că
  „[s]prijinul financiar al guvernului chinez pentru zona de dezvoltare industrială de înaltă tehnologie constă în principal în acordarea anumitor fonduri de înființare zonelor de dezvoltare de la nivel național și în implementarea unor proiecte planificate la nivel național pentru întreprinderile din zonele de dezvoltare. În majoritatea zonelor de dezvoltare din China, administrația locală sprijină zona de dezvoltare în principal prin închirierea de terenuri la prețuri mici”. |
| --- | --- |

(124)

Avantajele acordate societăților care își desfășoară activitatea în industria de înaltă tehnologie și sunt situate în zona națională de dezvoltare a industriei de înaltă tehnologie nu se limitează la avantaje fiscale, ci includ și sprijin financiar direct. După cum se poate observa în documentul citat, care stabilește politicile preferențiale pentru zonele naționale de dezvoltare industrială de înaltă tehnologie, este la latitudinea statului să „organizeze [...] un anumit volum de împrumuturi pentru constituire de capital și o scară a investițiilor în fiecare an și poate emite un anumit număr de obligațiuni pe termen lung pentru a strânge fonduri de la public” (40). O descriere mai precisă este furnizată în documentul respectiv atunci când se afirmă că
  „[s]prijinul financiar al guvernului chinez pentru zona de dezvoltare industrială de înaltă tehnologie constă în principal în acordarea anumitor fonduri de înființare zonelor de dezvoltare de la nivel național și în implementarea unor proiecte planificate la nivel național pentru întreprinderile din zonele de dezvoltare. În majoritatea zonelor de dezvoltare din China, administrația locală sprijină zona de dezvoltare în principal prin închirierea de terenuri la prețuri mici”.

organizeze [...] un anumit volum de împrumuturi pentru constituire de capital și o scară a investițiilor în fiecare an și poate emite un anumit număr de obligațiuni pe termen lung pentru a strânge fonduri de la public

40

„[s]prijinul financiar al guvernului chinez pentru zona de dezvoltare industrială de înaltă tehnologie constă în principal în acordarea anumitor fonduri de înființare zonelor de dezvoltare de la nivel național și în implementarea unor proiecte planificate la nivel național pentru întreprinderile din zonele de dezvoltare. În majoritatea zonelor de dezvoltare din China, administrația locală sprijină zona de dezvoltare în principal prin închirierea de terenuri la prețuri mici

| (125) | În plus, „Politicile preferențiale pentru zonele naționale de dezvoltare” fac referire la Catalogul principalelor domenii de înaltă tehnologie sprijinite de stat din 2016, care enumeră domeniile-cheie de înaltă tehnologie sprijinite. Acest catalog menționează în mod clar la rubrica „I. Informațiile electronice”, punctul 4 (Tehnologia comunicațiilor), „rețeaua de transmisie optică” și „tehnologia sistemului de transmisie optică”, care includ cablurile din fibre optice, ca domenii de înaltă tehnologie sprijinite de stat. Unul dintre producătorii-exportatori de CFO incluși în eșantion este situat în Provincia Wuhan și majoritatea societăților din grup sunt situate în Zona de dezvoltare a industriei noilor tehnologii East Lake. Prin urmare, aceste societăți se califică pentru a beneficia de tratamentele avantajoase acordate în cadrul sistemului de zone naționale de dezvoltare industrială de înaltă tehnologie. |
| --- | --- |

(125)

În plus, „Politicile preferențiale pentru zonele naționale de dezvoltare” fac referire la Catalogul principalelor domenii de înaltă tehnologie sprijinite de stat din 2016, care enumeră domeniile-cheie de înaltă tehnologie sprijinite. Acest catalog menționează în mod clar la rubrica „I. Informațiile electronice”, punctul 4 (Tehnologia comunicațiilor), „rețeaua de transmisie optică” și „tehnologia sistemului de transmisie optică”, care includ cablurile din fibre optice, ca domenii de înaltă tehnologie sprijinite de stat. Unul dintre producătorii-exportatori de CFO incluși în eșantion este situat în Provincia Wuhan și majoritatea societăților din grup sunt situate în Zona de dezvoltare a industriei noilor tehnologii East Lake. Prin urmare, aceste societăți se califică pentru a beneficia de tratamentele avantajoase acordate în cadrul sistemului de zone naționale de dezvoltare industrială de înaltă tehnologie.

rețeaua de transmisie optică

tehnologia sistemului de transmisie optică

| (126) | Această zonă specială de dezvoltare industrială sprijinită de GC din Wuhan – Zona de dezvoltare a industriei noilor tehnologii East Lake – a funcționat ca bază importantă de producție pentru CFO. Fiind una dintre „zonele naționale de dezvoltare industrială de înaltă tehnologie” aprobate de Consiliul de Stat și o „zonă națională de demonstrare a inovării interne”, aceasta a devenit prima bază industrială pentru produse electronice optice din RPC (fiind denumită și „China Optics Valley”). Producătorii de CFO care și-au desfășurat activitatea în zona respectivă au beneficiat de stimulente și sprijin din partea statului, sub diferite forme. |
| --- | --- |

(126)

Această zonă specială de dezvoltare industrială sprijinită de GC din Wuhan – Zona de dezvoltare a industriei noilor tehnologii East Lake – a funcționat ca bază importantă de producție pentru CFO. Fiind una dintre „zonele naționale de dezvoltare industrială de înaltă tehnologie” aprobate de Consiliul de Stat și o „zonă națională de demonstrare a inovării interne”, aceasta a devenit prima bază industrială pentru produse electronice optice din RPC (fiind denumită și „China Optics Valley”). Producătorii de CFO care și-au desfășurat activitatea în zona respectivă au beneficiat de stimulente și sprijin din partea statului, sub diferite forme.

| (127) | În ceea ce privește factorii de producție utilizați în producția de CFO, Comisia a constatat că aramida, o fibră sintetică obținută în urma unor procese chimice, care este utilizată ca factor de producție pentru fabricarea de CFO, este clasificată drept produs esențial de către GC în „Catalogul de îndrumare al produselor și serviciilor esențiale din industriile strategice emergente” (41). În urma acestei clasificări, această materie primă a intrat în atenția diferitelor politici ale GC. |
| --- | --- |

(127)

În ceea ce privește factorii de producție utilizați în producția de CFO, Comisia a constatat că aramida, o fibră sintetică obținută în urma unor procese chimice, care este utilizată ca factor de producție pentru fabricarea de CFO, este clasificată drept produs esențial de către GC în „Catalogul de îndrumare al produselor și serviciilor esențiale din industriile strategice emergente” (41). În urma acestei clasificări, această materie primă a intrat în atenția diferitelor politici ale GC.

Catalogul de îndrumare al produselor și serviciilor esențiale din industriile strategice emergente

41

| (128) | În sens mai larg, fibrele chimice fac obiectul reglementărilor naționale și al politicilor de gestionare a pieței nu numai la nivel central, ci și în temeiul documentelor de planificare de la nivel sub-central, precum Planul de acțiune al Provinciei Zhejiang pentru transformare amplă și modernizare a industriilor prelucrătoare tradiționale – în care sectorul fibrelor chimice se încadrează în clasamentul primelor 10 industrii care fac obiectul unei gestionări prin politici specifice (42) sau cel de al 13-lea Plan cincinal pentru dezvoltarea industriei chimice în Provincia Jiangsu (2016-2020). În dispozițiile celui de-al doilea document menționat privind noile materiale chimice, accentul este pus în special pe sprijinirea dezvoltării și a industrializării aplicațiilor din aval cu valoare adăugată ridicată, precum „fibrele de înaltă performanță”, care includ și fibrele utilizate în producția de CFO. |
| --- | --- |

(128)

În sens mai larg, fibrele chimice fac obiectul reglementărilor naționale și al politicilor de gestionare a pieței nu numai la nivel central, ci și în temeiul documentelor de planificare de la nivel sub-central, precum Planul de acțiune al Provinciei Zhejiang pentru transformare amplă și modernizare a industriilor prelucrătoare tradiționale – în care sectorul fibrelor chimice se încadrează în clasamentul primelor 10 industrii care fac obiectul unei gestionări prin politici specifice (42) sau cel de al 13-lea Plan cincinal pentru dezvoltarea industriei chimice în Provincia Jiangsu (2016-2020). În dispozițiile celui de-al doilea document menționat privind noile materiale chimice, accentul este pus în special pe sprijinirea dezvoltării și a industrializării aplicațiilor din aval cu valoare adăugată ridicată, precum „fibrele de înaltă performanță”, care includ și fibrele utilizate în producția de CFO.

42

| (129) | În urma comunicării constatărilor finale, GC a susținut că diversele documente citate de Comisie, precum „Catalogul privind cele patru elemente esențiale”, „Catalogul produselor și serviciilor strategice și emergente al Comisiei naționale pentru dezvoltare și reformă 2016” și „Catalogul de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei” nu menționează CFO ca atare, ci se referă la materiile prime. GC a afirmat, de asemenea, că Comisia nu a efectuat o analiză de tip pass-through sau pass-back pentru a demonstra că presupusele subvenții primite de industriile din amonte sau din aval au fost transferate industriei CFO. |
| --- | --- |

(129)

În urma comunicării constatărilor finale, GC a susținut că diversele documente citate de Comisie, precum „Catalogul privind cele patru elemente esențiale”, „Catalogul produselor și serviciilor strategice și emergente al Comisiei naționale pentru dezvoltare și reformă 2016” și „Catalogul de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei” nu menționează CFO ca atare, ci se referă la materiile prime. GC a afirmat, de asemenea, că Comisia nu a efectuat o analiză de tip pass-through sau pass-back pentru a demonstra că presupusele subvenții primite de industriile din amonte sau din aval au fost transferate industriei CFO.

pass-through

pass-back

| (130) | În ceea ce privește industriile din amonte, Comisia a observat că producătorii-exportatori incluși în eșantion erau integrați pe verticală și, prin urmare, subvențiile primite de furnizorii afiliați ai acestora au fost considerate transferate (passed-through) în favoarea producătorilor-exportatori de CFO. În plus, documentele menționate de GC ca vizând materiile prime ale CFO, chiar presupunând că nu acoperă CFO nici măcar indirect sau implicit, quod non, sunt, în orice caz, relevante împreună cu toate celelalte politici și documente preferențiale ale GC care fac obiectul prezentei secțiuni. Toate documentele menționate în această secțiune se referă fie la rețelele prin fibră optică în care CFO reprezintă o componentă-cheie, fie la principalii factori de producție aferenți, arătând astfel modul în care este încurajat sectorul CFO în ansamblu, începând cu producția din amonte și până la producția din aval a produsului în cauză. Aceste documente sunt relevante și pentru a demonstra specificitatea diferitelor programe de subvenționare. O analiză de tip pass-through este necesară numai pentru subvențiile acordate efectiv materiilor prime furnizate contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată și utilizate de producătorii-exportatori pentru fabricarea produsului în cauză și numai în cazul în care vânzătorul și cumpărătorul acestor materii prime sunt neafiliați. Astfel cum se explică în secțiunea 3.8.2 de mai jos, materiile prime obținute de furnizori neafiliați contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată nu au făcut obiectul unor măsuri compensatorii în cadrul prezentei anchete. În plus, astfel cum s-a menționat mai sus în prezentul considerent, producătorii-exportatori cooperanți sunt în principal integrați. |
| --- | --- |

(130)

În ceea ce privește industriile din amonte, Comisia a observat că producătorii-exportatori incluși în eșantion erau integrați pe verticală și, prin urmare, subvențiile primite de furnizorii afiliați ai acestora au fost considerate transferate (passed-through) în favoarea producătorilor-exportatori de CFO. În plus, documentele menționate de GC ca vizând materiile prime ale CFO, chiar presupunând că nu acoperă CFO nici măcar indirect sau implicit, quod non, sunt, în orice caz, relevante împreună cu toate celelalte politici și documente preferențiale ale GC care fac obiectul prezentei secțiuni. Toate documentele menționate în această secțiune se referă fie la rețelele prin fibră optică în care CFO reprezintă o componentă-cheie, fie la principalii factori de producție aferenți, arătând astfel modul în care este încurajat sectorul CFO în ansamblu, începând cu producția din amonte și până la producția din aval a produsului în cauză. Aceste documente sunt relevante și pentru a demonstra specificitatea diferitelor programe de subvenționare. O analiză de tip pass-through este necesară numai pentru subvențiile acordate efectiv materiilor prime furnizate contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată și utilizate de producătorii-exportatori pentru fabricarea produsului în cauză și numai în cazul în care vânzătorul și cumpărătorul acestor materii prime sunt neafiliați. Astfel cum se explică în secțiunea 3.8.2 de mai jos, materiile prime obținute de furnizori neafiliați contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată nu au făcut obiectul unor măsuri compensatorii în cadrul prezentei anchete. În plus, astfel cum s-a menționat mai sus în prezentul considerent, producătorii-exportatori cooperanți sunt în principal integrați.

passed-through

quod non

pass-through

| (131) | Având în vedere planurile și programele menționate, industria CFO este considerată o industrie esențială/strategică, a cărei dezvoltare este urmărită în mod activ de către GC ca obiectiv de politică. Cu alte cuvinte, CFO se remarcă drept produs de importanță majoră pentru GC în construirea rețelelor și a infrastructurii care deservesc o întreagă gamă de domenii principale de politică în sectorul conectivității și în sectorul digital, elaborate și supravegheate de stat. Pe baza documentelor de politică menționate în prezenta secțiune, Comisia a concluzionat că GC intervine în industria CFO pentru a pune în aplicare politicile aferente și intervine în jocul liber al forțelor pieței în sectorul CFO, în special prin promovarea și sprijinirea acestui sector prin diverse mijloace. |
| --- | --- |

(131)

Având în vedere planurile și programele menționate, industria CFO este considerată o industrie esențială/strategică, a cărei dezvoltare este urmărită în mod activ de către GC ca obiectiv de politică. Cu alte cuvinte, CFO se remarcă drept produs de importanță majoră pentru GC în construirea rețelelor și a infrastructurii care deservesc o întreagă gamă de domenii principale de politică în sectorul conectivității și în sectorul digital, elaborate și supravegheate de stat. Pe baza documentelor de politică menționate în prezenta secțiune, Comisia a concluzionat că GC intervine în industria CFO pentru a pune în aplicare politicile aferente și intervine în jocul liber al forțelor pieței în sectorul CFO, în special prin promovarea și sprijinirea acestui sector prin diverse mijloace.

3.2.   Lipsa parțială de cooperare și utilizarea datelor disponibile

Lipsa parțială de cooperare și utilizarea datelor disponibile

| (132) | În urma comunicării constatărilor finale, GC a formulat câteva observații generale cu privire la decizia Comisiei de a aplica dispozițiile de la articolul 28 alineatul (1) din regulamentul de bază în ceea ce privește împrumuturile preferențiale, asigurarea creditului la export și materiile prime. |
| --- | --- |

(132)

În urma comunicării constatărilor finale, GC a formulat câteva observații generale cu privire la decizia Comisiei de a aplica dispozițiile de la articolul 28 alineatul (1) din regulamentul de bază în ceea ce privește împrumuturile preferențiale, asigurarea creditului la export și materiile prime.

| (133) | GC a susținut că toate solicitările de informații ale Comisiei la care nu a putut oferi răspunsuri au fost nerezonabile, deoarece presupuneau existența unor competențe juridice pe care GC nu le deținea. |
| --- | --- |

(133)

GC a susținut că toate solicitările de informații ale Comisiei la care nu a putut oferi răspunsuri au fost nerezonabile, deoarece presupuneau existența unor competențe juridice pe care GC nu le deținea.

| (134) | În plus, GC a susținut că Comisia nu a evaluat în mod corespunzător datele care i-au fost prezentate și nu a furnizat o explicație adecvată a motivului pentru care s-a considerat rezonabil ca datele disponibile să înlocuiască eventuale informații necesare care lipseau. |
| --- | --- |

(134)

În plus, GC a susținut că Comisia nu a evaluat în mod corespunzător datele care i-au fost prezentate și nu a furnizat o explicație adecvată a motivului pentru care s-a considerat rezonabil ca datele disponibile să înlocuiască eventuale informații necesare care lipseau.

| (135) | Astfel cum se arată mai jos în considerentele 146, 160 și 168, Comisia a considerat că GC dispunea de competența legală de a obține informațiile solicitate, în calitate de acționar sau de autoritate responsabilă a entităților pentru care Comisia a solicitat informațiile. Comisia a prezentat în comunicarea sa către GC, reiterată în secțiunile 3.2.1 - 3.2.3 de mai jos, motivele pentru care a trebuit să se bazeze pe datele disponibile. Comisia a considerat că informațiile disponibile public reprezintă un substitut rezonabil al informațiilor care nu au fost furnizate de GC. În consecință, Comisia a respins afirmațiile GC. |
| --- | --- |

(135)

Astfel cum se arată mai jos în considerentele 146, 160 și 168, Comisia a considerat că GC dispunea de competența legală de a obține informațiile solicitate, în calitate de acționar sau de autoritate responsabilă a entităților pentru care Comisia a solicitat informațiile. Comisia a prezentat în comunicarea sa către GC, reiterată în secțiunile 3.2.1 - 3.2.3 de mai jos, motivele pentru care a trebuit să se bazeze pe datele disponibile. Comisia a considerat că informațiile disponibile public reprezintă un substitut rezonabil al informațiilor care nu au fost furnizate de GC. În consecință, Comisia a respins afirmațiile GC.

3.2.1.   Aplicarea dispozițiilor articolului 28 alineatul (1) din regulamentul de bază în legătură cu împrumuturile preferențiale

Aplicarea dispozițiilor articolului 28 alineatul (1) din regulamentul de bază în legătură cu împrumuturile preferențiale

| (136) | Din motive administrative, Comisia a solicitat GC să transmită chestionare specifice oricărei instituții financiare care a acordat împrumuturi sau credite la export societăților incluse în eșantion. |
| --- | --- |

(136)

Din motive administrative, Comisia a solicitat GC să transmită chestionare specifice oricărei instituții financiare care a acordat împrumuturi sau credite la export societăților incluse în eșantion.

| (137) | Inițial s-a primit un singur răspuns, din partea Băncii EXIM. GC nu a răspuns solicitării Comisiei de a furniza răspunsuri la chestionar din partea tuturor instituțiilor financiare care au acordat împrumuturi sau credite la export societăților incluse în eșantion. În scrisoarea de clarificare, Comisia și-a reiterat solicitarea referitoare la instituțiile financiare, cu obiectivul de a maximiza posibilitățile de implicare a acestora în anchetă prin furnizarea informațiilor de care Comisia avea nevoie pentru a formula constatări privind existența și amploarea presupusei subvenționări. |
| --- | --- |

(137)

Inițial s-a primit un singur răspuns, din partea Băncii EXIM. GC nu a răspuns solicitării Comisiei de a furniza răspunsuri la chestionar din partea tuturor instituțiilor financiare care au acordat împrumuturi sau credite la export societăților incluse în eșantion. În scrisoarea de clarificare, Comisia și-a reiterat solicitarea referitoare la instituțiile financiare, cu obiectivul de a maximiza posibilitățile de implicare a acestora în anchetă prin furnizarea informațiilor de care Comisia avea nevoie pentru a formula constatări privind existența și amploarea presupusei subvenționări.

| (138) | În urma scrisorii de clarificare, GC a indicat că răspunsurile la chestionar din partea instituțiilor financiare care au acordat împrumuturi nu au fost relevante pentru anchetă, deoarece niciunul dintre împrumuturi și creditele la export nu a fost acordat în conformitate cu planurile și proiectele guvernamentale, cum se afirma în plângere și se preciza în chestionar. |
| --- | --- |

(138)

În urma scrisorii de clarificare, GC a indicat că răspunsurile la chestionar din partea instituțiilor financiare care au acordat împrumuturi nu au fost relevante pentru anchetă, deoarece niciunul dintre împrumuturi și creditele la export nu a fost acordat în conformitate cu planurile și proiectele guvernamentale, cum se afirma în plângere și se preciza în chestionar.

| (139) | Comisia nu a fost de acord cu această opinie. În primul rând, în opinia Comisiei, GC are acces la informațiile solicitate de la toate entitățile deținute de stat în care GC este acționar principal sau majoritar. În plus, GC are autoritatea necesară pentru a interacționa cu instituțiile financiare chiar și atunci când acestea nu sunt deținute de stat, deoarece toate intră sub jurisdicția autorității de reglementare bancare chineze. |
| --- | --- |

(139)

Comisia nu a fost de acord cu această opinie. În primul rând, în opinia Comisiei, GC are acces la informațiile solicitate de la toate entitățile deținute de stat în care GC este acționar principal sau majoritar. În plus, GC are autoritatea necesară pentru a interacționa cu instituțiile financiare chiar și atunci când acestea nu sunt deținute de stat, deoarece toate intră sub jurisdicția autorității de reglementare bancare chineze.

| (140) | În final, cu excepția unei singure bănci deținute de stat, niciuna dintre celelalte instituții financiare care acordaseră împrumuturi societăților incluse în eșantion nu a transmis Comisiei informațiile referitoare la structura sa corporativă, de guvernanță și de proprietate. De asemenea, Comisia nu a primit nicio informație verificabilă specifică societății din partea băncilor, cu excepția Băncii EXIM. |
| --- | --- |

(140)

În final, cu excepția unei singure bănci deținute de stat, niciuna dintre celelalte instituții financiare care acordaseră împrumuturi societăților incluse în eșantion nu a transmis Comisiei informațiile referitoare la structura sa corporativă, de guvernanță și de proprietate. De asemenea, Comisia nu a primit nicio informație verificabilă specifică societății din partea băncilor, cu excepția Băncii EXIM.

| (141) | În plus, deși Banca EXIM a furnizat unele explicații de ordin general referitoare la funcționarea sistemelor sale de aprobare a împrumuturilor și de management al riscului, ea nu a furnizat informații specifice referitoare la evaluarea împrumuturilor acordate societăților incluse în eșantion. Aceasta a susținut că nu este în măsură să divulge aceste documente, ele fiind considerate confidențiale pe plan intern și din punct de vedere comercial. |
| --- | --- |

(141)

În plus, deși Banca EXIM a furnizat unele explicații de ordin general referitoare la funcționarea sistemelor sale de aprobare a împrumuturilor și de management al riscului, ea nu a furnizat informații specifice referitoare la evaluarea împrumuturilor acordate societăților incluse în eșantion. Aceasta a susținut că nu este în măsură să divulge aceste documente, ele fiind considerate confidențiale pe plan intern și din punct de vedere comercial.

| (142) | Prin urmare, Comisia a solicitat grupurilor de producători-exportatori incluse în eșantion să acorde acces la informațiile specifice societăților deținute de toate băncile, atât de stat, cât și private, de la care au primit împrumuturi. Deși societățile incluse în eșantion au consimțit să acorde acces la datele bancare care le aparțineau, banca parțial cooperantă a refuzat să furnizeze informațiile detaliate solicitate. |
| --- | --- |

(142)

Prin urmare, Comisia a solicitat grupurilor de producători-exportatori incluse în eșantion să acorde acces la informațiile specifice societăților deținute de toate băncile, atât de stat, cât și private, de la care au primit împrumuturi. Deși societățile incluse în eșantion au consimțit să acorde acces la datele bancare care le aparțineau, banca parțial cooperantă a refuzat să furnizeze informațiile detaliate solicitate.

| (143) | Întrucât nu a primit nicio informație cu privire la majoritatea băncilor care au acordat împrumuturi societăților incluse în eșantion, Comisia a considerat că nu a primit informații esențiale relevante pentru acest aspect al anchetei. |
| --- | --- |

(143)

Întrucât nu a primit nicio informație cu privire la majoritatea băncilor care au acordat împrumuturi societăților incluse în eșantion, Comisia a considerat că nu a primit informații esențiale relevante pentru acest aspect al anchetei.

| (144) | Prin urmare, Comisia a informat GC că, dacă este necesar, va recurge la utilizarea datelor disponibile în conformitate cu articolul 28 alineatul (1) din regulamentul de bază atunci când va examina existența și amploarea presupusei subvenționări acordate prin împrumuturi preferențiale. |
| --- | --- |

(144)

Prin urmare, Comisia a informat GC că, dacă este necesar, va recurge la utilizarea datelor disponibile în conformitate cu articolul 28 alineatul (1) din regulamentul de bază atunci când va examina existența și amploarea presupusei subvenționări acordate prin împrumuturi preferențiale.

| (145) | În răspunsul la scrisoarea Comisiei, GC a obiectat cu privire la aplicarea articolului 28 alineatul (1) din regulamentul de bază, susținând că GC nu este obligat să furnizeze informațiile solicitate și că informațiile solicitate nu constituie informații necesare. |
| --- | --- |

(145)

În răspunsul la scrisoarea Comisiei, GC a obiectat cu privire la aplicarea articolului 28 alineatul (1) din regulamentul de bază, susținând că GC nu este obligat să furnizeze informațiile solicitate și că informațiile solicitate nu constituie informații necesare.

| (146) | Comisia și-a menținut poziția potrivit căreia, în calitate de organism de reglementare, GC deține autoritatea de a furniza răspunsuri la întrebările specifice adresate instituțiilor financiare care au acordat finanțare producătorilor-exportatori incluși în eșantion. Astfel cum se menționează în scrisoarea Comisiei, GC are acces la informațiile solicitate de la toate entitățile deținute de stat în care GC este acționar principal sau majoritar, iar GC are autoritatea necesară pentru a interacționa cu instituțiile financiare chiar și atunci când acestea nu sunt deținute de stat, deoarece toate intră sub jurisdicția autorității de reglementare bancare chineze. |
| --- | --- |

(146)

Comisia și-a menținut poziția potrivit căreia, în calitate de organism de reglementare, GC deține autoritatea de a furniza răspunsuri la întrebările specifice adresate instituțiilor financiare care au acordat finanțare producătorilor-exportatori incluși în eșantion. Astfel cum se menționează în scrisoarea Comisiei, GC are acces la informațiile solicitate de la toate entitățile deținute de stat în care GC este acționar principal sau majoritar, iar GC are autoritatea necesară pentru a interacționa cu instituțiile financiare chiar și atunci când acestea nu sunt deținute de stat, deoarece toate intră sub jurisdicția autorității de reglementare bancare chineze.

| (147) | De asemenea, Comisia a considerat că informațiile solicitate sunt esențiale pentru a evalua controlul exercitat de GC asupra comportamentului instituțiilor financiare în ceea ce privește politicile de creditare și evaluările riscurilor pe care le-au aplicat atunci când au acordat împrumuturi industriei CFO. |
| --- | --- |

(147)

De asemenea, Comisia a considerat că informațiile solicitate sunt esențiale pentru a evalua controlul exercitat de GC asupra comportamentului instituțiilor financiare în ceea ce privește politicile de creditare și evaluările riscurilor pe care le-au aplicat atunci când au acordat împrumuturi industriei CFO.

| (148) | În urma comunicării constatărilor finale, GC a susținut că informațiile furnizate de Comisie cu privire la informațiile primite de la instituțiile financiare care acordă împrumuturi sau credite la export societăților incluse în eșantion nu erau necesare, nici măcar relevante, pentru finalizarea anchetei Comisiei, întrucât niciunul dintre împrumuturile în cauză nu a fost acordat în temeiul planurilor guvernamentale sau al altor documente ale GC. |
| --- | --- |

(148)

În urma comunicării constatărilor finale, GC a susținut că informațiile furnizate de Comisie cu privire la informațiile primite de la instituțiile financiare care acordă împrumuturi sau credite la export societăților incluse în eșantion nu erau necesare, nici măcar relevante, pentru finalizarea anchetei Comisiei, întrucât niciunul dintre împrumuturile în cauză nu a fost acordat în temeiul planurilor guvernamentale sau al altor documente ale GC.

| (149) | Informațiile lipsă se refereau la două aspecte. În primul rând, informațiile privind structura de proprietate și de guvernanță a băncilor necooperante, care erau necesare pentru a permite Comisiei să stabilească dacă aceste bănci sunt organisme publice sau nu. În al doilea rând, informațiile specifice societății din partea băncii parțiale cooperante, Banca EXIM, cum ar fi procesul de aprobare a împrumuturilor și evaluarea bonității efectuată de bancă pentru împrumuturile acordate producătorilor-exportatori incluși în eșantion, erau necesare pentru a stabili dacă acești producători au beneficiat de împrumuturi cu dobânzi preferențiale. Astfel de documente interne ar fi putut fi furnizate numai de către bănci și de GC, deoarece producătorii-exportatori incluși în eșantion nu ar avea acces la ele. |
| --- | --- |

(149)

Informațiile lipsă se refereau la două aspecte. În primul rând, informațiile privind structura de proprietate și de guvernanță a băncilor necooperante, care erau necesare pentru a permite Comisiei să stabilească dacă aceste bănci sunt organisme publice sau nu. În al doilea rând, informațiile specifice societății din partea băncii parțiale cooperante, Banca EXIM, cum ar fi procesul de aprobare a împrumuturilor și evaluarea bonității efectuată de bancă pentru împrumuturile acordate producătorilor-exportatori incluși în eșantion, erau necesare pentru a stabili dacă acești producători au beneficiat de împrumuturi cu dobânzi preferențiale. Astfel de documente interne ar fi putut fi furnizate numai de către bănci și de GC, deoarece producătorii-exportatori incluși în eșantion nu ar avea acces la ele.

| (150) | GC a susținut, de asemenea, că informațiile solicitate nu au fost disponibile. GC a afirmat că a fost imposibil din punct de vedere juridic să se obțină informațiile solicitate, deoarece nu există niciun temei în legislația chineză care să îi permită GC să oblige instituțiile financiare să divulge astfel de informații confidențiale. Prin solicitarea acestor informații, Comisia a impus o sarcină excesivă pentru GC. |
| --- | --- |

(150)

GC a susținut, de asemenea, că informațiile solicitate nu au fost disponibile. GC a afirmat că a fost imposibil din punct de vedere juridic să se obțină informațiile solicitate, deoarece nu există niciun temei în legislația chineză care să îi permită GC să oblige instituțiile financiare să divulge astfel de informații confidențiale. Prin solicitarea acestor informații, Comisia a impus o sarcină excesivă pentru GC.

| (151) | Comisia a observat că s-a solicitat separat consimțământul fiecărei societăți pentru operațiunile de creditare ale fiecărei bănci în parte. Comisia a considerat că un astfel de consimțământ specific ar trebui să fie suficient pentru a permite accesul la evidențele societăților incluse în eșantion. În plus, banca parțial cooperantă a furnizat efectiv o prezentare generală a creditelor în curs de derulare pe care le-a acordat societăților, ceea ce demonstrează că nu existau restricții referitoare la furnizarea de informații ca atare cu privire la anumite operațiuni. Cu toate acestea, niciuna dintre băncile respective nu a furnizat nicio informație despre propria evaluare internă a operațiunilor care au fost divulgate. |
| --- | --- |

(151)

Comisia a observat că s-a solicitat separat consimțământul fiecărei societăți pentru operațiunile de creditare ale fiecărei bănci în parte. Comisia a considerat că un astfel de consimțământ specific ar trebui să fie suficient pentru a permite accesul la evidențele societăților incluse în eșantion. În plus, banca parțial cooperantă a furnizat efectiv o prezentare generală a creditelor în curs de derulare pe care le-a acordat societăților, ceea ce demonstrează că nu existau restricții referitoare la furnizarea de informații ca atare cu privire la anumite operațiuni. Cu toate acestea, niciuna dintre băncile respective nu a furnizat nicio informație despre propria evaluare internă a operațiunilor care au fost divulgate.

| (152) | În final, Comisia nu a considerat că a impus o sarcină excesivă pentru GC solicitând informații referitoare la împrumuturile preferențiale. De la bun început, Comisia și-a limitat ancheta la acele instituții financiare care acordaseră împrumuturi societăților incluse în eșantion. Comisia a identificat aceste instituții financiare, iar cererea de transmitere a chestionarelor a fost transmisă către GC împreună cu chestionarul care urma să fie completat de GC într-un stadiu incipient al anchetei. Acest lucru a oferit GC timp suficient pentru a răspunde solicitării Comisiei. Prin urmare, Comisia a considerat că a făcut tot posibilul pentru a facilita cererea sa adresată GC. |
| --- | --- |

(152)

În final, Comisia nu a considerat că a impus o sarcină excesivă pentru GC solicitând informații referitoare la împrumuturile preferențiale. De la bun început, Comisia și-a limitat ancheta la acele instituții financiare care acordaseră împrumuturi societăților incluse în eșantion. Comisia a identificat aceste instituții financiare, iar cererea de transmitere a chestionarelor a fost transmisă către GC împreună cu chestionarul care urma să fie completat de GC într-un stadiu incipient al anchetei. Acest lucru a oferit GC timp suficient pentru a răspunde solicitării Comisiei. Prin urmare, Comisia a considerat că a făcut tot posibilul pentru a facilita cererea sa adresată GC.

| (153) | Astfel, Comisia și-a menținut poziția, reiterând că a trebuit să recurgă parțial la datele disponibile atunci când a examinat existența și amploarea presupusei subvenționări acordate prin împrumuturi preferențiale. |
| --- | --- |

(153)

Astfel, Comisia și-a menținut poziția, reiterând că a trebuit să recurgă parțial la datele disponibile atunci când a examinat existența și amploarea presupusei subvenționări acordate prin împrumuturi preferențiale.

| (154) | În urma comunicării constatărilor finale, reclamantul a susținut că Comisia nu a primit informații esențiale din partea GC în ceea ce privește împrumuturile preferențiale, ceea ce a condus la marje de subvenție care ar putea fi mai mici decât avantajul real obținut prin împrumuturile preferențiale acordate producătorilor-exportatori. |
| --- | --- |

(154)

În urma comunicării constatărilor finale, reclamantul a susținut că Comisia nu a primit informații esențiale din partea GC în ceea ce privește împrumuturile preferențiale, ceea ce a condus la marje de subvenție care ar putea fi mai mici decât avantajul real obținut prin împrumuturile preferențiale acordate producătorilor-exportatori.

| (155) | Producătorii-exportatori incluși în eșantion au cooperat la anchetă și au furnizat informații detaliate cu privire la împrumuturile pe care le-au primit de la bănci. Întrucât avantajul a fost calculat pe baza diferenței dintre aceste informații și o rată de referință a dobânzii, s-a considerat că marja de subvenție reprezintă avantajul real conferit producătorilor-exportatori incluși în eșantion. În consecință, afirmația a trebuit să fie respinsă. |
| --- | --- |

(155)

Producătorii-exportatori incluși în eșantion au cooperat la anchetă și au furnizat informații detaliate cu privire la împrumuturile pe care le-au primit de la bănci. Întrucât avantajul a fost calculat pe baza diferenței dintre aceste informații și o rată de referință a dobânzii, s-a considerat că marja de subvenție reprezintă avantajul real conferit producătorilor-exportatori incluși în eșantion. În consecință, afirmația a trebuit să fie respinsă.

3.2.2.   Aplicarea dispozițiilor articolului 28 alineatul (1) din regulamentul de bază în ceea ce privește asigurarea creditului la export

Aplicarea dispozițiilor articolului 28 alineatul (1) din regulamentul de bază în ceea ce privește asigurarea creditului la export

| (156) | Din motive administrative, Comisia a solicitat GC să transmită un chestionar specific societății Sinosure. |
| --- | --- |

(156)

Din motive administrative, Comisia a solicitat GC să transmită un chestionar specific societății Sinosure.

| (157) | În răspunsul său inițial la chestionar, GC a susținut că Sinosure nu a acordat subvenții industriei CFO și a considerat că chestionarul specific destinat Sinosure nu era relevant. GC a furnizat doar raportul anual al Sinosure. |
| --- | --- |

(157)

În răspunsul său inițial la chestionar, GC a susținut că Sinosure nu a acordat subvenții industriei CFO și a considerat că chestionarul specific destinat Sinosure nu era relevant. GC a furnizat doar raportul anual al Sinosure.

| (158) | În urma scrisorii de clarificare, GC și-a reiterat opinia potrivit căreia Sinosure nu a acordat subvenții specifice producătorilor-exportatori incluși în eșantion sau industriei CFO, deși a furnizat un răspuns parțial la chestionarul specific. Cu toate acestea, nici GC, nici Sinosure nu au furnizat documentele justificative solicitate cu privire la guvernanța corporativă a Sinosure, cum ar fi statutul său, și nu au furnizat o listă completă și corectă a creditelor la export acordate producătorilor-exportatori incluși în eșantion. În plus, nici GC, nici Sinosure nu au oferit informații specifice privind asigurarea creditului la export furnizată industriei CFO, nivelul primelor și nici cifre detaliate referitoare la profitabilitatea activității sale de asigurare a creditului la export. |
| --- | --- |

(158)

În urma scrisorii de clarificare, GC și-a reiterat opinia potrivit căreia Sinosure nu a acordat subvenții specifice producătorilor-exportatori incluși în eșantion sau industriei CFO, deși a furnizat un răspuns parțial la chestionarul specific. Cu toate acestea, nici GC, nici Sinosure nu au furnizat documentele justificative solicitate cu privire la guvernanța corporativă a Sinosure, cum ar fi statutul său, și nu au furnizat o listă completă și corectă a creditelor la export acordate producătorilor-exportatori incluși în eșantion. În plus, nici GC, nici Sinosure nu au oferit informații specifice privind asigurarea creditului la export furnizată industriei CFO, nivelul primelor și nici cifre detaliate referitoare la profitabilitatea activității sale de asigurare a creditului la export.

| (159) | În lipsa acestor informații, Comisia a considerat că nu a primit informații cruciale relevante în ceea ce privește acest aspect al anchetei. |
| --- | --- |

(159)

În lipsa acestor informații, Comisia a considerat că nu a primit informații cruciale relevante în ceea ce privește acest aspect al anchetei.

| (160) | În opinia Comisiei, GC are acces la informațiile solicitate de la toate entitățile deținute de stat (societăți sau instituții publice/financiare) în care GC este acționar principal sau majoritar. Acest lucru este valabil și în cazul Sinosure, care este o entitate aflată în totalitate în proprietatea statului. Prin urmare, Comisia a informat GC că, dacă este necesar, va recurge la utilizarea datelor disponibile în conformitate cu articolul 28 alineatul (1) din regulamentul de bază atunci când va examina existența și amploarea presupusei subvenționări acordate prin asigurarea creditului la export. |
| --- | --- |

(160)

În opinia Comisiei, GC are acces la informațiile solicitate de la toate entitățile deținute de stat (societăți sau instituții publice/financiare) în care GC este acționar principal sau majoritar. Acest lucru este valabil și în cazul Sinosure, care este o entitate aflată în totalitate în proprietatea statului. Prin urmare, Comisia a informat GC că, dacă este necesar, va recurge la utilizarea datelor disponibile în conformitate cu articolul 28 alineatul (1) din regulamentul de bază atunci când va examina existența și amploarea presupusei subvenționări acordate prin asigurarea creditului la export.

| (161) | În răspunsul la scrisoarea Comisiei, GC și-a menținut poziția potrivit căreia Sinosure nu a acordat subvenții specifice industriei CFO, ci respectă principiul orientării către piață pentru a desfășura activități de asigurare relevante și nu are un tratament preferențial specific în ceea ce privește industria CFO care să fie solicitat în vreun document de politică. |
| --- | --- |

(161)

În răspunsul la scrisoarea Comisiei, GC și-a menținut poziția potrivit căreia Sinosure nu a acordat subvenții specifice industriei CFO, ci respectă principiul orientării către piață pentru a desfășura activități de asigurare relevante și nu are un tratament preferențial specific în ceea ce privește industria CFO care să fie solicitat în vreun document de politică.

| (162) | Informațiile furnizate de GC cu privire la Sinosure au fost incomplete și nu au permis Comisiei să tragă concluzii cu privire la părți esențiale ale anchetei legate de asigurarea creditului la export, în special nu i-au permis să stabilească dacă Sinosure este organism public și dacă primele încasate de la societățile incluse în eșantion au fost conforme cu piața. |
| --- | --- |

(162)

Informațiile furnizate de GC cu privire la Sinosure au fost incomplete și nu au permis Comisiei să tragă concluzii cu privire la părți esențiale ale anchetei legate de asigurarea creditului la export, în special nu i-au permis să stabilească dacă Sinosure este organism public și dacă primele încasate de la societățile incluse în eșantion au fost conforme cu piața.

| (163) | În urma comunicării constatărilor finale, GC a susținut că toate informațiile necesare au fost transmise Comisiei și, întrucât Sinosure nu a furnizat subvenții specifice industriei CFO, informațiile solicitate nu erau relevante în cadrul prezentei anchete. |
| --- | --- |

(163)

În urma comunicării constatărilor finale, GC a susținut că toate informațiile necesare au fost transmise Comisiei și, întrucât Sinosure nu a furnizat subvenții specifice industriei CFO, informațiile solicitate nu erau relevante în cadrul prezentei anchete.

| (164) | Astfel cum se menționează în considerentul 162, Comisia nu a primit informații de la Sinosure pentru a aprecia dacă afirmația GC potrivit căreia Sinosure nu este organism public este corectă și dacă primele încasate de Sinosure au fost conforme cu piața. Aceste informații au fost considerate necesare pentru a permite Comisiei să stabilească dacă asigurarea creditului la export furnizată de Sinosure a constituit o subvenție care poate face obiectul unor măsuri compensatorii care a conferit un avantaj producătorilor-exportatori incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(164)

Astfel cum se menționează în considerentul 162, Comisia nu a primit informații de la Sinosure pentru a aprecia dacă afirmația GC potrivit căreia Sinosure nu este organism public este corectă și dacă primele încasate de Sinosure au fost conforme cu piața. Aceste informații au fost considerate necesare pentru a permite Comisiei să stabilească dacă asigurarea creditului la export furnizată de Sinosure a constituit o subvenție care poate face obiectul unor măsuri compensatorii care a conferit un avantaj producătorilor-exportatori incluși în eșantion.

| (165) | Prin urmare, Comisia a concluzionat că trebuia să se bazeze parțial pe datele disponibile pentru constatările sale referitoare la asigurarea creditului la export. |
| --- | --- |

(165)

Prin urmare, Comisia a concluzionat că trebuia să se bazeze parțial pe datele disponibile pentru constatările sale referitoare la asigurarea creditului la export.

| (166) | În urma comunicării constatărilor finale, reclamantul a susținut că Comisia a primit informații incomplete din partea GC cu privire la Sinosure, ceea ce nu a permis formularea unor concluzii cu privire la părți esențiale ale anchetei referitoare la asigurarea creditului la export. Ca urmare, este foarte probabil ca rata de subvenționare calculată pentru fiecare producător-exportator inclus în eșantion să fie mai mică decât beneficiul real obținut din asigurarea creditului la export acordată producătorilor-exportatori. Reclamantul a considerat că rata cea mai ridicată constatată pentru un producător-exportator ar trebui să fie aplicată în mod automat de către Comisie și celuilalt producător-exportator. |
| --- | --- |

(166)

În urma comunicării constatărilor finale, reclamantul a susținut că Comisia a primit informații incomplete din partea GC cu privire la Sinosure, ceea ce nu a permis formularea unor concluzii cu privire la părți esențiale ale anchetei referitoare la asigurarea creditului la export. Ca urmare, este foarte probabil ca rata de subvenționare calculată pentru fiecare producător-exportator inclus în eșantion să fie mai mică decât beneficiul real obținut din asigurarea creditului la export acordată producătorilor-exportatori. Reclamantul a considerat că rata cea mai ridicată constatată pentru un producător-exportator ar trebui să fie aplicată în mod automat de către Comisie și celuilalt producător-exportator.

| (167) | Producătorii-exportatori incluși în eșantion au cooperat la anchetă și au furnizat informații detaliate cu privire la asigurarea creditului la export pe care au primit-o de la Sinosure. Întrucât avantajul a fost calculat pe baza diferenței dintre aceste informații și o valoare de referință externă adecvată, s-a considerat că valoarea subvenției reprezintă avantajul real conferit producătorilor-exportatori incluși în eșantion. În consecință, afirmația a trebuit să fie respinsă. |
| --- | --- |

(167)

Producătorii-exportatori incluși în eșantion au cooperat la anchetă și au furnizat informații detaliate cu privire la asigurarea creditului la export pe care au primit-o de la Sinosure. Întrucât avantajul a fost calculat pe baza diferenței dintre aceste informații și o valoare de referință externă adecvată, s-a considerat că valoarea subvenției reprezintă avantajul real conferit producătorilor-exportatori incluși în eșantion. În consecință, afirmația a trebuit să fie respinsă.

3.2.3.   Utilizarea datelor disponibile în legătură cu materiile prime

Utilizarea datelor disponibile în legătură cu materiile prime

| (168) | Comisia a solicitat GC să transmită un chestionar specific celor mai mari 10 producători și distribuitori de materii prime utilizate în producția de CFO, precum și oricăror altor furnizori de materiale în cauză care au furnizat factori de producție societăților incluse în eșantion. În răspunsul său la chestionar, GC a susținut că nu deține controlul asupra furnizorilor de materii prime pentru a solicita ca aceștia să furnizeze informațiile confidențiale solicitate în chestionar și că ar fi o sarcină excesivă pentru GC să se coordoneze cu furnizorii foarte numeroși de materii prime ai societăților incluse în eșantion. Cu toate acestea, Comisia a constatat, pe baza datelor disponibile public, că principalii producători de germaniu sunt (parțial) întreprinderi deținute de stat, astfel cum se arată în secțiunea 3.8.2. Prin urmare, GC era în măsură să furnizeze informațiile solicitate. |
| --- | --- |

(168)

Comisia a solicitat GC să transmită un chestionar specific celor mai mari 10 producători și distribuitori de materii prime utilizate în producția de CFO, precum și oricăror altor furnizori de materiale în cauză care au furnizat factori de producție societăților incluse în eșantion. În răspunsul său la chestionar, GC a susținut că nu deține controlul asupra furnizorilor de materii prime pentru a solicita ca aceștia să furnizeze informațiile confidențiale solicitate în chestionar și că ar fi o sarcină excesivă pentru GC să se coordoneze cu furnizorii foarte numeroși de materii prime ai societăților incluse în eșantion. Cu toate acestea, Comisia a constatat, pe baza datelor disponibile public, că principalii producători de germaniu sunt (parțial) întreprinderi deținute de stat, astfel cum se arată în secțiunea 3.8.2. Prin urmare, GC era în măsură să furnizeze informațiile solicitate.

| (169) | La cererea Comisiei, GC a furnizat planuri și comunicări guvernamentale emise de guvernul Provinciei Yunnan care afectează industria germaniului. Totuși, GC a refuzat să se conformeze solicitării Comisiei de a transmite chestionarul furnizorilor de factori de producție pentru a obține informații mai detaliate cu privire la structura de proprietate a întreprinderilor care produc și furnizează materiile prime în cauză. Prin urmare, din cauza cooperării parțiale a GC în ceea ce privește materiile prime utilizate în producția de CFO, Comisia nu a obținut informațiile necesare referitoare la furnizorii de factori de producție. |
| --- | --- |

(169)

La cererea Comisiei, GC a furnizat planuri și comunicări guvernamentale emise de guvernul Provinciei Yunnan care afectează industria germaniului. Totuși, GC a refuzat să se conformeze solicitării Comisiei de a transmite chestionarul furnizorilor de factori de producție pentru a obține informații mai detaliate cu privire la structura de proprietate a întreprinderilor care produc și furnizează materiile prime în cauză. Prin urmare, din cauza cooperării parțiale a GC în ceea ce privește materiile prime utilizate în producția de CFO, Comisia nu a obținut informațiile necesare referitoare la furnizorii de factori de producție.

| (170) | În urma comunicării constatărilor finale, GC a susținut că Comisia a utilizat în mod ilegal datele disponibile cu privire la informațiile provenite de la producătorii și distribuitorii de materii prime, susținând că nu este rezonabil să se aștepte ca GC să se coordoneze cu numărul mare de producători de factori de producție. |
| --- | --- |

(170)

În urma comunicării constatărilor finale, GC a susținut că Comisia a utilizat în mod ilegal datele disponibile cu privire la informațiile provenite de la producătorii și distribuitorii de materii prime, susținând că nu este rezonabil să se aștepte ca GC să se coordoneze cu numărul mare de producători de factori de producție.

| (171) | În mod excepțional, Comisia a adresat întrebări suplimentare în scrisoarea sa de clarificare către GC cu privire la una dintre principalele materii prime, germaniul, din motivele explicate în secțiunea 3.8.2 de mai jos. Însă informațiile necesare referitoare la această materie primă nu au fost furnizate integral de GC. |
| --- | --- |

(171)

În mod excepțional, Comisia a adresat întrebări suplimentare în scrisoarea sa de clarificare către GC cu privire la una dintre principalele materii prime, germaniul, din motivele explicate în secțiunea 3.8.2 de mai jos. Însă informațiile necesare referitoare la această materie primă nu au fost furnizate integral de GC.

| (172) | Aceste informații lipsă se refereau în principal la două aspecte: în primul rând, informații privind structura de proprietate și de guvernanță a producătorilor de materii prime necooperanți. În lipsa acestor informații, Comisia nu a putut stabili dacă acești producători sunt organisme publice sau nu. În al doilea rând, informațiile specifice societăților din partea producătorilor de materii prime necooperanți – de exemplu, informații privind stabilirea prețurilor pentru factorii de producție furnizați societăților incluse în eșantion. Aceste informații sunt necesare în sensul articolului 28 din regulamentul de bază pentru a stabili dacă întreprinderilor incluse în eșantion li s-au furnizat factori de producție contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată. În plus, aceste informații puteau fi furnizate numai de producători și, prin urmare, nu puteau fi incluse în răspunsurile la chestionar ale societăților incluse în eșantion. |
| --- | --- |

(172)

Aceste informații lipsă se refereau în principal la două aspecte: în primul rând, informații privind structura de proprietate și de guvernanță a producătorilor de materii prime necooperanți. În lipsa acestor informații, Comisia nu a putut stabili dacă acești producători sunt organisme publice sau nu. În al doilea rând, informațiile specifice societăților din partea producătorilor de materii prime necooperanți – de exemplu, informații privind stabilirea prețurilor pentru factorii de producție furnizați societăților incluse în eșantion. Aceste informații sunt necesare în sensul articolului 28 din regulamentul de bază pentru a stabili dacă întreprinderilor incluse în eșantion li s-au furnizat factori de producție contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată. În plus, aceste informații puteau fi furnizate numai de producători și, prin urmare, nu puteau fi incluse în răspunsurile la chestionar ale societăților incluse în eșantion.

| (173) | Prin urmare, Comisia a concluzionat că trebuia să se bazeze parțial pe datele disponibile pentru constatările sale privind furnizarea de materii prime contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată, în conformitate cu articolul 28 alineatul (1) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(173)

Prin urmare, Comisia a concluzionat că trebuia să se bazeze parțial pe datele disponibile pentru constatările sale privind furnizarea de materii prime contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată, în conformitate cu articolul 28 alineatul (1) din regulamentul de bază.

3.3.   Subvenții și programe de subvenționare care fac obiectul prezentei anchete

Subvenții și programe de subvenționare care fac obiectul prezentei anchete

| (174) | Pe baza informațiilor cuprinse în plângere, a avizului de deschidere și a răspunsurilor la chestionarele Comisiei, a fost examinată presupusa subvenționare de către GC prin intermediul următoarelor subvenții:






  (i) | programe de granturi






  — | granturi și fonduri pentru tehnologie, inovare și dezvoltare; |
| --- | --- | --- | --- |

(174)

Pe baza informațiilor cuprinse în plângere, a avizului de deschidere și a răspunsurilor la chestionarele Comisiei, a fost examinată presupusa subvenționare de către GC prin intermediul următoarelor subvenții:

(i)

programe de granturi

—

granturi și fonduri pentru tehnologie, inovare și dezvoltare;

| — | fonduri pentru transformarea și modernizarea industriei; |
| --- | --- |

—

fonduri pentru transformarea și modernizarea industriei;

| — | granturi bazate pe proiecte; |
| --- | --- |

—

granturi bazate pe proiecte;

| — | granturi pentru active; |
| --- | --- |

—

granturi pentru active;

| — | granturi pentru echipamente și servicii de construcții; |
| --- | --- |

—

granturi pentru echipamente și servicii de construcții;

| — | finanțare pentru cercetare și dezvoltare; |
| --- | --- |

—

finanțare pentru cercetare și dezvoltare;

| — | subvenții pentru materii prime; |
| --- | --- |

—

subvenții pentru materii prime;

| — | alte granturi; |
| --- | --- |

—

alte granturi;

| (ii) | acordarea de finanțare preferențială, credite direcționate și finanțare prin capitaluri proprii, cvasicapital și alte instrumente de capital (de exemplu, împrumuturi de politică, linii de credit, ordine de acceptare bancare, finanțare la export); |
| --- | --- |

(ii)

acordarea de finanțare preferențială, credite direcționate și finanțare prin capitaluri proprii, cvasicapital și alte instrumente de capital (de exemplu, împrumuturi de politică, linii de credit, ordine de acceptare bancare, finanțare la export);

| (iii) | credite la export preferențiale, asigurare și garanții pentru creditele la export; |
| --- | --- |

(iii)

credite la export preferențiale, asigurare și garanții pentru creditele la export;

| (iv) | venituri la care se renunță prin programe de scutire și reducere a impozitelor






  — | reducerea impozitului pe profit pentru întreprinderile care utilizează tehnologii înalte și noi; |
| --- | --- | --- |

(iv)

venituri la care se renunță prin programe de scutire și reducere a impozitelor

—

reducerea impozitului pe profit pentru întreprinderile care utilizează tehnologii înalte și noi;

| — | deducerea preferențială înainte de impozitare a cheltuielilor de cercetare și dezvoltare; |
| --- | --- |

—

deducerea preferențială înainte de impozitare a cheltuielilor de cercetare și dezvoltare;

| — | amortizarea accelerată a instrumentelor și echipamentelor utilizate de întreprinderile de înaltă tehnologie pentru dezvoltarea și producția de înaltă tehnologie; |
| --- | --- |

—

amortizarea accelerată a instrumentelor și echipamentelor utilizate de întreprinderile de înaltă tehnologie pentru dezvoltarea și producția de înaltă tehnologie;

| — | scutirea fiscală referitoare la dividendele distribuite între întreprinderile rezidente calificate; |
| --- | --- |

—

scutirea fiscală referitoare la dividendele distribuite între întreprinderile rezidente calificate;

| — | scutirea sau renunțarea la impozitele pe bunurile imobile și la taxele de utilizare a terenurilor; |
| --- | --- |

—

scutirea sau renunțarea la impozitele pe bunurile imobile și la taxele de utilizare a terenurilor;

| — | furnizarea de energie electrică la tarife reduse; |
| --- | --- |

—

furnizarea de energie electrică la tarife reduse;

| (v) | furnizarea de bunuri și servicii de către autoritățile publice contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată






  — | acordarea de către autorităților publice a drepturilor de folosință asupra terenurilor pentru o remunerație mai mică decât cea adecvată; |
| --- | --- | --- |

(v)

furnizarea de bunuri și servicii de către autoritățile publice contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată

—

acordarea de către autorităților publice a drepturilor de folosință asupra terenurilor pentru o remunerație mai mică decât cea adecvată;

| — | punerea la dispoziție de materii prime de către autoritățile publice contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată. |
| --- | --- |

—

punerea la dispoziție de materii prime de către autoritățile publice contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată.

3.4.   Programe de granturi

Programe de granturi

| (175) | Comisia a constatat că grupurile de societăți incluse în eșantion au beneficiat de o varietate de programe de granturi, cum ar fi granturi pentru tehnologie, inovare și dezvoltare, granturi pentru active, reduceri ale dobânzilor la împrumuturi, granturi pentru sprijinirea exporturilor, granturi care vizează dezvoltarea întreprinderilor mici și mijlocii și granturi speciale legate de impactul economic al pandemiei de COVID-19. Granturile pentru tehnologie, inovare și dezvoltare au constituit o parte semnificativă a granturilor raportate de grupurile de societăți incluse în eșantion. Prin urmare, Comisia a grupat granturile în două categorii: (i) granturi pentru tehnologie, inovare și dezvoltare și (ii) alte granturi. |
| --- | --- |

(175)

Comisia a constatat că grupurile de societăți incluse în eșantion au beneficiat de o varietate de programe de granturi, cum ar fi granturi pentru tehnologie, inovare și dezvoltare, granturi pentru active, reduceri ale dobânzilor la împrumuturi, granturi pentru sprijinirea exporturilor, granturi care vizează dezvoltarea întreprinderilor mici și mijlocii și granturi speciale legate de impactul economic al pandemiei de COVID-19. Granturile pentru tehnologie, inovare și dezvoltare au constituit o parte semnificativă a granturilor raportate de grupurile de societăți incluse în eșantion. Prin urmare, Comisia a grupat granturile în două categorii: (i) granturi pentru tehnologie, inovare și dezvoltare și (ii) alte granturi.

3.4.1.   Granturi pentru tehnologie, inovare și dezvoltare

Granturi pentru tehnologie, inovare și dezvoltare

| (176) | Ambele grupuri incluse în eșantion au primit granturi pentru cercetare și dezvoltare („C-D”) și industrializare, modernizare tehnologică și inovare în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(176)

Ambele grupuri incluse în eșantion au primit granturi pentru cercetare și dezvoltare („C-D”) și industrializare, modernizare tehnologică și inovare în cursul perioadei de anchetă.

(a)   Temei juridic

| — | cel de al 13-lea Plan cincinal privind inovarea tehnologică; |
| --- | --- |

—

cel de al 13-lea Plan cincinal privind inovarea tehnologică;

| — | Comunicarea privind stabilirea proiectelor anuale pentru 2018 din categoria proiectelor speciale esențiale în domeniul produselor electronice optice, al dispozitivelor microelectronice și al integrării acestora, Ministerul Științei și Tehnologiei, Guo Ke Gao Fa Ji Zi (2019) nr. 49; |
| --- | --- |

—

Comunicarea privind stabilirea proiectelor anuale pentru 2018 din categoria proiectelor speciale esențiale în domeniul produselor electronice optice, al dispozitivelor microelectronice și al integrării acestora, Ministerul Științei și Tehnologiei, Guo Ke Gao Fa Ji Zi (2019) nr. 49;

| — | Comunicarea privind publicarea stabilirii pentru 2019 a proiectelor speciale de comunicații în bandă largă și a proiectelor speciale esențiale pentru rețele noi, în cadrul Programului național de referință pentru cercetare și dezvoltare, Ministerul Științei și Tehnologiei, Guo Ke Gao Fa Ji Zi (2020) nr. 6; |
| --- | --- |

—

Comunicarea privind publicarea stabilirii pentru 2019 a proiectelor speciale de comunicații în bandă largă și a proiectelor speciale esențiale pentru rețele noi, în cadrul Programului național de referință pentru cercetare și dezvoltare, Ministerul Științei și Tehnologiei, Guo Ke Gao Fa Ji Zi (2020) nr. 6;

| — | fonduri de sprijin pentru industrie și fonduri speciale pentru C-D și industrializare, Dong Ban Fa (2018) nr. 62; |
| --- | --- |

—

fonduri de sprijin pentru industrie și fonduri speciale pentru C-D și industrializare, Dong Ban Fa (2018) nr. 62;

| — | Programul național de cercetare și dezvoltare în domeniul înaltelor tehnologii (863), măsuri de gestionare; |
| --- | --- |

—

Programul național de cercetare și dezvoltare în domeniul înaltelor tehnologii (863), măsuri de gestionare;

| — | Dezvoltarea și industrializarea echipamentelor de transmisie optică convergente 13 – Dezvoltarea științei și tehnologiei Hubei [2014] nr. 10, Comunicare din partea Departamentului provincial al științei și tehnologiei cu privire la publicarea proiectelor pentru 2014 din cadrul Planului pentru știință și tehnologie al Provinciei Hubei (prima serie); |
| --- | --- |

—

Dezvoltarea și industrializarea echipamentelor de transmisie optică convergente 13 – Dezvoltarea științei și tehnologiei Hubei [2014] nr. 10, Comunicare din partea Departamentului provincial al științei și tehnologiei cu privire la publicarea proiectelor pentru 2014 din cadrul Planului pentru știință și tehnologie al Provinciei Hubei (prima serie);

| — | fonduri de proiect pentru Platforma de servicii pentru dubla inovare; |
| --- | --- |

—

fonduri de proiect pentru Platforma de servicii pentru dubla inovare;

| — | Comunicarea privind publicarea, în 2019, a primei serii de indicatori pentru fondul special provincial industrial și de transformare și modernizare a industriei informatice; |
| --- | --- |

—

Comunicarea privind publicarea, în 2019, a primei serii de indicatori pentru fondul special provincial industrial și de transformare și modernizare a industriei informatice;

| — | Al Treilea Institut de Cercetare din cadrul Ministerului Securității Publice, finanțare directă pentru proiecte de cercetare; |
| --- | --- |

—

Al Treilea Institut de Cercetare din cadrul Ministerului Securității Publice, finanțare directă pentru proiecte de cercetare;

| — | comunicări privind alocarea de fonduri speciale pentru reînnoire tehnică, pentru revitalizare industrială, pentru transformare tehnică și pentru dezvoltare industrială; |
| --- | --- |

—

comunicări privind alocarea de fonduri speciale pentru reînnoire tehnică, pentru revitalizare industrială, pentru transformare tehnică și pentru dezvoltare industrială;

| — | programele locale ale Administrației municipale de supraveghere a pieței din Wuhan au alocat proiecte de cultivare de mare valoare; și |
| --- | --- |

—

programele locale ale Administrației municipale de supraveghere a pieței din Wuhan au alocat proiecte de cultivare de mare valoare; și

| — | Documentul Comitetului de gestionare a zonelor de dezvoltare economică și tehnologică Nanjing, 2018, nr. 149. |
| --- | --- |

—

Documentul Comitetului de gestionare a zonelor de dezvoltare economică și tehnologică Nanjing, 2018, nr. 149.

(b)   Constatări

| (177) | Comisia a constatat că majoritatea granturilor pentru modernizarea, reînnoirea sau transformarea tehnologică primite de societățile incluse în eșantion erau legate în mod explicit de cercetare și dezvoltare. Un număr mic de granturi au vizat transformarea și inovarea societăților sau procesul lor de fabricație și, prin urmare, au fost legate indirect de cercetare și dezvoltare. |
| --- | --- |

(177)

Comisia a constatat că majoritatea granturilor pentru modernizarea, reînnoirea sau transformarea tehnologică primite de societățile incluse în eșantion erau legate în mod explicit de cercetare și dezvoltare. Un număr mic de granturi au vizat transformarea și inovarea societăților sau procesul lor de fabricație și, prin urmare, au fost legate indirect de cercetare și dezvoltare.

| (178) | Un producător-exportator din unul dintre grupurile incluse în eșantion a raportat 113 granturi pentru perioada de anchetă, peste 80 % din valoarea acestora fiind legată de proiecte de C-D. Valoarea granturilor pentru C-D ale celui de-al doilea producător-exportator din același grup a reprezentat peste 70 % din granturile totale raportate de acesta pentru perioada de anchetă. |
| --- | --- |

(178)

Un producător-exportator din unul dintre grupurile incluse în eșantion a raportat 113 granturi pentru perioada de anchetă, peste 80 % din valoarea acestora fiind legată de proiecte de C-D. Valoarea granturilor pentru C-D ale celui de-al doilea producător-exportator din același grup a reprezentat peste 70 % din granturile totale raportate de acesta pentru perioada de anchetă.

| (179) | În ceea ce privește acest grup de societăți, Comisia a stabilit, de asemenea, că GC a acordat granturi pentru industrializarea C-D la diferite niveluri în cadrul grupului. În special, GC a acordat fonduri cu scop special societăților-mamă, dintre care una este gestionată direct de Comisia de supraveghere și administrare a activelor deținute de stat („SASAC”), fonduri care au fost alocate mai departe filialelor, inclusiv unuia dintre producătorii-exportatori, pentru proiecte de C-D. |
| --- | --- |

(179)

În ceea ce privește acest grup de societăți, Comisia a stabilit, de asemenea, că GC a acordat granturi pentru industrializarea C-D la diferite niveluri în cadrul grupului. În special, GC a acordat fonduri cu scop special societăților-mamă, dintre care una este gestionată direct de Comisia de supraveghere și administrare a activelor deținute de stat („SASAC”), fonduri care au fost alocate mai departe filialelor, inclusiv unuia dintre producătorii-exportatori, pentru proiecte de C-D.

| (180) | Unul dintre producătorii-exportatori din grup a primit un anumit volum de fonduri de la societățile-mamă în cadrul contractelor pentru servicii de C-D furnizate societăților-mamă. Granturile au fost acordate de GC societăților-mamă. Însă, în cursul VID, Comisia a constatat că granturile acordate de GC au fost, în ultimă instanță, plătite producătorului-exportator sub formă de taxe pentru servicii de C-D. În plus, clauzele contractelor au indicat că rezultatele în materie de C-D, inclusiv toate drepturile de proprietate intelectuală rezultate din aceste servicii, aparțin ambelor părți și că dreptul de a depune cererea revine societății care execută proiectul de C-D, și anume producătorului-exportator. Comisia a stabilit că serviciile de C-D respective includeau și produsul în cauză. Prin urmare, pe această bază, Comisia a considerat fondurile furnizate sub formă de taxe pentru servicii de C-D drept un grant acordat integral de GC producătorului-exportator. Furnizorii afiliați din cadrul grupului au primit, de asemenea, granturi semnificative pentru proiecte de C-D. |
| --- | --- |

(180)

Unul dintre producătorii-exportatori din grup a primit un anumit volum de fonduri de la societățile-mamă în cadrul contractelor pentru servicii de C-D furnizate societăților-mamă. Granturile au fost acordate de GC societăților-mamă. Însă, în cursul VID, Comisia a constatat că granturile acordate de GC au fost, în ultimă instanță, plătite producătorului-exportator sub formă de taxe pentru servicii de C-D. În plus, clauzele contractelor au indicat că rezultatele în materie de C-D, inclusiv toate drepturile de proprietate intelectuală rezultate din aceste servicii, aparțin ambelor părți și că dreptul de a depune cererea revine societății care execută proiectul de C-D, și anume producătorului-exportator. Comisia a stabilit că serviciile de C-D respective includeau și produsul în cauză. Prin urmare, pe această bază, Comisia a considerat fondurile furnizate sub formă de taxe pentru servicii de C-D drept un grant acordat integral de GC producătorului-exportator. Furnizorii afiliați din cadrul grupului au primit, de asemenea, granturi semnificative pentru proiecte de C-D.

| (181) | O mare parte a societăților din acest grup inclus în eșantion sunt situate în zona de dezvoltare a noilor tehnologii East Lake din Wuhan și au primit fonduri pentru C-D deoarece sunt situate în această zonă. Această zonă de înaltă tehnologie este adesea denumită „Optics Valley” (43) datorită accentului pus pe fabricarea de produse electronice optice, inclusiv de CFO. Astfel cum se arată în considerentele 123-125 de mai sus, Zona de dezvoltare a industriei noilor tehnologii East Lake din Wuhan a servit drept bază de producție majoră pentru CFO, iar producătorii de CFO care și-au desfășurat activitatea în zonă au beneficiat de stimulente și de sprijin din partea statului sub diverse forme, inclusiv granturi (44). |
| --- | --- |

(181)

O mare parte a societăților din acest grup inclus în eșantion sunt situate în zona de dezvoltare a noilor tehnologii East Lake din Wuhan și au primit fonduri pentru C-D deoarece sunt situate în această zonă. Această zonă de înaltă tehnologie este adesea denumită „Optics Valley” (43) datorită accentului pus pe fabricarea de produse electronice optice, inclusiv de CFO. Astfel cum se arată în considerentele 123-125 de mai sus, Zona de dezvoltare a industriei noilor tehnologii East Lake din Wuhan a servit drept bază de producție majoră pentru CFO, iar producătorii de CFO care și-au desfășurat activitatea în zonă au beneficiat de stimulente și de sprijin din partea statului sub diverse forme, inclusiv granturi (44).

43

44

| (182) | În ceea ce privește al doilea grup inclus în eșantion, Comisia a stabilit că valoarea granturilor care sprijină C-D sau care servesc unor scopuri de transformare sau inovare a reprezentat aproximativ 90 % din granturile primite în cursul perioadei de anchetă pentru una dintre societățile exportatoare și peste 40 % pentru cealaltă societate exportatoare. |
| --- | --- |

(182)

În ceea ce privește al doilea grup inclus în eșantion, Comisia a stabilit că valoarea granturilor care sprijină C-D sau care servesc unor scopuri de transformare sau inovare a reprezentat aproximativ 90 % din granturile primite în cursul perioadei de anchetă pentru una dintre societățile exportatoare și peste 40 % pentru cealaltă societate exportatoare.

| (183) | Punerea în aplicare a planurilor și programelor descrise mai sus la considerentele 81-126 s-a tradus în plăți monetare concrete. Într-adevăr, printre instrumentele prin care GC ghidează dezvoltarea sectorului CFO se numără și subvențiile directe din partea statului. Raportul anual din 2019 disponibil public al producătorului-exportator FTT confirmă faptul că, la sfârșitul anului 2019, societatea a avut venituri înregistrate în avans în valoare de 393,8 milioane RMB sub formă de subvenții guvernamentale și subvenții guvernamentale în valoare de 45,8 milioane RMB reprezentând „alte venituri” (45). Raportul anual din 2019 disponibil public al producătorului-exportator ZTT confirmă faptul că, la sfârșitul anului 2019, societatea a avut venituri înregistrate în avans în valoare de 150,3 milioane RMB sub formă de subvenții guvernamentale și a primit subvenții guvernamentale în legătură cu activitățile curente ale societății în valoare de 361,1 milioane RMB (46). |
| --- | --- |

(183)

Punerea în aplicare a planurilor și programelor descrise mai sus la considerentele 81-126 s-a tradus în plăți monetare concrete. Într-adevăr, printre instrumentele prin care GC ghidează dezvoltarea sectorului CFO se numără și subvențiile directe din partea statului. Raportul anual din 2019 disponibil public al producătorului-exportator FTT confirmă faptul că, la sfârșitul anului 2019, societatea a avut venituri înregistrate în avans în valoare de 393,8 milioane RMB sub formă de subvenții guvernamentale și subvenții guvernamentale în valoare de 45,8 milioane RMB reprezentând „alte venituri” (45). Raportul anual din 2019 disponibil public al producătorului-exportator ZTT confirmă faptul că, la sfârșitul anului 2019, societatea a avut venituri înregistrate în avans în valoare de 150,3 milioane RMB sub formă de subvenții guvernamentale și a primit subvenții guvernamentale în legătură cu activitățile curente ale societății în valoare de 361,1 milioane RMB (46).

45

46

| (184) | Programele de granturi de care au beneficiat grupurile de societăți incluse în eșantion sunt în mare măsură similare în felul cum au fost concepute. În funcție de scop, se stabilesc criterii pe baza cărora întreprinderile pot depune cereri și, dacă criteriile sunt îndeplinite, se acordă sprijinul financiar. |
| --- | --- |

(184)

Programele de granturi de care au beneficiat grupurile de societăți incluse în eșantion sunt în mare măsură similare în felul cum au fost concepute. În funcție de scop, se stabilesc criterii pe baza cărora întreprinderile pot depune cereri și, dacă criteriile sunt îndeplinite, se acordă sprijinul financiar.

| (185) | Unele dintre granturile acordate societăților incluse în eșantion își au temeiul juridic în Programul național de cercetare și dezvoltare în domeniul înaltelor tehnologii, așa-numitele „măsuri de gestionare 863”. Aceste măsuri de gestionare ilustrează încă o dată funcționarea planificării de stat în RPC, descrisă mai sus în considerentul 79. Articolul 2 prevede că „Planul național de cercetare și dezvoltare în domeniul înaltelor tehnologii (863) este un program științific și tehnologic cu obiective naționale clare, care este sprijinit prin alocări financiare centrale.” Articolul 29 din același document stabilește procedura de aprobare a proiectelor eligibile. Aceasta reflectă mecanismul descris mai sus: după depunerea unei cereri, acceptarea și evaluarea acesteia, un grup de experți va prezenta propunerile proiectului și estimările privind finanțarea proiectului și, în cele din urmă, un birou comun va aproba și va semna grantul. |
| --- | --- |

(185)

Unele dintre granturile acordate societăților incluse în eșantion își au temeiul juridic în Programul național de cercetare și dezvoltare în domeniul înaltelor tehnologii, așa-numitele „măsuri de gestionare 863”. Aceste măsuri de gestionare ilustrează încă o dată funcționarea planificării de stat în RPC, descrisă mai sus în considerentul 79. Articolul 2 prevede că „Planul național de cercetare și dezvoltare în domeniul înaltelor tehnologii (863) este un program științific și tehnologic cu obiective naționale clare, care este sprijinit prin alocări financiare centrale.” Articolul 29 din același document stabilește procedura de aprobare a proiectelor eligibile. Aceasta reflectă mecanismul descris mai sus: după depunerea unei cereri, acceptarea și evaluarea acesteia, un grup de experți va prezenta propunerile proiectului și estimările privind finanțarea proiectului și, în cele din urmă, un birou comun va aproba și va semna grantul.

Planul național de cercetare și dezvoltare în domeniul înaltelor tehnologii (863) este un program științific și tehnologic cu obiective naționale clare, care este sprijinit prin alocări financiare centrale

| (186) | Există dispoziții legale suplimentare care stau la baza programelor de subvenționare la care participă producătorii de CFO. |
| --- | --- |

(186)

Există dispoziții legale suplimentare care stau la baza programelor de subvenționare la care participă producătorii de CFO.

| (187) | Unul dintre aceste documente juridice este Comunicarea privind stabilirea proiectelor anuale pentru 2018 din categoria proiectelor speciale esențiale în domeniul produselor electronice optice, al dispozitivelor microelectronice și al integrării acestora. Această comunicare prevede că responsabilitatea pentru coordonarea și monitorizarea punerii în aplicare a proiectelor revine așa-numitelor unități directoare ale proiectelor, care sunt societăți selectate, care beneficiază de programul respectiv și care îi supraveghează pe ceilalți beneficiari. |
| --- | --- |

(187)

Unul dintre aceste documente juridice este Comunicarea privind stabilirea proiectelor anuale pentru 2018 din categoria proiectelor speciale esențiale în domeniul produselor electronice optice, al dispozitivelor microelectronice și al integrării acestora. Această comunicare prevede că responsabilitatea pentru coordonarea și monitorizarea punerii în aplicare a proiectelor revine așa-numitelor unități directoare ale proiectelor, care sunt societăți selectate, care beneficiază de programul respectiv și care îi supraveghează pe ceilalți beneficiari.

| (188) | Conținutul specific al granturilor acordate pe baza acestui sistem este prevăzut în documentele anexate. De exemplu, unul dintre programele aplicabile în cursul PA este descris ca „Cip și modul integrat fotonic hibrid 25G/100G în rețea optică pasivă (passive optical network – PON)” și se ridică la 50,54 milioane RMB. Unuia dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion i-a fost acordat un grant în cadrul acestui program. Obiectivul GC de a încuraja domeniul C-D prin acest grant este evident din „obiectivele proiectului”, care sunt descrise, printre altele, ca fiind „cercetare privind tehnologia cu cip laser 25G de mare putere pentru rețele optice pasive (PON)”. Rețeaua optică pasivă este o tehnologie de telecomunicații prin fibră optică pentru furnizarea accesului la rețeaua în bandă largă pentru clienții finali. |
| --- | --- |

(188)

Conținutul specific al granturilor acordate pe baza acestui sistem este prevăzut în documentele anexate. De exemplu, unul dintre programele aplicabile în cursul PA este descris ca „Cip și modul integrat fotonic hibrid 25G/100G în rețea optică pasivă (passive optical network – PON)” și se ridică la 50,54 milioane RMB. Unuia dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion i-a fost acordat un grant în cadrul acestui program. Obiectivul GC de a încuraja domeniul C-D prin acest grant este evident din „obiectivele proiectului”, care sunt descrise, printre altele, ca fiind „cercetare privind tehnologia cu cip laser 25G de mare putere pentru rețele optice pasive (PON)”. Rețeaua optică pasivă este o tehnologie de telecomunicații prin fibră optică pentru furnizarea accesului la rețeaua în bandă largă pentru clienții finali.

passive optical network

cercetare privind tehnologia cu cip laser 25G de mare putere pentru rețele optice pasive (PON)

| (189) | Pe baza aceluiași document juridic, se aprobă un proiect intitulat „Cip și subsistem electronic optic pe bază de siliciu 25G/50G/100G PON pentru acces optic” cu o finanțare în valoare totală de 64,17 milioane RMB. Obiectivul subvenției nu lasă loc de îndoieli cu privire la faptul că granturile trebui să fie în beneficiul cercetării privind modulatoarele optice, detectoarele optice, fotodetectoarele și tehnologia PON cu canale multiple pe bază de siliciu 100Gb/s, toate acestea fiind utilizate pentru rețelele prin fibră optică. |
| --- | --- |

(189)

Pe baza aceluiași document juridic, se aprobă un proiect intitulat „Cip și subsistem electronic optic pe bază de siliciu 25G/50G/100G PON pentru acces optic” cu o finanțare în valoare totală de 64,17 milioane RMB. Obiectivul subvenției nu lasă loc de îndoieli cu privire la faptul că granturile trebui să fie în beneficiul cercetării privind modulatoarele optice, detectoarele optice, fotodetectoarele și tehnologia PON cu canale multiple pe bază de siliciu 100Gb/s, toate acestea fiind utilizate pentru rețelele prin fibră optică.

| (190) | Un alt proiect stabilit prin această comunicare este denumit „Tehnologia cu cip integrat pentru emisie optică și control în sistem de comunicații optice coerent”, cu o finanțare de 41,77 milioane RMB, care se preconizează că va fi implementat în perioada august 2019-iulie 2022. Prin definirea obiectivelor de cercetare cu privire la lasere, cipuri laser și modulatoare, acest grant sprijină producătorii din industria rețelelor optice în general și în special producătorii de CFO. Unul dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion se numără printre beneficiarii acestui program. |
| --- | --- |

(190)

Un alt proiect stabilit prin această comunicare este denumit „Tehnologia cu cip integrat pentru emisie optică și control în sistem de comunicații optice coerent”, cu o finanțare de 41,77 milioane RMB, care se preconizează că va fi implementat în perioada august 2019-iulie 2022. Prin definirea obiectivelor de cercetare cu privire la lasere, cipuri laser și modulatoare, acest grant sprijină producătorii din industria rețelelor optice în general și în special producătorii de CFO. Unul dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion se numără printre beneficiarii acestui program.

| (191) | Un sistem suplimentar de sprijinire a industriei internetului, în special a producătorilor de CFO, decurge din Comunicarea privind publicarea stabilirii pentru 2019 a proiectelor speciale de comunicații în bandă largă și a proiectelor speciale esențiale pentru rețele noi, în cadrul Programului național de referință pentru C-D. Pe baza acestei comunicări, a fost aprobat un proiect intitulat „Cercetare în domeniul sistemelor de transmisie optică 100G cu consum electric redus, grad ridicat de integrare și înaltă performanță și demonstrarea aplicării acestora” și a fost stabilită o finanțare în valoare de 95,47 milioane RMB. În descrierea obiectivelor proiectului se afirmă că acest grant contribuie la independența față de furnizarea de dispozitive străine necesare pentru tehnologia de transmisie optică de mare viteză 100G și, în acest scop, se solicită cercetarea și realizarea de dispozitive și module electronice optice de mare viteză și de echipamente pentru platforme de transmisie optică 100G bazate pe dispozitive cu cip independente. Pe baza acestui program, unul dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion a primit un grant pentru C-D în valoare de 8 360 000 RMB. |
| --- | --- |

(191)

Un sistem suplimentar de sprijinire a industriei internetului, în special a producătorilor de CFO, decurge din Comunicarea privind publicarea stabilirii pentru 2019 a proiectelor speciale de comunicații în bandă largă și a proiectelor speciale esențiale pentru rețele noi, în cadrul Programului național de referință pentru C-D. Pe baza acestei comunicări, a fost aprobat un proiect intitulat „Cercetare în domeniul sistemelor de transmisie optică 100G cu consum electric redus, grad ridicat de integrare și înaltă performanță și demonstrarea aplicării acestora” și a fost stabilită o finanțare în valoare de 95,47 milioane RMB. În descrierea obiectivelor proiectului se afirmă că acest grant contribuie la independența față de furnizarea de dispozitive străine necesare pentru tehnologia de transmisie optică de mare viteză 100G și, în acest scop, se solicită cercetarea și realizarea de dispozitive și module electronice optice de mare viteză și de echipamente pentru platforme de transmisie optică 100G bazate pe dispozitive cu cip independente. Pe baza acestui program, unul dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion a primit un grant pentru C-D în valoare de 8 360 000 RMB.

(c)   Concluzie

| (192) | Granturile pentru tehnologie, inovare și dezvoltare, inclusiv granturile pentru proiecte de C-D descrise în considerentele 184-191, conferă subvenții în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, și anume un transfer de fonduri de la GC către producătorii produsului în cauză sub formă de granturi. Astfel cum se menționează în considerentul 183 de mai sus, majoritatea acestor fonduri sunt înregistrate ca subvenții guvernamentale în conturile producătorilor-exportatori incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(192)

Granturile pentru tehnologie, inovare și dezvoltare, inclusiv granturile pentru proiecte de C-D descrise în considerentele 184-191, conferă subvenții în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, și anume un transfer de fonduri de la GC către producătorii produsului în cauză sub formă de granturi. Astfel cum se menționează în considerentul 183 de mai sus, majoritatea acestor fonduri sunt înregistrate ca subvenții guvernamentale în conturile producătorilor-exportatori incluși în eșantion.

| (193) | Aceste subvenții sunt specifice în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază, deoarece numai societățile care își desfășoară activitatea în domeniile esențiale sau care utilizează tehnologiile esențiale enumerate în orientările, măsurile administrative și cataloagele publicate în mod regulat sunt eligibile pentru a beneficia de acestea, iar CFO se numără printre sectoarele eligibile. |
| --- | --- |

(193)

Aceste subvenții sunt specifice în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază, deoarece numai societățile care își desfășoară activitatea în domeniile esențiale sau care utilizează tehnologiile esențiale enumerate în orientările, măsurile administrative și cataloagele publicate în mod regulat sunt eligibile pentru a beneficia de acestea, iar CFO se numără printre sectoarele eligibile.

| (194) | În urma comunicării constatărilor finale, GC și Connect Com au susținut că niciunul dintre granturile pentru C-D nu este orientat către industria CFO și că Zona de dezvoltare a noilor tehnologii East Lake din Wuhan nu oferă sprijin societăților care produc CFO, deoarece orice presupus sprijin care provine de la această zonă se referă la industriile din amonte sau din aval ale CFO. GC a susținut, de asemenea, că Comisia nu a demonstrat că granturile respective sunt specifice în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază și nu a respectat cerința stabilită de grupul special în cauza „CE – Aeronave”, potrivit căreia caracterul specific necesită stabilirea unei limitări explicite a presupusei subvenții, iar o limitare trebuie „să fie exprimată în mod clar, fără ca nimic să fie doar implicat sau sugerat”. De asemenea, GC a susținut că concluzia Comisiei potrivit căreia aceste subvenții sunt limitate în mod explicit la industria CFO este în mod vădit incorectă, făcând referire la raportul organului de apel în cauza „SUA – Aeronave civile de mari dimensiuni”, conform căruia analiza care trebuie să stabilească dacă o subvenție este limitată în mod explicit se concentrează „nu numai pe întrebarea dacă subvenția a fost oferită unor anumiți destinatari identificați în plângere, ci se concentrează și pe toate întreprinderile sau industriile eligibile să primească aceeași subvenție”. |
| --- | --- |

(194)

În urma comunicării constatărilor finale, GC și Connect Com au susținut că niciunul dintre granturile pentru C-D nu este orientat către industria CFO și că Zona de dezvoltare a noilor tehnologii East Lake din Wuhan nu oferă sprijin societăților care produc CFO, deoarece orice presupus sprijin care provine de la această zonă se referă la industriile din amonte sau din aval ale CFO. GC a susținut, de asemenea, că Comisia nu a demonstrat că granturile respective sunt specifice în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază și nu a respectat cerința stabilită de grupul special în cauza „CE – Aeronave”, potrivit căreia caracterul specific necesită stabilirea unei limitări explicite a presupusei subvenții, iar o limitare trebuie „să fie exprimată în mod clar, fără ca nimic să fie doar implicat sau sugerat”. De asemenea, GC a susținut că concluzia Comisiei potrivit căreia aceste subvenții sunt limitate în mod explicit la industria CFO este în mod vădit incorectă, făcând referire la raportul organului de apel în cauza „SUA – Aeronave civile de mari dimensiuni”, conform căruia analiza care trebuie să stabilească dacă o subvenție este limitată în mod explicit se concentrează „nu numai pe întrebarea dacă subvenția a fost oferită unor anumiți destinatari identificați în plângere, ci se concentrează și pe toate întreprinderile sau industriile eligibile să primească aceeași subvenție”.

CE – Aeronave

să fie exprimată în mod clar, fără ca nimic să fie doar implicat sau sugerat

SUA – Aeronave civile de mari dimensiuni

nu numai pe întrebarea dacă subvenția a fost oferită unor anumiți destinatari identificați în plângere, ci se concentrează și pe toate întreprinderile sau industriile eligibile să primească aceeași subvenție

| (195) | Comisia a demonstrat deja caracterul specific al granturilor în considerentul 193 de mai sus. Într-adevăr, sunt eligibile numai societățile care își desfășoară activitatea în domeniile esențiale sau care utilizează tehnologiile esențiale menționate în orientări, măsuri administrative și cataloage. În plus, producătorii-exportatori cooperanți au furnizat documente legate de granturi, precum documente juridice și comunicări privind acordarea granturilor, care au demonstrat că granturile au fost acordate societăților care aparțin anumitor industrii sau sectoare specifice și/sau au fost implicate în proiecte industriale specifice încurajate de stat. Prin urmare, Comisia și-a reiterat concluzia potrivit căreia aceste granturi sunt disponibile doar pentru un subset specificat clar de anumite întreprinderi și/sau sectoare ale economiei, cu siguranță mult mai restrânse și mai precis definite decât cele aflate în discuție în litigiul „CE – Aeronave”. În plus, ancheta a arătat că condițiile de eligibilitate pentru aceste granturi nu au fost clare și obiective și că acestea nu se aplicau în mod automat; prin urmare, ele nu au îndeplinit cerințele de nespecificitate prevăzute la articolul 4 alineatul (2) litera (b) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(195)

Comisia a demonstrat deja caracterul specific al granturilor în considerentul 193 de mai sus. Într-adevăr, sunt eligibile numai societățile care își desfășoară activitatea în domeniile esențiale sau care utilizează tehnologiile esențiale menționate în orientări, măsuri administrative și cataloage. În plus, producătorii-exportatori cooperanți au furnizat documente legate de granturi, precum documente juridice și comunicări privind acordarea granturilor, care au demonstrat că granturile au fost acordate societăților care aparțin anumitor industrii sau sectoare specifice și/sau au fost implicate în proiecte industriale specifice încurajate de stat. Prin urmare, Comisia și-a reiterat concluzia potrivit căreia aceste granturi sunt disponibile doar pentru un subset specificat clar de anumite întreprinderi și/sau sectoare ale economiei, cu siguranță mult mai restrânse și mai precis definite decât cele aflate în discuție în litigiul „CE – Aeronave”. În plus, ancheta a arătat că condițiile de eligibilitate pentru aceste granturi nu au fost clare și obiective și că acestea nu se aplicau în mod automat; prin urmare, ele nu au îndeplinit cerințele de nespecificitate prevăzute la articolul 4 alineatul (2) litera (b) din regulamentul de bază.

CE – Aeronave

| (196) | Comisia nu a fost de acord cu afirmația GC potrivit căreia zona de dezvoltare a noilor tehnologii East Lake din Wuhan nu a oferit sprijin societăților producătoare de CFO și că orice presupus sprijin care provine din această zonă se referă la industriile din amonte sau din aval ale CFO. În primul rând, Comisia a constatat că unul dintre producătorii-exportatori a beneficiat de fonduri pentru C-D acordate de autoritățile din zona de dezvoltare a noilor tehnologii East Lake din Wuhan pentru societatea-mamă a acestuia. În al doilea rând, chiar dacă afirmația GC potrivit căreia orice presupus sprijin care provine din această zonă se referă numai la industriile din amonte sau din aval ale CFO ar fi adevărată, aceasta nu demonstrează că producătorii de CFO afiliați nu au beneficiat de astfel de granturi. Într-adevăr, Comisia a anchetat toate societățile afiliate care au furnizat materii prime producătorilor-exportatori și au alocat o parte din subvențiile lor, inclusiv din granturi, produsului în cauză. În consecință, această afirmație a fost considerată nefondată. |
| --- | --- |

(196)

Comisia nu a fost de acord cu afirmația GC potrivit căreia zona de dezvoltare a noilor tehnologii East Lake din Wuhan nu a oferit sprijin societăților producătoare de CFO și că orice presupus sprijin care provine din această zonă se referă la industriile din amonte sau din aval ale CFO. În primul rând, Comisia a constatat că unul dintre producătorii-exportatori a beneficiat de fonduri pentru C-D acordate de autoritățile din zona de dezvoltare a noilor tehnologii East Lake din Wuhan pentru societatea-mamă a acestuia. În al doilea rând, chiar dacă afirmația GC potrivit căreia orice presupus sprijin care provine din această zonă se referă numai la industriile din amonte sau din aval ale CFO ar fi adevărată, aceasta nu demonstrează că producătorii de CFO afiliați nu au beneficiat de astfel de granturi. Într-adevăr, Comisia a anchetat toate societățile afiliate care au furnizat materii prime producătorilor-exportatori și au alocat o parte din subvențiile lor, inclusiv din granturi, produsului în cauză. În consecință, această afirmație a fost considerată nefondată.

(d)   Calculul valorii subvenției

| (197) | Pentru a stabili avantajul obținut în cursul perioadei de anchetă, Comisia a luat în considerare granturile primite în cursul perioadei de anchetă, precum și granturile primite înaintea acesteia, dar pentru care perioada de amortizare a continuat în cursul perioadei de anchetă. În ceea ce privește granturile care nu sunt amortizate, avantajul a fost considerat a fi suma primită în cursul perioadei de anchetă. În ceea ce privește granturile pentru proiecte și granturile pentru active, avantajul a fost considerat a fi partea din valoarea totală a grantului care a fost amortizată în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(197)

Pentru a stabili avantajul obținut în cursul perioadei de anchetă, Comisia a luat în considerare granturile primite în cursul perioadei de anchetă, precum și granturile primite înaintea acesteia, dar pentru care perioada de amortizare a continuat în cursul perioadei de anchetă. În ceea ce privește granturile care nu sunt amortizate, avantajul a fost considerat a fi suma primită în cursul perioadei de anchetă. În ceea ce privește granturile pentru proiecte și granturile pentru active, avantajul a fost considerat a fi partea din valoarea totală a grantului care a fost amortizată în cursul perioadei de anchetă.

| (198) | În ceea ce privește granturile primite ca remunerație pentru serviciile de C-D descrise în considerentul 180, Comisia a luat în considerare sumele primite ca taxe pentru servicii de C-D în cursul perioadei de anchetă și le-a alocat produsului în cauză pe baza proporției pe care cifra de afaceri a produsului în cauză o deține în cadrul cifrei de afaceri totale a producătorului-exportator respectiv. |
| --- | --- |

(198)

În ceea ce privește granturile primite ca remunerație pentru serviciile de C-D descrise în considerentul 180, Comisia a luat în considerare sumele primite ca taxe pentru servicii de C-D în cursul perioadei de anchetă și le-a alocat produsului în cauză pe baza proporției pe care cifra de afaceri a produsului în cauză o deține în cadrul cifrei de afaceri totale a producătorului-exportator respectiv.

| (199) | În urma comunicării constatărilor finale, Connect Com a solicitat Comisiei să comunice valoarea părții din granturi acordată în mod specific pentru producția de CFO și alocată producției produsului în cauză pentru producătorii-exportatori cooperanți, susținând că nu și-a putut exercita în mod efectiv dreptul la apărare. |
| --- | --- |

(199)

În urma comunicării constatărilor finale, Connect Com a solicitat Comisiei să comunice valoarea părții din granturi acordată în mod specific pentru producția de CFO și alocată producției produsului în cauză pentru producătorii-exportatori cooperanți, susținând că nu și-a putut exercita în mod efectiv dreptul la apărare.

| (200) | Comisia nu a putut comunica această informație, deoarece este considerată informație comercială sensibilă. De asemenea, societatea nu a explicat modul în care cunoașterea acestei sume ar fi esențială pentru apărarea drepturilor sale. În consecință, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(200)

Comisia nu a putut comunica această informație, deoarece este considerată informație comercială sensibilă. De asemenea, societatea nu a explicat modul în care cunoașterea acestei sume ar fi esențială pentru apărarea drepturilor sale. În consecință, afirmația a fost respinsă.

| (201) | Comisia a luat în considerare dacă să aplice o dobândă comercială anuală suplimentară în conformitate cu secțiunea F litera (a) din Orientările Comisiei privind calculul valorii subvenției (47). Totuși, o astfel de abordare ar fi implicat o serie de factori ipotetici complecși pentru care nu erau disponibile informații exacte. Prin urmare, Comisia a considerat că este mai adecvat să aloce sume perioadei de anchetă în conformitate cu ratele de amortizare ale proiectelor și activelor R & D, în conformitate cu metodologia de calcul folosită în cazuri anterioare (48). |
| --- | --- |

(201)

Comisia a luat în considerare dacă să aplice o dobândă comercială anuală suplimentară în conformitate cu secțiunea F litera (a) din Orientările Comisiei privind calculul valorii subvenției (47). Totuși, o astfel de abordare ar fi implicat o serie de factori ipotetici complecși pentru care nu erau disponibile informații exacte. Prin urmare, Comisia a considerat că este mai adecvat să aloce sume perioadei de anchetă în conformitate cu ratele de amortizare ale proiectelor și activelor R & D, în conformitate cu metodologia de calcul folosită în cazuri anterioare (48).

47

48

3.4.2.   Alte granturi

Alte granturi

| (202) | Astfel cum se menționează în considerentul 175, Comisia a constatat că cele două grupuri de societăți incluse în eșantion au primit și alte granturi, cum ar fi granturi pentru active, reduceri ale dobânzilor la împrumuturi, granturi pentru sprijinirea exporturilor și granturi care vizează dezvoltarea întreprinderilor mici și mijlocii. |
| --- | --- |

(202)

Astfel cum se menționează în considerentul 175, Comisia a constatat că cele două grupuri de societăți incluse în eșantion au primit și alte granturi, cum ar fi granturi pentru active, reduceri ale dobânzilor la împrumuturi, granturi pentru sprijinirea exporturilor și granturi care vizează dezvoltarea întreprinderilor mici și mijlocii.

(a)   Temei juridic

| (203) | Aceste granturi au fost acordate societăților de către autoritățile guvernamentale de la nivel național, provincial, orășenesc, regional sau districtual și păreau să fie toate specifice societăților incluse în eșantion sau specifice din perspectiva localizării geografice sau a tipului de industrie. Informațiile privind temeiul juridic în baza căruia au fost acordate aceste granturi nu au fost divulgate de toate societățile incluse în eșantion. Totuși, Comisia a primit din partea unora dintre societăți o copie a documentului (denumit „comunicare”) eliberat de autoritatea guvernamentală care a acordat fondurile. |
| --- | --- |

(203)

Aceste granturi au fost acordate societăților de către autoritățile guvernamentale de la nivel național, provincial, orășenesc, regional sau districtual și păreau să fie toate specifice societăților incluse în eșantion sau specifice din perspectiva localizării geografice sau a tipului de industrie. Informațiile privind temeiul juridic în baza căruia au fost acordate aceste granturi nu au fost divulgate de toate societățile incluse în eșantion. Totuși, Comisia a primit din partea unora dintre societăți o copie a documentului (denumit „comunicare”) eliberat de autoritatea guvernamentală care a acordat fondurile.

(b)   Constatările anchetei

| (204) | Exemple de astfel de granturi diferite sunt granturile pentru active, fondurile pentru brevete, fondurile și premiile pentru știință și tehnologie, fondurile pentru dezvoltarea afacerilor, fondurile de promovare a exporturilor, granturile pentru creșterea calității în industrie și îmbunătățirea eficienței, fondurile de sprijin pentru comerțul municipal, fondurile străine pentru dezvoltarea economică și comercială și premiile pentru siguranța producției. |
| --- | --- |

(204)

Exemple de astfel de granturi diferite sunt granturile pentru active, fondurile pentru brevete, fondurile și premiile pentru știință și tehnologie, fondurile pentru dezvoltarea afacerilor, fondurile de promovare a exporturilor, granturile pentru creșterea calității în industrie și îmbunătățirea eficienței, fondurile de sprijin pentru comerțul municipal, fondurile străine pentru dezvoltarea economică și comercială și premiile pentru siguranța producției.

| (205) | Având în vedere volumul mare al granturilor pe care Comisia le-a identificat în registrele grupurilor de societăți incluse în eșantion, prezentul regulament prezintă doar un rezumat al principalelor constatări. Cele două grupuri incluse în eșantion furnizaseră inițial elemente de probă privind existența a numeroase granturi și faptul că acestea fuseseră acordate de diferite niveluri ale GC. Observații detaliate cu privire la aceste granturi au fost prezentate în documentele specifice de informare transmise fiecărei societăți în parte. |
| --- | --- |

(205)

Având în vedere volumul mare al granturilor pe care Comisia le-a identificat în registrele grupurilor de societăți incluse în eșantion, prezentul regulament prezintă doar un rezumat al principalelor constatări. Cele două grupuri incluse în eșantion furnizaseră inițial elemente de probă privind existența a numeroase granturi și faptul că acestea fuseseră acordate de diferite niveluri ale GC. Observații detaliate cu privire la aceste granturi au fost prezentate în documentele specifice de informare transmise fiecărei societăți în parte.

(c)   Concluzie

| (206) | Aceste granturi diferite constituie subvenții în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) și al articolului 2 din regulamentul de bază, întrucât a avut loc un transfer de fonduri de la GC sub forma unor granturi destinate grupurilor incluse în eșantion și astfel acestora li s-a conferit un avantaj. |
| --- | --- |

(206)

Aceste granturi diferite constituie subvenții în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) și al articolului 2 din regulamentul de bază, întrucât a avut loc un transfer de fonduri de la GC sub forma unor granturi destinate grupurilor incluse în eșantion și astfel acestora li s-a conferit un avantaj.

| (207) | Grupurile de societăți incluse în eșantion au furnizat informații cu privire la valoarea granturilor și la autoritatea care a acordat și a plătit fiecare grant. Societățile în cauză au înregistrat acest venit în conturile lor, cel mai adesea, la rubrica „venituri din subvenții”, iar documentele lor contabile au fost supuse unui audit independent. Informațiile referitoare la aceste granturi au fost considerate de Comisie ca fiind elemente de probă concludente ale existenței unei subvenții care a conferit un avantaj. |
| --- | --- |

(207)

Grupurile de societăți incluse în eșantion au furnizat informații cu privire la valoarea granturilor și la autoritatea care a acordat și a plătit fiecare grant. Societățile în cauză au înregistrat acest venit în conturile lor, cel mai adesea, la rubrica „venituri din subvenții”, iar documentele lor contabile au fost supuse unui audit independent. Informațiile referitoare la aceste granturi au fost considerate de Comisie ca fiind elemente de probă concludente ale existenței unei subvenții care a conferit un avantaj.

| (208) | Aceste granturi sunt, de asemenea, specifice în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) și alineatul (3) din regulamentul de bază, întrucât, pe baza documentelor furnizate de producătorii-exportatori cooperanți, granturile respective par să fie limitate la anumite societăți, la anumite industrii, precum industria CFO, sau la proiecte specifice din anumite regiuni. În plus, unele dintre granturi sunt condiționate de rezultatele obținute la export în sensul articolului 4 alineatul (4) litera (a). |
| --- | --- |

(208)

Aceste granturi sunt, de asemenea, specifice în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) și alineatul (3) din regulamentul de bază, întrucât, pe baza documentelor furnizate de producătorii-exportatori cooperanți, granturile respective par să fie limitate la anumite societăți, la anumite industrii, precum industria CFO, sau la proiecte specifice din anumite regiuni. În plus, unele dintre granturi sunt condiționate de rezultatele obținute la export în sensul articolului 4 alineatul (4) litera (a).

| (209) | Totodată, aceste granturi nu îndeplinesc cerințele de nespecificitate prevăzute la articolul 4 alineatul (2) litera (b) din regulamentul de bază, întrucât condițiile de eligibilitate și criteriile efective de selecție pentru ca întreprinderile să fie eligibile nu sunt transparente, nu sunt obiective și nu se aplică în mod automat. |
| --- | --- |

(209)

Totodată, aceste granturi nu îndeplinesc cerințele de nespecificitate prevăzute la articolul 4 alineatul (2) litera (b) din regulamentul de bază, întrucât condițiile de eligibilitate și criteriile efective de selecție pentru ca întreprinderile să fie eligibile nu sunt transparente, nu sunt obiective și nu se aplică în mod automat.

| (210) | În urma comunicării constatărilor finale, GC a susținut că, având în vedere că oricare dintre presupusele granturi este acordat de autoritățile locale și/sau regionale, acestea nu pot fi considerate subvenții specifice la nivel regional. GC a subliniat că o subvenție regională în temeiul articolului 2.2 din Acordul SMC nu poate fi considerată specifică dacă este acordată chiar de către regiunea respectivă (și anume de către autoritățile regionale sau locale) (49) și că Comisia trebuie să demonstreze că există o limitare a accesului la granturi numai în funcție de localizarea geografică (50). |
| --- | --- |

(210)

În urma comunicării constatărilor finale, GC a susținut că, având în vedere că oricare dintre presupusele granturi este acordat de autoritățile locale și/sau regionale, acestea nu pot fi considerate subvenții specifice la nivel regional. GC a subliniat că o subvenție regională în temeiul articolului 2.2 din Acordul SMC nu poate fi considerată specifică dacă este acordată chiar de către regiunea respectivă (și anume de către autoritățile regionale sau locale) (49) și că Comisia trebuie să demonstreze că există o limitare a accesului la granturi numai în funcție de localizarea geografică (50).

49

50

| (211) | În acest sens, Comisia a subliniat că, în considerentul 208, a concluzionat că granturile, altele decât granturile pentru tehnologie, inovare și dezvoltare, sunt specifice în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a), alineatul (3) și alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază. Cea mai mare parte a acestor granturi par să se limiteze la anumite societăți care își desfășoară activitatea în anumite sectoare, cum ar fi industria CFO. Numai anumite granturi par să se refere la proiecte specifice din anumite regiuni. Faptul că granturile au fost acordate societăților de către autoritățile guvernamentale naționale, provinciale, municipale, regionale sau districtuale nu înseamnă că acestea nu au temeiul juridic la nivel național și nu au vizat proiecte specifice din anumite regiuni. GC nu a furnizat niciun element de probă concret care să demonstreze că aceste granturi nu sunt specifice (de exemplu, că granturile au fost acordate tuturor societăților aflate în jurisdicția entității locale care acționează în calitate de autoritate care acordă granturi). În consecință, Comisia a reiterat faptul că, pe baza elementelor de probă de care dispune, a concluzionat că aceste granturi nu îndeplinesc cerințele de nespecificitate prevăzute la articolul 4 alineatul (2) litera (b) din regulamentul de bază și sunt specifice în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) litera (a), alineatul (3) și alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază și, prin urmare, a respins afirmația GC. |
| --- | --- |

(211)

În acest sens, Comisia a subliniat că, în considerentul 208, a concluzionat că granturile, altele decât granturile pentru tehnologie, inovare și dezvoltare, sunt specifice în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a), alineatul (3) și alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază. Cea mai mare parte a acestor granturi par să se limiteze la anumite societăți care își desfășoară activitatea în anumite sectoare, cum ar fi industria CFO. Numai anumite granturi par să se refere la proiecte specifice din anumite regiuni. Faptul că granturile au fost acordate societăților de către autoritățile guvernamentale naționale, provinciale, municipale, regionale sau districtuale nu înseamnă că acestea nu au temeiul juridic la nivel național și nu au vizat proiecte specifice din anumite regiuni. GC nu a furnizat niciun element de probă concret care să demonstreze că aceste granturi nu sunt specifice (de exemplu, că granturile au fost acordate tuturor societăților aflate în jurisdicția entității locale care acționează în calitate de autoritate care acordă granturi). În consecință, Comisia a reiterat faptul că, pe baza elementelor de probă de care dispune, a concluzionat că aceste granturi nu îndeplinesc cerințele de nespecificitate prevăzute la articolul 4 alineatul (2) litera (b) din regulamentul de bază și sunt specifice în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) litera (a), alineatul (3) și alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază și, prin urmare, a respins afirmația GC.

| (212) | În urma comunicării constatărilor finale, Connect Com a susținut că o subvenție este specifică doar dacă are legătură directă cu industria CFO, și nu dacă vizează mai multe industrii, „precum” producția de CFO, cum a afirmat Comisia în considerentul 208. |
| --- | --- |

(212)

În urma comunicării constatărilor finale, Connect Com a susținut că o subvenție este specifică doar dacă are legătură directă cu industria CFO, și nu dacă vizează mai multe industrii, „precum” producția de CFO, cum a afirmat Comisia în considerentul 208.

precum

| (213) | În acest sens, Comisia a clarificat faptul că articolul 4 alineatul (2) din regulamentul de bază prevede că
  „[p]entru a stabili dacă o subvenție este specifică unei întreprinderi, unei industrii sau unui grup de întreprinderi sau de industrii (denumite în continuare «anumite întreprinderi») care intră în sfera de competență a autorității care acordă subvenția, se aplică următoarele (...)”. Din formularea acestei dispoziții rezultă că specificitatea se poate referi și la „un grup de întreprinderi sau de industrii”. În consecință, Comisia a respins afirmația. |
| --- | --- |

(213)

În acest sens, Comisia a clarificat faptul că articolul 4 alineatul (2) din regulamentul de bază prevede că
  „[p]entru a stabili dacă o subvenție este specifică unei întreprinderi, unei industrii sau unui grup de întreprinderi sau de industrii (denumite în continuare «anumite întreprinderi») care intră în sfera de competență a autorității care acordă subvenția, se aplică următoarele (...)”. Din formularea acestei dispoziții rezultă că specificitatea se poate referi și la „un grup de întreprinderi sau de industrii”. În consecință, Comisia a respins afirmația.

„[p]entru a stabili dacă o subvenție este specifică unei întreprinderi, unei industrii sau unui grup de întreprinderi sau de industrii (denumite în continuare «anumite întreprinderi») care intră în sfera de competență a autorității care acordă subvenția, se aplică următoarele (...)

un grup de întreprinderi sau de industrii

| (214) | Connect Com a susținut, de asemenea, că Comisia a ignorat articolul 4 alineatul (2) litera (b) din regulamentul de bază, potrivit căruia nu există specificitate în cazurile în care autoritatea care acordă subvenția stabilește criterii obiective care reglementează eligibilitatea și valoarea unei subvenții. |
| --- | --- |

(214)

Connect Com a susținut, de asemenea, că Comisia a ignorat articolul 4 alineatul (2) litera (b) din regulamentul de bază, potrivit căruia nu există specificitate în cazurile în care autoritatea care acordă subvenția stabilește criterii obiective care reglementează eligibilitatea și valoarea unei subvenții.

| (215) | În această privință, Comisia a explicat că, astfel cum se subliniază în considerentele 195 și 209, aceste granturi nu îndeplinesc cerințele de nespecificitate prevăzute la articolul 4 alineatul (2) litera (b) din regulamentul de bază, având în vedere faptul că condițiile de eligibilitate și criteriile efective de selecție pentru ca întreprinderile să fie eligibile nu sunt transparente, nu sunt obiective și nu se aplică în mod automat. În consecință, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(215)

În această privință, Comisia a explicat că, astfel cum se subliniază în considerentele 195 și 209, aceste granturi nu îndeplinesc cerințele de nespecificitate prevăzute la articolul 4 alineatul (2) litera (b) din regulamentul de bază, având în vedere faptul că condițiile de eligibilitate și criteriile efective de selecție pentru ca întreprinderile să fie eligibile nu sunt transparente, nu sunt obiective și nu se aplică în mod automat. În consecință, afirmația a fost respinsă.

(d)   Calculul valorii subvenției

| (216) | Comisia a calculat avantajul în conformitate cu metodologia descrisă în considerentul 197 de mai sus. |
| --- | --- |

(216)

Comisia a calculat avantajul în conformitate cu metodologia descrisă în considerentul 197 de mai sus.

3.4.3.   Concluzie privind programele de granturi

Concluzie privind programele de granturi

| (217) | Ratele de subvenționare stabilite în ceea ce privește totalitatea granturilor din cursul perioadei de anchetă pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion au fost următoarele:

  Granturi







  Denumirea societății | Rata de subvenționare |
| --- | --- | --- |
| FTT Group:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(217)

Ratele de subvenționare stabilite în ceea ce privește totalitatea granturilor din cursul perioadei de anchetă pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion au fost următoarele:

Granturi

Granturi

Denumirea societății

Rata de subvenționare

FTT Group:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

1,79  %

ZTT Group:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

0,33  %

3.5.   Finanțarea preferențială

Finanțarea preferențială

3.5.1.   Instituții financiare care acordă finanțare preferențială

Instituții financiare care acordă finanțare preferențială

| (218) | În conformitate cu informațiile furnizate de cele două grupuri de producători-exportatori incluse în eșantion, 32 de instituții financiare situate pe teritoriul RPC le acordaseră finanțare. Dintre aceste 32 de instituții financiare, 25 erau deținute de stat. Celelalte instituții financiare erau fie în proprietate privată, fie Comisia nu a fost în măsură să stabilească dacă acestea erau deținute de stat sau erau în proprietate privată. Cu toate acestea, o singură bancă de stat a completat chestionarul specific, în pofida solicitării înaintate GC, care se referea la toate instituțiile financiare ce acordaseră împrumuturi societăților incluse în eșantion. |
| --- | --- |

(218)

În conformitate cu informațiile furnizate de cele două grupuri de producători-exportatori incluse în eșantion, 32 de instituții financiare situate pe teritoriul RPC le acordaseră finanțare. Dintre aceste 32 de instituții financiare, 25 erau deținute de stat. Celelalte instituții financiare erau fie în proprietate privată, fie Comisia nu a fost în măsură să stabilească dacă acestea erau deținute de stat sau erau în proprietate privată. Cu toate acestea, o singură bancă de stat a completat chestionarul specific, în pofida solicitării înaintate GC, care se referea la toate instituțiile financiare ce acordaseră împrumuturi societăților incluse în eșantion.

3.5.1.1.   Instituții financiare de stat acționând ca organisme publice

| (219) | Comisia a verificat dacă băncile de stat acționau ca organisme publice în sensul articolului 3 și al articolului 2 litera (b) din regulamentul de bază. Interpretând regulamentul de bază în conformitate cu obligațiile UE în cadrul OMC, testul aplicabil pentru a stabili că o întreprindere de stat este organism public constă în următoarele (51): „Ceea ce contează este dacă o entitate este învestită cu autoritate de a exercita funcții guvernamentale, mai degrabă decât modul în care se realizează acest lucru. Există multe moduri diferite în care guvernul, în sensul strict al cuvântului, ar putea conferi autoritate entităților. În consecință, pentru a demonstra că o astfel de autoritate a fost conferită unei anumite entități, pot fi relevante diferite tipuri de elemente de probă. Elementele de probă care arată că o entitate exercită, de fapt, funcții guvernamentale pot dovedi că aceasta deține sau a fost învestită cu autoritate guvernamentală, în special atunci când aceste elemente de probă indică o practică susținută și sistematică. Prin urmare, în opinia noastră, elementele de probă din care rezultă că un guvern exercită un control semnificativ asupra unei entități și a comportamentului acesteia pot dovedi, în anumite circumstanțe, că respectiva entitate deține autoritate guvernamentală și că ea exercită această autoritate în îndeplinirea funcțiilor publice. Cu toate acestea, subliniem faptul că, în afara unei delegări exprese a autorității într-un instrument juridic, existența unei simple legături oficiale între o entitate și guvern în sens restrâns este improbabil să fie suficientă pentru a constata deținerea autorității guvernamentale. Astfel, de exemplu, simplul fapt că un guvern este acționarul majoritar al unei entități nu demonstrează că un guvern exercită un control semnificativ asupra comportamentului entității respective sau, cu atât mai puțin, că guvernul a conferit acesteia o autoritate guvernamentală. Cu toate acestea, în anumite cazuri, dacă elementele de probă arată că indiciile formale ale controlului guvernamental sunt multiple și dacă există totodată elemente de probă potrivit cărora acest control a fost exercitat într-un mod semnificativ, atunci respectivele elemente de probă pot permite tragerea concluziei că entitatea în cauză exercită o autoritate guvernamentală.” |
| --- | --- |

(219)

Comisia a verificat dacă băncile de stat acționau ca organisme publice în sensul articolului 3 și al articolului 2 litera (b) din regulamentul de bază. Interpretând regulamentul de bază în conformitate cu obligațiile UE în cadrul OMC, testul aplicabil pentru a stabili că o întreprindere de stat este organism public constă în următoarele (51): „Ceea ce contează este dacă o entitate este învestită cu autoritate de a exercita funcții guvernamentale, mai degrabă decât modul în care se realizează acest lucru. Există multe moduri diferite în care guvernul, în sensul strict al cuvântului, ar putea conferi autoritate entităților. În consecință, pentru a demonstra că o astfel de autoritate a fost conferită unei anumite entități, pot fi relevante diferite tipuri de elemente de probă. Elementele de probă care arată că o entitate exercită, de fapt, funcții guvernamentale pot dovedi că aceasta deține sau a fost învestită cu autoritate guvernamentală, în special atunci când aceste elemente de probă indică o practică susținută și sistematică. Prin urmare, în opinia noastră, elementele de probă din care rezultă că un guvern exercită un control semnificativ asupra unei entități și a comportamentului acesteia pot dovedi, în anumite circumstanțe, că respectiva entitate deține autoritate guvernamentală și că ea exercită această autoritate în îndeplinirea funcțiilor publice. Cu toate acestea, subliniem faptul că, în afara unei delegări exprese a autorității într-un instrument juridic, existența unei simple legături oficiale între o entitate și guvern în sens restrâns este improbabil să fie suficientă pentru a constata deținerea autorității guvernamentale. Astfel, de exemplu, simplul fapt că un guvern este acționarul majoritar al unei entități nu demonstrează că un guvern exercită un control semnificativ asupra comportamentului entității respective sau, cu atât mai puțin, că guvernul a conferit acesteia o autoritate guvernamentală. Cu toate acestea, în anumite cazuri, dacă elementele de probă arată că indiciile formale ale controlului guvernamental sunt multiple și dacă există totodată elemente de probă potrivit cărora acest control a fost exercitat într-un mod semnificativ, atunci respectivele elemente de probă pot permite tragerea concluziei că entitatea în cauză exercită o autoritate guvernamentală.”

51

Ceea ce contează este dacă o entitate este învestită cu autoritate de a exercita funcții guvernamentale, mai degrabă decât modul în care se realizează acest lucru. Există multe moduri diferite în care guvernul, în sensul strict al cuvântului, ar putea conferi autoritate entităților. În consecință, pentru a demonstra că o astfel de autoritate a fost conferită unei anumite entități, pot fi relevante diferite tipuri de elemente de probă. Elementele de probă care arată că o entitate exercită, de fapt, funcții guvernamentale pot dovedi că aceasta deține sau a fost învestită cu autoritate guvernamentală, în special atunci când aceste elemente de probă indică o practică susținută și sistematică. Prin urmare, în opinia noastră, elementele de probă din care rezultă că un guvern exercită un control semnificativ asupra unei entități și a comportamentului acesteia pot dovedi, în anumite circumstanțe, că respectiva entitate deține autoritate guvernamentală și că ea exercită această autoritate în îndeplinirea funcțiilor publice. Cu toate acestea, subliniem faptul că, în afara unei delegări exprese a autorității într-un instrument juridic, existența unei simple legături oficiale între o entitate și guvern în sens restrâns este improbabil să fie suficientă pentru a constata deținerea autorității guvernamentale. Astfel, de exemplu, simplul fapt că un guvern este acționarul majoritar al unei entități nu demonstrează că un guvern exercită un control semnificativ asupra comportamentului entității respective sau, cu atât mai puțin, că guvernul a conferit acesteia o autoritate guvernamentală. Cu toate acestea, în anumite cazuri, dacă elementele de probă arată că indiciile formale ale controlului guvernamental sunt multiple și dacă există totodată elemente de probă potrivit cărora acest control a fost exercitat într-un mod semnificativ, atunci respectivele elemente de probă pot permite tragerea concluziei că entitatea în cauză exercită o autoritate guvernamentală

| (220) | Comisia a încercat să obțină informații despre deținerea în proprietate de către stat, precum și indicii formale ale existenței controlului guvernamental în băncile de stat. Ea a analizat, de asemenea, dacă controlul a fost exercitat în mod semnificativ. În acest scop, Comisia a trebuit să se bazeze parțial pe datele disponibile, din cauza refuzului GC și al băncilor de stat de a furniza elemente de probă privind procesul decizional care condusese la acordarea împrumuturilor preferențiale, astfel cum se arată în considerentele 136-153 de mai sus. |
| --- | --- |

(220)

Comisia a încercat să obțină informații despre deținerea în proprietate de către stat, precum și indicii formale ale existenței controlului guvernamental în băncile de stat. Ea a analizat, de asemenea, dacă controlul a fost exercitat în mod semnificativ. În acest scop, Comisia a trebuit să se bazeze parțial pe datele disponibile, din cauza refuzului GC și al băncilor de stat de a furniza elemente de probă privind procesul decizional care condusese la acordarea împrumuturilor preferențiale, astfel cum se arată în considerentele 136-153 de mai sus.

| (221) | Pentru efectuarea acestei analize, Comisia a examinat mai întâi informațiile primite de la banca de stat care completase chestionarul specific. |
| --- | --- |

(221)

Pentru efectuarea acestei analize, Comisia a examinat mai întâi informațiile primite de la banca de stat care completase chestionarul specific.

(1)   
  Instituții financiare deținute de stat parțial cooperante

Instituții financiare deținute de stat parțial cooperante

| (222) | O singură bancă de stat, și anume EXIM, a furnizat un răspuns la chestionar. |
| --- | --- |

(222)

O singură bancă de stat, și anume EXIM, a furnizat un răspuns la chestionar.

(a)   Structura proprietății și indicii formale privind controlul exercitat de GC

| (223) | Pe baza informațiilor furnizate în răspunsul la chestionar, Comisia a stabilit că GC deține, direct sau indirect, mai mult de 50 % din acțiunile acestei instituții financiare. |
| --- | --- |

(223)

Pe baza informațiilor furnizate în răspunsul la chestionar, Comisia a stabilit că GC deține, direct sau indirect, mai mult de 50 % din acțiunile acestei instituții financiare.

| (224) | În ceea ce privește indiciile formale ale existenței controlului guvernamental în cazul băncii de stat cooperante, Comisia a calificat-o drept „instituție financiară de stat strategică”. În plus, comunicarea „Reglementări interimare privind consiliile de supraveghere ale unor instituții financiare de stat strategice” (52) prevede că: „Instituțiile financiare de stat strategice menționate în prezentele reglementări se referă la băncile de susținere a politicilor statului, băncile comerciale, societățile de gestionare a activelor financiare, societățile de valori mobiliare, societățile de asigurări, etc., deținute de stat (denumite în continuare instituții financiare deținute de stat), ai căror membri ai consiliului de supraveghere au fost desemnați de Consiliul de Stat”. |
| --- | --- |

(224)

În ceea ce privește indiciile formale ale existenței controlului guvernamental în cazul băncii de stat cooperante, Comisia a calificat-o drept „instituție financiară de stat strategică”. În plus, comunicarea „Reglementări interimare privind consiliile de supraveghere ale unor instituții financiare de stat strategice” (52) prevede că: „Instituțiile financiare de stat strategice menționate în prezentele reglementări se referă la băncile de susținere a politicilor statului, băncile comerciale, societățile de gestionare a activelor financiare, societățile de valori mobiliare, societățile de asigurări, etc., deținute de stat (denumite în continuare instituții financiare deținute de stat), ai căror membri ai consiliului de supraveghere au fost desemnați de Consiliul de Stat”.

52

Instituțiile financiare de stat strategice menționate în prezentele reglementări se referă la băncile de susținere a politicilor statului, băncile comerciale, societățile de gestionare a activelor financiare, societățile de valori mobiliare, societățile de asigurări, etc., deținute de stat (denumite în continuare instituții financiare deținute de stat), ai căror membri ai consiliului de supraveghere au fost desemnați de Consiliul de Stat

| (225) | Consiliul de supraveghere al principalelor instituții financiare deținute de stat este numit în conformitate cu Regulamentul provizoriu privind consiliile de supraveghere ale instituțiilor financiare de stat strategice. În temeiul articolelor 3 și 5 din regulamentul provizoriu, Comisia a stabilit că membrii Consiliului de supraveghere sunt desemnați de Consiliul de Stat și răspund în fața acestuia, ceea ce ilustrează controlul instituțional al statului asupra activităților comerciale ale băncii de stat cooperante. |
| --- | --- |

(225)

Consiliul de supraveghere al principalelor instituții financiare deținute de stat este numit în conformitate cu Regulamentul provizoriu privind consiliile de supraveghere ale instituțiilor financiare de stat strategice. În temeiul articolelor 3 și 5 din regulamentul provizoriu, Comisia a stabilit că membrii Consiliului de supraveghere sunt desemnați de Consiliul de Stat și răspund în fața acestuia, ceea ce ilustrează controlul instituțional al statului asupra activităților comerciale ale băncii de stat cooperante.

| (226) | În plus față de aceste indicii general aplicabile, Comisia a constatat următoarele în ceea ce privește EXIM: EXIM a fost creată și funcționează în conformitate cu „Comunicarea privind înființarea Băncii de Export-Import a Chinei” emisă de Consiliul de Stat, precum și în conformitate cu statutul EXIM. Potrivit statutului său, conducerea EXIM este numită direct de către stat. Consiliul de supraveghere este numit de către Consiliul de Stat în conformitate cu Regulamentul provizoriu privind consiliile de supraveghere ale instituțiilor financiare de stat strategice și cu alte legi și reglementări și răspunde în fața Consiliului de Stat. |
| --- | --- |

(226)

În plus față de aceste indicii general aplicabile, Comisia a constatat următoarele în ceea ce privește EXIM: EXIM a fost creată și funcționează în conformitate cu „Comunicarea privind înființarea Băncii de Export-Import a Chinei” emisă de Consiliul de Stat, precum și în conformitate cu statutul EXIM. Potrivit statutului său, conducerea EXIM este numită direct de către stat. Consiliul de supraveghere este numit de către Consiliul de Stat în conformitate cu Regulamentul provizoriu privind consiliile de supraveghere ale instituțiilor financiare de stat strategice și cu alte legi și reglementări și răspunde în fața Consiliului de Stat.

| (227) | Statutul menționează, de asemenea, că Comitetul de partid al EXIM joacă un rol de conducere și politic de bază, pentru a se asigura că EXIM pune în aplicare politicile și inițiativele majore ale partidului și statului. Conducerea partidului este integrată în toate aspectele guvernanței corporative. |
| --- | --- |

(227)

Statutul menționează, de asemenea, că Comitetul de partid al EXIM joacă un rol de conducere și politic de bază, pentru a se asigura că EXIM pune în aplicare politicile și inițiativele majore ale partidului și statului. Conducerea partidului este integrată în toate aspectele guvernanței corporative.

| (228) | În statut se precizează, totodată, că EXIM este dedicată sprijinirii dezvoltării comerțului exterior și a cooperării economice, a investițiilor transfrontaliere, a inițiativei „O centură, un drum”, precum și a cooperării în domeniul capacității internaționale și al fabricării de echipamente. Domeniul său de activitate include împrumuturile pe termen scurt, mediu și lung aprobate de stat și conforme cu politica de comerț exterior și cu politica de investiții externe („going out”) ale acestuia, cum ar fi creditul la export, creditul la import, împrumuturile pentru inginerie contractate în străinătate, împrumuturile pentru investiții în străinătate, împrumuturile acordate de guvernul chinez pentru ajutor extern și împrumuturile la export acordate cumpărătorilor. |
| --- | --- |

(228)

În statut se precizează, totodată, că EXIM este dedicată sprijinirii dezvoltării comerțului exterior și a cooperării economice, a investițiilor transfrontaliere, a inițiativei „O centură, un drum”, precum și a cooperării în domeniul capacității internaționale și al fabricării de echipamente. Domeniul său de activitate include împrumuturile pe termen scurt, mediu și lung aprobate de stat și conforme cu politica de comerț exterior și cu politica de investiții externe („going out”) ale acestuia, cum ar fi creditul la export, creditul la import, împrumuturile pentru inginerie contractate în străinătate, împrumuturile pentru investiții în străinătate, împrumuturile acordate de guvernul chinez pentru ajutor extern și împrumuturile la export acordate cumpărătorilor.

| (229) | În plus, în raportul său anual din 2019, Banca EXIM a declarat că a pus în aplicare pe deplin toate politicile și deciziile majore adoptate de Comitetul central al PCC și de Consiliul de Stat. |
| --- | --- |

(229)

În plus, în raportul său anual din 2019, Banca EXIM a declarat că a pus în aplicare pe deplin toate politicile și deciziile majore adoptate de Comitetul central al PCC și de Consiliul de Stat.

| (230) | De asemenea, Comisia a constatat că instituțiile financiare de stat și-au modificat statutul în 2017 pentru a spori rolul Partidului Comunist Chinez („PCC”) la cel mai înalt nivel decizional al băncilor (53). |
| --- | --- |

(230)

De asemenea, Comisia a constatat că instituțiile financiare de stat și-au modificat statutul în 2017 pentru a spori rolul Partidului Comunist Chinez („PCC”) la cel mai înalt nivel decizional al băncilor (53).

53

| (231) | Acest nou statut stipulează că:






  — | președintele Consiliului de administrație este aceeași persoană cu secretarul Comitetului de partid; |
| --- | --- | --- |

(231)

Acest nou statut stipulează că:

—

președintele Consiliului de administrație este aceeași persoană cu secretarul Comitetului de partid;

| — | rolul PCC este de a asigura și supraveghea implementarea de către bancă a politicilor și liniilor directoare ale PCC și ale statului, precum și de a juca un rol de lider și de selecție în numirea personalului (inclusiv a conducerii superioare); și |
| --- | --- |

—

rolul PCC este de a asigura și supraveghea implementarea de către bancă a politicilor și liniilor directoare ale PCC și ale statului, precum și de a juca un rol de lider și de selecție în numirea personalului (inclusiv a conducerii superioare); și

| — | opiniile Comitetului de partid sunt avute în vedere de Consiliul de administrație pentru luarea oricăror decizii majore. |
| --- | --- |

—

opiniile Comitetului de partid sunt avute în vedere de Consiliul de administrație pentru luarea oricăror decizii majore.

(b)   Controlul semnificativ exercitat de GC

| (232) | De asemenea, Comisia a căutat informații care să dovedească dacă GC a exercitat sau nu un control semnificativ asupra comportamentului Băncii EXIM în ceea ce privește politicile sale de creditare și evaluările riscurilor pe care le-a aplicat atunci când a acordat împrumuturi industriei CFO. În acest sens au fost luate în considerare următoarele acte normative:






  — | articolul 34 din Legea RPC privind băncile comerciale (denumită în continuare „Legea bancară”); |
| --- | --- | --- |

(232)

De asemenea, Comisia a căutat informații care să dovedească dacă GC a exercitat sau nu un control semnificativ asupra comportamentului Băncii EXIM în ceea ce privește politicile sale de creditare și evaluările riscurilor pe care le-a aplicat atunci când a acordat împrumuturi industriei CFO. În acest sens au fost luate în considerare următoarele acte normative:

—

articolul 34 din Legea RPC privind băncile comerciale (denumită în continuare „Legea bancară”);

| — | articolul 15 din Normele generale privind împrumuturile (puse în aplicare de Banca Populară Chineză) |
| --- | --- |

—

articolul 15 din Normele generale privind împrumuturile (puse în aplicare de Banca Populară Chineză)

| — | Decizia nr. 40; |
| --- | --- |

—

Decizia nr. 40;

| — | Măsuri de punere în aplicare ale Comisiei de reglementare a băncilor și a asigurărilor din China („CBIRC”) referitoare la chestiuni de autorizare administrativă, pentru băncile comerciale cu finanțare chineză [Ordinul nr. 1 al CBIRC (2017)]; |
| --- | --- |

—

Măsuri de punere în aplicare ale Comisiei de reglementare a băncilor și a asigurărilor din China („CBIRC”) referitoare la chestiuni de autorizare administrativă, pentru băncile comerciale cu finanțare chineză [Ordinul nr. 1 al CBIRC (2017)];

| — | Măsuri de punere în aplicare ale CBIRC referitoare la chestiuni de autorizare administrativă, pentru băncile cu finanțare externă [Ordinul nr. 4 al CBIRC (2015)]; |
| --- | --- |

—

Măsuri de punere în aplicare ale CBIRC referitoare la chestiuni de autorizare administrativă, pentru băncile cu finanțare externă [Ordinul nr. 4 al CBIRC (2015)];

| — | Măsuri administrative privind calificările directorilor și ale funcționarilor superiori ai instituțiilor financiare din sectorul bancar [Ordinul nr. 3 al CBIRC (2013)]. |
| --- | --- |

—

Măsuri administrative privind calificările directorilor și ale funcționarilor superiori ai instituțiilor financiare din sectorul bancar [Ordinul nr. 3 al CBIRC (2013)].

| (233) | Examinând aceste documente normative, Comisia a constatat că instituțiile financiare din RPC își desfășoară activitatea într-un mediu juridic general care le direcționează să se alinieze la obiectivele politicilor industriale ale GC atunci când iau decizii financiare, din motivele următoare. |
| --- | --- |

(233)

Examinând aceste documente normative, Comisia a constatat că instituțiile financiare din RPC își desfășoară activitatea într-un mediu juridic general care le direcționează să se alinieze la obiectivele politicilor industriale ale GC atunci când iau decizii financiare, din motivele următoare.

| (234) | În ceea ce privește Banca EXIM, mandatul său de politică publică este stabilit în Comunicarea privind înființarea Băncii EXIM, precum și în statutul său. |
| --- | --- |

(234)

În ceea ce privește Banca EXIM, mandatul său de politică publică este stabilit în Comunicarea privind înființarea Băncii EXIM, precum și în statutul său.

| (235) | La nivel general, articolul 34 din Legea bancară, care se aplică tuturor instituțiilor financiare care își desfășoară activitatea în China, prevede că „băncile comerciale își desfășoară activitatea de acordare de împrumuturi în funcție de necesitățile dezvoltării economice și sociale naționale și sub îndrumarea politicii industriale de stat”. Cu toate că articolul 4 din Legea bancară stipulează că, „în temeiul legii, băncile comerciale își desfășoară activitățile economice fără interferențe din partea vreunei unități sau persoane fizice. Băncile comerciale își asumă în mod independent răspunderea civilă cu întreaga lor proprietate ca persoană juridică”, ancheta a arătat că articolul 4 din Legea bancară se aplică sub rezerva articolului 34 din Legea bancară, adică atunci când statul stabilește o politică publică, băncile o pun în aplicare și urmează instrucțiunile statului. |
| --- | --- |

(235)

La nivel general, articolul 34 din Legea bancară, care se aplică tuturor instituțiilor financiare care își desfășoară activitatea în China, prevede că „băncile comerciale își desfășoară activitatea de acordare de împrumuturi în funcție de necesitățile dezvoltării economice și sociale naționale și sub îndrumarea politicii industriale de stat”. Cu toate că articolul 4 din Legea bancară stipulează că, „în temeiul legii, băncile comerciale își desfășoară activitățile economice fără interferențe din partea vreunei unități sau persoane fizice. Băncile comerciale își asumă în mod independent răspunderea civilă cu întreaga lor proprietate ca persoană juridică”, ancheta a arătat că articolul 4 din Legea bancară se aplică sub rezerva articolului 34 din Legea bancară, adică atunci când statul stabilește o politică publică, băncile o pun în aplicare și urmează instrucțiunile statului.

băncile comerciale își desfășoară activitatea de acordare de împrumuturi în funcție de necesitățile dezvoltării economice și sociale naționale și sub îndrumarea politicii industriale de stat

în temeiul legii, băncile comerciale își desfășoară activitățile economice fără interferențe din partea vreunei unități sau persoane fizice. Băncile comerciale își asumă în mod independent răspunderea civilă cu întreaga lor proprietate ca persoană juridică

| (236) | Pe lângă aceasta, articolul 15 din Normele generale privind împrumuturile prevede că,
  „[î]n conformitate cu politica de stat, departamentele relevante pot subvenționa dobânda împrumuturilor cu scopul de a promova creșterea anumitor sectoare industriale și dezvoltarea economică în anumite domenii.” |
| --- | --- |

(236)

Pe lângă aceasta, articolul 15 din Normele generale privind împrumuturile prevede că,
  „[î]n conformitate cu politica de stat, departamentele relevante pot subvenționa dobânda împrumuturilor cu scopul de a promova creșterea anumitor sectoare industriale și dezvoltarea economică în anumite domenii.”

„[î]n conformitate cu politica de stat, departamentele relevante pot subvenționa dobânda împrumuturilor cu scopul de a promova creșterea anumitor sectoare industriale și dezvoltarea economică în anumite domenii

| (237) | În mod similar, Decizia nr. 40 dă instrucțiuni tuturor instituțiilor financiare să ofere sprijin de tip credit în special proiectelor „încurajate”. Astfel cum s-a explicat deja la punctul 3.1 și în mod mai detaliat în considerentele 81 și 86, proiectele industriei CFO aparțin categoriei de proiecte „încurajate”. Prin urmare, Decizia nr. 40 confirmă constatarea anterioară în ceea ce privește Legea bancară conform căreia băncile exercită autoritate guvernamentală sub forma operațiunilor de credit preferențial. De asemenea, Comisia a constatat că CBIRC are o amplă autoritate de aprobare asupra tuturor aspectelor legate de gestionarea tuturor instituțiilor financiare stabilite în RPC (inclusiv asupra instituțiilor financiare cu capital privat și străin), de exemplu (54):






  — | aprobarea numirii tuturor directorilor instituțiilor financiare, atât la nivelul sediilor centrale, cât și la nivelul sucursalelor locale. Aprobarea CBIRC este necesară pentru recrutarea tuturor nivelurilor de conducere, de la cele mai înalte funcții până la directorii de sucursale, și include chiar și directorii numiți în sucursalele din străinătate, precum și directorii responsabili cu funcțiile de suport (de exemplu, directorii IT); și |
| --- | --- | --- |

(237)

În mod similar, Decizia nr. 40 dă instrucțiuni tuturor instituțiilor financiare să ofere sprijin de tip credit în special proiectelor „încurajate”. Astfel cum s-a explicat deja la punctul 3.1 și în mod mai detaliat în considerentele 81 și 86, proiectele industriei CFO aparțin categoriei de proiecte „încurajate”. Prin urmare, Decizia nr. 40 confirmă constatarea anterioară în ceea ce privește Legea bancară conform căreia băncile exercită autoritate guvernamentală sub forma operațiunilor de credit preferențial. De asemenea, Comisia a constatat că CBIRC are o amplă autoritate de aprobare asupra tuturor aspectelor legate de gestionarea tuturor instituțiilor financiare stabilite în RPC (inclusiv asupra instituțiilor financiare cu capital privat și străin), de exemplu (54):

54

—

aprobarea numirii tuturor directorilor instituțiilor financiare, atât la nivelul sediilor centrale, cât și la nivelul sucursalelor locale. Aprobarea CBIRC este necesară pentru recrutarea tuturor nivelurilor de conducere, de la cele mai înalte funcții până la directorii de sucursale, și include chiar și directorii numiți în sucursalele din străinătate, precum și directorii responsabili cu funcțiile de suport (de exemplu, directorii IT); și

| — | o listă foarte lungă de aprobări administrative, inclusiv aprobări pentru înființarea de sucursale, demararea unor noi linii de activitate sau vânzarea de produse noi, modificarea statutului băncii, vânzarea a peste 5 % din acțiunile acesteia, majorări de capital, schimbări de sediu, schimbările formei de organizare etc. |
| --- | --- |

—

o listă foarte lungă de aprobări administrative, inclusiv aprobări pentru înființarea de sucursale, demararea unor noi linii de activitate sau vânzarea de produse noi, modificarea statutului băncii, vânzarea a peste 5 % din acțiunile acesteia, majorări de capital, schimbări de sediu, schimbările formei de organizare etc.

| (238) | Legea bancară este obligatorie din punct de vedere juridic. Caracterul obligatoriu al planurilor cincinale și al Deciziei nr. 40 a fost stabilit mai sus, în secțiunea 3.1. Caracterul obligatoriu al documentelor normative ale CBIRC derivă din competențele sale de autoritate de reglementare bancară. Caracterul obligatoriu al altor documente este demonstrat prin clauzele de supraveghere și evaluare pe care le conțin. |
| --- | --- |

(238)

Legea bancară este obligatorie din punct de vedere juridic. Caracterul obligatoriu al planurilor cincinale și al Deciziei nr. 40 a fost stabilit mai sus, în secțiunea 3.1. Caracterul obligatoriu al documentelor normative ale CBIRC derivă din competențele sale de autoritate de reglementare bancară. Caracterul obligatoriu al altor documente este demonstrat prin clauzele de supraveghere și evaluare pe care le conțin.

| (239) | Decizia nr. 40 a Consiliului de Stat adresează tuturor instituțiilor financiare chineze instrucțiuni în sensul de a oferi sprijin de tip credit numai pentru proiectele încurajate și promite că se vor pune în aplicare și „alte politici preferențiale vizând proiectele încurajate”. Pe această bază, băncile au obligația de a acorda sprijin de tip credit industriei CFO ca industrie încurajată. |
| --- | --- |

(239)

Decizia nr. 40 a Consiliului de Stat adresează tuturor instituțiilor financiare chineze instrucțiuni în sensul de a oferi sprijin de tip credit numai pentru proiectele încurajate și promite că se vor pune în aplicare și „alte politici preferențiale vizând proiectele încurajate”. Pe această bază, băncile au obligația de a acorda sprijin de tip credit industriei CFO ca industrie încurajată.

alte politici preferențiale vizând proiectele încurajate

| (240) | Prin urmare, Comisia a concluzionat că GC a creat un cadru normativ care trebuia respectat de către directorii și supraveghetorii băncii de stat cooperante, care sunt numiți de GC și răspund în fața GC. Prin urmare, GC s-a bazat pe acest cadru normativ pentru a exercita controlul în mod semnificativ asupra comportamentului băncii de stat cooperante, de fiecare dată când aceasta a acordat împrumuturi industriei CFO. |
| --- | --- |

(240)

Prin urmare, Comisia a concluzionat că GC a creat un cadru normativ care trebuia respectat de către directorii și supraveghetorii băncii de stat cooperante, care sunt numiți de GC și răspund în fața GC. Prin urmare, GC s-a bazat pe acest cadru normativ pentru a exercita controlul în mod semnificativ asupra comportamentului băncii de stat cooperante, de fiecare dată când aceasta a acordat împrumuturi industriei CFO.

| (241) | Comisia a urmărit, de asemenea, să identifice elemente de probă concrete ale exercitării controlului în mod semnificativ pe baza unor împrumuturi concrete furnizate producătorilor-exportatori incluși în eșantion. În răspunsul său la chestionar, banca de stat parțial cooperantă a explicat că utilizează politici și modele sofisticate de evaluare a riscului de credit atunci când acordă împrumuturile în cauză. Banca EXIM a explicat, de asemenea, că nu există nicio diferență de politică în ceea ce privește sectorul în care își desfășoară activitatea debitorul, situația creditelor și statutul capitalului etc.; totuși, astfel de factori au un impact asupra evaluării ratingului de credit și asupra costului riscului debitorului. Banca poate consulta planurile și politicile relevante pentru acordarea de împrumuturi, însă, pentru a determina proiectele individuale de împrumuturi, aplică o evaluare bazată pe piață. |
| --- | --- |

(241)

Comisia a urmărit, de asemenea, să identifice elemente de probă concrete ale exercitării controlului în mod semnificativ pe baza unor împrumuturi concrete furnizate producătorilor-exportatori incluși în eșantion. În răspunsul său la chestionar, banca de stat parțial cooperantă a explicat că utilizează politici și modele sofisticate de evaluare a riscului de credit atunci când acordă împrumuturile în cauză. Banca EXIM a explicat, de asemenea, că nu există nicio diferență de politică în ceea ce privește sectorul în care își desfășoară activitatea debitorul, situația creditelor și statutul capitalului etc.; totuși, astfel de factori au un impact asupra evaluării ratingului de credit și asupra costului riscului debitorului. Banca poate consulta planurile și politicile relevante pentru acordarea de împrumuturi, însă, pentru a determina proiectele individuale de împrumuturi, aplică o evaluare bazată pe piață.

| (242) | Astfel cum s-a indicat deja în considerentul 141 de mai sus, banca de stat parțial cooperantă a refuzat să furnizeze exemple concrete de evaluare a riscului de credit referitoare la societățile incluse în eșantion, pe motiv că informațiile solicitate sunt interne băncii și conțin informații comerciale confidențiale care nu pot fi divulgate, deși Comisia avea un acord scris din partea societăților incluse în eșantion, prin care acestea renunțau la drepturile lor de confidențialitate. |
| --- | --- |

(242)

Astfel cum s-a indicat deja în considerentul 141 de mai sus, banca de stat parțial cooperantă a refuzat să furnizeze exemple concrete de evaluare a riscului de credit referitoare la societățile incluse în eșantion, pe motiv că informațiile solicitate sunt interne băncii și conțin informații comerciale confidențiale care nu pot fi divulgate, deși Comisia avea un acord scris din partea societăților incluse în eșantion, prin care acestea renunțau la drepturile lor de confidențialitate.

| (243) | În lipsa unor elemente de probă concrete cu privire la evaluarea bonității, Comisia a analizat, prin urmare, mediul juridic general, astfel cum se menționează în considerentele 232-239 de mai sus, în combinație cu comportamentul băncii de stat cooperante în ceea ce privește împrumuturile acordate societăților incluse în eșantion. Acest comportament a contrastat cu poziția sa oficială, întrucât, în practică, banca nu acționa în baza unor evaluări aprofundate ale riscului prin raportare la piață. |
| --- | --- |

(243)

În lipsa unor elemente de probă concrete cu privire la evaluarea bonității, Comisia a analizat, prin urmare, mediul juridic general, astfel cum se menționează în considerentele 232-239 de mai sus, în combinație cu comportamentul băncii de stat cooperante în ceea ce privește împrumuturile acordate societăților incluse în eșantion. Acest comportament a contrastat cu poziția sa oficială, întrucât, în practică, banca nu acționa în baza unor evaluări aprofundate ale riscului prin raportare la piață.

| (244) | În cursul anchetei, Comisia a constatat că cele două grupuri de producători-exportatori incluse în eșantion au primit împrumuturi la rate ale dobânzii mai mici sau apropiate de rata de referință la împrumuturi a Băncii Populare Chineze („BPC”) și mai mici decât rata de bază la împrumuturi anunțată de Centrul național de finanțare interbancară („NIFC”), care a fost introdusă la 20 august 2019 (55), indiferent de situația financiară și de situația riscului de credit a societăților. Prin urmare, împrumuturile au fost acordate la dobânzi sub nivelul dobânzilor de pe piață în raport cu dobânda corespunzătoare profilului de risc al producătorilor-exportatori incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(244)

În cursul anchetei, Comisia a constatat că cele două grupuri de producători-exportatori incluse în eșantion au primit împrumuturi la rate ale dobânzii mai mici sau apropiate de rata de referință la împrumuturi a Băncii Populare Chineze („BPC”) și mai mici decât rata de bază la împrumuturi anunțată de Centrul național de finanțare interbancară („NIFC”), care a fost introdusă la 20 august 2019 (55), indiferent de situația financiară și de situația riscului de credit a societăților. Prin urmare, împrumuturile au fost acordate la dobânzi sub nivelul dobânzilor de pe piață în raport cu dobânda corespunzătoare profilului de risc al producătorilor-exportatori incluși în eșantion.

55

| (245) | În urma comunicării constatărilor finale, GC a susținut că Comisia nu a demonstrat că banca de stat cooperantă, și anume Banca EXIM, este un organism public și că GC a exercitat un control semnificativ asupra acesteia. GC a subliniat că „proprietatea și indiciile formale ale controlului” nu sunt suficiente pentru a demonstra existența unui organism public și că Comisia nu a demonstrat lipsa de independență a conducerii Băncii EXIM susținând că GC exercită controlul asupra Băncii EXIM numai în ceea ce privește supravegherea numirii conducerii băncii și a Consiliului său de administrație. |
| --- | --- |

(245)

În urma comunicării constatărilor finale, GC a susținut că Comisia nu a demonstrat că banca de stat cooperantă, și anume Banca EXIM, este un organism public și că GC a exercitat un control semnificativ asupra acesteia. GC a subliniat că „proprietatea și indiciile formale ale controlului” nu sunt suficiente pentru a demonstra existența unui organism public și că Comisia nu a demonstrat lipsa de independență a conducerii Băncii EXIM susținând că GC exercită controlul asupra Băncii EXIM numai în ceea ce privește supravegherea numirii conducerii băncii și a Consiliului său de administrație.

proprietatea și indiciile formale ale controlului

| (246) | GC a susținut, de asemenea, că instituțiile financiare în cauză nu îndeplinesc nicio funcție care ar putea fi considerată de natură guvernamentală, iar GC nu a exercitat un control semnificativ asupra Băncii EXIM. Deși articolul 34 din Legea bancară chineză prevede ca băncile comerciale să acționeze „sub îndrumarea politicilor industriale” ale GC, nicăieri în dispoziția respectivă nu există o prevedere care să impună băncilor să acționeze într-un anumit mod și, potrivit GC, această dispoziție ar trebui să fie considerată un principiu director pentru băncile chineze. De asemenea, GC a afirmat că Legea bancară chineză interzice în mod explicit GC să exercite orice formă de control asupra deciziilor băncilor comerciale. În acest sens, GC a invocat articolele 4 și 5 din Legea bancară chineză, care prevăd că băncile comerciale „iau propriile decizii” și își desfășoară activitatea „fără interferențe din partea vreunei unități sau persoane fizice”. GC a subliniat, de asemenea, că articolul 41 din Legea bancară chineză prevede că „nicio entitate sau persoană fizică nu poate constrânge o bancă comercială să acorde împrumuturi sau să furnizeze o garanție”. În plus, GC a susținut că articolul 15 din Normele generale privind împrumuturile și Decizia nr. 40 nu sunt obligatorii, ci au doar un caracter orientativ. În final, GC nu a fost de acord cu afirmația potrivit căreia Banca EXIM a acordat împrumuturi sub ratele pieței, deoarece aceasta respectă standardele acceptate la nivel internațional pentru evaluarea riscurilor și acordarea împrumuturilor și funcționează independent de GC. |
| --- | --- |

(246)

GC a susținut, de asemenea, că instituțiile financiare în cauză nu îndeplinesc nicio funcție care ar putea fi considerată de natură guvernamentală, iar GC nu a exercitat un control semnificativ asupra Băncii EXIM. Deși articolul 34 din Legea bancară chineză prevede ca băncile comerciale să acționeze „sub îndrumarea politicilor industriale” ale GC, nicăieri în dispoziția respectivă nu există o prevedere care să impună băncilor să acționeze într-un anumit mod și, potrivit GC, această dispoziție ar trebui să fie considerată un principiu director pentru băncile chineze. De asemenea, GC a afirmat că Legea bancară chineză interzice în mod explicit GC să exercite orice formă de control asupra deciziilor băncilor comerciale. În acest sens, GC a invocat articolele 4 și 5 din Legea bancară chineză, care prevăd că băncile comerciale „iau propriile decizii” și își desfășoară activitatea „fără interferențe din partea vreunei unități sau persoane fizice”. GC a subliniat, de asemenea, că articolul 41 din Legea bancară chineză prevede că „nicio entitate sau persoană fizică nu poate constrânge o bancă comercială să acorde împrumuturi sau să furnizeze o garanție”. În plus, GC a susținut că articolul 15 din Normele generale privind împrumuturile și Decizia nr. 40 nu sunt obligatorii, ci au doar un caracter orientativ. În final, GC nu a fost de acord cu afirmația potrivit căreia Banca EXIM a acordat împrumuturi sub ratele pieței, deoarece aceasta respectă standardele acceptate la nivel internațional pentru evaluarea riscurilor și acordarea împrumuturilor și funcționează independent de GC.

sub îndrumarea politicilor industriale

iau propriile decizii

fără interferențe din partea vreunei unități sau persoane fizice

nicio entitate sau persoană fizică nu poate constrânge o bancă comercială să acorde împrumuturi sau să furnizeze o garanție

| (247) | Comisia nu a fost de acord cu afirmațiile GC. Comisia nu a răspuns doar cu privire la „proprietatea și indiciile formale ale controlului” pentru a califica banca de stat cooperantă, Banca EXIM, drept organism public, ci a demonstrat, de asemenea, că GC a exercitat un control semnificativ asupra băncii din motivele următoare. |
| --- | --- |

(247)

Comisia nu a fost de acord cu afirmațiile GC. Comisia nu a răspuns doar cu privire la „proprietatea și indiciile formale ale controlului” pentru a califica banca de stat cooperantă, Banca EXIM, drept organism public, ci a demonstrat, de asemenea, că GC a exercitat un control semnificativ asupra băncii din motivele următoare.

proprietatea și indiciile formale ale controlului

| (248) | Astfel cum se explică în considerentul 238 de mai sus, Comisia a considerat că Legea bancară chineză și Decizia nr. 40 au caracter obligatoriu. În plus, constatările prezentei anchete, ca și constatările Comisiei din anchetele anterioare privind același program de subvenționare (56), nu au confirmat afirmația potrivit căreia băncile nu ar ține cont de politicile și planurile guvernamentale atunci când iau decizii de acordare de împrumuturi. De exemplu, Comisia a constatat că producătorii-exportatori au beneficiat de împrumuturi preferențiale la rate ale dobânzii sub nivelul pieței. Unul dintre producătorii-exportatori a beneficiat de împrumuturi preferențiale acordate de Fondul Băncii de Dezvoltare a Chinei, care, astfel cum se descrie în considerentul 285 de mai jos, este o organizație de investiții orientată către politici, care sprijină în principal „proiecte în sectoarele-cheie recunoscute de stat”. |
| --- | --- |

(248)

Astfel cum se explică în considerentul 238 de mai sus, Comisia a considerat că Legea bancară chineză și Decizia nr. 40 au caracter obligatoriu. În plus, constatările prezentei anchete, ca și constatările Comisiei din anchetele anterioare privind același program de subvenționare (56), nu au confirmat afirmația potrivit căreia băncile nu ar ține cont de politicile și planurile guvernamentale atunci când iau decizii de acordare de împrumuturi. De exemplu, Comisia a constatat că producătorii-exportatori au beneficiat de împrumuturi preferențiale la rate ale dobânzii sub nivelul pieței. Unul dintre producătorii-exportatori a beneficiat de împrumuturi preferențiale acordate de Fondul Băncii de Dezvoltare a Chinei, care, astfel cum se descrie în considerentul 285 de mai jos, este o organizație de investiții orientată către politici, care sprijină în principal „proiecte în sectoarele-cheie recunoscute de stat”.

56

proiecte în sectoarele-cheie recunoscute de stat

| (249) | Ancheta a arătat mai degrabă că articolul 15 din Normele generale privind împrumuturile era aplicat efectiv, iar articolele 4, 5 și 41 din Legea bancară erau aplicabile sub rezerva articolului 34 din Legea bancară, adică, atunci când statul stabilește o politică publică, băncile o pun în aplicare și urmează instrucțiunile statului. De fapt, în timp ce articolele 4 și 5 din Legea bancară fac parte din capitolul I, care stabilește dispozițiile generale, articolul 34 face parte din capitolul IV, care stabilește normele de bază care reglementează împrumuturile. Formularea articolului 34: „băncile comerciale își desfășoară activitatea de creditare în funcție de necesitățile economiei naționale și ale dezvoltării sociale și sub îndrumarea politicilor industriale de stat”, demonstrează că această dispoziție nu are un caracter orientativ, ci are mai degrabă un caracter obligatoriu și dă instrucțiuni clare băncilor să ia în considerare politicile industriale de stat în desfășurarea activității de creditare. Comisia a observat, de asemenea, că Decizia nr. 40 a Consiliului de Stat adresează tuturor instituțiilor financiare chineze instrucțiuni în sensul de a oferi sprijin de tip credit numai pentru proiectele încurajate și promite că se vor pune în aplicare și „alte politici preferențiale vizând proiectele încurajate”. Deși articolul 17 din aceeași decizie impune băncilor să respecte principiile de creditare, Comisia nu a putut stabili în cursul anchetei că această solicitare a fost pusă efectiv în aplicare. Dimpotrivă, s-au acordat împrumuturi producătorilor-exportatori indiferent de situația financiară și de bonitatea acestora. |
| --- | --- |

(249)

Ancheta a arătat mai degrabă că articolul 15 din Normele generale privind împrumuturile era aplicat efectiv, iar articolele 4, 5 și 41 din Legea bancară erau aplicabile sub rezerva articolului 34 din Legea bancară, adică, atunci când statul stabilește o politică publică, băncile o pun în aplicare și urmează instrucțiunile statului. De fapt, în timp ce articolele 4 și 5 din Legea bancară fac parte din capitolul I, care stabilește dispozițiile generale, articolul 34 face parte din capitolul IV, care stabilește normele de bază care reglementează împrumuturile. Formularea articolului 34: „băncile comerciale își desfășoară activitatea de creditare în funcție de necesitățile economiei naționale și ale dezvoltării sociale și sub îndrumarea politicilor industriale de stat”, demonstrează că această dispoziție nu are un caracter orientativ, ci are mai degrabă un caracter obligatoriu și dă instrucțiuni clare băncilor să ia în considerare politicile industriale de stat în desfășurarea activității de creditare. Comisia a observat, de asemenea, că Decizia nr. 40 a Consiliului de Stat adresează tuturor instituțiilor financiare chineze instrucțiuni în sensul de a oferi sprijin de tip credit numai pentru proiectele încurajate și promite că se vor pune în aplicare și „alte politici preferențiale vizând proiectele încurajate”. Deși articolul 17 din aceeași decizie impune băncilor să respecte principiile de creditare, Comisia nu a putut stabili în cursul anchetei că această solicitare a fost pusă efectiv în aplicare. Dimpotrivă, s-au acordat împrumuturi producătorilor-exportatori indiferent de situația financiară și de bonitatea acestora.

băncile comerciale își desfășoară activitatea de creditare în funcție de necesitățile economiei naționale și ale dezvoltării sociale și sub îndrumarea politicilor industriale de stat

alte politici preferențiale vizând proiectele încurajate

| (250) | În plus, în ceea ce privește în mod specific Banca EXIM, este incontestabil faptul că aceasta este o bancă de susținere a politicilor statului, care urmărește în mod direct politicile guvernamentale, după cum recunoaște ea însăși. Astfel cum s-a explicat pe site-ul său (57), EXIM este o bancă de susținere a politicilor statului, finanțată de stat și deținută de stat, aflată în mod direct sub conducerea Consiliului de Stat și dedicată, printre altele, sprijinirii comerțului exterior al Chinei și punerii în aplicare a strategiei de extindere a rolului său în lume. |
| --- | --- |

(250)

În plus, în ceea ce privește în mod specific Banca EXIM, este incontestabil faptul că aceasta este o bancă de susținere a politicilor statului, care urmărește în mod direct politicile guvernamentale, după cum recunoaște ea însăși. Astfel cum s-a explicat pe site-ul său (57), EXIM este o bancă de susținere a politicilor statului, finanțată de stat și deținută de stat, aflată în mod direct sub conducerea Consiliului de Stat și dedicată, printre altele, sprijinirii comerțului exterior al Chinei și punerii în aplicare a strategiei de extindere a rolului său în lume.

57

| (251) | Pe această bază, Comisia a concluzionat că GC a creat un cadru normativ în ceea ce privește împrumuturile acordate industriilor încurajate, care trebuia respectat de către directorii și supraveghetorii băncii, care sunt desemnați de GC și răspund în fața GC. Acest cadru normativ nu lăsa nicio marjă de manevră directorilor și supraveghetorilor băncii în ceea ce privește opțiunea de a respecta sau de a nu respecta acest cadru în legătură cu producătorii-exportatori incluși în eșantion, punând astfel conducerea băncii respective într-o poziție de dependență. Prin urmare, GC s-a bazat pe cadrul normativ pentru a exercita controlul în mod semnificativ asupra comportamentului băncii de stat cooperante, de fiecare dată când aceasta a acordat împrumuturi industriei CFO. |
| --- | --- |

(251)

Pe această bază, Comisia a concluzionat că GC a creat un cadru normativ în ceea ce privește împrumuturile acordate industriilor încurajate, care trebuia respectat de către directorii și supraveghetorii băncii, care sunt desemnați de GC și răspund în fața GC. Acest cadru normativ nu lăsa nicio marjă de manevră directorilor și supraveghetorilor băncii în ceea ce privește opțiunea de a respecta sau de a nu respecta acest cadru în legătură cu producătorii-exportatori incluși în eșantion, punând astfel conducerea băncii respective într-o poziție de dependență. Prin urmare, GC s-a bazat pe cadrul normativ pentru a exercita controlul în mod semnificativ asupra comportamentului băncii de stat cooperante, de fiecare dată când aceasta a acordat împrumuturi industriei CFO.

| (252) | Astfel cum se explică în considerentul 241, Comisia a urmărit să identifice elemente de probă ale exercitării controlului în mod semnificativ pe baza unor împrumuturi concrete. Însă banca de stat cooperantă nu a furnizat anumite informații necesare, inclusiv evaluarea riscului de credit specific referitoare la societățile incluse în eșantion. În lipsa unor elemente de probă concrete privind astfel de evaluări ale riscului de credit, Comisia a analizat mediul juridic general aplicabil împrumuturilor acordate industriilor încurajate, printre care și industria CFO, în combinație cu comportamentul băncii de stat cooperante și a stabilit că banca nu a acționat pe baza unor evaluări aprofundate ale riscului de credit bazate pe piață. În plus, astfel cum se explică în considerentul 244, împrumuturile au fost acordate celor două grupuri de producători-exportatori incluse în eșantion la rate ale dobânzii mai mici sau apropiate de ratele de referință la împrumuturi ale BPC fără risc și de rata de bază la împrumuturi, indiferent de situația financiară și de situația riscului de credit a acestora. Prin urmare, având în vedere profilul de risc al producătorilor-exportatori incluși în eșantion, descris în secțiunea 3.5.3.3 de mai jos, și faptul că, în conformitate cu analiza de risc efectuată de Comisie, producătorii-exportatori ar fi trebuit să primească un rating de credit BB și, astfel, ar fi trebuit să plătească rate ale dobânzii semnificativ mai mari decât rata fără risc, Comisia a concluzionat că împrumuturile în cauză au fost acordate sub ratele pieței. |
| --- | --- |

(252)

Astfel cum se explică în considerentul 241, Comisia a urmărit să identifice elemente de probă ale exercitării controlului în mod semnificativ pe baza unor împrumuturi concrete. Însă banca de stat cooperantă nu a furnizat anumite informații necesare, inclusiv evaluarea riscului de credit specific referitoare la societățile incluse în eșantion. În lipsa unor elemente de probă concrete privind astfel de evaluări ale riscului de credit, Comisia a analizat mediul juridic general aplicabil împrumuturilor acordate industriilor încurajate, printre care și industria CFO, în combinație cu comportamentul băncii de stat cooperante și a stabilit că banca nu a acționat pe baza unor evaluări aprofundate ale riscului de credit bazate pe piață. În plus, astfel cum se explică în considerentul 244, împrumuturile au fost acordate celor două grupuri de producători-exportatori incluse în eșantion la rate ale dobânzii mai mici sau apropiate de ratele de referință la împrumuturi ale BPC fără risc și de rata de bază la împrumuturi, indiferent de situația financiară și de situația riscului de credit a acestora. Prin urmare, având în vedere profilul de risc al producătorilor-exportatori incluși în eșantion, descris în secțiunea 3.5.3.3 de mai jos, și faptul că, în conformitate cu analiza de risc efectuată de Comisie, producătorii-exportatori ar fi trebuit să primească un rating de credit BB și, astfel, ar fi trebuit să plătească rate ale dobânzii semnificativ mai mari decât rata fără risc, Comisia a concluzionat că împrumuturile în cauză au fost acordate sub ratele pieței.

| (253) | Prin urmare, Comisia a concluzionat că GC a exercitat un control semnificativ asupra comportamentului băncii de stat cooperante în ceea ce privește politicile sale de creditare și evaluările riscurilor pentru industria CFO. |
| --- | --- |

(253)

Prin urmare, Comisia a concluzionat că GC a exercitat un control semnificativ asupra comportamentului băncii de stat cooperante în ceea ce privește politicile sale de creditare și evaluările riscurilor pentru industria CFO.

(c)   Concluzie privind băncile deținute de stat

| (254) | Comisia a stabilit că banca de stat parțial cooperantă a pus în aplicare cadrul juridic prezentat mai sus în exercitarea atribuțiilor guvernamentale în ceea ce privește sectorul CFO. Prin urmare, ea a acționat în calitate de organism public în sensul articolului 2 litera (b) din regulamentul de bază coroborat cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază și în conformitate cu jurisprudența relevantă a OMC. |
| --- | --- |

(254)

Comisia a stabilit că banca de stat parțial cooperantă a pus în aplicare cadrul juridic prezentat mai sus în exercitarea atribuțiilor guvernamentale în ceea ce privește sectorul CFO. Prin urmare, ea a acționat în calitate de organism public în sensul articolului 2 litera (b) din regulamentul de bază coroborat cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază și în conformitate cu jurisprudența relevantă a OMC.

(2)   
  Instituții financiare de stat necooperante

Instituții financiare de stat necooperante

| (255) | Astfel cum se indică în considerentul 218 de mai sus, niciuna dintre celelalte instituții financiare de stat care au acordat împrumuturi societăților incluse în eșantion nu a răspuns la chestionarul specific. GC a furnizat doar unele informații cu privire la structura de proprietate a mai multor bănci, dar nu și cu privire la structura lor de guvernanță, la evaluările riscurilor sau exemple legate de împrumuturi specifice acordate industriei CFO. |
| --- | --- |

(255)

Astfel cum se indică în considerentul 218 de mai sus, niciuna dintre celelalte instituții financiare de stat care au acordat împrumuturi societăților incluse în eșantion nu a răspuns la chestionarul specific. GC a furnizat doar unele informații cu privire la structura de proprietate a mai multor bănci, dar nu și cu privire la structura lor de guvernanță, la evaluările riscurilor sau exemple legate de împrumuturi specifice acordate industriei CFO.

| (256) | Prin urmare, în conformitate cu concluziile la care s-a ajuns în secțiunea 3.2.1, Comisia a decis să utilizeze datele disponibile pentru a stabili dacă aceste bănci de stat pot fi sau nu asimilate unor organisme publice. |
| --- | --- |

(256)

Prin urmare, în conformitate cu concluziile la care s-a ajuns în secțiunea 3.2.1, Comisia a decis să utilizeze datele disponibile pentru a stabili dacă aceste bănci de stat pot fi sau nu asimilate unor organisme publice.

| (257) | GC a informat că următoarele bănci, care acordaseră împrumuturi grupurilor de producători-exportatori incluse în eșantion în ancheta în cauză, erau deținute parțial sau integral de stat sau de persoane juridice deținute de stat: Banca Agricolă Chineză, Banca Chinei, Banca Comunicațiilor, Banca Jiangsu, Banca Kunlun, Banca Nanjing, Banca Ningbo, Banca China CITIC, Banca Chineză de Dezvoltare, Banca Chineză de Construcții, Banca Everbright China, Banca Guangfa China, Banca Chineză a Comercianților, Banca Minsheng China, Banca Hankou, Banca Industrială, Banca Industrială și Comercială Chineză (ICBC), Banca Ping An, Banca de Economii a Poștei, Banca de Dezvoltare Shanghai Pudong și Banca Zheshang. |
| --- | --- |

(257)

GC a informat că următoarele bănci, care acordaseră împrumuturi grupurilor de producători-exportatori incluse în eșantion în ancheta în cauză, erau deținute parțial sau integral de stat sau de persoane juridice deținute de stat: Banca Agricolă Chineză, Banca Chinei, Banca Comunicațiilor, Banca Jiangsu, Banca Kunlun, Banca Nanjing, Banca Ningbo, Banca China CITIC, Banca Chineză de Dezvoltare, Banca Chineză de Construcții, Banca Everbright China, Banca Guangfa China, Banca Chineză a Comercianților, Banca Minsheng China, Banca Hankou, Banca Industrială, Banca Industrială și Comercială Chineză (ICBC), Banca Ping An, Banca de Economii a Poștei, Banca de Dezvoltare Shanghai Pudong și Banca Zheshang.

| (258) | Utilizând informații disponibile public, cum ar fi site-ul, rapoartele anuale, informațiile disponibile din anuarele bancare sau informațiile disponibile pe internet, Comisia a stabilit că următoarele instituții financiare care au acordat împrumuturi celor două grupuri de producători-exportatori incluse în eșantion erau deținute parțial sau integral de stat, fie în mod direct, fie prin persoane juridice aflate în proprietatea statului:






  Denumire | Informații privind structura proprietății |
| --- | --- | --- |
| Banca Beijing | Cel puțin 21 % din acțiuni deținute de guvernul local și de IDS-uri |
| Sinomach Finance Ltd. | Face parte din China National Machinery Industry Corporation Ltd (Sinomach), care este întreprindere deținută de stat |

(258)

Utilizând informații disponibile public, cum ar fi site-ul, rapoartele anuale, informațiile disponibile din anuarele bancare sau informațiile disponibile pe internet, Comisia a stabilit că următoarele instituții financiare care au acordat împrumuturi celor două grupuri de producători-exportatori incluse în eșantion erau deținute parțial sau integral de stat, fie în mod direct, fie prin persoane juridice aflate în proprietatea statului:

Denumire

Informații privind structura proprietății

Banca Beijing

Cel puțin 21 % din acțiuni deținute de guvernul local și de IDS-uri

Sinomach Finance Ltd.

Face parte din China National Machinery Industry Corporation Ltd (Sinomach), care este întreprindere deținută de stat

| (259) | În lipsa unor informații specifice din partea instituțiilor financiare în cauză care să indice contrariul, Comisia a stabilit, de asemenea, proprietatea și controlul GC pe baza unor indicii formale, din aceleași motive ca cele expuse la punctul (1) de mai sus. În special, pe baza datelor disponibile, se pare că directorii și supraveghetorii din instituțiile financiare de stat necooperante sunt numiți de GC și răspund în fața GC în același mod ca în cazul băncii de stat cooperante. |
| --- | --- |

(259)

În lipsa unor informații specifice din partea instituțiilor financiare în cauză care să indice contrariul, Comisia a stabilit, de asemenea, proprietatea și controlul GC pe baza unor indicii formale, din aceleași motive ca cele expuse la punctul (1) de mai sus. În special, pe baza datelor disponibile, se pare că directorii și supraveghetorii din instituțiile financiare de stat necooperante sunt numiți de GC și răspund în fața GC în același mod ca în cazul băncii de stat cooperante.

| (260) | În ceea ce privește exercitarea controlului într-un mod semnificativ, Comisia a considerat că constatările privind instituția financiară de stat cooperantă ar putea fi considerate reprezentative și pentru instituțiile financiare necooperante. Cadrul normativ analizat la punctul (1) de mai sus li se aplică în mod identic. În absența unor informații care să indice contrariul, pe baza datelor disponibile (58), lipsa unor elemente de probă concrete privind evaluările bonității este valabilă pentru acestea în același mod ca și pentru banca de stat cooperantă. |
| --- | --- |

(260)

În ceea ce privește exercitarea controlului într-un mod semnificativ, Comisia a considerat că constatările privind instituția financiară de stat cooperantă ar putea fi considerate reprezentative și pentru instituțiile financiare necooperante. Cadrul normativ analizat la punctul (1) de mai sus li se aplică în mod identic. În absența unor informații care să indice contrariul, pe baza datelor disponibile (58), lipsa unor elemente de probă concrete privind evaluările bonității este valabilă pentru acestea în același mod ca și pentru banca de stat cooperantă.

58

| (261) | În urma comunicării constatărilor finale, GC a susținut că argumentele Comisiei în favoarea concluziei că toate instituțiile financiare deținute de stat, altele decât Banca EXIM, sunt, de asemenea, organisme publice sunt insuficiente. GC a susținut că Comisia s-a bazat pe cazuri antisubvenție anterioare și concluziile proprii cu privire la instituțiile financiare de stat cooperante și că nu a efectuat o analiză de la caz la caz, acordând o importanță deosebită circumstanțelor specifice fiecărui caz și cu privire la fiecare dintre instituțiile financiare necooperante. GC a susținut, de asemenea, că Comisia nu a furnizat suficiente elemente de probă pentru a stabili existența unui control semnificativ asupra instituțiilor financiare deținute de stat, prin faptul că directorii și supraveghetorii acestora par să fie numiți de GC. |
| --- | --- |

(261)

În urma comunicării constatărilor finale, GC a susținut că argumentele Comisiei în favoarea concluziei că toate instituțiile financiare deținute de stat, altele decât Banca EXIM, sunt, de asemenea, organisme publice sunt insuficiente. GC a susținut că Comisia s-a bazat pe cazuri antisubvenție anterioare și concluziile proprii cu privire la instituțiile financiare de stat cooperante și că nu a efectuat o analiză de la caz la caz, acordând o importanță deosebită circumstanțelor specifice fiecărui caz și cu privire la fiecare dintre instituțiile financiare necooperante. GC a susținut, de asemenea, că Comisia nu a furnizat suficiente elemente de probă pentru a stabili existența unui control semnificativ asupra instituțiilor financiare deținute de stat, prin faptul că directorii și supraveghetorii acestora par să fie numiți de GC.

| (262) | În acest sens, Comisia a reamintit faptul că, în lipsa cooperării din partea celorlalte bănci de stat, a fost nevoită să se bazeze pe datele disponibile. Comisia a concluzionat că informațiile din anchetele anterioare, combinate cu indicii formale ale controlului și cu constatările rezultate chiar din anchetă referitoare la Banca EXIM și la comportamentul efectiv al băncilor față de producătorii-exportatori au constituit cele mai bune date disponibile în acest caz. În orice caz, GC nu a fost în măsură să prezinte niciun element de probă sau argument pentru a contracara constatările Comisiei cu privire la faptul că celelalte bănci de stat care au acordat împrumuturi societăților incluse în eșantion sunt organisme publice în sensul articolului 2 litera (b) coroborat cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază. În consecință, Comisia și-a menținut poziția. |
| --- | --- |

(262)

În acest sens, Comisia a reamintit faptul că, în lipsa cooperării din partea celorlalte bănci de stat, a fost nevoită să se bazeze pe datele disponibile. Comisia a concluzionat că informațiile din anchetele anterioare, combinate cu indicii formale ale controlului și cu constatările rezultate chiar din anchetă referitoare la Banca EXIM și la comportamentul efectiv al băncilor față de producătorii-exportatori au constituit cele mai bune date disponibile în acest caz. În orice caz, GC nu a fost în măsură să prezinte niciun element de probă sau argument pentru a contracara constatările Comisiei cu privire la faptul că celelalte bănci de stat care au acordat împrumuturi societăților incluse în eșantion sunt organisme publice în sensul articolului 2 litera (b) coroborat cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază. În consecință, Comisia și-a menținut poziția.

(3)   
  Concluzie privind instituțiile financiare de stat

Concluzie privind instituțiile financiare de stat

| (263) | Având în vedere considerațiile de mai sus, Comisia a stabilit că toate instituțiile financiare chineze deținute de stat care au acordat finanțare celor două grupuri de producători-exportatori cooperanți incluse în eșantion sunt organisme publice în sensul articolului 2 litera (b) coroborat cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(263)

Având în vedere considerațiile de mai sus, Comisia a stabilit că toate instituțiile financiare chineze deținute de stat care au acordat finanțare celor două grupuri de producători-exportatori cooperanți incluse în eșantion sunt organisme publice în sensul articolului 2 litera (b) coroborat cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază.

| (264) | În plus, chiar și în cazul în care instituțiile financiare de stat nu ar fi fost considerate organisme publice, Comisia a stabilit, pe baza acelorași informații, că acestea ar fi fost considerate a fi primit sarcini sau ordine din partea GC pentru a executa funcții care incumbă în mod normal autorităților publice, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din regulamentul de bază pentru aceleași motive, astfel cum se precizează la punctul 3.5.1.2 de mai jos. Prin urmare, comportamentul lor va fi atribuit GC în orice caz. |
| --- | --- |

(264)

În plus, chiar și în cazul în care instituțiile financiare de stat nu ar fi fost considerate organisme publice, Comisia a stabilit, pe baza acelorași informații, că acestea ar fi fost considerate a fi primit sarcini sau ordine din partea GC pentru a executa funcții care incumbă în mod normal autorităților publice, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din regulamentul de bază pentru aceleași motive, astfel cum se precizează la punctul 3.5.1.2 de mai jos. Prin urmare, comportamentul lor va fi atribuit GC în orice caz.

3.5.1.2.   Instituții financiare private care au primit sarcini sau ordine din partea statului

| (265) | Pe baza constatărilor stabilite în anchetele antisubvenție anterioare (59), coroborate cu informațiile disponibile public, s-a considerat că următoarele instituții financiare se aflau în proprietate privată: HSBC, CITI Bank China, Banca Comercială Rurală Zijin, Banca Mizuho, Sumitomo Mitsui Banking (China), Banca MUFG, Bohai International Trust Co., Ltd. și Cooperativa de Credit Rural Hubei. Comisia a analizat dacă aceste instituții financiare primiseră sarcini sau ordine din partea GC pentru a acorda subvenții sectorului CFO în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) subpunctul (iv) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(265)

Pe baza constatărilor stabilite în anchetele antisubvenție anterioare (59), coroborate cu informațiile disponibile public, s-a considerat că următoarele instituții financiare se aflau în proprietate privată: HSBC, CITI Bank China, Banca Comercială Rurală Zijin, Banca Mizuho, Sumitomo Mitsui Banking (China), Banca MUFG, Bohai International Trust Co., Ltd. și Cooperativa de Credit Rural Hubei. Comisia a analizat dacă aceste instituții financiare primiseră sarcini sau ordine din partea GC pentru a acorda subvenții sectorului CFO în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) subpunctul (iv) din regulamentul de bază.

59

| (266) | Potrivit organului de apel al OMC, transmiterea de „sarcini” are loc atunci când un guvern atribuie responsabilități unui organism privat, iar transmiterea de „ordine” se referă la situațiile în care guvernul își exercită autoritatea asupra unui organism privat (60). În ambele cazuri, autoritățile publice se folosesc de un organism privat ca agent pentru a efectua contribuția financiară și, „în majoritatea cazurilor, ar fi de așteptat ca sarcina sau ordinul adresat unui organism privat să implice o formă de amenințare sau de persuasiune” (61). În același timp, articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) nu permite membrilor să instituie măsuri compensatorii asupra unor produse „atunci când guvernul nu face decât să-și exercite prerogativele generale de reglementare” (62) sau atunci când intervenția guvernului „poate avea sau nu un anumit rezultat doar pe baza unor circumstanțe concrete date și a exercitării liberei alegeri de către actorii de pe piața respectivă” (63). Mai degrabă, adresarea de sarcini sau de ordine implică „un rol mai activ al autorităților publice decât simple acte de încurajare” (64). |
| --- | --- |

(266)

Potrivit organului de apel al OMC, transmiterea de „sarcini” are loc atunci când un guvern atribuie responsabilități unui organism privat, iar transmiterea de „ordine” se referă la situațiile în care guvernul își exercită autoritatea asupra unui organism privat (60). În ambele cazuri, autoritățile publice se folosesc de un organism privat ca agent pentru a efectua contribuția financiară și, „în majoritatea cazurilor, ar fi de așteptat ca sarcina sau ordinul adresat unui organism privat să implice o formă de amenințare sau de persuasiune” (61). În același timp, articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) nu permite membrilor să instituie măsuri compensatorii asupra unor produse „atunci când guvernul nu face decât să-și exercite prerogativele generale de reglementare” (62) sau atunci când intervenția guvernului „poate avea sau nu un anumit rezultat doar pe baza unor circumstanțe concrete date și a exercitării liberei alegeri de către actorii de pe piața respectivă” (63). Mai degrabă, adresarea de sarcini sau de ordine implică „un rol mai activ al autorităților publice decât simple acte de încurajare” (64).

60

în majoritatea cazurilor, ar fi de așteptat ca sarcina sau ordinul adresat unui organism privat să implice o formă de amenințare sau de persuasiune

61

atunci când guvernul nu face decât să-și exercite prerogativele generale de reglementare

62

poate avea sau nu un anumit rezultat doar pe baza unor circumstanțe concrete date și a exercitării liberei alegeri de către actorii de pe piața respectivă

63

un rol mai activ al autorităților publice decât simple acte de încurajare

64

| (267) | Potrivit observațiilor Comisiei, cadrul normativ privind industria, menționat la considerentele 232-238 de mai sus, se aplică tuturor instituțiilor financiare din RPC, inclusiv instituțiilor financiare aflate în proprietate privată. Pentru a ilustra acest lucru, Legea bancară și diferitele ordine ale CBIRC vizează toate băncile cu finanțare chineză și băncile cu capital străin gestionate de CBIRC. |
| --- | --- |

(267)

Potrivit observațiilor Comisiei, cadrul normativ privind industria, menționat la considerentele 232-238 de mai sus, se aplică tuturor instituțiilor financiare din RPC, inclusiv instituțiilor financiare aflate în proprietate privată. Pentru a ilustra acest lucru, Legea bancară și diferitele ordine ale CBIRC vizează toate băncile cu finanțare chineză și băncile cu capital străin gestionate de CBIRC.

| (268) | În plus, majoritatea contractelor de împrumut încheiate cu instituții financiare private au avut condiții similare cu cele ale contractelor cu băncile deținute de stat, iar ratele dobânzii la împrumuturile acordate de instituțiile financiare private erau similare cu ratele oferite de instituțiile financiare deținute de stat. |
| --- | --- |

(268)

În plus, majoritatea contractelor de împrumut încheiate cu instituții financiare private au avut condiții similare cu cele ale contractelor cu băncile deținute de stat, iar ratele dobânzii la împrumuturile acordate de instituțiile financiare private erau similare cu ratele oferite de instituțiile financiare deținute de stat.

| (269) | În lipsa oricăror informații divergente primite de la instituțiile financiare private, Comisia a concluzionat că, în ceea ce privește industria CFO, toate instituțiile financiare care își desfășoară activitatea în China sub supravegherea CBIRC (inclusiv instituțiile financiare private) au primit sarcini sau ordine de la stat în sensul articolului 3 punctul 1 litera (a) subpunctul (iv) prima liniuță din regulamentul de bază pentru a aplica politicile guvernamentale și a acorda împrumuturi la rate preferențiale industriei CFO (65). |
| --- | --- |

(269)

În lipsa oricăror informații divergente primite de la instituțiile financiare private, Comisia a concluzionat că, în ceea ce privește industria CFO, toate instituțiile financiare care își desfășoară activitatea în China sub supravegherea CBIRC (inclusiv instituțiile financiare private) au primit sarcini sau ordine de la stat în sensul articolului 3 punctul 1 litera (a) subpunctul (iv) prima liniuță din regulamentul de bază pentru a aplica politicile guvernamentale și a acorda împrumuturi la rate preferențiale industriei CFO (65).

65

| (270) | În urma comunicării constatărilor finale, GC a susținut că Comisia nu a demonstrat însărcinarea sau ordonarea din partea GC, în special o legătură între guvern și comportamentul specific al tuturor instituțiilor financiare. GC susține că exercitarea competențelor sale generale de reglementare prin simple orientări sau încurajare nu este suficientă pentru a constitui sarcini și ordine; trebuie să existe o formă de amenințare sau de persuasiune. Potrivit GC, Legea bancară interzice în mod explicit interferența GC, iar Normele generale privind împrumuturile și Decizia nr. 40 oferă doar orientări și nu sunt obligatorii din punct de vedere juridic sau în alt mod. În plus, GC a susținut că Comisia nu și-a îndeplinit obligația de a efectua o astfel de analiză pentru fiecare entitate. |
| --- | --- |

(270)

În urma comunicării constatărilor finale, GC a susținut că Comisia nu a demonstrat însărcinarea sau ordonarea din partea GC, în special o legătură între guvern și comportamentul specific al tuturor instituțiilor financiare. GC susține că exercitarea competențelor sale generale de reglementare prin simple orientări sau încurajare nu este suficientă pentru a constitui sarcini și ordine; trebuie să existe o formă de amenințare sau de persuasiune. Potrivit GC, Legea bancară interzice în mod explicit interferența GC, iar Normele generale privind împrumuturile și Decizia nr. 40 oferă doar orientări și nu sunt obligatorii din punct de vedere juridic sau în alt mod. În plus, GC a susținut că Comisia nu și-a îndeplinit obligația de a efectua o astfel de analiză pentru fiecare entitate.

însărcinarea sau ordonarea din partea GC

legătură între guvern și comportamentul specific

amenințare sau de persuasiune

| (271) | Comisia nu a fost de acord cu această opinie. Întrucât cadrul normativ explicat în considerentele 232-239, care se aplică tuturor băncilor din China, este obligatoriu din punct de vedere juridic, astfel cum s-a confirmat în considerentele 248 și 249, acesta reprezintă mai mult decât o simplă încurajare sau orientare din partea guvernului. Comisia a stabilit deja în considerentul 239 de mai sus că Decizia nr. 40 dă instrucțiuni tuturor instituțiilor financiare să ofere sprijin de tip credit numai proiectelor încurajate, chiar dacă articolul 17 din aceeași decizie impune, de asemenea, băncii să respecte principiile de creditare. De asemenea, Comisia a stabilit în considerentul 251 că GC s-a bazat pe acest cadru normativ pentru a exercita controlul în mod semnificativ asupra instituțiilor financiare, fără a le lăsa nicio marjă de manevră în ceea ce privește punerea în aplicare sau nu a acestuia. Prin urmare, există o legătură clară între GC și comportamentul specific al băncilor private, ceea ce demonstrează că GC le-a dat sarcini și ordine. |
| --- | --- |

(271)

Comisia nu a fost de acord cu această opinie. Întrucât cadrul normativ explicat în considerentele 232-239, care se aplică tuturor băncilor din China, este obligatoriu din punct de vedere juridic, astfel cum s-a confirmat în considerentele 248 și 249, acesta reprezintă mai mult decât o simplă încurajare sau orientare din partea guvernului. Comisia a stabilit deja în considerentul 239 de mai sus că Decizia nr. 40 dă instrucțiuni tuturor instituțiilor financiare să ofere sprijin de tip credit numai proiectelor încurajate, chiar dacă articolul 17 din aceeași decizie impune, de asemenea, băncii să respecte principiile de creditare. De asemenea, Comisia a stabilit în considerentul 251 că GC s-a bazat pe acest cadru normativ pentru a exercita controlul în mod semnificativ asupra instituțiilor financiare, fără a le lăsa nicio marjă de manevră în ceea ce privește punerea în aplicare sau nu a acestuia. Prin urmare, există o legătură clară între GC și comportamentul specific al băncilor private, ceea ce demonstrează că GC le-a dat sarcini și ordine.

| (272) | În plus, Comisia a reamintit că, în lipsa cooperării din partea băncilor private, a trebuit să se bazeze pe datele disponibile. Întrucât a existat o cooperare parțială din partea unei singure bănci deținute de stat, Comisia a utilizat informațiile disponibile pentru această bancă, care s-a dovedit a fi un organism public, și le-a comparat cu condițiile de creditare oferite de băncile private necooperante. În plus, verificările încrucișate la distanță cu societățile incluse în eșantion nu au evidențiat nicio diferență semnificativă între condițiile sau dobânzile pentru împrumuturile oferite de instituțiile financiare private și cele oferite de instituțiile financiare de stat. Faptul că a existat o suprapunere a ratelor arată că și băncile private au acordat împrumuturi sub condițiile pieței, în conformitate cu cadrul normativ menționat mai sus. Prin urmare, afirmația GC potrivit căreia Comisia nu și-a îndeplinit obligația de a efectua o astfel de analiză pentru fiecare entitate este nefondată. |
| --- | --- |

(272)

În plus, Comisia a reamintit că, în lipsa cooperării din partea băncilor private, a trebuit să se bazeze pe datele disponibile. Întrucât a existat o cooperare parțială din partea unei singure bănci deținute de stat, Comisia a utilizat informațiile disponibile pentru această bancă, care s-a dovedit a fi un organism public, și le-a comparat cu condițiile de creditare oferite de băncile private necooperante. În plus, verificările încrucișate la distanță cu societățile incluse în eșantion nu au evidențiat nicio diferență semnificativă între condițiile sau dobânzile pentru împrumuturile oferite de instituțiile financiare private și cele oferite de instituțiile financiare de stat. Faptul că a existat o suprapunere a ratelor arată că și băncile private au acordat împrumuturi sub condițiile pieței, în conformitate cu cadrul normativ menționat mai sus. Prin urmare, afirmația GC potrivit căreia Comisia nu și-a îndeplinit obligația de a efectua o astfel de analiză pentru fiecare entitate este nefondată.

| (273) | În consecință, Comisia și-a confirmat concluzia potrivit căreia, în ceea ce privește industria CFO, toate instituțiile financiare, inclusiv instituțiile financiare private, care își desfășoară activitatea în China au primit sarcini sau ordine din partea statului în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) prima liniuță din regulamentul de bază pentru a aplica politici guvernamentale și a acorda împrumuturi la rate preferențiale industriei CFO. |
| --- | --- |

(273)

În consecință, Comisia și-a confirmat concluzia potrivit căreia, în ceea ce privește industria CFO, toate instituțiile financiare, inclusiv instituțiile financiare private, care își desfășoară activitatea în China au primit sarcini sau ordine din partea statului în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) prima liniuță din regulamentul de bază pentru a aplica politici guvernamentale și a acorda împrumuturi la rate preferențiale industriei CFO.

3.5.2.   Ratingurile de credit

Ratingurile de credit

| (274) | În cadrul anchetelor antisubvenție anterioare, Comisia a stabilit deja că ratingurile de credit interne acordate societăților chineze nu erau fiabile, pe baza unui studiu publicat de Fondul Monetar Internațional (66), care arăta o discrepanță între ratingurile de credit chineze și cele internaționale, combinat cu constatările anchetei referitoare la societățile incluse în eșantion. Într-adevăr, potrivit FMI, peste 90 % din obligațiunile chineze au primit ratinguri de la AA la AAA din partea agențiilor locale de rating. Această situație nu este comparabilă cu cea de pe alte piețe, cum ar fi Uniunea sau Statele Unite ale Americii („SUA”). De exemplu, pe piața SUA, ponderea firmelor care se bucură de astfel de ratinguri foarte înalte este de sub 2 %. Prin urmare, agențiile chineze de rating înclină puternic spre punctajele de la vârful scalei de rating. Ele au scale de rating foarte largi și tind să grupeze obligațiuni cu riscuri de credit semnificativ diferite într-o singură categorie largă de rating (67). Potrivit analizei privind piața obligațiunilor din China efectuate de Bloomberg în 2021 (China bond market insight 2021) (68), cinci agenții de rating locale din China domină piața obligațiunilor: China Chengxin, Dagong, Lianhe, Shanghai Brilliance și Golden rating de credit și aproximativ 90 % din obligațiuni au primit ratingul AAA din partea agențiilor locale de rating. Cu toate acestea, mulți dintre emitenți au primit un rating al emitentului la nivel mondial mai mic, de A și BBB, din partea S&P (69). |
| --- | --- |

(274)

În cadrul anchetelor antisubvenție anterioare, Comisia a stabilit deja că ratingurile de credit interne acordate societăților chineze nu erau fiabile, pe baza unui studiu publicat de Fondul Monetar Internațional (66), care arăta o discrepanță între ratingurile de credit chineze și cele internaționale, combinat cu constatările anchetei referitoare la societățile incluse în eșantion. Într-adevăr, potrivit FMI, peste 90 % din obligațiunile chineze au primit ratinguri de la AA la AAA din partea agențiilor locale de rating. Această situație nu este comparabilă cu cea de pe alte piețe, cum ar fi Uniunea sau Statele Unite ale Americii („SUA”). De exemplu, pe piața SUA, ponderea firmelor care se bucură de astfel de ratinguri foarte înalte este de sub 2 %. Prin urmare, agențiile chineze de rating înclină puternic spre punctajele de la vârful scalei de rating. Ele au scale de rating foarte largi și tind să grupeze obligațiuni cu riscuri de credit semnificativ diferite într-o singură categorie largă de rating (67). Potrivit analizei privind piața obligațiunilor din China efectuate de Bloomberg în 2021 (China bond market insight 2021) (68), cinci agenții de rating locale din China domină piața obligațiunilor: China Chengxin, Dagong, Lianhe, Shanghai Brilliance și Golden rating de credit și aproximativ 90 % din obligațiuni au primit ratingul AAA din partea agențiilor locale de rating. Cu toate acestea, mulți dintre emitenți au primit un rating al emitentului la nivel mondial mai mic, de A și BBB, din partea S&P (69).

66

67

China bond market insight 2021

68

69

| (275) | În plus, agențiile străine de rating, cum ar fi Standard and Poor’s și Moody’s, aplică de obicei o creștere a ratingului de bază al emitentului, pe baza unei estimări a importanței strategice a firmei pentru guvernul chinez și a solidității oricărei garanții implicite, atunci când stabilesc ratinguri pentru obligațiunile chineze emise în străinătate (70). |
| --- | --- |

(275)

În plus, agențiile străine de rating, cum ar fi Standard and Poor’s și Moody’s, aplică de obicei o creștere a ratingului de bază al emitentului, pe baza unei estimări a importanței strategice a firmei pentru guvernul chinez și a solidității oricărei garanții implicite, atunci când stabilesc ratinguri pentru obligațiunile chineze emise în străinătate (70).

70

| (276) | Comisia a găsit, de asemenea, informații suplimentare în completarea acestei analize. În primul rând, Comisia a stabilit faptul că statul poate exercita o anumită influență asupra pieței ratingurilor de credit. |
| --- | --- |

(276)

Comisia a găsit, de asemenea, informații suplimentare în completarea acestei analize. În primul rând, Comisia a stabilit faptul că statul poate exercita o anumită influență asupra pieței ratingurilor de credit.

| (277) | Potrivit informațiilor furnizate de GC, în cursul perioadei de anchetă existau 14 agenții de rating de credit active pe piața obligațiunilor din China, printre care 12 agenții de rating interne. |
| --- | --- |

(277)

Potrivit informațiilor furnizate de GC, în cursul perioadei de anchetă existau 14 agenții de rating de credit active pe piața obligațiunilor din China, printre care 12 agenții de rating interne.

| (278) | În al doilea rând, intrarea pe piața chineză a ratingului de credit nu este liberă. Aceasta este, în esență, o piață închisă, deoarece agențiile de rating trebuie să fie aprobate de Comisia de reglementare a valorilor mobiliare din China (China Securities Regulatory Commission – „CSRC”) sau de BPC înainte de a-și putea începe activitatea (71). La mijlocul anului 2017, BPC a anunțat că agențiile de rating de credit din străinătate vor putea să acorde ratinguri de credit unei părți a pieței obligațiunilor interne, în anumite condiții. În cursul perioadei de anchetă, au existat două agenții de rating de credit cu capital străin și două întreprinderi comune Sino-Foreign care își desfășurau activitatea pe piața chineză. Aceste agenții de rating de credit urmează însă scalele de rating chineze și, prin urmare, nu sunt comparabile cu ratingurile internaționale, astfel cum se explică în considerentul 275. |
| --- | --- |

(278)

În al doilea rând, intrarea pe piața chineză a ratingului de credit nu este liberă. Aceasta este, în esență, o piață închisă, deoarece agențiile de rating trebuie să fie aprobate de Comisia de reglementare a valorilor mobiliare din China (China Securities Regulatory Commission – „CSRC”) sau de BPC înainte de a-și putea începe activitatea (71). La mijlocul anului 2017, BPC a anunțat că agențiile de rating de credit din străinătate vor putea să acorde ratinguri de credit unei părți a pieței obligațiunilor interne, în anumite condiții. În cursul perioadei de anchetă, au existat două agenții de rating de credit cu capital străin și două întreprinderi comune Sino-Foreign care își desfășurau activitatea pe piața chineză. Aceste agenții de rating de credit urmează însă scalele de rating chineze și, prin urmare, nu sunt comparabile cu ratingurile internaționale, astfel cum se explică în considerentul 275.

71

| (279) | În final, un studiu din 2017 realizat chiar de BPC confirmă constatările Comisiei, afirmând în concluziile sale că „în cazul în care categoria de investiții a obligațiunilor străine este fixată la ratingul internațional BBB și peste, atunci categoria de investiții a obligațiunilor interne poate fi evaluată la nivelul AA și peste, ținând cont de diferența dintre ratingul intern mediu și ratingul internațional de 6 sau mai multe trepte” (72). |
| --- | --- |

(279)

În final, un studiu din 2017 realizat chiar de BPC confirmă constatările Comisiei, afirmând în concluziile sale că „în cazul în care categoria de investiții a obligațiunilor străine este fixată la ratingul internațional BBB și peste, atunci categoria de investiții a obligațiunilor interne poate fi evaluată la nivelul AA și peste, ținând cont de diferența dintre ratingul intern mediu și ratingul internațional de 6 sau mai multe trepte” (72).

în cazul în care categoria de investiții a obligațiunilor străine este fixată la ratingul internațional BBB și peste, atunci categoria de investiții a obligațiunilor interne poate fi evaluată la nivelul AA și peste, ținând cont de diferența dintre ratingul intern mediu și ratingul internațional de 6 sau mai multe trepte

72

| (280) | Având în vedere situația descrisă în considerentele 274-279 de mai sus, Comisia a concluzionat că ratingurile de credit chineze nu oferă o estimare fiabilă a riscului de credit al activului suport. Aceste ratinguri au fost, de asemenea, distorsionate de obiectivele de politică menite să încurajeze industriile strategice esențiale, cum este industria CFO. |
| --- | --- |

(280)

Având în vedere situația descrisă în considerentele 274-279 de mai sus, Comisia a concluzionat că ratingurile de credit chineze nu oferă o estimare fiabilă a riscului de credit al activului suport. Aceste ratinguri au fost, de asemenea, distorsionate de obiectivele de politică menite să încurajeze industriile strategice esențiale, cum este industria CFO.

3.5.3.   Finanțare preferențială: împrumuturi

Finanțare preferențială: împrumuturi

3.5.3.1.   Tipuri de împrumut

(1)   
  Împrumuturi pe termen scurt și pe termen lung

Împrumuturi pe termen scurt și pe termen lung

| (281) | Comisia a stabilit că societățile din ambele grupuri incluse în eșantion au utilizat diferite împrumuturi pe termen scurt și pe termen lung pentru a-și finanța activitățile. Aceste împrumuturi au fost utilizate în principal pentru operațiuni zilnice, nevoi de capital de lucru, proiecte speciale, investiții sau pentru a înlocui alte împrumuturi. Ambele grupuri au utilizat, de asemenea, credite la export pe termen scurt și pe termen lung. |
| --- | --- |

(281)

Comisia a stabilit că societățile din ambele grupuri incluse în eșantion au utilizat diferite împrumuturi pe termen scurt și pe termen lung pentru a-și finanța activitățile. Aceste împrumuturi au fost utilizate în principal pentru operațiuni zilnice, nevoi de capital de lucru, proiecte speciale, investiții sau pentru a înlocui alte împrumuturi. Ambele grupuri au utilizat, de asemenea, credite la export pe termen scurt și pe termen lung.

(2)   
  Împrumuturi cu scopul specific de a înlocui alte împrumuturi

Împrumuturi cu scopul specific de a înlocui alte împrumuturi

| (282) | În cursul anchetei, Comisia a constatat că anumite societăți incluse în eșantion au contractat împrumuturi cu scopul specific de a înlocui împrumuturile de la alte bănci. Prin această practică, societățile ar putea să își restructureze pasivele și să obțină fonduri pentru a-și rambursa obligațiile anterioare, ceea ce indică probleme de rambursare a datoriei, în absența altui motiv. |
| --- | --- |

(282)

În cursul anchetei, Comisia a constatat că anumite societăți incluse în eșantion au contractat împrumuturi cu scopul specific de a înlocui împrumuturile de la alte bănci. Prin această practică, societățile ar putea să își restructureze pasivele și să obțină fonduri pentru a-și rambursa obligațiile anterioare, ceea ce indică probleme de rambursare a datoriei, în absența altui motiv.

| (283) | Utilizarea împrumuturilor cu unicul scop de a rambursa alte împrumuturi aflate în derulare este considerată un indiciu că societatea nu este capabilă să își onoreze datoriile curente aferente împrumuturilor și, prin urmare, prezintă un risc suplimentar legat de finanțarea sa pe termen scurt și lung. |
| --- | --- |

(283)

Utilizarea împrumuturilor cu unicul scop de a rambursa alte împrumuturi aflate în derulare este considerată un indiciu că societatea nu este capabilă să își onoreze datoriile curente aferente împrumuturilor și, prin urmare, prezintă un risc suplimentar legat de finanțarea sa pe termen scurt și lung.

(3)   
  Împrumut din partea acționarilor

Împrumut din partea acționarilor

| (284) | Comisia a constatat că unul dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion a primit un împrumut bancar de la Banca de Dezvoltare a Chinei prin intermediul societății-mamă. Societatea-mamă a contractat împrumutul cu banca în cadrul unui așa-numit „împrumut din partea acționarilor” sau „împrumut intermediat” pentru un proiect de C-D executat de producătorul-exportator și a direcționat încasările împrumutului către producătorul-exportator în aceleași condiții contractuale pe care le-a semnat cu banca. În cursul VID, societatea în cauză a explicat că Banca de Dezvoltare a Chinei dispune de fonduri speciale pentru proiecte care pot fi acordate sub formă de împrumuturi numai entităților deținute la nivel central, care se află direct sub controlul SASAC. Însă împrumutul a fost negociat direct între producătorul-exportator și bancă. În plus, contractul de împrumut specifică faptul că banca solicită societății-mamă să acorde „împrumutul intermediat” producătorului-exportator ca aport de capital de proiect. |
| --- | --- |

(284)

Comisia a constatat că unul dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion a primit un împrumut bancar de la Banca de Dezvoltare a Chinei prin intermediul societății-mamă. Societatea-mamă a contractat împrumutul cu banca în cadrul unui așa-numit „împrumut din partea acționarilor” sau „împrumut intermediat” pentru un proiect de C-D executat de producătorul-exportator și a direcționat încasările împrumutului către producătorul-exportator în aceleași condiții contractuale pe care le-a semnat cu banca. În cursul VID, societatea în cauză a explicat că Banca de Dezvoltare a Chinei dispune de fonduri speciale pentru proiecte care pot fi acordate sub formă de împrumuturi numai entităților deținute la nivel central, care se află direct sub controlul SASAC. Însă împrumutul a fost negociat direct între producătorul-exportator și bancă. În plus, contractul de împrumut specifică faptul că banca solicită societății-mamă să acorde „împrumutul intermediat” producătorului-exportator ca aport de capital de proiect.

împrumutul intermediat

| (285) | Comisia a stabilit, de asemenea, că Fondul Băncii de Dezvoltare a Chinei este o organizație de investiții orientată către politici, care sprijină în principal „proiecte în sectoarele esențiale recunoscute de stat” prin „investiții de capital de proiect, investiții ale entității, împrumuturi ale acționarilor și investiții în fonduri locale de investiții și de finanțare a societăților, pentru a acoperi deficitele din cadrul proiectelor esențiale” (73). |
| --- | --- |

(285)

Comisia a stabilit, de asemenea, că Fondul Băncii de Dezvoltare a Chinei este o organizație de investiții orientată către politici, care sprijină în principal „proiecte în sectoarele esențiale recunoscute de stat” prin „investiții de capital de proiect, investiții ale entității, împrumuturi ale acționarilor și investiții în fonduri locale de investiții și de finanțare a societăților, pentru a acoperi deficitele din cadrul proiectelor esențiale” (73).

proiecte în sectoarele esențiale recunoscute de stat

investiții de capital de proiect, investiții ale entității, împrumuturi ale acționarilor și investiții în fonduri locale de investiții și de finanțare a societăților, pentru a acoperi deficitele din cadrul proiectelor esențiale

73

| (286) | Luând în considerare faptul că veniturile din împrumut au fost utilizate de producătorul-exportator inclus în eșantion pentru propriile proiecte, că împrumutul a fost negociat direct între producătorul-exportator inclus în eșantion și bancă și că producătorul-exportator a avut un contract de împrumut cu societatea-mamă care reflecta contractul acționarilor dintre societatea-mamă și bancă, Comisia a considerat că societatea-mamă avea doar rolul de intermediar și a convenit cu Banca de Dezvoltare a Chinei să acorde împrumutul producătorului-exportator. Prin urmare, Comisia a inclus împrumutul în cauză ca finanțare acordată de bancă producătorului-exportator în cauză. |
| --- | --- |

(286)

Luând în considerare faptul că veniturile din împrumut au fost utilizate de producătorul-exportator inclus în eșantion pentru propriile proiecte, că împrumutul a fost negociat direct între producătorul-exportator inclus în eșantion și bancă și că producătorul-exportator a avut un contract de împrumut cu societatea-mamă care reflecta contractul acționarilor dintre societatea-mamă și bancă, Comisia a considerat că societatea-mamă avea doar rolul de intermediar și a convenit cu Banca de Dezvoltare a Chinei să acorde împrumutul producătorului-exportator. Prin urmare, Comisia a inclus împrumutul în cauză ca finanțare acordată de bancă producătorului-exportator în cauză.

3.5.3.2.   Specificitatea

| (287) | După cum s-a arătat în considerentele 232-238, mai multe documente juridice, care vizează în mod expres întreprinderile din sector, adresează instrucțiuni instituțiilor financiare să acorde împrumuturi la rate preferențiale industriei CFO. Aceste documente demonstrează că instituțiile financiare oferă împrumuturi preferențiale numai unui număr redus de sectoare industriale/societăți care respectă politicile relevante ale GC. Comisia a considerat că referirile la industria CFO sunt suficient de clare, deoarece această industrie este identificată fie prin menționarea numelui, fie printr-o trimitere la produsul pe care îl fabrică sau la grupul industrial de care aparține. În plus, astfel cum se explică în considerentul 286, unul dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion a beneficiat de un împrumut acordat de Fondul Băncii de Dezvoltare a Chinei, care sprijină „proiecte în sectoarele esențiale recunoscute de stat”. Pe de altă parte, faptul că GC susține un grup limitat de industrii încurajate, printre care și industria CFO, face ca această subvenție să fie specifică. |
| --- | --- |

(287)

După cum s-a arătat în considerentele 232-238, mai multe documente juridice, care vizează în mod expres întreprinderile din sector, adresează instrucțiuni instituțiilor financiare să acorde împrumuturi la rate preferențiale industriei CFO. Aceste documente demonstrează că instituțiile financiare oferă împrumuturi preferențiale numai unui număr redus de sectoare industriale/societăți care respectă politicile relevante ale GC. Comisia a considerat că referirile la industria CFO sunt suficient de clare, deoarece această industrie este identificată fie prin menționarea numelui, fie printr-o trimitere la produsul pe care îl fabrică sau la grupul industrial de care aparține. În plus, astfel cum se explică în considerentul 286, unul dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion a beneficiat de un împrumut acordat de Fondul Băncii de Dezvoltare a Chinei, care sprijină „proiecte în sectoarele esențiale recunoscute de stat”. Pe de altă parte, faptul că GC susține un grup limitat de industrii încurajate, printre care și industria CFO, face ca această subvenție să fie specifică.

proiecte în sectoarele esențiale recunoscute de stat

| (288) | În urma comunicării constatărilor finale, GC și ZTT Group au susținut că împrumuturile în cauză nu sunt specifice. Potrivit GC, Comisia nu a demonstrat că legislația în temeiul căreia se acordă sprijinul financiar limitează în mod expres accesul la sprijin și niciunul dintre documentele menționate de Comisie nu este orientat către industria CFO, care, potrivit GC, nu este o industrie încurajată în RPC. |
| --- | --- |

(288)

În urma comunicării constatărilor finale, GC și ZTT Group au susținut că împrumuturile în cauză nu sunt specifice. Potrivit GC, Comisia nu a demonstrat că legislația în temeiul căreia se acordă sprijinul financiar limitează în mod expres accesul la sprijin și niciunul dintre documentele menționate de Comisie nu este orientat către industria CFO, care, potrivit GC, nu este o industrie încurajată în RPC.

limitează în mod expres

| (289) | În acest sens, Comisia a observat că, deși documentele enumerate în considerentul 232 și, în special, Decizia nr. 40, Legea bancară și Normele generale privind împrumuturile nu specifică industriile încurajate la nivel detaliat pentru a include industria CFO ca atare, acestea fac referire la politicile industriale ale GC de sprijinire a industriilor încurajate. Astfel cum se concluzionează în secțiunea 3.1, industria CFO este o industrie încurajată. Interpretarea coroborată a documentelor în cauză a demonstrat că GC a solicitat instituțiilor financiare să ia în considerare politicile industriale ale GC în operațiunile lor de creditare și că, în conformitate cu aceste politici industriale ale GC, instituțiile financiare sunt obligate să ofere sprijin de tip credit pentru proiectele încurajate. Prin urmare, rezultă că GC sprijină în mod expres un grup limitat de industrii încurajate, inclusiv industria CFO. Prin urmare, această subvenție este specifică. În consecință, Comisia și-a menținut concluziile. |
| --- | --- |

(289)

În acest sens, Comisia a observat că, deși documentele enumerate în considerentul 232 și, în special, Decizia nr. 40, Legea bancară și Normele generale privind împrumuturile nu specifică industriile încurajate la nivel detaliat pentru a include industria CFO ca atare, acestea fac referire la politicile industriale ale GC de sprijinire a industriilor încurajate. Astfel cum se concluzionează în secțiunea 3.1, industria CFO este o industrie încurajată. Interpretarea coroborată a documentelor în cauză a demonstrat că GC a solicitat instituțiilor financiare să ia în considerare politicile industriale ale GC în operațiunile lor de creditare și că, în conformitate cu aceste politici industriale ale GC, instituțiile financiare sunt obligate să ofere sprijin de tip credit pentru proiectele încurajate. Prin urmare, rezultă că GC sprijină în mod expres un grup limitat de industrii încurajate, inclusiv industria CFO. Prin urmare, această subvenție este specifică. În consecință, Comisia și-a menținut concluziile.

| (290) | Prin urmare, Comisia a concluzionat că subvențiile sub formă de împrumuturi preferențiale nu sunt disponibile în mod general tuturor industriilor, ci sunt specifice în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(290)

Prin urmare, Comisia a concluzionat că subvențiile sub formă de împrumuturi preferențiale nu sunt disponibile în mod general tuturor industriilor, ci sunt specifice în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază.

3.5.3.3.   Avantajul și calcularea valorii subvenției

| (291) | Comisia a calculat valoarea subvenției care poate face obiectul unor măsuri compensatorii pe baza avantajului conferit beneficiarilor în cursul perioadei de anchetă. Conform articolului 6 litera (b) din regulamentul de bază, avantajul pentru beneficiari este considerat a fi diferența dintre valoarea dobânzii plătite de societate pentru împrumutul preferențial și suma pe care societatea ar fi plătit-o pentru un împrumut comercial comparabil pe care societatea l-ar fi putut obține pe piață. |
| --- | --- |

(291)

Comisia a calculat valoarea subvenției care poate face obiectul unor măsuri compensatorii pe baza avantajului conferit beneficiarilor în cursul perioadei de anchetă. Conform articolului 6 litera (b) din regulamentul de bază, avantajul pentru beneficiari este considerat a fi diferența dintre valoarea dobânzii plătite de societate pentru împrumutul preferențial și suma pe care societatea ar fi plătit-o pentru un împrumut comercial comparabil pe care societatea l-ar fi putut obține pe piață.

| (292) | Astfel cum se explică în secțiunile 3.5.1 și 3.5.2 de mai sus, împrumuturile acordate de instituțiile financiare chineze reflectă o intervenție substanțială a guvernului și nu reflectă ratele dobânzii care ar fi în mod normal disponibile pe o piață funcțională. |
| --- | --- |

(292)

Astfel cum se explică în secțiunile 3.5.1 și 3.5.2 de mai sus, împrumuturile acordate de instituțiile financiare chineze reflectă o intervenție substanțială a guvernului și nu reflectă ratele dobânzii care ar fi în mod normal disponibile pe o piață funcțională.

| (293) | Grupurile de societăți incluse în eșantion erau diferite în ceea ce privește situația lor financiară generală. Fiecare dintre acestea a beneficiat de diferite tipuri de împrumuturi în cursul perioadei de anchetă, cu variații în ceea ce privește scadența, garanțiile reale, garanțiile și alte condiții. Din aceste două motive, fiecare societate a beneficiat de o rată medie a dobânzii pe baza propriului pachet de împrumuturi primite. |
| --- | --- |

(293)

Grupurile de societăți incluse în eșantion erau diferite în ceea ce privește situația lor financiară generală. Fiecare dintre acestea a beneficiat de diferite tipuri de împrumuturi în cursul perioadei de anchetă, cu variații în ceea ce privește scadența, garanțiile reale, garanțiile și alte condiții. Din aceste două motive, fiecare societate a beneficiat de o rată medie a dobânzii pe baza propriului pachet de împrumuturi primite.

| (294) | Comisia a evaluat în mod individual situația financiară a fiecărui grup de producători-exportatori inclus în eșantion, astfel încât să reflecte aceste particularități. În acest sens, Comisia a urmat metodologia de calcul pentru finanțarea preferențială prin împrumuturi stabilită în cadrul anchetei antisubvenție privind produsele plate din oțel laminate la cald originare din RPC, precum și în cadrul anchetelor antisubvenție privind anvelopele originare din RPC și anumite materiale țesute și/sau cusute din fibre de sticlă originare din RPC (74), care este explicată în considerentele de mai jos. Drept rezultat, Comisia a calculat avantajul obținut de pe urma practicilor de finanțare preferențială prin împrumuturi pentru fiecare grup de producători-exportatori inclus în eșantion, în mod individual, și a alocat acest avantaj produsului în cauză. |
| --- | --- |

(294)

Comisia a evaluat în mod individual situația financiară a fiecărui grup de producători-exportatori inclus în eșantion, astfel încât să reflecte aceste particularități. În acest sens, Comisia a urmat metodologia de calcul pentru finanțarea preferențială prin împrumuturi stabilită în cadrul anchetei antisubvenție privind produsele plate din oțel laminate la cald originare din RPC, precum și în cadrul anchetelor antisubvenție privind anvelopele originare din RPC și anumite materiale țesute și/sau cusute din fibre de sticlă originare din RPC (74), care este explicată în considerentele de mai jos. Drept rezultat, Comisia a calculat avantajul obținut de pe urma practicilor de finanțare preferențială prin împrumuturi pentru fiecare grup de producători-exportatori inclus în eșantion, în mod individual, și a alocat acest avantaj produsului în cauză.

74

(1)   
  FTT Group

FTT Group

| (295) | Comisia a observat că producătorii-exportatori din cadrul FTT Group au primit ratingul de credit AAA din partea agențiilor chineze de rating de credit, în timp ce ratingul de credit al societăților lor afiliate varia între B și AAA. Având în vedere distorsiunile globale ale ratingurilor de credit chineze menționate în considerentele 3.5.2, Comisia a concluzionat că aceste ratinguri nu sunt fiabile. |
| --- | --- |

(295)

Comisia a observat că producătorii-exportatori din cadrul FTT Group au primit ratingul de credit AAA din partea agențiilor chineze de rating de credit, în timp ce ratingul de credit al societăților lor afiliate varia între B și AAA. Având în vedere distorsiunile globale ale ratingurilor de credit chineze menționate în considerentele 3.5.2, Comisia a concluzionat că aceste ratinguri nu sunt fiabile.

| (296) | După cum se menționează în considerentele 243-253 de mai sus, instituțiile financiare chineze creditoare nu au furnizat nicio evaluare a bonității în cadrul prezentei anchete. Prin urmare, pentru a stabili avantajul, Comisia a trebuit să evalueze dacă ratele dobânzilor pentru împrumuturile acordate pentru FTT Group erau la nivelul pieței. |
| --- | --- |

(296)

După cum se menționează în considerentele 243-253 de mai sus, instituțiile financiare chineze creditoare nu au furnizat nicio evaluare a bonității în cadrul prezentei anchete. Prin urmare, pentru a stabili avantajul, Comisia a trebuit să evalueze dacă ratele dobânzilor pentru împrumuturile acordate pentru FTT Group erau la nivelul pieței.

| (297) | Producătorii-exportatori din cadrul FTT Group s-au prezentat într-o situație financiară în general profitabilă, cu marje de profit cuprinse între 1 % și 3 %, potrivit propriilor lor conturi financiare, deși marjele de profit au fost cu mult sub marja de profit preconizată în general în industria CFO, care a fost stabilită la 12,4 % în cadrul anchetei antidumping separate. |
| --- | --- |

(297)

Producătorii-exportatori din cadrul FTT Group s-au prezentat într-o situație financiară în general profitabilă, cu marje de profit cuprinse între 1 % și 3 %, potrivit propriilor lor conturi financiare, deși marjele de profit au fost cu mult sub marja de profit preconizată în general în industria CFO, care a fost stabilită la 12,4 % în cadrul anchetei antidumping separate.

| (298) | Unul dintre producătorii-exportatori din FTT Group a utilizat datoria pe termen scurt și pe termen lung pentru a-și finanța operațiunile. Comisia a evaluat lichiditatea pe termen scurt și solvabilitatea pe termen lung a societății. |
| --- | --- |

(298)

Unul dintre producătorii-exportatori din FTT Group a utilizat datoria pe termen scurt și pe termen lung pentru a-și finanța operațiunile. Comisia a evaluat lichiditatea pe termen scurt și solvabilitatea pe termen lung a societății.

| (299) | În ceea ce privește lichiditatea pe termen scurt, Comisia a utilizat indicatori de lichiditate precum lichiditatea curentă, lichiditatea rapidă, lichiditatea imediată și fluxul de trezorerie. Acești indicatori măsoară capacitatea societății de a plăti obligațiile pe termen scurt, inclusiv datoriile pe termen scurt. Societatea a prezentat o lichiditate curentă medie de 1,1 în cursul PA. Deși rata de lichiditate curentă este puțin peste 1, activele curente ale societății sunt suficiente pentru a plăti obligațiile pe termen scurt, ceea ce nu este suficient pentru a justifica un rating de credit ridicat, pentru care o societate ar trebui să prezinte o rată de cel puțin 2. Rata de lichiditate rapidă a societății a fost de 0,8 în 2019 și de 0,6 în 2020, în timp ce o rată considerată de referință ar fi de cel puțin 1. De fapt, este posibil ca o societate cu o rată de lichiditate rapidă sub 1 să nu fie în măsură să își achite datoriile curente pe termen scurt. În cursul PA, lichiditatea imediată a societății a fost, în medie, de 0,1; prin urmare, societatea nu dispunea de lichidități suficiente pentru a-și plăti datoria pe termen scurt. Societatea a prezentat, de asemenea, un flux de trezorerie negativ din activitățile de exploatare (denumit în continuare „FTE”) în 2019 și 2020. Rata FTE a fost de –0,07 în 2019 și de –0,00007 în 2020. O rată a FTE mai mică de 1 înseamnă că societatea nu a generat suficiente lichidități pentru a-și acoperi datoriile curente. |
| --- | --- |

(299)

În ceea ce privește lichiditatea pe termen scurt, Comisia a utilizat indicatori de lichiditate precum lichiditatea curentă, lichiditatea rapidă, lichiditatea imediată și fluxul de trezorerie. Acești indicatori măsoară capacitatea societății de a plăti obligațiile pe termen scurt, inclusiv datoriile pe termen scurt. Societatea a prezentat o lichiditate curentă medie de 1,1 în cursul PA. Deși rata de lichiditate curentă este puțin peste 1, activele curente ale societății sunt suficiente pentru a plăti obligațiile pe termen scurt, ceea ce nu este suficient pentru a justifica un rating de credit ridicat, pentru care o societate ar trebui să prezinte o rată de cel puțin 2. Rata de lichiditate rapidă a societății a fost de 0,8 în 2019 și de 0,6 în 2020, în timp ce o rată considerată de referință ar fi de cel puțin 1. De fapt, este posibil ca o societate cu o rată de lichiditate rapidă sub 1 să nu fie în măsură să își achite datoriile curente pe termen scurt. În cursul PA, lichiditatea imediată a societății a fost, în medie, de 0,1; prin urmare, societatea nu dispunea de lichidități suficiente pentru a-și plăti datoria pe termen scurt. Societatea a prezentat, de asemenea, un flux de trezorerie negativ din activitățile de exploatare (denumit în continuare „FTE”) în 2019 și 2020. Rata FTE a fost de –0,07 în 2019 și de –0,00007 în 2020. O rată a FTE mai mică de 1 înseamnă că societatea nu a generat suficiente lichidități pentru a-și acoperi datoriile curente.

| (300) | Având în vedere indicatorii de lichiditate descriși în considerentul 299, Comisia a concluzionat că societatea în cauză prezenta probleme de lichiditate pe termen scurt, ceea ce conduce la un profil de risc ridicat al debitorului. |
| --- | --- |

(300)

Având în vedere indicatorii de lichiditate descriși în considerentul 299, Comisia a concluzionat că societatea în cauză prezenta probleme de lichiditate pe termen scurt, ceea ce conduce la un profil de risc ridicat al debitorului.

| (301) | Comisia și-a întemeiat evaluarea riscului de insolvabilitate pe termen lung pe diverse rate de solvabilitate, cum ar fi ratele datoriei și ratele de acoperire. Ratele de solvabilitate măsoară capacitatea societății de a-și onora datoriile pe termen lung. Acestea sunt utilizate de creditori și de investitorii în obligațiuni atunci când evaluează bonitatea societății. |
| --- | --- |

(301)

Comisia și-a întemeiat evaluarea riscului de insolvabilitate pe termen lung pe diverse rate de solvabilitate, cum ar fi ratele datoriei și ratele de acoperire. Ratele de solvabilitate măsoară capacitatea societății de a-și onora datoriile pe termen lung. Acestea sunt utilizate de creditori și de investitorii în obligațiuni atunci când evaluează bonitatea societății.

| (302) | Ratele datoriei măsoară valoarea pasivelor, în special a datoriei pe termen lung. Societatea avea un grad de îndatorare de 0,67, ceea ce înseamnă că 67 % din activele întreprinderii sunt finanțate prin îndatorare. Raportul între datorii și capitaluri a fost de 1,9 în 2019 și de 2,8 în 2020, ceea ce indică faptul că societatea își finanțează activitatea în principal prin îndatorare. Cu cât gradul de îndatorare și raportul între datorii și capitaluri sunt mai mari, cu atât riscul financiar al societății este mai ridicat. |
| --- | --- |

(302)

Ratele datoriei măsoară valoarea pasivelor, în special a datoriei pe termen lung. Societatea avea un grad de îndatorare de 0,67, ceea ce înseamnă că 67 % din activele întreprinderii sunt finanțate prin îndatorare. Raportul între datorii și capitaluri a fost de 1,9 în 2019 și de 2,8 în 2020, ceea ce indică faptul că societatea își finanțează activitatea în principal prin îndatorare. Cu cât gradul de îndatorare și raportul între datorii și capitaluri sunt mai mari, cu atât riscul financiar al societății este mai ridicat.

| (303) | Ratele de acoperire măsoară capacitatea întreprinderii de a-și rambursa datoria și de a-și îndeplini obligațiile financiare. Societatea și-a întemeiat evaluarea pe capacitatea de acoperire a dobânzilor și pe raportul între FTE și datorie. Capacitatea de acoperire a dobânzilor arată capacitatea societății de a finanța cheltuielile cu dobânzile. Această capacitate a fost de 1,4 în 2019 și de 0,6 în 2020. Din punctul de vedere al analizei financiare, o capacitate de acoperire a dobânzilor mai mică de 1,5 indică faptul că societatea întâmpină dificultăți în a-și acoperi cheltuielile cu dobânzile. Raportul între FTE și datorie arată capacitatea societății de a-și rambursa datoria cu lichidități generate de activitățile de exploatare. Raportul între FTE și datorie al societății în PA a fost de –6 % în 2019 și de –0,006 % în 2020. Aceasta înseamnă că, în conformitate cu rata din 2019, societatea ar avea nevoie de 16 ani pentru a-și rambursa datoria totală cu fluxul de trezorerie din exploatare pe care îl generează. Datele din 2020 indică o situație și mai gravă. Prin urmare, există indicii că societatea are probleme grave în ceea ce privește generarea unui volum suficient de lichidități pentru a rambursa datoria. |
| --- | --- |

(303)

Ratele de acoperire măsoară capacitatea întreprinderii de a-și rambursa datoria și de a-și îndeplini obligațiile financiare. Societatea și-a întemeiat evaluarea pe capacitatea de acoperire a dobânzilor și pe raportul între FTE și datorie. Capacitatea de acoperire a dobânzilor arată capacitatea societății de a finanța cheltuielile cu dobânzile. Această capacitate a fost de 1,4 în 2019 și de 0,6 în 2020. Din punctul de vedere al analizei financiare, o capacitate de acoperire a dobânzilor mai mică de 1,5 indică faptul că societatea întâmpină dificultăți în a-și acoperi cheltuielile cu dobânzile. Raportul între FTE și datorie arată capacitatea societății de a-și rambursa datoria cu lichidități generate de activitățile de exploatare. Raportul între FTE și datorie al societății în PA a fost de –6 % în 2019 și de –0,006 % în 2020. Aceasta înseamnă că, în conformitate cu rata din 2019, societatea ar avea nevoie de 16 ani pentru a-și rambursa datoria totală cu fluxul de trezorerie din exploatare pe care îl generează. Datele din 2020 indică o situație și mai gravă. Prin urmare, există indicii că societatea are probleme grave în ceea ce privește generarea unui volum suficient de lichidități pentru a rambursa datoria.

| (304) | În plus, această societate a contractat împrumuturi cu unicul scop de a rambursa împrumuturile de la alte bănci. Astfel cum se descrie în considerentele 282 și 283, acest tip de împrumuturi este considerat un indiciu că societatea nu este capabilă să își onoreze datoriile curente aferente împrumuturilor și, prin urmare, prezintă un risc suplimentar legat de finanțarea sa pe termen scurt și lung. |
| --- | --- |

(304)

În plus, această societate a contractat împrumuturi cu unicul scop de a rambursa împrumuturile de la alte bănci. Astfel cum se descrie în considerentele 282 și 283, acest tip de împrumuturi este considerat un indiciu că societatea nu este capabilă să își onoreze datoriile curente aferente împrumuturilor și, prin urmare, prezintă un risc suplimentar legat de finanțarea sa pe termen scurt și lung.

| (305) | Prin urmare, având în vedere aspectele legate de lichiditate și solvabilitate descrise în considerentele 299-304, Comisia a considerat că societatea prezenta o situație financiară fragilă și un profil de risc ridicat pentru potențialii creditori și investitori. |
| --- | --- |

(305)

Prin urmare, având în vedere aspectele legate de lichiditate și solvabilitate descrise în considerentele 299-304, Comisia a considerat că societatea prezenta o situație financiară fragilă și un profil de risc ridicat pentru potențialii creditori și investitori.

| (306) | Al doilea producător-exportator din grup nu a beneficiat de împrumuturi. Totuși, Comisia a observat că acesta și-a finanțat 35 % dintre achiziții prin ordine de acceptare bancare, care sunt, astfel cum se prevede în secțiunea 3.5.4.2 de mai jos, un instrument financiar preferențial pe termen scurt. Datoria acestui producător a reprezentat, în medie, 61 % din totalul activelor în cursul PA, cu un grad de îndatorare de 0,6, în timp ce raportul dintre datorii și capitaluri în PA a fost de 1,6. Aceasta înseamnă că societatea și-a finanțat în principal operațiunile prin îndatorare, ceea ce reprezintă un factor de risc. |
| --- | --- |

(306)

Al doilea producător-exportator din grup nu a beneficiat de împrumuturi. Totuși, Comisia a observat că acesta și-a finanțat 35 % dintre achiziții prin ordine de acceptare bancare, care sunt, astfel cum se prevede în secțiunea 3.5.4.2 de mai jos, un instrument financiar preferențial pe termen scurt. Datoria acestui producător a reprezentat, în medie, 61 % din totalul activelor în cursul PA, cu un grad de îndatorare de 0,6, în timp ce raportul dintre datorii și capitaluri în PA a fost de 1,6. Aceasta înseamnă că societatea și-a finanțat în principal operațiunile prin îndatorare, ceea ce reprezintă un factor de risc.

| (307) | Întrucât această societate și-a finanțat activitățile în principal prin finanțare pe termen scurt, Comisia și-a concentrat analiza pe situația lichidității societății. Societatea a prezentat, în medie, în cursul PA, o rată de lichiditate curentă de 0,9, o rată de lichiditate rapidă de 0,7, o rată de lichiditate imediată de 0,1 și o rată FTE de 0,1. Aceste rate indică probleme de lichiditate, deoarece pasivele curente totale depășesc totalul activelor curente, iar societatea se află într-o situație în care nu își poate plăti datoriile curente cu lichidități generate de activele sale curente și de activitățile sale de exploatare. În ceea ce privește analiza financiară, este general acceptat faptul că ratele de lichiditate sub 1 indică probleme de lichiditate, aspect care este considerat un risc de către instituțiile creditoare. |
| --- | --- |

(307)

Întrucât această societate și-a finanțat activitățile în principal prin finanțare pe termen scurt, Comisia și-a concentrat analiza pe situația lichidității societății. Societatea a prezentat, în medie, în cursul PA, o rată de lichiditate curentă de 0,9, o rată de lichiditate rapidă de 0,7, o rată de lichiditate imediată de 0,1 și o rată FTE de 0,1. Aceste rate indică probleme de lichiditate, deoarece pasivele curente totale depășesc totalul activelor curente, iar societatea se află într-o situație în care nu își poate plăti datoriile curente cu lichidități generate de activele sale curente și de activitățile sale de exploatare. În ceea ce privește analiza financiară, este general acceptat faptul că ratele de lichiditate sub 1 indică probleme de lichiditate, aspect care este considerat un risc de către instituțiile creditoare.

| (308) | Având în vedere problemele grave de lichiditate și de solvabilitate pe care le-a evidențiat analiza financiară a celor doi producători-exportatori din FTT Group, descrisă în considerentele 298-307, Comisia a considerat că situația financiară globală a FTT Group corespunde unui rating BB, care este cel mai mare rating care nu se mai califică în categoria „investment grade”. Ratingul „investment grade” înseamnă că obligațiunile emise de societate sunt evaluate de agenția de rating ca fiind cel mai probabil suficiente pentru a satisface obligațiile de plată și că băncile sunt autorizate să investească în acestea. |
| --- | --- |

(308)

Având în vedere problemele grave de lichiditate și de solvabilitate pe care le-a evidențiat analiza financiară a celor doi producători-exportatori din FTT Group, descrisă în considerentele 298-307, Comisia a considerat că situația financiară globală a FTT Group corespunde unui rating BB, care este cel mai mare rating care nu se mai califică în categoria „investment grade”. Ratingul „investment grade” înseamnă că obligațiunile emise de societate sunt evaluate de agenția de rating ca fiind cel mai probabil suficiente pentru a satisface obligațiile de plată și că băncile sunt autorizate să investească în acestea.

| (309) | Pe baza datelor disponibile public cu privire la Bloomberg, Comisia a utilizat ca valoare de referință prima preconizată pentru obligațiunile emise de societăți cu rating BB, care a fost aplicată ratei de referință la împrumuturi a BPC, sau după 20 august 2019, ratei de bază la împrumuturi anunțate de NIFC (75), pentru a determina rata pieței. |
| --- | --- |

(309)

Pe baza datelor disponibile public cu privire la Bloomberg, Comisia a utilizat ca valoare de referință prima preconizată pentru obligațiunile emise de societăți cu rating BB, care a fost aplicată ratei de referință la împrumuturi a BPC, sau după 20 august 2019, ratei de bază la împrumuturi anunțate de NIFC (75), pentru a determina rata pieței.

75

| (310) | Această marjă a fost determinată prin calcularea marjei de credit relative dintre indicii obligațiunilor corporative cu rating AA din SUA și cei ai obligațiunilor corporative cu rating BB din SUA pe baza datelor Bloomberg pentru segmente industriale. Marja de credit relativă astfel calculată a fost apoi adăugată la rata de referință la împrumuturi publicată de BPC sau, după 20 august 2019, la rata de bază la împrumuturi publicată de NIFC, la data acordării împrumutului (76) și pentru aceeași durată ca și împrumutul în cauză. Acest calcul a fost efectuat în mod individual pentru fiecare împrumut acordat grupului de societăți. |
| --- | --- |

(310)

Această marjă a fost determinată prin calcularea marjei de credit relative dintre indicii obligațiunilor corporative cu rating AA din SUA și cei ai obligațiunilor corporative cu rating BB din SUA pe baza datelor Bloomberg pentru segmente industriale. Marja de credit relativă astfel calculată a fost apoi adăugată la rata de referință la împrumuturi publicată de BPC sau, după 20 august 2019, la rata de bază la împrumuturi publicată de NIFC, la data acordării împrumutului (76) și pentru aceeași durată ca și împrumutul în cauză. Acest calcul a fost efectuat în mod individual pentru fiecare împrumut acordat grupului de societăți.

76

| (311) | În ceea ce privește împrumuturile în valută, are loc același fenomen de denaturare a pieței și de lipsă a ratingurilor de credit valabile, dat fiind faptul că aceste împrumuturi sunt acordate de aceleași instituții financiare chineze. Prin urmare, așa cum s-a constatat anterior, pentru a se stabili o valoare de referință adecvată au fost utilizate obligațiunile corporative cu rating BB exprimate în valutele relevante și emise în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(311)

În ceea ce privește împrumuturile în valută, are loc același fenomen de denaturare a pieței și de lipsă a ratingurilor de credit valabile, dat fiind faptul că aceste împrumuturi sunt acordate de aceleași instituții financiare chineze. Prin urmare, așa cum s-a constatat anterior, pentru a se stabili o valoare de referință adecvată au fost utilizate obligațiunile corporative cu rating BB exprimate în valutele relevante și emise în cursul perioadei de anchetă.

| (312) | Avantajul a fost stabilit prin aplicarea valorii de referință descrise în considerentul 310 la perioada de finanțare prin împrumut în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(312)

Avantajul a fost stabilit prin aplicarea valorii de referință descrise în considerentul 310 la perioada de finanțare prin împrumut în cursul perioadei de anchetă.

(2)   
  ZTT Group

ZTT Group

| (313) | Comisia a observat că ZTT Group a primit ratingul AA+ acordat de către o agenție chineză de rating de credit în 2018. Având în vedere distorsiunile globale ale ratingurilor de credit chineze, menționate în secțiunea 3.5.2, Comisia a concluzionat că ratingul de credit AA+ acordat ZTT Group nu este fiabil. |
| --- | --- |

(313)

Comisia a observat că ZTT Group a primit ratingul AA+ acordat de către o agenție chineză de rating de credit în 2018. Având în vedere distorsiunile globale ale ratingurilor de credit chineze, menționate în secțiunea 3.5.2, Comisia a concluzionat că ratingul de credit AA+ acordat ZTT Group nu este fiabil.

| (314) | După cum se menționează în considerentele 243-253 de mai sus, instituțiile financiare chineze creditoare nu au furnizat nicio evaluare a bonității. Prin urmare, pentru a stabili avantajul, Comisia a trebuit să evalueze dacă ratele dobânzilor pentru împrumuturile acordate ZTT Group erau la nivelul pieței. |
| --- | --- |

(314)

După cum se menționează în considerentele 243-253 de mai sus, instituțiile financiare chineze creditoare nu au furnizat nicio evaluare a bonității. Prin urmare, pentru a stabili avantajul, Comisia a trebuit să evalueze dacă ratele dobânzilor pentru împrumuturile acordate ZTT Group erau la nivelul pieței.

| (315) | Producătorii-exportatori din cadrul ZTT Group se prezentau într-o situație financiară în general profitabilă conform propriilor lor conturi financiare. |
| --- | --- |

(315)

Producătorii-exportatori din cadrul ZTT Group se prezentau într-o situație financiară în general profitabilă conform propriilor lor conturi financiare.

| (316) | Cu toate acestea, analiza unuia dintre producătorii-exportatori din grup a arătat o scădere a cifrei de afaceri combinată cu o creștere semnificativă a pasivelor sale începând cu 2018. Comisia a observat că societatea își modifică efectul de levier financiar, exprimat ca raport între datorii și capitaluri (77), crescând dependența de finanțarea externă și reducând ponderea fondurilor deținute integral pentru a-și finanța creșterea. În plus, deși societatea se află într-o situație profitabilă, ar trebui remarcat faptul că marja de profit, precum și rentabilitatea capitalurilor proprii (78) au scăzut din 2018. În mod similar, Comisia a stabilit că utilizarea generală a împrumuturilor pe termen scurt de către cei doi producători-exportatori, precum și de către alte societăți afiliate din cadrul grupului a avut scopul de a finanța capitalul de lucru pentru operațiunile zilnice. |
| --- | --- |

(316)

Cu toate acestea, analiza unuia dintre producătorii-exportatori din grup a arătat o scădere a cifrei de afaceri combinată cu o creștere semnificativă a pasivelor sale începând cu 2018. Comisia a observat că societatea își modifică efectul de levier financiar, exprimat ca raport între datorii și capitaluri (77), crescând dependența de finanțarea externă și reducând ponderea fondurilor deținute integral pentru a-și finanța creșterea. În plus, deși societatea se află într-o situație profitabilă, ar trebui remarcat faptul că marja de profit, precum și rentabilitatea capitalurilor proprii (78) au scăzut din 2018. În mod similar, Comisia a stabilit că utilizarea generală a împrumuturilor pe termen scurt de către cei doi producători-exportatori, precum și de către alte societăți afiliate din cadrul grupului a avut scopul de a finanța capitalul de lucru pentru operațiunile zilnice.

77

78

| (317) | Analizând ZTT Group printr-o abordare consolidată, Comisia a observat că grupul a emis obligațiuni cu intenția de a suplimenta, împreună cu alte proiecte, capitalul de lucru al societății. Prin această acțiune, grupul recunoaște necesitatea de a realimenta capitalul de lucru pentru a furniza suficiente lichidități pentru extinderea actuală a activității. În plus, în perioada 2015-2018, rata de profit brut a ZTT Group a înregistrat o tendință descendentă și, de asemenea, s-a situat sub media societăților comparabile producătoare de fibre optice (79). Ancheta a stabilit, de asemenea, că Zhongtian Technology Group Co., Ltd, societatea-mamă a producătorilor-exportatori, a emis obligațiuni pe termen scurt în scopul rambursării datoriilor. În mod similar, a fost instituită o conversie a creanțelor în acțiuni (80). |
| --- | --- |

(317)

Analizând ZTT Group printr-o abordare consolidată, Comisia a observat că grupul a emis obligațiuni cu intenția de a suplimenta, împreună cu alte proiecte, capitalul de lucru al societății. Prin această acțiune, grupul recunoaște necesitatea de a realimenta capitalul de lucru pentru a furniza suficiente lichidități pentru extinderea actuală a activității. În plus, în perioada 2015-2018, rata de profit brut a ZTT Group a înregistrat o tendință descendentă și, de asemenea, s-a situat sub media societăților comparabile producătoare de fibre optice (79). Ancheta a stabilit, de asemenea, că Zhongtian Technology Group Co., Ltd, societatea-mamă a producătorilor-exportatori, a emis obligațiuni pe termen scurt în scopul rambursării datoriilor. În mod similar, a fost instituită o conversie a creanțelor în acțiuni (80).

79

80

| (318) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia a considerat că situația financiară globală a grupului corespunde ratingului BB, care reprezintă ratingul cel mai înalt care nu se mai califică în categoria „investment grade”. Ratingul „investment grade” înseamnă că obligațiunile emise de societate sunt evaluate de agenția de rating ca fiind cel mai probabil suficiente pentru a satisface obligațiile de plată și că băncile sunt autorizate să investească în acestea. |
| --- | --- |

(318)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia a considerat că situația financiară globală a grupului corespunde ratingului BB, care reprezintă ratingul cel mai înalt care nu se mai califică în categoria „investment grade”. Ratingul „investment grade” înseamnă că obligațiunile emise de societate sunt evaluate de agenția de rating ca fiind cel mai probabil suficiente pentru a satisface obligațiile de plată și că băncile sunt autorizate să investească în acestea.

| (319) | Prima preconizată pentru obligațiunile emise de societățile cu acest rating BB a fost apoi aplicată la rata standard de creditare a ratei de referință la împrumuturi a BPC sau, după 20 august 2019, la rata de bază la împrumuturi publicată de NIFC, pentru a determina rata pieței. |
| --- | --- |

(319)

Prima preconizată pentru obligațiunile emise de societățile cu acest rating BB a fost apoi aplicată la rata standard de creditare a ratei de referință la împrumuturi a BPC sau, după 20 august 2019, la rata de bază la împrumuturi publicată de NIFC, pentru a determina rata pieței.

| (320) | Această marjă a fost determinată prin calcularea marjei de credit relative dintre indicii obligațiunilor corporative cu rating AA din SUA și cei ai obligațiunilor corporative cu rating BB din SUA pe baza datelor Bloomberg pentru segmente industriale. Marja de credit relativă astfel calculată a fost apoi adăugată la rata de referință la împrumuturi sau la rata de bază la împrumuturi, la data acordării împrumutului și pentru aceeași durată ca și împrumutul în cauză. Acest calcul a fost efectuat în mod individual pentru fiecare împrumut acordat grupului de societăți. |
| --- | --- |

(320)

Această marjă a fost determinată prin calcularea marjei de credit relative dintre indicii obligațiunilor corporative cu rating AA din SUA și cei ai obligațiunilor corporative cu rating BB din SUA pe baza datelor Bloomberg pentru segmente industriale. Marja de credit relativă astfel calculată a fost apoi adăugată la rata de referință la împrumuturi sau la rata de bază la împrumuturi, la data acordării împrumutului și pentru aceeași durată ca și împrumutul în cauză. Acest calcul a fost efectuat în mod individual pentru fiecare împrumut acordat grupului de societăți.

| (321) | În ceea ce privește împrumuturile în valută, are loc același fenomen de denaturare a pieței și de lipsă a ratingurilor de credit valabile, dat fiind faptul că aceste împrumuturi sunt acordate de aceleași instituții financiare chineze. Prin urmare, așa cum s-a constatat anterior, pentru a se stabili o valoare de referință adecvată au fost utilizate obligațiunile corporative cu rating BB exprimate în valutele relevante și emise în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(321)

În ceea ce privește împrumuturile în valută, are loc același fenomen de denaturare a pieței și de lipsă a ratingurilor de credit valabile, dat fiind faptul că aceste împrumuturi sunt acordate de aceleași instituții financiare chineze. Prin urmare, așa cum s-a constatat anterior, pentru a se stabili o valoare de referință adecvată au fost utilizate obligațiunile corporative cu rating BB exprimate în valutele relevante și emise în cursul perioadei de anchetă.

| (322) | În urma comunicării constatărilor finale, GC a susținut că împrumuturile în cauză nu au conferit un avantaj în sensul articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază și al articolului 1 alineatul (1) litera (b) din Acordul SMC. GC a considerat că Comisia a ignorat în mod ilegal ratingul de credit al producătorilor-exportatori cooperanți și și-a exprimat dezacordul cu privire la metodologia utilizată de Comisie pentru a stabili o valoare de referință, care se bazează pe ignorarea ratingurilor de credit ale producătorilor-exportatori. GC a observat că, deși constatările Comisiei privind împrumuturile se bazează, într-o măsură semnificativă, pe evaluarea sa privind situația financiară aparent precară a societăților în cauză, evaluarea Comisiei în această privință este incorectă, în special în ceea ce privește împrumuturile reînnoibile automat ale societăților. |
| --- | --- |

(322)

În urma comunicării constatărilor finale, GC a susținut că împrumuturile în cauză nu au conferit un avantaj în sensul articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază și al articolului 1 alineatul (1) litera (b) din Acordul SMC. GC a considerat că Comisia a ignorat în mod ilegal ratingul de credit al producătorilor-exportatori cooperanți și și-a exprimat dezacordul cu privire la metodologia utilizată de Comisie pentru a stabili o valoare de referință, care se bazează pe ignorarea ratingurilor de credit ale producătorilor-exportatori. GC a observat că, deși constatările Comisiei privind împrumuturile se bazează, într-o măsură semnificativă, pe evaluarea sa privind situația financiară aparent precară a societăților în cauză, evaluarea Comisiei în această privință este incorectă, în special în ceea ce privește împrumuturile reînnoibile automat ale societăților.

| (323) | În acest sens, Comisia a făcut trimitere la constatările și concluziile sale din secțiunea 3.5.2, în care a demonstrat că ratingurile de credit chineze nu oferă o estimare fiabilă a riscului de credit și că aceste ratinguri de credit sunt denaturate de obiectivele de politică ale GC de a încuraja industriile strategice esențiale. Prin urmare, afirmația GC cu privire la ratingurile de credit ale producătorilor-exportatori cooperanți este nefondată. Pentru a stabili un rating de credit corespunzător profilului de risc al producătorilor-exportatori cooperanți, Comisia a efectuat o analiză financiară a societăților în cauză la punctele (1) și (2) de mai sus, care a indicat o situație financiară corespunzătoare ratingului BB. În consecință, afirmația GC a fost respinsă. |
| --- | --- |

(323)

În acest sens, Comisia a făcut trimitere la constatările și concluziile sale din secțiunea 3.5.2, în care a demonstrat că ratingurile de credit chineze nu oferă o estimare fiabilă a riscului de credit și că aceste ratinguri de credit sunt denaturate de obiectivele de politică ale GC de a încuraja industriile strategice esențiale. Prin urmare, afirmația GC cu privire la ratingurile de credit ale producătorilor-exportatori cooperanți este nefondată. Pentru a stabili un rating de credit corespunzător profilului de risc al producătorilor-exportatori cooperanți, Comisia a efectuat o analiză financiară a societăților în cauză la punctele (1) și (2) de mai sus, care a indicat o situație financiară corespunzătoare ratingului BB. În consecință, afirmația GC a fost respinsă.

| (324) | De asemenea, GC a susținut că Comisia nu a justificat motivul pentru care nu a utilizat un împrumut comparabil de pe piața chineză și nu a demonstrat, pe baza unor elemente de probă pozitive, că piața împrumuturilor în RPC este denaturată de intervenția statului. De asemenea, GC a susținut că, chiar și atunci când a recurs la valori de referință externe pentru stabilirea avantajului, Comisia nu a efectuat ajustările necesare ale valorii sale de referință de înlocuire și nu a explicat în mod adecvat modul în care o astfel de variabilă de înlocuire aproximează un împrumut comercial comparabil disponibil pe piață. Potrivit autorităților chineze, Comisia ar fi trebuit să ia în considerare diferențele care existau, printre altele, în ceea ce privește dimensiunea împrumuturilor, condițiile de rambursare și considerațiile privind acordarea sau nu a împrumuturilor și care au un efect asupra ratelor dobânzii active. |
| --- | --- |

(324)

De asemenea, GC a susținut că Comisia nu a justificat motivul pentru care nu a utilizat un împrumut comparabil de pe piața chineză și nu a demonstrat, pe baza unor elemente de probă pozitive, că piața împrumuturilor în RPC este denaturată de intervenția statului. De asemenea, GC a susținut că, chiar și atunci când a recurs la valori de referință externe pentru stabilirea avantajului, Comisia nu a efectuat ajustările necesare ale valorii sale de referință de înlocuire și nu a explicat în mod adecvat modul în care o astfel de variabilă de înlocuire aproximează un împrumut comercial comparabil disponibil pe piață. Potrivit autorităților chineze, Comisia ar fi trebuit să ia în considerare diferențele care existau, printre altele, în ceea ce privește dimensiunea împrumuturilor, condițiile de rambursare și considerațiile privind acordarea sau nu a împrumuturilor și care au un efect asupra ratelor dobânzii active.

aproximează

| (325) | În acest sens, astfel cum s-a explicat mai sus, ratingurile de credit interne acordate societăților chineze au fost considerate distorsionate de obiectivele de politică ale GC de a încuraja industriile strategice esențiale și, prin urmare, au fost considerate nefiabile. Ca urmare, Comisia a fost nevoită să caute o valoare de referință bazată pe ratinguri de credit nedistorsionate. Comisia nu a fost de acord cu opinia GC potrivit căreia nu a efectuat ajustările necesare ale valorii sale de referință de înlocuire. În primul rând, Comisia a utilizat rata de referință la împrumuturi a BPC și rata de bază la împrumuturi ca punct de plecare pentru calcul. În al doilea rând, utilizarea marjei de credit relative reflectă modificări ale condițiilor de piață specifice țării, care nu sunt exprimate atunci când se urmărește logica unei marje de credit absolute. Comisia a remarcat că nu este posibil să se includă în variabila de înlocuire toți factorii evaluării individuale a riscului unei bănci. Cu toate acestea, metodologia de calcul a Comisiei ține cont de parametrii împrumuturilor individuale, cum ar fi data de început și durata împrumutului, precum și variabilitatea ratei dobânzii. În consecință, afirmațiile GC au fost respinse. |
| --- | --- |

(325)

În acest sens, astfel cum s-a explicat mai sus, ratingurile de credit interne acordate societăților chineze au fost considerate distorsionate de obiectivele de politică ale GC de a încuraja industriile strategice esențiale și, prin urmare, au fost considerate nefiabile. Ca urmare, Comisia a fost nevoită să caute o valoare de referință bazată pe ratinguri de credit nedistorsionate. Comisia nu a fost de acord cu opinia GC potrivit căreia nu a efectuat ajustările necesare ale valorii sale de referință de înlocuire. În primul rând, Comisia a utilizat rata de referință la împrumuturi a BPC și rata de bază la împrumuturi ca punct de plecare pentru calcul. În al doilea rând, utilizarea marjei de credit relative reflectă modificări ale condițiilor de piață specifice țării, care nu sunt exprimate atunci când se urmărește logica unei marje de credit absolute. Comisia a remarcat că nu este posibil să se includă în variabila de înlocuire toți factorii evaluării individuale a riscului unei bănci. Cu toate acestea, metodologia de calcul a Comisiei ține cont de parametrii împrumuturilor individuale, cum ar fi data de început și durata împrumutului, precum și variabilitatea ratei dobânzii. În consecință, afirmațiile GC au fost respinse.

| (326) | GC a obiectat cu privire la utilizarea marjei de credit relative dintre obligațiunile cu rating AA și BB ca marjă și adăugarea acesteia la ratele BPC. Potrivit GC, utilizarea unei marje de credit relative distorsionează și mai mult calcularea ratei de referință a dobânzii la care societățile chineze cu rating BB ar fi putut obține un „împrumut comercial comparabil pe piață”, deoarece ratele de referință ale BPC din RPC în anii relevanți au fost mult mai mari decât rata de referință din SUA. În plus, GC a afirmat că informațiile disponibile public arată că producătorii de CFO din UE cu rating BB emit obligațiuni la rate semnificativ mai mici decât cele utilizate pentru producătorii chinezi. |
| --- | --- |

(326)

GC a obiectat cu privire la utilizarea marjei de credit relative dintre obligațiunile cu rating AA și BB ca marjă și adăugarea acesteia la ratele BPC. Potrivit GC, utilizarea unei marje de credit relative distorsionează și mai mult calcularea ratei de referință a dobânzii la care societățile chineze cu rating BB ar fi putut obține un „împrumut comercial comparabil pe piață”, deoarece ratele de referință ale BPC din RPC în anii relevanți au fost mult mai mari decât rata de referință din SUA. În plus, GC a afirmat că informațiile disponibile public arată că producătorii de CFO din UE cu rating BB emit obligațiuni la rate semnificativ mai mici decât cele utilizate pentru producătorii chinezi.

împrumut comercial comparabil pe piață

| (327) | ZTT Group a afirmat că Comisia ar fi trebuit să aplice marja de credit absolută dintre obligațiunile corporative cu rating AA din SUA și obligațiunile corporative cu rating BB din SUA la rata de referință la împrumuturi a BPC, care ar fi luat în considerare în mod suficient expunerea la risc între obligațiunile corporative ale diferitelor ratinguri de credit. Potrivit acestei părți, Comisia nu a explicat motivul pentru care a utilizat marja de credit relativă și motivul pentru care a considerat că rata de referință a dobânzii publicată de BPC sau rata de bază la împrumuturi publicată de NIFC este egală cu o rată a dobânzii pentru ratingul AA. |
| --- | --- |

(327)

ZTT Group a afirmat că Comisia ar fi trebuit să aplice marja de credit absolută dintre obligațiunile corporative cu rating AA din SUA și obligațiunile corporative cu rating BB din SUA la rata de referință la împrumuturi a BPC, care ar fi luat în considerare în mod suficient expunerea la risc între obligațiunile corporative ale diferitelor ratinguri de credit. Potrivit acestei părți, Comisia nu a explicat motivul pentru care a utilizat marja de credit relativă și motivul pentru care a considerat că rata de referință a dobânzii publicată de BPC sau rata de bază la împrumuturi publicată de NIFC este egală cu o rată a dobânzii pentru ratingul AA.

| (328) | În ceea ce privește observația privind utilizarea ratei de referință a dobânzii publicate de BPC sau a ratei de bază la împrumuturi publicate de NIFC ca punct de plecare pentru calculul valorii de referință, Comisia a subliniat că aceste rate sunt considerate rate fără risc care, conform unei abordări prudente, ar fi aplicate societăților care au ratingul AA. |
| --- | --- |

(328)

În ceea ce privește observația privind utilizarea ratei de referință a dobânzii publicate de BPC sau a ratei de bază la împrumuturi publicate de NIFC ca punct de plecare pentru calculul valorii de referință, Comisia a subliniat că aceste rate sunt considerate rate fără risc care, conform unei abordări prudente, ar fi aplicate societăților care au ratingul AA.

| (329) | Problema utilizării marjei de credit relative în locul marjei de credit absolute a fost deja explicată în anchetele anterioare (81). |
| --- | --- |

(329)

Problema utilizării marjei de credit relative în locul marjei de credit absolute a fost deja explicată în anchetele anterioare (81).

81

| (330) | În primul rând, deși a recunoscut că băncile comerciale utilizează de obicei o marjă exprimată în termeni absoluți, Comisia a observat că această practică pare să se bazeze în principal pe considerente practice, deoarece rata dobânzii este, în cele din urmă, un număr absolut. Acest număr absolut reprezintă, însă, traducerea unei evaluări a riscurilor care se bazează pe o evaluare relativă. Evaluarea relativă înseamnă că riscul de nerambursare al unei societăți cu rating BB este cu X % mai mare decât riscul de nerambursare al guvernului sau al unei societăți fără risc. |
| --- | --- |

(330)

În primul rând, deși a recunoscut că băncile comerciale utilizează de obicei o marjă exprimată în termeni absoluți, Comisia a observat că această practică pare să se bazeze în principal pe considerente practice, deoarece rata dobânzii este, în cele din urmă, un număr absolut. Acest număr absolut reprezintă, însă, traducerea unei evaluări a riscurilor care se bazează pe o evaluare relativă. Evaluarea relativă înseamnă că riscul de nerambursare al unei societăți cu rating BB este cu X % mai mare decât riscul de nerambursare al guvernului sau al unei societăți fără risc.

| (331) | În al doilea rând, ratele dobânzilor reflectă nu numai profilurile de risc ale societăților, ci și riscurile specifice fiecărei țări și fiecărei valute. Marja de credit relativă reflectă, astfel, modificări ale condițiilor de bază ale pieței care nu sunt luate în considerare atunci când se urmărește logica unei marje de credit absolute. Adeseori, așa cum se întâmplă în cazul de față, riscul specific țării și valutei variază în decursul timpului, iar variațiile sunt diferite de la o țară la alta. Prin urmare, ratele fără risc variază în mod semnificativ de-a lungul timpului și sunt uneori mai scăzute în SUA, alteori în China. Aceste diferențe se referă la factori cum ar fi creșterea observată și preconizată a PIB-ului, percepția generală asupra economiei și nivelurile inflației. Întrucât rata fără risc variază în timp, aceeași marjă de credit absolută nominală poate semnifica o evaluare foarte diferită a riscurilor. De exemplu, atunci când banca estimează riscul de nerambursare specific societății la un nivel cu 10 % mai mare decât rata fără risc (estimare relativă), marja de credit absolută care rezultă poate fi între 0,1 % (la o rată fără risc de 1 %) și 1 % (la o rată fără risc de 10 %). Din punctul de vedere al unui investitor, marja de credit relativă este astfel o măsură mai bună, întrucât ea reflectă amploarea marjei randamentului și modul în care aceasta este afectată de nivelul ratei dobânzii de bază. |
| --- | --- |

(331)

În al doilea rând, ratele dobânzilor reflectă nu numai profilurile de risc ale societăților, ci și riscurile specifice fiecărei țări și fiecărei valute. Marja de credit relativă reflectă, astfel, modificări ale condițiilor de bază ale pieței care nu sunt luate în considerare atunci când se urmărește logica unei marje de credit absolute. Adeseori, așa cum se întâmplă în cazul de față, riscul specific țării și valutei variază în decursul timpului, iar variațiile sunt diferite de la o țară la alta. Prin urmare, ratele fără risc variază în mod semnificativ de-a lungul timpului și sunt uneori mai scăzute în SUA, alteori în China. Aceste diferențe se referă la factori cum ar fi creșterea observată și preconizată a PIB-ului, percepția generală asupra economiei și nivelurile inflației. Întrucât rata fără risc variază în timp, aceeași marjă de credit absolută nominală poate semnifica o evaluare foarte diferită a riscurilor. De exemplu, atunci când banca estimează riscul de nerambursare specific societății la un nivel cu 10 % mai mare decât rata fără risc (estimare relativă), marja de credit absolută care rezultă poate fi între 0,1 % (la o rată fără risc de 1 %) și 1 % (la o rată fără risc de 10 %). Din punctul de vedere al unui investitor, marja de credit relativă este astfel o măsură mai bună, întrucât ea reflectă amploarea marjei randamentului și modul în care aceasta este afectată de nivelul ratei dobânzii de bază.

| (332) | În al treilea rând, marja de credit relativă este totodată neutră din punctul de vedere al țării. De exemplu, în cazul în care rata fără risc din SUA este inferioară ratei fără risc din China, metoda va duce la marje absolute mai ridicate. Pe de altă parte, în cazul în care rata fără risc din China este inferioară ratei fără risc din SUA, metoda va duce la marje absolute mai reduse. |
| --- | --- |

(332)

În al treilea rând, marja de credit relativă este totodată neutră din punctul de vedere al țării. De exemplu, în cazul în care rata fără risc din SUA este inferioară ratei fără risc din China, metoda va duce la marje absolute mai ridicate. Pe de altă parte, în cazul în care rata fără risc din China este inferioară ratei fără risc din SUA, metoda va duce la marje absolute mai reduse.

| (333) | Comisia a considerat că observațiile GC referitoare la ratele dobânzilor aplicabile societăților cu rating BB din Uniunea Europeană sunt nefondate, întrucât rata fără risc din Uniunea Europeană nu este aceeași cu rata fără risc din RPC și, prin urmare, nu este posibil să se compare ratele dobânzilor în termeni absoluți. |
| --- | --- |

(333)

Comisia a considerat că observațiile GC referitoare la ratele dobânzilor aplicabile societăților cu rating BB din Uniunea Europeană sunt nefondate, întrucât rata fără risc din Uniunea Europeană nu este aceeași cu rata fără risc din RPC și, prin urmare, nu este posibil să se compare ratele dobânzilor în termeni absoluți.

| (334) | ZTT Group a susținut, de asemenea, că, chiar dacă este aplicabilă marja de credit relativă, aceasta se aplică părții de puncte de bază din ratele variabile ale dobânzii (de obicei exprimate într-o structură de rată de referință plus puncte de bază) și că acest lucru este valabil pentru împrumuturile în valută, în cazul cărora ratele dobânzii sunt exprimate sub formă de LIBOR plus puncte de bază. Prin urmare, expunerea la risc a împrumuturilor este reflectată în mod corespunzător de punctele de bază adăugate la LIBOR și prin aplicarea marjei de credit relative la LIBOR, Comisia a calculat o rată de referință complet deconectată de ratingul de credit al societății. În ceea ce privește creditele exprimate în CNY, aceeași ajustare a marjei de credit se va face numai la punctele de bază în cazul în care ratele variabile sunt exprimate în LRP plus puncte de bază. |
| --- | --- |

(334)

ZTT Group a susținut, de asemenea, că, chiar dacă este aplicabilă marja de credit relativă, aceasta se aplică părții de puncte de bază din ratele variabile ale dobânzii (de obicei exprimate într-o structură de rată de referință plus puncte de bază) și că acest lucru este valabil pentru împrumuturile în valută, în cazul cărora ratele dobânzii sunt exprimate sub formă de LIBOR plus puncte de bază. Prin urmare, expunerea la risc a împrumuturilor este reflectată în mod corespunzător de punctele de bază adăugate la LIBOR și prin aplicarea marjei de credit relative la LIBOR, Comisia a calculat o rată de referință complet deconectată de ratingul de credit al societății. În ceea ce privește creditele exprimate în CNY, aceeași ajustare a marjei de credit se va face numai la punctele de bază în cazul în care ratele variabile sunt exprimate în LRP plus puncte de bază.

| (335) | În acest sens, Comisia a luat în considerare, pentru împrumuturile în valută, o abordare prudentă prin utilizarea LIBOR ca rată a dobânzii de referință fără risc. Punctele de bază adăugate la LIBOR indică riscurile specifice ale unei societăți. În primul rând, s-a acordat o astfel de diferențiere între rata dobânzii de referință și punctele de bază numai pentru unele împrumuturi acordate producătorilor-exportatori incluși în eșantion. În al doilea rând, aceste puncte de bază au fost considerate, de asemenea, distorsionate pe piață. Prin urmare, Comisia a considerat că rata fără risc majorată cu marja de credit relativă este o variabilă de înlocuire adecvată pentru a reflecta riscul suplimentar al unei societăți cu rating BB, precum producătorii-exportatori incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(335)

În acest sens, Comisia a luat în considerare, pentru împrumuturile în valută, o abordare prudentă prin utilizarea LIBOR ca rată a dobânzii de referință fără risc. Punctele de bază adăugate la LIBOR indică riscurile specifice ale unei societăți. În primul rând, s-a acordat o astfel de diferențiere între rata dobânzii de referință și punctele de bază numai pentru unele împrumuturi acordate producătorilor-exportatori incluși în eșantion. În al doilea rând, aceste puncte de bază au fost considerate, de asemenea, distorsionate pe piață. Prin urmare, Comisia a considerat că rata fără risc majorată cu marja de credit relativă este o variabilă de înlocuire adecvată pentru a reflecta riscul suplimentar al unei societăți cu rating BB, precum producătorii-exportatori incluși în eșantion.

| (336) | De asemenea, GC a susținut că valoarea de referință pentru împrumuturi, care se bazează pe marja de credit relativă dintre obligațiunile corporative, trebuie ajustată în sens descrescător, având în vedere diferența dintre cele două instrumente financiare. |
| --- | --- |

(336)

De asemenea, GC a susținut că valoarea de referință pentru împrumuturi, care se bazează pe marja de credit relativă dintre obligațiunile corporative, trebuie ajustată în sens descrescător, având în vedere diferența dintre cele două instrumente financiare.

| (337) | În acest sens, Comisia a subliniat că împrumuturile și obligațiunile corporative sunt instrumente financiare de datorie similare. De fapt, o obligațiune corporativă este un tip de împrumut utilizat de entitățile mari pentru a atrage capital. Atât împrumuturile, cât și obligațiunile corporative sunt contractate/emise pentru o anumită perioadă și au o rată a dobânzii/rată nominală a dobânzii. Faptul că finanțarea prin intermediul unui împrumut este furnizată de o instituție financiară și că finanțarea prin intermediul unei obligațiuni corporative este furnizată de investitori, care, în majoritatea cazurilor, sunt și instituții financiare, este irelevant pentru stabilirea caracteristicilor de bază ale ambelor instrumente. Într-adevăr, ambele instrumente servesc la finanțarea operațiunilor comerciale, au același tip de remunerare și au termene și condiții de rambursare similare. În plus, în cursul anchetei, Comisia a constatat că obligațiunea corporativă emisă de unul dintre producătorii-exportatori cooperanți a avut o rată nominală a dobânzii și un scop foarte asemănătoare cu ratele dobânzii și scopul împrumuturilor cu durată similară și, prin urmare, pot fi considerate interschimbabile din perspectiva producătorului. Pe această bază, Comisia a respins afirmația GC. |
| --- | --- |

(337)

În acest sens, Comisia a subliniat că împrumuturile și obligațiunile corporative sunt instrumente financiare de datorie similare. De fapt, o obligațiune corporativă este un tip de împrumut utilizat de entitățile mari pentru a atrage capital. Atât împrumuturile, cât și obligațiunile corporative sunt contractate/emise pentru o anumită perioadă și au o rată a dobânzii/rată nominală a dobânzii. Faptul că finanțarea prin intermediul unui împrumut este furnizată de o instituție financiară și că finanțarea prin intermediul unei obligațiuni corporative este furnizată de investitori, care, în majoritatea cazurilor, sunt și instituții financiare, este irelevant pentru stabilirea caracteristicilor de bază ale ambelor instrumente. Într-adevăr, ambele instrumente servesc la finanțarea operațiunilor comerciale, au același tip de remunerare și au termene și condiții de rambursare similare. În plus, în cursul anchetei, Comisia a constatat că obligațiunea corporativă emisă de unul dintre producătorii-exportatori cooperanți a avut o rată nominală a dobânzii și un scop foarte asemănătoare cu ratele dobânzii și scopul împrumuturilor cu durată similară și, prin urmare, pot fi considerate interschimbabile din perspectiva producătorului. Pe această bază, Comisia a respins afirmația GC.

3.5.3.4.   Concluzie privind acordarea de finanțare preferențială: împrumuturi

| (338) | Comisia a stabilit că ambele grupuri de producători-exportatori incluse în eșantion au beneficiat de finanțare preferențială prin împrumuturi în cursul perioadei de anchetă. Având în vedere existența unei contribuții financiare, a unui avantaj pentru producătorii-exportatori și a specificității, Comisia a considerat finanțarea preferențială prin împrumuturi drept subvenție care poate face obiectul unor măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(338)

Comisia a stabilit că ambele grupuri de producători-exportatori incluse în eșantion au beneficiat de finanțare preferențială prin împrumuturi în cursul perioadei de anchetă. Având în vedere existența unei contribuții financiare, a unui avantaj pentru producătorii-exportatori și a specificității, Comisia a considerat finanțarea preferențială prin împrumuturi drept subvenție care poate face obiectul unor măsuri compensatorii.

| (339) | Ratele de subvenționare stabilite în legătură cu finanțările preferențiale prin împrumuturi care au fost acordate în cursul perioadei de anchetă grupurilor de societăți incluse în eșantion s-au ridicat la:

  Finanțare preferențială: împrumuturi







  Denumirea societății | Rata de subvenționare |
| --- | --- | --- |
| FTT Group:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(339)

Ratele de subvenționare stabilite în legătură cu finanțările preferențiale prin împrumuturi care au fost acordate în cursul perioadei de anchetă grupurilor de societăți incluse în eșantion s-au ridicat la:

Finanțare preferențială: împrumuturi

Finanțare preferențială: împrumuturi

Denumirea societății

Rata de subvenționare

FTT Group:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

0,90  %

ZTT Group:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

0,38  %

3.5.4.   Finanțare preferențială: alte tipuri de finanțare

Finanțare preferențială: alte tipuri de finanțare

3.5.4.1   Linii de credit

(a)   Considerații generale

| (340) | Scopul unei linii de credit este de a stabili o limită pentru împrumuturi pe care societatea o poate utiliza în orice moment pentru a-și finanța operațiunile curente, astfel încât finanțarea capitalului de lucru devine flexibilă și disponibilă imediat atunci când este necesar. Prin urmare, Comisia a considerat că, în principiu, toate finanțările pe termen scurt ale societăților incluse în eșantion, cum ar fi împrumuturile pe termen scurt, ordinele de acceptare bancare etc., ar trebui să fie acoperite de un instrument constând într-o linie de credit. |
| --- | --- |

(340)

Scopul unei linii de credit este de a stabili o limită pentru împrumuturi pe care societatea o poate utiliza în orice moment pentru a-și finanța operațiunile curente, astfel încât finanțarea capitalului de lucru devine flexibilă și disponibilă imediat atunci când este necesar. Prin urmare, Comisia a considerat că, în principiu, toate finanțările pe termen scurt ale societăților incluse în eșantion, cum ar fi împrumuturile pe termen scurt, ordinele de acceptare bancare etc., ar trebui să fie acoperite de un instrument constând într-o linie de credit.

(b)   Constatări

| (341) | Comisia a stabilit că instituțiile financiare chineze au furnizat linii de credit ambelor grupuri incluse în eșantion în legătură cu furnizarea de finanțare. Acestea au constat în acorduri-cadru, conform cărora banca permite societăților incluse în eșantion să utilizeze diverse instrumente de datorie, cum ar fi împrumuturile pentru capitalul de lucru, ordinele de acceptare bancare, alte forme de finanțare comercială etc., în limitele unei anumite sume maxime. |
| --- | --- |

(341)

Comisia a stabilit că instituțiile financiare chineze au furnizat linii de credit ambelor grupuri incluse în eșantion în legătură cu furnizarea de finanțare. Acestea au constat în acorduri-cadru, conform cărora banca permite societăților incluse în eșantion să utilizeze diverse instrumente de datorie, cum ar fi împrumuturile pentru capitalul de lucru, ordinele de acceptare bancare, alte forme de finanțare comercială etc., în limitele unei anumite sume maxime.

| (342) | Astfel cum s-a menționat în considerentul 340 de mai sus, orice finanțare pe termen scurt ar trebui să fie acoperită de o linie de credit. Prin urmare, Comisia a comparat cuantumul liniilor de credit aflate la dispoziția societăților cooperante în cursul perioadei de anchetă cu cuantumul finanțării pe termen scurt utilizate de societățile respective în aceeași perioadă, pentru a stabili dacă finanțarea pe termen scurt a fost acoperită în totalitate printr-o linie de credit. În cazurile în care cuantumul finanțării pe termen scurt a depășit limita liniei de credit, Comisia a majorat cuantumul liniei de credit existente cu suma utilizată efectiv de producătorii-exportatori în plus față de această limită a liniei de credit. |
| --- | --- |

(342)

Astfel cum s-a menționat în considerentul 340 de mai sus, orice finanțare pe termen scurt ar trebui să fie acoperită de o linie de credit. Prin urmare, Comisia a comparat cuantumul liniilor de credit aflate la dispoziția societăților cooperante în cursul perioadei de anchetă cu cuantumul finanțării pe termen scurt utilizate de societățile respective în aceeași perioadă, pentru a stabili dacă finanțarea pe termen scurt a fost acoperită în totalitate printr-o linie de credit. În cazurile în care cuantumul finanțării pe termen scurt a depășit limita liniei de credit, Comisia a majorat cuantumul liniei de credit existente cu suma utilizată efectiv de producătorii-exportatori în plus față de această limită a liniei de credit.

| (343) | În condiții normale de piață, liniile de credit ar fi supuse unui așa-numit comision de „contractare” sau de „angajament”, pentru a compensa costurile și riscurile băncii la deschiderea unei linii de credit, precum și unui „comision de reînnoire” perceput anual pentru reînnoirea valabilității liniilor de credit. Cu toate acestea, Comisia a constatat că ambele grupuri de societăți incluse în eșantion au beneficiat de linii de credit acordate gratuit. Prin urmare, ambelor grupuri de societăți li s-a conferit un avantaj în sensul articolului 6 litera (d) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(343)

În condiții normale de piață, liniile de credit ar fi supuse unui așa-numit comision de „contractare” sau de „angajament”, pentru a compensa costurile și riscurile băncii la deschiderea unei linii de credit, precum și unui „comision de reînnoire” perceput anual pentru reînnoirea valabilității liniilor de credit. Cu toate acestea, Comisia a constatat că ambele grupuri de societăți incluse în eșantion au beneficiat de linii de credit acordate gratuit. Prin urmare, ambelor grupuri de societăți li s-a conferit un avantaj în sensul articolului 6 litera (d) din regulamentul de bază.

(c)   Specificitatea

| (344) | Astfel cum se menționează în considerentul 116, în conformitate cu Decizia nr. 40, instituțiile financiare trebuie să ofere sprijin de tip credit industriilor încurajate. |
| --- | --- |

(344)

Astfel cum se menționează în considerentul 116, în conformitate cu Decizia nr. 40, instituțiile financiare trebuie să ofere sprijin de tip credit industriilor încurajate.

| (345) | Comisia a considerat că liniile de credit reprezintă o formă de sprijin financiar preferențial acordat de instituțiile financiare industriilor încurajate, printre care și sectorul CFO. Astfel cum se specifică în secțiunea 3.1 de mai sus, sectorul CFO se numără printre industriile încurajate și, prin urmare, este eligibil pentru orice sprijin financiar posibil. |
| --- | --- |

(345)

Comisia a considerat că liniile de credit reprezintă o formă de sprijin financiar preferențial acordat de instituțiile financiare industriilor încurajate, printre care și sectorul CFO. Astfel cum se specifică în secțiunea 3.1 de mai sus, sectorul CFO se numără printre industriile încurajate și, prin urmare, este eligibil pentru orice sprijin financiar posibil.

| (346) | În urma comunicării constatărilor finale, GC a susținut că liniile de credit care se presupune că ar fi fost acordate industriei CFO nu sunt specifice și că Comisia nu a demonstrat modul în care accesul la liniile de credit a fost limitat în mod expres la industria CFO. GC a subliniat că toate întreprinderile din RPC, indiferent de tipul de industrie, sunt în egală măsură eligibile pentru a obține linii de credit. Această afirmație a fost reiterată de FTT Group. |
| --- | --- |

(346)

În urma comunicării constatărilor finale, GC a susținut că liniile de credit care se presupune că ar fi fost acordate industriei CFO nu sunt specifice și că Comisia nu a demonstrat modul în care accesul la liniile de credit a fost limitat în mod expres la industria CFO. GC a subliniat că toate întreprinderile din RPC, indiferent de tipul de industrie, sunt în egală măsură eligibile pentru a obține linii de credit. Această afirmație a fost reiterată de FTT Group.

limitat în mod expres

| (347) | În acest sens, Comisia a observat că afirmația GC potrivit căreia toate întreprinderile din RPC pot beneficia de linii de credit este inadecvată. GC nu a demonstrat că societățile din RPC pot beneficia și de condițiile preferențiale observate în ceea ce privește industria CFO. În plus, întrucât liniile de credit sunt legate în mod intrinsec de alte tipuri de creditare preferențială, cum sunt împrumuturile, și întrucât acestea fac parte din sprijinul de tip credit acordat în mod specific industriilor încurajate, astfel cum se explică în considerentul 239, analiza specificității pentru împrumuturi, dezvoltată în secțiunea 3.5.3.2 de mai sus, se aplică și liniilor de credit. În consecință, aceste afirmații au fost respinse. |
| --- | --- |

(347)

În acest sens, Comisia a observat că afirmația GC potrivit căreia toate întreprinderile din RPC pot beneficia de linii de credit este inadecvată. GC nu a demonstrat că societățile din RPC pot beneficia și de condițiile preferențiale observate în ceea ce privește industria CFO. În plus, întrucât liniile de credit sunt legate în mod intrinsec de alte tipuri de creditare preferențială, cum sunt împrumuturile, și întrucât acestea fac parte din sprijinul de tip credit acordat în mod specific industriilor încurajate, astfel cum se explică în considerentul 239, analiza specificității pentru împrumuturi, dezvoltată în secțiunea 3.5.3.2 de mai sus, se aplică și liniilor de credit. În consecință, aceste afirmații au fost respinse.

(d)   Calcularea avantajului

| (348) | Conform articolului 6 litera (d) punctul (ii) din regulamentul de bază, Comisia a considerat că avantajul acordat beneficiarilor este diferența dintre suma plătită de societate cu titlu de comision pentru deschiderea sau reînnoirea liniilor de credit acordate de către instituțiile financiare chineze și suma pe care societatea ar plăti-o pentru o linie de credit comercial comparabilă obținută pe piață. |
| --- | --- |

(348)

Conform articolului 6 litera (d) punctul (ii) din regulamentul de bază, Comisia a considerat că avantajul acordat beneficiarilor este diferența dintre suma plătită de societate cu titlu de comision pentru deschiderea sau reînnoirea liniilor de credit acordate de către instituțiile financiare chineze și suma pe care societatea ar plăti-o pentru o linie de credit comercial comparabilă obținută pe piață.

| (349) | Valorile de referință adecvate pentru comisionul de contractare și pentru comisionul de reînnoire au fost stabilite la 1,5 % și, respectiv, 1,25 % în raport cu datele disponibile public (82) și cu valorile de referință utilizate în anchetele anterioare (83). |
| --- | --- |

(349)

Valorile de referință adecvate pentru comisionul de contractare și pentru comisionul de reînnoire au fost stabilite la 1,5 % și, respectiv, 1,25 % în raport cu datele disponibile public (82) și cu valorile de referință utilizate în anchetele anterioare (83).

82

83

| (350) | În principiu, comisionul de contractare și comisionul de reînnoire sunt plătibile pe bază de sumă forfetară la momentul deschiderii unei noi linii de credit sau, respectiv, al reînnoirii unei linii de credit existente. Totuși, în scopul calculării, Comisia a luat în considerare liniile de credit care au fost deschise sau reînnoite înainte de perioada de anchetă, dar care erau la dispoziția grupurilor incluse în eșantion în cursul perioadei de anchetă și liniile de credit care au fost deschise sau reînnoite în cursul perioadei de anchetă. Ulterior, Comisia a calculat avantajul pe baza intervalului din cursul perioadei de anchetă în care linia de credit a fost disponibilă. |
| --- | --- |

(350)

În principiu, comisionul de contractare și comisionul de reînnoire sunt plătibile pe bază de sumă forfetară la momentul deschiderii unei noi linii de credit sau, respectiv, al reînnoirii unei linii de credit existente. Totuși, în scopul calculării, Comisia a luat în considerare liniile de credit care au fost deschise sau reînnoite înainte de perioada de anchetă, dar care erau la dispoziția grupurilor incluse în eșantion în cursul perioadei de anchetă și liniile de credit care au fost deschise sau reînnoite în cursul perioadei de anchetă. Ulterior, Comisia a calculat avantajul pe baza intervalului din cursul perioadei de anchetă în care linia de credit a fost disponibilă.

| (351) | În urma comunicării constatărilor finale, GC a afirmat că Comisia nu a demonstrat că s-a acordat un avantaj prin intermediul liniilor de credit. GC a susținut că Comisia nu a demonstrat că asistența financiară în cauză face ca beneficiarul să fie mai avantajat decât ar fi fost în absența contribuției respective. |
| --- | --- |

(351)

În urma comunicării constatărilor finale, GC a afirmat că Comisia nu a demonstrat că s-a acordat un avantaj prin intermediul liniilor de credit. GC a susținut că Comisia nu a demonstrat că asistența financiară în cauză face ca beneficiarul să fie mai avantajat decât ar fi fost în absența contribuției respective.

mai avantajat

| (352) | În acest sens, astfel cum se menționează în considerentul 343, în condiții normale de piață, liniile de credit fac obiectul unui comision de „contractare” sau de „angajament”, precum și al unui „comision de reînnoire” perceput anual pentru reînnoirea valabilității liniilor de credit. Ținând seama de faptul că producătorii-exportatori cooperanți au beneficiat gratuit de linii de credit, avantajul a constat în cuantumul comisioanelor de contractare și de reînnoire pe care societățile ar fi trebuit să le plătească. Societățile au beneficiat de economii în ceea ce privește comisioanele, care le-au creat un avantaj din punct de vedere financiar. În consecință, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(352)

În acest sens, astfel cum se menționează în considerentul 343, în condiții normale de piață, liniile de credit fac obiectul unui comision de „contractare” sau de „angajament”, precum și al unui „comision de reînnoire” perceput anual pentru reînnoirea valabilității liniilor de credit. Ținând seama de faptul că producătorii-exportatori cooperanți au beneficiat gratuit de linii de credit, avantajul a constat în cuantumul comisioanelor de contractare și de reînnoire pe care societățile ar fi trebuit să le plătească. Societățile au beneficiat de economii în ceea ce privește comisioanele, care le-au creat un avantaj din punct de vedere financiar. În consecință, afirmația a fost respinsă.

un avantaj

| (353) | FTT Group a susținut că deschiderea unei linii de credit nu reprezintă o contribuție financiară. De asemenea, a afirmat că liniile de credit stabilesc doar o limită pentru împrumuturi pe care o societate o poate utiliza pentru a obține capital de lucru sau instrumente financiare, că nu există standarde acceptate la nivel mondial cu privire la modul de organizare a deschiderii liniilor de credit, că nu există nicio dovadă că toate băncile din lume aplică în mod obișnuit și obligatoriu comisioane și că Comisia și-a întemeiat evaluarea și comisionul de referință pe analiza unei singure bănci, și anume HSBC. În plus, FTT Group a susținut că comisioanele aplicabile sunt doar cheltuieli aferente operațiunilor bancare, care nu sunt asociate cu riscul de deschidere sau de reînnoire a unei linii de credit. GC a susținut, de asemenea, că Comisia a greșit în stabilirea unei valori de referință adecvate. |
| --- | --- |

(353)

FTT Group a susținut că deschiderea unei linii de credit nu reprezintă o contribuție financiară. De asemenea, a afirmat că liniile de credit stabilesc doar o limită pentru împrumuturi pe care o societate o poate utiliza pentru a obține capital de lucru sau instrumente financiare, că nu există standarde acceptate la nivel mondial cu privire la modul de organizare a deschiderii liniilor de credit, că nu există nicio dovadă că toate băncile din lume aplică în mod obișnuit și obligatoriu comisioane și că Comisia și-a întemeiat evaluarea și comisionul de referință pe analiza unei singure bănci, și anume HSBC. În plus, FTT Group a susținut că comisioanele aplicabile sunt doar cheltuieli aferente operațiunilor bancare, care nu sunt asociate cu riscul de deschidere sau de reînnoire a unei linii de credit. GC a susținut, de asemenea, că Comisia a greșit în stabilirea unei valori de referință adecvate.

| (354) | În acest sens, Comisia a clarificat faptul că și-a întemeiat concluzia cu privire la aplicarea comisioanelor de contractare și de reînnoire, precum și cu privire la valoarea de referință adecvată, pe datele disponibile public. În considerentul 349, Comisia a făcut referire la constatările din cauzele antisubvenție anterioare, precum și la practica a două bănci mari care activează la nivel internațional, și anume HSBC și Banca Barclays (84), pentru a stabili o valoare de referință adecvată. Având în vedere informațiile disponibile, Comisia a estimat că aplicarea unui comision de referință de 1,5 % pentru contractare și a unui comision de referință de 1,25 % pentru reînnoire era rezonabilă. Comisia nu a fost de acord cu afirmația FTT Group potrivit căreia comisioanele aplicabile sunt doar cheltuieli aferente operațiunilor bancare, care nu sunt asociate cu riscul de deschidere sau de reînnoire a unei linii de credit. În conformitate cu practicile comerciale, un comision de angajament este perceput de creditor de la debitor pentru a compensa creditorul pentru menținerea unei linii de credit deschise și a resurselor financiare disponibile; comisionul garantează, de asemenea, promisiunea creditorului de a furniza linia de credit în condițiile convenite și îl despăgubește pe creditor pentru riscurile asociate unei linii de credit deschise (85). De fapt, o linie de credit comercială funcționează în același mod ca o carte de credit personală, pentru care băncile percep întotdeauna comisioane asociate cu utilizarea cărții de credit și cu disponibilitatea sumei de bani acordate. În consecință, afirmațiile respective au fost respinse. |
| --- | --- |

(354)

În acest sens, Comisia a clarificat faptul că și-a întemeiat concluzia cu privire la aplicarea comisioanelor de contractare și de reînnoire, precum și cu privire la valoarea de referință adecvată, pe datele disponibile public. În considerentul 349, Comisia a făcut referire la constatările din cauzele antisubvenție anterioare, precum și la practica a două bănci mari care activează la nivel internațional, și anume HSBC și Banca Barclays (84), pentru a stabili o valoare de referință adecvată. Având în vedere informațiile disponibile, Comisia a estimat că aplicarea unui comision de referință de 1,5 % pentru contractare și a unui comision de referință de 1,25 % pentru reînnoire era rezonabilă. Comisia nu a fost de acord cu afirmația FTT Group potrivit căreia comisioanele aplicabile sunt doar cheltuieli aferente operațiunilor bancare, care nu sunt asociate cu riscul de deschidere sau de reînnoire a unei linii de credit. În conformitate cu practicile comerciale, un comision de angajament este perceput de creditor de la debitor pentru a compensa creditorul pentru menținerea unei linii de credit deschise și a resurselor financiare disponibile; comisionul garantează, de asemenea, promisiunea creditorului de a furniza linia de credit în condițiile convenite și îl despăgubește pe creditor pentru riscurile asociate unei linii de credit deschise (85). De fapt, o linie de credit comercială funcționează în același mod ca o carte de credit personală, pentru care băncile percep întotdeauna comisioane asociate cu utilizarea cărții de credit și cu disponibilitatea sumei de bani acordate. În consecință, afirmațiile respective au fost respinse.

84

85

| (355) | ZTT Group nu a fost de acord cu afirmația Comisiei potrivit căreia încheierea unui contract de linie de credit cu o bancă este o condiție prealabilă pentru obținerea finanțării de la aceasta și a oferit exemple de bănci din lume care nu necesită linii de credit pentru a oferi împrumuturi ad-hoc. Potrivit ZTT Group, liniile de credit sunt acorduri-cadru, în temeiul cărora banca permite unei societăți să utilizeze diverse instrumente de datorie în limita unei anumite valori maxime a creditului fără renegociere; cu toate acestea, nu este exclus un împrumut de sine stătător acordat unei societăți care este evaluat și acordat de la caz la caz fără o linie de credit prealabilă. ZTT Group nu a fost de acord nici cu faptul că toate liniile de credit, în special cele convenite cu clienții mari și cu nivel mare de complexitate, fac obiectul unor comisioane de contractare sau de reînnoire. ZTT Group a susținut că comisioanele de referință utilizate de Comisie sunt prea ridicate și a oferit exemple de comisioane percepute de Lloyds (până la 1,5 % pentru contractare și 1 % pentru reînnoire) și HSBC, pentru care comisionul exact pare să fie stabilit bilateral/contractual. |
| --- | --- |

(355)

ZTT Group nu a fost de acord cu afirmația Comisiei potrivit căreia încheierea unui contract de linie de credit cu o bancă este o condiție prealabilă pentru obținerea finanțării de la aceasta și a oferit exemple de bănci din lume care nu necesită linii de credit pentru a oferi împrumuturi ad-hoc. Potrivit ZTT Group, liniile de credit sunt acorduri-cadru, în temeiul cărora banca permite unei societăți să utilizeze diverse instrumente de datorie în limita unei anumite valori maxime a creditului fără renegociere; cu toate acestea, nu este exclus un împrumut de sine stătător acordat unei societăți care este evaluat și acordat de la caz la caz fără o linie de credit prealabilă. ZTT Group nu a fost de acord nici cu faptul că toate liniile de credit, în special cele convenite cu clienții mari și cu nivel mare de complexitate, fac obiectul unor comisioane de contractare sau de reînnoire. ZTT Group a susținut că comisioanele de referință utilizate de Comisie sunt prea ridicate și a oferit exemple de comisioane percepute de Lloyds (până la 1,5 % pentru contractare și 1 % pentru reînnoire) și HSBC, pentru care comisionul exact pare să fie stabilit bilateral/contractual.

| (356) | În primul rând, astfel cum se explică în considerentul 340, scopul unei linii de credit este de a stabili o limită pentru împrumuturi pe care societatea o poate utiliza în orice moment pentru a-și finanța operațiunile curente, astfel încât finanțarea capitalului de lucru devine flexibilă și disponibilă imediat atunci când este necesar. Luând în considerare practicile de finanțare pe termen scurt ale producătorilor-exportatori cooperanți incluși în eșantion, sub formă de ordine de acceptare bancare și împrumuturi pe termen scurt pentru capital de lucru, pentru care resursele financiare trebuiau să fie imediat disponibile, precum și faptul că, de cele mai multe ori, societățile dețineau doar acorduri verbale privind linia de credit, fără niciun element de probă scris, Comisia a considerat că toate finanțările pe termen scurt ale societăților incluse în eșantion urmau să fie acoperite printr-un instrument de linie de credit. Această concluzie se aplică numai finanțării pe termen scurt și nu se referă la finanțarea pe termen lung, care face obiectul unei negocieri de la caz la caz. În al doilea rând, în ceea ce privește afirmația potrivit căreia toate liniile de credit, în special cele convenite cu clienții mari și cu nivel mare de complexitate, fac obiectul unor comisioane de contractare sau de reînnoire, Comisia a observat că ZTT Group nu a furnizat elemente de probă care să dovedească existența unor facilități de linii de credit fără un comision aferent. În al treilea rând, în ceea ce privește comisioanele de referință utilizate de Comisie, astfel cum se menționează în considerentul 354, Comisia a utilizat constatările din cauzele antisubvenție anterioare și datele disponibile public pentru a concluziona că aplicarea unui comision de referință de 1,5 % pentru contractare și a unui comision de referință de 1,25 % pentru reînnoire era rezonabilă. În acest sens, Comisia a subliniat că, de exemplu, Banca Barclays percepe un comision de înființare de 1,5 % din limita stabilită pentru descoperitul de cont și un comision de reînnoire de 1,5 % pentru descoperitul de cont cu valoare mai mare de 15 000 GBP. În acest caz, valoarea de referință a comisionului de reînnoire utilizată de Comisie este mai mică. O altă căutare a arătat că Barklays percepe taxe pentru descoperitul de cont între 1,6 % și 2,5 % din limitele pentru intervalele comerciale de 15 001-20 000 GBP și 20 001-25 000 GBP (86). Prin urmare, Comisia și-a reiterat concluzia potrivit căreia comisioanele de referință pe care le-a utilizat sunt rezonabile și bazate pe datele de piață disponibile și, în consecință, a respins afirmația. |
| --- | --- |

(356)

În primul rând, astfel cum se explică în considerentul 340, scopul unei linii de credit este de a stabili o limită pentru împrumuturi pe care societatea o poate utiliza în orice moment pentru a-și finanța operațiunile curente, astfel încât finanțarea capitalului de lucru devine flexibilă și disponibilă imediat atunci când este necesar. Luând în considerare practicile de finanțare pe termen scurt ale producătorilor-exportatori cooperanți incluși în eșantion, sub formă de ordine de acceptare bancare și împrumuturi pe termen scurt pentru capital de lucru, pentru care resursele financiare trebuiau să fie imediat disponibile, precum și faptul că, de cele mai multe ori, societățile dețineau doar acorduri verbale privind linia de credit, fără niciun element de probă scris, Comisia a considerat că toate finanțările pe termen scurt ale societăților incluse în eșantion urmau să fie acoperite printr-un instrument de linie de credit. Această concluzie se aplică numai finanțării pe termen scurt și nu se referă la finanțarea pe termen lung, care face obiectul unei negocieri de la caz la caz. În al doilea rând, în ceea ce privește afirmația potrivit căreia toate liniile de credit, în special cele convenite cu clienții mari și cu nivel mare de complexitate, fac obiectul unor comisioane de contractare sau de reînnoire, Comisia a observat că ZTT Group nu a furnizat elemente de probă care să dovedească existența unor facilități de linii de credit fără un comision aferent. În al treilea rând, în ceea ce privește comisioanele de referință utilizate de Comisie, astfel cum se menționează în considerentul 354, Comisia a utilizat constatările din cauzele antisubvenție anterioare și datele disponibile public pentru a concluziona că aplicarea unui comision de referință de 1,5 % pentru contractare și a unui comision de referință de 1,25 % pentru reînnoire era rezonabilă. În acest sens, Comisia a subliniat că, de exemplu, Banca Barclays percepe un comision de înființare de 1,5 % din limita stabilită pentru descoperitul de cont și un comision de reînnoire de 1,5 % pentru descoperitul de cont cu valoare mai mare de 15 000 GBP. În acest caz, valoarea de referință a comisionului de reînnoire utilizată de Comisie este mai mică. O altă căutare a arătat că Barklays percepe taxe pentru descoperitul de cont între 1,6 % și 2,5 % din limitele pentru intervalele comerciale de 15 001-20 000 GBP și 20 001-25 000 GBP (86). Prin urmare, Comisia și-a reiterat concluzia potrivit căreia comisioanele de referință pe care le-a utilizat sunt rezonabile și bazate pe datele de piață disponibile și, în consecință, a respins afirmația.

86

3.5.4.2.   Ordine de acceptare bancare

(a)   Considerații generale

| (357) | Ordinele de acceptare bancare sunt un produs financiar menit să dezvolte o atitudine mai activă pe piața monetară internă prin extinderea facilităților de credit. Este o formă de finanțare pe termen scurt care ar putea „reduce costurile de finanțare și crește eficiența capitalului” emitentului (87). În plus, după cum declară Banca Populară Chineză pe site-ul său, „ordinul de acceptare bancar poate garanta stabilirea și executarea contractului dintre cumpărător și vânzător, precum și promovarea randamentului capitalului prin intervenția creditului Băncii Populare Chineze” (88). În plus, pe site-ul său, Banca DBS promovează ordinele de acceptare bancare ca mijloc de a „îmbunătăți capitalul de lucru prin amânarea plăților” (89). |
| --- | --- |

(357)

Ordinele de acceptare bancare sunt un produs financiar menit să dezvolte o atitudine mai activă pe piața monetară internă prin extinderea facilităților de credit. Este o formă de finanțare pe termen scurt care ar putea „reduce costurile de finanțare și crește eficiența capitalului” emitentului (87). În plus, după cum declară Banca Populară Chineză pe site-ul său, „ordinul de acceptare bancar poate garanta stabilirea și executarea contractului dintre cumpărător și vânzător, precum și promovarea randamentului capitalului prin intervenția creditului Băncii Populare Chineze” (88). În plus, pe site-ul său, Banca DBS promovează ordinele de acceptare bancare ca mijloc de a „îmbunătăți capitalul de lucru prin amânarea plăților” (89).

reduce costurile de finanțare și crește eficiența capitalului

87

ordinul de acceptare bancar poate garanta stabilirea și executarea contractului dintre cumpărător și vânzător, precum și promovarea randamentului capitalului prin intervenția creditului Băncii Populare Chineze

88

îmbunătăți capitalul de lucru prin amânarea plăților

89

| (358) | Ordinele de acceptare bancare pot fi utilizate doar pentru a deconta operațiunile comerciale reale, iar emitentul trebuie să prezinte elemente de probă suficiente în acest sens, de exemplu, printr-un contract de vânzare/cumpărare, factura și ordinul de livrare etc. Ordinele de acceptare bancare pot fi utilizate ca mijloc standard de plată în cadrul contractelor de achiziție, împreună cu alte mijloace, cum ar fi remiterea sau ordinul de plată. |
| --- | --- |

(358)

Ordinele de acceptare bancare pot fi utilizate doar pentru a deconta operațiunile comerciale reale, iar emitentul trebuie să prezinte elemente de probă suficiente în acest sens, de exemplu, printr-un contract de vânzare/cumpărare, factura și ordinul de livrare etc. Ordinele de acceptare bancare pot fi utilizate ca mijloc standard de plată în cadrul contractelor de achiziție, împreună cu alte mijloace, cum ar fi remiterea sau ordinul de plată.

| (359) | Ordinul de acceptare bancar este emis de solicitant (emitentul, care este, de asemenea, cumpărătorul în cadrul operațiunii comerciale subiacente) și este acceptat de o bancă. Prin acceptarea ordinului, banca acceptă să efectueze plata necondiționată către beneficiar/purtător a sumei specificate în ordin, la data indicată (data scadenței). |
| --- | --- |

(359)

Ordinul de acceptare bancar este emis de solicitant (emitentul, care este, de asemenea, cumpărătorul în cadrul operațiunii comerciale subiacente) și este acceptat de o bancă. Prin acceptarea ordinului, banca acceptă să efectueze plata necondiționată către beneficiar/purtător a sumei specificate în ordin, la data indicată (data scadenței).

| (360) | În general, ordinele de acceptare bancare conțin lista tranzacțiilor acoperite de valoarea ordinului cu indicarea termenului de plată convenit cu furnizorul și data scadenței ordinului de acceptare bancar. |
| --- | --- |

(360)

În general, ordinele de acceptare bancare conțin lista tranzacțiilor acoperite de valoarea ordinului cu indicarea termenului de plată convenit cu furnizorul și data scadenței ordinului de acceptare bancar.

| (361) | În general, ordinele de acceptare bancare sunt emise în cadrul unui acord privind ordinele de acceptare bancare care specifică identitatea băncii, a furnizorilor și a cumpărătorului, obligațiile băncii și ale cumpărătorului și care detaliază cuantumul pentru fiecare furnizor, termenul de plată convenit cu furnizorul și scadența ordinului de acceptare bancar. |
| --- | --- |

(361)

În general, ordinele de acceptare bancare sunt emise în cadrul unui acord privind ordinele de acceptare bancare care specifică identitatea băncii, a furnizorilor și a cumpărătorului, obligațiile băncii și ale cumpărătorului și care detaliază cuantumul pentru fiecare furnizor, termenul de plată convenit cu furnizorul și scadența ordinului de acceptare bancar.

| (362) | Comisia a stabilit, de asemenea, că acordurile privind liniile de credit clasifică, în general, ordinele de acceptare bancare drept o posibilă utilizare a limitei de finanțare, împreună cu alte instrumente financiare pe termen scurt, cum ar fi împrumuturile pentru capital de lucru. |
| --- | --- |

(362)

Comisia a stabilit, de asemenea, că acordurile privind liniile de credit clasifică, în general, ordinele de acceptare bancare drept o posibilă utilizare a limitei de finanțare, împreună cu alte instrumente financiare pe termen scurt, cum ar fi împrumuturile pentru capital de lucru.

| (363) | În funcție de condițiile stabilite de fiecare bancă, este posibil ca emitentului să i se ceară să depună o mică sumă într-un cont special, să își asume un angajament și să plătească un comision de acceptare. În orice caz, emitentul este obligat să transfere valoarea integrală a ordinului de acceptare bancar în contul prevăzut în acest sens până cel târziu la data scadenței ordinului de acceptare bancar. |
| --- | --- |

(363)

În funcție de condițiile stabilite de fiecare bancă, este posibil ca emitentului să i se ceară să depună o mică sumă într-un cont special, să își asume un angajament și să plătească un comision de acceptare. În orice caz, emitentul este obligat să transfere valoarea integrală a ordinului de acceptare bancar în contul prevăzut în acest sens până cel târziu la data scadenței ordinului de acceptare bancar.

| (364) | După acceptarea de către bancă, emitentul autorizează ordinul de acceptare bancar și îl transferă beneficiarului plății, care este și furnizorul tranzacției comerciale subiacente, cu titlu de plată a facturii. În consecință, obligația de plată a cumpărătorului (emitentului) către furnizor (beneficiar) este anulată. O nouă obligație de plată a cumpărătorului este creată față de banca acceptantă pentru aceeași sumă (emitentul are obligația de a efectua plata în numerar către bancă înainte de scadența ordinului de acceptare bancar). Prin urmare, emiterea de ordine de acceptare bancare are ca efect înlocuirea obligației emitentului față de furnizor printr-o obligație către bancă. |
| --- | --- |

(364)

După acceptarea de către bancă, emitentul autorizează ordinul de acceptare bancar și îl transferă beneficiarului plății, care este și furnizorul tranzacției comerciale subiacente, cu titlu de plată a facturii. În consecință, obligația de plată a cumpărătorului (emitentului) către furnizor (beneficiar) este anulată. O nouă obligație de plată a cumpărătorului este creată față de banca acceptantă pentru aceeași sumă (emitentul are obligația de a efectua plata în numerar către bancă înainte de scadența ordinului de acceptare bancar). Prin urmare, emiterea de ordine de acceptare bancare are ca efect înlocuirea obligației emitentului față de furnizor printr-o obligație către bancă.

| (365) | Scadența ordinelor de acceptare bancare variază în funcție de condițiile stabilite de fiecare bancă și poate ajunge până la un an. |
| --- | --- |

(365)

Scadența ordinelor de acceptare bancare variază în funcție de condițiile stabilite de fiecare bancă și poate ajunge până la un an.

| (366) | Beneficiarul (sau purtătorul) ordinului de acceptare bancar are trei opțiuni înainte de scadență:






  — | să aștepte până la scadență pentru a primi plata integrală în numerar a valorii nominale a ordinului de la banca acceptantă; |
| --- | --- | --- |

(366)

Beneficiarul (sau purtătorul) ordinului de acceptare bancar are trei opțiuni înainte de scadență:

—

să aștepte până la scadență pentru a primi plata integrală în numerar a valorii nominale a ordinului de la banca acceptantă;

| — | să autorizeze ordinul de acceptare bancar, mai precis să-l utilizeze ca mijloc de plată pentru datoriile sale față de alte părți; sau |
| --- | --- |

—

să autorizeze ordinul de acceptare bancar, mai precis să-l utilizeze ca mijloc de plată pentru datoriile sale față de alte părți; sau

| — | să actualizeze ordinul de acceptare bancar cu banca acceptantă sau cu o altă bancă și să obțină încasările în numerar în schimbul plății unei rate de actualizare. |
| --- | --- |

—

să actualizeze ordinul de acceptare bancar cu banca acceptantă sau cu o altă bancă și să obțină încasările în numerar în schimbul plății unei rate de actualizare.

| (367) | Data emiterii ordinului de acceptare bancar corespunde, în general, termenului de plată convenit cu furnizorul. Comisia a constatat că, în ceea ce privește societățile incluse în eșantion, data emiterii a fost, în general, data termenului de plată convenit cu furnizorul sau o dată anterioară acesteia și, în unele cazuri, chiar și cu câteva zile după termenul de plată. Comisia a stabilit că data scadentă a ordinelor de acceptare bancare ale societăților incluse în eșantion este, în majoritatea cazurilor, între 3 și 12 luni după data scadentă a facturii. |
| --- | --- |

(367)

Data emiterii ordinului de acceptare bancar corespunde, în general, termenului de plată convenit cu furnizorul. Comisia a constatat că, în ceea ce privește societățile incluse în eșantion, data emiterii a fost, în general, data termenului de plată convenit cu furnizorul sau o dată anterioară acesteia și, în unele cazuri, chiar și cu câteva zile după termenul de plată. Comisia a stabilit că data scadentă a ordinelor de acceptare bancare ale societăților incluse în eșantion este, în majoritatea cazurilor, între 3 și 12 luni după data scadentă a facturii.

| (368) | În ceea ce privește tratamentul contabil al ordinelor de acceptare bancare, acestea sunt recunoscute ca datorii față de bancă în conturile emitenților, adică producătorii-exportatori incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(368)

În ceea ce privește tratamentul contabil al ordinelor de acceptare bancare, acestea sunt recunoscute ca datorii față de bancă în conturile emitenților, adică producătorii-exportatori incluși în eșantion.

| (369) | Centrul de referință pentru credite al Băncii Populare Chineze (Credit Reference Center of the People’s Bank of China – „CRCP”) recunoaște ordinele de acceptare bancare drept „credite nedecontate” acordate de bănci la același nivel ca împrumuturile, acreditivele sau creditele comerciale. De asemenea, trebuie remarcat faptul că CRCP este alimentat de instituțiile financiare, care acordă diferite tipuri de împrumuturi, și că aceste instituții financiare au recunoscut astfel ordinele de acceptare bancare ca fiind datorii față de ele. În plus, acordurile de acceptare bancară colectate în cursul anchetei prevăd că, în cazul în care cumpărătorul nu efectuează plata integrală la data expirării ordinelor de acceptare bancare, banca va considera suma neplătită ca un împrumut întârziat datorat băncii. |
| --- | --- |

(369)

Centrul de referință pentru credite al Băncii Populare Chineze (Credit Reference Center of the People’s Bank of China – „CRCP”) recunoaște ordinele de acceptare bancare drept „credite nedecontate” acordate de bănci la același nivel ca împrumuturile, acreditivele sau creditele comerciale. De asemenea, trebuie remarcat faptul că CRCP este alimentat de instituțiile financiare, care acordă diferite tipuri de împrumuturi, și că aceste instituții financiare au recunoscut astfel ordinele de acceptare bancare ca fiind datorii față de ele. În plus, acordurile de acceptare bancară colectate în cursul anchetei prevăd că, în cazul în care cumpărătorul nu efectuează plata integrală la data expirării ordinelor de acceptare bancare, banca va considera suma neplătită ca un împrumut întârziat datorat băncii.

| (370) | Comisia a stabilit că ordinele de acceptare bancare sunt utilizate în mare măsură ca mijloc de plată în tranzacțiile comerciale, înlocuind un ordin de plată, facilitând astfel cifra de afaceri în numerar și capitalul de lucru al emitentului. Din punctul de vedere al numerarului, instrumentul acordă în fapt emitentului un termen de plată amânat de până la un an, deoarece plata efectivă în numerar a valorii tranzacției are loc la scadența ordinului de acceptare bancar, și nu în momentul în care acesta ar fi fost nevoit să își plătească furnizorul. În absența unui astfel de instrument financiar, emitentul ar utiliza fie propriul său capital de lucru, care are un cost, fie ar contracta un împrumut pentru capital de lucru pe termen scurt la o bancă pentru a-și plăti furnizorii, acesta având, de asemenea, un cost. De fapt, plătind cu un ordin de acceptare bancar, emitentul utilizează bunurile sau serviciile furnizate pe o perioadă de la trei luni până la un an, fără a plăti numerar în avans și fără a suporta vreun cost. |
| --- | --- |

(370)

Comisia a stabilit că ordinele de acceptare bancare sunt utilizate în mare măsură ca mijloc de plată în tranzacțiile comerciale, înlocuind un ordin de plată, facilitând astfel cifra de afaceri în numerar și capitalul de lucru al emitentului. Din punctul de vedere al numerarului, instrumentul acordă în fapt emitentului un termen de plată amânat de până la un an, deoarece plata efectivă în numerar a valorii tranzacției are loc la scadența ordinului de acceptare bancar, și nu în momentul în care acesta ar fi fost nevoit să își plătească furnizorul. În absența unui astfel de instrument financiar, emitentul ar utiliza fie propriul său capital de lucru, care are un cost, fie ar contracta un împrumut pentru capital de lucru pe termen scurt la o bancă pentru a-și plăti furnizorii, acesta având, de asemenea, un cost. De fapt, plătind cu un ordin de acceptare bancar, emitentul utilizează bunurile sau serviciile furnizate pe o perioadă de la trei luni până la un an, fără a plăti numerar în avans și fără a suporta vreun cost.

| (371) | În condiții normale de piață, ca instrument financiar, ordinele de acceptare bancare ar implica un cost de finanțare pentru emitent. Ancheta a arătat că toate societățile incluse în eșantion care au utilizat ordine de acceptare bancare în cursul perioadei de anchetă au plătit doar un comision pentru serviciile de acceptare furnizate de bancă, care a fost în general de 0,05 % din valoarea nominală a ordinului. Cu toate acestea, niciuna dintre societățile incluse în eșantion nu a suportat cheltuieli pentru finanțarea prin intermediul ordinelor de acceptare bancare prin amânarea plății în numerar a bunurilor livrate și a prestării de servicii. Prin urmare, Comisia a considerat că societățile care fac obiectul anchetei au beneficiat de finanțare sub formă de ordine de acceptare bancare pentru care nu au suportat nicio cheltuială. |
| --- | --- |

(371)

În condiții normale de piață, ca instrument financiar, ordinele de acceptare bancare ar implica un cost de finanțare pentru emitent. Ancheta a arătat că toate societățile incluse în eșantion care au utilizat ordine de acceptare bancare în cursul perioadei de anchetă au plătit doar un comision pentru serviciile de acceptare furnizate de bancă, care a fost în general de 0,05 % din valoarea nominală a ordinului. Cu toate acestea, niciuna dintre societățile incluse în eșantion nu a suportat cheltuieli pentru finanțarea prin intermediul ordinelor de acceptare bancare prin amânarea plății în numerar a bunurilor livrate și a prestării de servicii. Prin urmare, Comisia a considerat că societățile care fac obiectul anchetei au beneficiat de finanțare sub formă de ordine de acceptare bancare pentru care nu au suportat nicio cheltuială.

| (372) | Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că sistemul de acceptare bancară instituit în RPC a oferit tuturor producătorilor-exportatori o finanțare gratuită a operațiunilor lor curente, care a conferit un avantaj care putea face obiectul unor măsuri compensatorii, astfel cum se arată în considerentele 384-388 de mai jos, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) subpunctul (i) și cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(372)

Având în vedere cele de mai sus, Comisia a concluzionat că sistemul de acceptare bancară instituit în RPC a oferit tuturor producătorilor-exportatori o finanțare gratuită a operațiunilor lor curente, care a conferit un avantaj care putea face obiectul unor măsuri compensatorii, astfel cum se arată în considerentele 384-388 de mai jos, în conformitate cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) subpunctul (i) și cu articolul 3 alineatul (2) din regulamentul de bază.

| (373) | În cadrul unei anchete anterioare (90), Comisia a stabilit că ordinele de acceptare bancare au același scop și efecte ca împrumuturile pentru capitalul circulant pe termen scurt, dat fiind că sunt utilizate de societăți pentru a-și finanța operațiunile curente, în loc să utilizeze împrumuturi pentru capitalul circulant pe termen scurt și că, prin urmare, acestea ar trebui să aibă un cost echivalent unei finanțări pe termen scurt a împrumuturilor pentru capitalul circulant pe termen scurt. |
| --- | --- |

(373)

În cadrul unei anchete anterioare (90), Comisia a stabilit că ordinele de acceptare bancare au același scop și efecte ca împrumuturile pentru capitalul circulant pe termen scurt, dat fiind că sunt utilizate de societăți pentru a-și finanța operațiunile curente, în loc să utilizeze împrumuturi pentru capitalul circulant pe termen scurt și că, prin urmare, acestea ar trebui să aibă un cost echivalent unei finanțări pe termen scurt a împrumuturilor pentru capitalul circulant pe termen scurt.

90

| (374) | În urma comunicării constatărilor finale, ZTT Group nu a fost de acord cu opinia Comisiei potrivit căreia ordinele de acceptare bancare reprezintă o formă de finanțare pe termen scurt și acționează mai degrabă ca o garanție bancară. Potrivit acestei părți, un ordin de acceptare bancar este un instrument prin care banca își asumă obligația de a plăti unei părți și nu debitorului inițial, care rămâne în continuare obligat să plătească băncii. Scopul unui astfel de instrument nu este de a acționa ca finanțare pe termen scurt, ci de a facilita vânzarea de bunuri. ZTT Group a susținut că, prin acceptarea plății prin intermediul ordinelor de acceptare bancare, părțile tranzacțiilor au consimțit la termenul de plată de stingere a datoriei între ele, ceea ce înseamnă că vânzătorul acceptă un termen al creditului până la scadența ordinului în schimbul unei plăți bancare garantate, iar cumpărătorul își asumă obligația de a pune aceeași valoare la dispoziția băncii cel târziu la data scadenței. |
| --- | --- |

(374)

În urma comunicării constatărilor finale, ZTT Group nu a fost de acord cu opinia Comisiei potrivit căreia ordinele de acceptare bancare reprezintă o formă de finanțare pe termen scurt și acționează mai degrabă ca o garanție bancară. Potrivit acestei părți, un ordin de acceptare bancar este un instrument prin care banca își asumă obligația de a plăti unei părți și nu debitorului inițial, care rămâne în continuare obligat să plătească băncii. Scopul unui astfel de instrument nu este de a acționa ca finanțare pe termen scurt, ci de a facilita vânzarea de bunuri. ZTT Group a susținut că, prin acceptarea plății prin intermediul ordinelor de acceptare bancare, părțile tranzacțiilor au consimțit la termenul de plată de stingere a datoriei între ele, ceea ce înseamnă că vânzătorul acceptă un termen al creditului până la scadența ordinului în schimbul unei plăți bancare garantate, iar cumpărătorul își asumă obligația de a pune aceeași valoare la dispoziția băncii cel târziu la data scadenței.

| (375) | Comisia nu a fost de acord că ordinele de acceptare bancare acționează doar ca o garanție bancară pentru o plată la data scadenței. Comisia a observat că, în cazul producătorilor-exportatori incluși în eșantion, ordinul de acceptare bancar este un mijloc de plată efectiv recunoscut în contractul de vânzare, iar obligația de plată a emitentului către furnizor este anulată prin plata cu un ordin de acceptare bancar. Prin urmare, efectuarea plății către furnizor de către emitent are loc la momentul autorizării ordinului de acceptare bancar, în timp ce emitentul își onorează obligația de plată față de bancă la scadență. Prin urmare, ordinul de acceptare bancar nu poate fi clasificat doar ca o garanție suplimentară pentru o plată viitoare, iar această afirmație a fost respinsă. |
| --- | --- |

(375)

Comisia nu a fost de acord că ordinele de acceptare bancare acționează doar ca o garanție bancară pentru o plată la data scadenței. Comisia a observat că, în cazul producătorilor-exportatori incluși în eșantion, ordinul de acceptare bancar este un mijloc de plată efectiv recunoscut în contractul de vânzare, iar obligația de plată a emitentului către furnizor este anulată prin plata cu un ordin de acceptare bancar. Prin urmare, efectuarea plății către furnizor de către emitent are loc la momentul autorizării ordinului de acceptare bancar, în timp ce emitentul își onorează obligația de plată față de bancă la scadență. Prin urmare, ordinul de acceptare bancar nu poate fi clasificat doar ca o garanție suplimentară pentru o plată viitoare, iar această afirmație a fost respinsă.

| (376) | În consecință, Comisia și-a reiterat concluzia că, în ceea ce privește efectele lor, ordinele de acceptare bancare reprezintă o formă de finanțare pe termen scurt care permite producătorilor-exportatori să își finanțeze achizițiile. Avantajul conferit producătorilor-exportatori cooperanți este reprezentat de economiile de costuri de finanțare datorate faptului că utilizarea finanțării prin ordine de acceptare bancare nu a fost remunerată. |
| --- | --- |

(376)

În consecință, Comisia și-a reiterat concluzia că, în ceea ce privește efectele lor, ordinele de acceptare bancare reprezintă o formă de finanțare pe termen scurt care permite producătorilor-exportatori să își finanțeze achizițiile. Avantajul conferit producătorilor-exportatori cooperanți este reprezentat de economiile de costuri de finanțare datorate faptului că utilizarea finanțării prin ordine de acceptare bancare nu a fost remunerată.

(b)   Specificitatea

| (377) | În ceea ce privește specificitatea, astfel cum se menționează în considerentul 116, în conformitate cu Decizia nr. 40, instituțiile financiare trebuie să ofere sprijin financiar industriilor încurajate. |
| --- | --- |

(377)

În ceea ce privește specificitatea, astfel cum se menționează în considerentul 116, în conformitate cu Decizia nr. 40, instituțiile financiare trebuie să ofere sprijin financiar industriilor încurajate.

| (378) | Comisia a considerat că ordinele de acceptare bancare sunt o altă formă de sprijin financiar preferențial acordat de instituțiile financiare industriilor încurajate, printre care și sectorul CFO. Într-adevăr, astfel cum se specifică în secțiunea 3.1 de mai sus, sectorul CFO se numără printre industriile încurajate și, prin urmare, este eligibil pentru orice sprijin financiar posibil. Ordinele de acceptare bancare, ca formă de finanțare, fac parte din sistemul de sprijin financiar preferențial acordat de către instituțiile financiare industriilor încurajate, precum industria CFO. |
| --- | --- |

(378)

Comisia a considerat că ordinele de acceptare bancare sunt o altă formă de sprijin financiar preferențial acordat de instituțiile financiare industriilor încurajate, printre care și sectorul CFO. Într-adevăr, astfel cum se specifică în secțiunea 3.1 de mai sus, sectorul CFO se numără printre industriile încurajate și, prin urmare, este eligibil pentru orice sprijin financiar posibil. Ordinele de acceptare bancare, ca formă de finanțare, fac parte din sistemul de sprijin financiar preferențial acordat de către instituțiile financiare industriilor încurajate, precum industria CFO.

| (379) | Nu a fost furnizat niciun element de probă care să arate că vreo întreprindere din RPC (din afara industriilor încurajate) poate beneficia de ordine de acceptare bancare în aceiași termeni și condiții preferențiale. |
| --- | --- |

(379)

Nu a fost furnizat niciun element de probă care să arate că vreo întreprindere din RPC (din afara industriilor încurajate) poate beneficia de ordine de acceptare bancare în aceiași termeni și condiții preferențiale.

| (380) | În urma comunicării constatărilor finale, ZTT Group a susținut că ordinele de acceptare bancare nu sunt specifice, deoarece sunt utilizate pe scară largă de aproape toți operatorii economici din RPC și, prin urmare, nu se limitează la sectorul CFO sau la ZTT Group. |
| --- | --- |

(380)

În urma comunicării constatărilor finale, ZTT Group a susținut că ordinele de acceptare bancare nu sunt specifice, deoarece sunt utilizate pe scară largă de aproape toți operatorii economici din RPC și, prin urmare, nu se limitează la sectorul CFO sau la ZTT Group.

| (381) | În acest sens, Comisia a făcut referire la considerentul 116, în care a prezentat elemente de probă care atestă faptul că, în conformitate cu Decizia nr. 40, instituțiile financiare au obligația de a acorda sprijin financiar industriilor încurajate. |
| --- | --- |

(381)

În acest sens, Comisia a făcut referire la considerentul 116, în care a prezentat elemente de probă care atestă faptul că, în conformitate cu Decizia nr. 40, instituțiile financiare au obligația de a acorda sprijin financiar industriilor încurajate.

| (382) | Comisia și-a bazat evaluarea privind caracterul specific al regimului de subvenționare pe documentele guvernamentale disponibile, cum ar fi planurile și regulamentele, privind industriile încurajate. GC a definit în mod clar care industrii sunt încurajate, limitând avantajele de finanțare preferențiale specifice doar la acestea. Prin urmare, chiar dacă o serie de alte industrii definite în mod specific ca fiind încurajate au beneficiat, și ele, de aceleași condiții preferențiale sau de condiții preferențiale similare cu cele ale industriei CFO, acest fapt nu face ca finanțările preferențiale și mai ales ordinele de acceptare bancare să fie disponibile în general pentru toate industriile. |
| --- | --- |

(382)

Comisia și-a bazat evaluarea privind caracterul specific al regimului de subvenționare pe documentele guvernamentale disponibile, cum ar fi planurile și regulamentele, privind industriile încurajate. GC a definit în mod clar care industrii sunt încurajate, limitând avantajele de finanțare preferențiale specifice doar la acestea. Prin urmare, chiar dacă o serie de alte industrii definite în mod specific ca fiind încurajate au beneficiat, și ele, de aceleași condiții preferențiale sau de condiții preferențiale similare cu cele ale industriei CFO, acest fapt nu face ca finanțările preferențiale și mai ales ordinele de acceptare bancare să fie disponibile în general pentru toate industriile.

| (383) | În plus, chiar dacă o formă de finanțare ar putea fi, în principiu, disponibilă pentru societățile din alte industrii, condițiile concrete în care o astfel de finanțare este oferită societăților dintr-o anumită industrie, cum ar fi remunerarea finanțării și volumul finanțării, ar putea face ca aceasta să fie specifică. Niciuna dintre părțile interesate nu a prezentat vreun element de probă care să demonstreze că finanțarea preferențială prin intermediul ordinelor de acceptare bancare a societăților din industria CFO s-ar baza pe criterii sau condiții obiective în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (b) din regulamentul de bază. În consecință, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(383)

În plus, chiar dacă o formă de finanțare ar putea fi, în principiu, disponibilă pentru societățile din alte industrii, condițiile concrete în care o astfel de finanțare este oferită societăților dintr-o anumită industrie, cum ar fi remunerarea finanțării și volumul finanțării, ar putea face ca aceasta să fie specifică. Niciuna dintre părțile interesate nu a prezentat vreun element de probă care să demonstreze că finanțarea preferențială prin intermediul ordinelor de acceptare bancare a societăților din industria CFO s-ar baza pe criterii sau condiții obiective în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (b) din regulamentul de bază. În consecință, afirmația a fost respinsă.

(c)   Calcularea avantajului

| (384) | Pentru calcularea valorii subvenției care poate face obiectul unor măsuri compensatorii, Comisia a evaluat avantajul acordat beneficiarilor în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(384)

Pentru calcularea valorii subvenției care poate face obiectul unor măsuri compensatorii, Comisia a evaluat avantajul acordat beneficiarilor în cursul perioadei de anchetă.

| (385) | După cum s-a menționat deja în considerentele 357 și 370, ordinele de acceptare bancare sunt o formă de finanțare pe termen scurt care consolidează eficiența capitalului în cazul emitentului prin facilitarea capitalului său de lucru și satisfacerea nevoilor de lichidități ale acestuia, întrucât ordinele respective sunt utilizate în mare măsură ca mijloc de plată în tranzacțiile comerciale, în locul numerarului. Comisia a constatat că producătorii-exportatori incluși în eșantion au utilizat ordine de acceptare bancare pentru a face față nevoilor lor de finanțare pe termen scurt, fără a plăti o remunerație. |
| --- | --- |

(385)

După cum s-a menționat deja în considerentele 357 și 370, ordinele de acceptare bancare sunt o formă de finanțare pe termen scurt care consolidează eficiența capitalului în cazul emitentului prin facilitarea capitalului său de lucru și satisfacerea nevoilor de lichidități ale acestuia, întrucât ordinele respective sunt utilizate în mare măsură ca mijloc de plată în tranzacțiile comerciale, în locul numerarului. Comisia a constatat că producătorii-exportatori incluși în eșantion au utilizat ordine de acceptare bancare pentru a face față nevoilor lor de finanțare pe termen scurt, fără a plăti o remunerație.

| (386) | În consecință, Comisia a concluzionat că emitenții de ordine de acceptare bancare ar trebui să plătească o remunerație pentru perioada de finanțare. Comisia a considerat că perioada de finanțare a început la data emiterii ordinului de acceptare bancar și s-a încheiat la data scadenței ordinului de acceptare bancar. În ceea ce privește ordinele de acceptare bancare emise înainte de perioada de anchetă și ordinele de acceptare bancare cu o dată scadentă după încheierea perioadei de anchetă, Comisia a calculat avantajul numai pentru perioada de finanțare acoperită de perioada de anchetă. |
| --- | --- |

(386)

În consecință, Comisia a concluzionat că emitenții de ordine de acceptare bancare ar trebui să plătească o remunerație pentru perioada de finanțare. Comisia a considerat că perioada de finanțare a început la data emiterii ordinului de acceptare bancar și s-a încheiat la data scadenței ordinului de acceptare bancar. În ceea ce privește ordinele de acceptare bancare emise înainte de perioada de anchetă și ordinele de acceptare bancare cu o dată scadentă după încheierea perioadei de anchetă, Comisia a calculat avantajul numai pentru perioada de finanțare acoperită de perioada de anchetă.

| (387) | În conformitate cu articolul 6 litera (b) din regulamentul de bază, Comisia a considerat că avantajul astfel acordat beneficiarilor reprezintă diferența dintre suma pe care societatea a plătit-o efectiv drept remunerație a finanțării prin ordine de acceptare bancare și suma pe care ar trebui să o plătească prin aplicarea unei rate a dobânzii pentru finanțarea pe termen scurt. |
| --- | --- |

(387)

În conformitate cu articolul 6 litera (b) din regulamentul de bază, Comisia a considerat că avantajul astfel acordat beneficiarilor reprezintă diferența dintre suma pe care societatea a plătit-o efectiv drept remunerație a finanțării prin ordine de acceptare bancare și suma pe care ar trebui să o plătească prin aplicarea unei rate a dobânzii pentru finanțarea pe termen scurt.

| (388) | Comisia a stabilit avantajul rezultat din neplata unui cost de finanțare pe termen scurt. Având în vedere că ordinele de acceptare bancare reprezintă o formă de finanțare pe termen scurt și că acestea au efectiv același scop ca împrumuturile pentru capitalul de lucru pe termen scurt, Comisia a considerat, astfel cum s-a stabilit în anchetele anterioare (91), că ordinele de acceptare bancare ar trebui să suporte un cost echivalent cu o finanțare prin împrumut pe termen scurt. În consecință, Comisia a aplicat aceeași metodologie de finanțare a împrumuturilor pe termen scurt exprimată în RMB precum cea descrisă în secțiunea 3.5.3.1 de mai sus. |
| --- | --- |

(388)

Comisia a stabilit avantajul rezultat din neplata unui cost de finanțare pe termen scurt. Având în vedere că ordinele de acceptare bancare reprezintă o formă de finanțare pe termen scurt și că acestea au efectiv același scop ca împrumuturile pentru capitalul de lucru pe termen scurt, Comisia a considerat, astfel cum s-a stabilit în anchetele anterioare (91), că ordinele de acceptare bancare ar trebui să suporte un cost echivalent cu o finanțare prin împrumut pe termen scurt. În consecință, Comisia a aplicat aceeași metodologie de finanțare a împrumuturilor pe termen scurt exprimată în RMB precum cea descrisă în secțiunea 3.5.3.1 de mai sus.

91

| (389) | În urma comunicării constatărilor finale, FTT Group a susținut că Comisia ar trebui să ia în considerare comisioanele plătite de grup la calcularea avantajului. |
| --- | --- |

(389)

În urma comunicării constatărilor finale, FTT Group a susținut că Comisia ar trebui să ia în considerare comisioanele plătite de grup la calcularea avantajului.

| (390) | Comisia a observat deja în considerentul 371 că societățile incluse în eșantion care au utilizat ordine de acceptare bancare în cursul perioadei de anchetă au plătit doar un comision pentru serviciul de acceptare furnizat de bancă, care a fost în general de 0,05 % din valoarea nominală a ordinului. De fapt, comisionul respectiv, plătit pentru prelucrarea de către bancă a ordinului de acceptare bancar, este un element distinct de finanțarea acordată de bancă, pentru care producătorii-exportatori cooperanți nu au suportat niciun cost. Acest comision este plătit pentru a acoperi costurile administrative suportate de bancă pentru prelucrarea ordinelor de acceptare bancare. Comisia a supus măsurilor compensatorii numai partea de finanțare a ordinelor de acceptare bancară (și anume partea echivalentă cu o finanțare pe termen scurt); Comisia nu a analizat dacă comisionul de acceptare a implicat și o subvenție care poate face obiectul unor măsuri compensatorii. În consecință, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(390)

Comisia a observat deja în considerentul 371 că societățile incluse în eșantion care au utilizat ordine de acceptare bancare în cursul perioadei de anchetă au plătit doar un comision pentru serviciul de acceptare furnizat de bancă, care a fost în general de 0,05 % din valoarea nominală a ordinului. De fapt, comisionul respectiv, plătit pentru prelucrarea de către bancă a ordinului de acceptare bancar, este un element distinct de finanțarea acordată de bancă, pentru care producătorii-exportatori cooperanți nu au suportat niciun cost. Acest comision este plătit pentru a acoperi costurile administrative suportate de bancă pentru prelucrarea ordinelor de acceptare bancare. Comisia a supus măsurilor compensatorii numai partea de finanțare a ordinelor de acceptare bancară (și anume partea echivalentă cu o finanțare pe termen scurt); Comisia nu a analizat dacă comisionul de acceptare a implicat și o subvenție care poate face obiectul unor măsuri compensatorii. În consecință, afirmația a fost respinsă.

| (391) | ZTT Group nu a fost de acord cu utilizarea valorii de referință pentru împrumuturile pe termen scurt, considerând ordinele de acceptare bancare ca fiind o garanție pentru care ar trebui să se perceapă un comision. În acest sens, ZTT Group a făcut referire la Rezervele Federale din New York, care clarifică faptul că ordinele de acceptare bancare funcționează mai degrabă ca o garanție decât ca un împrumut. |
| --- | --- |

(391)

ZTT Group nu a fost de acord cu utilizarea valorii de referință pentru împrumuturile pe termen scurt, considerând ordinele de acceptare bancare ca fiind o garanție pentru care ar trebui să se perceapă un comision. În acest sens, ZTT Group a făcut referire la Rezervele Federale din New York, care clarifică faptul că ordinele de acceptare bancare funcționează mai degrabă ca o garanție decât ca un împrumut.

| (392) | Comisia nu a fost de acord cu poziția ZTT Group. Conform datelor disponibile public privind ordinele de acceptare bancare din SUA, în practică banca cumpără de obicei ordinul de acceptare bancar de la emitent prin aplicarea unei rate de actualizare, care este similară unei rate a dobânzii și, prin urmare, acceptarea servește drept mijloc de plată a creditului de către bancă (92). În plus, în alte jurisdicții, cum ar fi Canada și Malaysia, atunci când banca acceptă ordinul, aceasta avansează fondurile după deducerea ratei de actualizare aplicabile (93). Într-adevăr, Documentul de dezbatere al Băncii Canadei: A Primer on the Canadian Bankers’ Acceptance Market (Introducere în piața de acceptare a bancherilor canadieni) prevede că „ordinele sunt achiziționate de către creditori cu o reducere la valoarea lor nominală, iar debitorul primește veniturile actualizate ca împrumut. Rata de actualizare la care creditorii cumpără ordinele se bazează adesea pe rata CDOR”. În conformitate cu articolul 14 alineatul (4) din Orientările privind acceptarea de către bancheri în Malaysia (2004), „emitentul de AB are obligația de a actualiza [acceptarea bancară] la banca acceptantă dacă achiziția nu a fost încă plătită, caz în care banca acceptantă este obligată să plătească furnizorului bunurilor încasările actualizate”. Prin urmare, ordinele de acceptare bancare funcționează în principal ca un tip de finanțare, și nu ca o garanție. În consecință, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(392)

Comisia nu a fost de acord cu poziția ZTT Group. Conform datelor disponibile public privind ordinele de acceptare bancare din SUA, în practică banca cumpără de obicei ordinul de acceptare bancar de la emitent prin aplicarea unei rate de actualizare, care este similară unei rate a dobânzii și, prin urmare, acceptarea servește drept mijloc de plată a creditului de către bancă (92). În plus, în alte jurisdicții, cum ar fi Canada și Malaysia, atunci când banca acceptă ordinul, aceasta avansează fondurile după deducerea ratei de actualizare aplicabile (93). Într-adevăr, Documentul de dezbatere al Băncii Canadei: A Primer on the Canadian Bankers’ Acceptance Market (Introducere în piața de acceptare a bancherilor canadieni) prevede că „ordinele sunt achiziționate de către creditori cu o reducere la valoarea lor nominală, iar debitorul primește veniturile actualizate ca împrumut. Rata de actualizare la care creditorii cumpără ordinele se bazează adesea pe rata CDOR”. În conformitate cu articolul 14 alineatul (4) din Orientările privind acceptarea de către bancheri în Malaysia (2004), „emitentul de AB are obligația de a actualiza [acceptarea bancară] la banca acceptantă dacă achiziția nu a fost încă plătită, caz în care banca acceptantă este obligată să plătească furnizorului bunurilor încasările actualizate”. Prin urmare, ordinele de acceptare bancare funcționează în principal ca un tip de finanțare, și nu ca o garanție. În consecință, afirmația a fost respinsă.

92

93

A Primer on the Canadian Bankers’ Acceptance Market

ordinele sunt achiziționate de către creditori cu o reducere la valoarea lor nominală, iar debitorul primește veniturile actualizate ca împrumut. Rata de actualizare la care creditorii cumpără ordinele se bazează adesea pe rata CDOR

emitentul de AB are obligația de a actualiza [acceptarea bancară] la banca acceptantă dacă achiziția nu a fost încă plătită, caz în care banca acceptantă este obligată să plătească furnizorului bunurilor încasările actualizate

3.5.4.3.   Obligațiuni corporative convertibile

| (393) | Societățile din cele două grupuri incluse în eșantion au emis obligațiuni corporative convertibile în cursul perioadei de anchetă. Ambele obligațiuni convertibile au o structură progresivă a ratei dobânzii, cu rate ale dobânzii foarte scăzute, variind între 0,2 % și 2 %, cu mult sub rata de referință la împrumuturi a BPC și sub rata de bază la împrumuturi a NIFC (94). |
| --- | --- |

(393)

Societățile din cele două grupuri incluse în eșantion au emis obligațiuni corporative convertibile în cursul perioadei de anchetă. Ambele obligațiuni convertibile au o structură progresivă a ratei dobânzii, cu rate ale dobânzii foarte scăzute, variind între 0,2 % și 2 %, cu mult sub rata de referință la împrumuturi a BPC și sub rata de bază la împrumuturi a NIFC (94).

94

| (394) | Comisia a stabilit că ambele societăți incluse în eșantion au beneficiat de finanțare preferențială sub formă de obligațiuni convertibile.






  — | Temei juridic (95) |
| --- | --- | --- |

(394)

Comisia a stabilit că ambele societăți incluse în eșantion au beneficiat de finanțare preferențială sub formă de obligațiuni convertibile.

—

Temei juridic (95)

95

| — | Legea Republicii Populare Chineze privind valorile mobiliare (versiunea din 2014) („Legea valorilor mobiliare”) (96); |
| --- | --- |

—

Legea Republicii Populare Chineze privind valorile mobiliare (versiunea din 2014) („Legea valorilor mobiliare”) (96);

96

| — | Măsuri administrative privind emisiunea de valori mobiliare de către societățile cotate la bursă (versiunea din 2008) (97); |
| --- | --- |

—

Măsuri administrative privind emisiunea de valori mobiliare de către societățile cotate la bursă (versiunea din 2008) (97);

97

| — | Măsuri administrative privind sponsorizarea pentru emisiunea și cotarea valorilor mobiliare (versiunea din 2008) (98); |
| --- | --- |

—

Măsuri administrative privind sponsorizarea pentru emisiunea și cotarea valorilor mobiliare (versiunea din 2008) (98);

98

| — | Măsuri administrative privind emiterea și subscrierea de valori mobiliare (versiunea din 2018); |
| --- | --- |

—

Măsuri administrative privind emiterea și subscrierea de valori mobiliare (versiunea din 2018);

| — | Regulament privind administrarea obligațiunilor corporative, emis de Consiliul de Stat la 18 ianuarie 2011; |
| --- | --- |

—

Regulament privind administrarea obligațiunilor corporative, emis de Consiliul de Stat la 18 ianuarie 2011;

| — | Măsuri administrative pentru emisiunea și tranzacționarea obligațiunilor corporative, Ordinul Comisiei de Reglementare a Valorilor Mobiliare din China nr. 113 din 15 ianuarie 2015; |
| --- | --- |

—

Măsuri administrative pentru emisiunea și tranzacționarea obligațiunilor corporative, Ordinul Comisiei de Reglementare a Valorilor Mobiliare din China nr. 113 din 15 ianuarie 2015;

| — | Măsuri de administrare a instrumentelor de finanțare a datoriilor ale întreprinderilor nefinanciare pe piața interbancară a obligațiunilor emise de Banca Populară Chineză, Ordinul Băncii Populare Chineze [2008] nr. 12 din 9 aprilie 2008; |
| --- | --- |

—

Măsuri de administrare a instrumentelor de finanțare a datoriilor ale întreprinderilor nefinanciare pe piața interbancară a obligațiunilor emise de Banca Populară Chineză, Ordinul Băncii Populare Chineze [2008] nr. 12 din 9 aprilie 2008;

| — | Cadrul de reglementare aplicabil obligațiunilor convertibile. |
| --- | --- |

—

Cadrul de reglementare aplicabil obligațiunilor convertibile.

| (395) | Regulamentul privind administrarea obligațiunilor corporative și Măsurile administrative pentru emisiunea și tranzacționarea obligațiunilor corporative stabilesc cadrul juridic general aplicabil obligațiunilor corporative. Există însă și un set de acte legislative specifice aplicabile obligațiunilor corporative convertibile, și anume Măsurile administrative privind emisiunea de valori mobiliare de către societățile cotate la bursă, Măsurile administrative privind emisiunea și subscrierea de valori mobiliare și Măsurile administrative privind sponsorizarea pentru emisiunea și cotarea valorilor mobiliare. |
| --- | --- |

(395)

Regulamentul privind administrarea obligațiunilor corporative și Măsurile administrative pentru emisiunea și tranzacționarea obligațiunilor corporative stabilesc cadrul juridic general aplicabil obligațiunilor corporative. Există însă și un set de acte legislative specifice aplicabile obligațiunilor corporative convertibile, și anume Măsurile administrative privind emisiunea de valori mobiliare de către societățile cotate la bursă, Măsurile administrative privind emisiunea și subscrierea de valori mobiliare și Măsurile administrative privind sponsorizarea pentru emisiunea și cotarea valorilor mobiliare.

| (396) | Articolul 14 din Măsurile administrative privind emisiunea de valori mobiliare de către societățile cotate la bursă definește „obligațiunile corporative convertibile” ca fiind „obligațiuni corporative care sunt emise de o societate emitentă în temeiul legii și care pot fi convertite în acțiuni într-o anumită perioadă și în condițiile prevăzute”. |
| --- | --- |

(396)

Articolul 14 din Măsurile administrative privind emisiunea de valori mobiliare de către societățile cotate la bursă definește „obligațiunile corporative convertibile” ca fiind „obligațiuni corporative care sunt emise de o societate emitentă în temeiul legii și care pot fi convertite în acțiuni într-o anumită perioadă și în condițiile prevăzute”.

obligațiuni corporative care sunt emise de o societate emitentă în temeiul legii și care pot fi convertite în acțiuni într-o anumită perioadă și în condițiile prevăzute

| (397) | În temeiul articolului 11 din Legea valorilor mobiliare (versiunea din 2014), care era aplicabilă la momentul emisiunii obligațiunilor convertibile de către societățile incluse în eșantion, al articolului 45 din Măsurile administrative privind emisiunea de valori mobiliare de către societățile cotate la bursă și al articolului 2 din Măsurile administrative privind sponsorizarea pentru emisiunea și listarea valorilor mobiliare, societățile care doresc să emită obligațiuni corporative convertibile trebuie să solicite serviciile unui sponsor al valorilor mobiliare, care acționează în calitate de subscriitor. Sponsorul organizează emisiunea de obligațiuni, face recomandări emitentului, depune dosarul de cerere la Comisia de Reglementare a Valorilor Mobiliare din China („CSRC”) spre aprobare, negociază ratele dobânzii la care obligațiunea va fi prezentată investitorilor și este responsabil de identificarea investitorilor care ar accepta condițiile convenite de emisiune a obligațiunii, inclusiv rata dobânzii. |
| --- | --- |

(397)

În temeiul articolului 11 din Legea valorilor mobiliare (versiunea din 2014), care era aplicabilă la momentul emisiunii obligațiunilor convertibile de către societățile incluse în eșantion, al articolului 45 din Măsurile administrative privind emisiunea de valori mobiliare de către societățile cotate la bursă și al articolului 2 din Măsurile administrative privind sponsorizarea pentru emisiunea și listarea valorilor mobiliare, societățile care doresc să emită obligațiuni corporative convertibile trebuie să solicite serviciile unui sponsor al valorilor mobiliare, care acționează în calitate de subscriitor. Sponsorul organizează emisiunea de obligațiuni, face recomandări emitentului, depune dosarul de cerere la Comisia de Reglementare a Valorilor Mobiliare din China („CSRC”) spre aprobare, negociază ratele dobânzii la care obligațiunea va fi prezentată investitorilor și este responsabil de identificarea investitorilor care ar accepta condițiile convenite de emisiune a obligațiunii, inclusiv rata dobânzii.

| (398) | În conformitate cu cadrul de reglementare, obligațiunile convertibile nu pot fi emise sau tranzacționate în mod liber în China. Emisiunea fiecărei obligațiuni trebuie aprobată de CSRC. Articolul 16 din Legea valorilor mobiliare (versiunea din 2014) prevede că „societățile cotate la bursă care emit obligațiuni corporative convertibile trebuie [...] să îndeplinească cerințele prevăzute în prezenta lege pentru oferta publică de acțiuni și trebuie să obțină aprobarea autorităților de reglementare a valorilor mobiliare din cadrul Consiliului de Stat”. În conformitate cu articolul 3 din Măsurile administrative privind emisiunea și subscrierea de valori mobiliare, care se aplică obligațiunilor convertibile, „CSRC supraveghează și administrează în conformitate cu legea oferta și subscrierea de valori mobiliare”. În plus, conform articolului 10 din Regulamentul privind administrarea obligațiunilor corporative, există cote anuale pentru emisiunea de obligațiuni corporative. |
| --- | --- |

(398)

În conformitate cu cadrul de reglementare, obligațiunile convertibile nu pot fi emise sau tranzacționate în mod liber în China. Emisiunea fiecărei obligațiuni trebuie aprobată de CSRC. Articolul 16 din Legea valorilor mobiliare (versiunea din 2014) prevede că „societățile cotate la bursă care emit obligațiuni corporative convertibile trebuie [...] să îndeplinească cerințele prevăzute în prezenta lege pentru oferta publică de acțiuni și trebuie să obțină aprobarea autorităților de reglementare a valorilor mobiliare din cadrul Consiliului de Stat”. În conformitate cu articolul 3 din Măsurile administrative privind emisiunea și subscrierea de valori mobiliare, care se aplică obligațiunilor convertibile, „CSRC supraveghează și administrează în conformitate cu legea oferta și subscrierea de valori mobiliare”. În plus, conform articolului 10 din Regulamentul privind administrarea obligațiunilor corporative, există cote anuale pentru emisiunea de obligațiuni corporative.

societățile cotate la bursă care emit obligațiuni corporative convertibile trebuie [...] să îndeplinească cerințele prevăzute în prezenta lege pentru oferta publică de acțiuni și trebuie să obțină aprobarea autorităților de reglementare a valorilor mobiliare din cadrul Consiliului de Stat”.

CSRC supraveghează și administrează în conformitate cu legea oferta și subscrierea de valori mobiliare

| (399) | De asemenea, în conformitate cu articolul 16 din Legea valorilor mobiliare (versiunea din 2014), emisiunea publică de obligațiuni trebuie să îndeplinească următoarele cerințe: „scopul utilizării încasărilor trebuie să respecte politicile industriale de stat” și „încasările dintr-o ofertă publică de obligațiuni corporative trebuie utilizate exclusiv în scopul (scopurile) aprobat(e)”. Articolul 12 din Regulamentul privind administrarea obligațiunilor corporative reiterează faptul că scopul fondurilor colectate trebuie să fie conform cu politicile industriale ale statului. În plus, articolul 10 alineatul (2) din Măsurile administrative privind emisiunea de valori mobiliare de către societățile cotate la bursă, care reprezintă o lex specialis aplicabilă obligațiunilor convertibile, prevede că „scopurile utilizării fondurilor colectate sunt în conformitate cu politicile industriale ale statului”. |
| --- | --- |

(399)

De asemenea, în conformitate cu articolul 16 din Legea valorilor mobiliare (versiunea din 2014), emisiunea publică de obligațiuni trebuie să îndeplinească următoarele cerințe: „scopul utilizării încasărilor trebuie să respecte politicile industriale de stat” și „încasările dintr-o ofertă publică de obligațiuni corporative trebuie utilizate exclusiv în scopul (scopurile) aprobat(e)”. Articolul 12 din Regulamentul privind administrarea obligațiunilor corporative reiterează faptul că scopul fondurilor colectate trebuie să fie conform cu politicile industriale ale statului. În plus, articolul 10 alineatul (2) din Măsurile administrative privind emisiunea de valori mobiliare de către societățile cotate la bursă, care reprezintă o lex specialis aplicabilă obligațiunilor convertibile, prevede că „scopurile utilizării fondurilor colectate sunt în conformitate cu politicile industriale ale statului”.

încasările dintr-o ofertă publică de obligațiuni corporative trebuie utilizate exclusiv în scopul (scopurile) aprobat(e)

lex specialis

scopurile utilizării fondurilor colectate sunt în conformitate cu politicile industriale ale statului

| (400) | În cursul VID, GC a explicat că această formulare înseamnă că fondurile colectate nu trebuie să fie utilizate pentru proiecte care se încadrează în categoria industriilor „limitate” din Catalogul de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei. Acest catalog cuprinde trei categorii de proiecte, și anume proiecte „încurajate”, „limitate” și „eliminate”. În categoria „limitată”, proiectele noi sunt interzise, iar producția în curs este orientată spre inovare și modernizare, iar în categoria „eliminate”, proiectelor existente le este interzis să urmărească atragerea de investiții. Prin urmare, se poate concluziona că „în conformitate cu politicile industriale ale statului” ar putea însemna doar că proiectul de investiții intră sub incidența conținutului „încurajat”, care are dreptul de a primi sprijin de tip credit din partea instituțiilor financiare. |
| --- | --- |

(400)

În cursul VID, GC a explicat că această formulare înseamnă că fondurile colectate nu trebuie să fie utilizate pentru proiecte care se încadrează în categoria industriilor „limitate” din Catalogul de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei. Acest catalog cuprinde trei categorii de proiecte, și anume proiecte „încurajate”, „limitate” și „eliminate”. În categoria „limitată”, proiectele noi sunt interzise, iar producția în curs este orientată spre inovare și modernizare, iar în categoria „eliminate”, proiectelor existente le este interzis să urmărească atragerea de investiții. Prin urmare, se poate concluziona că „în conformitate cu politicile industriale ale statului” ar putea însemna doar că proiectul de investiții intră sub incidența conținutului „încurajat”, care are dreptul de a primi sprijin de tip credit din partea instituțiilor financiare.

în conformitate cu politicile industriale ale statului

| (401) | Astfel cum se explică în considerentul 116, Decizia nr. 40 se referă la Catalogul de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei și prevede că, în cazul în care „proiectul de investiții aparține conținutului încurajat, acesta este examinat și aprobat și consemnat în evidențe în conformitate cu reglementările naționale relevante privind investițiile; toate instituțiile financiare oferă sprijin de tip credit în conformitate cu principiile de creditare”. Rezultă că emisiunea de valori mobiliare corporative convertibile, care, după cum s-a arătat, vizează în mod necesar o industrie încurajată, corespunde practicii instituțiilor financiare de a sprijini aceste industrii. |
| --- | --- |

(401)

Astfel cum se explică în considerentul 116, Decizia nr. 40 se referă la Catalogul de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei și prevede că, în cazul în care „proiectul de investiții aparține conținutului încurajat, acesta este examinat și aprobat și consemnat în evidențe în conformitate cu reglementările naționale relevante privind investițiile; toate instituțiile financiare oferă sprijin de tip credit în conformitate cu principiile de creditare”. Rezultă că emisiunea de valori mobiliare corporative convertibile, care, după cum s-a arătat, vizează în mod necesar o industrie încurajată, corespunde practicii instituțiilor financiare de a sprijini aceste industrii.

proiectul de investiții aparține conținutului încurajat, acesta este examinat și aprobat și consemnat în evidențe în conformitate cu reglementările naționale relevante privind investițiile; toate instituțiile financiare oferă sprijin de tip credit în conformitate cu principiile de creditare

| (402) | Ratele dobânzilor la obligațiunile corporative sunt, de asemenea, strict reglementate. Articolul 16 din Măsurile administrative privind emisiunea de valori mobiliare de către societățile cotate la bursă prevede că „rata dobânzii unei obligațiuni corporative convertibile se stabilește prin negocieri de societatea emitentă și de subscriitorul principal, dar respectă dispozițiile relevante ale statului”. În conformitate cu articolul 16 alineatul (5) din Legea valorilor mobiliare (versiunea din 2014), „rata nominală a dobânzii pentru obligațiunile corporative nu trebuie să depășească rata nominală a dobânzii prevăzută de Consiliul de Stat”. În plus, articolul 18 din Regulamentul privind administrarea obligațiunilor corporative, care este general aplicabil tuturor obligațiunilor, oferă detalii suplimentare, precizând că „rata dobânzii oferită pentru orice obligațiuni corporative nu trebuie să depășească 40 % din rata dobânzii predominantă plătită de bănci persoanelor fizice pentru depozitele de economii la termen cu aceeași scadență”. |
| --- | --- |

(402)

Ratele dobânzilor la obligațiunile corporative sunt, de asemenea, strict reglementate. Articolul 16 din Măsurile administrative privind emisiunea de valori mobiliare de către societățile cotate la bursă prevede că „rata dobânzii unei obligațiuni corporative convertibile se stabilește prin negocieri de societatea emitentă și de subscriitorul principal, dar respectă dispozițiile relevante ale statului”. În conformitate cu articolul 16 alineatul (5) din Legea valorilor mobiliare (versiunea din 2014), „rata nominală a dobânzii pentru obligațiunile corporative nu trebuie să depășească rata nominală a dobânzii prevăzută de Consiliul de Stat”. În plus, articolul 18 din Regulamentul privind administrarea obligațiunilor corporative, care este general aplicabil tuturor obligațiunilor, oferă detalii suplimentare, precizând că „rata dobânzii oferită pentru orice obligațiuni corporative nu trebuie să depășească 40 % din rata dobânzii predominantă plătită de bănci persoanelor fizice pentru depozitele de economii la termen cu aceeași scadență”.

rata dobânzii unei obligațiuni corporative convertibile se stabilește prin negocieri de societatea emitentă și de subscriitorul principal, dar respectă dispozițiile relevante ale statului

rata nominală a dobânzii pentru obligațiunile corporative nu trebuie să depășească rata nominală a dobânzii prevăzută de Consiliul de Stat

rata dobânzii oferită pentru orice obligațiuni corporative nu trebuie să depășească 40 % din rata dobânzii predominantă plătită de bănci persoanelor fizice pentru depozitele de economii la termen cu aceeași scadență

| (403) | În conformitate cu articolul 17 din Măsurile administrative privind emisiunea de valori mobiliare de către societățile cotate la bursă, „pentru emisiunea publică de obligațiuni corporative convertibile, o societate trebuie să solicite unei agenții de rating de credit calificate să realizeze ratinguri de credit și ratinguri subsecvente”. În plus, articolul 18 din Măsurile administrative pentru emisiunea și tranzacționarea de obligațiuni corporative, general aplicabile, stipulează că numai anumite obligațiuni care respectă criterii stricte de calitate, de exemplu un rating de credit AAA, pot fi emise în mod public investitorilor publici sau pot fi emise în mod public investitorilor calificați doar la libera alegere exclusivă a emitentului. Obligațiunile corporative care nu respectă aceste standarde pot fi emise în mod public numai către investitori calificați. |
| --- | --- |

(403)

În conformitate cu articolul 17 din Măsurile administrative privind emisiunea de valori mobiliare de către societățile cotate la bursă, „pentru emisiunea publică de obligațiuni corporative convertibile, o societate trebuie să solicite unei agenții de rating de credit calificate să realizeze ratinguri de credit și ratinguri subsecvente”. În plus, articolul 18 din Măsurile administrative pentru emisiunea și tranzacționarea de obligațiuni corporative, general aplicabile, stipulează că numai anumite obligațiuni care respectă criterii stricte de calitate, de exemplu un rating de credit AAA, pot fi emise în mod public investitorilor publici sau pot fi emise în mod public investitorilor calificați doar la libera alegere exclusivă a emitentului. Obligațiunile corporative care nu respectă aceste standarde pot fi emise în mod public numai către investitori calificați.

pentru emisiunea publică de obligațiuni corporative convertibile, o societate trebuie să solicite unei agenții de rating de credit calificate să realizeze ratinguri de credit și ratinguri subsecvente

(a)   Instituții financiare care acționează ca organisme publice

| (404) | Potrivit analizei privind piața obligațiunilor din China efectuată de Bloomberg în 2021, majoritatea investitorilor sunt investitori instituționali, inclusiv instituții financiare. În special, băncile comerciale reprezintă 57 % dintre investitori, iar băncile de susținere a politicilor reprezintă 3 % (99). De asemenea, Comisia a constatat că 85 % dintre investitorii în obligațiuni convertibile emise de una dintre societățile incluse în eșantion sunt investitori instituționali, categorie de investitori care include instituțiile financiare. |
| --- | --- |

(404)

Potrivit analizei privind piața obligațiunilor din China efectuată de Bloomberg în 2021, majoritatea investitorilor sunt investitori instituționali, inclusiv instituții financiare. În special, băncile comerciale reprezintă 57 % dintre investitori, iar băncile de susținere a politicilor reprezintă 3 % (99). De asemenea, Comisia a constatat că 85 % dintre investitorii în obligațiuni convertibile emise de una dintre societățile incluse în eșantion sunt investitori instituționali, categorie de investitori care include instituțiile financiare.

99

| (405) | În plus, în calitate de industrie încurajată în temeiul Catalogului de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei, industria CFO are dreptul la sprijin de tip credit din partea instituțiilor financiare în temeiul Deciziei nr. 40. Faptul că obligațiunile convertibile, cum sunt obligațiunile convertibile emise de societățile incluse în eșantion, au o rată scăzută a dobânzii este un indiciu puternic că instituțiile financiare reprezintă principalul investitor în aceste obligațiuni. Acestea sunt obligate să ofere „sprijin de tip credit” acestor societăți și ar lua în considerare alte considerente decât remunerarea dobânzii atunci când iau decizia de investiție/finanțare, cum ar fi obiectivele politicilor. Într-adevăr, un investitor care își desfășoară activitatea în condițiile pieței ar fi mai sensibil la randamentul financiar al investiției sale și, cel mai probabil, nu ar investi în obligațiuni convertibile cu o rată a dobânzii foarte scăzută. În plus, concluziile la care a ajuns Comisia cu privire la situația financiară a celor două grupuri de producători-exportatori, enunțate în secțiunea 3.5.3.3 de mai sus, în ceea ce privește profilul lor de lichiditate și de solvabilitate indică, de asemenea, că investitorii care operează în condiții de piață nu ar investi în instrumente financiare, precum obligațiunile convertibile, care oferă un randament financiar scăzut, în timp ce emitentul prezintă riscuri ridicate de lichiditate și insolvabilitate. Prin urmare, în opinia Comisiei, numai investitorii care au alte motivații decât randamentul financiar al investiției, cum ar fi respectarea obligației legale de a furniza finanțare societăților din industriile încurajate, ar face o astfel de investiție. |
| --- | --- |

(405)

În plus, în calitate de industrie încurajată în temeiul Catalogului de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei, industria CFO are dreptul la sprijin de tip credit din partea instituțiilor financiare în temeiul Deciziei nr. 40. Faptul că obligațiunile convertibile, cum sunt obligațiunile convertibile emise de societățile incluse în eșantion, au o rată scăzută a dobânzii este un indiciu puternic că instituțiile financiare reprezintă principalul investitor în aceste obligațiuni. Acestea sunt obligate să ofere „sprijin de tip credit” acestor societăți și ar lua în considerare alte considerente decât remunerarea dobânzii atunci când iau decizia de investiție/finanțare, cum ar fi obiectivele politicilor. Într-adevăr, un investitor care își desfășoară activitatea în condițiile pieței ar fi mai sensibil la randamentul financiar al investiției sale și, cel mai probabil, nu ar investi în obligațiuni convertibile cu o rată a dobânzii foarte scăzută. În plus, concluziile la care a ajuns Comisia cu privire la situația financiară a celor două grupuri de producători-exportatori, enunțate în secțiunea 3.5.3.3 de mai sus, în ceea ce privește profilul lor de lichiditate și de solvabilitate indică, de asemenea, că investitorii care operează în condiții de piață nu ar investi în instrumente financiare, precum obligațiunile convertibile, care oferă un randament financiar scăzut, în timp ce emitentul prezintă riscuri ridicate de lichiditate și insolvabilitate. Prin urmare, în opinia Comisiei, numai investitorii care au alte motivații decât randamentul financiar al investiției, cum ar fi respectarea obligației legale de a furniza finanțare societăților din industriile încurajate, ar face o astfel de investiție.

sprijin de tip credit

| (406) | În consecință, luând în considerare faptele expuse în considerentele 404 și 405, Comisia a considerat că există o serie de elemente de probă coroborante, potrivit cărora o proporție importantă a investitorilor în obligațiunile convertibile emise de societățile incluse în eșantion este constituită din instituții financiare care au obligația legală de a acorda sprijin de tip credit producătorilor de CFO. |
| --- | --- |

(406)

În consecință, luând în considerare faptele expuse în considerentele 404 și 405, Comisia a considerat că există o serie de elemente de probă coroborante, potrivit cărora o proporție importantă a investitorilor în obligațiunile convertibile emise de societățile incluse în eșantion este constituită din instituții financiare care au obligația legală de a acorda sprijin de tip credit producătorilor de CFO.

| (407) | De asemenea, după cum se precizează în secțiunea 3.5.1 de mai sus, instituțiile financiare sunt caracterizate printr-o prezență puternică a statului, iar GC are posibilitatea de a exercita o influență semnificativă asupra lor. Cadrul juridic general în care își desfășoară activitatea aceste instituții financiare se aplică și obligațiunilor convertibile. |
| --- | --- |

(407)

De asemenea, după cum se precizează în secțiunea 3.5.1 de mai sus, instituțiile financiare sunt caracterizate printr-o prezență puternică a statului, iar GC are posibilitatea de a exercita o influență semnificativă asupra lor. Cadrul juridic general în care își desfășoară activitatea aceste instituții financiare se aplică și obligațiunilor convertibile.

| (408) | La punctele (1) și (2) de mai sus, Comisia a concluzionat că instituțiile financiare de stat sunt organisme publice în sensul articolului 2 litera (b) coroborat cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază și că se consideră, în orice caz, că acestea au primit sarcini sau ordine din partea GC pentru a executa funcții care incumbă în mod normal autorităților publice în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din regulamentul de bază. În secțiunea 3.5.1.2 de mai sus, Comisia a concluzionat că și instituțiile financiare private primesc sarcini și ordine din partea guvernului. |
| --- | --- |

(408)

La punctele (1) și (2) de mai sus, Comisia a concluzionat că instituțiile financiare de stat sunt organisme publice în sensul articolului 2 litera (b) coroborat cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază și că se consideră, în orice caz, că acestea au primit sarcini sau ordine din partea GC pentru a executa funcții care incumbă în mod normal autorităților publice în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din regulamentul de bază. În secțiunea 3.5.1.2 de mai sus, Comisia a concluzionat că și instituțiile financiare private primesc sarcini și ordine din partea guvernului.

| (409) | Comisia a urmărit, de asemenea, să identifice elemente de probă concrete ale exercitării controlului în mod semnificativ pe baza unor emisiuni concrete de obligațiuni convertibile. Comisia a analizat, prin urmare, mediul juridic general, astfel cum se menționează în considerentele 395-403 de mai sus, în combinație cu constatările concrete ale anchetei. |
| --- | --- |

(409)

Comisia a urmărit, de asemenea, să identifice elemente de probă concrete ale exercitării controlului în mod semnificativ pe baza unor emisiuni concrete de obligațiuni convertibile. Comisia a analizat, prin urmare, mediul juridic general, astfel cum se menționează în considerentele 395-403 de mai sus, în combinație cu constatările concrete ale anchetei.

| (410) | Comisia a constatat că obligațiunile convertibile au fost emise de cele două grupuri de producători-exportatori incluse în eșantion la rate ale dobânzii foarte scăzute și similare, indiferent de situația financiară și de riscul de credit al societăților. |
| --- | --- |

(410)

Comisia a constatat că obligațiunile convertibile au fost emise de cele două grupuri de producători-exportatori incluse în eșantion la rate ale dobânzii foarte scăzute și similare, indiferent de situația financiară și de riscul de credit al societăților.

| (411) | În practică, ratele dobânzilor la obligațiuni convertibile sunt influențate de ratingul de credit al societății, în mod similar cu ratele dobânzilor la împrumuturi. Însă Comisia a concluzionat în considerentul 280 că piața locală a ratingurilor de credit este denaturată și ratingurile de credit nu sunt fiabile. Astfel cum se menționează în considerentul 274, cinci agenții de rating locale din China domină piața obligațiunilor și aproximativ 90 % dintre obligațiuni sunt evaluate cu ratingul AAA de agențiile de rating locale, deși mulți dintre emitenți au primit un rating al emitentului la nivel mondial mai mic din partea S&P, de A și BBB. |
| --- | --- |

(411)

În practică, ratele dobânzilor la obligațiuni convertibile sunt influențate de ratingul de credit al societății, în mod similar cu ratele dobânzilor la împrumuturi. Însă Comisia a concluzionat în considerentul 280 că piața locală a ratingurilor de credit este denaturată și ratingurile de credit nu sunt fiabile. Astfel cum se menționează în considerentul 274, cinci agenții de rating locale din China domină piața obligațiunilor și aproximativ 90 % dintre obligațiuni sunt evaluate cu ratingul AAA de agențiile de rating locale, deși mulți dintre emitenți au primit un rating al emitentului la nivel mondial mai mic din partea S&P, de A și BBB.

| (412) | Acest lucru era ilustrat de faptul că rapoartele de rating de credit pentru obligațiunile emise de societățile incluse în eșantion nu corespundeau situației lor financiare reale. |
| --- | --- |

(412)

Acest lucru era ilustrat de faptul că rapoartele de rating de credit pentru obligațiunile emise de societățile incluse în eșantion nu corespundeau situației lor financiare reale.

| (413) | Având în vedere considerațiile de mai sus, Comisia a concluzionat că instituțiile financiare chineze, care reprezintă principalul investitor în obligațiunile convertibile emise de societățile incluse în eșantion, au urmat orientările de politică prevăzute în Decizia nr. 40, oferind finanțare preferențială la o rată foarte scăzută a dobânzii societăților care aparțin unei industrii încurajate și, prin urmare, au acționat fie ca organisme publice în sensul articolului 2 litera (b) din regulamentul de bază, fie ca organisme care primesc sarcini sau ordine din partea guvernului în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(413)

Având în vedere considerațiile de mai sus, Comisia a concluzionat că instituțiile financiare chineze, care reprezintă principalul investitor în obligațiunile convertibile emise de societățile incluse în eșantion, au urmat orientările de politică prevăzute în Decizia nr. 40, oferind finanțare preferențială la o rată foarte scăzută a dobânzii societăților care aparțin unei industrii încurajate și, prin urmare, au acționat fie ca organisme publice în sensul articolului 2 litera (b) din regulamentul de bază, fie ca organisme care primesc sarcini sau ordine din partea guvernului în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din regulamentul de bază.

| (414) | Acceptând să investească în obligațiuni convertibile cu o rată foarte scăzută de rentabilitate, indiferent de profilul de risc al emitentului, instituțiile financiare au oferit un avantaj producătorilor-exportatori incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(414)

Acceptând să investească în obligațiuni convertibile cu o rată foarte scăzută de rentabilitate, indiferent de profilul de risc al emitentului, instituțiile financiare au oferit un avantaj producătorilor-exportatori incluși în eșantion.

| (415) | În urma comunicării constatărilor finale, GC a contestat concluzia Comisiei potrivit căreia instituțiile financiare, care au achiziționat o mare parte dintre obligațiunile corporative convertibile în cauză, au acționat ca organisme publice. GC a susținut că achiziționarea de obligațiuni corporative și de obligațiuni corporative convertibile este o practică comercială obișnuită care apare în toate jurisdicțiile importante, inclusiv în Uniune și în SUA. Potrivit GC, funcția îndeplinită de instituțiile financiare atunci când achiziționează obligațiuni sau când acordă împrumuturi este complet diferită și, prin urmare, Comisia avea obligația de a efectua o evaluare specifică pentru a stabili dacă instituțiile financiare ar putea fi considerate organisme publice pentru funcția de cumpărare de obligațiuni și de a efectua o evaluare de la caz la caz a fiecărei instituții financiare. De asemenea, GC a susținut că Comisia nu a analizat dacă au existat și alți cumpărători de obligațiuni corporative și obligațiuni convertibile decât băncile și instituțiile financiare chineze și dacă au existat cumpărători privați. În plus, GC a susținut că scopul sistemului chinez de supraveghere financiară în ceea ce privește obligațiunile corporative și obligațiunile convertibile este de a garanta siguranța sistemului și de a proteja drepturile și interesele investitorilor și că acest sistem, ca atare, nu demonstrează interferențe din partea guvernului. |
| --- | --- |

(415)

În urma comunicării constatărilor finale, GC a contestat concluzia Comisiei potrivit căreia instituțiile financiare, care au achiziționat o mare parte dintre obligațiunile corporative convertibile în cauză, au acționat ca organisme publice. GC a susținut că achiziționarea de obligațiuni corporative și de obligațiuni corporative convertibile este o practică comercială obișnuită care apare în toate jurisdicțiile importante, inclusiv în Uniune și în SUA. Potrivit GC, funcția îndeplinită de instituțiile financiare atunci când achiziționează obligațiuni sau când acordă împrumuturi este complet diferită și, prin urmare, Comisia avea obligația de a efectua o evaluare specifică pentru a stabili dacă instituțiile financiare ar putea fi considerate organisme publice pentru funcția de cumpărare de obligațiuni și de a efectua o evaluare de la caz la caz a fiecărei instituții financiare. De asemenea, GC a susținut că Comisia nu a analizat dacă au existat și alți cumpărători de obligațiuni corporative și obligațiuni convertibile decât băncile și instituțiile financiare chineze și dacă au existat cumpărători privați. În plus, GC a susținut că scopul sistemului chinez de supraveghere financiară în ceea ce privește obligațiunile corporative și obligațiunile convertibile este de a garanta siguranța sistemului și de a proteja drepturile și interesele investitorilor și că acest sistem, ca atare, nu demonstrează interferențe din partea guvernului.

| (416) | Comisia nu a fost de acord cu afirmația GC potrivit căreia nu a efectuat o evaluare specifică a comportamentului instituțiilor financiare ca organisme publice pentru funcția de cumpărare de obligațiuni. În plus față de concluziile la care a ajuns în secțiunea 3.5.1 de mai sus, Comisia a urmărit, de asemenea, să identifice elemente de probă concrete ale exercitării controlului într-un mod semnificativ pe baza emisiunilor concrete de obligațiuni convertibile și a efectuat o evaluare specifică în considerentele 409-413. Deși a fost de acord cu GC că achiziționarea de obligațiuni corporative și de obligațiuni convertibile poate fi, în principiu, o practică comercială obișnuită care apare în toate jurisdicțiile importante, Comisia a subliniat că achiziționarea de obligațiuni corporative de către instituțiile financiare chineze este caracterizată de o interferență a statului, astfel cum se demonstrează în considerentul 413. De asemenea, Comisia nu a fost de acord cu afirmația GC potrivit căreia nu a analizat existența altor cumpărători de obligațiuni corporative și de obligațiuni convertibile decât băncile și instituțiile financiare chineze. De fapt, Comisia a subliniat în considerentele 404 și 406 că 85 % dintre investitorii obligațiunilor convertibile emise de una dintre societățile incluse în eșantion erau investitori instituționali, inclusiv instituții financiare, și că există o serie de elemente de probă coroborante, potrivit cărora o proporție importante a investitorilor în obligațiunile convertibile emise de societățile incluse în eșantion este constituită din instituții financiare care au obligația legală de a acorda sprijin de tip credit producătorilor de CFO. Având în vedere ponderea ridicată a investitorilor instituționali, inclusiv a instituțiilor financiare, Comisia a fost de părere că aceștia au determinat caracteristicile obligațiunilor corporative convertibile în cauză, în special rata nominală scăzută a dobânzii, și că alți investitori, cum ar fi investitorii privați, doar au respectat aceste condiții. În final, Comisia a considerat că sistemul chinez de supraveghere financiară în ceea ce privește obligațiunile corporative și obligațiunile convertibile este doar un element care, împreună cu cadrul normativ care reglementează finanțarea de către instituțiile financiare descris în considerentele 405 și 407, precum și cu comportamentul concret al instituțiilor financiare, a indicat interferența din partea GC. În consecință, afirmațiile GC au fost respinse. |
| --- | --- |

(416)

Comisia nu a fost de acord cu afirmația GC potrivit căreia nu a efectuat o evaluare specifică a comportamentului instituțiilor financiare ca organisme publice pentru funcția de cumpărare de obligațiuni. În plus față de concluziile la care a ajuns în secțiunea 3.5.1 de mai sus, Comisia a urmărit, de asemenea, să identifice elemente de probă concrete ale exercitării controlului într-un mod semnificativ pe baza emisiunilor concrete de obligațiuni convertibile și a efectuat o evaluare specifică în considerentele 409-413. Deși a fost de acord cu GC că achiziționarea de obligațiuni corporative și de obligațiuni convertibile poate fi, în principiu, o practică comercială obișnuită care apare în toate jurisdicțiile importante, Comisia a subliniat că achiziționarea de obligațiuni corporative de către instituțiile financiare chineze este caracterizată de o interferență a statului, astfel cum se demonstrează în considerentul 413. De asemenea, Comisia nu a fost de acord cu afirmația GC potrivit căreia nu a analizat existența altor cumpărători de obligațiuni corporative și de obligațiuni convertibile decât băncile și instituțiile financiare chineze. De fapt, Comisia a subliniat în considerentele 404 și 406 că 85 % dintre investitorii obligațiunilor convertibile emise de una dintre societățile incluse în eșantion erau investitori instituționali, inclusiv instituții financiare, și că există o serie de elemente de probă coroborante, potrivit cărora o proporție importante a investitorilor în obligațiunile convertibile emise de societățile incluse în eșantion este constituită din instituții financiare care au obligația legală de a acorda sprijin de tip credit producătorilor de CFO. Având în vedere ponderea ridicată a investitorilor instituționali, inclusiv a instituțiilor financiare, Comisia a fost de părere că aceștia au determinat caracteristicile obligațiunilor corporative convertibile în cauză, în special rata nominală scăzută a dobânzii, și că alți investitori, cum ar fi investitorii privați, doar au respectat aceste condiții. În final, Comisia a considerat că sistemul chinez de supraveghere financiară în ceea ce privește obligațiunile corporative și obligațiunile convertibile este doar un element care, împreună cu cadrul normativ care reglementează finanțarea de către instituțiile financiare descris în considerentele 405 și 407, precum și cu comportamentul concret al instituțiilor financiare, a indicat interferența din partea GC. În consecință, afirmațiile GC au fost respinse.

(b)   Specificitatea

| (417) | Comisia a considerat că finanțarea preferențială prin intermediul obligațiunilor convertibile este specifică în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază. De fapt, obligațiunile convertibile nu pot fi emise fără aprobarea CSRC, care verifică dacă sunt îndeplinite toate condițiile legale pentru emisiunea obligațiunilor convertibile. Astfel cum se explică în considerentul 399, în conformitate cu Legea valorilor mobiliare din RPC (versiunea din 2014) și cu Măsurile administrative privind emisiunea de valori mobiliare de către societățile cotate la bursă, aplicabile în mod specific obligațiunilor convertibile, emisiunea de obligațiuni convertibile trebuie să fie în conformitate cu politicile industriale ale statului. Comisia a considerat în considerentul 400 că „în conformitate cu politicile industriale ale statului” înseamnă că proiectul de investiții intră sub incidența conținutului „încurajat” din Catalogul de îndrumare privind restructurarea industriei, din care face parte și industria CFO. |
| --- | --- |

(417)

Comisia a considerat că finanțarea preferențială prin intermediul obligațiunilor convertibile este specifică în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază. De fapt, obligațiunile convertibile nu pot fi emise fără aprobarea CSRC, care verifică dacă sunt îndeplinite toate condițiile legale pentru emisiunea obligațiunilor convertibile. Astfel cum se explică în considerentul 399, în conformitate cu Legea valorilor mobiliare din RPC (versiunea din 2014) și cu Măsurile administrative privind emisiunea de valori mobiliare de către societățile cotate la bursă, aplicabile în mod specific obligațiunilor convertibile, emisiunea de obligațiuni convertibile trebuie să fie în conformitate cu politicile industriale ale statului. Comisia a considerat în considerentul 400 că „în conformitate cu politicile industriale ale statului” înseamnă că proiectul de investiții intră sub incidența conținutului „încurajat” din Catalogul de îndrumare privind restructurarea industriei, din care face parte și industria CFO.

în conformitate cu politicile industriale ale statului

| (418) | În urma comunicării constatărilor finale, GC a susținut că piețele obligațiunilor sunt reglementate în fiecare țară, deoarece aceasta este o chestiune de stabilitate economică. Criteriile care trebuie îndeplinite de o societate pentru a emite obligațiuni sunt de natură financiară și nu sunt orientate către politici. GC nu a fost de acord cu poziția potrivit căreia emisiunea de obligațiuni convertibile trebuie să fie în conformitate cu politicile industriale ale statului și a repetat că industria CFO nu este o industrie încurajată. GC au susținut, de asemenea, că Comisia nu a demonstrat că vânzarea de obligațiuni este limitată în mod expres la anumite societăți. |
| --- | --- |

(418)

În urma comunicării constatărilor finale, GC a susținut că piețele obligațiunilor sunt reglementate în fiecare țară, deoarece aceasta este o chestiune de stabilitate economică. Criteriile care trebuie îndeplinite de o societate pentru a emite obligațiuni sunt de natură financiară și nu sunt orientate către politici. GC nu a fost de acord cu poziția potrivit căreia emisiunea de obligațiuni convertibile trebuie să fie în conformitate cu politicile industriale ale statului și a repetat că industria CFO nu este o industrie încurajată. GC au susținut, de asemenea, că Comisia nu a demonstrat că vânzarea de obligațiuni este limitată în mod expres la anumite societăți.

trebuie să fie în conformitate cu politicile industriale ale statului

limitată în mod expres

| (419) | În acest sens, deși Comisia a fost de acord că piețele obligațiunilor sunt reglementate în fiecare țară și că majoritatea criteriilor care trebuie îndeplinite de o societate pentru a emite obligațiuni sunt de natură financiară, aceasta nu a fost de acord cu afirmația GC potrivit căreia emisiunea de obligațiuni convertibile nu este orientată către politici în China. În primul rând, Comisia și-a reiterat poziția potrivit căreia sectorul CFO este o industrie încurajată. În al doilea rând, Comisia a considerat că formularea Legii valorilor mobiliare din RPC (versiunea din 2014) și a Măsurilor administrative privind emisiunea de valori mobiliare de către societățile cotate la bursă, aplicabile în mod specific obligațiunilor convertibile, conform căreia emisiunea de obligațiuni convertibile trebuie să fie în conformitate cu politicile industriale ale statului, este suficient de clară. În final, Comisia a stabilit în considerentul 414 că, acceptând să investească în obligațiuni convertibile cu o rată foarte scăzută de rentabilitate, indiferent de profilul de risc al emitentului, instituțiile financiare au oferit un avantaj producătorilor-exportatori incluși în eșantion. De fapt, avantajul financiar oferit prin achiziționarea de obligațiuni corporative convertibile cu o rată nominală a dobânzii atât de scăzută este „limitat în mod explicit” la industriile încurajate, printre care și industria CFO, de către cadrul normativ conceput de GC. În consecință, afirmațiile GC au fost respinse. |
| --- | --- |

(419)

În acest sens, deși Comisia a fost de acord că piețele obligațiunilor sunt reglementate în fiecare țară și că majoritatea criteriilor care trebuie îndeplinite de o societate pentru a emite obligațiuni sunt de natură financiară, aceasta nu a fost de acord cu afirmația GC potrivit căreia emisiunea de obligațiuni convertibile nu este orientată către politici în China. În primul rând, Comisia și-a reiterat poziția potrivit căreia sectorul CFO este o industrie încurajată. În al doilea rând, Comisia a considerat că formularea Legii valorilor mobiliare din RPC (versiunea din 2014) și a Măsurilor administrative privind emisiunea de valori mobiliare de către societățile cotate la bursă, aplicabile în mod specific obligațiunilor convertibile, conform căreia emisiunea de obligațiuni convertibile trebuie să fie în conformitate cu politicile industriale ale statului, este suficient de clară. În final, Comisia a stabilit în considerentul 414 că, acceptând să investească în obligațiuni convertibile cu o rată foarte scăzută de rentabilitate, indiferent de profilul de risc al emitentului, instituțiile financiare au oferit un avantaj producătorilor-exportatori incluși în eșantion. De fapt, avantajul financiar oferit prin achiziționarea de obligațiuni corporative convertibile cu o rată nominală a dobânzii atât de scăzută este „limitat în mod explicit” la industriile încurajate, printre care și industria CFO, de către cadrul normativ conceput de GC. În consecință, afirmațiile GC au fost respinse.

limitat în mod explicit

(c)   Calcularea avantajului

| (420) | Obligațiunile convertibile sunt un instrument de datorie hibrid care prezintă caracteristici ale unei obligațiuni, cum ar fi plățile de dobânzi, oferind, în același timp, posibilitatea de a converti suma investită în acțiuni în anumite condiții. Comisia a constatat că doar o parte neglijabilă dintre obligațiunile convertibile ale celor două societăți incluse în eșantion a fost convertită în acțiuni. Prin urmare, în cursul perioadei de anchetă, obligațiunile convertibile ale celor două societăți incluse în eșantion au funcționat doar ca o obligațiune, oferind investitorilor un randament sub forma unei dobânzi, similar împrumuturilor. Întrucât metodologia de calcul pentru împrumuturi descrisă în considerentul 310 se bazează pe obligațiuni, Comisia a decis să urmeze aceeași metodologie, având în vedere aceste circumstanțe specifice ale cazului de față (100). Aceasta înseamnă că ratelor de referință la împrumuturi publicate de BPC sau, după 20 august 2019, ratei de bază la împrumuturi publicate de NIFC (101) li se aplică marja de credit relativă dintre obligațiunile corporative cu rating AA din SUA și obligațiunile corporative cu rating BB din SUA cu aceeași durată, pentru a se stabili o rată a dobânzii bazată pe piață pentru obligațiuni. |
| --- | --- |

(420)

Obligațiunile convertibile sunt un instrument de datorie hibrid care prezintă caracteristici ale unei obligațiuni, cum ar fi plățile de dobânzi, oferind, în același timp, posibilitatea de a converti suma investită în acțiuni în anumite condiții. Comisia a constatat că doar o parte neglijabilă dintre obligațiunile convertibile ale celor două societăți incluse în eșantion a fost convertită în acțiuni. Prin urmare, în cursul perioadei de anchetă, obligațiunile convertibile ale celor două societăți incluse în eșantion au funcționat doar ca o obligațiune, oferind investitorilor un randament sub forma unei dobânzi, similar împrumuturilor. Întrucât metodologia de calcul pentru împrumuturi descrisă în considerentul 310 se bazează pe obligațiuni, Comisia a decis să urmeze aceeași metodologie, având în vedere aceste circumstanțe specifice ale cazului de față (100). Aceasta înseamnă că ratelor de referință la împrumuturi publicate de BPC sau, după 20 august 2019, ratei de bază la împrumuturi publicate de NIFC (101) li se aplică marja de credit relativă dintre obligațiunile corporative cu rating AA din SUA și obligațiunile corporative cu rating BB din SUA cu aceeași durată, pentru a se stabili o rată a dobânzii bazată pe piață pentru obligațiuni.

100

101

| (421) | În urma comunicării constatărilor finale, GC, ZTT Group și FTT Group au obiectat cu privire la utilizarea aceleiași valori de referință pentru obligațiuni și obligațiuni convertibile precum cea aplicată împrumuturilor, deoarece obligațiunile, în special obligațiunile convertibile și împrumuturile sunt instrumente financiare diferite, iar piața obligațiunilor funcționează diferit de piața creditării private. GC a susținut că nu există niciun temei pentru ca Comisia să utilizeze valoarea de referință a BPC ca punct de plecare și apoi să adauge o marjă. GC a afirmat că Comisia ar trebui să utilizeze în mod direct rata dobânzii pentru obligațiunile emise de societățile cu rating BB și a dat exemple arătând că producătorii europeni de CFO și oțel cu rating BB au emis obligațiuni pentru o perioadă de scadență similară la rate semnificativ mai mici decât rata de referință calculată în aceeași perioadă. ZTT Group a susținut că principalul avantaj al emiterii de obligațiuni în comparație cu obținerea de împrumuturi de la bănci este că rata dobânzii (adică rata nominală a dobânzii) pe care societățile trebuie să o plătească investitorilor în obligațiuni este adesea mai mică decât rata dobânzii pe care ar trebui să o plătească pentru un împrumut bancar. Potrivit ZTT Group, emisiunea de obligațiuni convertibile este și mai atractivă, deoarece acestea au, de obicei, o rată nominală a dobânzii mai scăzută, pentru că permit investitorilor să convertească obligațiunile în acțiuni și, prin urmare, să primească profit din investiții prin dividende de capital. FTT Group a afirmat, de asemenea, că avantajul obligațiunilor convertibile nu constă în veniturile din dobânzi, ci în dreptul de conversie. Atât FTT Group, cât și ZTT Group au sugerat utilizarea ratei nominale a dobânzii aferente obligațiunilor corporative cu rating BB din SUA ca valoare de referință pentru calcularea avantajului pentru obligațiuni și obligațiuni convertibile. |
| --- | --- |

(421)

În urma comunicării constatărilor finale, GC, ZTT Group și FTT Group au obiectat cu privire la utilizarea aceleiași valori de referință pentru obligațiuni și obligațiuni convertibile precum cea aplicată împrumuturilor, deoarece obligațiunile, în special obligațiunile convertibile și împrumuturile sunt instrumente financiare diferite, iar piața obligațiunilor funcționează diferit de piața creditării private. GC a susținut că nu există niciun temei pentru ca Comisia să utilizeze valoarea de referință a BPC ca punct de plecare și apoi să adauge o marjă. GC a afirmat că Comisia ar trebui să utilizeze în mod direct rata dobânzii pentru obligațiunile emise de societățile cu rating BB și a dat exemple arătând că producătorii europeni de CFO și oțel cu rating BB au emis obligațiuni pentru o perioadă de scadență similară la rate semnificativ mai mici decât rata de referință calculată în aceeași perioadă. ZTT Group a susținut că principalul avantaj al emiterii de obligațiuni în comparație cu obținerea de împrumuturi de la bănci este că rata dobânzii (adică rata nominală a dobânzii) pe care societățile trebuie să o plătească investitorilor în obligațiuni este adesea mai mică decât rata dobânzii pe care ar trebui să o plătească pentru un împrumut bancar. Potrivit ZTT Group, emisiunea de obligațiuni convertibile este și mai atractivă, deoarece acestea au, de obicei, o rată nominală a dobânzii mai scăzută, pentru că permit investitorilor să convertească obligațiunile în acțiuni și, prin urmare, să primească profit din investiții prin dividende de capital. FTT Group a afirmat, de asemenea, că avantajul obligațiunilor convertibile nu constă în veniturile din dobânzi, ci în dreptul de conversie. Atât FTT Group, cât și ZTT Group au sugerat utilizarea ratei nominale a dobânzii aferente obligațiunilor corporative cu rating BB din SUA ca valoare de referință pentru calcularea avantajului pentru obligațiuni și obligațiuni convertibile.

| (422) | În considerentul 337, Comisia a explicat motivul pentru care a considerat că împrumuturile și obligațiunile corporative sunt instrumente financiare de datorie similare, ceea ce a justificat aplicarea aceleiași valori de referință pentru ambele instrumente în circumstanțele specifice ale cazului de față. În considerentele 325-333, Comisia a explicat de ce a considerat că valoarea de referință pentru împrumuturi și obligațiuni corporative este adecvată, de ce nu poate utiliza rata nominală a dobânzii aferentă obligațiunilor corporative cu rating BB din SUA ca valoare de referință și de ce comparația cu ratele dobânzii/ratele nominale ale dobânzii din UE este irelevantă. Comisia a fost de acord că obligațiunile corporative convertibile sunt un instrument de datorie hibrid care oferă, de asemenea, posibilitatea de a converti suma investită în acțiuni în anumite condiții și, ca atare, sunt, în principiu, diferite de obligațiunile corporative. Comisia a analizat posibilitatea de a cuantifica acest element de convertibilitate, precum și de a utiliza obligațiunile corporative cu rating BB din SUA, astfel cum au sugerat GC, FTT Group și ZTT Group. Însă valoarea de referință propusă de aceste părți nu a luat în considerare convertibilitatea și a fost o valoare de referință pentru obligațiunile corporative deconectate de piețele chineze, deoarece se referea la obligațiuni emise într-o monedă diferită (USD, nu CNY) și cu o rată a dobânzii fără risc substanțial diferită. Nu au fost prezentate alte criterii de referință posibile și nu au fost disponibile informații publice suplimentare care să ofere o valoare de referință mai precisă pentru obligațiunile convertibile (de exemplu, indici pentru prima aferentă obligațiunilor convertibile cu rating AA din SUA și obligațiunilor convertibile cu rating BB din SUA) sau pentru aspectul convertibilității acestor obligațiuni. De asemenea, datele proprii ale societăților nu au avut posibilitatea unei comparații adecvate cu privire la diferența de rată nominală a dobânzii între obligațiuni și obligațiuni convertibile, deoarece una dintre societățile incluse în eșantion nu dispunea de obligațiuni restante, iar obligațiunile celeilalte societăți incluse în eșantion aveau o scadență diferită și un scop de finanțare diferit față de obligațiunile convertibile. În plus, Comisia a concluzionat în considerentul 420 că doar o parte neglijabilă din obligațiunile convertibile ale celor două societăți incluse în eșantion a fost convertită în acțiuni și că, în practică, producătorii-exportatori au utilizat acest instrument de finanțare în mod interschimbabil cu celelalte instrumente de finanțare, și anume împrumuturile și obligațiunile corporative. Prin urmare, întrucât, în cursul perioadei de anchetă, aceste obligațiuni convertibile au funcționat doar ca o obligațiune, oferind investitorilor un profit sub forma unei dobânzi similare împrumuturilor, și întrucât utilizarea valorii de referință la o rată fără risc, publicată de BPC sau de NIFC, a fost estimată a fi prudentă, Comisia și-a confirmat decizia de a aplica valoarea de referință pentru împrumuturi, astfel cum se menționează în considerentul 420. |
| --- | --- |

(422)

În considerentul 337, Comisia a explicat motivul pentru care a considerat că împrumuturile și obligațiunile corporative sunt instrumente financiare de datorie similare, ceea ce a justificat aplicarea aceleiași valori de referință pentru ambele instrumente în circumstanțele specifice ale cazului de față. În considerentele 325-333, Comisia a explicat de ce a considerat că valoarea de referință pentru împrumuturi și obligațiuni corporative este adecvată, de ce nu poate utiliza rata nominală a dobânzii aferentă obligațiunilor corporative cu rating BB din SUA ca valoare de referință și de ce comparația cu ratele dobânzii/ratele nominale ale dobânzii din UE este irelevantă. Comisia a fost de acord că obligațiunile corporative convertibile sunt un instrument de datorie hibrid care oferă, de asemenea, posibilitatea de a converti suma investită în acțiuni în anumite condiții și, ca atare, sunt, în principiu, diferite de obligațiunile corporative. Comisia a analizat posibilitatea de a cuantifica acest element de convertibilitate, precum și de a utiliza obligațiunile corporative cu rating BB din SUA, astfel cum au sugerat GC, FTT Group și ZTT Group. Însă valoarea de referință propusă de aceste părți nu a luat în considerare convertibilitatea și a fost o valoare de referință pentru obligațiunile corporative deconectate de piețele chineze, deoarece se referea la obligațiuni emise într-o monedă diferită (USD, nu CNY) și cu o rată a dobânzii fără risc substanțial diferită. Nu au fost prezentate alte criterii de referință posibile și nu au fost disponibile informații publice suplimentare care să ofere o valoare de referință mai precisă pentru obligațiunile convertibile (de exemplu, indici pentru prima aferentă obligațiunilor convertibile cu rating AA din SUA și obligațiunilor convertibile cu rating BB din SUA) sau pentru aspectul convertibilității acestor obligațiuni. De asemenea, datele proprii ale societăților nu au avut posibilitatea unei comparații adecvate cu privire la diferența de rată nominală a dobânzii între obligațiuni și obligațiuni convertibile, deoarece una dintre societățile incluse în eșantion nu dispunea de obligațiuni restante, iar obligațiunile celeilalte societăți incluse în eșantion aveau o scadență diferită și un scop de finanțare diferit față de obligațiunile convertibile. În plus, Comisia a concluzionat în considerentul 420 că doar o parte neglijabilă din obligațiunile convertibile ale celor două societăți incluse în eșantion a fost convertită în acțiuni și că, în practică, producătorii-exportatori au utilizat acest instrument de finanțare în mod interschimbabil cu celelalte instrumente de finanțare, și anume împrumuturile și obligațiunile corporative. Prin urmare, întrucât, în cursul perioadei de anchetă, aceste obligațiuni convertibile au funcționat doar ca o obligațiune, oferind investitorilor un profit sub forma unei dobânzi similare împrumuturilor, și întrucât utilizarea valorii de referință la o rată fără risc, publicată de BPC sau de NIFC, a fost estimată a fi prudentă, Comisia și-a confirmat decizia de a aplica valoarea de referință pentru împrumuturi, astfel cum se menționează în considerentul 420.

| (423) | Avantajul este diferența dintre valoarea dobânzii pe care societatea ar fi trebuit să o plătească aplicând rata dobânzii de pe piață menționată în considerentul 420 și dobânda plătită efectiv de societate. |
| --- | --- |

(423)

Avantajul este diferența dintre valoarea dobânzii pe care societatea ar fi trebuit să o plătească aplicând rata dobânzii de pe piață menționată în considerentul 420 și dobânda plătită efectiv de societate.

3.5.4.4   Obligațiuni corporative

| (424) | Toate societățile incluse în eșantion au beneficiat de finanțare preferențială sub formă de obligațiuni corporative. |
| --- | --- |

(424)

Toate societățile incluse în eșantion au beneficiat de finanțare preferențială sub formă de obligațiuni corporative.

(a)   Temei juridic

| — | Legea Republicii Populare Chineze privind valorile mobiliare (versiunea din 2014) („Legea valorilor mobiliare”) (102); |
| --- | --- |

—

Legea Republicii Populare Chineze privind valorile mobiliare (versiunea din 2014) („Legea valorilor mobiliare”) (102);

102

| — | Măsuri administrative pentru emisiunea și tranzacționarea obligațiunilor corporative, Ordinul Comisiei de Reglementare a Valorilor Mobiliare din China nr. 113 din 15 ianuarie 2015; |
| --- | --- |

—

Măsuri administrative pentru emisiunea și tranzacționarea obligațiunilor corporative, Ordinul Comisiei de Reglementare a Valorilor Mobiliare din China nr. 113 din 15 ianuarie 2015;

| — | Regulament privind administrarea obligațiunilor corporative, emise de Consiliul de Stat la 18 ianuarie 2011; |
| --- | --- |

—

Regulament privind administrarea obligațiunilor corporative, emise de Consiliul de Stat la 18 ianuarie 2011;

| — | Măsuri de administrare a instrumentelor de finanțare a datoriilor ale întreprinderilor nefinanciare pe piața interbancară a obligațiunilor emise de Banca Populară Chineză, Ordinul Băncii Populare Chineze [2008] nr. 12 din 9 aprilie 2008. |
| --- | --- |

—

Măsuri de administrare a instrumentelor de finanțare a datoriilor ale întreprinderilor nefinanciare pe piața interbancară a obligațiunilor emise de Banca Populară Chineză, Ordinul Băncii Populare Chineze [2008] nr. 12 din 9 aprilie 2008.

(b)   Cadrul de reglementare aplicabil obligațiunilor corporative

| (425) | În conformitate cu cadrul de reglementare, obligațiunile nu pot fi emise sau tranzacționate în mod liber în China. Emisiunea fiecărei obligațiuni trebuie să fie aprobată de diferite autorități guvernamentale, cum ar fi BPC, NDRC sau CSRC, în funcție de tipul de obligațiune și tipul de emitent. În plus, conform Regulamentului privind administrarea obligațiunilor corporative, există cote anuale pentru emisiunea de obligațiuni corporative. |
| --- | --- |

(425)

În conformitate cu cadrul de reglementare, obligațiunile nu pot fi emise sau tranzacționate în mod liber în China. Emisiunea fiecărei obligațiuni trebuie să fie aprobată de diferite autorități guvernamentale, cum ar fi BPC, NDRC sau CSRC, în funcție de tipul de obligațiune și tipul de emitent. În plus, conform Regulamentului privind administrarea obligațiunilor corporative, există cote anuale pentru emisiunea de obligațiuni corporative.

| (426) | De asemenea, în conformitate cu articolul 16 din Legea valorilor mobiliare aplicabilă în cursul PA, o ofertă publică de obligațiuni corporative ar trebui să îndeplinească următoarele cerințe: „scopul utilizării încasărilor trebuie să respecte politicile industriale de stat [...]” și „încasările dintr-o ofertă publică de obligațiuni corporative trebuie utilizate exclusiv în scopul (scopurile) aprobat(e)”. Articolul 12 din Regulamentul privind administrarea obligațiunilor corporative reiterează faptul că scopul fondurilor colectate trebuie să fie conform cu politicile industriale ale statului. Astfel cum se explică în considerentele 400 și 401, emisiunea de obligațiuni corporative în astfel de condiții vizează o industrie încurajată, precum industria CFO, și corespunde practicii instituțiilor financiare de a sprijini aceste industrii. |
| --- | --- |

(426)

De asemenea, în conformitate cu articolul 16 din Legea valorilor mobiliare aplicabilă în cursul PA, o ofertă publică de obligațiuni corporative ar trebui să îndeplinească următoarele cerințe: „scopul utilizării încasărilor trebuie să respecte politicile industriale de stat [...]” și „încasările dintr-o ofertă publică de obligațiuni corporative trebuie utilizate exclusiv în scopul (scopurile) aprobat(e)”. Articolul 12 din Regulamentul privind administrarea obligațiunilor corporative reiterează faptul că scopul fondurilor colectate trebuie să fie conform cu politicile industriale ale statului. Astfel cum se explică în considerentele 400 și 401, emisiunea de obligațiuni corporative în astfel de condiții vizează o industrie încurajată, precum industria CFO, și corespunde practicii instituțiilor financiare de a sprijini aceste industrii.

scopul utilizării încasărilor trebuie să respecte politicile industriale de stat [...]

încasările dintr-o ofertă publică de obligațiuni corporative trebuie utilizate exclusiv în scopul (scopurile) aprobat(e)

| (427) | În conformitate cu articolul 16 alineatul (5) din Legea valorilor mobiliare (versiunea din 2014), „rata nominală a dobânzii pentru obligațiunile corporative nu trebuie să depășească rata nominală a dobânzii prevăzută de Consiliul de Stat”. În plus, articolul 18 din Regulamentul privind administrarea obligațiunilor corporative oferă detalii suplimentare, precizând că „rata dobânzii oferită pentru orice obligațiuni corporative nu trebuie să depășească 40 % din rata dobânzii predominantă plătită de bănci persoanelor fizice pentru depozitele de economii la termen cu aceeași scadență”. |
| --- | --- |

(427)

În conformitate cu articolul 16 alineatul (5) din Legea valorilor mobiliare (versiunea din 2014), „rata nominală a dobânzii pentru obligațiunile corporative nu trebuie să depășească rata nominală a dobânzii prevăzută de Consiliul de Stat”. În plus, articolul 18 din Regulamentul privind administrarea obligațiunilor corporative oferă detalii suplimentare, precizând că „rata dobânzii oferită pentru orice obligațiuni corporative nu trebuie să depășească 40 % din rata dobânzii predominantă plătită de bănci persoanelor fizice pentru depozitele de economii la termen cu aceeași scadență”.

rata nominală a dobânzii pentru obligațiunile corporative nu trebuie să depășească rata nominală a dobânzii prevăzută de Consiliul de Stat

rata dobânzii oferită pentru orice obligațiuni corporative nu trebuie să depășească 40 % din rata dobânzii predominantă plătită de bănci persoanelor fizice pentru depozitele de economii la termen cu aceeași scadență

| (428) | De asemenea, articolul 18 din Măsurile administrative pentru emisiunea și tranzacționarea de obligațiuni corporative stipulează că numai anumite obligațiuni care respectă criterii stricte de calitate, de exemplu un rating de credit AAA, pot fi emise în mod public investitorilor publici sau pot fi emise în mod public investitorilor calificați doar la libera alegere exclusivă a emitentului. Obligațiunile corporative care nu respectă aceste standarde pot fi emise în mod public numai către investitori calificați. Prin urmare, rezultă că majoritatea obligațiunilor corporative sunt emise unor investitori calificați care au fost aprobați de CSRC și care sunt investitori instituționali chinezi. |
| --- | --- |

(428)

De asemenea, articolul 18 din Măsurile administrative pentru emisiunea și tranzacționarea de obligațiuni corporative stipulează că numai anumite obligațiuni care respectă criterii stricte de calitate, de exemplu un rating de credit AAA, pot fi emise în mod public investitorilor publici sau pot fi emise în mod public investitorilor calificați doar la libera alegere exclusivă a emitentului. Obligațiunile corporative care nu respectă aceste standarde pot fi emise în mod public numai către investitori calificați. Prin urmare, rezultă că majoritatea obligațiunilor corporative sunt emise unor investitori calificați care au fost aprobați de CSRC și care sunt investitori instituționali chinezi.

(c)   Instituții financiare care acționează ca organisme publice

| (429) | Societățile care doresc să emită obligațiuni corporative trebuie să solicite serviciile unei instituții financiare, care acționează în calitate de subscriitor. Subscriitorii organizează emisiunea de obligațiuni și negociază rata dobânzii la care obligațiunea va fi prezentată investitorilor. Comisia a stabilit că subscriitorul obligațiunii corporative emise de unul dintre grupurile incluse în eșantion s-a numărat printre instituțiile financiare care au furnizat, de asemenea, finanțare preferențială, aspect explicat în secțiunea 3.5.1 de mai sus. |
| --- | --- |

(429)

Societățile care doresc să emită obligațiuni corporative trebuie să solicite serviciile unei instituții financiare, care acționează în calitate de subscriitor. Subscriitorii organizează emisiunea de obligațiuni și negociază rata dobânzii la care obligațiunea va fi prezentată investitorilor. Comisia a stabilit că subscriitorul obligațiunii corporative emise de unul dintre grupurile incluse în eșantion s-a numărat printre instituțiile financiare care au furnizat, de asemenea, finanțare preferențială, aspect explicat în secțiunea 3.5.1 de mai sus.

| (430) | În plus, potrivit analizei privind piața obligațiunilor din China efectuată de Bloomberg în 2021, obligațiunile cotate pe piața interbancară a obligațiunilor reprezintă 88 % din volumul total al tranzacțiilor cu obligațiuni. Conform aceluiași studiu, majoritatea investitorilor sunt investitori instituționali, inclusiv instituții financiare. În special, băncile comerciale reprezintă 57 % dintre investitori, iar băncile de susținere a politicilor reprezintă 3 % (103). Prin urmare, investitorii care cumpără obligațiuni corporative sunt în principal bănci chineze, inclusiv bănci deținute de stat. |
| --- | --- |

(430)

În plus, potrivit analizei privind piața obligațiunilor din China efectuată de Bloomberg în 2021, obligațiunile cotate pe piața interbancară a obligațiunilor reprezintă 88 % din volumul total al tranzacțiilor cu obligațiuni. Conform aceluiași studiu, majoritatea investitorilor sunt investitori instituționali, inclusiv instituții financiare. În special, băncile comerciale reprezintă 57 % dintre investitori, iar băncile de susținere a politicilor reprezintă 3 % (103). Prin urmare, investitorii care cumpără obligațiuni corporative sunt în principal bănci chineze, inclusiv bănci deținute de stat.

103

| (431) | Astfel cum s-a explicat în considerentele 405 și 406 de mai sus, Comisia a considerat că există o serie de elemente de probă coroborante, potrivit cărora o proporție importantă a investitorilor în obligațiunile convertibile emise de societățile incluse în eșantion este constituită din instituții financiare care au obligația legală de a acorda sprijin de tip credit producătorilor de CFO. Același raționament și aceeași concluzie se aplică și obligațiunilor corporative, deoarece condițiile de emisiune sunt foarte asemănătoare, în special condiția de a respecta cerințele legilor, reglementărilor și politicilor naționale, precum și politica industrială a statului. |
| --- | --- |

(431)

Astfel cum s-a explicat în considerentele 405 și 406 de mai sus, Comisia a considerat că există o serie de elemente de probă coroborante, potrivit cărora o proporție importantă a investitorilor în obligațiunile convertibile emise de societățile incluse în eșantion este constituită din instituții financiare care au obligația legală de a acorda sprijin de tip credit producătorilor de CFO. Același raționament și aceeași concluzie se aplică și obligațiunilor corporative, deoarece condițiile de emisiune sunt foarte asemănătoare, în special condiția de a respecta cerințele legilor, reglementărilor și politicilor naționale, precum și politica industrială a statului.

| (432) | Astfel cum se descrie în considerentul 426, articolul 16 din Legea valorilor mobiliare (versiunea din 2014) și articolul 12 din Regulamentul privind administrarea obligațiunilor corporative impun ca o ofertă publică de obligațiuni corporative să respecte politicile industriale ale statului. Acest lucru are ca efect faptul că obligațiunile corporative pot fi emise numai în scopuri care sunt în conformitate cu obiectivele planificării GC în ceea ce privește industriile încurajate, astfel cum se explică în considerentele 393 și 394. Investitorii instituționali, care sunt, astfel cum se arată în considerentele 397 și 430, în mare măsură bănci comerciale și bănci de susținere a politicilor, trebuie să urmeze orientările de politică prevăzute în Decizia nr. 40. |
| --- | --- |

(432)

Astfel cum se descrie în considerentul 426, articolul 16 din Legea valorilor mobiliare (versiunea din 2014) și articolul 12 din Regulamentul privind administrarea obligațiunilor corporative impun ca o ofertă publică de obligațiuni corporative să respecte politicile industriale ale statului. Acest lucru are ca efect faptul că obligațiunile corporative pot fi emise numai în scopuri care sunt în conformitate cu obiectivele planificării GC în ceea ce privește industriile încurajate, astfel cum se explică în considerentele 393 și 394. Investitorii instituționali, care sunt, astfel cum se arată în considerentele 397 și 430, în mare măsură bănci comerciale și bănci de susținere a politicilor, trebuie să urmeze orientările de politică prevăzute în Decizia nr. 40.

| (433) | Astfel, mecanismul descris în considerentele 116, 401 și 413 de mai sus se aplică și obligațiunilor corporative, și anume Decizia nr. 40 coroborată cu Catalogul de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei prevede un tratament specific pentru anumite proiecte din anumite industrii încurajate, printre care se numără și industria CFO. Tratamentul favorabil care a fost aplicat în avantajul unuia dintre grupurile incluse în eșantion a influențat decizia de a investi în obligațiuni corporative emise cu o rată a dobânzii care nu reflectă criteriile de piață. |
| --- | --- |

(433)

Astfel, mecanismul descris în considerentele 116, 401 și 413 de mai sus se aplică și obligațiunilor corporative, și anume Decizia nr. 40 coroborată cu Catalogul de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei prevede un tratament specific pentru anumite proiecte din anumite industrii încurajate, printre care se numără și industria CFO. Tratamentul favorabil care a fost aplicat în avantajul unuia dintre grupurile incluse în eșantion a influențat decizia de a investi în obligațiuni corporative emise cu o rată a dobânzii care nu reflectă criteriile de piață.

| (434) | După cum se precizează în secțiunea 3.5.1 de mai sus, instituțiile financiare sunt caracterizate printr-o prezență puternică a statului, iar GC are posibilitatea de a exercita o influență semnificativă asupra lor. Cadrul juridic general, în care își desfășoară activitatea aceste instituții financiare, se aplică și obligațiunilor corporative. |
| --- | --- |

(434)

După cum se precizează în secțiunea 3.5.1 de mai sus, instituțiile financiare sunt caracterizate printr-o prezență puternică a statului, iar GC are posibilitatea de a exercita o influență semnificativă asupra lor. Cadrul juridic general, în care își desfășoară activitatea aceste instituții financiare, se aplică și obligațiunilor corporative.

| (435) | La punctele (1) și (2) de mai sus, Comisia a concluzionat că instituțiile financiare de stat sunt organisme publice în sensul articolului 2 litera (b) coroborat cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază și că se consideră, în orice caz, că acestea au primit sarcini sau ordine din partea GC pentru a executa funcții care incumbă în mod normal autorităților publice în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din regulamentul de bază. În secțiunea 3.5.1.2 de mai sus, Comisia a concluzionat că și instituțiile financiare private primesc sarcini și ordine din partea guvernului. |
| --- | --- |

(435)

La punctele (1) și (2) de mai sus, Comisia a concluzionat că instituțiile financiare de stat sunt organisme publice în sensul articolului 2 litera (b) coroborat cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază și că se consideră, în orice caz, că acestea au primit sarcini sau ordine din partea GC pentru a executa funcții care incumbă în mod normal autorităților publice în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din regulamentul de bază. În secțiunea 3.5.1.2 de mai sus, Comisia a concluzionat că și instituțiile financiare private primesc sarcini și ordine din partea guvernului.

| (436) | Comisia a urmărit, de asemenea, să identifice elemente de probă concrete ale exercitării controlului în mod semnificativ pe baza unor emisiuni concrete de obligațiuni corporative. Ea a analizat, prin urmare, mediul juridic general, astfel cum se menționează în considerentele 425-428 de mai sus, în combinație cu constatările concrete ale anchetei. |
| --- | --- |

(436)

Comisia a urmărit, de asemenea, să identifice elemente de probă concrete ale exercitării controlului în mod semnificativ pe baza unor emisiuni concrete de obligațiuni corporative. Ea a analizat, prin urmare, mediul juridic general, astfel cum se menționează în considerentele 425-428 de mai sus, în combinație cu constatările concrete ale anchetei.

| (437) | Comisia a constatat că obligațiunea corporativă a fost emisă cu o rată a dobânzii sub nivelul care ar fi trebuit să fie preconizat în situația financiară și de risc de credit a societăților. |
| --- | --- |

(437)

Comisia a constatat că obligațiunea corporativă a fost emisă cu o rată a dobânzii sub nivelul care ar fi trebuit să fie preconizat în situația financiară și de risc de credit a societăților.

| (438) | În practică, ratele dobânzilor la obligațiuni corporative sunt influențate de ratingul de credit al societății, în mod similar cu ratele dobânzilor la împrumuturi. Însă Comisia a concluzionat în considerentul 280 că piața locală a ratingurilor de credit este denaturată și ratingurile de credit nu sunt fiabile. Astfel cum se menționează în considerentul 274, cinci agenții de rating locale din China domină piața obligațiunilor și aproximativ 90 % dintre obligațiuni sunt evaluate cu ratingul AAA de agențiile de rating locale, deși mulți dintre emitenți au primit un rating al emitentului la nivel mondial mai mic din partea S&P, de A și BBB. |
| --- | --- |

(438)

În practică, ratele dobânzilor la obligațiuni corporative sunt influențate de ratingul de credit al societății, în mod similar cu ratele dobânzilor la împrumuturi. Însă Comisia a concluzionat în considerentul 280 că piața locală a ratingurilor de credit este denaturată și ratingurile de credit nu sunt fiabile. Astfel cum se menționează în considerentul 274, cinci agenții de rating locale din China domină piața obligațiunilor și aproximativ 90 % dintre obligațiuni sunt evaluate cu ratingul AAA de agențiile de rating locale, deși mulți dintre emitenți au primit un rating al emitentului la nivel mondial mai mic din partea S&P, de A și BBB.

| (439) | Acest lucru era ilustrat de faptul că rapoartele de rating de credit pentru obligațiunea corporativă emisă de societatea inclusă în eșantion nu corespundeau situației sale financiare reale. |
| --- | --- |

(439)

Acest lucru era ilustrat de faptul că rapoartele de rating de credit pentru obligațiunea corporativă emisă de societatea inclusă în eșantion nu corespundeau situației sale financiare reale.

| (440) | Având în vedere considerațiile de mai sus, Comisia a concluzionat că instituțiile financiare chineze, care au acționat ca subscriitori în emisiunea obligațiunii corporative de către societatea inclusă în eșantion și care reprezintă principalii investitori în obligațiunea corporativă, au urmat orientările de politică prevăzute în Decizia nr. 40, oferind finanțare preferențială societăților care aparțin unei industrii încurajate și, prin urmare, au acționat fie ca organisme publice în sensul articolului 2 litera (b) din regulamentul de bază, fie ca organisme care primesc sarcini sau ordine din partea guvernului în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(440)

Având în vedere considerațiile de mai sus, Comisia a concluzionat că instituțiile financiare chineze, care au acționat ca subscriitori în emisiunea obligațiunii corporative de către societatea inclusă în eșantion și care reprezintă principalii investitori în obligațiunea corporativă, au urmat orientările de politică prevăzute în Decizia nr. 40, oferind finanțare preferențială societăților care aparțin unei industrii încurajate și, prin urmare, au acționat fie ca organisme publice în sensul articolului 2 litera (b) din regulamentul de bază, fie ca organisme care primesc sarcini sau ordine din partea guvernului în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iv) din regulamentul de bază.

| (441) | Organizând emisiunea unei obligațiuni corporative cu o rată a dobânzii sub rata pieței corespunzătoare profilului real de risc al emitentului și acceptând să investească într-o astfel de obligațiune corporativă, instituțiile financiare au oferit un avantaj producătorului-exportator inclus în eșantion. |
| --- | --- |

(441)

Organizând emisiunea unei obligațiuni corporative cu o rată a dobânzii sub rata pieței corespunzătoare profilului real de risc al emitentului și acceptând să investească într-o astfel de obligațiune corporativă, instituțiile financiare au oferit un avantaj producătorului-exportator inclus în eșantion.

(d)   Specificitatea

| (442) | Astfel cum se arată în considerentul 417 de mai sus, Comisia a considerat că finanțarea preferențială prin intermediul obligațiunilor este specifică în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază, deoarece obligațiunile nu pot fi emise fără aprobarea autorităților guvernamentale, iar Legea valorilor mobiliare din RPC (versiunea din 2014) prevede că emisiunile de obligațiuni trebuie să respecte politicile industriale ale statului. După cum s-a menționat deja în considerentul 131, industria CFO este considerată industrie încurajată în Catalogul de îndrumare privind restructurarea industriei. |
| --- | --- |

(442)

Astfel cum se arată în considerentul 417 de mai sus, Comisia a considerat că finanțarea preferențială prin intermediul obligațiunilor este specifică în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază, deoarece obligațiunile nu pot fi emise fără aprobarea autorităților guvernamentale, iar Legea valorilor mobiliare din RPC (versiunea din 2014) prevede că emisiunile de obligațiuni trebuie să respecte politicile industriale ale statului. După cum s-a menționat deja în considerentul 131, industria CFO este considerată industrie încurajată în Catalogul de îndrumare privind restructurarea industriei.

(e)   Calcularea avantajului

| (443) | Întrucât obligațiunile reprezintă, în esență, doar un alt tip de instrument de datorie, similar împrumuturilor, și întrucât metodologia de calcul pentru împrumuturi se bazează deja pe un coș de obligațiuni, Comisia a decis să urmeze metodologia de calcul pentru împrumuturi descrisă în secțiunea 3.5.3.3 de mai sus. Aceasta înseamnă că ratei de referință la împrumuturi a BPC sau, după 20 august 2019, ratei de bază la împrumuturi publicate de NIFC i se aplică marja de credit relativă dintre obligațiunile corporative cu rating AA din SUA și obligațiunile corporative cu rating BB din SUA cu aceeași durată, pentru a se stabili o rată a dobânzii bazată pe piață pentru obligațiuni, care este apoi comparată cu rata reală a dobânzii plătită de societate pentru a se determina avantajul. |
| --- | --- |

(443)

Întrucât obligațiunile reprezintă, în esență, doar un alt tip de instrument de datorie, similar împrumuturilor, și întrucât metodologia de calcul pentru împrumuturi se bazează deja pe un coș de obligațiuni, Comisia a decis să urmeze metodologia de calcul pentru împrumuturi descrisă în secțiunea 3.5.3.3 de mai sus. Aceasta înseamnă că ratei de referință la împrumuturi a BPC sau, după 20 august 2019, ratei de bază la împrumuturi publicate de NIFC i se aplică marja de credit relativă dintre obligațiunile corporative cu rating AA din SUA și obligațiunile corporative cu rating BB din SUA cu aceeași durată, pentru a se stabili o rată a dobânzii bazată pe piață pentru obligațiuni, care este apoi comparată cu rata reală a dobânzii plătită de societate pentru a se determina avantajul.

3.5.4.5.   Concluzie privind acordarea de finanțare preferențială: alte tipuri de finanțare

| (444) | Comisia a stabilit că ambele grupuri de producători-exportatori incluse în eșantion au beneficiat de finanțare preferențială sub formă de linii de credit, ordine de acceptare bancare și obligațiuni convertibile. Având în vedere existența unei contribuții financiare, a unui avantaj pentru producătorii-exportatori și a specificității, Comisia a considerat aceste tipuri de finanțări preferențiale drept subvenții care pot face obiectul unor măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(444)

Comisia a stabilit că ambele grupuri de producători-exportatori incluse în eșantion au beneficiat de finanțare preferențială sub formă de linii de credit, ordine de acceptare bancare și obligațiuni convertibile. Având în vedere existența unei contribuții financiare, a unui avantaj pentru producătorii-exportatori și a specificității, Comisia a considerat aceste tipuri de finanțări preferențiale drept subvenții care pot face obiectul unor măsuri compensatorii.

| (445) | Rata de subvenționare stabilită în legătură cu finanțările preferențiale descrise mai sus, care au fost acordate în cursul perioadei de anchetă grupurilor de societăți incluse în eșantion s-a ridicat la:

  Finanțare preferențială: alte tipuri de finanțare







  Denumirea societății | Rata de subvenționare |
| --- | --- | --- |
| FTT Group:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(445)

Rata de subvenționare stabilită în legătură cu finanțările preferențiale descrise mai sus, care au fost acordate în cursul perioadei de anchetă grupurilor de societăți incluse în eșantion s-a ridicat la:

Finanțare preferențială: alte tipuri de finanțare

Finanțare preferențială: alte tipuri de finanțare

Denumirea societății

Rata de subvenționare

FTT Group:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

3,51  %

ZTT Group:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

2,62  %

3.6.   Asigurări preferențiale: asigurarea creditului la export

Asigurări preferențiale: asigurarea creditului la export

| (446) | Reclamantul a susținut că Sinosure oferă, printre alte servicii, asigurări de credite la export pe termen scurt, mediu și lung, asigurări de investiții și garanții pentru obligațiuni, în condiții preferențiale, pentru industriile încurajate. Pe site-ul său general, Sinosure afirmă că promovează exporturile chineze de bunuri, în special exportul de produse de înaltă tehnologie. Conform unui studiu recent realizat de Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE), industria de înaltă tehnologie din China, din care face parte industria CFO, a primit 21 % din totalul asigurărilor creditului la export furnizate de Sinosure (104). În plus, Sinosure și-a asumat un rol activ în îndeplinirea inițiativei „Made in China 2025”, în orientarea întreprinderilor către utilizarea resurselor naționale de creditare, realizarea inovării științifice și tehnologice și a modernizării tehnologice, precum și în sprijinirea întreprinderilor care efectuează investiții externe (conform politicii „going out”) să devină mai competitive pe piața mondială (105). |
| --- | --- |

(446)

Reclamantul a susținut că Sinosure oferă, printre alte servicii, asigurări de credite la export pe termen scurt, mediu și lung, asigurări de investiții și garanții pentru obligațiuni, în condiții preferențiale, pentru industriile încurajate. Pe site-ul său general, Sinosure afirmă că promovează exporturile chineze de bunuri, în special exportul de produse de înaltă tehnologie. Conform unui studiu recent realizat de Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE), industria de înaltă tehnologie din China, din care face parte industria CFO, a primit 21 % din totalul asigurărilor creditului la export furnizate de Sinosure (104). În plus, Sinosure și-a asumat un rol activ în îndeplinirea inițiativei „Made in China 2025”, în orientarea întreprinderilor către utilizarea resurselor naționale de creditare, realizarea inovării științifice și tehnologice și a modernizării tehnologice, precum și în sprijinirea întreprinderilor care efectuează investiții externe (conform politicii „going out”) să devină mai competitive pe piața mondială (105).

104

105

(a)   Temei juridic

| (a) | Comunicarea privind punerea în aplicare a strategiei de promovare a comerțului prin știință și tehnologie, utilizând asigurarea creditului la export [Shang Ji Fa (2004) nr. 368], emis în comun de MOFCOM și Sinosure; |
| --- | --- |

(a)

Comunicarea privind punerea în aplicare a strategiei de promovare a comerțului prin știință și tehnologie, utilizând asigurarea creditului la export [Shang Ji Fa (2004) nr. 368], emis în comun de MOFCOM și Sinosure;

| (b) | „Planul 840”, inclus în Comunicarea Consiliului de Stat din 27 mai 2009; |
| --- | --- |

(b)

„Planul 840”, inclus în Comunicarea Consiliului de Stat din 27 mai 2009;

| (c) | Comunicarea privind decizia „Cultivarea și dezvoltarea emis de Consiliul de Stat cu privire la accelerarea activității industriilor emergente de importanță strategică” [GuoFa (2010) nr. 32 din 18 octombrie 2010], emis de Consiliul de Stat și Orientările de punere în aplicare a acestuia [GuoFa (2011) nr. 310 din 21 octombrie 2011]; |
| --- | --- |

(c)

Comunicarea privind decizia „Cultivarea și dezvoltarea emis de Consiliul de Stat cu privire la accelerarea activității industriilor emergente de importanță strategică” [GuoFa (2010) nr. 32 din 18 octombrie 2010], emis de Consiliul de Stat și Orientările de punere în aplicare a acestuia [GuoFa (2011) nr. 310 din 21 octombrie 2011];

| (d) | Comunicarea privind publicarea ediției din 2006 a Catalogului Chinei privind exportul de produse de înaltă tehnologie nr. 16 al Departamentului național pentru știință și tehnologie (2006). |
| --- | --- |

(d)

Comunicarea privind publicarea ediției din 2006 a Catalogului Chinei privind exportul de produse de înaltă tehnologie nr. 16 al Departamentului național pentru știință și tehnologie (2006).

(b)   Constatările anchetei

| (447) | Cele două grupuri de societăți incluse în eșantion aveau contracte în derulare de asigurare la export cu Sinosure în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(447)

Cele două grupuri de societăți incluse în eșantion aveau contracte în derulare de asigurare la export cu Sinosure în cursul perioadei de anchetă.

| (448) | După cum se menționează în considerentul 158 de mai sus, Sinosure nu a furnizat documentele justificative solicitate referitoare la guvernanța sa corporativă, cum ar fi statutul său. În plus, Sinosure nu a oferit informații mai specifice referitoare la asigurarea creditului la export furnizată industriei CFO, la nivelul primelor sale, sau cifre detaliate privind profitabilitatea activității sale de asigurare a creditelor la export. |
| --- | --- |

(448)

După cum se menționează în considerentul 158 de mai sus, Sinosure nu a furnizat documentele justificative solicitate referitoare la guvernanța sa corporativă, cum ar fi statutul său. În plus, Sinosure nu a oferit informații mai specifice referitoare la asigurarea creditului la export furnizată industriei CFO, la nivelul primelor sale, sau cifre detaliate privind profitabilitatea activității sale de asigurare a creditelor la export.

| (449) | Prin urmare, Comisia a fost nevoită să completeze informațiile furnizate cu datele disponibile. |
| --- | --- |

(449)

Prin urmare, Comisia a fost nevoită să completeze informațiile furnizate cu datele disponibile.

| (450) | Potrivit informațiilor furnizate în anchetele antisubvenții anterioare (106) și site-ului Sinosure (107), Sinosure este o societate de asigurări orientată către politici, deținută de stat, înființată și sprijinită de stat pentru a sprijini dezvoltarea și cooperarea economică și comercială externă a RPC. Societatea este deținută în proporție de 100 % de stat. Ea are un Consiliu de administrație și un Consiliu de supraveghetori. Guvernul are puterea de a numi și de a concedia conducerea superioară a societății. Pe baza acestor informații, Comisia a concluzionat că există indicii formale ale unui control guvernamental în ceea ce privește Sinosure. |
| --- | --- |

(450)

Potrivit informațiilor furnizate în anchetele antisubvenții anterioare (106) și site-ului Sinosure (107), Sinosure este o societate de asigurări orientată către politici, deținută de stat, înființată și sprijinită de stat pentru a sprijini dezvoltarea și cooperarea economică și comercială externă a RPC. Societatea este deținută în proporție de 100 % de stat. Ea are un Consiliu de administrație și un Consiliu de supraveghetori. Guvernul are puterea de a numi și de a concedia conducerea superioară a societății. Pe baza acestor informații, Comisia a concluzionat că există indicii formale ale unui control guvernamental în ceea ce privește Sinosure.

106

107

| (451) | În continuare, Comisia a căutat informații care să îi permită să stabilească dacă GC exercita un control semnificativ asupra comportamentului Sinosure în ceea ce privește industria CFO. |
| --- | --- |

(451)

În continuare, Comisia a căutat informații care să îi permită să stabilească dacă GC exercita un control semnificativ asupra comportamentului Sinosure în ceea ce privește industria CFO.

| (452) | În conformitate cu Comunicarea privind publicarea ediției din 2006 a Catalogului Chinei privind exportul de produse de înaltă tehnologie nr. 16, „produsele incluse în ediția din 2006 a Catalogului de export pot beneficia de politici preferențiale acordate de stat pentru exportul de produse de înaltă tehnologie”. Catalogul de export al produselor de înaltă tehnologie enumeră în mod specific fibrele optice, echipamentele de transmisie a comunicațiilor din fibre optice și cablurile din fibre optice (108). |
| --- | --- |

(452)

În conformitate cu Comunicarea privind publicarea ediției din 2006 a Catalogului Chinei privind exportul de produse de înaltă tehnologie nr. 16, „produsele incluse în ediția din 2006 a Catalogului de export pot beneficia de politici preferențiale acordate de stat pentru exportul de produse de înaltă tehnologie”. Catalogul de export al produselor de înaltă tehnologie enumeră în mod specific fibrele optice, echipamentele de transmisie a comunicațiilor din fibre optice și cablurile din fibre optice (108).

produsele incluse în ediția din 2006 a Catalogului de export pot beneficia de politici preferențiale acordate de stat pentru exportul de produse de înaltă tehnologie

108

| (453) | În plus, în conformitate cu Comunicarea privind punerea în aplicare a strategiei de promovare a comerțului prin știință și tehnologie utilizând asigurarea creditului la export (109), Sinosure ar trebui să își mărească sprijinul acordat industriilor și produselor strategice prin consolidarea sprijinului său general acordat exportului de produse de înaltă tehnologie și de produse ale noilor tehnologii, inclusiv produse pentru „informație și comunicații”. Aceasta ar trebui să trateze industriile cu tehnologie înaltă și nouă, cum ar fi industria CFO, enumerate în Catalogul Chinei privind exporturile de produse de înaltă tehnologie, ca activitate comercială prioritară și să acorde un sprijin cuprinzător în ceea ce privește procedurile de subscriere, aprobările cu limite, viteza de prelucrare a cererilor și flexibilitatea ratei. În ceea ce privește flexibilitatea ratei, aceasta ar trebui să acorde produselor reducerea maximă a ratei primei în cadrul intervalului de fluctuație, oferită de societatea de asigurări de credite. Astfel cum s-a menționat în considerentele 86 și 118, industria CFO este inclusă în categoria mai generală a „industriei informației”. În plus, raportul anual al Sinosure pentru 2019 afirmă că Sinosure a „sprijinit dezvoltarea constantă a industriilor esențiale” și „a accelerat creșterea industriilor strategice emergente” (110). |
| --- | --- |

(453)

În plus, în conformitate cu Comunicarea privind punerea în aplicare a strategiei de promovare a comerțului prin știință și tehnologie utilizând asigurarea creditului la export (109), Sinosure ar trebui să își mărească sprijinul acordat industriilor și produselor strategice prin consolidarea sprijinului său general acordat exportului de produse de înaltă tehnologie și de produse ale noilor tehnologii, inclusiv produse pentru „informație și comunicații”. Aceasta ar trebui să trateze industriile cu tehnologie înaltă și nouă, cum ar fi industria CFO, enumerate în Catalogul Chinei privind exporturile de produse de înaltă tehnologie, ca activitate comercială prioritară și să acorde un sprijin cuprinzător în ceea ce privește procedurile de subscriere, aprobările cu limite, viteza de prelucrare a cererilor și flexibilitatea ratei. În ceea ce privește flexibilitatea ratei, aceasta ar trebui să acorde produselor reducerea maximă a ratei primei în cadrul intervalului de fluctuație, oferită de societatea de asigurări de credite. Astfel cum s-a menționat în considerentele 86 și 118, industria CFO este inclusă în categoria mai generală a „industriei informației”. În plus, raportul anual al Sinosure pentru 2019 afirmă că Sinosure a „sprijinit dezvoltarea constantă a industriilor esențiale” și „a accelerat creșterea industriilor strategice emergente” (110).

109

sprijinit dezvoltarea constantă a industriilor esențiale

a accelerat creșterea industriilor strategice emergente

110

| (454) | Pe această bază, Comisia a concluzionat că GC a creat un cadru normativ care trebuia respectat de către directorii și supraveghetorii care sunt desemnați de GC și răspund în fața acestuia. Prin urmare, GC s-a bazat pe acest cadru normativ pentru a exercita controlul în mod semnificativ asupra comportamentului Sinosure. |
| --- | --- |

(454)

Pe această bază, Comisia a concluzionat că GC a creat un cadru normativ care trebuia respectat de către directorii și supraveghetorii care sunt desemnați de GC și răspund în fața acestuia. Prin urmare, GC s-a bazat pe acest cadru normativ pentru a exercita controlul în mod semnificativ asupra comportamentului Sinosure.

| (455) | Comisia a urmărit, de asemenea, să identifice elemente de probă concrete ale exercitării controlului în mod semnificativ pe baza unor contracte de asigurare concrete. În cursul VID, GC a susținut că, în practică, primele Sinosure sunt orientate către piață și se bazează pe principiile evaluării riscurilor. Cu toate acestea, nu au fost furnizate exemple specifice în ceea ce privește industria CFO sau societățile incluse în eșantion. |
| --- | --- |

(455)

Comisia a urmărit, de asemenea, să identifice elemente de probă concrete ale exercitării controlului în mod semnificativ pe baza unor contracte de asigurare concrete. În cursul VID, GC a susținut că, în practică, primele Sinosure sunt orientate către piață și se bazează pe principiile evaluării riscurilor. Cu toate acestea, nu au fost furnizate exemple specifice în ceea ce privește industria CFO sau societățile incluse în eșantion.

| (456) | În lipsa unor elemente de probă concrete, Comisia a examinat, prin urmare, comportamentul concret al Sinosure în ceea ce privește asigurarea acordată societăților incluse în eșantion. Comportamentul respectiv contrasta cu poziția sa oficială, deoarece Sinosure nu acționa pe baza principiilor pieței. |
| --- | --- |

(456)

În lipsa unor elemente de probă concrete, Comisia a examinat, prin urmare, comportamentul concret al Sinosure în ceea ce privește asigurarea acordată societăților incluse în eșantion. Comportamentul respectiv contrasta cu poziția sa oficială, deoarece Sinosure nu acționa pe baza principiilor pieței.

| (457) | După ce a comparat totalul creanțelor plătite cu totalul sumelor asigurate, pe baza datelor din Raportul anual al Sinosure pentru anul 2019 (111), Comisia a concluzionat că, în medie, Sinosure ar trebui să perceapă o primă de 0,22 % din suma asigurată pentru a acoperi costul creanțelor (chiar fără a ține seama de cheltuielile indirecte). Însă, în practică, primele plătite de societățile incluse în eșantion erau mult mai mici decât comisionul minim necesar pentru acoperirea costurilor de funcționare. |
| --- | --- |

(457)

După ce a comparat totalul creanțelor plătite cu totalul sumelor asigurate, pe baza datelor din Raportul anual al Sinosure pentru anul 2019 (111), Comisia a concluzionat că, în medie, Sinosure ar trebui să perceapă o primă de 0,22 % din suma asigurată pentru a acoperi costul creanțelor (chiar fără a ține seama de cheltuielile indirecte). Însă, în practică, primele plătite de societățile incluse în eșantion erau mult mai mici decât comisionul minim necesar pentru acoperirea costurilor de funcționare.

111

| (458) | Prin urmare, Comisia a concluzionat că Sinosure pune în aplicare cadrul juridic prezentat mai sus în exercitarea atribuțiilor guvernamentale în ceea ce privește sectorul CFO. Sinosure a acționat în calitate de organism public în sensul articolului 2 litera (b) din regulamentul de bază coroborat cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază și în conformitate cu jurisprudența relevantă a OMC. În plus, producătorii-exportatori incluși în eșantion au beneficiat de un avantaj, deoarece asigurarea le-a fost furnizată la rate mai mici decât comisionul minim necesar pentru ca Sinosure să își acopere costurile de funcționare. |
| --- | --- |

(458)

Prin urmare, Comisia a concluzionat că Sinosure pune în aplicare cadrul juridic prezentat mai sus în exercitarea atribuțiilor guvernamentale în ceea ce privește sectorul CFO. Sinosure a acționat în calitate de organism public în sensul articolului 2 litera (b) din regulamentul de bază coroborat cu articolul 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază și în conformitate cu jurisprudența relevantă a OMC. În plus, producătorii-exportatori incluși în eșantion au beneficiat de un avantaj, deoarece asigurarea le-a fost furnizată la rate mai mici decât comisionul minim necesar pentru ca Sinosure să își acopere costurile de funcționare.

| (459) | Comisia a stabilit, de asemenea, că subvențiile acordate în temeiul programului de asigurări la export sunt specifice, deoarece ele nu puteau fi obținute în absența unei activități de export și, prin urmare, sunt subordonate exportului în sensul articolului 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(459)

Comisia a stabilit, de asemenea, că subvențiile acordate în temeiul programului de asigurări la export sunt specifice, deoarece ele nu puteau fi obținute în absența unei activități de export și, prin urmare, sunt subordonate exportului în sensul articolului 4 alineatul (4) litera (a) din regulamentul de bază.

(c)   Calculul valorii subvenției

| (460) | Întrucât Sinosure deținea o poziție predominantă pe piață în cursul perioadei de anchetă, Comisia nu a putut găsi o primă de asigurare internă bazată pe piață. Prin urmare, în concordanță cu anchetele antisubvenție anterioare, Comisia a utilizat cea mai adecvată valoare de referință externă pentru care informațiile erau imediat disponibile, și anume ratele primelor aplicate de Banca de Export-Import a Statelor Unite ale Americii pentru instituțiile nefinanciare la exporturile destinate țărilor OCDE. |
| --- | --- |

(460)

Întrucât Sinosure deținea o poziție predominantă pe piață în cursul perioadei de anchetă, Comisia nu a putut găsi o primă de asigurare internă bazată pe piață. Prin urmare, în concordanță cu anchetele antisubvenție anterioare, Comisia a utilizat cea mai adecvată valoare de referință externă pentru care informațiile erau imediat disponibile, și anume ratele primelor aplicate de Banca de Export-Import a Statelor Unite ale Americii pentru instituțiile nefinanciare la exporturile destinate țărilor OCDE.

| (461) | Comisia a considerat că avantajul acordat beneficiarilor este diferența dintre suma pe care societatea a plătit-o efectiv sub formă de primă de asigurare și suma pe care ar fi trebuit să o plătească prin aplicarea ratei primei de referință externe menționate în considerentul 460. |
| --- | --- |

(461)

Comisia a considerat că avantajul acordat beneficiarilor este diferența dintre suma pe care societatea a plătit-o efectiv sub formă de primă de asigurare și suma pe care ar fi trebuit să o plătească prin aplicarea ratei primei de referință externe menționate în considerentul 460.

| (462) | Rata de subvenționare stabilită cu privire la acest sistem în cursul perioadei de anchetă pentru FTT Group și pentru ZTT Group s-a ridicat la:

  Finanțare și asigurare preferențiale: asigurarea creditului la export







  Denumirea societății | Rata de subvenționare |
| --- | --- | --- |
| FTT Group:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(462)

Rata de subvenționare stabilită cu privire la acest sistem în cursul perioadei de anchetă pentru FTT Group și pentru ZTT Group s-a ridicat la:

Finanțare și asigurare preferențiale: asigurarea creditului la export

Finanțare și asigurare preferențiale: asigurarea creditului la export

Denumirea societății

Rata de subvenționare

FTT Group:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

0,08  %

ZTT Group:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

0,54  %

3.7.   Venituri la care se renunță prin programele de scutire și reducere a impozitelor directe

Venituri la care se renunță prin programele de scutire și reducere a impozitelor directe

3.7.1.   Scutiri și reduceri ale impozitelor

Scutiri și reduceri ale impozitelor

3.7.1.1.   Privilegiile legate de impozitul pe profit al întreprinderilor pentru societățile care utilizează tehnologie înaltă și nouă

| (463) | În conformitate cu Legea Republicii Populare Chineze privind impozitul pe profit al întreprinderilor („Legea privind impozitul pe profit al întreprinderilor”) (112), întreprinderilor de tehnologie înaltă și nouă, cărora statul trebuie să le acorde un sprijin strategic, li se acordă o cotă redusă a impozitului pe profit de 15 %, în locul cotei normale de impozitare de 25 %. |
| --- | --- |

(463)

În conformitate cu Legea Republicii Populare Chineze privind impozitul pe profit al întreprinderilor („Legea privind impozitul pe profit al întreprinderilor”) (112), întreprinderilor de tehnologie înaltă și nouă, cărora statul trebuie să le acorde un sprijin strategic, li se acordă o cotă redusă a impozitului pe profit de 15 %, în locul cotei normale de impozitare de 25 %.

112

(a)   Temei juridic

| (464) | Temeiul juridic al acestui program este articolul 28 din Legea privind impozitul pe profit al întreprinderilor și articolul 93 din Normele de punere în aplicare a Legii RPC privind impozitul pe profit al întreprinderilor (113), precum și:






  — | Circulara nr. 32 a Ministerului Științei și Tehnologiei, a Ministerului Finanțelor și a Administrației Fiscale de Stat privind revizuirea și publicarea Măsurilor administrative de recunoaștere a întreprinderilor de înaltă tehnologie, G.K.F.H. [2016]; |
| --- | --- | --- |

(464)

Temeiul juridic al acestui program este articolul 28 din Legea privind impozitul pe profit al întreprinderilor și articolul 93 din Normele de punere în aplicare a Legii RPC privind impozitul pe profit al întreprinderilor (113), precum și:

113

—

Circulara nr. 32 a Ministerului Științei și Tehnologiei, a Ministerului Finanțelor și a Administrației Fiscale de Stat privind revizuirea și publicarea Măsurilor administrative de recunoaștere a întreprinderilor de înaltă tehnologie, G.K.F.H. [2016];

| — | Circulara nr. 195 a Ministerului Științei și Tehnologiei, a Ministerului Finanțelor și a Administrației Fiscale de Stat privind revizuirea și emiterea Orientărilor pentru administrarea acreditării întreprinderilor de înaltă tehnologie, Guo Ke Fa Huo [2016]; |
| --- | --- |

—

Circulara nr. 195 a Ministerului Științei și Tehnologiei, a Ministerului Finanțelor și a Administrației Fiscale de Stat privind revizuirea și emiterea Orientărilor pentru administrarea acreditării întreprinderilor de înaltă tehnologie, Guo Ke Fa Huo [2016];

| — | Anunțul nr. 24 din 2017 al Administrației Fiscale de Stat privind aplicarea politicilor de impozit preferențial pe venit în cazul întreprinderilor de înaltă tehnologie; |
| --- | --- |

—

Anunțul nr. 24 din 2017 al Administrației Fiscale de Stat privind aplicarea politicilor de impozit preferențial pe venit în cazul întreprinderilor de înaltă tehnologie;

| — | Catalogul din 2016 al domeniilor de înaltă tehnologie sprijinite de stat (114); și |
| --- | --- |

—

Catalogul din 2016 al domeniilor de înaltă tehnologie sprijinite de stat (114); și

114

| — | Anunțul Ministerului Finanțelor și al Administrației Fiscale de Stat nr. 68 din 2019. |
| --- | --- |

—

Anunțul Ministerului Finanțelor și al Administrației Fiscale de Stat nr. 68 din 2019.

| (465) | Capitolul IV din Legea privind impozitul pe profit al întreprinderilor conține dispoziții privind „tratamentul fiscal preferențial”. Articolul 25 din Legea privind impozitul pe profit al întreprinderilor, care reprezintă o parte introductivă a capitolului IV, prevede că „Statul va acorda preferințe privind impozitul pe profit întreprinderilor angajate în industrii sau proiecte a căror dezvoltare este sprijinită și încurajată în mod special de stat”. Articolul 28 din Legea privind impozitul pe profit al întreprinderilor prevede că „rata impozitului pe profit al întreprinderilor care utilizează tehnologii înalte și noi care au nevoie de sprijin special din partea statului se reduce la 15 %”. |
| --- | --- |

(465)

Capitolul IV din Legea privind impozitul pe profit al întreprinderilor conține dispoziții privind „tratamentul fiscal preferențial”. Articolul 25 din Legea privind impozitul pe profit al întreprinderilor, care reprezintă o parte introductivă a capitolului IV, prevede că „Statul va acorda preferințe privind impozitul pe profit întreprinderilor angajate în industrii sau proiecte a căror dezvoltare este sprijinită și încurajată în mod special de stat”. Articolul 28 din Legea privind impozitul pe profit al întreprinderilor prevede că „rata impozitului pe profit al întreprinderilor care utilizează tehnologii înalte și noi care au nevoie de sprijin special din partea statului se reduce la 15 %”.

Statul va acorda preferințe privind impozitul pe profit întreprinderilor angajate în industrii sau proiecte a căror dezvoltare este sprijinită și încurajată în mod special de stat

rata impozitului pe profit al întreprinderilor care utilizează tehnologii înalte și noi care au nevoie de sprijin special din partea statului se reduce la 15 %

| (466) | Articolul 93 din Normele de punere în aplicare a Legii privind impozitul pe profit al întreprinderilor clarifică faptul că:

  „
  Întreprinderile importante care utilizează tehnologii înalte și noi care urmează să fie sprijinite de stat”, astfel cum sunt menționate în clauza 2 din articolul 28 din Legea privind impozitul pe profit al întreprinderilor, se referă la întreprinderile care dețin drepturi esențiale de proprietate intelectuală și care îndeplinesc următoarele condiții:







  1. | Se încadrează în domeniul de aplicare aferent zonelor cu tehnologii esențiale înalte și noi sprijinite de stat; |
| --- | --- | --- |

(466)

Articolul 93 din Normele de punere în aplicare a Legii privind impozitul pe profit al întreprinderilor clarifică faptul că:

„
  Întreprinderile importante care utilizează tehnologii înalte și noi care urmează să fie sprijinite de stat”, astfel cum sunt menționate în clauza 2 din articolul 28 din Legea privind impozitul pe profit al întreprinderilor, se referă la întreprinderile care dețin drepturi esențiale de proprietate intelectuală și care îndeplinesc următoarele condiții:

Întreprinderile importante care utilizează tehnologii înalte și noi care urmează să fie sprijinite de stat”, astfel cum sunt menționate în clauza 2 din articolul 28 din Legea privind impozitul pe profit al întreprinderilor, se referă la întreprinderile care dețin drepturi esențiale de proprietate intelectuală și care îndeplinesc următoarele condiții:

1.

Se încadrează în domeniul de aplicare aferent zonelor cu tehnologii esențiale înalte și noi sprijinite de stat;

Se încadrează în domeniul de aplicare aferent zonelor cu tehnologii esențiale înalte și noi sprijinite de stat;

| 2. | Proporția cheltuielilor cu cercetarea și dezvoltarea în cadrul veniturilor din vânzări nu trebuie să fie mai mică decât proporția prescrisă; |
| --- | --- |

2.

Proporția cheltuielilor cu cercetarea și dezvoltarea în cadrul veniturilor din vânzări nu trebuie să fie mai mică decât proporția prescrisă;

Proporția cheltuielilor cu cercetarea și dezvoltarea în cadrul veniturilor din vânzări nu trebuie să fie mai mică decât proporția prescrisă;

| 3. | Proporția veniturilor din tehnologii/produse/servicii de înaltă tehnologie în cadrul veniturilor totale ale întreprinderii nu trebuie să fie mai mică decât proporția prescrisă; |
| --- | --- |

3.

Proporția veniturilor din tehnologii/produse/servicii de înaltă tehnologie în cadrul veniturilor totale ale întreprinderii nu trebuie să fie mai mică decât proporția prescrisă;

Proporția veniturilor din tehnologii/produse/servicii de înaltă tehnologie în cadrul veniturilor totale ale întreprinderii nu trebuie să fie mai mică decât proporția prescrisă;

| 4. | Proporția personalului tehnic în numărul total de angajați ai întreprinderii nu trebuie să fie mai mică decât proporția prescrisă; |
| --- | --- |

4.

Proporția personalului tehnic în numărul total de angajați ai întreprinderii nu trebuie să fie mai mică decât proporția prescrisă;

Proporția personalului tehnic în numărul total de angajați ai întreprinderii nu trebuie să fie mai mică decât proporția prescrisă;

| 5. | Alte condiții prevăzute în Măsurile de identificare a întreprinderilor de înaltă tehnologie. |
| --- | --- |

5.

Alte condiții prevăzute în Măsurile de identificare a întreprinderilor de înaltă tehnologie.

Alte condiții prevăzute în Măsurile de identificare a întreprinderilor de înaltă tehnologie.

Măsurile pentru administrarea identificării întreprinderilor de înaltă tehnologie și a domeniilor esențiale de tehnologie înaltă și nouă care beneficiază de sprijin de stat sunt formulate în comun de departamentele tehnologice, financiare și fiscale din cadrul Consiliului de Stat și intră în vigoare după aprobarea de către Consiliul de Stat.”

Măsurile pentru administrarea identificării întreprinderilor de înaltă tehnologie și a domeniilor esențiale de tehnologie înaltă și nouă care beneficiază de sprijin de stat sunt formulate în comun de departamentele tehnologice, financiare și fiscale din cadrul Consiliului de Stat și intră în vigoare după aprobarea de către Consiliul de Stat

| (467) | Dispozițiile menționate mai sus precizează în mod clar că rata redusă a impozitului pe venitul întreprinderilor este rezervată „întreprinderilor importante care utilizează tehnologii înalte și noi care urmează să fie sprijinite de stat”, care dețin drepturi esențiale de proprietate intelectuală și îndeplinesc anumite condiții, cum ar fi „se încadrează în domeniul de aplicare aferent zonelor esențiale cu tehnologii înalte și noi susținute de stat”. |
| --- | --- |

(467)

Dispozițiile menționate mai sus precizează în mod clar că rata redusă a impozitului pe venitul întreprinderilor este rezervată „întreprinderilor importante care utilizează tehnologii înalte și noi care urmează să fie sprijinite de stat”, care dețin drepturi esențiale de proprietate intelectuală și îndeplinesc anumite condiții, cum ar fi „se încadrează în domeniul de aplicare aferent zonelor esențiale cu tehnologii înalte și noi susținute de stat”.

întreprinderilor importante care utilizează tehnologii înalte și noi care urmează să fie sprijinite de stat

se încadrează în domeniul de aplicare aferent zonelor esențiale cu tehnologii înalte și noi susținute de stat

| (468) | Potrivit articolului 11 din Măsurile administrative pentru recunoașterea întreprinderilor de înaltă tehnologie (G.K.F.H. [2016] nr. 32), pentru a fi recunoscută ca întreprindere de înaltă tehnologie, o întreprindere trebuie să îndeplinească anumite condiții, printre care: „să fi obținut dreptul de proprietate asupra drepturilor de proprietate intelectuală, care joacă un rol central în sprijinirea tehnică a principalelor sale produse (servicii), prin cercetare independentă, transfer, granturi, fuziuni și achiziții etc.”, iar „tehnologia care joacă un rol central în sprijinirea tehnică a principalelor sale produse (servicii) să fie inclusă în sfera prestabilită a domeniilor de înaltă tehnologie sprijinite de stat”. |
| --- | --- |

(468)

Potrivit articolului 11 din Măsurile administrative pentru recunoașterea întreprinderilor de înaltă tehnologie (G.K.F.H. [2016] nr. 32), pentru a fi recunoscută ca întreprindere de înaltă tehnologie, o întreprindere trebuie să îndeplinească anumite condiții, printre care: „să fi obținut dreptul de proprietate asupra drepturilor de proprietate intelectuală, care joacă un rol central în sprijinirea tehnică a principalelor sale produse (servicii), prin cercetare independentă, transfer, granturi, fuziuni și achiziții etc.”, iar „tehnologia care joacă un rol central în sprijinirea tehnică a principalelor sale produse (servicii) să fie inclusă în sfera prestabilită a domeniilor de înaltă tehnologie sprijinite de stat”.

să fi obținut dreptul de proprietate asupra drepturilor de proprietate intelectuală, care joacă un rol central în sprijinirea tehnică a principalelor sale produse (servicii), prin cercetare independentă, transfer, granturi, fuziuni și achiziții etc.

tehnologia care joacă un rol central în sprijinirea tehnică a principalelor sale produse (servicii) să fie inclusă în sfera prestabilită a domeniilor de înaltă tehnologie sprijinite de stat

| (469) | Domeniile esențiale de înaltă tehnologie sprijinite de stat sunt enumerate în Catalogul din 2016 al domeniilor de înaltă tehnologie sprijinite de stat. Acest catalog menționează în mod clar la rubrica „I. Informațiile electronice”, punctul 4 (Tehnologia comunicațiilor), „rețeaua de transmisie optică” și „tehnologia sistemului de transmisie optică”, care includ cablurile din fibre optice, ca domenii de înaltă tehnologie sprijinite de stat. |
| --- | --- |

(469)

Domeniile esențiale de înaltă tehnologie sprijinite de stat sunt enumerate în Catalogul din 2016 al domeniilor de înaltă tehnologie sprijinite de stat. Acest catalog menționează în mod clar la rubrica „I. Informațiile electronice”, punctul 4 (Tehnologia comunicațiilor), „rețeaua de transmisie optică” și „tehnologia sistemului de transmisie optică”, care includ cablurile din fibre optice, ca domenii de înaltă tehnologie sprijinite de stat.

rețeaua de transmisie optică

tehnologia sistemului de transmisie optică

| (470) | Societățile care beneficiază de această măsură trebuie să depună declarația de profit și anexele relevante. Valoarea efectivă a avantajului este inclusă în declarația de profit. |
| --- | --- |

(470)

Societățile care beneficiază de această măsură trebuie să depună declarația de profit și anexele relevante. Valoarea efectivă a avantajului este inclusă în declarația de profit.

(b)   Constatările anchetei

| (471) | Comisia a constatat că societățile din cadrul grupurilor de producători-exportatori incluse în eșantion se calificau drept societăți de înaltă tehnologie în cursul perioadei de anchetă și, prin urmare, au beneficiat de rate reduse ale impozitului pe profit al întreprinderilor de 15 % sau de 12,5 %. |
| --- | --- |

(471)

Comisia a constatat că societățile din cadrul grupurilor de producători-exportatori incluse în eșantion se calificau drept societăți de înaltă tehnologie în cursul perioadei de anchetă și, prin urmare, au beneficiat de rate reduse ale impozitului pe profit al întreprinderilor de 15 % sau de 12,5 %.

| (472) | Potrivit Comisiei, compensarea fiscală în cauză constituie o subvenție în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, deoarece există o contribuție financiară sub forma unor venituri la care renunță GC, ceea ce conferă societăților în cauză un avantaj. Avantajul pentru beneficiari este egal cu impozitul care nu mai trebuie plătit. |
| --- | --- |

(472)

Potrivit Comisiei, compensarea fiscală în cauză constituie o subvenție în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, deoarece există o contribuție financiară sub forma unor venituri la care renunță GC, ceea ce conferă societăților în cauză un avantaj. Avantajul pentru beneficiari este egal cu impozitul care nu mai trebuie plătit.

| (473) | Această subvenție este specifică în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază, întrucât însăși legislația limitează aplicarea acestui regim numai la întreprinderile care activează în anumite domenii prioritare de înaltă tehnologie stabilite de stat, astfel cum se demonstrează în considerentele 466-468. Astfel cum se indică în considerentul 469, industria CFO reprezintă o astfel de prioritate înaltă din punct de vedere tehnologic. |
| --- | --- |

(473)

Această subvenție este specifică în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază, întrucât însăși legislația limitează aplicarea acestui regim numai la întreprinderile care activează în anumite domenii prioritare de înaltă tehnologie stabilite de stat, astfel cum se demonstrează în considerentele 466-468. Astfel cum se indică în considerentul 469, industria CFO reprezintă o astfel de prioritate înaltă din punct de vedere tehnologic.

| (474) | În urma comunicării constatărilor finale, GC a susținut că programele de scutire și deducere fiscală compensate de Comisie nu constituie subvenții care pot face obiectul unor măsuri compensatorii. Potrivit GC, presupusele scutiri și deduceri fiscale funcționează ca urmare a unui sistem care stabilește criterii sau condiții obiective care reglementează eligibilitatea pentru accesul la sprijin financiar, în care eligibilitatea este automată, iar criteriile și condițiile stabilite în programe sunt respectate cu strictețe, nu favorizează anumite întreprinderi în detrimentul altora și au un caracter pur economic și orizontal. Prin urmare, GC a susținut că acestea nu sunt specifice în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (b) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(474)

În urma comunicării constatărilor finale, GC a susținut că programele de scutire și deducere fiscală compensate de Comisie nu constituie subvenții care pot face obiectul unor măsuri compensatorii. Potrivit GC, presupusele scutiri și deduceri fiscale funcționează ca urmare a unui sistem care stabilește criterii sau condiții obiective care reglementează eligibilitatea pentru accesul la sprijin financiar, în care eligibilitatea este automată, iar criteriile și condițiile stabilite în programe sunt respectate cu strictețe, nu favorizează anumite întreprinderi în detrimentul altora și au un caracter pur economic și orizontal. Prin urmare, GC a susținut că acestea nu sunt specifice în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (b) din regulamentul de bază.

stabilește criterii sau condiții obiective care reglementează eligibilitatea

| (475) | Comisia nu a fost de acord cu această afirmație, deoarece a considerat că sistemele fiscale descrise în secțiunile 3.7.1.1-3.7.1.3 sunt specifice în temeiul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază, care prevede că „în cazurile în care autoritatea care acordă subvenția, sau legislația în temeiul căreia acționează autoritatea, limitează, în mod expres, accesul anumitor întreprinderi la o subvenție, subvenția în cauză este specifică”. Într-adevăr, sistemele de subvenții în cauză își au temeiul juridic în capitolul IV („Preferințe fiscale”) al Legii privind impozitul pe profit al întreprinderilor. Prin denumirea și conținutul său, acest capitol prevede în mod expres un tratament preferențial specific care „limitează în mod expres accesul anumitor întreprinderi la o subvenție”. În consecință, subvențiile acordate în cadrul acestor regimuri fiscale sunt specifice în temeiul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază. În consecință, această afirmație a fost respinsă. |
| --- | --- |

(475)

Comisia nu a fost de acord cu această afirmație, deoarece a considerat că sistemele fiscale descrise în secțiunile 3.7.1.1-3.7.1.3 sunt specifice în temeiul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază, care prevede că „în cazurile în care autoritatea care acordă subvenția, sau legislația în temeiul căreia acționează autoritatea, limitează, în mod expres, accesul anumitor întreprinderi la o subvenție, subvenția în cauză este specifică”. Într-adevăr, sistemele de subvenții în cauză își au temeiul juridic în capitolul IV („Preferințe fiscale”) al Legii privind impozitul pe profit al întreprinderilor. Prin denumirea și conținutul său, acest capitol prevede în mod expres un tratament preferențial specific care „limitează în mod expres accesul anumitor întreprinderi la o subvenție”. În consecință, subvențiile acordate în cadrul acestor regimuri fiscale sunt specifice în temeiul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază. În consecință, această afirmație a fost respinsă.

în cazurile în care autoritatea care acordă subvenția, sau legislația în temeiul căreia acționează autoritatea, limitează, în mod expres, accesul anumitor întreprinderi la o subvenție, subvenția în cauză este specifică

limitează în mod expres accesul anumitor întreprinderi la o subvenție

(c)   Calculul valorii subvenției

| (476) | Valoarea subvenției care poate face obiectul unor măsuri compensatorii a fost calculată în raport cu avantajul conferit beneficiarilor în cursul perioadei de anchetă. Acest avantaj a fost calculat ca diferența dintre impozitul total care trebuie plătit în conformitate cu cota normală a impozitului și impozitul total care trebuie plătit în conformitate cu cota redusă a impozitului. |
| --- | --- |

(476)

Valoarea subvenției care poate face obiectul unor măsuri compensatorii a fost calculată în raport cu avantajul conferit beneficiarilor în cursul perioadei de anchetă. Acest avantaj a fost calculat ca diferența dintre impozitul total care trebuie plătit în conformitate cu cota normală a impozitului și impozitul total care trebuie plătit în conformitate cu cota redusă a impozitului.

| (477) | Rata de subvenționare stabilită pentru acest regim specific a fost de 0,10 % pentru FTT Group și de 0,48 % pentru ZTT Group. |
| --- | --- |

(477)

Rata de subvenționare stabilită pentru acest regim specific a fost de 0,10 % pentru FTT Group și de 0,48 % pentru ZTT Group.

3.7.1.2.   Compensarea privind impozitul pe profit al întreprinderilor pentru cheltuieli cu cercetarea și dezvoltarea

| (478) | Compensarea fiscală pentru activitatea de cercetare și dezvoltare le permite societăților să beneficieze de un tratament fiscal preferențial pentru activitățile lor de C-D în anumite domenii prioritare de înaltă tehnologie stabilite de stat și atunci când sunt atinse anumite praguri pentru cheltuielile de C-D. |
| --- | --- |

(478)

Compensarea fiscală pentru activitatea de cercetare și dezvoltare le permite societăților să beneficieze de un tratament fiscal preferențial pentru activitățile lor de C-D în anumite domenii prioritare de înaltă tehnologie stabilite de stat și atunci când sunt atinse anumite praguri pentru cheltuielile de C-D.

| (479) | Mai precis, cheltuielilor de cercetare și dezvoltare suportate în vederea dezvoltării de noi tehnologii, noi produse și noi tehnici care nu constituie active necorporale și sunt contabilizate în contul de profit și pierdere pe perioada curentă li se aplică o deducere suplimentară de 75 % după deducerea integrală în funcție de situația reală. În cazul în care cheltuielile de C-D menționate mai sus constituie active necorporale, acestea fac obiectul unei amortizări bazate pe un procent de 175 % din costurile activelor necorporale. Începând din ianuarie 2021, deducerea suplimentară înainte de impozitare pentru cheltuielile de C-D a fost majorată la 100 % (115). |
| --- | --- |

(479)

Mai precis, cheltuielilor de cercetare și dezvoltare suportate în vederea dezvoltării de noi tehnologii, noi produse și noi tehnici care nu constituie active necorporale și sunt contabilizate în contul de profit și pierdere pe perioada curentă li se aplică o deducere suplimentară de 75 % după deducerea integrală în funcție de situația reală. În cazul în care cheltuielile de C-D menționate mai sus constituie active necorporale, acestea fac obiectul unei amortizări bazate pe un procent de 175 % din costurile activelor necorporale. Începând din ianuarie 2021, deducerea suplimentară înainte de impozitare pentru cheltuielile de C-D a fost majorată la 100 % (115).

115

(a)   Temei juridic

| (480) | Temeiul juridic al acestui program este articolul 30 alineatul (1) din Legea privind impozitul pe profit al întreprinderilor, împreună cu Normele de punere în aplicare a Legii RPC privind impozitul pe profit al întreprinderilor, precum și următoarele comunicări:






  — | Comunicarea Ministerului Finanțelor, al Administrației Fiscale de Stat și al Ministerului Științei și Tehnologiei privind îmbunătățirea politicii de deducere înainte de impozitare a cheltuielilor de C-D [Cai Shui (2015) nr. 119]; |
| --- | --- | --- |

(480)

Temeiul juridic al acestui program este articolul 30 alineatul (1) din Legea privind impozitul pe profit al întreprinderilor, împreună cu Normele de punere în aplicare a Legii RPC privind impozitul pe profit al întreprinderilor, precum și următoarele comunicări:

—

Comunicarea Ministerului Finanțelor, al Administrației Fiscale de Stat și al Ministerului Științei și Tehnologiei privind îmbunătățirea politicii de deducere înainte de impozitare a cheltuielilor de C-D [Cai Shui (2015) nr. 119];

| — | Circulara privind creșterea ponderii deducerii suplimentare înainte de impozitare a cheltuielilor de cercetare și dezvoltare [Cai Shui (2018) nr. 99]; |
| --- | --- |

—

Circulara privind creșterea ponderii deducerii suplimentare înainte de impozitare a cheltuielilor de cercetare și dezvoltare [Cai Shui (2018) nr. 99];

| — | Anunțul nr. 97 din 2015 al Administrației de Stat pentru Impozitare privind chestiuni relevante legate de politicile de deducere suplimentară înainte de impozitare a cheltuielilor de cercetare și dezvoltare pentru întreprinderi; |
| --- | --- |

—

Anunțul nr. 97 din 2015 al Administrației de Stat pentru Impozitare privind chestiuni relevante legate de politicile de deducere suplimentară înainte de impozitare a cheltuielilor de cercetare și dezvoltare pentru întreprinderi;

| — | Anunțul nr. 40 din 2017 al Administrației de Stat pentru Impozitare privind chestiuni legate de condițiile de eligibilitate pentru calcularea deducerii suplimentare înainte de impozitare a cheltuielilor de cercetare și dezvoltare; și |
| --- | --- |

—

Anunțul nr. 40 din 2017 al Administrației de Stat pentru Impozitare privind chestiuni legate de condițiile de eligibilitate pentru calcularea deducerii suplimentare înainte de impozitare a cheltuielilor de cercetare și dezvoltare; și

| — | Catalogul din 2016 al domeniilor de înaltă tehnologie sprijinite de stat. |
| --- | --- |

—

Catalogul din 2016 al domeniilor de înaltă tehnologie sprijinite de stat.

| (481) | În cursul anchetelor anterioare (116), Comisia a stabilit că „noile tehnologii, noile produse și noile competențe” care pot beneficia de deducerea fiscală fac parte din anumite domenii de înaltă tehnologie sprijinite de stat. Astfel cum se menționează în considerentul 469, domeniile esențiale de înaltă tehnologie sprijinite de stat sunt enumerate în Catalogul din 2016 al domeniilor de înaltă tehnologie sprijinite de stat. |
| --- | --- |

(481)

În cursul anchetelor anterioare (116), Comisia a stabilit că „noile tehnologii, noile produse și noile competențe” care pot beneficia de deducerea fiscală fac parte din anumite domenii de înaltă tehnologie sprijinite de stat. Astfel cum se menționează în considerentul 469, domeniile esențiale de înaltă tehnologie sprijinite de stat sunt enumerate în Catalogul din 2016 al domeniilor de înaltă tehnologie sprijinite de stat.

116

noile tehnologii, noile produse și noile competențe

| (482) | Astfel cum se prevede în considerentul 468, capitolul IV din Legea privind impozitul pe profit al întreprinderilor conține dispoziții privind „tratamentul fiscal preferențial”, în special articolul 25. Articolul 30 alineatul (1) din Legea privind impozitul pe profit al întreprinderilor, care face parte, de asemenea, din capitolul respectiv, prevede că „cheltuielilor de cercetare și dezvoltare suportate de întreprinderi în vederea dezvoltării de noi tehnologii, noi produse și noi tehnici” li se poate aplica o deducere suplimentară la momentul calculării venitului impozabil. Articolul 95 din Normele de punere în aplicare a Legii privind impozitul pe profit al întreprinderilor clarifică semnificația „cheltuielilor de C-D efectuate în scopul dezvoltării de noi tehnologii, noi produse și noi competențe”, prevăzute la articolul 30 alineatul (1) din Legea privind impozitul pe profit al întreprinderilor. |
| --- | --- |

(482)

Astfel cum se prevede în considerentul 468, capitolul IV din Legea privind impozitul pe profit al întreprinderilor conține dispoziții privind „tratamentul fiscal preferențial”, în special articolul 25. Articolul 30 alineatul (1) din Legea privind impozitul pe profit al întreprinderilor, care face parte, de asemenea, din capitolul respectiv, prevede că „cheltuielilor de cercetare și dezvoltare suportate de întreprinderi în vederea dezvoltării de noi tehnologii, noi produse și noi tehnici” li se poate aplica o deducere suplimentară la momentul calculării venitului impozabil. Articolul 95 din Normele de punere în aplicare a Legii privind impozitul pe profit al întreprinderilor clarifică semnificația „cheltuielilor de C-D efectuate în scopul dezvoltării de noi tehnologii, noi produse și noi competențe”, prevăzute la articolul 30 alineatul (1) din Legea privind impozitul pe profit al întreprinderilor.

cheltuielilor de cercetare și dezvoltare suportate de întreprinderi în vederea dezvoltării de noi tehnologii, noi produse și noi tehnici

cheltuielilor de C-D efectuate în scopul dezvoltării de noi tehnologii, noi produse și noi competențe

| (483) | În conformitate cu Circulara privind creșterea proporției deducerii suplimentare înainte de impozitare din cheltuielile de cercetare [Cai Shui (2018) nr. 99], „în ceea ce privește cheltuielile de cercetare și dezvoltare (C-D) suportate efectiv de o întreprindere ca urmare a activităților sale de C-D, un procent suplimentar de 75 % din valoarea reală a cheltuielilor este deductibil înainte de impozitare, în plus față de alte deduceri efective, în perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2018 și 31 decembrie 2020, cu condiția ca respectivele cheltuieli să nu fie convertite în imobilizarea necorporală și echilibrate în câștigurile și pierderile curente ale întreprinderii; cu toate acestea, în cazul în care cheltuielile respective au fost convertite în imobilizarea necorporală, ele pot fi amortizate la o rată de 175 % din costurile imobilizării necorporale înainte de impozitare în perioada menționată anterior”. |
| --- | --- |

(483)

În conformitate cu Circulara privind creșterea proporției deducerii suplimentare înainte de impozitare din cheltuielile de cercetare [Cai Shui (2018) nr. 99], „în ceea ce privește cheltuielile de cercetare și dezvoltare (C-D) suportate efectiv de o întreprindere ca urmare a activităților sale de C-D, un procent suplimentar de 75 % din valoarea reală a cheltuielilor este deductibil înainte de impozitare, în plus față de alte deduceri efective, în perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2018 și 31 decembrie 2020, cu condiția ca respectivele cheltuieli să nu fie convertite în imobilizarea necorporală și echilibrate în câștigurile și pierderile curente ale întreprinderii; cu toate acestea, în cazul în care cheltuielile respective au fost convertite în imobilizarea necorporală, ele pot fi amortizate la o rată de 175 % din costurile imobilizării necorporale înainte de impozitare în perioada menționată anterior”.

în ceea ce privește cheltuielile de cercetare și dezvoltare (C-D) suportate efectiv de o întreprindere ca urmare a activităților sale de C-D, un procent suplimentar de 75 % din valoarea reală a cheltuielilor este deductibil înainte de impozitare, în plus față de alte deduceri efective, în perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2018 și 31 decembrie 2020, cu condiția ca respectivele cheltuieli să nu fie convertite în imobilizarea necorporală și echilibrate în câștigurile și pierderile curente ale întreprinderii; cu toate acestea, în cazul în care cheltuielile respective au fost convertite în imobilizarea necorporală, ele pot fi amortizate la o rată de 175 % din costurile imobilizării necorporale înainte de impozitare în perioada menționată anterior

(b)   Constatările anchetei

| (484) | Comisia a constatat că societățile din cadrul grupurilor incluse în eșantion beneficiau de „deduceri suplimentare din cheltuielile de cercetare și dezvoltare suportate pentru cercetarea și dezvoltarea de noi tehnologii, de noi produse și de noi tehnici”. |
| --- | --- |

(484)

Comisia a constatat că societățile din cadrul grupurilor incluse în eșantion beneficiau de „deduceri suplimentare din cheltuielile de cercetare și dezvoltare suportate pentru cercetarea și dezvoltarea de noi tehnologii, de noi produse și de noi tehnici”.

deduceri suplimentare din cheltuielile de cercetare și dezvoltare suportate pentru cercetarea și dezvoltarea de noi tehnologii, de noi produse și de noi tehnici

| (485) | Potrivit Comisiei, compensarea fiscală în cauză constituie o subvenție în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, deoarece există o contribuție financiară sub forma unor venituri la care renunță GC, ceea ce conferă societăților în cauză un avantaj. Avantajul pentru beneficiari este egal cu impozitul care nu mai trebuie plătit. |
| --- | --- |

(485)

Potrivit Comisiei, compensarea fiscală în cauză constituie o subvenție în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, deoarece există o contribuție financiară sub forma unor venituri la care renunță GC, ceea ce conferă societăților în cauză un avantaj. Avantajul pentru beneficiari este egal cu impozitul care nu mai trebuie plătit.

| (486) | Această subvenție este specifică în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază, întrucât însăși legislația limitează aplicarea acestui regim la întreprinderile care suportă cheltuieli de cercetare și dezvoltare în anumite domenii prioritare de înaltă tehnologie stabilite de stat, cum este și sectorul CFO. |
| --- | --- |

(486)

Această subvenție este specifică în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază, întrucât însăși legislația limitează aplicarea acestui regim la întreprinderile care suportă cheltuieli de cercetare și dezvoltare în anumite domenii prioritare de înaltă tehnologie stabilite de stat, cum este și sectorul CFO.

(c)   Calculul valorii subvenției

| (487) | Valoarea subvenției care poate face obiectul unor măsuri compensatorii a fost calculată în raport cu avantajul conferit beneficiarilor în cursul perioadei de anchetă. Acest avantaj a fost calculat ca diferența dintre suma impozitelor totale de plătit în conformitate cu rata normală de impozitare și suma impozitelor totale de plătit după deducerea suplimentară de 75 % aplicată pentru cheltuielile efective de cercetare și dezvoltare. |
| --- | --- |

(487)

Valoarea subvenției care poate face obiectul unor măsuri compensatorii a fost calculată în raport cu avantajul conferit beneficiarilor în cursul perioadei de anchetă. Acest avantaj a fost calculat ca diferența dintre suma impozitelor totale de plătit în conformitate cu rata normală de impozitare și suma impozitelor totale de plătit după deducerea suplimentară de 75 % aplicată pentru cheltuielile efective de cercetare și dezvoltare.

| (488) | Rata de subvenționare stabilită pentru acest regim specific a fost de 1,28 % pentru FTT Group și de 0,13 % pentru ZTT Group. |
| --- | --- |

(488)

Rata de subvenționare stabilită pentru acest regim specific a fost de 1,28 % pentru FTT Group și de 0,13 % pentru ZTT Group.

3.7.1.3.   Scutirea referitoare la dividende între societățile rezidente calificate

| (489) | Legea privind impozitul pe profit al întreprinderilor oferă avantaje fiscale întreprinderilor care desfășoară activități în cadrul unor industrii sau proiecte a căror dezvoltare este sprijinită și încurajată în mod specific de stat, mai precis, scutirea de impozit a veniturilor din investițiile de capital, cum sunt dividendele și bonusurile, între întreprinderile rezidente eligibile. |
| --- | --- |

(489)

Legea privind impozitul pe profit al întreprinderilor oferă avantaje fiscale întreprinderilor care desfășoară activități în cadrul unor industrii sau proiecte a căror dezvoltare este sprijinită și încurajată în mod specific de stat, mai precis, scutirea de impozit a veniturilor din investițiile de capital, cum sunt dividendele și bonusurile, între întreprinderile rezidente eligibile.

(a)   Temei juridic

| (490) | Temeiul juridic al acestui program este articolul 26 alineatul (2) din Legea privind impozitul pe profit al întreprinderilor, împreună cu Normele de punere în aplicare a Legii RPC privind impozitul pe profit al întreprinderilor. |
| --- | --- |

(490)

Temeiul juridic al acestui program este articolul 26 alineatul (2) din Legea privind impozitul pe profit al întreprinderilor, împreună cu Normele de punere în aplicare a Legii RPC privind impozitul pe profit al întreprinderilor.

| (491) | Articolul 25 din Legea privind impozitul pe profit al întreprinderilor, care reprezintă o parte introductivă a capitolului IV („Politici fiscale preferențiale”), prevede că „Statul va acorda preferințe privind impozitul pe profit întreprinderilor angajate în industrii sau proiecte a căror dezvoltare este sprijinită și încurajată în mod special de stat”. În plus, articolul 26 alineatul (2) precizează că scutirea fiscală este aplicabilă veniturilor din investiții de capital între „întreprinderi rezidente eligibile”, ceea ce pare să limiteze domeniul său de aplicare numai la anumite întreprinderi rezidente. |
| --- | --- |

(491)

Articolul 25 din Legea privind impozitul pe profit al întreprinderilor, care reprezintă o parte introductivă a capitolului IV („Politici fiscale preferențiale”), prevede că „Statul va acorda preferințe privind impozitul pe profit întreprinderilor angajate în industrii sau proiecte a căror dezvoltare este sprijinită și încurajată în mod special de stat”. În plus, articolul 26 alineatul (2) precizează că scutirea fiscală este aplicabilă veniturilor din investiții de capital între „întreprinderi rezidente eligibile”, ceea ce pare să limiteze domeniul său de aplicare numai la anumite întreprinderi rezidente.

Statul va acorda preferințe privind impozitul pe profit întreprinderilor angajate în industrii sau proiecte a căror dezvoltare este sprijinită și încurajată în mod special de stat

întreprinderi rezidente eligibile

(b)   Constatările anchetei

| (492) | Comisia a constatat că unele societăți din grupurile incluse în eșantion au beneficiat de o scutire de la plata impozitului pe veniturile din dividende între întreprinderile rezidente calificate. |
| --- | --- |

(492)

Comisia a constatat că unele societăți din grupurile incluse în eșantion au beneficiat de o scutire de la plata impozitului pe veniturile din dividende între întreprinderile rezidente calificate.

| (493) | Comisia a considerat că acest regim constituie o subvenție în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, deoarece există o contribuție financiară sub forma unor venituri la care GC renunță, ceea ce creează un avantaj pentru societățile beneficiare. Avantajul pentru beneficiari este egal cu impozitul care nu mai trebuie plătit. |
| --- | --- |

(493)

Comisia a considerat că acest regim constituie o subvenție în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, deoarece există o contribuție financiară sub forma unor venituri la care GC renunță, ceea ce creează un avantaj pentru societățile beneficiare. Avantajul pentru beneficiari este egal cu impozitul care nu mai trebuie plătit.

| (494) | Această subvenție este specifică în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază, întrucât însăși legislația limitează aplicarea acestei scutiri numai la întreprinderile rezidente calificate care beneficiază de un sprijin important și a căror dezvoltare este încurajată de stat. |
| --- | --- |

(494)

Această subvenție este specifică în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază, întrucât însăși legislația limitează aplicarea acestei scutiri numai la întreprinderile rezidente calificate care beneficiază de un sprijin important și a căror dezvoltare este încurajată de stat.

| (495) | În urma comunicării constatărilor finale, ZTT Group a susținut că scutirea dividendelor este menită să elimine dubla impozitare a acelorași venituri atât la societățile-mamă, cât și la filiale, aceasta fiind o practică fiscală acceptată la nivel internațional. |
| --- | --- |

(495)

În urma comunicării constatărilor finale, ZTT Group a susținut că scutirea dividendelor este menită să elimine dubla impozitare a acelorași venituri atât la societățile-mamă, cât și la filiale, aceasta fiind o practică fiscală acceptată la nivel internațional.

| (496) | În acest sens, deși Comisia a fost de acord că eliminarea dublei impuneri este o practică fiscală recunoscută la nivel internațional, articolul 26 alineatul (2) din Legea privind impozitul pe profit al întreprinderilor face parte din capitolul IV („Preferințe fiscale”), care prevede o serie de tratamente fiscale preferențiale care sunt scutiri de la normele generale de impozitare. De asemenea, astfel cum se explică în considerentul 491, articolul 25 din Legea privind impozitul pe profit al întreprinderilor, care reprezintă o parte introductivă a capitolului IV („Politici fiscale preferențiale”), prevede că „Statul va acorda preferințe privind impozitul pe profit întreprinderilor angajate în industrii sau proiecte a căror dezvoltare este sprijinită și încurajată în mod special de stat”. În plus, articolul 26 alineatul (2) precizează că scutirea fiscală este aplicabilă veniturilor din investiții de capital între „întreprinderi rezidente eligibile”, ceea ce pare să limiteze domeniul său de aplicare numai la anumite întreprinderi rezidente. Prin urmare, Comisia a considerat că o astfel de politică fiscală preferențială este limitată la anumite industrii, care sunt sprijinite și încurajate în mod specific de către stat, cum este și industria CFO, și, prin urmare, este specifică în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază. În consecință, Comisia și-a confirmat concluzia descrisă în considerentele 493 și 494, potrivit căreia acest sistem este o subvenție care poate face obiectul unor măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(496)

În acest sens, deși Comisia a fost de acord că eliminarea dublei impuneri este o practică fiscală recunoscută la nivel internațional, articolul 26 alineatul (2) din Legea privind impozitul pe profit al întreprinderilor face parte din capitolul IV („Preferințe fiscale”), care prevede o serie de tratamente fiscale preferențiale care sunt scutiri de la normele generale de impozitare. De asemenea, astfel cum se explică în considerentul 491, articolul 25 din Legea privind impozitul pe profit al întreprinderilor, care reprezintă o parte introductivă a capitolului IV („Politici fiscale preferențiale”), prevede că „Statul va acorda preferințe privind impozitul pe profit întreprinderilor angajate în industrii sau proiecte a căror dezvoltare este sprijinită și încurajată în mod special de stat”. În plus, articolul 26 alineatul (2) precizează că scutirea fiscală este aplicabilă veniturilor din investiții de capital între „întreprinderi rezidente eligibile”, ceea ce pare să limiteze domeniul său de aplicare numai la anumite întreprinderi rezidente. Prin urmare, Comisia a considerat că o astfel de politică fiscală preferențială este limitată la anumite industrii, care sunt sprijinite și încurajate în mod specific de către stat, cum este și industria CFO, și, prin urmare, este specifică în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază. În consecință, Comisia și-a confirmat concluzia descrisă în considerentele 493 și 494, potrivit căreia acest sistem este o subvenție care poate face obiectul unor măsuri compensatorii.

Statul va acorda preferințe privind impozitul pe profit întreprinderilor angajate în industrii sau proiecte a căror dezvoltare este sprijinită și încurajată în mod special de stat

întreprinderi rezidente eligibile

(c)   Calculul valorii subvenției

| (497) | Comisia a calculat valoarea subvenției prin aplicarea cotei obișnuite de impozitare venitului din dividende care a fost scăzut din veniturile impozabile. |
| --- | --- |

(497)

Comisia a calculat valoarea subvenției prin aplicarea cotei obișnuite de impozitare venitului din dividende care a fost scăzut din veniturile impozabile.

| (498) | În urma comunicării constatărilor finale, ZTT Group a susținut că Comisia ar trebui să facă distincția între două tratamente fiscale diferite în declarația de impozit pe venit, și anume venitul din dividende și valoarea ajustării fiscale pentru investiții, aceasta nefiind un venit din dividende vizat de dispozițiile de la articolul 26 alineatul (2) din Legea privind impozitul pe profit al întreprinderilor. Comisia a fost de acord cu această afirmație și a corectat calculele avantajului în consecință. |
| --- | --- |

(498)

În urma comunicării constatărilor finale, ZTT Group a susținut că Comisia ar trebui să facă distincția între două tratamente fiscale diferite în declarația de impozit pe venit, și anume venitul din dividende și valoarea ajustării fiscale pentru investiții, aceasta nefiind un venit din dividende vizat de dispozițiile de la articolul 26 alineatul (2) din Legea privind impozitul pe profit al întreprinderilor. Comisia a fost de acord cu această afirmație și a corectat calculele avantajului în consecință.

| (499) | Rata de subvenționare stabilită pentru acest regim specific a fost de 1,05 % pentru FTT Group și de 0,21 % pentru ZTT Group. |
| --- | --- |

(499)

Rata de subvenționare stabilită pentru acest regim specific a fost de 1,05 % pentru FTT Group și de 0,21 % pentru ZTT Group.

3.7.1.4.   Amortizarea accelerată a echipamentelor utilizate de întreprinderile de înaltă tehnologie

| (500) | În conformitate cu articolul 32 din Legea privind impozitul pe profit al întreprinderilor, „în cazul în care amortizarea accelerată a activelor fixe ale unei întreprinderi este cu adevărat necesară datorită progresului tehnologic sau din alte motive, numărul de ani de amortizare poate fi redus sau se poate adopta metoda amortizării accelerate”. |
| --- | --- |

(500)

În conformitate cu articolul 32 din Legea privind impozitul pe profit al întreprinderilor, „în cazul în care amortizarea accelerată a activelor fixe ale unei întreprinderi este cu adevărat necesară datorită progresului tehnologic sau din alte motive, numărul de ani de amortizare poate fi redus sau se poate adopta metoda amortizării accelerate”.

în cazul în care amortizarea accelerată a activelor fixe ale unei întreprinderi este cu adevărat necesară datorită progresului tehnologic sau din alte motive, numărul de ani de amortizare poate fi redus sau se poate adopta metoda amortizării accelerate

(a)   Temei juridic

| (501) | Temeiul juridic al acestui program este articolul 32 din Legea privind impozitul pe profit al întreprinderilor, împreună cu Normele de punere în aplicare a Legii RPC privind impozitul pe profit al întreprinderilor, precum și următoarele comunicări:






  — | Comunicarea Ministerului de Finanțe și al Administrației Fiscale de Stat privind politicile de deducere a echipamentelor și a aparatelor în scopul impozitului pe profit al întreprinderilor [Cai Shui (2018) nr. 54]; |
| --- | --- | --- |

(501)

Temeiul juridic al acestui program este articolul 32 din Legea privind impozitul pe profit al întreprinderilor, împreună cu Normele de punere în aplicare a Legii RPC privind impozitul pe profit al întreprinderilor, precum și următoarele comunicări:

—

Comunicarea Ministerului de Finanțe și al Administrației Fiscale de Stat privind politicile de deducere a echipamentelor și a aparatelor în scopul impozitului pe profit al întreprinderilor [Cai Shui (2018) nr. 54];

| — | Comunicarea Ministerului de Finanțe și al Administrației Fiscale de Stat privind perfecționarea politicilor referitoare la impozitul pe profit al întreprinderilor aplicabil în cazul amortizării accelerate a activelor fixe [Cai Shui (2014) nr. 75]; și |
| --- | --- |

—

Comunicarea Ministerului de Finanțe și al Administrației Fiscale de Stat privind perfecționarea politicilor referitoare la impozitul pe profit al întreprinderilor aplicabil în cazul amortizării accelerate a activelor fixe [Cai Shui (2014) nr. 75]; și

| — | Comunicarea Ministerului de Finanțe și al Administrației Fiscale de Stat privind continuarea perfecționării politicilor referitoare la impozitul pe profit al întreprinderilor aplicabil în cazul amortizării accelerate a activelor fixe [Cai Shui (2015) nr. 106). |
| --- | --- |

—

Comunicarea Ministerului de Finanțe și al Administrației Fiscale de Stat privind continuarea perfecționării politicilor referitoare la impozitul pe profit al întreprinderilor aplicabil în cazul amortizării accelerate a activelor fixe [Cai Shui (2015) nr. 106).

(b)   Constatările anchetei

| (502) | Conform Comunicării privind politicile de deducere a echipamentelor și a aparatelor în scopului impozitul pe profit al întreprinderilor [Cai Shui (2018) nr. 54], „în cazul în care valoarea unitară a unui echipament sau a unui aparat nou achiziționat de o întreprindere în perioada 1 ianuarie 2018-31 decembrie 2020 nu depășește 5 milioane RMB, întreprinderea este autorizată să includă această valoare în costul și cheltuielile perioadei curente pe baza unei sume forfetare în scopul deducerii la calcularea venitului său impozabil și nu mai este obligată să calculeze amortizarea pe o bază anuală”. Această legislație nu este specifică industriei. |
| --- | --- |

(502)

Conform Comunicării privind politicile de deducere a echipamentelor și a aparatelor în scopului impozitul pe profit al întreprinderilor [Cai Shui (2018) nr. 54], „în cazul în care valoarea unitară a unui echipament sau a unui aparat nou achiziționat de o întreprindere în perioada 1 ianuarie 2018-31 decembrie 2020 nu depășește 5 milioane RMB, întreprinderea este autorizată să includă această valoare în costul și cheltuielile perioadei curente pe baza unei sume forfetare în scopul deducerii la calcularea venitului său impozabil și nu mai este obligată să calculeze amortizarea pe o bază anuală”. Această legislație nu este specifică industriei.

în cazul în care valoarea unitară a unui echipament sau a unui aparat nou achiziționat de o întreprindere în perioada 1 ianuarie 2018-31 decembrie 2020 nu depășește 5 milioane RMB, întreprinderea este autorizată să includă această valoare în costul și cheltuielile perioadei curente pe baza unei sume forfetare în scopul deducerii la calcularea venitului său impozabil și nu mai este obligată să calculeze amortizarea pe o bază anuală

| (503) | În ceea ce privește activele cu o valoare unitară de peste 5 milioane RMB, rămân aplicabile Comunicarea privind perfecționarea politicilor referitoare la impozitul pe profit al întreprinderilor aplicabil în cazul amortizării accelerate a activelor fixe [Cai Shui (2014) nr. 75) și Comunicarea privind continuarea perfecționării politicilor referitoare la impozitul pe profit al întreprinderilor aplicabil în cazul amortizării accelerate a activelor fixe [Cai Shui (2015) nr. 106). Conform acestor comunicări, activele fixe achiziționate de societățile din 10 industrii esențiale pot opta pentru metoda de amortizare accelerată. |
| --- | --- |

(503)

În ceea ce privește activele cu o valoare unitară de peste 5 milioane RMB, rămân aplicabile Comunicarea privind perfecționarea politicilor referitoare la impozitul pe profit al întreprinderilor aplicabil în cazul amortizării accelerate a activelor fixe [Cai Shui (2014) nr. 75) și Comunicarea privind continuarea perfecționării politicilor referitoare la impozitul pe profit al întreprinderilor aplicabil în cazul amortizării accelerate a activelor fixe [Cai Shui (2015) nr. 106). Conform acestor comunicări, activele fixe achiziționate de societățile din 10 industrii esențiale pot opta pentru metoda de amortizare accelerată.

| (504) | Comisia a stabilit că, în cursul perioadei de anchetă, societățile incluse în eșantion nu au aplicat o amortizare accelerată a activelor cu o valoare unitară care depășește 5 milioane RMB. Prin urmare, întrucât aceste active nu intrau sub incidența Comunicării Cai Shui (2014) nr. 75 și nici a Comunicării Cai Shui (2015) nr. 106, Comisia a constatat că producătorii-exportatori nu au beneficiat de subvenții care pot face obiectul unor măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(504)

Comisia a stabilit că, în cursul perioadei de anchetă, societățile incluse în eșantion nu au aplicat o amortizare accelerată a activelor cu o valoare unitară care depășește 5 milioane RMB. Prin urmare, întrucât aceste active nu intrau sub incidența Comunicării Cai Shui (2014) nr. 75 și nici a Comunicării Cai Shui (2015) nr. 106, Comisia a constatat că producătorii-exportatori nu au beneficiat de subvenții care pot face obiectul unor măsuri compensatorii.

| (505) | În urma comunicării constatărilor finale, reclamantul a susținut că producătorii-exportatori incluși în eșantion ar fi putut beneficia de amortizarea accelerată a locuințelor și clădirilor, care sunt excluse din domeniul de aplicare al pragului de 5 milioane RMB în conformitate cu articolul 2 din Comunicarea privind politicile de deducere a echipamentelor și a aparatelor în scopul impozitului pe profit al întreprinderilor [Cai Shui (2018) nr. 54]. În acest sens, Comisia a confirmat că societățile incluse în eșantion nu au beneficiat de amortizarea accelerată a locuințelor și clădirilor în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(505)

În urma comunicării constatărilor finale, reclamantul a susținut că producătorii-exportatori incluși în eșantion ar fi putut beneficia de amortizarea accelerată a locuințelor și clădirilor, care sunt excluse din domeniul de aplicare al pragului de 5 milioane RMB în conformitate cu articolul 2 din Comunicarea privind politicile de deducere a echipamentelor și a aparatelor în scopul impozitului pe profit al întreprinderilor [Cai Shui (2018) nr. 54]. În acest sens, Comisia a confirmat că societățile incluse în eșantion nu au beneficiat de amortizarea accelerată a locuințelor și clădirilor în cursul perioadei de anchetă.

(c)   Concluzie

| (506) | Comisia a considerat că producătorii-exportatori nu au beneficiat de subvenții care pot face obiectul unor măsuri compensatorii în cadrul acestui program în cursul PA. |
| --- | --- |

(506)

Comisia a considerat că producătorii-exportatori nu au beneficiat de subvenții care pot face obiectul unor măsuri compensatorii în cadrul acestui program în cursul PA.

3.7.1.5.   Scutirea de impozitul pe utilizarea terenurilor

| (507) | O organizație sau o persoană care are în folosință terenuri în municipii, orașe și localități administrative, precum și în zone industriale și miniere va plăti în mod normal impozitul pe utilizarea terenului urban. Impozitul pe utilizarea terenurilor este colectat de autoritățile fiscale locale din zona în care este utilizat terenul. Însă anumite categorii de terenuri, cum sunt terenurile care au fost recuperate din mare, terenurile date în folosința instituțiilor guvernamentale, a organizațiilor populare și a unităților militare pentru uzul propriu, terenurile destinate utilizării de către instituții finanțate prin alocări guvernamentale de la Ministerul Finanțelor, terenurile utilizate de templele religioase, parcurile publice, siturile publice istorice sau cu caracter pitoresc, străzile, drumurile, piețele publice, peluzele și alte terenuri publice urbane sunt scutite de impozitul pe utilizarea terenului. |
| --- | --- |

(507)

O organizație sau o persoană care are în folosință terenuri în municipii, orașe și localități administrative, precum și în zone industriale și miniere va plăti în mod normal impozitul pe utilizarea terenului urban. Impozitul pe utilizarea terenurilor este colectat de autoritățile fiscale locale din zona în care este utilizat terenul. Însă anumite categorii de terenuri, cum sunt terenurile care au fost recuperate din mare, terenurile date în folosința instituțiilor guvernamentale, a organizațiilor populare și a unităților militare pentru uzul propriu, terenurile destinate utilizării de către instituții finanțate prin alocări guvernamentale de la Ministerul Finanțelor, terenurile utilizate de templele religioase, parcurile publice, siturile publice istorice sau cu caracter pitoresc, străzile, drumurile, piețele publice, peluzele și alte terenuri publice urbane sunt scutite de impozitul pe utilizarea terenului.

(a)   Temei juridic

| (508) | Temeiul juridic al acestui program este următorul:






  — | Regulamentul provizoriu al Republicii Populare Chineze privind impozitul pe bunurile imobile [Guo Fa (1986) nr. 90, cu modificările din 2011]; |
| --- | --- | --- |

(508)

Temeiul juridic al acestui program este următorul:

—

Regulamentul provizoriu al Republicii Populare Chineze privind impozitul pe bunurile imobile [Guo Fa (1986) nr. 90, cu modificările din 2011];

| — | Regulamentul provizoriu al Republicii Populare Chineze privind impozitul pe utilizarea terenurilor urbane (revizuit în 2019), Ordinul nr. 709 al Consiliului de Stat al Republicii Populare Chineze; și |
| --- | --- |

—

Regulamentul provizoriu al Republicii Populare Chineze privind impozitul pe utilizarea terenurilor urbane (revizuit în 2019), Ordinul nr. 709 al Consiliului de Stat al Republicii Populare Chineze; și

| — | Mai multe comunicări privind sprijinirea puternică a dezvoltării durabile și sănătoase a economiei private [EFA (2018) nr. 33]. |
| --- | --- |

—

Mai multe comunicări privind sprijinirea puternică a dezvoltării durabile și sănătoase a economiei private [EFA (2018) nr. 33].

(b)   Constatările anchetei

| (509) | O societate din unul dintre grupurile incluse în eșantion a beneficiat de o reducere de 60 % a cuantumului impozitului pe utilizarea terenurilor pe baza politicii speciale aplicabile societăților de înaltă tehnologie în 2019 și 2020, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din „Mai multe comunicări privind sprijinirea puternică a dezvoltării durabile și sănătoase a economiei private” [EFA [2018] nr. 33]”. |
| --- | --- |

(509)

O societate din unul dintre grupurile incluse în eșantion a beneficiat de o reducere de 60 % a cuantumului impozitului pe utilizarea terenurilor pe baza politicii speciale aplicabile societăților de înaltă tehnologie în 2019 și 2020, în conformitate cu articolul 2 alineatul (1) din „Mai multe comunicări privind sprijinirea puternică a dezvoltării durabile și sănătoase a economiei private” [EFA [2018] nr. 33]”.

| (510) | Societatea în cauză nu s-a încadrat în niciuna dintre categoriile scutite stabilite la articolul 6 din Regulamentul provizoriu al Republicii Populare Chineze privind impozitul pe utilizarea terenurilor urbane (revizuit în 2019). |
| --- | --- |

(510)

Societatea în cauză nu s-a încadrat în niciuna dintre categoriile scutite stabilite la articolul 6 din Regulamentul provizoriu al Republicii Populare Chineze privind impozitul pe utilizarea terenurilor urbane (revizuit în 2019).

| (511) | În plus, aceeași societate a fost scutită în totalitate de la plata impozitului pe utilizarea terenurilor în primul trimestru al anului 2020 pe baza „Comunicării Biroului General al Guvernului Popular al Provinciei Hubei privind tipărirea și difuzarea politicilor și măsurilor relevante pentru a face față situației provocate de COVID-19 și sprijinirea întreprinderilor mici și mijlocii în vederea depășirii dificultăților” [EZhengBanFa (2020) nr. 5] și „Comunicarea Guvernului Popular al Provinciei Hubei privind tipărirea și difuzarea politicilor și a măsurilor relevante pentru accelerarea dezvoltării economiei și societății în Provincia Hubei” [EZhengBanFa (2020) nr. 6]. |
| --- | --- |

(511)

În plus, aceeași societate a fost scutită în totalitate de la plata impozitului pe utilizarea terenurilor în primul trimestru al anului 2020 pe baza „Comunicării Biroului General al Guvernului Popular al Provinciei Hubei privind tipărirea și difuzarea politicilor și măsurilor relevante pentru a face față situației provocate de COVID-19 și sprijinirea întreprinderilor mici și mijlocii în vederea depășirii dificultăților” [EZhengBanFa (2020) nr. 5] și „Comunicarea Guvernului Popular al Provinciei Hubei privind tipărirea și difuzarea politicilor și a măsurilor relevante pentru accelerarea dezvoltării economiei și societății în Provincia Hubei” [EZhengBanFa (2020) nr. 6].

(c)   Concluzie

| (512) | Comisia a considerat că reducerea impozitului pe utilizarea terenurilor pentru societățile de înaltă tehnologie descrisă mai sus constituie o subvenție fie în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i), fie al articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, deoarece există o contribuție financiară fie sub forma transferului direct de fonduri (restituirea impozitului plătit), fie a unor venituri la care GC renunță (neplata impozitului), ceea ce conferă societății în cauză un avantaj. Subvenția este specifică, deoarece vizează numai societățile de înaltă tehnologie. |
| --- | --- |

(512)

Comisia a considerat că reducerea impozitului pe utilizarea terenurilor pentru societățile de înaltă tehnologie descrisă mai sus constituie o subvenție fie în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (i), fie al articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, deoarece există o contribuție financiară fie sub forma transferului direct de fonduri (restituirea impozitului plătit), fie a unor venituri la care GC renunță (neplata impozitului), ceea ce conferă societății în cauză un avantaj. Subvenția este specifică, deoarece vizează numai societățile de înaltă tehnologie.

| (513) | Avantajul pentru beneficiari este egal cu cuantumul restituit/impozitul care nu mai trebuie plătit. Această subvenție este specifică în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază, deoarece societatea a beneficiat de o reducere a impozitelor, deși nu se încadra în niciunul dintre criteriile obiective menționate în considerentul 507. |
| --- | --- |

(513)

Avantajul pentru beneficiari este egal cu cuantumul restituit/impozitul care nu mai trebuie plătit. Această subvenție este specifică în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază, deoarece societatea a beneficiat de o reducere a impozitelor, deși nu se încadra în niciunul dintre criteriile obiective menționate în considerentul 507.

| (514) | În ceea ce privește scutirea de la plata impozitului pe utilizarea terenurilor în primul trimestru al anului 2020, Comisia a considerat că măsura nu este specifică în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază, deoarece, având în vedere pandemia de COVID-19, această scutire fiscală nu s-a limitat la o anumită întreprindere, industrie sau grup de întreprinderi sau industrii, ci s-a aplicat tuturor industriilor. |
| --- | --- |

(514)

În ceea ce privește scutirea de la plata impozitului pe utilizarea terenurilor în primul trimestru al anului 2020, Comisia a considerat că măsura nu este specifică în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază, deoarece, având în vedere pandemia de COVID-19, această scutire fiscală nu s-a limitat la o anumită întreprindere, industrie sau grup de întreprinderi sau industrii, ci s-a aplicat tuturor industriilor.

(d)   Calculul valorii subvenției

| (515) | Valoarea subvenției care poate face obiectul unor măsuri compensatorii a fost calculată în raport cu avantajul conferit beneficiarilor în cursul perioadei de anchetă. Acest avantaj a fost considerat ca fiind suma restituită în cursul perioadei de anchetă. Valoarea subvenției stabilite pentru acest regim specific a fost neglijabilă pentru FTT Group. |
| --- | --- |

(515)

Valoarea subvenției care poate face obiectul unor măsuri compensatorii a fost calculată în raport cu avantajul conferit beneficiarilor în cursul perioadei de anchetă. Acest avantaj a fost considerat ca fiind suma restituită în cursul perioadei de anchetă. Valoarea subvenției stabilite pentru acest regim specific a fost neglijabilă pentru FTT Group.

3.7.1.6.   Totalul cumulat al tuturor regimurilor de scutire de impozite și al programelor de reducere a impozitelor

| (516) | Rata de subvenționare totală stabilită în legătură cu toate regimurile de impozitare în cursul perioadei de anchetă pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion a fost după cum urmează:

  Scutiri și reduceri ale impozitelor







  Denumirea societății | Rata de subvenționare |
| --- | --- | --- |
| FTT Group:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(516)

Rata de subvenționare totală stabilită în legătură cu toate regimurile de impozitare în cursul perioadei de anchetă pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion a fost după cum urmează:

Scutiri și reduceri ale impozitelor

Scutiri și reduceri ale impozitelor

Denumirea societății

Rata de subvenționare

FTT Group:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

2,43  %

ZTT Group:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

0,82  %

3.7.2.   Furnizarea de energie electrică la tarife reduse

Furnizarea de energie electrică la tarife reduse

(a)   Temei juridic

| — | Circulara nr. 1027 a Comisiei naționale pentru dezvoltare și reformă și a Administrației Naționale a Energiei privind promovarea în mod activ a tranzacțiilor cu energie electrică orientate spre piață și continuarea îmbunătățirii mecanismului de schimburi comerciale, Fa Gua Yun Xing (2018), emisă la 16 iulie 2018; |
| --- | --- |

—

Circulara nr. 1027 a Comisiei naționale pentru dezvoltare și reformă și a Administrației Naționale a Energiei privind promovarea în mod activ a tranzacțiilor cu energie electrică orientate spre piață și continuarea îmbunătățirii mecanismului de schimburi comerciale, Fa Gua Yun Xing (2018), emisă la 16 iulie 2018;

| — | Mai multe comunicări ale Comitetului Central al Partidului Comunist Chinez și ale Consiliului de Stat privind aprofundarea în continuare a reformei sistemului energetic [Zhong Fa (2015) nr. 9]; |
| --- | --- |

—

Mai multe comunicări ale Comitetului Central al Partidului Comunist Chinez și ale Consiliului de Stat privind aprofundarea în continuare a reformei sistemului energetic [Zhong Fa (2015) nr. 9];

| — | Comunicarea privind liberalizarea deplină a planului de producție și consum de energie electrică pentru utilizatorii operaționali din punct de vedere comercial [Comisia națională pentru dezvoltare și reformă (2019) nr. 1105]; |
| --- | --- |

—

Comunicarea privind liberalizarea deplină a planului de producție și consum de energie electrică pentru utilizatorii operaționali din punct de vedere comercial [Comisia națională pentru dezvoltare și reformă (2019) nr. 1105];

| — | Normele (provizorii) privind comercializarea energiei electrice pentru tranzacțiile pe termen mediu și lung în Provincia Hubei din 29 noiembrie 2019; |
| --- | --- |

—

Normele (provizorii) privind comercializarea energiei electrice pentru tranzacțiile pe termen mediu și lung în Provincia Hubei din 29 noiembrie 2019;

| — | Normele de comercializare a energiei electrice pentru tranzacțiile pe termen mediu și lung în Provincia Jiangsu; |
| --- | --- |

—

Normele de comercializare a energiei electrice pentru tranzacțiile pe termen mediu și lung în Provincia Jiangsu;

| — | Comunicarea Biroului de prețuri al Provinciei Jiangsu privind ajustarea rezonabilă a structurii prețurilor la energia electrică, Su Jia Gong (2017) nr. 124; și |
| --- | --- |

—

Comunicarea Biroului de prețuri al Provinciei Jiangsu privind ajustarea rezonabilă a structurii prețurilor la energia electrică, Su Jia Gong (2017) nr. 124; și

| — | Circulara nr. 258 a Comisiei naționale pentru dezvoltare și reformă privind reducerea costurilor energiei electrice suportate de întreprinderi pentru sprijinirea refacerii muncii și a dezvoltării producției și a prețului de reformă (2020). |
| --- | --- |

—

Circulara nr. 258 a Comisiei naționale pentru dezvoltare și reformă privind reducerea costurilor energiei electrice suportate de întreprinderi pentru sprijinirea refacerii muncii și a dezvoltării producției și a prețului de reformă (2020).

(b)   Constatările anchetei

| (517) | Toate societățile incluse în eșantion au achiziționat energia electrică utilizată. |
| --- | --- |

(517)

Toate societățile incluse în eșantion au achiziționat energia electrică utilizată.

| (518) | În ceea ce privește unele societăți din cadrul grupurilor incluse în eșantion, prețurile de achiziție a energiei electrice respectau prețurile oficiale pentru marii utilizatori industriali stabilite la nivel de provincie. Astfel cum s-a constatat în anchetele anterioare (117), furnizarea de energie electrică la prețuri stabilite oficial nu conferă un avantaj specific. |
| --- | --- |

(518)

În ceea ce privește unele societăți din cadrul grupurilor incluse în eșantion, prețurile de achiziție a energiei electrice respectau prețurile oficiale pentru marii utilizatori industriali stabilite la nivel de provincie. Astfel cum s-a constatat în anchetele anterioare (117), furnizarea de energie electrică la prețuri stabilite oficial nu conferă un avantaj specific.

117

| (519) | Cu toate acestea, Comisia a stabilit că societățile care fac obiectul anchetei din cele două grupuri incluse în eșantion au beneficiat de reduceri sau de restituiri/ajustări ale unei părți din costul energiei electrice utilizate. |
| --- | --- |

(519)

Cu toate acestea, Comisia a stabilit că societățile care fac obiectul anchetei din cele două grupuri incluse în eșantion au beneficiat de reduceri sau de restituiri/ajustări ale unei părți din costul energiei electrice utilizate.

| (520) | Comisia a constatat că societățile din cadrul unuia dintre grupurile incluse în eșantion au beneficiat de restituiri/ajustări specifice ale costului energiei electrice, deoarece acestor societăți li s-a permis să participe la un program-pilot pentru „tranzacții cu energie electrică orientate spre piață”. Aceste societăți nu aveau un contract cu un producător de energie electrică pentru furnizarea directă de energie electrică. Restituirile/ajustările au fost primite deoarece societățile în cauză au comunicat în avans centralelor electrice cererea lor de energie electrică. |
| --- | --- |

(520)

Comisia a constatat că societățile din cadrul unuia dintre grupurile incluse în eșantion au beneficiat de restituiri/ajustări specifice ale costului energiei electrice, deoarece acestor societăți li s-a permis să participe la un program-pilot pentru „tranzacții cu energie electrică orientate spre piață”. Aceste societăți nu aveau un contract cu un producător de energie electrică pentru furnizarea directă de energie electrică. Restituirile/ajustările au fost primite deoarece societățile în cauză au comunicat în avans centralelor electrice cererea lor de energie electrică.

| (521) | Comisia a constatat, de asemenea, că, la fel ca în anchetele anterioare (118), anumite societăți care fac obiectul anchetei sunt autorizate să achiziționeze energie electrică direct de la producătorii de energie electrică prin semnarea unor acorduri de cumpărare directă. Astfel de contracte prevăd o anumită cantitate de energie electrică la un anumit preț, care este mai mic decât prețurile oficiale stabilite la nivel provincial pentru marii utilizatori industriali. |
| --- | --- |

(521)

Comisia a constatat, de asemenea, că, la fel ca în anchetele anterioare (118), anumite societăți care fac obiectul anchetei sunt autorizate să achiziționeze energie electrică direct de la producătorii de energie electrică prin semnarea unor acorduri de cumpărare directă. Astfel de contracte prevăd o anumită cantitate de energie electrică la un anumit preț, care este mai mic decât prețurile oficiale stabilite la nivel provincial pentru marii utilizatori industriali.

118

| (522) | Posibilitatea de a încheia contracte directe de furnizare a energiei electrice sau de a beneficia de restituiri/ajustări ale costului energiei electrice prin participarea la „tranzacții cu energie electrică orientate spre piață” nu este oferită în prezent tuturor marilor utilizatori industriali. La nivel național, comunicările Comitetului Central al Partidului Comunist Chinez și al Consiliului de Stat privind aprofundarea în continuare a reformei sistemului energetic precizează, de exemplu, că „întreprinderile care nu se conformează politicii industriale naționale și ale căror produse și procese sunt eliminate nu ar trebui să participe la tranzacții directe” (119). Aceleași comunicări mai stipulează și că, „după stabilirea standardelor de acces, ar trebui, de asemenea, să actualizăm cataloagele întreprinderilor locale de producere a energiei electrice și ale comercianților cu amănuntul de energie electrică care respectă standardele publicate anual de guverne și să punem în aplicare reglementarea dinamică a catalogului utilizatorilor. Întreprinderile producătoare de energie electrică, comercianții cu amănuntul de energie electrică și utilizatorii incluși în catalog se pot înregistra în mod voluntar la instituțiile de tranzacționare pentru a deveni actori pe piață”
  . Prin urmare, pentru a participa la sistemul de comercializare directă, o societate ar trebui să îndeplinească anumite standarde și să fie inclusă în „catalogul utilizatorului”. |
| --- | --- |

(522)

Posibilitatea de a încheia contracte directe de furnizare a energiei electrice sau de a beneficia de restituiri/ajustări ale costului energiei electrice prin participarea la „tranzacții cu energie electrică orientate spre piață” nu este oferită în prezent tuturor marilor utilizatori industriali. La nivel național, comunicările Comitetului Central al Partidului Comunist Chinez și al Consiliului de Stat privind aprofundarea în continuare a reformei sistemului energetic precizează, de exemplu, că „întreprinderile care nu se conformează politicii industriale naționale și ale căror produse și procese sunt eliminate nu ar trebui să participe la tranzacții directe” (119). Aceleași comunicări mai stipulează și că, „după stabilirea standardelor de acces, ar trebui, de asemenea, să actualizăm cataloagele întreprinderilor locale de producere a energiei electrice și ale comercianților cu amănuntul de energie electrică care respectă standardele publicate anual de guverne și să punem în aplicare reglementarea dinamică a catalogului utilizatorilor. Întreprinderile producătoare de energie electrică, comercianții cu amănuntul de energie electrică și utilizatorii incluși în catalog se pot înregistra în mod voluntar la instituțiile de tranzacționare pentru a deveni actori pe piață”
  . Prin urmare, pentru a participa la sistemul de comercializare directă, o societate ar trebui să îndeplinească anumite standarde și să fie inclusă în „catalogul utilizatorului”.

tranzacții cu energie electrică orientate spre piață

întreprinderile care nu se conformează politicii industriale naționale și ale căror produse și procese sunt eliminate nu ar trebui să participe la tranzacții directe

119

după stabilirea standardelor de acces, ar trebui, de asemenea, să actualizăm cataloagele întreprinderilor locale de producere a energiei electrice și ale comercianților cu amănuntul de energie electrică care respectă standardele publicate anual de guverne și să punem în aplicare reglementarea dinamică a catalogului utilizatorilor. Întreprinderile producătoare de energie electrică, comercianții cu amănuntul de energie electrică și utilizatorii incluși în catalog se pot înregistra în mod voluntar la instituțiile de tranzacționare pentru a deveni actori pe piață”

catalogul utilizatorului

| (523) | În practică, comercializarea directă a energiei electrice este efectuată de provincii. Societățile trebuie să solicite autorităților provinciale aprobarea de a participa la regimul-pilot de achiziționare directă a energiei electrice și trebuie să îndeplinească anumite criterii. Pentru anumite societăți, nu există o negociere sau o procedură de ofertare efectivă bazată pe piață, deoarece cantitățile achiziționate în baza contractelor directe nu se bazează pe cererea și oferta reală. Într-adevăr, nici producătorii, nici utilizatorii de energie electrică nu sunt liberi să vândă sau să cumpere direct toată energia electrică de care au nevoie. Ei sunt restricționați de contingente cantitative, care le sunt alocate de guvernul local. În plus, deși prețurile ar trebui să fie negociate direct între producătorii și utilizatorii de energie electrică sau prin intermediul societăților de servicii intermediare, facturile către societăți sunt, de fapt, emise de societatea de stat furnizoare de electricitate. În final, toate contractele de cumpărare directă semnate trebuie să fie depuse la guvernul local pentru a fi înregistrate. |
| --- | --- |

(523)

În practică, comercializarea directă a energiei electrice este efectuată de provincii. Societățile trebuie să solicite autorităților provinciale aprobarea de a participa la regimul-pilot de achiziționare directă a energiei electrice și trebuie să îndeplinească anumite criterii. Pentru anumite societăți, nu există o negociere sau o procedură de ofertare efectivă bazată pe piață, deoarece cantitățile achiziționate în baza contractelor directe nu se bazează pe cererea și oferta reală. Într-adevăr, nici producătorii, nici utilizatorii de energie electrică nu sunt liberi să vândă sau să cumpere direct toată energia electrică de care au nevoie. Ei sunt restricționați de contingente cantitative, care le sunt alocate de guvernul local. În plus, deși prețurile ar trebui să fie negociate direct între producătorii și utilizatorii de energie electrică sau prin intermediul societăților de servicii intermediare, facturile către societăți sunt, de fapt, emise de societatea de stat furnizoare de electricitate. În final, toate contractele de cumpărare directă semnate trebuie să fie depuse la guvernul local pentru a fi înregistrate.

| (524) | În 2018, GC a emis Circulara Comisiei naționale pentru dezvoltare și reformă și a Administrației Naționale a Energiei privind promovarea în mod activ a tranzacțiilor cu energie electrică orientate spre piață și continuarea îmbunătățirii mecanismului de schimburi comerciale [Fa Gai Yun Xing (2018) nr. 1027]. Deși vizează creșterea numărului de tranzacții directe pe piața energiei electrice, circulara menționează în mod specific anumite industrii, printre care industriile de înaltă tehnologie, cum este și industria CFO, ca fiind sprijinite și beneficiind de pe urma liberalizării pieței energiei electrice. În special, secțiunea III („Deschiderea pentru a permite intrarea utilizatorilor care îndeplinesc cerințele”) prevede la punctul 2 „sprijinirea industriilor emergente care prezintă o valoare adăugată ridicată, cum ar fi industriile de înaltă tehnologie, industria internetului, industria volumelor mari de date și industriile care fabrică produse de calitate superioară, precum și întreprinderile cu avantaje și caracteristici distincte și cu conținut tehnologic ridicat pentru a participa la tranzacții, fără restricții privind nivelurile de tensiune și consumul de energie”. |
| --- | --- |

(524)

În 2018, GC a emis Circulara Comisiei naționale pentru dezvoltare și reformă și a Administrației Naționale a Energiei privind promovarea în mod activ a tranzacțiilor cu energie electrică orientate spre piață și continuarea îmbunătățirii mecanismului de schimburi comerciale [Fa Gai Yun Xing (2018) nr. 1027]. Deși vizează creșterea numărului de tranzacții directe pe piața energiei electrice, circulara menționează în mod specific anumite industrii, printre care industriile de înaltă tehnologie, cum este și industria CFO, ca fiind sprijinite și beneficiind de pe urma liberalizării pieței energiei electrice. În special, secțiunea III („Deschiderea pentru a permite intrarea utilizatorilor care îndeplinesc cerințele”) prevede la punctul 2 „sprijinirea industriilor emergente care prezintă o valoare adăugată ridicată, cum ar fi industriile de înaltă tehnologie, industria internetului, industria volumelor mari de date și industriile care fabrică produse de calitate superioară, precum și întreprinderile cu avantaje și caracteristici distincte și cu conținut tehnologic ridicat pentru a participa la tranzacții, fără restricții privind nivelurile de tensiune și consumul de energie”.

sprijinirea industriilor emergente care prezintă o valoare adăugată ridicată, cum ar fi industriile de înaltă tehnologie, industria internetului, industria volumelor mari de date și industriile care fabrică produse de calitate superioară, precum și întreprinderile cu avantaje și caracteristici distincte și cu conținut tehnologic ridicat pentru a participa la tranzacții, fără restricții privind nivelurile de tensiune și consumul de energie

| (525) | De asemenea, Comunicarea nr. 1105 privind liberalizarea deplină a planului de producție și consum de energie electrică pentru utilizatorii operaționali (2019), care vizează liberalizarea în continuare a pieței energiei electrice, prevede că „printre utilizatorii comerciali de energie electrică, cei care nu respectă politicile industriale naționale nu participă provizoriu la tranzacțiile orientate spre piață, iar utilizatorii de energie electrică ale căror produse și procese fac parte din categoriile eliminate și limitate din Catalogul orientativ pentru ajustarea structurală a industriei trebuie să pună în aplicare cu strictețe actuala politică de prețuri diferențiate la energia electrică.” |
| --- | --- |

(525)

De asemenea, Comunicarea nr. 1105 privind liberalizarea deplină a planului de producție și consum de energie electrică pentru utilizatorii operaționali (2019), care vizează liberalizarea în continuare a pieței energiei electrice, prevede că „printre utilizatorii comerciali de energie electrică, cei care nu respectă politicile industriale naționale nu participă provizoriu la tranzacțiile orientate spre piață, iar utilizatorii de energie electrică ale căror produse și procese fac parte din categoriile eliminate și limitate din Catalogul orientativ pentru ajustarea structurală a industriei trebuie să pună în aplicare cu strictețe actuala politică de prețuri diferențiate la energia electrică.”

| (526) | Prin urmare, legislația prevede o aplicare selectivă a „tranzacțiilor cu energie electrică de pe piață” pe piața energiei electrice, limitată la anumite industrii, cum sunt industriile care respectă politicile industriale naționale, punând un accent deosebit pe industriile de înaltă tehnologie. Ca urmare, aceste industrii plătesc prețuri mai mici la energia electrică. |
| --- | --- |

(526)

Prin urmare, legislația prevede o aplicare selectivă a „tranzacțiilor cu energie electrică de pe piață” pe piața energiei electrice, limitată la anumite industrii, cum sunt industriile care respectă politicile industriale naționale, punând un accent deosebit pe industriile de înaltă tehnologie. Ca urmare, aceste industrii plătesc prețuri mai mici la energia electrică.

| (527) | De asemenea, Comisia a constatat că anumite societăți care fac obiectul anchetei au beneficiat de restituiri/ajustări ale costului energiei electrice în perioada martie-iunie 2020, pe baza unei politici la nivel național (120) care urmărește să degreveze întreprinderile de sarcina generată de pandemia de COVID-19. Comisia a considerat că această măsură nu este specifică. |
| --- | --- |

(527)

De asemenea, Comisia a constatat că anumite societăți care fac obiectul anchetei au beneficiat de restituiri/ajustări ale costului energiei electrice în perioada martie-iunie 2020, pe baza unei politici la nivel național (120) care urmărește să degreveze întreprinderile de sarcina generată de pandemia de COVID-19. Comisia a considerat că această măsură nu este specifică.

120

(c)   Concluzie

| (528) | Comisia a considerat că rata redusă a energiei electrice și restituirile/ajustările care rezultă din participarea la „tranzacții cu energie electrică orientate spre piață”, prin intermediul unui contract direct de furnizare a energiei electrice sau nu, primite de societățile incluse în eșantion în cauză constituie o subvenție în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, deoarece există o contribuție financiară sub forma unor venituri la care GC (adică operatorul rețelei) renunță, ceea ce conferă un avantaj societăților în cauză. Avantajul pentru beneficiari este egal cu reducerea costurilor energiei electrice, fie prin reducerea prețurilor la energia electrică negociată în cadrul contractelor directe de furnizare a energiei electrice, fie prin restituiri/ajustări datorate participării la un program-pilot pentru „tranzacții cu energie electrică orientate spre piață”, deoarece energia electrică a fost furnizată la un preț inferior prețului normal de rețea plătit de alți mari utilizatori industriali care nu sunt autorizați de stat să participe la „tranzacții orientate spre piață” pentru furnizarea de energie electrică. |
| --- | --- |

(528)

Comisia a considerat că rata redusă a energiei electrice și restituirile/ajustările care rezultă din participarea la „tranzacții cu energie electrică orientate spre piață”, prin intermediul unui contract direct de furnizare a energiei electrice sau nu, primite de societățile incluse în eșantion în cauză constituie o subvenție în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, deoarece există o contribuție financiară sub forma unor venituri la care GC (adică operatorul rețelei) renunță, ceea ce conferă un avantaj societăților în cauză. Avantajul pentru beneficiari este egal cu reducerea costurilor energiei electrice, fie prin reducerea prețurilor la energia electrică negociată în cadrul contractelor directe de furnizare a energiei electrice, fie prin restituiri/ajustări datorate participării la un program-pilot pentru „tranzacții cu energie electrică orientate spre piață”, deoarece energia electrică a fost furnizată la un preț inferior prețului normal de rețea plătit de alți mari utilizatori industriali care nu sunt autorizați de stat să participe la „tranzacții orientate spre piață” pentru furnizarea de energie electrică.

tranzacții cu energie electrică orientate spre piață

tranzacții cu energie electrică orientate spre piață

tranzacții orientate spre piață

| (529) | Această subvenție este specifică în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază, întrucât însăși legislația limitează aplicarea acestui regim numai la întreprinderile care se conformează anumitor obiective ale politicii industriale stabilite de stat și ale căror produse și procese nu au fost eliminate ca neeligibile. |
| --- | --- |

(529)

Această subvenție este specifică în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază, întrucât însăși legislația limitează aplicarea acestui regim numai la întreprinderile care se conformează anumitor obiective ale politicii industriale stabilite de stat și ale căror produse și procese nu au fost eliminate ca neeligibile.

| (530) | Prin urmare, Comisia a concluzionat că regimul de subvenționare era pus în aplicare în cursul perioadei de anchetă și că acesta este specific în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) și al articolului 4 alineatul (3) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(530)

Prin urmare, Comisia a concluzionat că regimul de subvenționare era pus în aplicare în cursul perioadei de anchetă și că acesta este specific în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) și al articolului 4 alineatul (3) din regulamentul de bază.

(d)   Calculul valorii subvenției

| (531) | Valoarea subvenției care poate face obiectul unor măsuri compensatorii a fost calculată în raport cu avantajul conferit beneficiarilor în cursul perioadei de anchetă. Acest avantaj a fost calculat ca diferența dintre prețul total al energiei electrice care trebuie plătit în funcție de prețul oficial al energiei electrice și prețul total al energiei electrice plătit de grupurile de societăți incluse în eșantion la rata redusă și/sau prin deducerea diferitelor forme de restituiri/ajustări. |
| --- | --- |

(531)

Valoarea subvenției care poate face obiectul unor măsuri compensatorii a fost calculată în raport cu avantajul conferit beneficiarilor în cursul perioadei de anchetă. Acest avantaj a fost calculat ca diferența dintre prețul total al energiei electrice care trebuie plătit în funcție de prețul oficial al energiei electrice și prețul total al energiei electrice plătit de grupurile de societăți incluse în eșantion la rata redusă și/sau prin deducerea diferitelor forme de restituiri/ajustări.

| (532) | Rata de subvenționare, stabilită în cursul perioadei de anchetă în legătură cu acest regim pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion, se ridică la:

  Furnizarea de energie electrică la tarife reduse







  Denumirea societății | Rata de subvenționare |
| --- | --- | --- |
| FTT Group:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(532)

Rata de subvenționare, stabilită în cursul perioadei de anchetă în legătură cu acest regim pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion, se ridică la:

Furnizarea de energie electrică la tarife reduse

Furnizarea de energie electrică la tarife reduse

Denumirea societății

Rata de subvenționare

FTT Group:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

0,18  %

ZTT Group:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

0,06  %

3.8.   Furnizarea de bunuri contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată

Furnizarea de bunuri contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată

3.8.1.   Furnizarea de terenuri contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată

Furnizarea de terenuri contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată

| (533) | Toate terenurile din RPC sunt deținute fie de către stat, fie de către o colectivitate, constituită din sate sau comune, înainte ca dreptul de proprietate sau uzufructul asupra terenurilor să poată fi înregistrat sau acordat unei întreprinderi sau unor proprietari individuali. Toate parcelele de teren din zonele urbane sunt deținute de către stat și toate parcelele de teren din zonele rurale sunt deținute de sate sau comune. |
| --- | --- |

(533)

Toate terenurile din RPC sunt deținute fie de către stat, fie de către o colectivitate, constituită din sate sau comune, înainte ca dreptul de proprietate sau uzufructul asupra terenurilor să poată fi înregistrat sau acordat unei întreprinderi sau unor proprietari individuali. Toate parcelele de teren din zonele urbane sunt deținute de către stat și toate parcelele de teren din zonele rurale sunt deținute de sate sau comune.

| (534) | În temeiul dreptului constituțional al RPC, precum și al Legii funciare, societățile și persoanele fizice pot, totuși, să achiziționeze „drepturi de folosință asupra terenului”. Pentru terenuri industriale, concesiunea este în mod normal de 50 de ani și poate fi reînnoită pentru o perioadă suplimentară de 50 de ani. |
| --- | --- |

(534)

În temeiul dreptului constituțional al RPC, precum și al Legii funciare, societățile și persoanele fizice pot, totuși, să achiziționeze „drepturi de folosință asupra terenului”. Pentru terenuri industriale, concesiunea este în mod normal de 50 de ani și poate fi reînnoită pentru o perioadă suplimentară de 50 de ani.

| (535) | Potrivit GC, articolul 137 din Legea Republicii Populare Chineze privind proprietatea prevede că „terenurile utilizate în scopuri industriale, de afaceri, de divertisment sau de locuință comercială etc. sau terenurile pentru care există doi sau mai mulți utilizatori vizați sunt transferate prin licitație, prin invitație de participare la licitație sau prin orice altă metodă publică de ofertare”. De asemenea, GC face trimitere la articolul 3 din Regulamentul provizoriu al Republicii Populare Chineze privind atribuirea și transferul dreptului de folosință asupra terenurilor aflate în proprietatea statului din zonele urbane. Articolul respectiv prevede că „orice societate, întreprindere, altă organizație și persoană fizică, în cadrul sau în afara Republicii Populare Chineze poate, cu excepția cazului în care legea prevede altfel, să obțină dreptul de folosință asupra terenului și să se implice în dezvoltarea, utilizarea și gestionarea terenurilor în conformitate cu dispozițiile regulamentelor respective”. |
| --- | --- |

(535)

Potrivit GC, articolul 137 din Legea Republicii Populare Chineze privind proprietatea prevede că „terenurile utilizate în scopuri industriale, de afaceri, de divertisment sau de locuință comercială etc. sau terenurile pentru care există doi sau mai mulți utilizatori vizați sunt transferate prin licitație, prin invitație de participare la licitație sau prin orice altă metodă publică de ofertare”. De asemenea, GC face trimitere la articolul 3 din Regulamentul provizoriu al Republicii Populare Chineze privind atribuirea și transferul dreptului de folosință asupra terenurilor aflate în proprietatea statului din zonele urbane. Articolul respectiv prevede că „orice societate, întreprindere, altă organizație și persoană fizică, în cadrul sau în afara Republicii Populare Chineze poate, cu excepția cazului în care legea prevede altfel, să obțină dreptul de folosință asupra terenului și să se implice în dezvoltarea, utilizarea și gestionarea terenurilor în conformitate cu dispozițiile regulamentelor respective”.

terenurile utilizate în scopuri industriale, de afaceri, de divertisment sau de locuință comercială etc. sau terenurile pentru care există doi sau mai mulți utilizatori vizați sunt transferate prin licitație, prin invitație de participare la licitație sau prin orice altă metodă publică de ofertare

orice societate, întreprindere, altă organizație și persoană fizică, în cadrul sau în afara Republicii Populare Chineze poate, cu excepția cazului în care legea prevede altfel, să obțină dreptul de folosință asupra terenului și să se implice în dezvoltarea, utilizarea și gestionarea terenurilor în conformitate cu dispozițiile regulamentelor respective

(a)   Temei juridic

| (536) | Dispozițiile privind dreptul de folosință asupra terenurilor în China decurg din Legea Republicii Populare Chineze privind administrarea terenurilor. În plus, temeiul juridic cuprinde și următoarele documente:






  — | Legea Republicii Populare Chineze privind proprietatea (Ordinul Președintelui Republicii Populare Chineze nr. 62); |
| --- | --- | --- |

(536)

Dispozițiile privind dreptul de folosință asupra terenurilor în China decurg din Legea Republicii Populare Chineze privind administrarea terenurilor. În plus, temeiul juridic cuprinde și următoarele documente:

—

Legea Republicii Populare Chineze privind proprietatea (Ordinul Președintelui Republicii Populare Chineze nr. 62);

| — | Legea Republicii Populare Chineze privind administrarea terenurilor (Ordinul Președintelui Republicii Populare Chineze nr. 28); |
| --- | --- |

—

Legea Republicii Populare Chineze privind administrarea terenurilor (Ordinul Președintelui Republicii Populare Chineze nr. 28);

| — | Legea Republicii Populare Chineze privind administrarea proprietății imobiliare urbane (Ordinul nr. 18 al Președintelui Republicii Populare Chineze); |
| --- | --- |

—

Legea Republicii Populare Chineze privind administrarea proprietății imobiliare urbane (Ordinul nr. 18 al Președintelui Republicii Populare Chineze);

| — | Regulamentul provizoriu al Republicii Populare Chineze privind atribuirea și transferul dreptului de folosință asupra terenurilor aflate în proprietatea statului din zonele urbane (Decretul nr. 55 al Consiliului de Stat al Republicii Populare Chineze); |
| --- | --- |

—

Regulamentul provizoriu al Republicii Populare Chineze privind atribuirea și transferul dreptului de folosință asupra terenurilor aflate în proprietatea statului din zonele urbane (Decretul nr. 55 al Consiliului de Stat al Republicii Populare Chineze);

| — | Regulamentul privind punerea în aplicare a Legii Republicii Populare Chineze privind administrarea terenurilor [Ordinul nr. 653 al Consiliului de Stat al Republicii Populare Chineze (2014)]; |
| --- | --- |

—

Regulamentul privind punerea în aplicare a Legii Republicii Populare Chineze privind administrarea terenurilor [Ordinul nr. 653 al Consiliului de Stat al Republicii Populare Chineze (2014)];

| — | Dispozițiile privind alocarea drepturilor de folosință asupra terenurilor publice pentru construcții prin cereri de oferte, licitații și cotații (Anunțul nr. 39 al CSRC); și |
| --- | --- |

—

Dispozițiile privind alocarea drepturilor de folosință asupra terenurilor publice pentru construcții prin cereri de oferte, licitații și cotații (Anunțul nr. 39 al CSRC); și

| — | Comunicarea Consiliului de Stat referitoare la chestiuni relevante privind consolidarea controlului asupra terenurilor [Guo Fa (2006) nr. 31]. |
| --- | --- |

—

Comunicarea Consiliului de Stat referitoare la chestiuni relevante privind consolidarea controlului asupra terenurilor [Guo Fa (2006) nr. 31].

(b)   Constatările anchetei

| (537) | În conformitate cu articolul 10 din Dispozițiile privind alocarea drepturilor de folosință asupra terenurilor publice pentru construcții prin cereri de oferte, licitații și cotații, autoritățile locale stabilesc prețurile terenurilor în conformitate cu sistemul de evaluare a terenurilor urbane, care este actualizat doar o dată la trei ani, și cu politica industrială a guvernului. |
| --- | --- |

(537)

În conformitate cu articolul 10 din Dispozițiile privind alocarea drepturilor de folosință asupra terenurilor publice pentru construcții prin cereri de oferte, licitații și cotații, autoritățile locale stabilesc prețurile terenurilor în conformitate cu sistemul de evaluare a terenurilor urbane, care este actualizat doar o dată la trei ani, și cu politica industrială a guvernului.

| (538) | În cadrul anchetelor anterioare, Comisia a constatat că prețurile plătite pentru drepturile de folosință asupra terenurilor (DFT) în RPC nu erau reprezentative pentru un preț al pieței stabilit de cererea și oferta de pe piața liberă, deoarece sistemul de licitații s-a dovedit a fi neclar, lipsit de transparență și nefuncțional în practică, iar prețurile s-au dovedit a fi stabilite în mod arbitrar de către autorități. (121) Astfel cum s-a menționat în considerentul anterior, autoritățile stabilesc prețurile în conformitate cu sistemul de evaluare a terenurilor urbane, care le impune, printre alte criterii, să ia în considerare și politica industrială atunci când stabilesc prețurile terenurilor industriale. |
| --- | --- |

(538)

În cadrul anchetelor anterioare, Comisia a constatat că prețurile plătite pentru drepturile de folosință asupra terenurilor (DFT) în RPC nu erau reprezentative pentru un preț al pieței stabilit de cererea și oferta de pe piața liberă, deoarece sistemul de licitații s-a dovedit a fi neclar, lipsit de transparență și nefuncțional în practică, iar prețurile s-au dovedit a fi stabilite în mod arbitrar de către autorități. (121) Astfel cum s-a menționat în considerentul anterior, autoritățile stabilesc prețurile în conformitate cu sistemul de evaluare a terenurilor urbane, care le impune, printre alte criterii, să ia în considerare și politica industrială atunci când stabilesc prețurile terenurilor industriale.

121

| (539) | Ancheta actuală nu a evidențiat nicio schimbare notabilă în acest sens. De exemplu, Comisia a constatat că majoritatea societăților incluse în eșantion și-au obținut DFT prin alocarea lor de către autoritățile locale, și nu printr-o procedură de licitație. |
| --- | --- |

(539)

Ancheta actuală nu a evidențiat nicio schimbare notabilă în acest sens. De exemplu, Comisia a constatat că majoritatea societăților incluse în eșantion și-au obținut DFT prin alocarea lor de către autoritățile locale, și nu printr-o procedură de licitație.

| (540) | Elementele de probă de mai sus contrazic afirmațiile GC potrivit cărora prețurile plătite pentru DFT în RPC reprezintă prețul pieței, care este stabilit de cererea și oferta de pe piața liberă. |
| --- | --- |

(540)

Elementele de probă de mai sus contrazic afirmațiile GC potrivit cărora prețurile plătite pentru DFT în RPC reprezintă prețul pieței, care este stabilit de cererea și oferta de pe piața liberă.

(c)   Concluzie

| (541) | Constatările prezentei anchete arată că situația privind achiziționarea de DFT în RPC este netransparentă și că prețurile au fost stabilite în mod arbitrar de către autorități. |
| --- | --- |

(541)

Constatările prezentei anchete arată că situația privind achiziționarea de DFT în RPC este netransparentă și că prețurile au fost stabilite în mod arbitrar de către autorități.

| (542) | Prin urmare, acordarea drepturilor de folosință a terenurilor de către GC ar trebui să fie considerată o subvenție în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, sub forma acordării unor bunuri, ceea ce conferă un avantaj pentru societățile beneficiare. Astfel cum s-a explicat în considerentele 537-540 de mai sus, în RPC nu există o piață funcțională a terenurilor, iar utilizarea unei valori de referință externe (a se vedea considerentele 549-551 de mai jos) demonstrează că suma plătită pentru drepturile de folosință asupra terenurilor de către producătorii-exportatori incluși în eșantion este cu mult inferioară prețului normal al pieței. |
| --- | --- |

(542)

Prin urmare, acordarea drepturilor de folosință a terenurilor de către GC ar trebui să fie considerată o subvenție în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (a) punctul (iii) și al articolului 3 alineatul (2) din regulamentul de bază, sub forma acordării unor bunuri, ceea ce conferă un avantaj pentru societățile beneficiare. Astfel cum s-a explicat în considerentele 537-540 de mai sus, în RPC nu există o piață funcțională a terenurilor, iar utilizarea unei valori de referință externe (a se vedea considerentele 549-551 de mai jos) demonstrează că suma plătită pentru drepturile de folosință asupra terenurilor de către producătorii-exportatori incluși în eșantion este cu mult inferioară prețului normal al pieței.

| (543) | În contextul accesului preferențial la terenurile industriale acordat societăților care aparțin anumitor industrii, Comisia a observat că prețul stabilit de autoritățile locale trebuie să țină seama de politica industrială a guvernului, așa cum s-a menționat în considerentul 538 de mai sus. Conform acestei politici industriale, industria CFO este clasificată drept industrie încurajată (122). În plus, în conformitate cu Decizia nr. 40 a Consiliului de Stat, autoritățile publice iau în considerare Catalogul de îndrumare privind restructurarea industriei și politicile industriale atunci când acordă terenuri. Articolul XVIII din Decizia nr. 40 precizează explicit faptul că industriile „restricționate” nu vor avea acces la drepturi de folosință asupra terenurilor. De aici rezultă că subvenția este specifică în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) și al articolului 4 alineatul (2) litera (c) din regulamentul de bază, întrucât accesul preferențial la terenurile industriale este limitat la societățile care aparțin anumitor industrii, în acest caz industriei CFO, iar practicile guvernului în acest domeniu sunt neclare și lipsite de transparență. |
| --- | --- |

(543)

În contextul accesului preferențial la terenurile industriale acordat societăților care aparțin anumitor industrii, Comisia a observat că prețul stabilit de autoritățile locale trebuie să țină seama de politica industrială a guvernului, așa cum s-a menționat în considerentul 538 de mai sus. Conform acestei politici industriale, industria CFO este clasificată drept industrie încurajată (122). În plus, în conformitate cu Decizia nr. 40 a Consiliului de Stat, autoritățile publice iau în considerare Catalogul de îndrumare privind restructurarea industriei și politicile industriale atunci când acordă terenuri. Articolul XVIII din Decizia nr. 40 precizează explicit faptul că industriile „restricționate” nu vor avea acces la drepturi de folosință asupra terenurilor. De aici rezultă că subvenția este specifică în sensul articolului 4 alineatul (2) litera (a) și al articolului 4 alineatul (2) litera (c) din regulamentul de bază, întrucât accesul preferențial la terenurile industriale este limitat la societățile care aparțin anumitor industrii, în acest caz industriei CFO, iar practicile guvernului în acest domeniu sunt neclare și lipsite de transparență.

122

| (544) | În urma comunicării constatărilor finale, GC a susținut că societăților incluse în eșantion nu li s-a conferit niciun avantaj prin acordarea drepturilor de folosință asupra terenului, deoarece în RPC există o piață liberă pentru terenuri. În acest sens, GC a făcut trimitere la articolul 347 din Codul civil al RPC, conform căruia „în cazul în care terenul este utilizat în scopuri industriale, comerciale, turistice sau de divertisment, ca reședință pentru mărfuri sau în alte scopuri lucrative sau există două sau mai multe persoane care sunt dispuse să utilizeze aceeași bucată de teren, dreptul de utilizare a terenului pentru construcții se atribuie prin invitație de participare la licitație, licitație sau alte proceduri de ofertare deschise. Prețul terenului este stabilit prin concurența de pe piață”. |
| --- | --- |

(544)

În urma comunicării constatărilor finale, GC a susținut că societăților incluse în eșantion nu li s-a conferit niciun avantaj prin acordarea drepturilor de folosință asupra terenului, deoarece în RPC există o piață liberă pentru terenuri. În acest sens, GC a făcut trimitere la articolul 347 din Codul civil al RPC, conform căruia „în cazul în care terenul este utilizat în scopuri industriale, comerciale, turistice sau de divertisment, ca reședință pentru mărfuri sau în alte scopuri lucrative sau există două sau mai multe persoane care sunt dispuse să utilizeze aceeași bucată de teren, dreptul de utilizare a terenului pentru construcții se atribuie prin invitație de participare la licitație, licitație sau alte proceduri de ofertare deschise. Prețul terenului este stabilit prin concurența de pe piață”.

în cazul în care terenul este utilizat în scopuri industriale, comerciale, turistice sau de divertisment, ca reședință pentru mărfuri sau în alte scopuri lucrative sau există două sau mai multe persoane care sunt dispuse să utilizeze aceeași bucată de teren, dreptul de utilizare a terenului pentru construcții se atribuie prin invitație de participare la licitație, licitație sau alte proceduri de ofertare deschise. Prețul terenului este stabilit prin concurența de pe piață

| (545) | Comisia a constatat că, deși există dispoziții legale care vizează alocarea drepturilor de folosință asupra terenului în mod transparent și la prețurile pieței, de exemplu prin introducerea unor proceduri de licitație, aceste dispoziții sunt încălcate în mod regulat, anumiți cumpărători obținând terenul gratuit sau sub prețul pieței (123). În plus, atunci când alocă terenuri, autoritățile urmăresc deseori anumite obiective politice, printre care punerea în aplicare a planurilor economice (124). |
| --- | --- |

(545)

Comisia a constatat că, deși există dispoziții legale care vizează alocarea drepturilor de folosință asupra terenului în mod transparent și la prețurile pieței, de exemplu prin introducerea unor proceduri de licitație, aceste dispoziții sunt încălcate în mod regulat, anumiți cumpărători obținând terenul gratuit sau sub prețul pieței (123). În plus, atunci când alocă terenuri, autoritățile urmăresc deseori anumite obiective politice, printre care punerea în aplicare a planurilor economice (124).

123

124

| (546) | De asemenea, GC nu a fost de acord cu opinia Comisiei potrivit căreia măsurile sunt specifice, deoarece RPC nu are o politică funciară specială pentru nicio industrie. GC a mai afirmat că Decizia nr. 40 nu impune autorităților publice să se asigure că industriile încurajate beneficiază de terenuri. |
| --- | --- |

(546)

De asemenea, GC nu a fost de acord cu opinia Comisiei potrivit căreia măsurile sunt specifice, deoarece RPC nu are o politică funciară specială pentru nicio industrie. GC a mai afirmat că Decizia nr. 40 nu impune autorităților publice să se asigure că industriile încurajate beneficiază de terenuri.

| (547) | În plus, Decizia nr. 40 a Consiliului de Stat menționează la articolul XII faptul că „Catalogul de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei” reprezintă o referință importantă pentru orientarea investițiilor, gestionarea proiectelor de investiții de către guvern și elaborarea și punerea în aplicare a politicilor în domeniul fiscal, al creditelor, al terenurilor (subliniere adăugată) și al importului și exportului. În plus, în introducerea Deciziei nr. 40 se prevede că „toate departamentele vizate trebuie să accelereze etapele de formulare și de modificare a politicilor relevante din domeniul fiscal, al creditelor, al terenurilor (subliniere adăugată), al importului și exportului etc. și să consolideze coordonarea cu politicile industriale pentru a perfecționa în continuare sistemul politic de promovare a restructurării industriale”. Prin urmare, este clar că autoritățile publice trebuie să țină seama de Catalogul de îndrumare privind restructurarea industriei și de politicile industriale atunci când acordă terenuri întreprinderilor. Articolul XVIII din Decizia nr. 40 prevede că, pentru industriile restricționate, „departamentele care reglementează investițiile nu examinează, nu aprobă și nu înregistrează proiectele, nicio instituție financiară nu poate acorda niciun împrumut, niciun alt departament care reglementează amenajarea teritoriului, urbanismul și construcțiile, protecția mediului, inspecția calității, combaterea incendiilor, serviciile vamale, industria și comerțul etc. nu poate participa la procedurile în cauză” (subliniere adăugată). Prin urmare, departamentelor care reglementează amenajarea teritoriului li se interzice să acorde terenuri industriilor restricționate. Dispozițiile sus-menționate ale Deciziei nr. 40, interpretate în spiritul Catalogului de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei, indică o legătură clară între politicile industriale pentru industriile încurajate și politica privind acordare a terenurilor. Prin urmare, afirmația GC a fost respinsă. |
| --- | --- |

(547)

În plus, Decizia nr. 40 a Consiliului de Stat menționează la articolul XII faptul că „Catalogul de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei” reprezintă o referință importantă pentru orientarea investițiilor, gestionarea proiectelor de investiții de către guvern și elaborarea și punerea în aplicare a politicilor în domeniul fiscal, al creditelor, al terenurilor (subliniere adăugată) și al importului și exportului. În plus, în introducerea Deciziei nr. 40 se prevede că „toate departamentele vizate trebuie să accelereze etapele de formulare și de modificare a politicilor relevante din domeniul fiscal, al creditelor, al terenurilor (subliniere adăugată), al importului și exportului etc. și să consolideze coordonarea cu politicile industriale pentru a perfecționa în continuare sistemul politic de promovare a restructurării industriale”. Prin urmare, este clar că autoritățile publice trebuie să țină seama de Catalogul de îndrumare privind restructurarea industriei și de politicile industriale atunci când acordă terenuri întreprinderilor. Articolul XVIII din Decizia nr. 40 prevede că, pentru industriile restricționate, „departamentele care reglementează investițiile nu examinează, nu aprobă și nu înregistrează proiectele, nicio instituție financiară nu poate acorda niciun împrumut, niciun alt departament care reglementează amenajarea teritoriului, urbanismul și construcțiile, protecția mediului, inspecția calității, combaterea incendiilor, serviciile vamale, industria și comerțul etc. nu poate participa la procedurile în cauză” (subliniere adăugată). Prin urmare, departamentelor care reglementează amenajarea teritoriului li se interzice să acorde terenuri industriilor restricționate. Dispozițiile sus-menționate ale Deciziei nr. 40, interpretate în spiritul Catalogului de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei, indică o legătură clară între politicile industriale pentru industriile încurajate și politica privind acordare a terenurilor. Prin urmare, afirmația GC a fost respinsă.

subliniere adăugată

toate departamentele vizate trebuie să accelereze etapele de formulare și de modificare a politicilor relevante din domeniul fiscal, al creditelor, al terenurilor (subliniere adăugată), al importului și exportului etc. și să consolideze coordonarea cu politicile industriale pentru a perfecționa în continuare sistemul politic de promovare a restructurării industriale

departamentele care reglementează investițiile nu examinează, nu aprobă și nu înregistrează proiectele, nicio instituție financiară nu poate acorda niciun împrumut, niciun alt departament care reglementează amenajarea teritoriului, urbanismul și construcțiile, protecția mediului, inspecția calității, combaterea incendiilor, serviciile vamale, industria și comerțul etc. nu poate participa la procedurile în cauză

| (548) | În consecință, Comisia a considerat că această subvenție poate face obiectul unor măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(548)

În consecință, Comisia a considerat că această subvenție poate face obiectul unor măsuri compensatorii.

(d)   Calculul valorii subvenției

| (549) | La fel ca în anchetele anterioare (125) și în conformitate cu articolul 6 litera (d) punctul (ii) din regulamentul de bază, prețurile terenurilor din Teritoriul vamal distinct Taiwan, Penghu, Kinmen și Matsu („Taipeiul Chinez”) au fost utilizate ca valoare de referință externă (126). Avantajul acordat beneficiarilor se calculează luând în considerare diferența dintre suma plătită efectiv de fiecare dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion (și anume, prețul efectiv plătit așa cum este declarat în contract și, după caz, prețul menționat în contract, din care se scade suma aferentă restituirilor/granturilor acordate de autoritățile locale) pentru drepturile de folosință asupra terenurilor și suma care ar fi trebuit să fie plătită în mod normal, pe baza valorii de referință din Taipeiul Chinez. |
| --- | --- |

(549)

La fel ca în anchetele anterioare (125) și în conformitate cu articolul 6 litera (d) punctul (ii) din regulamentul de bază, prețurile terenurilor din Teritoriul vamal distinct Taiwan, Penghu, Kinmen și Matsu („Taipeiul Chinez”) au fost utilizate ca valoare de referință externă (126). Avantajul acordat beneficiarilor se calculează luând în considerare diferența dintre suma plătită efectiv de fiecare dintre producătorii-exportatori incluși în eșantion (și anume, prețul efectiv plătit așa cum este declarat în contract și, după caz, prețul menționat în contract, din care se scade suma aferentă restituirilor/granturilor acordate de autoritățile locale) pentru drepturile de folosință asupra terenurilor și suma care ar fi trebuit să fie plătită în mod normal, pe baza valorii de referință din Taipeiul Chinez.

125

126

| (550) | Comisia consideră că Taipeiul Chinez reprezintă o referință externă adecvată din următoarele motive:






  — | nivelul de dezvoltare economică, PIB-ul și structura economică din Taipeiul Chinez sunt comparabile cu cele din în majoritatea provinciilor și orașelor din RPC în care își au sediile producătorii-exportatori incluși în eșantion; |
| --- | --- | --- |

(550)

Comisia consideră că Taipeiul Chinez reprezintă o referință externă adecvată din următoarele motive:

—

nivelul de dezvoltare economică, PIB-ul și structura economică din Taipeiul Chinez sunt comparabile cu cele din în majoritatea provinciilor și orașelor din RPC în care își au sediile producătorii-exportatori incluși în eșantion;

| — | proximitatea fizică dintre RPC și Taipeiul Chinez; |
| --- | --- |

—

proximitatea fizică dintre RPC și Taipeiul Chinez;

| — | prezența masivă a infrastructurilor industriale atât în Taipeiul Chinez, cât și în multe provincii din RPC; |
| --- | --- |

—

prezența masivă a infrastructurilor industriale atât în Taipeiul Chinez, cât și în multe provincii din RPC;

| — | relațiile economice strânse și comerțul transfrontalier substanțial dintre Taipeiul Chinez și RPC; |
| --- | --- |

—

relațiile economice strânse și comerțul transfrontalier substanțial dintre Taipeiul Chinez și RPC;

| — | densitatea ridicată a populației în multe provincii din RPC și în Taipeiul Chinez; |
| --- | --- |

—

densitatea ridicată a populației în multe provincii din RPC și în Taipeiul Chinez;

| — | asemănarea dintre Taipeiul Chinez și RPC în ceea ce privește tipurile de teren și tranzacțiile utilizate pentru construirea valorii de referință relevante; și |
| --- | --- |

—

asemănarea dintre Taipeiul Chinez și RPC în ceea ce privește tipurile de teren și tranzacțiile utilizate pentru construirea valorii de referință relevante; și

| — | caracteristicile demografice, lingvistice și culturale comune ale Taipeiului Chinez și ale RPC. |
| --- | --- |

—

caracteristicile demografice, lingvistice și culturale comune ale Taipeiului Chinez și ale RPC.

| (551) | Urmând metodologia aplicată în cadrul anchetelor anterioare (127) și în lipsa unor informații mai adecvate în acest sens, Comisia a utilizat prețul mediu pe metru pătrat de teren stabilit în cele șase districte din Taipeiul Chinez în care se află majoritatea parcurilor industriale taiwaneze (și anume Taipei, Taichung, Tainan, Kaohsiung, Taoyuan, Hsinchu), ajustat în funcție de inflație și evoluția PIB-ului începând cu datele contractelor respective privind drepturile de folosință asupra terenurilor. Deoarece, în RPC, toți producătorii-exportatori incluși în eșantion sunt amplasați în zone industriale, Comisia a considerat oportun să stabilească o valoare de referință pentru tranzacțiile care au avut loc, de asemenea, într-o zonă industrială. Informațiile privind prețurile terenurilor industriale din 2013 au fost obținute de pe site-ul Biroului industrial al Ministerului Afacerilor Economice din Taiwan (128). Pentru anii precedenți, prețurile au fost corectate utilizând ratele inflației și evoluția PIB-ului pe cap de locuitor la prețurile curente în USD pentru Taiwan, astfel cum au fost publicate de FMI. |
| --- | --- |

(551)

Urmând metodologia aplicată în cadrul anchetelor anterioare (127) și în lipsa unor informații mai adecvate în acest sens, Comisia a utilizat prețul mediu pe metru pătrat de teren stabilit în cele șase districte din Taipeiul Chinez în care se află majoritatea parcurilor industriale taiwaneze (și anume Taipei, Taichung, Tainan, Kaohsiung, Taoyuan, Hsinchu), ajustat în funcție de inflație și evoluția PIB-ului începând cu datele contractelor respective privind drepturile de folosință asupra terenurilor. Deoarece, în RPC, toți producătorii-exportatori incluși în eșantion sunt amplasați în zone industriale, Comisia a considerat oportun să stabilească o valoare de referință pentru tranzacțiile care au avut loc, de asemenea, într-o zonă industrială. Informațiile privind prețurile terenurilor industriale din 2013 au fost obținute de pe site-ul Biroului industrial al Ministerului Afacerilor Economice din Taiwan (128). Pentru anii precedenți, prețurile au fost corectate utilizând ratele inflației și evoluția PIB-ului pe cap de locuitor la prețurile curente în USD pentru Taiwan, astfel cum au fost publicate de FMI.

127

128

| (552) | În urma comunicării constatărilor finale, GC nu a fost de acord cu utilizarea unei valori de referință în afara Chinei continentale, ceea ce a condus la un calcul al avantajului care este incompatibil cu articolul 6 litera (d) din regulamentul de bază și cu articolul 14 litera (d) din Acordul SMC. GC a susținut că există valori de referință nedistorsionate în China continentală, deoarece drepturile de folosință asupra terenului sunt transferate prin ofertare publică sau licitație în conformitate cu Legea privind administrarea terenurilor și că, întrucât societățile private care dețin drepturi de folosință asupra terenului pot închiria sau vinde aceste drepturi unor cumpărători neafiliați, Comisia ar fi trebuit să utilizeze prețurile din China continentală ca valoare de referință. GC a susținut, de asemenea, că faptul că prețurile sunt stabilite prin ofertare concurențială și negociere asigură faptul că acestea nu sunt distorsionate, ci reflectă un preț de piață adecvat. |
| --- | --- |

(552)

În urma comunicării constatărilor finale, GC nu a fost de acord cu utilizarea unei valori de referință în afara Chinei continentale, ceea ce a condus la un calcul al avantajului care este incompatibil cu articolul 6 litera (d) din regulamentul de bază și cu articolul 14 litera (d) din Acordul SMC. GC a susținut că există valori de referință nedistorsionate în China continentală, deoarece drepturile de folosință asupra terenului sunt transferate prin ofertare publică sau licitație în conformitate cu Legea privind administrarea terenurilor și că, întrucât societățile private care dețin drepturi de folosință asupra terenului pot închiria sau vinde aceste drepturi unor cumpărători neafiliați, Comisia ar fi trebuit să utilizeze prețurile din China continentală ca valoare de referință. GC a susținut, de asemenea, că faptul că prețurile sunt stabilite prin ofertare concurențială și negociere asigură faptul că acestea nu sunt distorsionate, ci reflectă un preț de piață adecvat.

| (553) | Totuși, GC nu a furnizat statistici sau date care să permită Comisiei să examineze propunerea de a utiliza prețurile la care societățile private închiriază sau revând drepturile de folosință asupra terenului. De asemenea, Comisia nu a putut găsi date disponibile public cu privire la acest subiect. În plus, chiar dacă astfel de informații ar fi fost primite, ele ar viza doar o piață secundară a transferurilor, întrucât există un singur actor pe piața primară (mai precis, alocarea inițială a drepturilor de folosință asupra terenurilor este efectuată întotdeauna de GC). Într-adevăr, piața primară a alocării inițiale pentru 50 de ani este diferită de închiriere pe piața secundară, care, în mod normal, ar trebui să fie pentru o perioadă mult mai scurtă sau, cel puțin, să prevadă clauze diferite pentru reevaluare, reziliere etc. Prin urmare, Comisia a continuat să se bazeze pe informațiile disponibile pentru piața primară, care este piața care face obiectul anchetei în acest caz. |
| --- | --- |

(553)

Totuși, GC nu a furnizat statistici sau date care să permită Comisiei să examineze propunerea de a utiliza prețurile la care societățile private închiriază sau revând drepturile de folosință asupra terenului. De asemenea, Comisia nu a putut găsi date disponibile public cu privire la acest subiect. În plus, chiar dacă astfel de informații ar fi fost primite, ele ar viza doar o piață secundară a transferurilor, întrucât există un singur actor pe piața primară (mai precis, alocarea inițială a drepturilor de folosință asupra terenurilor este efectuată întotdeauna de GC). Într-adevăr, piața primară a alocării inițiale pentru 50 de ani este diferită de închiriere pe piața secundară, care, în mod normal, ar trebui să fie pentru o perioadă mult mai scurtă sau, cel puțin, să prevadă clauze diferite pentru reevaluare, reziliere etc. Prin urmare, Comisia a continuat să se bazeze pe informațiile disponibile pentru piața primară, care este piața care face obiectul anchetei în acest caz.

| (554) | În plus, GC a susținut că, în cazul în care s-ar utiliza o valoare de referință din afara Chinei continentale, metoda de comparație utilizată de Comisie, precum și selectarea Taipeiului Chinez au fost incorecte. În primul rând, Comisia a comparat în mod incorect anumite atribute ale Taipeiului Chinez, cum ar fi dezvoltarea economică, starea infrastructurii industriale etc. cu atributele provinciilor și orașelor din China continentală, deoarece cele două piețe nu sunt similare. În al doilea rând, GC a susținut că prețurile terenurilor din Taipeiul Chinez nu sunt nici legate, nici conectate cu condițiile de piață predominante din China continentală, astfel cum se prevede la articolul 14 litera (d) din Acordul SMC, întrucât, în Taipeiul Chinez, terenul trebuie să fie cumpărat, în timp ce în China continentală terenul este închiriat pe o perioadă de 50 de ani. În plus, densitatea populației, dimensiunea și PIB-ul Chinei continentale și ale Taipeiului Chinez sunt foarte diferite și, prin urmare, cele două piețe nu sunt comparabile. De exemplu, în 2020, densitatea populației Chinei era de 149 de persoane pe kilometru pătrat de teren, în timp ce în Taipeiul Chinez densitatea era de 650 de persoane pe kilometru pătrat de teren. De asemenea, dimensiunea Taipeiului Chinez este de aproximativ 36 197 km2, mult mai mică decât a provinciilor în cauză, precum Hubei (185 900 km2) și Jiangsu (102 600 km2). Prin urmare, GC a susținut că trebuie efectuată o ajustare pentru a reflecta acești factori. GC a susținut, de asemenea, că nu s-a efectuat nicio ajustare pentru inflație și a solicitat o comunicare detaliată a datelor care stau la baza calculului valorii de referință, în special în ceea ce privește valoarea de referință a prețurilor Taipeiului Chinez utilizate și datele utilizate pentru ajustarea din anii anteriori. |
| --- | --- |

(554)

În plus, GC a susținut că, în cazul în care s-ar utiliza o valoare de referință din afara Chinei continentale, metoda de comparație utilizată de Comisie, precum și selectarea Taipeiului Chinez au fost incorecte. În primul rând, Comisia a comparat în mod incorect anumite atribute ale Taipeiului Chinez, cum ar fi dezvoltarea economică, starea infrastructurii industriale etc. cu atributele provinciilor și orașelor din China continentală, deoarece cele două piețe nu sunt similare. În al doilea rând, GC a susținut că prețurile terenurilor din Taipeiul Chinez nu sunt nici legate, nici conectate cu condițiile de piață predominante din China continentală, astfel cum se prevede la articolul 14 litera (d) din Acordul SMC, întrucât, în Taipeiul Chinez, terenul trebuie să fie cumpărat, în timp ce în China continentală terenul este închiriat pe o perioadă de 50 de ani. În plus, densitatea populației, dimensiunea și PIB-ul Chinei continentale și ale Taipeiului Chinez sunt foarte diferite și, prin urmare, cele două piețe nu sunt comparabile. De exemplu, în 2020, densitatea populației Chinei era de 149 de persoane pe kilometru pătrat de teren, în timp ce în Taipeiul Chinez densitatea era de 650 de persoane pe kilometru pătrat de teren. De asemenea, dimensiunea Taipeiului Chinez este de aproximativ 36 197 km2, mult mai mică decât a provinciilor în cauză, precum Hubei (185 900 km2) și Jiangsu (102 600 km2). Prin urmare, GC a susținut că trebuie efectuată o ajustare pentru a reflecta acești factori. GC a susținut, de asemenea, că nu s-a efectuat nicio ajustare pentru inflație și a solicitat o comunicare detaliată a datelor care stau la baza calculului valorii de referință, în special în ceea ce privește valoarea de referință a prețurilor Taipeiului Chinez utilizate și datele utilizate pentru ajustarea din anii anteriori.

2

2

2

| (555) | ZTT Group a susținut, de asemenea, că valoarea de referință utilizată de Comisie este vădit inadecvată. În primul rând, ar trebui să fie luat în considerare și comparat cu Taipeiul Chinez nivelul de dezvoltare al provinciilor chineze la momentul dobândirii dreptului de folosință asupra terenului, și nu în cursul perioadei de anchetă. În al doilea rând, PIB-ul Taipeiului Chinez a fost de peste trei ori mai mare decât cel al Chinei continentale în ultimii trei ani și cu peste 50 % mai mare decât cel al Provinciei Jiangsu în 2020. În al treilea rând, indicii de corecție care trebuie aplicați ar trebui să fie cei din provinciile chineze în care își au sediul producătorii incluși în eșantion, și nu cei din Taipeiul Chinez. În final, această parte a solicitat Comisiei să furnizeze statistici relevante și detaliile pentru calcularea valorii de referință sau a setului complet de date utilizate pentru acest calcul. |
| --- | --- |

(555)

ZTT Group a susținut, de asemenea, că valoarea de referință utilizată de Comisie este vădit inadecvată. În primul rând, ar trebui să fie luat în considerare și comparat cu Taipeiul Chinez nivelul de dezvoltare al provinciilor chineze la momentul dobândirii dreptului de folosință asupra terenului, și nu în cursul perioadei de anchetă. În al doilea rând, PIB-ul Taipeiului Chinez a fost de peste trei ori mai mare decât cel al Chinei continentale în ultimii trei ani și cu peste 50 % mai mare decât cel al Provinciei Jiangsu în 2020. În al treilea rând, indicii de corecție care trebuie aplicați ar trebui să fie cei din provinciile chineze în care își au sediul producătorii incluși în eșantion, și nu cei din Taipeiul Chinez. În final, această parte a solicitat Comisiei să furnizeze statistici relevante și detaliile pentru calcularea valorii de referință sau a setului complet de date utilizate pentru acest calcul.

| (556) | În acest sens, Comisia a precizat că selectarea Taipeiului Chinez ca valoare de referință s-a bazat pe examinarea mai multor factori enumerați în considerentul 550. Deși există anumite diferențe în ceea ce privește condițiile de piață între drepturile de folosință asupra terenurilor în China continentală și vânzarea de terenuri în Taipeiul Chinez, acestea nu sunt de o asemenea natură încât să invalideze alegerea Taipeiului Chinez ca valoare de referință valabilă. În plus, GC a comparat cifrele privind densitatea populației la nivelul întregii țări. Analizând mai îndeaproape densitatea populației locațiilor efective ale producătorilor-exportatori, se pare că, în medie, cifrele privind densitatea populației sunt similare. De exemplu, densitatea populației din Hubei era de 308 persoane pe km2 în 2020; totuși, densitatea orașului Wuhan, în care sunt situate majoritatea întreprinderilor, a fost de 1 145 de persoane pe km2 (129). Densitatea populației din Jiangsu era de 830 de persoane pe km2 (130). Prin urmare, Comisia a considerat că nu era justificată nicio ajustare. |
| --- | --- |

(556)

În acest sens, Comisia a precizat că selectarea Taipeiului Chinez ca valoare de referință s-a bazat pe examinarea mai multor factori enumerați în considerentul 550. Deși există anumite diferențe în ceea ce privește condițiile de piață între drepturile de folosință asupra terenurilor în China continentală și vânzarea de terenuri în Taipeiul Chinez, acestea nu sunt de o asemenea natură încât să invalideze alegerea Taipeiului Chinez ca valoare de referință valabilă. În plus, GC a comparat cifrele privind densitatea populației la nivelul întregii țări. Analizând mai îndeaproape densitatea populației locațiilor efective ale producătorilor-exportatori, se pare că, în medie, cifrele privind densitatea populației sunt similare. De exemplu, densitatea populației din Hubei era de 308 persoane pe km2 în 2020; totuși, densitatea orașului Wuhan, în care sunt situate majoritatea întreprinderilor, a fost de 1 145 de persoane pe km2 (129). Densitatea populației din Jiangsu era de 830 de persoane pe km2 (130). Prin urmare, Comisia a considerat că nu era justificată nicio ajustare.

2

2

129

2

130

| (557) | Rata de subvenționare stabilită în cursul perioadei de anchetă în legătură cu această subvenție pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion, se ridică la:

  Furnizarea de terenuri contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată







  Denumirea societății | Rata de subvenționare |
| --- | --- | --- |
| FTT Group:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(557)

Rata de subvenționare stabilită în cursul perioadei de anchetă în legătură cu această subvenție pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion, se ridică la:

Furnizarea de terenuri contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată

Furnizarea de terenuri contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată

Denumirea societății

Rata de subvenționare

FTT Group:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

0,84  %

ZTT Group:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

0,40  %

3.8.2.   Furnizarea de materii prime contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată

Furnizarea de materii prime contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată

| (558) | În plângerea sa, reclamantul a furnizat elemente de probă conform cărora producătorii chinezi de CFO își desfășoară activitatea într-o industrie încurajată și este rezonabil să se concluzioneze că subvențiile acordate producătorilor de materii prime utilizate în producția de CFO sunt în ultimă instanță în avantajul producătorilor de OFC. Acest avantaj ar fi obținut direct de producătorii de CFO, în măsura în care aceștia sunt integrați pe verticală, și în mod indirect, în măsura în care subvențiile respective au ca rezultat prețuri mai mici pentru factorii de producție pe piața internă chineză decât în situația contrară. |
| --- | --- |

(558)

În plângerea sa, reclamantul a furnizat elemente de probă conform cărora producătorii chinezi de CFO își desfășoară activitatea într-o industrie încurajată și este rezonabil să se concluzioneze că subvențiile acordate producătorilor de materii prime utilizate în producția de CFO sunt în ultimă instanță în avantajul producătorilor de OFC. Acest avantaj ar fi obținut direct de producătorii de CFO, în măsura în care aceștia sunt integrați pe verticală, și în mod indirect, în măsura în care subvențiile respective au ca rezultat prețuri mai mici pentru factorii de producție pe piața internă chineză decât în situația contrară.

| (559) | Astfel cum se menționează în considerentele 168 și 169 de mai sus, GC a furnizat, în cursul VID, documente privind politicile de stat relevante ale Provinciei Yunnan, însă nu a oferit sprijin ajutând Comisia să obțină informații de la întreprinderi private sau de stat și, prin urmare, s-a considerat că a cooperat doar parțial la solicitările Comisiei de a primi informații privind furnizarea de materii prime și piața respectivă. |
| --- | --- |

(559)

Astfel cum se menționează în considerentele 168 și 169 de mai sus, GC a furnizat, în cursul VID, documente privind politicile de stat relevante ale Provinciei Yunnan, însă nu a oferit sprijin ajutând Comisia să obțină informații de la întreprinderi private sau de stat și, prin urmare, s-a considerat că a cooperat doar parțial la solicitările Comisiei de a primi informații privind furnizarea de materii prime și piața respectivă.

| (560) | Această constatare nu a fost modificată de argumentul GC potrivit căruia Comisia a solicitat informații cu privire la o piață nerelevantă, deoarece nu germaniul, ci tetraclorura de germaniu a fost materia primă utilizată în producția de CFO. Deoarece germaniul este materia primă pentru tetraclorura de germaniu, reglementările privind germaniul și piața respectivă au un impact asupra derivatului specific, tetraclorura de germaniu. |
| --- | --- |

(560)

Această constatare nu a fost modificată de argumentul GC potrivit căruia Comisia a solicitat informații cu privire la o piață nerelevantă, deoarece nu germaniul, ci tetraclorura de germaniu a fost materia primă utilizată în producția de CFO. Deoarece germaniul este materia primă pentru tetraclorura de germaniu, reglementările privind germaniul și piața respectivă au un impact asupra derivatului specific, tetraclorura de germaniu.

| (561) | Întrucât grupurile de societăți care fac obiectul anchetei erau integrate pe verticală, materiile prime furnizate de furnizorii afiliați ai entităților producătoare de CFO au fost, în principiu, incluse în anchetă. Prin urmare, în măsura în care anumite subvenții care pot face obiectul unor măsuri compensatorii care fac obiectul anchetei au fost primite la nivelul acestor furnizori afiliați, ele au fost integrate în calculele pentru fiecare sistem de subvenții analizat mai sus. |
| --- | --- |

(561)

Întrucât grupurile de societăți care fac obiectul anchetei erau integrate pe verticală, materiile prime furnizate de furnizorii afiliați ai entităților producătoare de CFO au fost, în principiu, incluse în anchetă. Prin urmare, în măsura în care anumite subvenții care pot face obiectul unor măsuri compensatorii care fac obiectul anchetei au fost primite la nivelul acestor furnizori afiliați, ele au fost integrate în calculele pentru fiecare sistem de subvenții analizat mai sus.

| (562) | Comisia a examinat, de asemenea, dacă furnizorii neafiliați de materii prime de bază au furnizat producătorilor-exportatori incluși în eșantion factori de producție contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată. Comisia s-a concentrat în special asupra materiilor prime de bază pentru producția de CFO pe care societățile incluse în eșantion le-au achiziționat în mare măsură de la furnizori neafiliați, și anume tetraclorura de germaniu și clorura de silicon. |
| --- | --- |

(562)

Comisia a examinat, de asemenea, dacă furnizorii neafiliați de materii prime de bază au furnizat producătorilor-exportatori incluși în eșantion factori de producție contra unei remunerații mai mici decât cea adecvată. Comisia s-a concentrat în special asupra materiilor prime de bază pentru producția de CFO pe care societățile incluse în eșantion le-au achiziționat în mare măsură de la furnizori neafiliați, și anume tetraclorura de germaniu și clorura de silicon.

| (563) | Materia primă inițială a tetraclorurii de germaniu este germaniul, care este indispensabil pentru multe produse de înaltă tehnologie. Acesta este o materie primă importantă utilizată în producția de CFO pentru a crește indicele de refracție și pentru a contribui la reducerea la minimum a pierderilor de semnal pe distanțe lungi (131). Datorită condițiilor geologice, regiunea Yunnan dispune de o ofertă bogată de germaniu. |
| --- | --- |

(563)

Materia primă inițială a tetraclorurii de germaniu este germaniul, care este indispensabil pentru multe produse de înaltă tehnologie. Acesta este o materie primă importantă utilizată în producția de CFO pentru a crește indicele de refracție și pentru a contribui la reducerea la minimum a pierderilor de semnal pe distanțe lungi (131). Datorită condițiilor geologice, regiunea Yunnan dispune de o ofertă bogată de germaniu.

131

| (564) | Având în vedere cooperarea parțială a GC, Comisia a analizat setul limitat de documente transmise de GC și le-a completat prin cercetarea planurilor și a politicilor guvernului privind acești factori de producție pe baza informațiilor disponibile, precum și a actorilor de pe piață ai acestor factori de producție. Comisia a constatat că GC a pus în aplicare planuri și strategii pentru a sprijini industria germaniului din Yunnan. Printre planurile referitoare la producția acestei materii prime se numără „Cel de al 13-lea Plan cincinal pentru dezvoltarea economică și socială națională a Provinciei Yunnan” (132), „Comunicarea administrației publice a Provinciei Yunnan privind dezvoltarea industriei din Yunnan în perioada 2016-2020” (133) și „Comunicarea administrației publice a Provinciei Yunnan privind mai multe măsuri de sprijinire a dezvoltării economiei reale” (134). |
| --- | --- |

(564)

Având în vedere cooperarea parțială a GC, Comisia a analizat setul limitat de documente transmise de GC și le-a completat prin cercetarea planurilor și a politicilor guvernului privind acești factori de producție pe baza informațiilor disponibile, precum și a actorilor de pe piață ai acestor factori de producție. Comisia a constatat că GC a pus în aplicare planuri și strategii pentru a sprijini industria germaniului din Yunnan. Printre planurile referitoare la producția acestei materii prime se numără „Cel de al 13-lea Plan cincinal pentru dezvoltarea economică și socială națională a Provinciei Yunnan” (132), „Comunicarea administrației publice a Provinciei Yunnan privind dezvoltarea industriei din Yunnan în perioada 2016-2020” (133) și „Comunicarea administrației publice a Provinciei Yunnan privind mai multe măsuri de sprijinire a dezvoltării economiei reale” (134).

132

133

134

| (565) | „Cel de al 13-lea Plan cincinal pentru dezvoltarea economică și socială națională a Provinciei Yunnan” face referire în mod explicit la germaniu atunci când formulează obiectivul de a „dezvolta în mod activ noi materiale pentru celule solare, cum ar fi germaniul și filmul subțire” și „de a sprijini dezvoltarea industriei tehnologiei informației de nouă generație, de a accelera dezvoltarea de noi informații electronice și materiale funcționale semiconductoare bazate pe grupa platinei, germaniu, indiu și alte metale rare și prețioase”. |
| --- | --- |

(565)

„Cel de al 13-lea Plan cincinal pentru dezvoltarea economică și socială națională a Provinciei Yunnan” face referire în mod explicit la germaniu atunci când formulează obiectivul de a „dezvolta în mod activ noi materiale pentru celule solare, cum ar fi germaniul și filmul subțire” și „de a sprijini dezvoltarea industriei tehnologiei informației de nouă generație, de a accelera dezvoltarea de noi informații electronice și materiale funcționale semiconductoare bazate pe grupa platinei, germaniu, indiu și alte metale rare și prețioase”.

dezvolta în mod activ noi materiale pentru celule solare, cum ar fi germaniul și filmul subțire

de a sprijini dezvoltarea industriei tehnologiei informației de nouă generație, de a accelera dezvoltarea de noi informații electronice și materiale funcționale semiconductoare bazate pe grupa platinei, germaniu, indiu și alte metale rare și prețioase

| (566) | Obiectivele planului cincinal sunt reflectate și dezvoltate în noi notificări guvernamentale suplimentare și în măsuri de punere în aplicare. Astfel cum se prevede în considerentul 79, sistemul de planificare din RPC are drept rezultat alocarea de resurse sectoarelor desemnate de GC ca fiind strategice sau altfel importante din punct de vedere politic. |
| --- | --- |

(566)

Obiectivele planului cincinal sunt reflectate și dezvoltate în noi notificări guvernamentale suplimentare și în măsuri de punere în aplicare. Astfel cum se prevede în considerentul 79, sistemul de planificare din RPC are drept rezultat alocarea de resurse sectoarelor desemnate de GC ca fiind strategice sau altfel importante din punct de vedere politic.

| (567) | În „Comunicarea administrației publice a Provinciei Yunnan privind dezvoltarea industriei din Yunnan în perioada 2016-2020”, administrația publică a provinciei stabilește în mod explicit ca sarcini strategice „promovarea viguroasă a parcului industrial de materiale metalice prețioase din Yunnan, [...] a bazei industriale naționale de germaniu și a noilor dispozitive și materiale electronice optice”, precum și „eliminarea barierelor tehnice străine și accelerarea cultivării de noi materiale metalice rare, cum ar fi [...] germaniul și materialele noi pe bază de germaniu” și „implementarea proactivă a cercetării și dezvoltării de noi materiale metalice rare”. |
| --- | --- |

(567)

În „Comunicarea administrației publice a Provinciei Yunnan privind dezvoltarea industriei din Yunnan în perioada 2016-2020”, administrația publică a provinciei stabilește în mod explicit ca sarcini strategice „promovarea viguroasă a parcului industrial de materiale metalice prețioase din Yunnan, [...] a bazei industriale naționale de germaniu și a noilor dispozitive și materiale electronice optice”, precum și „eliminarea barierelor tehnice străine și accelerarea cultivării de noi materiale metalice rare, cum ar fi [...] germaniul și materialele noi pe bază de germaniu” și „implementarea proactivă a cercetării și dezvoltării de noi materiale metalice rare”.

promovarea viguroasă a parcului industrial de materiale metalice prețioase din Yunnan, [...] a bazei industriale naționale de germaniu și a noilor dispozitive și materiale electronice optice

eliminarea barierelor tehnice străine și accelerarea cultivării de noi materiale metalice rare, cum ar fi [...] germaniul și materialele noi pe bază de germaniu

implementarea proactivă a cercetării și dezvoltării de noi materiale metalice rare

| (568) | În al treilea document, care stabilește mecanismul de promovare a industriei germaniului din Provincia Yunnan, este descris un sprijin financiar direct: „În conformitate cu principiul «achiziții și depozitare pentru întreprinderi, împrumuturi bancare, subvenții financiare, funcționarea pieței, autofinanțare», am efectuat achiziții comerciale și depozitarea [...] germaniului, [...] și a altor produse esențiale din metale neferoase în întreaga provincie. Volumul total al achizițiilor și depozitării este de aproximativ 800 000 de tone, iar perioada de colectare și depozitare este de un an. Fondurile necesare pentru colectare și depozitare sunt împrumutate băncii de către întreprindere sub forma unui gaj asupra produsului. Administrația publică a provinciei a alocat un fond special de 1 miliard yuan pentru subvenționarea împrumuturilor bancare acordate întreprinderilor. Printre acestea se va acorda o subvenție prin reducere de 80 % întreprinderilor care achiziționează și depozitează staniu, germaniu și indiu”. |
| --- | --- |

(568)

În al treilea document, care stabilește mecanismul de promovare a industriei germaniului din Provincia Yunnan, este descris un sprijin financiar direct: „În conformitate cu principiul «achiziții și depozitare pentru întreprinderi, împrumuturi bancare, subvenții financiare, funcționarea pieței, autofinanțare», am efectuat achiziții comerciale și depozitarea [...] germaniului, [...] și a altor produse esențiale din metale neferoase în întreaga provincie. Volumul total al achizițiilor și depozitării este de aproximativ 800 000 de tone, iar perioada de colectare și depozitare este de un an. Fondurile necesare pentru colectare și depozitare sunt împrumutate băncii de către întreprindere sub forma unui gaj asupra produsului. Administrația publică a provinciei a alocat un fond special de 1 miliard yuan pentru subvenționarea împrumuturilor bancare acordate întreprinderilor. Printre acestea se va acorda o subvenție prin reducere de 80 % întreprinderilor care achiziționează și depozitează staniu, germaniu și indiu”.

În conformitate cu principiul «achiziții și depozitare pentru întreprinderi, împrumuturi bancare, subvenții financiare, funcționarea pieței, autofinanțare», am efectuat achiziții comerciale și depozitarea [...] germaniului, [...] și a altor produse esențiale din metale neferoase în întreaga provincie. Volumul total al achizițiilor și depozitării este de aproximativ 800 000 de tone, iar perioada de colectare și depozitare este de un an. Fondurile necesare pentru colectare și depozitare sunt împrumutate băncii de către întreprindere sub forma unui gaj asupra produsului. Administrația publică a provinciei a alocat un fond special de 1 miliard yuan pentru subvenționarea împrumuturilor bancare acordate întreprinderilor. Printre acestea se va acorda o subvenție prin reducere de 80 % întreprinderilor care achiziționează și depozitează staniu, germaniu și indiu

| (569) | Pe baza informațiilor disponibile public, Comisia a constatat că societățile care își desfășoară activitatea în industria germaniului, inclusiv producătorii de tetraclorură de germaniu, situate în Provincia Yunnan, au primit subvenții din partea statului. De exemplu, societatea deținută parțial de stat YUNNAN Lincang Xinyuan Germanium și filialele sale au primit plăți multiple din partea GC. În raportul său anual din 2020, societatea raportează o sumă de 21 847 627 RMB ca venit din plățile subvențiilor pentru anul 2019. În 2020, granturile primite de la GC au ajuns la o valoare de 55 361 284 RMB (135). Granturile acordate de GC industriei germaniului nu se limitează la o singură societate. În raportul său anual pentru 2019, societatea de stat Yunnan Chihong Zinc and Germanium a declarat, de asemenea, că a primit subvenții în valoare de 43 771 439 RMB în anul respectiv (136). |
| --- | --- |

(569)

Pe baza informațiilor disponibile public, Comisia a constatat că societățile care își desfășoară activitatea în industria germaniului, inclusiv producătorii de tetraclorură de germaniu, situate în Provincia Yunnan, au primit subvenții din partea statului. De exemplu, societatea deținută parțial de stat YUNNAN Lincang Xinyuan Germanium și filialele sale au primit plăți multiple din partea GC. În raportul său anual din 2020, societatea raportează o sumă de 21 847 627 RMB ca venit din plățile subvențiilor pentru anul 2019. În 2020, granturile primite de la GC au ajuns la o valoare de 55 361 284 RMB (135). Granturile acordate de GC industriei germaniului nu se limitează la o singură societate. În raportul său anual pentru 2019, societatea de stat Yunnan Chihong Zinc and Germanium a declarat, de asemenea, că a primit subvenții în valoare de 43 771 439 RMB în anul respectiv (136).

135

136

| (570) | Prin urmare, este evident că GC este implicat în întregul lanț valoric al CFO și este probabil ca acest lucru să aibă un efect asupra prețurilor, astfel încât ele să nu reflecte forțele pieței. Prin mijloacele descrise mai sus, sectoarele care produc materii prime utilizate la fabricarea de CFO, în special germaniu și tetraclorură de germaniu, fac obiectul unei intervenții guvernamentale. |
| --- | --- |

(570)

Prin urmare, este evident că GC este implicat în întregul lanț valoric al CFO și este probabil ca acest lucru să aibă un efect asupra prețurilor, astfel încât ele să nu reflecte forțele pieței. Prin mijloacele descrise mai sus, sectoarele care produc materii prime utilizate la fabricarea de CFO, în special germaniu și tetraclorură de germaniu, fac obiectul unei intervenții guvernamentale.

| (571) | Acestea fiind spuse, având în vedere faptul că taxa antidumping poate fi stabilită la nivelul marjei de dumping, astfel cum se explică în considerentul 769, precum și relevanța potențială a circumstanțelor menționate în considerentul 765, Comisia a decis să nu continue ancheta cu privire la această presupusă subvenție și și-a rezervat dreptul de a reveni asupra acestei chestiuni, dacă este necesar. |
| --- | --- |

(571)

Acestea fiind spuse, având în vedere faptul că taxa antidumping poate fi stabilită la nivelul marjei de dumping, astfel cum se explică în considerentul 769, precum și relevanța potențială a circumstanțelor menționate în considerentul 765, Comisia a decis să nu continue ancheta cu privire la această presupusă subvenție și și-a rezervat dreptul de a reveni asupra acestei chestiuni, dacă este necesar.

3.9.   Concluzie privind subvenționarea

Concluzie privind subvenționarea

| (572) | Pe baza informațiilor disponibile, Comisia a calculat valoarea subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii pentru societățile incluse în eșantion în conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază prin examinarea fiecărei subvenții sau a fiecărui program de subvenționare și a adunat aceste cifre pentru a calcula valoarea totală a subvenției acordate fiecărui producător-exportator în cursul perioadei de anchetă. Pentru calcularea subvenționărilor totale de mai jos, Comisia a calculat mai întâi procentajul reprezentat de subvenție, acesta fiind egal cu valoarea subvenției, considerată ca procent din cifra totală de afaceri a societății. Acest procent a fost utilizat în continuare pentru a calcula subvenția alocată exporturilor de produs în cauză către Uniune pe durata perioadei de anchetă. Ulterior a fost calculată valoarea subvenției pe tonă de produs în cauză exportat către Uniune în cursul perioadei de anchetă, iar marjele de mai jos au fost calculate ca procentaj din valoarea „Cost, asigurare și navlu” (CIF) a acelorași exporturi pe tonă. |
| --- | --- |

(572)

Pe baza informațiilor disponibile, Comisia a calculat valoarea subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii pentru societățile incluse în eșantion în conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază prin examinarea fiecărei subvenții sau a fiecărui program de subvenționare și a adunat aceste cifre pentru a calcula valoarea totală a subvenției acordate fiecărui producător-exportator în cursul perioadei de anchetă. Pentru calcularea subvenționărilor totale de mai jos, Comisia a calculat mai întâi procentajul reprezentat de subvenție, acesta fiind egal cu valoarea subvenției, considerată ca procent din cifra totală de afaceri a societății. Acest procent a fost utilizat în continuare pentru a calcula subvenția alocată exporturilor de produs în cauză către Uniune pe durata perioadei de anchetă. Ulterior a fost calculată valoarea subvenției pe tonă de produs în cauză exportat către Uniune în cursul perioadei de anchetă, iar marjele de mai jos au fost calculate ca procentaj din valoarea „Cost, asigurare și navlu” (CIF) a acelorași exporturi pe tonă.

| (573) | În conformitate cu articolul 15 alineatul (3) din regulamentul de bază, valoarea totală a subvenției acordate societăților cooperante neincluse în eșantion a fost calculată pe baza valorii medii totale ponderate a subvenției care poate face obiectul unor măsuri compensatorii, stabilită pentru producătorii-exportatori cooperanți incluși în eșantion, excluzându-se valorile neglijabile și valoarea subvențiilor stabilită pentru articolele care fac obiectul dispozițiilor de la articolul 28 alineatul (1) din regulamentul de bază. Totuși, Comisia nu a ignorat constatările bazate în parte pe datele disponibile pentru a stabili cuantumurile respective. Într-adevăr, Comisia consideră că datele disponibile utilizate în cazurile respective nu au afectat în mod considerabil informațiile necesare pentru a determina valoarea subvenționării într-un mod echitabil, astfel încât exportatorii care nu au fost invitați să coopereze la anchetă să nu sufere prejudicii prin utilizarea acestei abordări (137). |
| --- | --- |

(573)

În conformitate cu articolul 15 alineatul (3) din regulamentul de bază, valoarea totală a subvenției acordate societăților cooperante neincluse în eșantion a fost calculată pe baza valorii medii totale ponderate a subvenției care poate face obiectul unor măsuri compensatorii, stabilită pentru producătorii-exportatori cooperanți incluși în eșantion, excluzându-se valorile neglijabile și valoarea subvențiilor stabilită pentru articolele care fac obiectul dispozițiilor de la articolul 28 alineatul (1) din regulamentul de bază. Totuși, Comisia nu a ignorat constatările bazate în parte pe datele disponibile pentru a stabili cuantumurile respective. Într-adevăr, Comisia consideră că datele disponibile utilizate în cazurile respective nu au afectat în mod considerabil informațiile necesare pentru a determina valoarea subvenționării într-un mod echitabil, astfel încât exportatorii care nu au fost invitați să coopereze la anchetă să nu sufere prejudicii prin utilizarea acestei abordări (137).

137

| (574) | Având în vedere gradul înalt de cooperare din partea producătorilor-exportatori chinezi și reprezentativitatea eșantionului inclusiv din punct de vedere al eligibilității subvenției, Comisia a considerat oportun să stabilească valoarea aplicabilă „tuturor celorlalte societăți” la nivelul celei mai ridicate valori stabilite pentru societățile incluse în eșantion. Valoarea stabilită pentru „toate celelalte societăți” a fost aplicată societăților care nu au cooperat în cadrul anchetei.






  Denumirea societății | Rata de subvenționare |
| --- | --- | --- |
| FTT Group:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(574)

Având în vedere gradul înalt de cooperare din partea producătorilor-exportatori chinezi și reprezentativitatea eșantionului inclusiv din punct de vedere al eligibilității subvenției, Comisia a considerat oportun să stabilească valoarea aplicabilă „tuturor celorlalte societăți” la nivelul celei mai ridicate valori stabilite pentru societățile incluse în eșantion. Valoarea stabilită pentru „toate celelalte societăți” a fost aplicată societăților care nu au cooperat în cadrul anchetei.

Denumirea societății

Rata de subvenționare

FTT Group:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

10,33  %

ZTT Group:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

5,1  %

Alte societăți cooperante

7,8  %

Toate celelalte societăți

10,33  %

4.   PREJUDICIUL

PREJUDICIUL

4.1.   Unitatea de măsură

Unitatea de măsură

| (575) | Cu toate că statisticile oficiale privind importurile sunt raportate în kilograme, Comisia a considerat, în conformitate cu observațiile producătorilor-exportatori și ale industriei Uniunii, că această unitate de măsură nu este adecvată pentru o măsurare corespunzătoare a volumelor în cauză. Ancheta arată că, în general, industria nu utilizează greutatea, ci lungimea ca principal indicator de volum. Aceasta ar putea măsura fie lungimea cablului (km cablu), fie lungimea totală a fibrelor conținute de acesta (km fibră). Având în vedere că ancheta actuală vizează cabluri, unitatea „km cablu” este considerată cea mai adecvată unitate de măsură, care va fi utilizată pentru determinarea prejudiciului de mai jos. |
| --- | --- |

(575)

Cu toate că statisticile oficiale privind importurile sunt raportate în kilograme, Comisia a considerat, în conformitate cu observațiile producătorilor-exportatori și ale industriei Uniunii, că această unitate de măsură nu este adecvată pentru o măsurare corespunzătoare a volumelor în cauză. Ancheta arată că, în general, industria nu utilizează greutatea, ci lungimea ca principal indicator de volum. Aceasta ar putea măsura fie lungimea cablului (km cablu), fie lungimea totală a fibrelor conținute de acesta (km fibră). Având în vedere că ancheta actuală vizează cabluri, unitatea „km cablu” este considerată cea mai adecvată unitate de măsură, care va fi utilizată pentru determinarea prejudiciului de mai jos.

| (576) | În observațiile sale privind comunicarea constatărilor finale, CCCME a susținut că volumele importurilor ar fi trebuit să fie calculate pe baza numărului de km de fibră optică, și nu a numărului de km de cablu, întrucât unitatea „km fibră” reprezenta standardul acceptat de industrie și singura unitate de măsură care reflecta diferențele imense în ceea ce privește numărul de fibre per cablu. |
| --- | --- |

(576)

În observațiile sale privind comunicarea constatărilor finale, CCCME a susținut că volumele importurilor ar fi trebuit să fie calculate pe baza numărului de km de fibră optică, și nu a numărului de km de cablu, întrucât unitatea „km fibră” reprezenta standardul acceptat de industrie și singura unitate de măsură care reflecta diferențele imense în ceea ce privește numărul de fibre per cablu.

| (577) | Comisia a susținut că unitatea „km cablu” este unitatea de măsură adecvată, întrucât produsele care fac obiectul anchetei sunt cabluri, iar numărul de fibre dintr-un cablu este o caracteristică specifică a cablului care se reflectă în NCP. În consecință, această afirmație a fost respinsă. |
| --- | --- |

(577)

Comisia a susținut că unitatea „km cablu” este unitatea de măsură adecvată, întrucât produsele care fac obiectul anchetei sunt cabluri, iar numărul de fibre dintr-un cablu este o caracteristică specifică a cablului care se reflectă în NCP. În consecință, această afirmație a fost respinsă.

4.2.   Definiția industriei Uniunii și a producției Uniunii

Definiția industriei Uniunii și a producției Uniunii

| (578) | Produsul similar a fost fabricat de 29 de producători din Uniune în cursul perioadei de anchetă. Cu excepția celor două societăți menționate în secțiunea următoare, aceștia constituie „industria Uniunii” în înțelesul articolului 9 alineatul (1) din regulamentul de bază. În urma retragerii Regatului Unit din Uniunea Europeană, determinarea prejudiciului se bazează pe datele din 27 de state membre (UE-27) pentru întreaga perioadă examinată. |
| --- | --- |

(578)

Produsul similar a fost fabricat de 29 de producători din Uniune în cursul perioadei de anchetă. Cu excepția celor două societăți menționate în secțiunea următoare, aceștia constituie „industria Uniunii” în înțelesul articolului 9 alineatul (1) din regulamentul de bază. În urma retragerii Regatului Unit din Uniunea Europeană, determinarea prejudiciului se bazează pe datele din 27 de state membre (UE-27) pentru întreaga perioadă examinată.

| (579) | Producția totală a Uniunii în cursul perioadei de anchetă a fost stabilită la 1,2 milioane de km cablu. Comisia a stabilit această cifră pe baza tuturor informațiilor disponibile privind industria Uniunii, cum ar fi informații directe provenite de la cele nouă părți – șase reclamanți, trei societăți care susțin plângerea – și informații privind piața în privința celorlalți producători. Astfel cum se precizează în considerentul 41, în cadrul eșantionului au fost selectați trei producători din Uniune, reprezentând aproximativ 52 % din producția totală a produsului similar din Uniune. |
| --- | --- |

(579)

Producția totală a Uniunii în cursul perioadei de anchetă a fost stabilită la 1,2 milioane de km cablu. Comisia a stabilit această cifră pe baza tuturor informațiilor disponibile privind industria Uniunii, cum ar fi informații directe provenite de la cele nouă părți – șase reclamanți, trei societăți care susțin plângerea – și informații privind piața în privința celorlalți producători. Astfel cum se precizează în considerentul 41, în cadrul eșantionului au fost selectați trei producători din Uniune, reprezentând aproximativ 52 % din producția totală a produsului similar din Uniune.

4.3.   Excluderea a doi producători din industria Uniunii

Excluderea a doi producători din industria Uniunii

| (580) | În conformitate cu articolul 9 alineatul (1) din regulamentul de bază, producătorii care au legătură cu exportatorii sau cu importatorii chinezi și/sau care sunt ei înșiși importatori ai produsului presupus a face obiectul unor subvenții pot fi excluși din industria Uniunii. Articolul 9 alineatul (2) definește cazul în care se consideră că producătorii au legătură cu exportatorii sau cu importatorii. |
| --- | --- |

(580)

În conformitate cu articolul 9 alineatul (1) din regulamentul de bază, producătorii care au legătură cu exportatorii sau cu importatorii chinezi și/sau care sunt ei înșiși importatori ai produsului presupus a face obiectul unor subvenții pot fi excluși din industria Uniunii. Articolul 9 alineatul (2) definește cazul în care se consideră că producătorii au legătură cu exportatorii sau cu importatorii.

| (581) | Comisia a examinat relațiile existente ale industriei Uniunii cu exportatorii sau importatorii produsului în cauză. Ancheta a arătat că un producător din Uniune inclus în eșantion a importat un volum marginal de cabluri din fibre optice din China, iar un altul deține o participație minoritară la capitalul unui producător-exportator neinclus în eșantion. Având în vedere volumele neglijabile importate de primul producător și faptul că al doilea a arătat că nu deține controlul asupra respectivului producător-exportator și nici nu este controlat de acesta și că efectul acestei relații nu l-a determinat să se comporte diferit față de producătorii neafiliați, Comisia a concluzionat că nu există niciun motiv să excludă vreuna dintre aceste societăți din industria Uniunii. |
| --- | --- |

(581)

Comisia a examinat relațiile existente ale industriei Uniunii cu exportatorii sau importatorii produsului în cauză. Ancheta a arătat că un producător din Uniune inclus în eșantion a importat un volum marginal de cabluri din fibre optice din China, iar un altul deține o participație minoritară la capitalul unui producător-exportator neinclus în eșantion. Având în vedere volumele neglijabile importate de primul producător și faptul că al doilea a arătat că nu deține controlul asupra respectivului producător-exportator și nici nu este controlat de acesta și că efectul acestei relații nu l-a determinat să se comporte diferit față de producătorii neafiliați, Comisia a concluzionat că nu există niciun motiv să excludă vreuna dintre aceste societăți din industria Uniunii.

| (582) | În ceea ce privește un al treilea producător neinclus în eșantion, Comisia a considerat, având în vedere relația acestuia cu un producător-exportator chinez (care este controlat de aceeași entitate) și cantitățile semnificative de importuri din China, că este oportun să se excludă un astfel de producător din definiția industriei Uniunii, în pofida producției semnificative a acestei societăți în cadrul Uniunii. |
| --- | --- |

(582)

În ceea ce privește un al treilea producător neinclus în eșantion, Comisia a considerat, având în vedere relația acestuia cu un producător-exportator chinez (care este controlat de aceeași entitate) și cantitățile semnificative de importuri din China, că este oportun să se excludă un astfel de producător din definiția industriei Uniunii, în pofida producției semnificative a acestei societăți în cadrul Uniunii.

| (583) | În mod similar, în ceea ce privește un producător necooperant din Uniune, care a declarat o cantitate semnificativă de importuri din China, Comisia a decis că, luând în considerare relația cu un producător-exportator chinez și cantitățile semnificative de importuri, ar trebui exclus, de asemenea, din industria Uniunii. |
| --- | --- |

(583)

În mod similar, în ceea ce privește un producător necooperant din Uniune, care a declarat o cantitate semnificativă de importuri din China, Comisia a decis că, luând în considerare relația cu un producător-exportator chinez și cantitățile semnificative de importuri, ar trebui exclus, de asemenea, din industria Uniunii.

| (584) | Întrucât ancheta nu a arătat că un alt producător ar fi fost afiliat cu exportatori chinezi sau că ar fi importat din China, nu au mai fost necesare alte excluderi din definiția industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(584)

Întrucât ancheta nu a arătat că un alt producător ar fi fost afiliat cu exportatori chinezi sau că ar fi importat din China, nu au mai fost necesare alte excluderi din definiția industriei Uniunii.

| (585) | CCCME a susținut că o serie de producători din Uniune au legături cu producători chinezi de CFO și a solicitat Comisiei să efectueze o analiză segmentată a prejudiciului prin analizarea separată a acestui flux de importuri. |
| --- | --- |

(585)

CCCME a susținut că o serie de producători din Uniune au legături cu producători chinezi de CFO și a solicitat Comisiei să efectueze o analiză segmentată a prejudiciului prin analizarea separată a acestui flux de importuri.

| (586) | În observațiile sale privind comunicarea constatărilor finale, CCCME a reiterat această afirmație potrivit căreia importurile producătorilor din Uniune ar trebui să fie separate și evaluate separat de importurile altor părți. CCCME a considerat, de asemenea, că Comisia ar trebui să comunice volumul și procentajul importurilor producătorilor din Uniune de la producătorii chinezi afiliați și neafiliați din cursul PA. |
| --- | --- |

(586)

În observațiile sale privind comunicarea constatărilor finale, CCCME a reiterat această afirmație potrivit căreia importurile producătorilor din Uniune ar trebui să fie separate și evaluate separat de importurile altor părți. CCCME a considerat, de asemenea, că Comisia ar trebui să comunice volumul și procentajul importurilor producătorilor din Uniune de la producătorii chinezi afiliați și neafiliați din cursul PA.

| (587) | Astfel cum s-a arătat mai sus, Comisia a luat în considerare în mod corespunzător legăturile producătorilor din Uniune cu societățile chineze prin excluderea producătorilor cu importuri semnificative din China și a ținut seama, de asemenea, de relația lor cu exportatorii chinezi. Producătorii din Uniune incluși în eșantion au importat cantități marginale (mai puțin de 1 % din producția proprie) de produs în cauză de la societăți afiliate din China. Alte societăți care produc în Uniune cantități semnificative nu au fost considerate a face parte din industria Uniunii în sensul articolului 9 alineatul (1) din regulamentul de bază, astfel cum se menționează în considerentele 582-584. În consecință, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(587)

Astfel cum s-a arătat mai sus, Comisia a luat în considerare în mod corespunzător legăturile producătorilor din Uniune cu societățile chineze prin excluderea producătorilor cu importuri semnificative din China și a ținut seama, de asemenea, de relația lor cu exportatorii chinezi. Producătorii din Uniune incluși în eșantion au importat cantități marginale (mai puțin de 1 % din producția proprie) de produs în cauză de la societăți afiliate din China. Alte societăți care produc în Uniune cantități semnificative nu au fost considerate a face parte din industria Uniunii în sensul articolului 9 alineatul (1) din regulamentul de bază, astfel cum se menționează în considerentele 582-584. În consecință, afirmația a fost respinsă.

| (588) | Connect Com a transmis o listă a altor producători de cabluri din fibre optice din Uniune care nu au fost luați în considerare în cadrul plângerii. Comisia a observat că aceste societăți nu au cooperat în cadrul anchetei și că au fost furnizate estimări privind producătorii necooperanți din Uniune pe baza informațiilor de piață fiabile (138). |
| --- | --- |

(588)

Connect Com a transmis o listă a altor producători de cabluri din fibre optice din Uniune care nu au fost luați în considerare în cadrul plângerii. Comisia a observat că aceste societăți nu au cooperat în cadrul anchetei și că au fost furnizate estimări privind producătorii necooperanți din Uniune pe baza informațiilor de piață fiabile (138).

138

4.4.   Stabilirea pieței relevante a Uniunii

Stabilirea pieței relevante a Uniunii

| (589) | Pentru a stabili dacă industria Uniunii a suferit un prejudiciu și pentru a determina consumul și diferiții indicatori economici referitori la situația industriei Uniunii, Comisia a examinat dacă și în ce măsură utilizarea ulterioară a producției de produs similar a industriei Uniunii trebuia să fie luată în considerare în cadrul analizei. |
| --- | --- |

(589)

Pentru a stabili dacă industria Uniunii a suferit un prejudiciu și pentru a determina consumul și diferiții indicatori economici referitori la situația industriei Uniunii, Comisia a examinat dacă și în ce măsură utilizarea ulterioară a producției de produs similar a industriei Uniunii trebuia să fie luată în considerare în cadrul analizei.

4.5.   Utilizare captivă

Utilizare captivă

| (590) | Comisia a constatat că între 5,8 % și 4,4 % din producția producătorilor din Uniune a fost destinată utilizării captive în cursul perioadei examinate. În situația respectivă, cablurile au fost livrate în cadrul aceleiași societăți sau acelorași grupuri de societăți în vederea unei prelucrări suplimentare în aval, în special pentru producția de cabluri prevăzute cu conectori. |
| --- | --- |

(590)

Comisia a constatat că între 5,8 % și 4,4 % din producția producătorilor din Uniune a fost destinată utilizării captive în cursul perioadei examinate. În situația respectivă, cablurile au fost livrate în cadrul aceleiași societăți sau acelorași grupuri de societăți în vederea unei prelucrări suplimentare în aval, în special pentru producția de cabluri prevăzute cu conectori.

| (591) | Distincția între piața captivă și piața liberă este relevantă pentru analiza prejudiciului, întrucât produsele destinate utilizării captive nu sunt expuse concurenței directe exercitate de importuri. În schimb, producția destinată vânzării pe piața liberă este în concurență directă cu importurile produsului în cauză. |
| --- | --- |

(591)

Distincția între piața captivă și piața liberă este relevantă pentru analiza prejudiciului, întrucât produsele destinate utilizării captive nu sunt expuse concurenței directe exercitate de importuri. În schimb, producția destinată vânzării pe piața liberă este în concurență directă cu importurile produsului în cauză.

| (592) | Pentru a oferi o imagine cât mai completă posibil a industriei Uniunii, Comisia a obținut date pentru întreaga producție de fibre optice și a stabilit dacă producția a fost destinată utilizării captive sau pieței libere. |
| --- | --- |

(592)

Pentru a oferi o imagine cât mai completă posibil a industriei Uniunii, Comisia a obținut date pentru întreaga producție de fibre optice și a stabilit dacă producția a fost destinată utilizării captive sau pieței libere.

| (593) | Comisia a examinat anumiți indicatori economici referitori la industria Uniunii pe baza datelor privind piața liberă. Acești indicatori sunt: volumul vânzărilor și prețurile de vânzare pe piața Uniunii; cota de piață; creșterea; volumul și prețurile exporturilor; profitabilitatea; randamentul investițiilor; și fluxul de lichidități. În măsura în care acest lucru a fost posibil și justificat, constatările examinării au fost comparate cu datele aferente pieței captive, pentru a prezenta un tablou complet al situației industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(593)

Comisia a examinat anumiți indicatori economici referitori la industria Uniunii pe baza datelor privind piața liberă. Acești indicatori sunt: volumul vânzărilor și prețurile de vânzare pe piața Uniunii; cota de piață; creșterea; volumul și prețurile exporturilor; profitabilitatea; randamentul investițiilor; și fluxul de lichidități. În măsura în care acest lucru a fost posibil și justificat, constatările examinării au fost comparate cu datele aferente pieței captive, pentru a prezenta un tablou complet al situației industriei Uniunii.

| (594) | Cu toate acestea, alți indicatori economici au putut fi examinați în mod semnificativ doar prin referire la întreaga activitate, inclusiv utilizarea captivă a industriei Uniunii (139). Aceștia sunt: producția; capacitatea, gradul de utilizare a capacității de producție; investițiile; stocurile; gradul de ocupare a forței de muncă; productivitatea; salariile; și capacitatea de a atrage capital. |
| --- | --- |

(594)

Cu toate acestea, alți indicatori economici au putut fi examinați în mod semnificativ doar prin referire la întreaga activitate, inclusiv utilizarea captivă a industriei Uniunii (139). Aceștia sunt: producția; capacitatea, gradul de utilizare a capacității de producție; investițiile; stocurile; gradul de ocupare a forței de muncă; productivitatea; salariile; și capacitatea de a atrage capital.

139

| (595) | În observațiile sale privind comunicarea constatărilor finale, CCCME a susținut că piața captivă nu ar trebui să fie ignorată atunci când se analizează poziția globală pe piață a industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(595)

În observațiile sale privind comunicarea constatărilor finale, CCCME a susținut că piața captivă nu ar trebui să fie ignorată atunci când se analizează poziția globală pe piață a industriei Uniunii.

| (596) | În această privință, astfel cum se descrie mai jos, Comisia nu a ignorat piața captivă, ci mai degrabă a identificat-o și a evaluat evoluția acesteia în timp. Astfel, a oferit o imagine completă a situației industriei Uniunii. Dimensiunea mică și în scădere a acestei piețe subliniază faptul că aceasta nu are niciun impact semnificativ asupra situației industriei Uniunii. Comisia reamintește, de asemenea, că cablurile cu conectori nu reprezintă produsul în cauză. |
| --- | --- |

(596)

În această privință, astfel cum se descrie mai jos, Comisia nu a ignorat piața captivă, ci mai degrabă a identificat-o și a evaluat evoluția acesteia în timp. Astfel, a oferit o imagine completă a situației industriei Uniunii. Dimensiunea mică și în scădere a acestei piețe subliniază faptul că aceasta nu are niciun impact semnificativ asupra situației industriei Uniunii. Comisia reamintește, de asemenea, că cablurile cu conectori nu reprezintă produsul în cauză.

4.6.   Consumul la nivelul Uniunii

Consumul la nivelul Uniunii

| (597) | Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii pe baza datelor privind vânzările astfel cum sunt stabilite de reclamant, la care se adaugă datele privind importurile, stabilite în conformitate cu metodologia descrisă în considerentele 600-607. |
| --- | --- |

(597)

Comisia a stabilit consumul la nivelul Uniunii pe baza datelor privind vânzările astfel cum sunt stabilite de reclamant, la care se adaugă datele privind importurile, stabilite în conformitate cu metodologia descrisă în considerentele 600-607.

| (598) | Consumul Uniunii a evoluat după cum urmează:

  Tabelul 1


  Consumul la nivelul Uniunii (km cablu) | 2017 | 2018 | 2019 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Consumul total al Uniunii pe piața liberă | 1 276 902 | 1 537 999 | 1 655 737 | 1 760 092 |
| Indice | 100 | 120 | 130 | 138 |
| Piața captivă | 61 505 | 59 802 | 62 710 | 54 205 |
| Indice | 100 | 97 | 102 | 88 |
| Sursă: | Producătorii-exportatori cooperanți, autoritățile vamale din UE, Eurostat, reclamanții. |

(598)

Consumul Uniunii a evoluat după cum urmează:

Tabelul 1

Tabelul 1

Consumul la nivelul Uniunii (km cablu)

Consumul la nivelul Uniunii (km cablu)

2017

2018

2019

PA

Consumul total al Uniunii pe piața liberă

1 276 902

1 537 999

1 655 737

1 760 092

Indice

Indice

100

100

120

120

130

130

138

138

Piața captivă

61 505

59 802

62 710

54 205

Indice

Indice

100

100

97

97

102

102

88

88

Sursă:

Sursă:

Producătorii-exportatori cooperanți, autoritățile vamale din UE, Eurostat, reclamanții.

| (599) | Consumul pe piața liberă în Uniune a crescut cu 38 % în cursul perioadei examinate. Într-adevăr, având în vedere larga expansiune digitală din UE, aceasta este o piață a cărei creștere este solidă și care va continua într-un ritm alert (140). Consumul a continuat să crească până la perioada de anchetă, în pofida faptului că cea de a doua parte a perioadei (și anume prima jumătate a anului 2020) a coincis cu primele luni de întreruperi cauzate de pandemia de COVID-19. Constatările anchetei arată că pandemia care a izbucnit în ultimele luni ale perioadei de anchetă și măsurile de prevenire aferente au încetinit creșterea, însă nu au împiedicat creșterea consumului produsului în cauză în Uniune pe parcursul perioadei de anchetă în ansamblu. Piața captivă este constituită din utilizarea cablurilor din fibre optice pentru soluțiile de conectivitate oferite de societăți, inclusiv cabluri prevăzute cu conectori; volumele sale, foarte reduse în raport cu piața globală, au înregistrat o scădere de 12 % pe parcursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(599)

Consumul pe piața liberă în Uniune a crescut cu 38 % în cursul perioadei examinate. Într-adevăr, având în vedere larga expansiune digitală din UE, aceasta este o piață a cărei creștere este solidă și care va continua într-un ritm alert (140). Consumul a continuat să crească până la perioada de anchetă, în pofida faptului că cea de a doua parte a perioadei (și anume prima jumătate a anului 2020) a coincis cu primele luni de întreruperi cauzate de pandemia de COVID-19. Constatările anchetei arată că pandemia care a izbucnit în ultimele luni ale perioadei de anchetă și măsurile de prevenire aferente au încetinit creșterea, însă nu au împiedicat creșterea consumului produsului în cauză în Uniune pe parcursul perioadei de anchetă în ansamblu. Piața captivă este constituită din utilizarea cablurilor din fibre optice pentru soluțiile de conectivitate oferite de societăți, inclusiv cabluri prevăzute cu conectori; volumele sale, foarte reduse în raport cu piața globală, au înregistrat o scădere de 12 % pe parcursul perioadei examinate.

140

4.7.   Importurile din țara în cauză

Importurile din țara în cauză

4.7.1.   Volumul și cota de piață a importurilor din țara în cauză

Volumul și cota de piață a importurilor din țara în cauză

| (600) | Statisticile oficiale privind importurile pentru codul NC 8544 70 00 sunt raportate în kilograme, dar același cod conține și alte produse decât produsul în cauză. Pentru a avea o imagine mai clară a importurilor, Comisia a examinat informații detaliate din partea autorităților vamale naționale cu privire la întregul set de tranzacții unice de import efectuate între anul 2017 și perioada de anchetă, astfel cum au fost raportate de importatori în declarațiile lor vamale și prelucrate de autoritățile menționate anterior. Informațiile se refereau la importurile în nouă state membre (Bulgaria, Danemarca, Franța, Germania, Portugalia, România, Spania, Țările de Jos și Ungaria) și au fost considerate reprezentative, deoarece acopereau 79 % din importuri în perioada examinată. Analiza detaliată pe această bază a condus la concluziile prezentate mai jos. |
| --- | --- |

(600)

Statisticile oficiale privind importurile pentru codul NC 8544 70 00 sunt raportate în kilograme, dar același cod conține și alte produse decât produsul în cauză. Pentru a avea o imagine mai clară a importurilor, Comisia a examinat informații detaliate din partea autorităților vamale naționale cu privire la întregul set de tranzacții unice de import efectuate între anul 2017 și perioada de anchetă, astfel cum au fost raportate de importatori în declarațiile lor vamale și prelucrate de autoritățile menționate anterior. Informațiile se refereau la importurile în nouă state membre (Bulgaria, Danemarca, Franța, Germania, Portugalia, România, Spania, Țările de Jos și Ungaria) și au fost considerate reprezentative, deoarece acopereau 79 % din importuri în perioada examinată. Analiza detaliată pe această bază a condus la concluziile prezentate mai jos.

| (601) | În observațiile sale privind comunicarea constatărilor finale, Connect Com a susținut că importurile au fost examinate doar în nouă state membre și că acest lucru nu este reprezentativ pentru statele membre mari, cum ar fi Italia, Polonia, Austria etc., care nu au fost incluse în această analiză. În acest sens, Comisia observă că informațiile primite de la autoritățile vamale naționale au reprezentat o analiză suplimentară pentru a identifica mai precis produsul în cauză în ansamblul codului NC 8544 70 00. Comisia a utilizat informațiile furnizate de toate autoritățile naționale care au răspuns în timp util la cererea sa de informații și a considerat că 79 % din totalul importurilor oferă o imagine reprezentativă a cotei produsului în cauză din totalul importurilor încadrate la codul NC. În consecință, Comisia a considerat acest argument neîntemeiat. |
| --- | --- |

(601)

În observațiile sale privind comunicarea constatărilor finale, Connect Com a susținut că importurile au fost examinate doar în nouă state membre și că acest lucru nu este reprezentativ pentru statele membre mari, cum ar fi Italia, Polonia, Austria etc., care nu au fost incluse în această analiză. În acest sens, Comisia observă că informațiile primite de la autoritățile vamale naționale au reprezentat o analiză suplimentară pentru a identifica mai precis produsul în cauză în ansamblul codului NC 8544 70 00. Comisia a utilizat informațiile furnizate de toate autoritățile naționale care au răspuns în timp util la cererea sa de informații și a considerat că 79 % din totalul importurilor oferă o imagine reprezentativă a cotei produsului în cauză din totalul importurilor încadrate la codul NC. În consecință, Comisia a considerat acest argument neîntemeiat.

| (602) | În ceea ce privește volumul importurilor din China, acesta a fost stabilit pe aceeași bază ca și pentru ancheta antidumping separată, și anume pe baza informațiilor furnizate de producătorii-exportatori chinezi în cadrul eșantionării. |
| --- | --- |

(602)

În ceea ce privește volumul importurilor din China, acesta a fost stabilit pe aceeași bază ca și pentru ancheta antidumping separată, și anume pe baza informațiilor furnizate de producătorii-exportatori chinezi în cadrul eșantionării.

| (603) | Importurile din alte țări terțe au fost stabilite pe baza exercițiului detaliat menționat în considerentul 600, care a măsurat importurile de produs în cauză în kg, și au fost transformate în km cablu utilizând chiar factorii de conversie declarați de producătorii-exportatori chinezi în răspunsurile lor la cererea suplimentară de informații menționată în considerentul 60. |
| --- | --- |

(603)

Importurile din alte țări terțe au fost stabilite pe baza exercițiului detaliat menționat în considerentul 600, care a măsurat importurile de produs în cauză în kg, și au fost transformate în km cablu utilizând chiar factorii de conversie declarați de producătorii-exportatori chinezi în răspunsurile lor la cererea suplimentară de informații menționată în considerentul 60.

| (604) | Cota de piață a importurilor a fost stabilită pe baza volumului importurilor în raport cu volumul consumului pe piața liberă indicat în tabelul 1. |
| --- | --- |

(604)

Cota de piață a importurilor a fost stabilită pe baza volumului importurilor în raport cu volumul consumului pe piața liberă indicat în tabelul 1.

| (605) | Importurile din țara în cauză au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 2


  Volumul importurilor și cota de piață | 2017 | 2018 | 2019 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor originare din țara în cauză (km cablu) | 189 479 | 354 167 | 434 754 | 498 335 |
| Indice | 100 | 187 | 229 | 263 |
| Cota de piață (%) | 14,8 | 23,0 | 26,3 | 28,3 |
| Indice | 100 | 155 | 177 | 191 |
| Sursă: | Producătorii-exportatori cooperanți, Eurostat, autoritățile vamale din UE. |

(605)

Importurile din țara în cauză au evoluat după cum urmează:

Tabelul 2

Tabelul 2

Volumul importurilor și cota de piață

Volumul importurilor și cota de piață

2017

2018

2019

PA

Volumul importurilor originare din țara în cauză (km cablu)

189 479

354 167

434 754

498 335

Indice

Indice

100

100

187

187

229

229

263

263

Cota de piață (%)

14,8

23,0

26,3

28,3

Indice

Indice

100

100

155

155

177

177

191

191

Sursă:

Sursă:

Producătorii-exportatori cooperanți, Eurostat, autoritățile vamale din UE.

| (606) | În contextul unei supracapacități semnificative a Chinei (estimată a se ridica la mai mult de dublul întregii piețe din Uniune, pe baza analizei de piață furnizate de reclamanți (141)), importurile din țara în cauză au crescut de la aproximativ 190 000 km cablu la aproximativ 500 000 km cablu în cursul perioadei examinate, ceea ce înseamnă o creștere foarte rapidă, de peste două ori și jumătate. Această creștere de 163 % este de peste patru ori mai mare decât creșterea consumului, ceea ce subliniază profunzimea și forța de pătrundere a Chinei pe această piață. |
| --- | --- |

(606)

În contextul unei supracapacități semnificative a Chinei (estimată a se ridica la mai mult de dublul întregii piețe din Uniune, pe baza analizei de piață furnizate de reclamanți (141)), importurile din țara în cauză au crescut de la aproximativ 190 000 km cablu la aproximativ 500 000 km cablu în cursul perioadei examinate, ceea ce înseamnă o creștere foarte rapidă, de peste două ori și jumătate. Această creștere de 163 % este de peste patru ori mai mare decât creșterea consumului, ceea ce subliniază profunzimea și forța de pătrundere a Chinei pe această piață.

141

| (607) | Prin urmare, cota de piață a acestor importuri a crescut de la 14,8 % la 28,3 % în cursul perioadei examinate, ceea ce reprezintă o creștere semnificativă de 91 %. Ar trebui remarcat faptul că volumul importurilor din China a înregistrat o creștere în fiecare an din perioada examinată, element care evidențiază rapiditatea și amploarea pătrunderii pe piață. |
| --- | --- |

(607)

Prin urmare, cota de piață a acestor importuri a crescut de la 14,8 % la 28,3 % în cursul perioadei examinate, ceea ce reprezintă o creștere semnificativă de 91 %. Ar trebui remarcat faptul că volumul importurilor din China a înregistrat o creștere în fiecare an din perioada examinată, element care evidențiază rapiditatea și amploarea pătrunderii pe piață.

| (608) | În observațiile sale privind comunicarea constatărilor finale, CCCME a susținut că cota de piață a industriei Uniunii a fost subestimată, iar cota de piață a importurilor din China a fost exagerată. În această privință, CCCME a susținut, de asemenea, că datele de piață ar trebui să se bazeze pe kilometri de fibră optică în loc de kilometri de cablu, ceea ce ar avea ca rezultat o cotă de piață mai mică a importurilor din China. |
| --- | --- |

(608)

În observațiile sale privind comunicarea constatărilor finale, CCCME a susținut că cota de piață a industriei Uniunii a fost subestimată, iar cota de piață a importurilor din China a fost exagerată. În această privință, CCCME a susținut, de asemenea, că datele de piață ar trebui să se bazeze pe kilometri de fibră optică în loc de kilometri de cablu, ceea ce ar avea ca rezultat o cotă de piață mai mică a importurilor din China.

| (609) | Ancheta a demonstrat unitatea „km cablu” a fost cea mai adecvată unitate de măsură pentru produsul în cauză, astfel cum se explică în considerentul 575. În consecință, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(609)

Ancheta a demonstrat unitatea „km cablu” a fost cea mai adecvată unitate de măsură pentru produsul în cauză, astfel cum se explică în considerentul 575. În consecință, afirmația a fost respinsă.

4.7.2.   Prețurile importurilor din țara în cauză, subcotarea prețurilor și scăderea prețurilor

Prețurile importurilor din țara în cauză, subcotarea prețurilor și scăderea prețurilor

| (610) | Comisia a stabilit prețurile importurilor pe baza răspunsurilor furnizate de exportatorii cooperanți la o solicitare de informații. |
| --- | --- |

(610)

Comisia a stabilit prețurile importurilor pe baza răspunsurilor furnizate de exportatorii cooperanți la o solicitare de informații.

| (611) | Prețul mediu al importurilor din țara în cauză a evoluat după cum urmează:

  Tabelul 3


  Prețurile de import (EUR/km cablu) | 2017 | 2018 | 2019 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| China | 452,9 | 401,9 | 468,5 | 349,1 |
| Indice | 100 | 89 | 103 | 77 |
| Sursă: | Producătorii-exportatori cooperanți. |

(611)

Prețul mediu al importurilor din țara în cauză a evoluat după cum urmează:

Tabelul 3

Tabelul 3

Prețurile de import (EUR/km cablu)

Prețurile de import (EUR/km cablu)

2017

2018

2019

PA

China

452,9

401,9

468,5

349,1

Indice

Indice

100

100

89

89

103

103

77

77

Sursă:

Sursă:

Producătorii-exportatori cooperanți.

| (612) | Prețurile importurilor din China au scăzut de la 452 la 349 EUR/km cablu în cursul perioadei examinate, ceea ce reprezintă o scădere de 23 %. Această evoluție ar trebui să fie privită din perspectiva agresivității crescute a producătorilor-exportatori chinezi, care este legată de supracapacitatea din țara respectivă (a se vedea considerentul 606). Acest indicator ar trebui privit în continuare în contextul unor variații semnificative ale prețurilor pentru o anumită lungime între diferite tipuri de produse, precum și al unor diferențe mari în gama de produse de la an la an. Variația produsului a rezultat atât din variabilitatea și, prin urmare, din prețul tipurilor de cabluri vândute, cât și din faptul că nu toate tipurile de produse au fost scoase la licitație sau vândute în fiecare an. |
| --- | --- |

(612)

Prețurile importurilor din China au scăzut de la 452 la 349 EUR/km cablu în cursul perioadei examinate, ceea ce reprezintă o scădere de 23 %. Această evoluție ar trebui să fie privită din perspectiva agresivității crescute a producătorilor-exportatori chinezi, care este legată de supracapacitatea din țara respectivă (a se vedea considerentul 606). Acest indicator ar trebui privit în continuare în contextul unor variații semnificative ale prețurilor pentru o anumită lungime între diferite tipuri de produse, precum și al unor diferențe mari în gama de produse de la an la an. Variația produsului a rezultat atât din variabilitatea și, prin urmare, din prețul tipurilor de cabluri vândute, cât și din faptul că nu toate tipurile de produse au fost scoase la licitație sau vândute în fiecare an.

| (613) | Pentru a evita variațiile în gama de produse inerente seriei de prețuri în cursul perioadei examinate și pentru a obține date mai exacte și mai reprezentative, Comisia a analizat, de asemenea, informațiile cuprinzătoare de la exportatorii chinezi și producătorii din Uniune incluși în eșantion, pe baza unor grupe mai agregate de produse direct comparabile. Aceasta a dus la identificarea a 35 de grupe identice (corespunzătoare) care sunt vândute atât de exportatorii chinezi, cât și de industria Uniunii și pentru care au existat vânzări în fiecare dintre anii examinați. Cu alte cuvinte, Comisia a obținut o serie cronologică completă cu prețul pe tip de produs pentru fiecare an din perioada examinată. Aceste prețuri pot fi considerate reprezentative pentru exporturile totale din China în cursul perioadei, acoperind 62 % din exporturile societăților incluse în eșantion în cursul PA. Seriile cronologice reprezentative rezultate au evoluat după cum urmează, pe bază agregată ponderată:

  Tabelul 3a


  Importurile din China (EUR/km cablu) | 2017 | 2018 | 2019 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Preț mediu | 854 | 720 | 593 | 320 |
| Indice | 100 | 84 | 69 | 38 |
| Reprezentativitate (%) | 94 | 35 | 59 | 62 |

(613)

Pentru a evita variațiile în gama de produse inerente seriei de prețuri în cursul perioadei examinate și pentru a obține date mai exacte și mai reprezentative, Comisia a analizat, de asemenea, informațiile cuprinzătoare de la exportatorii chinezi și producătorii din Uniune incluși în eșantion, pe baza unor grupe mai agregate de produse direct comparabile. Aceasta a dus la identificarea a 35 de grupe identice (corespunzătoare) care sunt vândute atât de exportatorii chinezi, cât și de industria Uniunii și pentru care au existat vânzări în fiecare dintre anii examinați. Cu alte cuvinte, Comisia a obținut o serie cronologică completă cu prețul pe tip de produs pentru fiecare an din perioada examinată. Aceste prețuri pot fi considerate reprezentative pentru exporturile totale din China în cursul perioadei, acoperind 62 % din exporturile societăților incluse în eșantion în cursul PA. Seriile cronologice reprezentative rezultate au evoluat după cum urmează, pe bază agregată ponderată:

Tabelul 3a

Tabelul 3a

Importurile din China (EUR/km cablu)

Importurile din China (EUR/km cablu)

2017

2018

2019

PA

Preț mediu

854

720

593

320

Indice

Indice

100

100

84

84

69

69

38

38

Reprezentativitate (%)

94

35

59

62

| (614) | Aceasta indică o scădere semnificativă și continuă a prețurilor exporturilor din China. Cu alte cuvinte, atunci când vânzările acelorași tipuri de produse sunt comparate de la an la an, există o scădere clară și perceptibilă a prețurilor importurilor din China în fiecare an, care au fost cu mult sub prețurile producătorilor din Uniune între 2018 și perioada de anchetă (tabelul 7a). |
| --- | --- |

(614)

Aceasta indică o scădere semnificativă și continuă a prețurilor exporturilor din China. Cu alte cuvinte, atunci când vânzările acelorași tipuri de produse sunt comparate de la an la an, există o scădere clară și perceptibilă a prețurilor importurilor din China în fiecare an, care au fost cu mult sub prețurile producătorilor din Uniune între 2018 și perioada de anchetă (tabelul 7a).

| (615) | În acest context, Comisia a stabilit subcotarea prețurilor în cursul perioadei de anchetă, comparând:






  — | prețurile de vânzare medii ponderate pe tip de produs practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion, percepute de la clienții neafiliați de pe piața Uniunii și ajustate la nivel franco fabrică; și |
| --- | --- | --- |

(615)

În acest context, Comisia a stabilit subcotarea prețurilor în cursul perioadei de anchetă, comparând:

—

prețurile de vânzare medii ponderate pe tip de produs practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion, percepute de la clienții neafiliați de pe piața Uniunii și ajustate la nivel franco fabrică; și

| — | prețurile medii ponderate corespunzătoare per tip de produs pentru importurile producătorilor incluși în eșantion din China către primul client independent de pe piața Uniunii, stabilite pe bază de cost, asigurare și navlu (CIF), cu ajustări corespunzătoare în funcție de costurile ulterioare importului. |
| --- | --- |

—

prețurile medii ponderate corespunzătoare per tip de produs pentru importurile producătorilor incluși în eșantion din China către primul client independent de pe piața Uniunii, stabilite pe bază de cost, asigurare și navlu (CIF), cu ajustări corespunzătoare în funcție de costurile ulterioare importului.

| (616) | Comparația prețurilor a fost realizată în funcție de tipul de produs pentru tranzacții efectuate la același nivel comercial, operându-se ajustări corespunzătoare, după caz. Rezultatul comparației a fost exprimat ca procent din cifra de afaceri a producătorilor din Uniune incluși în eșantion, înregistrată în cursul perioadei de anchetă. Acesta a arătat o marjă de subcotare medie ponderată pentru cei doi producători-exportatori incluși în eșantion de 30,0 % și, respectiv, 33,2 %, obținându-se o marjă generală de subcotare de 31,5 %. Astfel cum se descrie în considerentul 673Error! No bookmark name given., analiza ofertelor confirmă existența unei subcotări a prețurilor la nivelul licitațiilor. |
| --- | --- |

(616)

Comparația prețurilor a fost realizată în funcție de tipul de produs pentru tranzacții efectuate la același nivel comercial, operându-se ajustări corespunzătoare, după caz. Rezultatul comparației a fost exprimat ca procent din cifra de afaceri a producătorilor din Uniune incluși în eșantion, înregistrată în cursul perioadei de anchetă. Acesta a arătat o marjă de subcotare medie ponderată pentru cei doi producători-exportatori incluși în eșantion de 30,0 % și, respectiv, 33,2 %, obținându-se o marjă generală de subcotare de 31,5 %. Astfel cum se descrie în considerentul 673Error! No bookmark name given., analiza ofertelor confirmă existența unei subcotări a prețurilor la nivelul licitațiilor.

Error! No bookmark name given.

| (617) | Aceasta este în conformitate cu prețurile identificate în considerentele 613 și 614. |
| --- | --- |

(617)

Aceasta este în conformitate cu prețurile identificate în considerentele 613 și 614.

| (618) | În observațiile sale privind comunicarea constatărilor finale, ZTT Group a susținut, de asemenea, că Comisia nu a oferit nicio explicație pentru grupele de NCP-uri agregate care, prin urmare, sunt arbitrare. CCCME susține că utilizarea acestor grupe implică o problemă de corelare și comparabilitate între prețurile industriei Uniunii și cele din China. CCCME a făcut referire la raportul grupului special în cauza China – Echipamente cu raze X (142), în care s-a afirmat că o autoritate de anchetă avea obligația de a se asigura că produsele pe care le compara în analiza sa privind subcotarea și blocarea prețurilor sunt comparabile și a susținut că Comisia nu a reușit să asigure o astfel de comparabilitate a prețurilor. |
| --- | --- |

(618)

În observațiile sale privind comunicarea constatărilor finale, ZTT Group a susținut, de asemenea, că Comisia nu a oferit nicio explicație pentru grupele de NCP-uri agregate care, prin urmare, sunt arbitrare. CCCME susține că utilizarea acestor grupe implică o problemă de corelare și comparabilitate între prețurile industriei Uniunii și cele din China. CCCME a făcut referire la raportul grupului special în cauza China – Echipamente cu raze X (142), în care s-a afirmat că o autoritate de anchetă avea obligația de a se asigura că produsele pe care le compara în analiza sa privind subcotarea și blocarea prețurilor sunt comparabile și a susținut că Comisia nu a reușit să asigure o astfel de comparabilitate a prețurilor.

142

| (619) | Comisia nu a fost de acord cu această afirmație din două motive. În primul rând, aceste grupe nu au fost utilizate pentru calcularea subcotării prețurilor de vânzare și a prețurilor indicative. În al doilea rând, acestea au fost utilizate tocmai pentru a se realiza o comparație a prețurilor în funcție de tip, astfel cum se prevede în considerentul 613, pentru a se asigura că tendințele prețurilor de-a lungul timpului nu au fost viciate de modificări semnificative ale gamei de produse de-a lungul perioadei, sporind astfel precizia comparabilității în timp, pe baza unor grupe care, astfel cum s-a explicat mai sus, sunt reprezentative pentru produsul în cauză. |
| --- | --- |

(619)

Comisia nu a fost de acord cu această afirmație din două motive. În primul rând, aceste grupe nu au fost utilizate pentru calcularea subcotării prețurilor de vânzare și a prețurilor indicative. În al doilea rând, acestea au fost utilizate tocmai pentru a se realiza o comparație a prețurilor în funcție de tip, astfel cum se prevede în considerentul 613, pentru a se asigura că tendințele prețurilor de-a lungul timpului nu au fost viciate de modificări semnificative ale gamei de produse de-a lungul perioadei, sporind astfel precizia comparabilității în timp, pe baza unor grupe care, astfel cum s-a explicat mai sus, sunt reprezentative pentru produsul în cauză.

| (620) | Comisia a observat că, la evaluarea marjelor de subcotare ale prețurilor de vânzare și ale prețurilor indicative, modelele exportate către Uniune din țara în cauză constituie referința pentru comparație. Însuși faptul de a face o comparație între vânzările la export ale producătorilor-exportatori și vânzările industriei Uniunii arată că industria Uniunii nu a vândut toate modelele exportate. În cazul de față, rata de concordanță a fost de aproximativ 70 % pentru producătorii-exportatori chinezi incluși în eșantion, ceea ce Comisia a considerat suficient pentru a asigura o comparație amplă și echitabilă a modelelor exportate cu cele vândute de industria Uniunii. |
| --- | --- |

(620)

Comisia a observat că, la evaluarea marjelor de subcotare ale prețurilor de vânzare și ale prețurilor indicative, modelele exportate către Uniune din țara în cauză constituie referința pentru comparație. Însuși faptul de a face o comparație între vânzările la export ale producătorilor-exportatori și vânzările industriei Uniunii arată că industria Uniunii nu a vândut toate modelele exportate. În cazul de față, rata de concordanță a fost de aproximativ 70 % pentru producătorii-exportatori chinezi incluși în eșantion, ceea ce Comisia a considerat suficient pentru a asigura o comparație amplă și echitabilă a modelelor exportate cu cele vândute de industria Uniunii.

4.8.   Situația economică a industriei Uniunii

Situația economică a industriei Uniunii

4.8.1.   Observații cu caracter general

Observații cu caracter general

| (621) | În conformitate cu articolul 8 alineatul (4) din regulamentul de bază, examinarea efectului importurilor subvenționate asupra industriei Uniunii a implicat o evaluare a tuturor indicatorilor economici care influențează situația industriei Uniunii în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(621)

În conformitate cu articolul 8 alineatul (4) din regulamentul de bază, examinarea efectului importurilor subvenționate asupra industriei Uniunii a implicat o evaluare a tuturor indicatorilor economici care influențează situația industriei Uniunii în cursul perioadei examinate.

| (622) | Comisia a primit mai multe observații de la părți referitoare la prejudiciu. GC a afirmat că importurile din China nu au cauzat un prejudiciu sau o amenințare cu un prejudiciu deoarece indicatorii au arătat că situația industriei Uniunii era bună și că industria Uniunii ocupa încă o poziție dominantă în virtutea cotei sale de piață. Connect Com a observat că scăderea cotei de piață a industriei Uniunii a fost foarte mică și s-a produs în contextul unei posibile piețe de oligopol. |
| --- | --- |

(622)

Comisia a primit mai multe observații de la părți referitoare la prejudiciu. GC a afirmat că importurile din China nu au cauzat un prejudiciu sau o amenințare cu un prejudiciu deoarece indicatorii au arătat că situația industriei Uniunii era bună și că industria Uniunii ocupa încă o poziție dominantă în virtutea cotei sale de piață. Connect Com a observat că scăderea cotei de piață a industriei Uniunii a fost foarte mică și s-a produs în contextul unei posibile piețe de oligopol.

| (623) | Connect Com a susținut că prejudiciul, chiar dacă a existat, a fost nesemnificativ dacă profiturile au fost realizate până la o marjă de profit minimă de 5 % și a amintit în această privință Decizia Comisiei din 23 decembrie 1988 de închidere a procedurii antidumping privind importurile de anumite radiotelefoane mobile celulare originare din Canada, Hong Kong și Japonia (143) și Hotărârea din 17 decembrie 1997 în cauza EFMA/Consiliul (144). Cu toate acestea, ar trebui amintit faptul că Decizia privind radiotelefoanele a luat în considerare marja de profit din perspectiva altor indicatori de îmbunătățire și că respectiva cauză a Curții vizează o afirmație pe care Tribunalul a respins-o, potrivit căreia profitul indicativ stabilit de Comisie în cursul anchetei ar fi trebuit să fie mai mare. Prin urmare, aceste precedente nu vin în sprijinul opiniei conform căreia prejudiciul ar fi nesemnificativ atunci când marjele de profit depășesc 5 %. Prejudiciul este stabilit pe baza unei evaluări globale a tuturor factorilor menționați la articolul 8 alineatul (4) din regulamentul de bază, analizați în contextul pieței specifice și al industriei în cauză. În plus, profitul realizat de industrie s-a situat sub profitul indicativ stabilit luând în considerare toate elementele legate de industria în cauză, astfel cum se prevede la articolul 12 alineatul (1a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(623)

Connect Com a susținut că prejudiciul, chiar dacă a existat, a fost nesemnificativ dacă profiturile au fost realizate până la o marjă de profit minimă de 5 % și a amintit în această privință Decizia Comisiei din 23 decembrie 1988 de închidere a procedurii antidumping privind importurile de anumite radiotelefoane mobile celulare originare din Canada, Hong Kong și Japonia (143) și Hotărârea din 17 decembrie 1997 în cauza EFMA/Consiliul (144). Cu toate acestea, ar trebui amintit faptul că Decizia privind radiotelefoanele a luat în considerare marja de profit din perspectiva altor indicatori de îmbunătățire și că respectiva cauză a Curții vizează o afirmație pe care Tribunalul a respins-o, potrivit căreia profitul indicativ stabilit de Comisie în cursul anchetei ar fi trebuit să fie mai mare. Prin urmare, aceste precedente nu vin în sprijinul opiniei conform căreia prejudiciul ar fi nesemnificativ atunci când marjele de profit depășesc 5 %. Prejudiciul este stabilit pe baza unei evaluări globale a tuturor factorilor menționați la articolul 8 alineatul (4) din regulamentul de bază, analizați în contextul pieței specifice și al industriei în cauză. În plus, profitul realizat de industrie s-a situat sub profitul indicativ stabilit luând în considerare toate elementele legate de industria în cauză, astfel cum se prevede la articolul 12 alineatul (1a) din regulamentul de bază.

143

EFMA/Consiliul

144

| (624) | Pentru determinarea prejudiciului, Comisia a făcut o distincție între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și cei microeconomici. Comisia a evaluat indicatorii macroeconomici pe baza datelor cuprinse în răspunsul la chestionar transmis de reclamant, care includea date referitoare la toți producătorii din Uniune. Comisia a evaluat indicatorii microeconomici pe baza datelor din răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(624)

Pentru determinarea prejudiciului, Comisia a făcut o distincție între indicatorii de prejudiciu macroeconomici și cei microeconomici. Comisia a evaluat indicatorii macroeconomici pe baza datelor cuprinse în răspunsul la chestionar transmis de reclamant, care includea date referitoare la toți producătorii din Uniune. Comisia a evaluat indicatorii microeconomici pe baza datelor din răspunsurile la chestionar ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

| (625) | Indicatorii macroeconomici sunt: producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității de producție, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, amploarea marjei de subvenție și redresarea în urma practicilor anterioare de subvenționare. |
| --- | --- |

(625)

Indicatorii macroeconomici sunt: producția, capacitatea de producție, gradul de utilizare a capacității de producție, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, ocuparea forței de muncă, productivitatea, amploarea marjei de subvenție și redresarea în urma practicilor anterioare de subvenționare.

| (626) | Indicatorii microeconomici sunt: prețurile unitare medii, costul unitar, costul forței de muncă, stocurile, profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a atrage capital. |
| --- | --- |

(626)

Indicatorii microeconomici sunt: prețurile unitare medii, costul unitar, costul forței de muncă, stocurile, profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a atrage capital.

4.8.2.   Indicatorii macroeconomici

Indicatorii macroeconomici

4.8.2.1.   Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție

| (627) | Producția totală, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 4


  Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție | 2017 | 2018 | 2019 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul producției (km cablu) | 1 062 482 | 1 195 017 | 1 250 881 | 1 229 252 |
| Indice | 100 | 112 | 118 | 116 |
| Capacitatea de producție (km cablu) | 1 585 738 | 1 748 667 | 2 019 526 | 2 084 082 |
| Indice | 100 | 110 | 127 | 131 |
| Gradul de utilizare a capacității de producție (%) | 67 | 68 | 62 | 59 |
| Indice | 100 | 102 | 92 | 88 |

(627)

Producția totală, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție din Uniune au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 4

Tabelul 4

Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție

Producția, capacitatea de producție și gradul de utilizare a capacității de producție

2017

2018

2019

PA

Volumul producției (km cablu)

1 062 482

1 195 017

1 250 881

1 229 252

Indice

Indice

100

100

112

112

118

118

116

116

Capacitatea de producție (km cablu)

1 585 738

1 748 667

2 019 526

2 084 082

Indice

Indice

100

100

110

110

127

127

131

131

Gradul de utilizare a capacității de producție (%)

67

68

62

59

Indice

Indice

100

100

102

102

92

92

88

88

| (628) | Pe parcursul perioadei examinate, volumul producției industriei Uniunii a crescut cu 16 %. O analiză detaliată arată că, în perioada 2017-2019, producția Uniunii a crescut cu 18 %, în timp ce în perioada de anchetă producția Uniunii a scăzut ușor, cu 2 puncte procentuale. |
| --- | --- |

(628)

Pe parcursul perioadei examinate, volumul producției industriei Uniunii a crescut cu 16 %. O analiză detaliată arată că, în perioada 2017-2019, producția Uniunii a crescut cu 18 %, în timp ce în perioada de anchetă producția Uniunii a scăzut ușor, cu 2 puncte procentuale.

| (629) | Creșterea globală în cursul perioadei examinate s-a datorat creșterii cererii, descrise în tabelul 1. Cu toate acestea, industria Uniunii a reușit să își crească producția doar cu 16 % în cursul perioadei examinate, pe o piață care a crescut cu 38 %. Prin urmare, industria Uniunii nu a fost în măsură să beneficieze pe deplin de creșterea pieței. |
| --- | --- |

(629)

Creșterea globală în cursul perioadei examinate s-a datorat creșterii cererii, descrise în tabelul 1. Cu toate acestea, industria Uniunii a reușit să își crească producția doar cu 16 % în cursul perioadei examinate, pe o piață care a crescut cu 38 %. Prin urmare, industria Uniunii nu a fost în măsură să beneficieze pe deplin de creșterea pieței.

| (630) | În cursul perioadei examinate, capacitatea de producție a Uniunii a crescut cu 31 %. Acest lucru reflectă investițiile realizate de unii producători din Uniune pentru a ține pasul cu creșterea de pe piață. Această încercare a fost împiedicată de creșterea gradului de pătrundere pe piață a produselor din China, care, pe baza unor strategii neloiale de stabilire a prețurilor, au absorbit din în ce în mai mult cotele de piață ale industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(630)

În cursul perioadei examinate, capacitatea de producție a Uniunii a crescut cu 31 %. Acest lucru reflectă investițiile realizate de unii producători din Uniune pentru a ține pasul cu creșterea de pe piață. Această încercare a fost împiedicată de creșterea gradului de pătrundere pe piață a produselor din China, care, pe baza unor strategii neloiale de stabilire a prețurilor, au absorbit din în ce în mai mult cotele de piață ale industriei Uniunii.

| (631) | Prin urmare, gradul de utilizare a capacității de producție a scăzut cu 12 %, ajungând la un nivel sub 60 % în PA: producătorii din Uniune au fost împiedicați să crească producția în conformitate cu creșterea pieței. |
| --- | --- |

(631)

Prin urmare, gradul de utilizare a capacității de producție a scăzut cu 12 %, ajungând la un nivel sub 60 % în PA: producătorii din Uniune au fost împiedicați să crească producția în conformitate cu creșterea pieței.

4.8.2.2.   Volumul vânzărilor și cota de piață

| (632) | Volumul vânzărilor și cota de piață a industriei Uniunii au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 5


  Volumul vânzărilor și cota de piață | 2017 | 2018 | 2019 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul vânzărilor pe piața Uniunii (km cablu) | 882 772 | 945 842 | 1 009 439 | 995 703 |
| Indice | 100 | 107 | 114 | 113 |
| Piața captivă | 61 505 | 59 802 | 62 710 | 54 205 |
| Indice | 100 | 97 | 102 | 88 |
| Piața captivă ca % din vânzările Uniunii | 7,0 | 6,3 | 6,2 | 5,4 |
| Indice | 100 | 91 | 89 | 78 |
| Vânzările pe piața liberă | 821 268 | 886 040 | 946 729 | 941 498 |
| Indice | 100 | 108 | 115 | 115 |
| Cota de piață a vânzărilor pe piața liberă (%) | 64,3 | 57,6 | 57,2 | 53,5 |
| Indice | 100 | 90 | 89 | 83 |
| Sursă: | Industria Uniunii. |

(632)

Volumul vânzărilor și cota de piață a industriei Uniunii au evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 5

Tabelul 5

Volumul vânzărilor și cota de piață

Volumul vânzărilor și cota de piață

2017

2018

2019

PA

Volumul vânzărilor pe piața Uniunii (km cablu)

882 772

945 842

1 009 439

995 703

Indice

Indice

100

100

107

107

114

114

113

113

Piața captivă

61 505

59 802

62 710

54 205

Indice

Indice

100

100

97

97

102

102

88

88

Piața captivă ca % din vânzările Uniunii

7,0

6,3

6,2

5,4

Indice

Indice

100

100

91

91

89

89

78

78

Vânzările pe piața liberă

821 268

886 040

946 729

941 498

Indice

Indice

100

100

108

108

115

115

115

115

Cota de piață a vânzărilor pe piața liberă (%)

64,3

57,6

57,2

53,5

Indice

Indice

100

100

90

90

89

89

83

83

Sursă:

Sursă:

Industria Uniunii.

| (633) | Pe parcursul perioadei examinate, volumul total al vânzărilor realizate de industria Uniunii în Uniune a crescut cu 13 %. Cu toate acestea, din cauza creșterii consumului, cota de piață pe piața liberă a scăzut în perioada examinată de la 64,3 % la 53,5 %, ceea ce reprezintă o scădere de peste 10 puncte procentuale (–17 %). |
| --- | --- |

(633)

Pe parcursul perioadei examinate, volumul total al vânzărilor realizate de industria Uniunii în Uniune a crescut cu 13 %. Cu toate acestea, din cauza creșterii consumului, cota de piață pe piața liberă a scăzut în perioada examinată de la 64,3 % la 53,5 %, ceea ce reprezintă o scădere de peste 10 puncte procentuale (–17 %).

| (634) | De asemenea, volumul vânzărilor Uniunii pe piața liberă a crescut cu 15 % pe parcursul perioadei examinate. Vânzările Uniunii au urmat foarte îndeaproape tendința producției din Uniune întrucât industria utilizează în mare măsură un sistem de producție la comandă. |
| --- | --- |

(634)

De asemenea, volumul vânzărilor Uniunii pe piața liberă a crescut cu 15 % pe parcursul perioadei examinate. Vânzările Uniunii au urmat foarte îndeaproape tendința producției din Uniune întrucât industria utilizează în mare măsură un sistem de producție la comandă.

| (635) | Piața captivă a industriei Uniunii (exprimată ca procent din totalul vânzărilor în Uniune) s-a situat la niveluri foarte scăzute pe parcursul perioadei examinate, cu o tendință descrescătoare care a înregistrat o scădere procentuală de la 7 % în 2017 la 5,4 % în perioada de anchetă. Acest lucru a avut un impact marginal din cauza dimensiunii reduse a acestei piețe. |
| --- | --- |

(635)

Piața captivă a industriei Uniunii (exprimată ca procent din totalul vânzărilor în Uniune) s-a situat la niveluri foarte scăzute pe parcursul perioadei examinate, cu o tendință descrescătoare care a înregistrat o scădere procentuală de la 7 % în 2017 la 5,4 % în perioada de anchetă. Acest lucru a avut un impact marginal din cauza dimensiunii reduse a acestei piețe.

4.8.2.3.   Creșterea

| (636) | Din scăderea cotei de piață a volumelor de vânzări din Uniune reiese că industria Uniunii nu a fost în măsură să beneficieze de creșterea de pe piața Uniunii în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(636)

Din scăderea cotei de piață a volumelor de vânzări din Uniune reiese că industria Uniunii nu a fost în măsură să beneficieze de creșterea de pe piața Uniunii în cursul perioadei examinate.

4.8.2.4.   Ocuparea forței de muncă și productivitatea

| (637) | Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 6


  Ocuparea forței de muncă și productivitatea | 2017 | 2018 | 2019 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Număr de angajați (ENI) (145) | 4 088 | 4 589 | 4 815 | 4 659 |
| Indice | 100 | 112 | 118 | 114 |
| Productivitate (km cablu/ENI) | 260 | 260 | 260 | 264 |
| Indice | 100 | 100 | 100 | 102 |
| Sursă: | Industria Uniunii. |

(637)

Ocuparea forței de muncă și productivitatea au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 6

Tabelul 6

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

Ocuparea forței de muncă și productivitatea

2017

2018

2019

PA

Număr de angajați (ENI) (145)

145

4 088

4 589

4 815

4 659

Indice

Indice

100

100

112

112

118

118

114

114

Productivitate (km cablu/ENI)

260

260

260

264

Indice

Indice

100

100

100

100

100

100

102

102

Sursă:

Sursă:

Industria Uniunii.

| (638) | Rata de ocupare a forței de muncă în industria Uniunii a crescut cu 18 % din 2017 până în 2019, în echivalent normă întreagă. Această creștere a fost urmată de o scădere cu 4 puncte procentuale în perioada de anchetă. Această evoluție urmează în mare măsură tendința observată în ceea ce privește volumul producției, conform tabelului 3. |
| --- | --- |

(638)

Rata de ocupare a forței de muncă în industria Uniunii a crescut cu 18 % din 2017 până în 2019, în echivalent normă întreagă. Această creștere a fost urmată de o scădere cu 4 puncte procentuale în perioada de anchetă. Această evoluție urmează în mare măsură tendința observată în ceea ce privește volumul producției, conform tabelului 3.

| (639) | Întrucât cifrele pentru producție și ocuparea forței de muncă s-au reflectat reciproc îndeaproape, productivitatea în funcție de numărul de km cablu per angajat a rămas, în mare măsură, stabilă. |
| --- | --- |

(639)

Întrucât cifrele pentru producție și ocuparea forței de muncă s-au reflectat reciproc îndeaproape, productivitatea în funcție de numărul de km cablu per angajat a rămas, în mare măsură, stabilă.

4.8.2.5.   Amploarea marjei de subvenție și redresarea în urma practicilor de subvenționare anterioare

| (640) | Toate marjele de subvenție au fost semnificativ superioare nivelului de minimis. Impactul amplorii marjelor de subvenționare efective asupra industriei Uniunii a fost substanțial, având în vedere volumul și prețurile importurilor din țara în cauză. |
| --- | --- |

(640)

Toate marjele de subvenție au fost semnificativ superioare nivelului de minimis. Impactul amplorii marjelor de subvenționare efective asupra industriei Uniunii a fost substanțial, având în vedere volumul și prețurile importurilor din țara în cauză.

de minimis

| (641) | Aceasta este prima anchetă antisubvenție privind produsul în cauză. Prin urmare, nu există date disponibile pentru a evalua efectele unor eventuale practici de subvenționare anterioare. |
| --- | --- |

(641)

Aceasta este prima anchetă antisubvenție privind produsul în cauză. Prin urmare, nu există date disponibile pentru a evalua efectele unor eventuale practici de subvenționare anterioare.

4.8.3.   Indicatorii microeconomici

Indicatorii microeconomici

4.8.3.1.   Prețurile și factorii care influențează prețurile

| (642) | În perioada examinată, prețurile de vânzare unitare medii ponderate practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion față de clienți neafiliați din Uniune au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 7


  Prețurile de vânzare din Uniune | 2017 | 2018 | 2019 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune (EUR/km cablu) | 816 | 861 | 944 | 821 |
| Indice | 100 | 105 | 116 | 101 |
| Costul de producție unitar (EUR/km cablu) | 756 | 785 | 860 | 758 |
| Indice | 100 | 104 | 114 | 100 |
| Sursă: | Producătorii din Uniune incluși în eșantion. |

(642)

În perioada examinată, prețurile de vânzare unitare medii ponderate practicate de producătorii din Uniune incluși în eșantion față de clienți neafiliați din Uniune au evoluat după cum urmează:

Tabelul 7

Tabelul 7

Prețurile de vânzare din Uniune

Prețurile de vânzare din Uniune

2017

2018

2019

PA

Prețul de vânzare unitar mediu în Uniune (EUR/km cablu)

816

861

944

821

Indice

Indice

100

100

105

105

116

116

101

101

Costul de producție unitar (EUR/km cablu)

756

785

860

758

Indice

Indice

100

100

104

104

114

114

100

100

Sursă:

Sursă:

Producătorii din Uniune incluși în eșantion.

| (643) | Prețurile de vânzare de pe piața Uniunii către părți neafiliate (piața liberă) au crescut cu 16 % în perioada 2017-2019, iar ulterior, în PA, au scăzut, ajungând la un nivel similar celui înregistrat în 2017 (+1 %). Totuși, nivelul prețurilor depinde în mare măsură de complexitatea produselor vândute, având în vedere că prețul poate varia semnificativ în funcție de caracteristicile cablului (inclusiv numărul de fibre, numărul și tipul învelișului etc.). |
| --- | --- |

(643)

Prețurile de vânzare de pe piața Uniunii către părți neafiliate (piața liberă) au crescut cu 16 % în perioada 2017-2019, iar ulterior, în PA, au scăzut, ajungând la un nivel similar celui înregistrat în 2017 (+1 %). Totuși, nivelul prețurilor depinde în mare măsură de complexitatea produselor vândute, având în vedere că prețul poate varia semnificativ în funcție de caracteristicile cablului (inclusiv numărul de fibre, numărul și tipul învelișului etc.).

| (644) | Acest lucru este evident atunci când se compară evoluția prețurilor cu evoluția costului de producție, având în vedere că, în cazul unor cabluri mai complexe, care pot fi vândute la prețuri mai ridicate, costul de producție este, de asemenea, mai ridicat. |
| --- | --- |

(644)

Acest lucru este evident atunci când se compară evoluția prețurilor cu evoluția costului de producție, având în vedere că, în cazul unor cabluri mai complexe, care pot fi vândute la prețuri mai ridicate, costul de producție este, de asemenea, mai ridicat.

| (645) | Costul de producție unitar a crescut cu 14 % în perioada 2017-2019, aproape în conformitate cu prețul mediu de pe piața liberă a Uniunii (16 %). Ulterior, acesta a scăzut, de asemenea, cu 14 %, în conformitate cu scăderea prețurilor din aceeași perioadă 2019-PA (15 %). |
| --- | --- |

(645)

Costul de producție unitar a crescut cu 14 % în perioada 2017-2019, aproape în conformitate cu prețul mediu de pe piața liberă a Uniunii (16 %). Ulterior, acesta a scăzut, de asemenea, cu 14 %, în conformitate cu scăderea prețurilor din aceeași perioadă 2019-PA (15 %).

| (646) | Astfel cum se menționează în considerentul 613, pentru a evita variațiile în gama de produse inerente seriei de prețuri în cursul perioadei examinate, Comisia a analizat informațiile cuprinzătoare furnizate de exportatorii chinezi și de producătorii din Uniune incluși în eșantion, pe baza unor grupe mai agregate de produse direct comparabile. Aceasta a dus la identificarea a 35 de grupe identice (corespunzătoare) care sunt vândute atât de exportatorii chinezi, cât și de industria Uniunii și pentru care există o serie cronologică completă pentru fiecare an din perioada examinată. |
| --- | --- |

(646)

Astfel cum se menționează în considerentul 613, pentru a evita variațiile în gama de produse inerente seriei de prețuri în cursul perioadei examinate, Comisia a analizat informațiile cuprinzătoare furnizate de exportatorii chinezi și de producătorii din Uniune incluși în eșantion, pe baza unor grupe mai agregate de produse direct comparabile. Aceasta a dus la identificarea a 35 de grupe identice (corespunzătoare) care sunt vândute atât de exportatorii chinezi, cât și de industria Uniunii și pentru care există o serie cronologică completă pentru fiecare an din perioada examinată.

| (647) | Acestea sunt reprezentative pentru vânzările industriei din UE în cursul perioadei, peste 34 % din vânzările respectivelor produse corespunzătoare fiind realizate în cursul perioadei de anchetă. Seriile cronologice reprezentative rezultate sunt următoarele:

  Tabelul 7a


  Industria Uniunii (EUR/km cablu) | 2017 | 2018 | 2019 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Preț mediu | 817 | 780 | 792 | 719 |
| Indice | 100 | 95 | 97 | 88 |
| Reprezentativitate (%) | 42 | 38 | 35 | 34 |

(647)

Acestea sunt reprezentative pentru vânzările industriei din UE în cursul perioadei, peste 34 % din vânzările respectivelor produse corespunzătoare fiind realizate în cursul perioadei de anchetă. Seriile cronologice reprezentative rezultate sunt următoarele:

Tabelul 7a

Tabelul 7a

Industria Uniunii (EUR/km cablu)

Industria Uniunii (EUR/km cablu)

2017

2018

2019

PA

Preț mediu

817

780

792

719

Indice

Indice

100

100

95

95

97

97

88

88

Reprezentativitate (%)

42

38

35

34

| (648) | Aceasta indică o scădere semnificativă a prețurilor industriei Uniunii, similară cu scăderea prețurilor observată pentru exporturile chineze menționată în considerentul 613. |
| --- | --- |

(648)

Aceasta indică o scădere semnificativă a prețurilor industriei Uniunii, similară cu scăderea prețurilor observată pentru exporturile chineze menționată în considerentul 613.

| (649) | În plus, având în vedere că clienții solicită adesea tipuri de CFO personalizate, adaptate la nevoile lor specifice, și că anumite state membre definesc, de asemenea, cerințe tehnice specifice, compararea prețurilor în timp pentru același client și pentru același stat membru generează o imagine și mai clară a evoluției prețurilor. Industria Uniunii a furnizat informații suplimentare detaliate în această privință. Tendințele prețurilor pentru cele mai importante douăzeci de astfel de combinații de grup de produse-client-stat membru au evoluat după cum urmează (146):

  Tabelul 7b


  Industria Uniunii (EUR/km cablu, indice)









  2017 | 2018 | 2019 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 | 73 | 56 | 59 |

(649)

În plus, având în vedere că clienții solicită adesea tipuri de CFO personalizate, adaptate la nevoile lor specifice, și că anumite state membre definesc, de asemenea, cerințe tehnice specifice, compararea prețurilor în timp pentru același client și pentru același stat membru generează o imagine și mai clară a evoluției prețurilor. Industria Uniunii a furnizat informații suplimentare detaliate în această privință. Tendințele prețurilor pentru cele mai importante douăzeci de astfel de combinații de grup de produse-client-stat membru au evoluat după cum urmează (146):

146

Tabelul 7b

Tabelul 7b

Industria Uniunii (EUR/km cablu, indice)

Industria Uniunii (EUR/km cablu, indice)

2017

2018

2019

PA

100

100

73

73

56

56

59

59

| (650) | Aceasta indică din nou o scădere clară a prețurilor industriei Uniunii în cursul perioadei, ca urmare a scăderii prețurilor exporturilor chineze menționate în considerentele 610-614. |
| --- | --- |

(650)

Aceasta indică din nou o scădere clară a prețurilor industriei Uniunii în cursul perioadei, ca urmare a scăderii prețurilor exporturilor chineze menționate în considerentele 610-614.

4.8.3.2.   Costurile cu forța de muncă

| (651) | Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 8


  Costurile medii cu forța de muncă per angajat | 2017 | 2018 | 2019 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Costurile medii cu forța de muncă per angajat (EUR/ENI) | 39 511 | 35 826 | 39 157 | 38 966 |
| Indice | 100 | 91 | 99 | 99 |
| Sursă: | Producătorii din Uniune incluși în eșantion. |

(651)

Costurile medii cu forța de muncă ale producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat după cum urmează:

Tabelul 8

Tabelul 8

Costurile medii cu forța de muncă per angajat

Costurile medii cu forța de muncă per angajat

2017

2018

2019

PA

Costurile medii cu forța de muncă per angajat (EUR/ENI)

39 511

35 826

39 157

38 966

Indice

Indice

100

100

91

91

99

99

99

99

Sursă:

Sursă:

Producătorii din Uniune incluși în eșantion.

| (652) | Costul mediu cu forța de muncă per angajat a rămas relativ stabil în perioada 2017-PA. Ușoara scădere înregistrată în anul 2018 corespunde cu creșterea de 13 % a numărului de ENI și reflectă costul acestei forțe de muncă suplimentare. |
| --- | --- |

(652)

Costul mediu cu forța de muncă per angajat a rămas relativ stabil în perioada 2017-PA. Ușoara scădere înregistrată în anul 2018 corespunde cu creșterea de 13 % a numărului de ENI și reflectă costul acestei forțe de muncă suplimentare.

4.8.3.3.   Stocurile

| (653) | Nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 9


  Stocurile | 2017 | 2018 | 2019 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocuri finale (km cablu) | 134 925 | 161 561 | 161 878 | 171 058 |
| Indice | 100 | 120 | 120 | 127 |
| Stocurile finale ca % din producție | 12,7 | 13,5 | 12,9 | 13,9 |
| Indice | 100 | 106 | 102 | 110 |
| Sursă: | Producătorii din Uniune incluși în eșantion. |

(653)

Nivelurile stocurilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat în cursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 9

Tabelul 9

Stocurile

Stocurile

2017

2018

2019

PA

Stocuri finale (km cablu)

134 925

161 561

161 878

171 058

Indice

Indice

100

100

120

120

120

120

127

127

Stocurile finale ca % din producție

12,7

13,5

12,9

13,9

Indice

Indice

100

100

106

106

102

102

110

110

Sursă:

Sursă:

Producătorii din Uniune incluși în eșantion.

| (654) | Stocurile producătorilor din Uniune incluși în eșantion au crescut cu 27 % în cursul perioadei examinate. În timp ce creșterea stocurilor înseamnă o evoluție mai lentă a cifrei de afaceri aferentă vânzării anumitor articole recurente și ar putea fi legată de dificultatea sporită a industriei Uniunii de a-și vinde produsele din cauza unei concurențe foarte agresive cu privire la prețuri din partea producătorilor-exportatori chinezi, creșterea înregistrată între 2019 și perioada de anchetă poate fi, de asemenea, legată de un efect sezonier. În orice caz, având în vedere că cea mai mare parte a producției se desfășoară pe baza comenzilor și a specificațiilor clienților, stocurile nu constituie un indicator principal al prejudiciului. |
| --- | --- |

(654)

Stocurile producătorilor din Uniune incluși în eșantion au crescut cu 27 % în cursul perioadei examinate. În timp ce creșterea stocurilor înseamnă o evoluție mai lentă a cifrei de afaceri aferentă vânzării anumitor articole recurente și ar putea fi legată de dificultatea sporită a industriei Uniunii de a-și vinde produsele din cauza unei concurențe foarte agresive cu privire la prețuri din partea producătorilor-exportatori chinezi, creșterea înregistrată între 2019 și perioada de anchetă poate fi, de asemenea, legată de un efect sezonier. În orice caz, având în vedere că cea mai mare parte a producției se desfășoară pe baza comenzilor și a specificațiilor clienților, stocurile nu constituie un indicator principal al prejudiciului.

4.8.3.4.   Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile, randamentul investițiilor și capacitatea de a atrage capital

| (655) | Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat după cum urmează:

  Tabelul 10


  Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor | 2017 | 2018 | 2019 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Profitabilitatea vânzărilor din Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri a vânzărilor) | 8,1 | 8,4 | 8,5 | 7,9 |
| Indice | 100 | 104 | 104 | 97 |
| Fluxul de lichidități (EUR) | 33 254 746 | 48 644 480 | 41 707 715 | 39 805 852 |
| Indice | 100 | 146 | 125 | 120 |
| Investiții (EUR) | 60 405 839 | 67 794 023 | 82 761 718 | 59 886 812 |
| Indice | 100 | 112 | 137 | 99 |
| Randamentul investițiilor (%) | 34 | 36 | 24 | 20 |
| Indice | 100 | 105 | 70 | 58 |
| Sursă: | Producătorii din Uniune incluși în eșantion. |

(655)

Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion au evoluat după cum urmează:

Tabelul 10

Tabelul 10

Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor

Profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și randamentul investițiilor

2017

2018

2019

PA

Profitabilitatea vânzărilor din Uniune către clienți neafiliați (% din cifra de afaceri a vânzărilor)

8,1

8,4

8,5

7,9

Indice

Indice

100

100

104

104

104

104

97

97

Fluxul de lichidități (EUR)

33 254 746

48 644 480

41 707 715

39 805 852

Indice

Indice

100

100

146

146

125

125

120

120

Investiții (EUR)

60 405 839

67 794 023

82 761 718

59 886 812

Indice

Indice

100

100

112

112

137

137

99

99

Randamentul investițiilor (%)

34

36

24

20

Indice

Indice

100

100

105

105

70

70

58

58

Sursă:

Sursă:

Producătorii din Uniune incluși în eșantion.

| (656) | Comisia a stabilit profitabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion prin exprimarea profitului net înainte de impozitare, realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune, ca procent din cifra de afaceri corespunzătoare vânzărilor respective. |
| --- | --- |

(656)

Comisia a stabilit profitabilitatea producătorilor din Uniune incluși în eșantion prin exprimarea profitului net înainte de impozitare, realizat din vânzările produsului similar către clienți neafiliați din Uniune, ca procent din cifra de afaceri corespunzătoare vânzărilor respective.

| (657) | Profitabilitatea producătorilor incluși în eșantion a fost pozitivă, dar anormal de scăzută pe tot parcursul perioadei examinate și a scăzut de la 8,1 % în 2017 la 7,9 % în perioada de anchetă. |
| --- | --- |

(657)

Profitabilitatea producătorilor incluși în eșantion a fost pozitivă, dar anormal de scăzută pe tot parcursul perioadei examinate și a scăzut de la 8,1 % în 2017 la 7,9 % în perioada de anchetă.

| (658) | În observațiile sale privind comunicarea constatărilor finale, ZTT Group a susținut că, printr-o analiză de inginerie inversă, industria Uniunii a realizat profituri foarte mari prin practicarea unor prețuri excesive pe piața Uniunii, ceea ce a ridicat serioase semne de întrebare cu privire la statutul prejudiciabil al industriei Uniunii, și că subcotarea prețurilor a fost determinată de prețurile nerezonabile ale industriei Uniunii, și nu de importurile la prețuri scăzute din China. |
| --- | --- |

(658)

În observațiile sale privind comunicarea constatărilor finale, ZTT Group a susținut că, printr-o analiză de inginerie inversă, industria Uniunii a realizat profituri foarte mari prin practicarea unor prețuri excesive pe piața Uniunii, ceea ce a ridicat serioase semne de întrebare cu privire la statutul prejudiciabil al industriei Uniunii, și că subcotarea prețurilor a fost determinată de prețurile nerezonabile ale industriei Uniunii, și nu de importurile la prețuri scăzute din China.

| (659) | Comisia nu a fost de acord cu această afirmație. Analiza de inginerie inversă prezentată de ZTT Group a fost parțială și nu s-a bazat pe o evaluare completă a costurilor și a prețurilor. Comisia a verificat marjele de profit pe baza unor informații cuprinzătoare, iar această analiză a arătat că ele sunt astfel cum sunt descrise în considerentele 655-657. În consecință, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(659)

Comisia nu a fost de acord cu această afirmație. Analiza de inginerie inversă prezentată de ZTT Group a fost parțială și nu s-a bazat pe o evaluare completă a costurilor și a prețurilor. Comisia a verificat marjele de profit pe baza unor informații cuprinzătoare, iar această analiză a arătat că ele sunt astfel cum sunt descrise în considerentele 655-657. În consecință, afirmația a fost respinsă.

| (660) | Reclamanții au afirmat că nevoia de investiții și de cercetare în sector ar necesita o marjă de profit de 15 %. Ancheta a arătat că nivelul investițiilor deja planificate care ar fi avut loc în condiții normale pentru a ține pasul cu evoluțiile pieței ar trebui să fie susținut de profituri medii de 13,4 %, pe baza perioadei examinate. Aceste investiții au acoperit următoarele aspecte: costurile de retehnologizare și de întreținere în vederea asigurării eficienței capacității existente, a capacității de adaptare la schimbarea gamei de produse; extinderea capacității; cheltuieli de cercetare și dezvoltare (inovare în materie de produse și de procese). |
| --- | --- |

(660)

Reclamanții au afirmat că nevoia de investiții și de cercetare în sector ar necesita o marjă de profit de 15 %. Ancheta a arătat că nivelul investițiilor deja planificate care ar fi avut loc în condiții normale pentru a ține pasul cu evoluțiile pieței ar trebui să fie susținut de profituri medii de 13,4 %, pe baza perioadei examinate. Aceste investiții au acoperit următoarele aspecte: costurile de retehnologizare și de întreținere în vederea asigurării eficienței capacității existente, a capacității de adaptare la schimbarea gamei de produse; extinderea capacității; cheltuieli de cercetare și dezvoltare (inovare în materie de produse și de procese).

| (661) | Comisia a constatat că ordinul de mărime menționat anterior este în concordanță cu profiturile istorice în absența importurilor subvenționate din China, situându-se în jurul a 12 %, astfel cum se subliniază în analiza din tabelul 10a. |
| --- | --- |

(661)

Comisia a constatat că ordinul de mărime menționat anterior este în concordanță cu profiturile istorice în absența importurilor subvenționate din China, situându-se în jurul a 12 %, astfel cum se subliniază în analiza din tabelul 10a.

a

| (662) | Aceasta evidențiază faptul că nivelul profitului care se situează în jurul a 8 % pe parcursul perioadei examinate este insuficient pentru a susține activitatea pe o piață de înaltă tehnologie aflată în expansiune și, prin urmare, reprezintă o expresie a prejudiciului adus industriei Uniunii.

  Tabelul 10a


  Profitabilitatea industriei Uniunii înainte de 2017 | 2014 | 2015 | 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Marja de profit (exprimată în %) | 10,4 | 12,6 | 12,4 |

(662)

Aceasta evidențiază faptul că nivelul profitului care se situează în jurul a 8 % pe parcursul perioadei examinate este insuficient pentru a susține activitatea pe o piață de înaltă tehnologie aflată în expansiune și, prin urmare, reprezintă o expresie a prejudiciului adus industriei Uniunii.

Tabelul 10a

Tabelul 10a

Profitabilitatea industriei Uniunii înainte de 2017

Profitabilitatea industriei Uniunii înainte de 2017

2014

2015

2016

Marja de profit (exprimată în %)

10,4

12,6

12,4

| (663) | Totuși, acest lucru nu a fost observat în cazul de față. Într-adevăr, profitabilitatea a scăzut în comparație cu perioada 2014-2016. Nivelul de profit mai scăzut pe parcursul perioadei examinate reflectă un prejudiciu semnificativ legat de prețuri în cursul perioadei examinate. Ca urmare a presiunii în sensul scăderii cauzate de importurile din China (atât în ceea ce privește volumele, cât și prețurile scăzute), industria Uniunii nu a reușit să crească prețurile, să reducă la minimum costurile și, prin urmare, să atingă nivelurile normale de profit obținute înainte de expansiune, cu atât mai puțin să înregistreze o creștere. |
| --- | --- |

(663)

Totuși, acest lucru nu a fost observat în cazul de față. Într-adevăr, profitabilitatea a scăzut în comparație cu perioada 2014-2016. Nivelul de profit mai scăzut pe parcursul perioadei examinate reflectă un prejudiciu semnificativ legat de prețuri în cursul perioadei examinate. Ca urmare a presiunii în sensul scăderii cauzate de importurile din China (atât în ceea ce privește volumele, cât și prețurile scăzute), industria Uniunii nu a reușit să crească prețurile, să reducă la minimum costurile și, prin urmare, să atingă nivelurile normale de profit obținute înainte de expansiune, cu atât mai puțin să înregistreze o creștere.

| (664) | După o creștere în 2018, fluxul de lichidități a scăzut către a doua jumătate a perioadei examinate. |
| --- | --- |

(664)

După o creștere în 2018, fluxul de lichidități a scăzut către a doua jumătate a perioadei examinate.

| (665) | Ca rezultat direct al presiunii exercitate de mărfurile importate, industria Uniunii a fost nevoită să amâne investițiile, inclusiv unele investiții care erau deja planificate și aprobate. Aceste investiții, care vizau extinderea capacității de producție existente a Uniunii, au fost oprite (chiar și atunci când execuția începuse deja) în cursul perioadei examinate, ca efect direct al modificării circumstanțelor pieței cauzate de prețurile agresive ale importurilor din China. Acest lucru a condus la o scădere bruscă a investițiilor către sfârșitul perioadei examinate, spre deosebire de tendința din anii precedenți și de creșterea globală a pieței. |
| --- | --- |

(665)

Ca rezultat direct al presiunii exercitate de mărfurile importate, industria Uniunii a fost nevoită să amâne investițiile, inclusiv unele investiții care erau deja planificate și aprobate. Aceste investiții, care vizau extinderea capacității de producție existente a Uniunii, au fost oprite (chiar și atunci când execuția începuse deja) în cursul perioadei examinate, ca efect direct al modificării circumstanțelor pieței cauzate de prețurile agresive ale importurilor din China. Acest lucru a condus la o scădere bruscă a investițiilor către sfârșitul perioadei examinate, spre deosebire de tendința din anii precedenți și de creșterea globală a pieței.

| (666) | Randamentul investițiilor realizate a înregistrat o evoluție negativă în cursul perioadei examinate și, de fapt, a scăzut cu 42 %. Această evoluție negativă arată că, deși s-au realizat în continuare investiții pentru a menține și a îmbunătăți eficiența și competitivitatea, randamentul investițiilor respective a scăzut semnificativ în perioada examinată din cauza imposibilității industriei Uniunii de a îmbunătăți rata de profitabilitate. |
| --- | --- |

(666)

Randamentul investițiilor realizate a înregistrat o evoluție negativă în cursul perioadei examinate și, de fapt, a scăzut cu 42 %. Această evoluție negativă arată că, deși s-au realizat în continuare investiții pentru a menține și a îmbunătăți eficiența și competitivitatea, randamentul investițiilor respective a scăzut semnificativ în perioada examinată din cauza imposibilității industriei Uniunii de a îmbunătăți rata de profitabilitate.

| (667) | Având în vedere scăderea atât de rapidă a randamentului investițiilor, capacitatea entităților de producție incluse în eșantion de a atrage capital în viitor este în mod clar pusă în pericol în cazul în care situația nu se îmbunătățește. |
| --- | --- |

(667)

Având în vedere scăderea atât de rapidă a randamentului investițiilor, capacitatea entităților de producție incluse în eșantion de a atrage capital în viitor este în mod clar pusă în pericol în cazul în care situația nu se îmbunătățește.

4.9.   Analiza vânzărilor pe bază de licitații

Analiza vânzărilor pe bază de licitații

| (668) | Marea majoritate a CFO este vândută prin proceduri de licitații. Pentru a obține elementele necesare privind acest aspect important al pieței și pentru a completa restul analizei prejudiciului, Comisia a solicitat producătorilor-exportatori chinezi incluși în eșantion și producătorilor, importatorilor și utilizatorilor din Uniune incluși în eșantion să furnizeze informații detaliate privind licitațiile. Au fost adresate întrebări privind natura, procesul, calendarul și alte caracteristici relevante, vizând atât licitațiile încheiate, cât și pe cele în curs. Cooperarea entităților contractante cu Comisia a fost foarte redusă. Nicio entitate de licitație publică nu a participat la anchetă, iar dintre marii operatori de telecomunicații doar Deutsche Telekom a furnizat informații detaliate cu privire la licitații. |
| --- | --- |

(668)

Marea majoritate a CFO este vândută prin proceduri de licitații. Pentru a obține elementele necesare privind acest aspect important al pieței și pentru a completa restul analizei prejudiciului, Comisia a solicitat producătorilor-exportatori chinezi incluși în eșantion și producătorilor, importatorilor și utilizatorilor din Uniune incluși în eșantion să furnizeze informații detaliate privind licitațiile. Au fost adresate întrebări privind natura, procesul, calendarul și alte caracteristici relevante, vizând atât licitațiile încheiate, cât și pe cele în curs. Cooperarea entităților contractante cu Comisia a fost foarte redusă. Nicio entitate de licitație publică nu a participat la anchetă, iar dintre marii operatori de telecomunicații doar Deutsche Telekom a furnizat informații detaliate cu privire la licitații.

| (669) | Ulterior deciziei de a nu institui măsuri provizorii, Comisia a solicitat producătorilor din Uniune incluși în eșantion informații suplimentare detaliate cu privire la toate licitațiile la care aceștia au participat în cursul perioadei examinate, inclusiv informații privind ofertele, prețurile și concurenții, dacă acestea erau disponibile. |
| --- | --- |

(669)

Ulterior deciziei de a nu institui măsuri provizorii, Comisia a solicitat producătorilor din Uniune incluși în eșantion informații suplimentare detaliate cu privire la toate licitațiile la care aceștia au participat în cursul perioadei examinate, inclusiv informații privind ofertele, prețurile și concurenții, dacă acestea erau disponibile.

| (670) | Informațiile prezentate au arătat o imagine foarte eterogenă și fragmentată, cu un număr foarte mare de licitații organizate în fiecare an în diferite state membre, o gamă foarte variată de entități contractante și de ofertanți, cu durate și condiții diferite. În ceea ce privește entitatea contractantă, licitațiile pot să fie publice, organizate de municipalități sau de alte entități publice sau private, organizate de mari operatori de telecomunicații sau de rețele. Există, de asemenea, multe alte tipuri de mai mică anvergură de oferte, cotații, licitații electronice, iar sume mai mici pot fi obținute și prin contact direct cu clienții. Fiecare proces de licitație este extrem de specific entității contractante, care poate utiliza o varietate de procese în funcție de procedura de licitație specifică în cauză și de evoluțiile pieței. Există, de asemenea, o varietate de actori care depun oferte în cadrul licitațiilor. Producătorii-exportatori chinezi participă direct (și prin intermediul filialelor acestora) și indirect, prin intermediul parteneriatelor cu societăți locale din diferite state membre. Importatorii, comercianții și distribuitorii concurează, de asemenea, cu producătorii din Uniune. Uneori sunt implicați și instalatori, prin intermediul cărora se efectuează vânzările de către furnizorii cărora le-a fost atribuit contractul către operatorii de telecomunicații. |
| --- | --- |

(670)

Informațiile prezentate au arătat o imagine foarte eterogenă și fragmentată, cu un număr foarte mare de licitații organizate în fiecare an în diferite state membre, o gamă foarte variată de entități contractante și de ofertanți, cu durate și condiții diferite. În ceea ce privește entitatea contractantă, licitațiile pot să fie publice, organizate de municipalități sau de alte entități publice sau private, organizate de mari operatori de telecomunicații sau de rețele. Există, de asemenea, multe alte tipuri de mai mică anvergură de oferte, cotații, licitații electronice, iar sume mai mici pot fi obținute și prin contact direct cu clienții. Fiecare proces de licitație este extrem de specific entității contractante, care poate utiliza o varietate de procese în funcție de procedura de licitație specifică în cauză și de evoluțiile pieței. Există, de asemenea, o varietate de actori care depun oferte în cadrul licitațiilor. Producătorii-exportatori chinezi participă direct (și prin intermediul filialelor acestora) și indirect, prin intermediul parteneriatelor cu societăți locale din diferite state membre. Importatorii, comercianții și distribuitorii concurează, de asemenea, cu producătorii din Uniune. Uneori sunt implicați și instalatori, prin intermediul cărora se efectuează vânzările de către furnizorii cărora le-a fost atribuit contractul către operatorii de telecomunicații.

| (671) | De asemenea, ancheta a arătat că numărul licitațiilor organizate în Uniune este foarte ridicat. Cei trei producători din Uniune incluși în eșantion au raportat peste 500 de licitații în total la care au participat direct în cursul perioadei de anchetă. Analizând doar piața germană, unul dintre importatorii neafiliați cooperanți participă la 150-200 de licitații pe an. |
| --- | --- |

(671)

De asemenea, ancheta a arătat că numărul licitațiilor organizate în Uniune este foarte ridicat. Cei trei producători din Uniune incluși în eșantion au raportat peste 500 de licitații în total la care au participat direct în cursul perioadei de anchetă. Analizând doar piața germană, unul dintre importatorii neafiliați cooperanți participă la 150-200 de licitații pe an.

| (672) | Durata licitațiilor variază foarte mult – de la livrare imediată la o perioadă de trei ani. În cazul licitațiilor cu durate mai lungi, deși prețurile sunt convenite, volumele nu sunt fixe și, prin urmare, entitățile contractante pot lansa alte licitații care să le înlocuiască pe cele existente atunci când prețurile scad. Astfel, deși ofertele conțin un fel de „plafon” general pentru condițiile de preț, prețurile pot să se schimbe și chiar se schimbă în mod dinamic pe întreaga durată de valabilitate a ofertei. Prin urmare, acestea tind să se modifice și să reflecte în mare măsură condițiile actuale ale pieței. |
| --- | --- |

(672)

Durata licitațiilor variază foarte mult – de la livrare imediată la o perioadă de trei ani. În cazul licitațiilor cu durate mai lungi, deși prețurile sunt convenite, volumele nu sunt fixe și, prin urmare, entitățile contractante pot lansa alte licitații care să le înlocuiască pe cele existente atunci când prețurile scad. Astfel, deși ofertele conțin un fel de „plafon” general pentru condițiile de preț, prețurile pot să se schimbe și chiar se schimbă în mod dinamic pe întreaga durată de valabilitate a ofertei. Prin urmare, acestea tind să se modifice și să reflecte în mare măsură condițiile actuale ale pieței.

| (673) | Comisia a analizat informațiile detaliate privind licitațiile, transmise de producătorii din Uniune incluși în eșantion ca răspuns la cererea sa. Dintre licitațiile raportate în cadrul cărora producătorii din Uniune au prezentat o ofertă în cursul perioadei examinate, Comisia le-a analizat pe cele pentru care existau elemente de probă concrete privind participarea Chinei. În cursul perioadei examinate, au existat 55 de astfel de licitații. Licitațiile analizate reprezintă 45 % din vânzările producătorilor din Uniune incluși în eșantion și 14 % din consumul total al UE în cursul perioadei de anchetă. Pentru aceste licitații s-a efectuat o analiză detaliată a prejudiciului la nivel de preț și de volum pe licitație, observându-se pierderi semnificative de vânzări (între 25 % și 100 %) și/sau scăderea prețurilor (între 5 % și 55 %) și/sau subcotarea prețurilor (între 8 % și 39 %). Această analiză specifică ofertelor a confirmat și mai mult deprecierea prețurilor și subcotarea deja stabilită mai sus pe parcursul întregii perioade. |
| --- | --- |

(673)

Comisia a analizat informațiile detaliate privind licitațiile, transmise de producătorii din Uniune incluși în eșantion ca răspuns la cererea sa. Dintre licitațiile raportate în cadrul cărora producătorii din Uniune au prezentat o ofertă în cursul perioadei examinate, Comisia le-a analizat pe cele pentru care existau elemente de probă concrete privind participarea Chinei. În cursul perioadei examinate, au existat 55 de astfel de licitații. Licitațiile analizate reprezintă 45 % din vânzările producătorilor din Uniune incluși în eșantion și 14 % din consumul total al UE în cursul perioadei de anchetă. Pentru aceste licitații s-a efectuat o analiză detaliată a prejudiciului la nivel de preț și de volum pe licitație, observându-se pierderi semnificative de vânzări (între 25 % și 100 %) și/sau scăderea prețurilor (între 5 % și 55 %) și/sau subcotarea prețurilor (între 8 % și 39 %). Această analiză specifică ofertelor a confirmat și mai mult deprecierea prețurilor și subcotarea deja stabilită mai sus pe parcursul întregii perioade.

| (674) | Connect Com a transmis observații în legătură cu procedurile de licitații și a arătat că producătorii din Uniune reprezentați de reclamant nu au pierdut un număr mare de licitații în general, ci doar una sau câteva licitații private mari. Societatea a subliniat că reclamantul s-a referit la o singură invitație de participare la o licitație privată și la comportamentul în materie de prețuri al unui singur producător chinez ca elemente de probă ale subcotării prețurilor. Connect Com a transmis o notificare a contractelor atribuite într-un district german, în care prețurile ofertantului câștigător au fost menționate în mod explicit. Societatea a afirmat că reclamantul a omis din prezentarea sa întregul segment de piață al licitațiilor publice. Potrivit Connect Com, producătorii din Uniune reprezentați de reclamant nu au fost declarați câștigători în aceste licitații deoarece nu au întrunit criteriile necesare (de exemplu, antrepozite, stocuri, o varietate largă de produse, concept privind logistica). În special, Connect Com a subliniat capacitatea de stocare scăzută a societăților Prysmian și Corning. Connect Com a afirmat că ar fi greșit să se respingă existența unui segment de piață al licitațiilor publice deoarece prețurile de pe piețele licitațiilor publice și private corespund într-o mare măsură sau sunt reciproc interdependente. Potrivit Connect Com, nu ar fi corect să se impună taxe pe o piață întreagă, care este fragmentată în licitații publice și private. S-a făcut trimitere la considerentul 42 din Decizia Comisiei din 20 martie 1998 de închidere a procedurii antidumping privind importurile de trioxid de wolfram și de acid wolframic originare din Republica Populară Chineză (98/230/CE) (147). Pe baza acestei decizii, Connect Com a susținut că, în cazul unor piețe segmentate, nu există un prejudiciu general pentru industria Uniunii dacă, deși există un anumit declin al vânzărilor pe un segment al pieței (aici segmentul licitațiilor private), industria Uniunii are oportunități de vânzare pe un alt segment de piață (aici segmentul licitațiilor publice) care compensează scăderea volumului vânzărilor. |
| --- | --- |

(674)

Connect Com a transmis observații în legătură cu procedurile de licitații și a arătat că producătorii din Uniune reprezentați de reclamant nu au pierdut un număr mare de licitații în general, ci doar una sau câteva licitații private mari. Societatea a subliniat că reclamantul s-a referit la o singură invitație de participare la o licitație privată și la comportamentul în materie de prețuri al unui singur producător chinez ca elemente de probă ale subcotării prețurilor. Connect Com a transmis o notificare a contractelor atribuite într-un district german, în care prețurile ofertantului câștigător au fost menționate în mod explicit. Societatea a afirmat că reclamantul a omis din prezentarea sa întregul segment de piață al licitațiilor publice. Potrivit Connect Com, producătorii din Uniune reprezentați de reclamant nu au fost declarați câștigători în aceste licitații deoarece nu au întrunit criteriile necesare (de exemplu, antrepozite, stocuri, o varietate largă de produse, concept privind logistica). În special, Connect Com a subliniat capacitatea de stocare scăzută a societăților Prysmian și Corning. Connect Com a afirmat că ar fi greșit să se respingă existența unui segment de piață al licitațiilor publice deoarece prețurile de pe piețele licitațiilor publice și private corespund într-o mare măsură sau sunt reciproc interdependente. Potrivit Connect Com, nu ar fi corect să se impună taxe pe o piață întreagă, care este fragmentată în licitații publice și private. S-a făcut trimitere la considerentul 42 din Decizia Comisiei din 20 martie 1998 de închidere a procedurii antidumping privind importurile de trioxid de wolfram și de acid wolframic originare din Republica Populară Chineză (98/230/CE) (147). Pe baza acestei decizii, Connect Com a susținut că, în cazul unor piețe segmentate, nu există un prejudiciu general pentru industria Uniunii dacă, deși există un anumit declin al vânzărilor pe un segment al pieței (aici segmentul licitațiilor private), industria Uniunii are oportunități de vânzare pe un alt segment de piață (aici segmentul licitațiilor publice) care compensează scăderea volumului vânzărilor.

147

| (675) | Argumentele și analiza din considerentul 673 contrazic aceste afirmații. În pofida eforturilor importante depuse de industria Uniunii de a menține competitivitatea prețurilor, exportatorii chinezi au preluat cote mari de piață, ofertele acestora neputând fi egalate de industria Uniunii din punctul de vedere al prețurilor. În ceea ce privește Decizia Comisiei din 1998 privind importurile de trioxid de wolfram și de acid wolframic, Comisia a constatat, în acest caz, că scăderea cotei de piață a industriei Uniunii pe piața deschisă ar trebui privită din perspectiva tendinței industriei Uniunii de a utiliza o proporție din ce în ce mai mare din producția proprie a produsului în cauză pentru a fabrica produse în aval. Situația de fapt care stă la baza acestor două segmente de piață diferite ale industriei Uniunii (piața deschisă și utilizarea captivă) este diferită de situația concurențială în acest caz, unde dimensiunea pieței captive este ușor în scădere pe parcursul perioadei examinate și reprezintă o parte foarte mică din producția produsului în cauză. În consecință, aceste afirmații au fost respinse. |
| --- | --- |

(675)

Argumentele și analiza din considerentul 673 contrazic aceste afirmații. În pofida eforturilor importante depuse de industria Uniunii de a menține competitivitatea prețurilor, exportatorii chinezi au preluat cote mari de piață, ofertele acestora neputând fi egalate de industria Uniunii din punctul de vedere al prețurilor. În ceea ce privește Decizia Comisiei din 1998 privind importurile de trioxid de wolfram și de acid wolframic, Comisia a constatat, în acest caz, că scăderea cotei de piață a industriei Uniunii pe piața deschisă ar trebui privită din perspectiva tendinței industriei Uniunii de a utiliza o proporție din ce în ce mai mare din producția proprie a produsului în cauză pentru a fabrica produse în aval. Situația de fapt care stă la baza acestor două segmente de piață diferite ale industriei Uniunii (piața deschisă și utilizarea captivă) este diferită de situația concurențială în acest caz, unde dimensiunea pieței captive este ușor în scădere pe parcursul perioadei examinate și reprezintă o parte foarte mică din producția produsului în cauză. În consecință, aceste afirmații au fost respinse.

| (676) | În observațiile sale privind comunicarea constatărilor finale, Connect Com a susținut că Comisia nu a precizat numărul de licitații câștigate de un producător chinez și motivul în acest sens și și-a reiterat argumentul potrivit căruia prețul nu a reprezentat niciodată singurul criteriu decisiv, fiind luate în considerare și calitatea și logistica. De asemenea, Connect Com a solicitat comunicarea rezultatelor analizei menționate în considerentul 673. |
| --- | --- |

(676)

În observațiile sale privind comunicarea constatărilor finale, Connect Com a susținut că Comisia nu a precizat numărul de licitații câștigate de un producător chinez și motivul în acest sens și și-a reiterat argumentul potrivit căruia prețul nu a reprezentat niciodată singurul criteriu decisiv, fiind luate în considerare și calitatea și logistica. De asemenea, Connect Com a solicitat comunicarea rezultatelor analizei menționate în considerentul 673.

| (677) | În acest sens, Comisia a colectat informații detaliate privind licitațiile desfășurate în cursul perioadei examinate. Comisia a verificat și a analizat aceste informații, care sunt extrem de confidențiale și, prin urmare, nu pot fi divulgate părților interesate. |
| --- | --- |

(677)

În acest sens, Comisia a colectat informații detaliate privind licitațiile desfășurate în cursul perioadei examinate. Comisia a verificat și a analizat aceste informații, care sunt extrem de confidențiale și, prin urmare, nu pot fi divulgate părților interesate.

| (678) | Analiza privind licitațiile indică un proces de înlocuire accelerată a produselor industriei Uniunii cu produse chinezești, proces confirmat de licitațiile desfășurate la finalul perioadei de anchetă. Analiza a evidențiat scăderea prețurilor și alte pierderi semnificative de volume pentru industria Uniunii, care sunt în concordanță cu situația generală a prejudiciului și o confirmă. |
| --- | --- |

(678)

Analiza privind licitațiile indică un proces de înlocuire accelerată a produselor industriei Uniunii cu produse chinezești, proces confirmat de licitațiile desfășurate la finalul perioadei de anchetă. Analiza a evidențiat scăderea prețurilor și alte pierderi semnificative de volume pentru industria Uniunii, care sunt în concordanță cu situația generală a prejudiciului și o confirmă.

4.10.   Concluzie privind prejudiciul

Concluzie privind prejudiciul

| (679) | Mai mulți indicatori au arătat o tendință pozitivă, cum ar fi producția, capacitatea, volumul vânzărilor pe piața Uniunii și ocuparea forței de muncă. Cu toate acestea, evoluția acestor indicatori nu a fost pe măsura creșterii consumului și, de fapt, astfel de indicatori ar fi trebuit să crească în continuare, în cazul în care industria Uniunii ar fi fost în măsură să beneficieze pe deplin de piața în creștere. Într-adevăr, în pofida creșterii volumului vânzărilor, industria Uniunii a pierdut 10,8 puncte procentuale din cota de piață (de la 64,3 % la 53,5 %) pe o piață în creștere. Această scădere este legată de presiunea asupra prețurilor exercitată de exporturile din China, cu o subcotare semnificativă și, în orice caz, cu o scădere a prețurilor în cursul întregii perioade examinate. |
| --- | --- |

(679)

Mai mulți indicatori au arătat o tendință pozitivă, cum ar fi producția, capacitatea, volumul vânzărilor pe piața Uniunii și ocuparea forței de muncă. Cu toate acestea, evoluția acestor indicatori nu a fost pe măsura creșterii consumului și, de fapt, astfel de indicatori ar fi trebuit să crească în continuare, în cazul în care industria Uniunii ar fi fost în măsură să beneficieze pe deplin de piața în creștere. Într-adevăr, în pofida creșterii volumului vânzărilor, industria Uniunii a pierdut 10,8 puncte procentuale din cota de piață (de la 64,3 % la 53,5 %) pe o piață în creștere. Această scădere este legată de presiunea asupra prețurilor exercitată de exporturile din China, cu o subcotare semnificativă și, în orice caz, cu o scădere a prețurilor în cursul întregii perioade examinate.

| (680) | Cele menționate mai sus au dus la un prejudiciu financiar sub forma unor profituri scăzute și la o scădere a investițiilor și a randamentului acestora. |
| --- | --- |

(680)

Cele menționate mai sus au dus la un prejudiciu financiar sub forma unor profituri scăzute și la o scădere a investițiilor și a randamentului acestora.

| (681) | În plus, astfel cum se explică în considerentul 673 de mai sus, analiza vânzărilor prin intermediul licitațiilor indică faptul că cota de piață și scăderea prețurilor se accelerează și vor continua să se accelereze ca urmare a comportamentului extrem de agresiv al producătorilor-exportatori din China. |
| --- | --- |

(681)

În plus, astfel cum se explică în considerentul 673 de mai sus, analiza vânzărilor prin intermediul licitațiilor indică faptul că cota de piață și scăderea prețurilor se accelerează și vor continua să se accelereze ca urmare a comportamentului extrem de agresiv al producătorilor-exportatori din China.

| (682) | În observațiile sale privind comunicarea constatărilor finale, CCCME a susținut că mai mulți indicatori-cheie nu au arătat că industria din Uniune a suferit un prejudiciu, întrucât productivitatea sa a rămas stabilă și chiar a crescut în cursul PA, volumul producției și ocuparea forței de muncă au rămas stabile, capacitatea sa a crescut, prețurile sale de vânzare au rămas stabile, cu o ușoară scădere, iar profitabilitatea și investițiile au rămas la niveluri ridicate. De asemenea, CCCME a susținut că grupul special din cauza Thailanda – Grinzi tip H (148) a afirmat că „astfel de evoluții pozitive ale mai multor factori ar necesita o explicație convingătoare a motivului și a modului în care, având în vedere aceste tendințe aparent pozitive, industria națională a fost sau a rămas prejudiciată în sensul acordului”. CCCME a susținut că Comisia nu a furnizat o astfel de explicație convingătoare. De asemenea, CCCME a susținut că, în cauza privind acidul tartric (149)
  , Comisia a concluzionat că nu a existat niciun prejudiciu pentru industria în cauză, deoarece profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și ocuparea forței de muncă au crescut în cursul perioadei examinate, în pofida tendințelor descrescătoare ale industriei în ceea ce privește producția, volumul vânzărilor și cota de piață. |
| --- | --- |

(682)

În observațiile sale privind comunicarea constatărilor finale, CCCME a susținut că mai mulți indicatori-cheie nu au arătat că industria din Uniune a suferit un prejudiciu, întrucât productivitatea sa a rămas stabilă și chiar a crescut în cursul PA, volumul producției și ocuparea forței de muncă au rămas stabile, capacitatea sa a crescut, prețurile sale de vânzare au rămas stabile, cu o ușoară scădere, iar profitabilitatea și investițiile au rămas la niveluri ridicate. De asemenea, CCCME a susținut că grupul special din cauza Thailanda – Grinzi tip H (148) a afirmat că „astfel de evoluții pozitive ale mai multor factori ar necesita o explicație convingătoare a motivului și a modului în care, având în vedere aceste tendințe aparent pozitive, industria națională a fost sau a rămas prejudiciată în sensul acordului”. CCCME a susținut că Comisia nu a furnizat o astfel de explicație convingătoare. De asemenea, CCCME a susținut că, în cauza privind acidul tartric (149)
  , Comisia a concluzionat că nu a existat niciun prejudiciu pentru industria în cauză, deoarece profitabilitatea, fluxul de lichidități, investițiile și ocuparea forței de muncă au crescut în cursul perioadei examinate, în pofida tendințelor descrescătoare ale industriei în ceea ce privește producția, volumul vânzărilor și cota de piață.

Thailanda – Grinzi tip H

148

acidul tartric

149

,

| (683) | Astfel cum se menționează în considerentul 679, acești indicatori trebuie să fie evaluați în raport cu creșterea consumului pe o piață în creștere, iar această analiză a arătat că industria Uniunii nu a putut beneficia în mod adecvat de o piață în expansiune, subliniind efectele negative reale asupra creșterii industriei Uniunii. În plus, analiza detaliată a ofertelor a arătat o subcotare foarte clară și pierderi de vânzări din ce în ce mai mari pentru industria Uniunii. În consecință, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(683)

Astfel cum se menționează în considerentul 679, acești indicatori trebuie să fie evaluați în raport cu creșterea consumului pe o piață în creștere, iar această analiză a arătat că industria Uniunii nu a putut beneficia în mod adecvat de o piață în expansiune, subliniind efectele negative reale asupra creșterii industriei Uniunii. În plus, analiza detaliată a ofertelor a arătat o subcotare foarte clară și pierderi de vânzări din ce în ce mai mari pentru industria Uniunii. În consecință, afirmația a fost respinsă.

| (684) | Comisia reamintește că ponderarea factorilor de prejudiciu variază de la caz la caz, în funcție de industrie și de situația de fapt. Cu toate acestea, niciuna dintre cauzele citate de CCCME nu este comparabilă din punct de vedere factual cu cazul de față. De exemplu, în cazul care a vizat acidul tartric, profitabilitatea industriei Uniunii a înregistrat o tendință pozitivă constantă în cursul perioadei examinate și chiar a depășit profitul-țintă în cursul perioadei de anchetă, ceea ce nu s-a întâmplat în cazul de față. În mod similar, situația de fapt din ancheta care face obiectul grupului special în cazul Thailanda – Grinzi tip H a fost fundamental diferită. Cel mai important aspect este acela că grupul special a criticat faptul că autoritatea de anchetă thailandeză nu a explicat modul în care tendințele pozitive (în special profitabilitatea) ar sprijini stabilirea unui prejudiciu pozitiv. Din nou, situația de fapt din cazul de față nu este similară cu cea din cazul privind grinzile de tip H. Pe lângă faptul că, în acest caz, mai mulți indicatori de prejudiciu au arătat o tendință negativă, Comisia a explicat pe deplin analiza sa și concluziile privind factorii de prejudiciu. Prin urmare, Comisia a considerat că concluzia cazurilor citate mai sus de CCCME nu era aplicabilă în prezenta anchetă. |
| --- | --- |

(684)

Comisia reamintește că ponderarea factorilor de prejudiciu variază de la caz la caz, în funcție de industrie și de situația de fapt. Cu toate acestea, niciuna dintre cauzele citate de CCCME nu este comparabilă din punct de vedere factual cu cazul de față. De exemplu, în cazul care a vizat acidul tartric, profitabilitatea industriei Uniunii a înregistrat o tendință pozitivă constantă în cursul perioadei examinate și chiar a depășit profitul-țintă în cursul perioadei de anchetă, ceea ce nu s-a întâmplat în cazul de față. În mod similar, situația de fapt din ancheta care face obiectul grupului special în cazul Thailanda – Grinzi tip H a fost fundamental diferită. Cel mai important aspect este acela că grupul special a criticat faptul că autoritatea de anchetă thailandeză nu a explicat modul în care tendințele pozitive (în special profitabilitatea) ar sprijini stabilirea unui prejudiciu pozitiv. Din nou, situația de fapt din cazul de față nu este similară cu cea din cazul privind grinzile de tip H. Pe lângă faptul că, în acest caz, mai mulți indicatori de prejudiciu au arătat o tendință negativă, Comisia a explicat pe deplin analiza sa și concluziile privind factorii de prejudiciu. Prin urmare, Comisia a considerat că concluzia cazurilor citate mai sus de CCCME nu era aplicabilă în prezenta anchetă.

acidul tartric

Thailanda – Grinzi tip H

| (685) | CCCME a susținut, de asemenea, că numai criteriile privind cota de piață nu pot constitui baza constatărilor privind prejudiciul important potrivit grupului special din cauza CE și anumite state membre – Aeronave civile de mari dimensiuni (150) și, pe măsură ce cererea a crescut, toți participanții de pe piață au înregistrat creșteri ale vânzărilor, ceea ce indică o piață deschisă și competitivă. În plus, CCCME a susținut că deteriorarea viitoare a situației industriei Uniunii și capacitatea excedentară a exportatorilor nu ar putea constitui baza unui prejudiciu important, deoarece această anchetă nu a evaluat riscul de prejudiciu și nu a respectat standardul probatoriu necesar pentru un astfel de caz, în conformitate cu cauza T-528/09 – Hubei Xinyegang Steel/Consiliul (151), în care Tribunalul a considerat evaluarea capacității excedentare a exportatorilor ca făcând parte din testul „amenințării cu producerea unui prejudiciu”. |
| --- | --- |

(685)

CCCME a susținut, de asemenea, că numai criteriile privind cota de piață nu pot constitui baza constatărilor privind prejudiciul important potrivit grupului special din cauza CE și anumite state membre – Aeronave civile de mari dimensiuni (150) și, pe măsură ce cererea a crescut, toți participanții de pe piață au înregistrat creșteri ale vânzărilor, ceea ce indică o piață deschisă și competitivă. În plus, CCCME a susținut că deteriorarea viitoare a situației industriei Uniunii și capacitatea excedentară a exportatorilor nu ar putea constitui baza unui prejudiciu important, deoarece această anchetă nu a evaluat riscul de prejudiciu și nu a respectat standardul probatoriu necesar pentru un astfel de caz, în conformitate cu cauza T-528/09 – Hubei Xinyegang Steel/Consiliul (151), în care Tribunalul a considerat evaluarea capacității excedentare a exportatorilor ca făcând parte din testul „amenințării cu producerea unui prejudiciu”.

CE și anumite state membre – Aeronave civile de mari dimensiuni

150

Hubei Xinyegang Steel/Consiliul

151

amenințării cu producerea unui prejudiciu

| (686) | În acest sens, Comisia reamintește că constatarea prejudiciului important nu se bazează doar pe cotele de piață, ci pe însumarea mai multor indicatori economici evaluați în considerentele 599, 606, 612 și 661, care au inclus, printre altele, efectele negative reale asupra creșterii, scăderea prețurilor, subcotarea prețurilor, subcotarea prețurilor indicative și profiturile reduse, ceea ce indică un prejudiciu important. În consecință, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(686)

În acest sens, Comisia reamintește că constatarea prejudiciului important nu se bazează doar pe cotele de piață, ci pe însumarea mai multor indicatori economici evaluați în considerentele 599, 606, 612 și 661, care au inclus, printre altele, efectele negative reale asupra creșterii, scăderea prețurilor, subcotarea prețurilor, subcotarea prețurilor indicative și profiturile reduse, ceea ce indică un prejudiciu important. În consecință, afirmația a fost respinsă.

| (687) | În această etapă, pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că industria Uniunii a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 8 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(687)

În această etapă, pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat că industria Uniunii a suferit un prejudiciu important în sensul articolului 8 alineatul (4) din regulamentul de bază.

5.   LEGĂTURA DE CAUZALITATE

LEGĂTURA DE CAUZALITATE

| (688) | În conformitate cu articolul 8 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă importurile din țara în cauză care au făcut obiectul unor subvenții au cauzat un prejudiciu important industriei Uniunii. În conformitate cu articolul 8 alineatul (6) din regulamentul de bază, Comisia a examinat, de asemenea, dacă și alți factori cunoscuți ar fi putut aduce în același timp un prejudiciu industriei Uniunii. Comisia s-a asigurat că eventualele prejudicii cauzate de alți factori decât importurile subvenționate din țara în cauză nu au fost atribuite importurilor subvenționate. Acești factori sunt: importurile din țări terțe, rezultatele la export ale industriei Uniunii, vânzările captive și prețurile materiilor prime. |
| --- | --- |

(688)

În conformitate cu articolul 8 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă importurile din țara în cauză care au făcut obiectul unor subvenții au cauzat un prejudiciu important industriei Uniunii. În conformitate cu articolul 8 alineatul (6) din regulamentul de bază, Comisia a examinat, de asemenea, dacă și alți factori cunoscuți ar fi putut aduce în același timp un prejudiciu industriei Uniunii. Comisia s-a asigurat că eventualele prejudicii cauzate de alți factori decât importurile subvenționate din țara în cauză nu au fost atribuite importurilor subvenționate. Acești factori sunt: importurile din țări terțe, rezultatele la export ale industriei Uniunii, vânzările captive și prețurile materiilor prime.

5.1.   Efectele importurilor subvenționate

Efectele importurilor subvenționate

| (689) | Deteriorarea cotei de piață a industriei Uniunii pe parcursul perioadei examinate a fost simultană și direct legată de pătrunderea semnificativă pe piața Uniunii a unor volume substanțiale de importuri din China, care au subcotat în mod semnificativ prețurile industriei Uniunii și, în orice caz, au exercitat o scădere semnificativă a prețurilor vânzărilor în Uniune. |
| --- | --- |

(689)

Deteriorarea cotei de piață a industriei Uniunii pe parcursul perioadei examinate a fost simultană și direct legată de pătrunderea semnificativă pe piața Uniunii a unor volume substanțiale de importuri din China, care au subcotat în mod semnificativ prețurile industriei Uniunii și, în orice caz, au exercitat o scădere semnificativă a prețurilor vânzărilor în Uniune.

| (690) | Volumul importurilor din China a crescut (astfel cum se arată în tabelul 2) de la aproximativ 189 000 km cablu în 2017 la aproximativ 498 000 km cablu în perioada de anchetă, ceea ce reprezintă o creștere de două ori și jumătate (+163 %). În ceea ce privește cota de piață, creșterea înregistrată în aceeași perioadă a fost de la 14,8 % la 28,3 %, ceea ce reprezintă aproape o dublare (+91 %). În aceeași perioadă (astfel cum se arată în tabelul 5), vânzările industriei Uniunii pe piața liberă au crescut cu numai 14 %, iar cota sa de piață a scăzut de la 64,3 % la 53,5 %, o scădere de 10,8 puncte procentuale (sau –17 %). Vânzările pe piața captivă de dimensiuni reduse au înregistrat o scădere moderată (–12 %). Importurile subvenționate au crescut atât în termeni absoluți, cât și relativi. Astfel cum se arată în tabelul 1, consumul de pe piața Uniunii a crescut cu 38 % în perioada examinată și este clar că, în principal, importurile din China au profitat de această creștere. |
| --- | --- |

(690)

Volumul importurilor din China a crescut (astfel cum se arată în tabelul 2) de la aproximativ 189 000 km cablu în 2017 la aproximativ 498 000 km cablu în perioada de anchetă, ceea ce reprezintă o creștere de două ori și jumătate (+163 %). În ceea ce privește cota de piață, creșterea înregistrată în aceeași perioadă a fost de la 14,8 % la 28,3 %, ceea ce reprezintă aproape o dublare (+91 %). În aceeași perioadă (astfel cum se arată în tabelul 5), vânzările industriei Uniunii pe piața liberă au crescut cu numai 14 %, iar cota sa de piață a scăzut de la 64,3 % la 53,5 %, o scădere de 10,8 puncte procentuale (sau –17 %). Vânzările pe piața captivă de dimensiuni reduse au înregistrat o scădere moderată (–12 %). Importurile subvenționate au crescut atât în termeni absoluți, cât și relativi. Astfel cum se arată în tabelul 1, consumul de pe piața Uniunii a crescut cu 38 % în perioada examinată și este clar că, în principal, importurile din China au profitat de această creștere.

| (691) | Prețurile importurilor subvenționate au scăzut semnificativ în cursul perioadei examinate, de exemplu, cu 62 %, conform analizei din tabelul 3a. Prețurile de vânzare comparabile ale industriei Uniunii pe piața Uniunii către părți neafiliate (piața liberă) au scăzut în ansamblu cu 12 % în cursul perioadei conform analizei din tabelul 7a și cu 41 % conform analizei mai detaliate din tabelul 7b. Nivelul prețurilor depinde în mare măsură de complexitatea tipurilor de produse vândute, iar compararea în funcție de tipurile de produse fabricate pe plan intern și cele importate din țara în cauză (pe baza societăților incluse în eșantion) este cel mai exact instrument de analiză a tendințelor prețurilor. În cursul perioadei de anchetă, aceasta indică marje de subcotare medii ponderate pentru cei doi producători-exportatori incluși în eșantion de peste 30 %. |
| --- | --- |

(691)

Prețurile importurilor subvenționate au scăzut semnificativ în cursul perioadei examinate, de exemplu, cu 62 %, conform analizei din tabelul 3a. Prețurile de vânzare comparabile ale industriei Uniunii pe piața Uniunii către părți neafiliate (piața liberă) au scăzut în ansamblu cu 12 % în cursul perioadei conform analizei din tabelul 7a și cu 41 % conform analizei mai detaliate din tabelul 7b. Nivelul prețurilor depinde în mare măsură de complexitatea tipurilor de produse vândute, iar compararea în funcție de tipurile de produse fabricate pe plan intern și cele importate din țara în cauză (pe baza societăților incluse în eșantion) este cel mai exact instrument de analiză a tendințelor prețurilor. În cursul perioadei de anchetă, aceasta indică marje de subcotare medii ponderate pentru cei doi producători-exportatori incluși în eșantion de peste 30 %.

| (692) | Acest comportament agresiv a început să erodeze cota de piață a industriei Uniunii încă de la începutul perioadei examinate, iar în cursul perioadei de anchetă, disponibilitatea pe piață a produselor din China la prețuri extrem de scăzute (mult sub costul de producție al industriei Uniunii) a continuat. Acest lucru s-a produs, printre altele, prin intermediul mecanismelor descrise mai sus în secțiunea privind licitațiile din considerentele 670-673 și a generat scăderea prețurilor, pierderi de vânzări, scăderea cotei de piață și un prejudiciu financiar atât în ceea ce privește profitabilitatea scăzută, cât și scăderea investiților, punând în pericol existența industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(692)

Acest comportament agresiv a început să erodeze cota de piață a industriei Uniunii încă de la începutul perioadei examinate, iar în cursul perioadei de anchetă, disponibilitatea pe piață a produselor din China la prețuri extrem de scăzute (mult sub costul de producție al industriei Uniunii) a continuat. Acest lucru s-a produs, printre altele, prin intermediul mecanismelor descrise mai sus în secțiunea privind licitațiile din considerentele 670-673 și a generat scăderea prețurilor, pierderi de vânzări, scăderea cotei de piață și un prejudiciu financiar atât în ceea ce privește profitabilitatea scăzută, cât și scăderea investiților, punând în pericol existența industriei Uniunii.

| (693) | Astfel cum s-a descris în considerentul 665 de mai sus, au existat, de asemenea, elemente de probă conform cărora anumite investiții planificate și proiecte de extindere ale industriei Uniunii au fost anulate sau suspendate din cauza creșterii importurilor din China la prețuri agresive și a pierderii ulterioare a cotei de piață a industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(693)

Astfel cum s-a descris în considerentul 665 de mai sus, au existat, de asemenea, elemente de probă conform cărora anumite investiții planificate și proiecte de extindere ale industriei Uniunii au fost anulate sau suspendate din cauza creșterii importurilor din China la prețuri agresive și a pierderii ulterioare a cotei de piață a industriei Uniunii.

5.2.   Efectele altor factori

Efectele altor factori

5.2.1.   Importuri din țări terțe

Importuri din țări terțe

| (694) | Importurile din alte țări terțe au evoluat de-a lungul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 11


  Importuri din țări terțe











  Țara | | 2017 | 2018 | 2019 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Coreea | Volum (km cablu) | 20 450 | 51 339 | 44 405 | 45 908 |
| | Indice | 100 | 251 | 217 | 224 |
| | Cota de piață (%) | 1,6 | 3,3 | 2,7 | 2,6 |
| | Preț mediu (EUR/km cablu) | 796 | 873 | 1 627 | 1 073 |
| | Indice | 100 | 110 | 204 | 135 |
| Turcia | Volum (km cablu) | 26 732 | 32 932 | 22 922 | 37 008 |
| | Indice | 100 | 123 | 86 | 138 |
| | Cota de piață (%) | 2,1 | 2,1 | 1,4 | 2,1 |
| | Preț mediu (EUR/km cablu) | 428 | 501 | 776 | 594 |
| | Indice | 100 | 117 | 181 | 139 |
| Norvegia | Volum (km cablu) | 12 143 | 11 622 | 22 728 | 26 471 |
| | Indice | 100 | 96 | 187 | 218 |
| | Cota de piață (%) | 1,0 | 0,8 | 1,4 | 1,5 |
| | Preț mediu (EUR/km cablu) | 330 | 271 | 279 | 261 |
| | Indice | 100 | 82 | 85 | 79 |
| Alte țări terțe | Volum (km cablu) | 126 307 | 114 520 | 77 787 | 107 334 |
| | Indice | 100 | 91 | 62 | 85 |
| | Cota de piață (%) | 9,9 | 7,4 | 4,7 | 6,1 |
| | Preț mediu (EUR/km cablu) | 1 631 | 1 728 | 2 447 | 1 218 |
| | Indice | 100 | 106 | 150 | 75 |
| Totalul pentru toate țările terțe, cu excepția țării în cauză | Volum (km cablu) | 185 633 | 210 414 | 167 842 | 216 721 |
| | Indice | 100 | 113 | 90 | 117 |
| | Cota de piață (%) | 14,5 | 13,7 | 10,1 | 12,3 |
| | Preț mediu (EUR/km cablu) | 1 280 | 1 247 | 1 708 | 964 |
| | Indice | 100 | 97 | 133 | 75 |
| Sursă: | Datele furnizate de autoritățile vamale din UE, Comext (Eurostat). |

(694)

Importurile din alte țări terțe au evoluat de-a lungul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 11

Tabelul 11

Importuri din țări terțe

Importuri din țări terțe

Țara

2017

2018

2019

PA

Coreea

Volum (km cablu)

20 450

51 339

44 405

45 908

Indice

Indice

100

100

251

251

217

217

224

224

Cota de piață (%)

1,6

3,3

2,7

2,6

Preț mediu (EUR/km cablu)

796

873

1 627

1 073

Indice

Indice

100

100

110

110

204

204

135

135

Turcia

Volum (km cablu)

26 732

32 932

22 922

37 008

Indice

Indice

100

100

123

123

86

86

138

138

Cota de piață (%)

2,1

2,1

1,4

2,1

Preț mediu (EUR/km cablu)

428

501

776

594

Indice

Indice

100

100

117

117

181

181

139

139

Norvegia

Volum (km cablu)

12 143

11 622

22 728

26 471

Indice

Indice

100

100

96

96

187

187

218

218

Cota de piață (%)

1,0

0,8

1,4

1,5

Preț mediu (EUR/km cablu)

330

271

279

261

Indice

Indice

100

100

82

82

85

85

79

79

Alte țări terțe

Volum (km cablu)

126 307

114 520

77 787

107 334

Indice

Indice

100

100

91

91

62

62

85

85

Cota de piață (%)

9,9

7,4

4,7

6,1

Preț mediu (EUR/km cablu)

1 631

1 728

2 447

1 218

Indice

Indice

100

100

106

106

150

150

75

75

Totalul pentru toate țările terțe, cu excepția țării în cauză

Volum (km cablu)

185 633

210 414

167 842

216 721

Indice

Indice

100

100

113

113

90

90

117

117

Cota de piață (%)

14,5

13,7

10,1

12,3

Preț mediu (EUR/km cablu)

1 280

1 247

1 708

964

Indice

Indice

100

100

97

97

133

133

75

75

Sursă:

Sursă:

Datele furnizate de autoritățile vamale din UE, Comext (Eurostat).

| (695) | Importurile din Coreea au crescut în cursul perioadei examinate de la aproximativ 20 000 km cablu în 2017 la aproximativ 45 000 km cablu în perioada de anchetă. Cota de piață a acestor importuri a crescut de la 1,6 % în 2017 la 2,6 % în cursul perioadei de anchetă. Prețurile medii din Coreea par să fie semnificativ mai mari decât cele practicate atât de industria Uniunii, cât și de producătorii-exportatori. Prin urmare, având în vedere prețurile ridicate și volumele limitate, importurile din Coreea nu par să joace un rol în prejudiciul suferit de industria Uniunii. |
| --- | --- |

(695)

Importurile din Coreea au crescut în cursul perioadei examinate de la aproximativ 20 000 km cablu în 2017 la aproximativ 45 000 km cablu în perioada de anchetă. Cota de piață a acestor importuri a crescut de la 1,6 % în 2017 la 2,6 % în cursul perioadei de anchetă. Prețurile medii din Coreea par să fie semnificativ mai mari decât cele practicate atât de industria Uniunii, cât și de producătorii-exportatori. Prin urmare, având în vedere prețurile ridicate și volumele limitate, importurile din Coreea nu par să joace un rol în prejudiciul suferit de industria Uniunii.

| (696) | Importurile din Turcia par să fi fost realizate la un preț scăzut, deși mai mare decât cel al importurilor din China între 2018 și perioada de anchetă și în creștere treptată. Cota de piață a exportatorilor turci a fost în principiu stabilă în perioada examinată, situându-se cu puțin peste 2 %. Aceste tendințe se bazează pe statistici care includ multe tipuri de produse și, prin urmare, având în vedere volumele globale limitate, Comisia nu poate estima cu precizie impactul acestor importuri asupra situației industriei Uniunii. Deși nu se poate exclude faptul că importurile din Turcia ar fi putut contribui la prejudiciul suferit de industria Uniunii, având în vedere volumul lor relativ în raport cu importurile produsului în cauză și cota de piață stabilă pe parcursul întregii perioade, Comisia a concluzionat că, chiar dacă aceste importuri au avut un impact redus asupra situației industriei, acestea nu au atenuat legătura de cauzalitate dintre importurile subvenționate din China și prejudiciul suferit de industria Uniunii. |
| --- | --- |

(696)

Importurile din Turcia par să fi fost realizate la un preț scăzut, deși mai mare decât cel al importurilor din China între 2018 și perioada de anchetă și în creștere treptată. Cota de piață a exportatorilor turci a fost în principiu stabilă în perioada examinată, situându-se cu puțin peste 2 %. Aceste tendințe se bazează pe statistici care includ multe tipuri de produse și, prin urmare, având în vedere volumele globale limitate, Comisia nu poate estima cu precizie impactul acestor importuri asupra situației industriei Uniunii. Deși nu se poate exclude faptul că importurile din Turcia ar fi putut contribui la prejudiciul suferit de industria Uniunii, având în vedere volumul lor relativ în raport cu importurile produsului în cauză și cota de piață stabilă pe parcursul întregii perioade, Comisia a concluzionat că, chiar dacă aceste importuri au avut un impact redus asupra situației industriei, acestea nu au atenuat legătura de cauzalitate dintre importurile subvenționate din China și prejudiciul suferit de industria Uniunii.

| (697) | În final, și importurile din Norvegia au crescut în perioada examinată. Prețurile din Norvegia, care erau deja scăzute în 2017, au continuat să scadă în perioada examinată (-21 % între 2017 și perioada de anchetă), la un nivel de preț cu mult sub cel al industriei Uniunii și cel al unuia dintre exportatorii chinezi. În cursul aceleiași perioade, cota de piață a exportatorilor din Norvegia a crescut de la 1 % la 1,5 %. Aceste tendințe se bazează pe statistici care includ multe tipuri de produse și, prin urmare, având în vedere volumele globale limitate, Comisia nu poate estima cu precizie impactul acestor importuri asupra situației industriei Uniunii. Deși nu se poate exclude faptul că importurile din Norvegia ar fi putut contribui la prejudiciul suferit de industria Uniunii, având în vedere volumul lor relativ în raport cu importurile produsului în cauză, Comisia a concluzionat că, chiar dacă aceste importuri au avut un impact limitat asupra situației din industrie, nu au atenuat legătura de cauzalitate dintre importurile subvenționate din China și prejudiciul suferit de industria Uniunii. |
| --- | --- |

(697)

În final, și importurile din Norvegia au crescut în perioada examinată. Prețurile din Norvegia, care erau deja scăzute în 2017, au continuat să scadă în perioada examinată (-21 % între 2017 și perioada de anchetă), la un nivel de preț cu mult sub cel al industriei Uniunii și cel al unuia dintre exportatorii chinezi. În cursul aceleiași perioade, cota de piață a exportatorilor din Norvegia a crescut de la 1 % la 1,5 %. Aceste tendințe se bazează pe statistici care includ multe tipuri de produse și, prin urmare, având în vedere volumele globale limitate, Comisia nu poate estima cu precizie impactul acestor importuri asupra situației industriei Uniunii. Deși nu se poate exclude faptul că importurile din Norvegia ar fi putut contribui la prejudiciul suferit de industria Uniunii, având în vedere volumul lor relativ în raport cu importurile produsului în cauză, Comisia a concluzionat că, chiar dacă aceste importuri au avut un impact limitat asupra situației din industrie, nu au atenuat legătura de cauzalitate dintre importurile subvenționate din China și prejudiciul suferit de industria Uniunii.

| (698) | Importurile din alte țări terțe au scăzut ușor în perioada examinată, în termeni absoluți, și au pierdut o cotă de piață semnificativă pe parcurs. Prețurile medii au fost ridicate și, prin urmare, nu există niciun indiciu că acestea au cauzat prejudiciul important suferit de industria Uniunii. |
| --- | --- |

(698)

Importurile din alte țări terțe au scăzut ușor în perioada examinată, în termeni absoluți, și au pierdut o cotă de piață semnificativă pe parcurs. Prețurile medii au fost ridicate și, prin urmare, nu există niciun indiciu că acestea au cauzat prejudiciul important suferit de industria Uniunii.

| (699) | CCCME a afirmat că a existat o lipsă totală de corelare între importurile din China și dezvoltarea industriei Uniunii. În special, CCCME a susținut că, în contextul celei mai mari creșteri a volumului importurilor din China în perioada 2017-2018, industria Uniunii a înregistrat o creștere a profitabilității. CCCME a afirmat, de asemenea, că, în perioada 2018-2019, când importurile din China au crescut și prețurile au scăzut, producătorii din Uniune și-au majorat prețurile de vânzare fără a pierde din cota de piață. |
| --- | --- |

(699)

CCCME a afirmat că a existat o lipsă totală de corelare între importurile din China și dezvoltarea industriei Uniunii. În special, CCCME a susținut că, în contextul celei mai mari creșteri a volumului importurilor din China în perioada 2017-2018, industria Uniunii a înregistrat o creștere a profitabilității. CCCME a afirmat, de asemenea, că, în perioada 2018-2019, când importurile din China au crescut și prețurile au scăzut, producătorii din Uniune și-au majorat prețurile de vânzare fără a pierde din cota de piață.

| (700) | În acest sens, Comisia reamintește că marea majoritate a pieței se bazează pe contracte de aprovizionare pe termen lung, astfel cum se explică în considerentele 668-678. În plus, profitabilitatea industriei Uniunii s-a situat sub profitul indicativ obținut pe parcursul perioadei examinate, ceea ce arată că industria Uniunii a suferit deja un prejudiciu în 2018 și 2019, când, astfel cum a observat CCCME, importurile din China care au făcut obiectul unui dumping au crescut puternic. Prin urmare, Comisia consideră că argumentele de mai sus formulate de CCCME nu indică absența unei legături de cauzalitate între dumping și prejudiciu. Într-adevăr, s-a confirmat doar că a existat un anumit interval de timp între creșterea importurilor produsului în cauză din China și tendința negativă a unora dintre indicatorii de prejudiciu. |
| --- | --- |

(700)

În acest sens, Comisia reamintește că marea majoritate a pieței se bazează pe contracte de aprovizionare pe termen lung, astfel cum se explică în considerentele 668-678. În plus, profitabilitatea industriei Uniunii s-a situat sub profitul indicativ obținut pe parcursul perioadei examinate, ceea ce arată că industria Uniunii a suferit deja un prejudiciu în 2018 și 2019, când, astfel cum a observat CCCME, importurile din China care au făcut obiectul unui dumping au crescut puternic. Prin urmare, Comisia consideră că argumentele de mai sus formulate de CCCME nu indică absența unei legături de cauzalitate între dumping și prejudiciu. Într-adevăr, s-a confirmat doar că a existat un anumit interval de timp între creșterea importurilor produsului în cauză din China și tendința negativă a unora dintre indicatorii de prejudiciu.

| (701) | Având în vedere cele de mai sus, importurile din alte țări decât China nu ar fi putut cauza deteriorarea observată a performanțelor industriei Uniunii și, în orice caz, nu atenuează legătura de cauzalitate dintre această deteriorare și gradul de pătrundere al importurilor din China. |
| --- | --- |

(701)

Având în vedere cele de mai sus, importurile din alte țări decât China nu ar fi putut cauza deteriorarea observată a performanțelor industriei Uniunii și, în orice caz, nu atenuează legătura de cauzalitate dintre această deteriorare și gradul de pătrundere al importurilor din China.

5.2.2.   Rezultatele la export ale industriei Uniunii

Rezultatele la export ale industriei Uniunii

| (702) | Volumul exporturilor industriei Uniunii a evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

  Tabelul 12


  Rezultatele la export ale producătorilor din Uniune | 2017 | 2018 | 2019 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul exporturilor (km cablu) | 85 676 | 99 295 | 95 397 | 108 672 |
| Indice | 100 | 116 | 111 | 127 |
| Prețul mediu (EUR/km cablu) | 1 329 | 1 111 | 1 282 | 949 |
| Indice | 100 | 84 | 96 | 71 |
| Sursă: | Industria Uniunii. |

(702)

Volumul exporturilor industriei Uniunii a evoluat pe parcursul perioadei examinate după cum urmează:

Tabelul 12

Tabelul 12

Rezultatele la export ale producătorilor din Uniune

Rezultatele la export ale producătorilor din Uniune

2017

2018

2019

PA

Volumul exporturilor (km cablu)

85 676

99 295

95 397

108 672

Indice

Indice

100

100

116

116

111

111

127

127

Prețul mediu (EUR/km cablu)

1 329

1 111

1 282

949

Indice

Indice

100

100

84

84

96

96

71

71

Sursă:

Sursă:

Industria Uniunii.

| (703) | Exporturile industriei Uniunii au crescut cu 27 % în perioada examinată, de la aproximativ 85 000 km cablu în 2017 la aproximativ 108 000 km cablu în perioada de anchetă. |
| --- | --- |

(703)

Exporturile industriei Uniunii au crescut cu 27 % în perioada examinată, de la aproximativ 85 000 km cablu în 2017 la aproximativ 108 000 km cablu în perioada de anchetă.

| (704) | Prețul mediu al exporturilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion a scăzut cu 29 % în perioada examinată, de la 1 329 EUR/km cablu în 2017 la 949 EUR/km cablu în perioada de anchetă. Nivelurile prețurilor au fost peste cele din Uniune. |
| --- | --- |

(704)

Prețul mediu al exporturilor producătorilor din Uniune incluși în eșantion a scăzut cu 29 % în perioada examinată, de la 1 329 EUR/km cablu în 2017 la 949 EUR/km cablu în perioada de anchetă. Nivelurile prețurilor au fost peste cele din Uniune.

| (705) | În contextul creșterii exporturilor și al unor niveluri ale prețurilor relativ ridicate, este clar că aceste exporturi nu ar fi cauzat un prejudiciu industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(705)

În contextul creșterii exporturilor și al unor niveluri ale prețurilor relativ ridicate, este clar că aceste exporturi nu ar fi cauzat un prejudiciu industriei Uniunii.

5.2.3.   Volumele captive

Volumele captive

| (706) | Astfel cum se arată în tabelul 4, în cursul perioadei examinate, utilizarea captivă a industriei Uniunii a scăzut cu 12 %. |
| --- | --- |

(706)

Astfel cum se arată în tabelul 4, în cursul perioadei examinate, utilizarea captivă a industriei Uniunii a scăzut cu 12 %.

| (707) | Având în vedere dimensiunea limitată a pieței (estimată la mai puțin de 5 % din producția Uniunii în perioada de anchetă), Comisia a constatat că ușoara scădere a utilizării captive nu a cauzat un prejudiciu important industriei Uniunii. |
| --- | --- |

(707)

Având în vedere dimensiunea limitată a pieței (estimată la mai puțin de 5 % din producția Uniunii în perioada de anchetă), Comisia a constatat că ușoara scădere a utilizării captive nu a cauzat un prejudiciu important industriei Uniunii.

5.2.4.   Prețul materiilor prime

Prețul materiilor prime

| (708) | Principala materie primă utilizată de industria Uniunii constă în fibrele optice, produse în Uniune sau importate. Mai mulți importatori au afirmat că producătorii din Uniune incluși în eșantion cumpără fibre optice de la societățile lor afiliate din afara Uniunii la prețuri de transfer care nu corespund prețului pieței pentru această materie primă. De fapt, importatorii au suspectat că acest preț de transfer a fost prea ridicat, generând, prin urmare, o rată de profit mai mică pentru producătorii din UE incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(708)

Principala materie primă utilizată de industria Uniunii constă în fibrele optice, produse în Uniune sau importate. Mai mulți importatori au afirmat că producătorii din Uniune incluși în eșantion cumpără fibre optice de la societățile lor afiliate din afara Uniunii la prețuri de transfer care nu corespund prețului pieței pentru această materie primă. De fapt, importatorii au suspectat că acest preț de transfer a fost prea ridicat, generând, prin urmare, o rată de profit mai mică pentru producătorii din UE incluși în eșantion.

| (709) | În special, Connect Com și-a exprimat îngrijorarea cu privire la prețurile de transfer intern în cazul tranzacțiilor între societăți care au avut loc în cadrul grupurilor Prysmian și Corning. |
| --- | --- |

(709)

În special, Connect Com și-a exprimat îngrijorarea cu privire la prețurile de transfer intern în cazul tranzacțiilor între societăți care au avut loc în cadrul grupurilor Prysmian și Corning.

| (710) | Pentru a examina această afirmație, Comisia a solicitat informații suplimentare din partea producătorilor din Uniune incluși în eșantion cu privire la achizițiile lor de fibre optice utilizate pentru fabricarea de cabluri din fibre optice în PA. De asemenea, Comisia a solicitat informații cu privire la fibrele optice produse de societățile afiliate producătorilor din Uniune incluși în eșantion și cu privire la vânzările acestor fibre (volum și cantitate) către clienți afiliați sau neafiliați, în interiorul sau în exteriorul UE. Prin compararea vânzărilor acelorași tipuri de produse de fibre către părți afiliate sau neafiliate, Comisia a putut să stabilească faptul că prețurile au fost de același ordin ca mărime și că, prin urmare, vânzările de fibre către societățile afiliate au fost realizate în condiții de concurență deplină. Datele privind această activitate sunt specifice fiecărei societăți și confidențiale; prin urmare, nu pot fi divulgate. |
| --- | --- |

(710)

Pentru a examina această afirmație, Comisia a solicitat informații suplimentare din partea producătorilor din Uniune incluși în eșantion cu privire la achizițiile lor de fibre optice utilizate pentru fabricarea de cabluri din fibre optice în PA. De asemenea, Comisia a solicitat informații cu privire la fibrele optice produse de societățile afiliate producătorilor din Uniune incluși în eșantion și cu privire la vânzările acestor fibre (volum și cantitate) către clienți afiliați sau neafiliați, în interiorul sau în exteriorul UE. Prin compararea vânzărilor acelorași tipuri de produse de fibre către părți afiliate sau neafiliate, Comisia a putut să stabilească faptul că prețurile au fost de același ordin ca mărime și că, prin urmare, vânzările de fibre către societățile afiliate au fost realizate în condiții de concurență deplină. Datele privind această activitate sunt specifice fiecărei societăți și confidențiale; prin urmare, nu pot fi divulgate.

| (711) | Astfel, Comisia a concluzionat că prejudiciul important suferit de industria Uniunii nu a fost cauzat de impactul prețurilor de transfer asupra profitabilității producătorilor din Uniune incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(711)

Astfel, Comisia a concluzionat că prejudiciul important suferit de industria Uniunii nu a fost cauzat de impactul prețurilor de transfer asupra profitabilității producătorilor din Uniune incluși în eșantion.

5.2.5.   Efectul pandemiei de COVID-19

Efectul pandemiei de COVID-19

| (712) | În observațiile sale privind deschiderea anchetei, menționate în considerentul 5, CCCME a susținut că există o corelație clară între scăderea vânzărilor pentru industria CFO din UE (și la nivel mondial) și începutul pandemiei și că această situație nu ar trebui exploatată pentru a impune măsuri nejustificate de apărare comercială. În observațiile sale privind comunicarea constatărilor finale, Connect Com a susținut că nu este clar care parte din datele PA se referă la anul 2019 și care parte a acestora se referă la anul 2020 și, prin urmare, efectul preconizat al pandemiei de COVID-19 nu a putut fi evaluat și a solicitat o defalcare a datelor referitoare la PA. În ceea ce privește această afirmație, Comisia observă că a solicitat ca toate datele referitoare la PA furnizate de părți să fie defalcate pe trimestre, pentru a evalua orice potențiale efecte ale pandemiei de COVID-19 asupra PA. Ancheta a arătat că pandemia de COVID-19 a avut doar un impact foarte redus și temporar asupra industriei (astfel cum se explică în considerentele 599 și 729) și nu a împiedicat creșterea semnificativă a consumului în Uniune pe parcursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(712)

În observațiile sale privind deschiderea anchetei, menționate în considerentul 5, CCCME a susținut că există o corelație clară între scăderea vânzărilor pentru industria CFO din UE (și la nivel mondial) și începutul pandemiei și că această situație nu ar trebui exploatată pentru a impune măsuri nejustificate de apărare comercială. În observațiile sale privind comunicarea constatărilor finale, Connect Com a susținut că nu este clar care parte din datele PA se referă la anul 2019 și care parte a acestora se referă la anul 2020 și, prin urmare, efectul preconizat al pandemiei de COVID-19 nu a putut fi evaluat și a solicitat o defalcare a datelor referitoare la PA. În ceea ce privește această afirmație, Comisia observă că a solicitat ca toate datele referitoare la PA furnizate de părți să fie defalcate pe trimestre, pentru a evalua orice potențiale efecte ale pandemiei de COVID-19 asupra PA. Ancheta a arătat că pandemia de COVID-19 a avut doar un impact foarte redus și temporar asupra industriei (astfel cum se explică în considerentele 599 și 729) și nu a împiedicat creșterea semnificativă a consumului în Uniune pe parcursul perioadei examinate.

5.3.   Concluzie privind legătura de cauzalitate

Concluzie privind legătura de cauzalitate

| (713) | Comisia a distins și a separat efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei Uniunii de efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unor subvenții. Niciunul dintre ceilalți factori nu a explicat evoluția negativă a industriei Uniunii în ceea ce privește pierderea cotei de piață, scăderea prețurilor și a profitabilității, scăderea investițiilor și a randamentului acestora. |
| --- | --- |

(713)

Comisia a distins și a separat efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei Uniunii de efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unor subvenții. Niciunul dintre ceilalți factori nu a explicat evoluția negativă a industriei Uniunii în ceea ce privește pierderea cotei de piață, scăderea prețurilor și a profitabilității, scăderea investițiilor și a randamentului acestora.

| (714) | Impactul negativ asupra profitabilității cauzat de importurile subvenționate și presiunea continuă asupra prețurilor nu au permis industriei Uniunii să realizeze investițiile necesare pentru supraviețuirea pe termen lung a industriei. Acest aspect este susținut de tendința descrescătoare menționată în considerentul 657 și de anularea investițiilor planificate, menționată în considerentul 665. |
| --- | --- |

(714)

Impactul negativ asupra profitabilității cauzat de importurile subvenționate și presiunea continuă asupra prețurilor nu au permis industriei Uniunii să realizeze investițiile necesare pentru supraviețuirea pe termen lung a industriei. Acest aspect este susținut de tendința descrescătoare menționată în considerentul 657 și de anularea investițiilor planificate, menționată în considerentul 665.

| (715) | Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat în această etapă că importurile subvenționate provenite din țara în cauză au cauzat un prejudiciu important industriei Uniunii. Ceilalți factori cunoscuți, în mod individual sau colectiv, nu au reușit să atenueze legătura de cauzalitate dintre importurile subvenționate și prejudiciul important. |
| --- | --- |

(715)

Pe baza celor de mai sus, Comisia a concluzionat în această etapă că importurile subvenționate provenite din țara în cauză au cauzat un prejudiciu important industriei Uniunii. Ceilalți factori cunoscuți, în mod individual sau colectiv, nu au reușit să atenueze legătura de cauzalitate dintre importurile subvenționate și prejudiciul important.

6.   INTERESUL UNIUNII

INTERESUL UNIUNII

| (716) | În conformitate cu articolul 31 din regulamentul de bază, Comisia a verificat dacă poate concluziona în mod clar că, în pofida stabilirii existenței unor subvenții prejudiciabile, adoptarea unor măsuri în cazul de față nu este în interesul Uniunii. Stabilirea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea tuturor intereselor diferite implicate, inclusiv a celor ale industriei Uniunii, ale importatorilor, ale utilizatorilor și ale altor operatori economici relevanți. |
| --- | --- |

(716)

În conformitate cu articolul 31 din regulamentul de bază, Comisia a verificat dacă poate concluziona în mod clar că, în pofida stabilirii existenței unor subvenții prejudiciabile, adoptarea unor măsuri în cazul de față nu este în interesul Uniunii. Stabilirea interesului Uniunii s-a bazat pe evaluarea tuturor intereselor diferite implicate, inclusiv a celor ale industriei Uniunii, ale importatorilor, ale utilizatorilor și ale altor operatori economici relevanți.

| (717) | Au fost transmise mai multe observații privind interesul Uniunii. În special, GC a afirmat că importurile din China promovează în mod eficace dezvoltarea tehnologiei în industrie și încurajează concurența pe piața Uniunii. Potrivit GC, dacă este supraprotejată, industria cablurilor din fibre optice din Uniune nu va face decât să piardă teren în fața țărilor terțe, astfel că nu este în interesul Uniunii să se continue ancheta antidumping în acest sector, deoarece ar putea afecta cooperarea bilaterală dintre China și Uniune în domeniul digital. |
| --- | --- |

(717)

Au fost transmise mai multe observații privind interesul Uniunii. În special, GC a afirmat că importurile din China promovează în mod eficace dezvoltarea tehnologiei în industrie și încurajează concurența pe piața Uniunii. Potrivit GC, dacă este supraprotejată, industria cablurilor din fibre optice din Uniune nu va face decât să piardă teren în fața țărilor terțe, astfel că nu este în interesul Uniunii să se continue ancheta antidumping în acest sector, deoarece ar putea afecta cooperarea bilaterală dintre China și Uniune în domeniul digital.

| (718) | De asemenea, Connect Com a afirmat că impunerea măsurilor ar fi în defavoarea industriei, deoarece importatorii din China nu ar mai putea depune oferte atractive în cadrul licitațiilor. În consecință, nivelul prețurilor în cadrul licitațiilor ar crește, ceea ce ar avea un impact negativ asupra bugetelor publice. |
| --- | --- |

(718)

De asemenea, Connect Com a afirmat că impunerea măsurilor ar fi în defavoarea industriei, deoarece importatorii din China nu ar mai putea depune oferte atractive în cadrul licitațiilor. În consecință, nivelul prețurilor în cadrul licitațiilor ar crește, ceea ce ar avea un impact negativ asupra bugetelor publice.

| (719) | CCCME a observat că agenda de digitalizare a UE și tranziția la 5G ar avea cel mai mult de câștigat dacă aprovizionarea cu cabluri din fibre optice de înaltă calitate din China nu ar mai fi restricționată. |
| --- | --- |

(719)

CCCME a observat că agenda de digitalizare a UE și tranziția la 5G ar avea cel mai mult de câștigat dacă aprovizionarea cu cabluri din fibre optice de înaltă calitate din China nu ar mai fi restricționată.

| (720) | În schimb, Cable 77 a subliniat că instituirea unor taxe pentru cablurile din fibre optice ar influența și alte industrii și că, dacă taxele ar fi instituite pentru cabluri, atunci acestea ar trebui instituite și pentru fibre, deoarece producătorii din Uniune utilizează și fibre produse în afara Uniunii. |
| --- | --- |

(720)

În schimb, Cable 77 a subliniat că instituirea unor taxe pentru cablurile din fibre optice ar influența și alte industrii și că, dacă taxele ar fi instituite pentru cabluri, atunci acestea ar trebui instituite și pentru fibre, deoarece producătorii din Uniune utilizează și fibre produse în afara Uniunii.

| (721) | Cu toate acestea, astfel cum se detaliază în considerentele următoare, Comisia a concluzionat că nu există motive imperioase în baza cărora să se considere că instituirea măsurilor asupra importurilor de cabluri din fibre optice originare din China nu este în interesul Uniunii. |
| --- | --- |

(721)

Cu toate acestea, astfel cum se detaliază în considerentele următoare, Comisia a concluzionat că nu există motive imperioase în baza cărora să se considere că instituirea măsurilor asupra importurilor de cabluri din fibre optice originare din China nu este în interesul Uniunii.

6.1.   Interesul industriei Uniunii

Interesul industriei Uniunii

| (722) | Există 29 de societăți care produc CFO în Uniune, având aproximativ 4 700 de angajați (ENI). Producătorii sunt răspândiți pe scară largă în întreaga Uniune. |
| --- | --- |

(722)

Există 29 de societăți care produc CFO în Uniune, având aproximativ 4 700 de angajați (ENI). Producătorii sunt răspândiți pe scară largă în întreaga Uniune.

| (723) | Instituirea de măsuri ar permite industriei Uniunii să își păstreze poziția competitivă pe piață și să recupereze cota de piață pierdută, îmbunătățind, în același timp, profitabilitatea acesteia către niveluri considerate sustenabile. |
| --- | --- |

(723)

Instituirea de măsuri ar permite industriei Uniunii să își păstreze poziția competitivă pe piață și să recupereze cota de piață pierdută, îmbunătățind, în același timp, profitabilitatea acesteia către niveluri considerate sustenabile.

| (724) | Absența măsurilor ar putea avea un efect negativ semnificativ asupra industriei Uniunii în ceea ce privește scăderea în continuare a prețurilor și scăderea vânzărilor și a producției, ceea ce ar determina o deteriorare financiară suplimentară în ceea ce privește profitabilitatea și investițiile, punând astfel în pericol viitorul acesteia. |
| --- | --- |

(724)

Absența măsurilor ar putea avea un efect negativ semnificativ asupra industriei Uniunii în ceea ce privește scăderea în continuare a prețurilor și scăderea vânzărilor și a producției, ceea ce ar determina o deteriorare financiară suplimentară în ceea ce privește profitabilitatea și investițiile, punând astfel în pericol viitorul acesteia.

6.2.   Interesul importatorilor neafiliați

Interesul importatorilor neafiliați

| (725) | Cooperarea din partea sectorului importator a fost relativ redusă. Cinci importatori neafiliați au prezentat un formular de eșantionare în termen. Dintre acești cinci importatori, patru au transmis un răspuns la chestionar. Un nou importator s-a manifestat după deschiderea anchetei antisubvenție având ca obiect cablurile din fibre optice din China și a solicitat să coopereze și în cadrul prezentei anchete. Comisia a acordat statutul de parte interesată acestui importator pentru prezenta anchetă din ziua în care s-a manifestat și au fost luate în considerare informațiile transmise pentru prezenta anchetă fără a aduce atingere etapelor procedurale deja încheiate. |
| --- | --- |

(725)

Cooperarea din partea sectorului importator a fost relativ redusă. Cinci importatori neafiliați au prezentat un formular de eșantionare în termen. Dintre acești cinci importatori, patru au transmis un răspuns la chestionar. Un nou importator s-a manifestat după deschiderea anchetei antisubvenție având ca obiect cablurile din fibre optice din China și a solicitat să coopereze și în cadrul prezentei anchete. Comisia a acordat statutul de parte interesată acestui importator pentru prezenta anchetă din ziua în care s-a manifestat și au fost luate în considerare informațiile transmise pentru prezenta anchetă fără a aduce atingere etapelor procedurale deja încheiate.

| (726) | Cei cinci importatori cooperanți reprezintă aproximativ 12 % din importurile din China. Doi importatori au furnizat informații complete în cadrul răspunsurilor la chestionar, în timp ce ceilalți trei nu au fost în măsură să furnizeze date exacte privind profiturile pentru produsul în cauză pentru PA. Toți importatorii cooperanți s-au opus măsurilor. |
| --- | --- |

(726)

Cei cinci importatori cooperanți reprezintă aproximativ 12 % din importurile din China. Doi importatori au furnizat informații complete în cadrul răspunsurilor la chestionar, în timp ce ceilalți trei nu au fost în măsură să furnizeze date exacte privind profiturile pentru produsul în cauză pentru PA. Toți importatorii cooperanți s-au opus măsurilor.

| (727) | Importatorii cooperanți se află în patru state membre diferite și activitatea acestora este concentrată în principal în statele respective. Aceștia importă aproximativ 70-90 % din achizițiile lor de CFO din China și se aprovizionează pentru restul cantității de la producătorii din Uniune și de la producătorii din alte țări terțe. Ei au subliniat importanța unor surse diferite de aprovizionare. Importurile de CFO din țări terțe nu sunt supuse taxelor vamale în Uniune. |
| --- | --- |

(727)

Importatorii cooperanți se află în patru state membre diferite și activitatea acestora este concentrată în principal în statele respective. Aceștia importă aproximativ 70-90 % din achizițiile lor de CFO din China și se aprovizionează pentru restul cantității de la producătorii din Uniune și de la producătorii din alte țări terțe. Ei au subliniat importanța unor surse diferite de aprovizionare. Importurile de CFO din țări terțe nu sunt supuse taxelor vamale în Uniune.

| (728) | O parte importantă a activității importatorilor cooperanți este aceea de a depune oferte pentru proiecte mai mici. Pe lângă aceste oferte, ei oferă, de asemenea, produse suplimentare (de exemplu, conducte, conectori și cabinete) și servicii complexe pentru clienți (de exemplu, conceperea și instalarea de rețele). În medie, produsul în cauză reprezintă o treime din cifra lor de afaceri totală. |
| --- | --- |

(728)

O parte importantă a activității importatorilor cooperanți este aceea de a depune oferte pentru proiecte mai mici. Pe lângă aceste oferte, ei oferă, de asemenea, produse suplimentare (de exemplu, conducte, conectori și cabinete) și servicii complexe pentru clienți (de exemplu, conceperea și instalarea de rețele). În medie, produsul în cauză reprezintă o treime din cifra lor de afaceri totală.

| (729) | Niciunul dintre importatori nu a afirmat că pandemia de COVID-19 ar fi avut un impact major asupra activității lor comerciale. Un importator a declarat că a existat o anumită încetinire în martie 2020 din cauza restricțiilor de deplasare a persoanelor, însă a subliniat că importanța proiectelor „fibră până acasă” (FTTH) a fost amplificată de această criză. |
| --- | --- |

(729)

Niciunul dintre importatori nu a afirmat că pandemia de COVID-19 ar fi avut un impact major asupra activității lor comerciale. Un importator a declarat că a existat o anumită încetinire în martie 2020 din cauza restricțiilor de deplasare a persoanelor, însă a subliniat că importanța proiectelor „fibră până acasă” (FTTH) a fost amplificată de această criză.

| (730) | Importatorii consideră că avantajul lor competitiv în fața producătorilor din Uniune constă în structura și logistica lor eficace destinate vânzărilor. Aceștia își reduc termenele de livrare prin păstrarea unei cantități importante de stocuri în antrepozite și își propun să răspundă într-un mod rapid și flexibil nevoilor clienților lor. |
| --- | --- |

(730)

Importatorii consideră că avantajul lor competitiv în fața producătorilor din Uniune constă în structura și logistica lor eficace destinate vânzărilor. Aceștia își reduc termenele de livrare prin păstrarea unei cantități importante de stocuri în antrepozite și își propun să răspundă într-un mod rapid și flexibil nevoilor clienților lor.

| (731) | Importatorii au afirmat că nu își pot procura tot necesarul de CFO de la industria Uniunii, deoarece industria nu poate furniza cantitățile necesare în termenele solicitate. Aceștia au afirmat că, în perioada 2017-2018, a existat pe piață un deficit de CFO și de materie primă aferentă (fibra optică). La momentul respectiv, industria Uniunii nu a putut să acopere cererea lor și, prin urmare, au fost nevoiți să găsească alți furnizori. Unii importatori au subliniat că, odată cu implementarea rețelelor de fibre optice și a celor 5G, cererea de CFO a crescut și se preconizează că va crește în continuare. Ei au afirmat că această creștere a cererii, în combinație cu măsurile potențiale de apărare comercială, ar putea duce la un nou deficit pe piață și la întârzieri în extinderea rețelelor de fibră optică și a celor 5G. |
| --- | --- |

(731)

Importatorii au afirmat că nu își pot procura tot necesarul de CFO de la industria Uniunii, deoarece industria nu poate furniza cantitățile necesare în termenele solicitate. Aceștia au afirmat că, în perioada 2017-2018, a existat pe piață un deficit de CFO și de materie primă aferentă (fibra optică). La momentul respectiv, industria Uniunii nu a putut să acopere cererea lor și, prin urmare, au fost nevoiți să găsească alți furnizori. Unii importatori au subliniat că, odată cu implementarea rețelelor de fibre optice și a celor 5G, cererea de CFO a crescut și se preconizează că va crește în continuare. Ei au afirmat că această creștere a cererii, în combinație cu măsurile potențiale de apărare comercială, ar putea duce la un nou deficit pe piață și la întârzieri în extinderea rețelelor de fibră optică și a celor 5G.

| (732) | Industria Uniunii a respins această afirmație privind problemele de aprovizionare, susținând că industria dispune de o capacitate neutilizată importantă. Într-adevăr, potrivit anchetei, gradul de utilizare a capacității de producție al industriei Uniunii a fost de 59 % în PA, iar capacitatea de producție de cabluri din fibre optice este de peste 2 milioane de km cablu, cu mult peste consumul la nivelul Uniunii estimat pentru CFO pentru anii următori. Industria Uniunii a furnizat elemente de probă care arată că producătorii din Uniune au capacitatea de a produce mai un volum mai mare de CFO, dacă este necesar. În plus, există surse alternative de aprovizionare în țări terțe. |
| --- | --- |

(732)

Industria Uniunii a respins această afirmație privind problemele de aprovizionare, susținând că industria dispune de o capacitate neutilizată importantă. Într-adevăr, potrivit anchetei, gradul de utilizare a capacității de producție al industriei Uniunii a fost de 59 % în PA, iar capacitatea de producție de cabluri din fibre optice este de peste 2 milioane de km cablu, cu mult peste consumul la nivelul Uniunii estimat pentru CFO pentru anii următori. Industria Uniunii a furnizat elemente de probă care arată că producătorii din Uniune au capacitatea de a produce mai un volum mai mare de CFO, dacă este necesar. În plus, există surse alternative de aprovizionare în țări terțe.

| (733) | De asemenea, importatorii au afirmat că au contracte de aprovizionare pe termen lung cu clienții lor, în care prețurile fixe sunt convenite pentru o perioadă totală de doi-patru ani și nu există nicio clauză de modificare a prețului ca urmare a creșterilor neprevăzute ale prețurilor de cumpărare. Prin urmare, ar fi imposibil un transfer al costurilor majorate asupra clienților lor. Mai mult, importatorii au afirmat că nu pot depune oferte în cadrul licitațiilor care sunt inițiate în cursul prezentei anchete deoarece nu știu ce preț vor plăti pentru CFO în cazul în care se instituie măsuri. |
| --- | --- |

(733)

De asemenea, importatorii au afirmat că au contracte de aprovizionare pe termen lung cu clienții lor, în care prețurile fixe sunt convenite pentru o perioadă totală de doi-patru ani și nu există nicio clauză de modificare a prețului ca urmare a creșterilor neprevăzute ale prețurilor de cumpărare. Prin urmare, ar fi imposibil un transfer al costurilor majorate asupra clienților lor. Mai mult, importatorii au afirmat că nu pot depune oferte în cadrul licitațiilor care sunt inițiate în cursul prezentei anchete deoarece nu știu ce preț vor plăti pentru CFO în cazul în care se instituie măsuri.

| (734) | De asemenea, importatorii au afirmat că, în cazul contractelor actuale, nu ar fi posibilă o schimbare a sursei de aprovizionare cu alte țări terțe deoarece cablurile au fost supuse unor procese de aprobare complexe și, prin urmare, ar exista riscul unor întârzieri importante și al unor dificultăți considerabile în procesul de suflare a aerului, care trebuie adaptat la rigiditatea cablului, care variază de la furnizor la furnizor, chiar pentru produse cu aceleași specificații tehnice. |
| --- | --- |

(734)

De asemenea, importatorii au afirmat că, în cazul contractelor actuale, nu ar fi posibilă o schimbare a sursei de aprovizionare cu alte țări terțe deoarece cablurile au fost supuse unor procese de aprobare complexe și, prin urmare, ar exista riscul unor întârzieri importante și al unor dificultăți considerabile în procesul de suflare a aerului, care trebuie adaptat la rigiditatea cablului, care variază de la furnizor la furnizor, chiar pentru produse cu aceleași specificații tehnice.

| (735) | În plus, unii importatori au afirmat și că, în comparație cu cablurile produse de industria Uniunii, cablurile din China sunt de o calitate superioară. Deși specificațiile tehnice sunt identice, aceștia afirmă că CFO din China sunt produse în linii de fabricație mai noi, iar finisajele, rularea și caracteristicile tehnice sunt la standarde mai înalte. În plus, acești importatori afirmă că diferența de calitate nu se reflectă doar în produs, ci și în disponibilitatea producătorilor chinezi de a servi nevoile individuale ale clienților lor într-un mod mai flexibil și rapid, precum și în asigurarea unor servicii postvânzare mai bune. De asemenea, un importator afirmă că diferența de preț dintre cablurile din fibre optice produse în Uniune și cele produse în China este mai mică decât cea menționată în plângere. Totodată, importatorul afirmă și faptul că producătorii din Uniune furnizează alte produse (conducte, cămine de inspecție, cabluri de închidere) și consideră că măsurile ar permite producătorilor din Uniune să coreleze aceste produse suplimentare cu CFO și să le vândă ca parte a unui proiect. De asemenea, acesta consideră că măsurile ar reprezenta un factor de descurajare pentru producătorii din Uniune în ceea ce privește inovarea deoarece i-ar proteja de concurență. În opinia sa, acest lucru ar duce la o încetinire a implementării de rețele. |
| --- | --- |

(735)

În plus, unii importatori au afirmat și că, în comparație cu cablurile produse de industria Uniunii, cablurile din China sunt de o calitate superioară. Deși specificațiile tehnice sunt identice, aceștia afirmă că CFO din China sunt produse în linii de fabricație mai noi, iar finisajele, rularea și caracteristicile tehnice sunt la standarde mai înalte. În plus, acești importatori afirmă că diferența de calitate nu se reflectă doar în produs, ci și în disponibilitatea producătorilor chinezi de a servi nevoile individuale ale clienților lor într-un mod mai flexibil și rapid, precum și în asigurarea unor servicii postvânzare mai bune. De asemenea, un importator afirmă că diferența de preț dintre cablurile din fibre optice produse în Uniune și cele produse în China este mai mică decât cea menționată în plângere. Totodată, importatorul afirmă și faptul că producătorii din Uniune furnizează alte produse (conducte, cămine de inspecție, cabluri de închidere) și consideră că măsurile ar permite producătorilor din Uniune să coreleze aceste produse suplimentare cu CFO și să le vândă ca parte a unui proiect. De asemenea, acesta consideră că măsurile ar reprezenta un factor de descurajare pentru producătorii din Uniune în ceea ce privește inovarea deoarece i-ar proteja de concurență. În opinia sa, acest lucru ar duce la o încetinire a implementării de rețele.

| (736) | În observațiile sale privind comunicarea constatărilor finale, Connect Com a susținut că nivelul propus al taxelor depășește în mod semnificativ marjele sale de profit. Această situație ar cauza pierderi substanțiale, deoarece Connect Com nu ar putea transfera taxele asupra clienților săi, cu care a încheiat contracte pe termen lung cu prețuri fixe. În plus, Connect Com a susținut că marja sa de profit pentru contractele de achiziții publice a fost, de obicei, semnificativ mai mică de 20 % și că măsurile antisubvenție combinate cu taxele antidumping nu ar permite realizarea contractelor sale actuale. Prin urmare, taxele ar putea duce, în final, la falimentul său. De asemenea, Connect Com a susținut că producătorii din Uniune nu sunt în măsură sau nu sunt dispuși să furnizeze la timp CFO în conformitate cu cerințele sale și că, în cazul în care s-ar introduce măsuri, ar exista un deficit de CFO și o întârziere considerabilă în ceea ce privește termenele de execuție și instalarea rețelelor. În plus, Connect Com a susținut că nu este corect să se acorde producătorilor din UE o creștere a marjei de profit de la 8 % la 12 %, reducând în același timp marja de profit a importatorilor la zero sau chiar la pierderi. |
| --- | --- |

(736)

În observațiile sale privind comunicarea constatărilor finale, Connect Com a susținut că nivelul propus al taxelor depășește în mod semnificativ marjele sale de profit. Această situație ar cauza pierderi substanțiale, deoarece Connect Com nu ar putea transfera taxele asupra clienților săi, cu care a încheiat contracte pe termen lung cu prețuri fixe. În plus, Connect Com a susținut că marja sa de profit pentru contractele de achiziții publice a fost, de obicei, semnificativ mai mică de 20 % și că măsurile antisubvenție combinate cu taxele antidumping nu ar permite realizarea contractelor sale actuale. Prin urmare, taxele ar putea duce, în final, la falimentul său. De asemenea, Connect Com a susținut că producătorii din Uniune nu sunt în măsură sau nu sunt dispuși să furnizeze la timp CFO în conformitate cu cerințele sale și că, în cazul în care s-ar introduce măsuri, ar exista un deficit de CFO și o întârziere considerabilă în ceea ce privește termenele de execuție și instalarea rețelelor. În plus, Connect Com a susținut că nu este corect să se acorde producătorilor din UE o creștere a marjei de profit de la 8 % la 12 %, reducând în același timp marja de profit a importatorilor la zero sau chiar la pierderi.

| (737) | Comisia a constatat că, deși importatorii cooperanți au legături economice stabile cu furnizorii lor de CFO din China, aceștia nu au contracte pe termen lung cu furnizorii respectivi care să stabilească volume sau prețuri de cumpărare. De fapt, importatorii plasează comenzi periodice pentru volume mai mari de CFO și primesc o ofertă de preț pentru fiecare comandă din partea producătorilor chinezi. Deși importatorii afirmă că schimbarea furnizorilor ar fi costisitoare și ar necesita mult timp, aceștia cumpără și din alte surse (de exemplu, din Uniune, Statele Unite ale Americii, India, Kazahstan, Belarus, Ucraina) și au reușit să găsească noi furnizori în timpul presupusului deficit din 2017-2018. Acest lucru indică faptul că, deși importatorii ar fi nevoiți într-adevăr să plătească un preț mai mare pentru comenzile deja plasate, dar care nu au fost încă primite înainte de instituirea măsurilor, nu le-ar fi excesiv de dificil să treacă la furnizori noi într-un interval de timp relativ scurt. |
| --- | --- |

(737)

Comisia a constatat că, deși importatorii cooperanți au legături economice stabile cu furnizorii lor de CFO din China, aceștia nu au contracte pe termen lung cu furnizorii respectivi care să stabilească volume sau prețuri de cumpărare. De fapt, importatorii plasează comenzi periodice pentru volume mai mari de CFO și primesc o ofertă de preț pentru fiecare comandă din partea producătorilor chinezi. Deși importatorii afirmă că schimbarea furnizorilor ar fi costisitoare și ar necesita mult timp, aceștia cumpără și din alte surse (de exemplu, din Uniune, Statele Unite ale Americii, India, Kazahstan, Belarus, Ucraina) și au reușit să găsească noi furnizori în timpul presupusului deficit din 2017-2018. Acest lucru indică faptul că, deși importatorii ar fi nevoiți într-adevăr să plătească un preț mai mare pentru comenzile deja plasate, dar care nu au fost încă primite înainte de instituirea măsurilor, nu le-ar fi excesiv de dificil să treacă la furnizori noi într-un interval de timp relativ scurt.

| (738) | Deși măsurile compensatorii ar putea avea un anumit impact negativ asupra importatorilor și le-ar putea reduce profitabilitatea, importatorii vor fi în măsură să absoarbă și/sau să transfere o parte din costurile majorate ca urmare a instituirii taxei asupra clienților lor, având în vedere marjele lor de profit semnificative de peste 20 %. Aceștia au, de asemenea, posibilitatea de a găsi surse alternative de aprovizionare, inclusiv din alte țări terțe și de la industria Uniunii. Prin urmare, combinația dintre alte surse de aprovizionare pentru produsul în cauză și capacitatea de a absorbi și/sau de a transfera parțial efectul taxelor asupra clienților lor ar însemna că importatorii neafiliați nu sunt afectați într-un mod disproporționat de instituirea măsurilor. |
| --- | --- |

(738)

Deși măsurile compensatorii ar putea avea un anumit impact negativ asupra importatorilor și le-ar putea reduce profitabilitatea, importatorii vor fi în măsură să absoarbă și/sau să transfere o parte din costurile majorate ca urmare a instituirii taxei asupra clienților lor, având în vedere marjele lor de profit semnificative de peste 20 %. Aceștia au, de asemenea, posibilitatea de a găsi surse alternative de aprovizionare, inclusiv din alte țări terțe și de la industria Uniunii. Prin urmare, combinația dintre alte surse de aprovizionare pentru produsul în cauză și capacitatea de a absorbi și/sau de a transfera parțial efectul taxelor asupra clienților lor ar însemna că importatorii neafiliați nu sunt afectați într-un mod disproporționat de instituirea măsurilor.

| (739) | În observațiile sale privind comunicarea constatărilor finale, CCCME a susținut că instituirea de măsuri compensatorii ar fi în detrimentul agendei UE privind digitalizarea și al obiectivelor în materie de conectivitate, deoarece acestea vor conduce la deficite critice ale acestui produs esențial pentru rețelele 5G și vor conduce la o creștere a prețurilor, însă nu a furnizat elemente de probă în acest sens. |
| --- | --- |

(739)

În observațiile sale privind comunicarea constatărilor finale, CCCME a susținut că instituirea de măsuri compensatorii ar fi în detrimentul agendei UE privind digitalizarea și al obiectivelor în materie de conectivitate, deoarece acestea vor conduce la deficite critice ale acestui produs esențial pentru rețelele 5G și vor conduce la o creștere a prețurilor, însă nu a furnizat elemente de probă în acest sens.

| (740) | Se observă în continuare că afirmațiile privind diferențele de calitate, deficitul de aprovizionare, incapacitatea sau lipsa de voință a industriei Uniunii de a aproviziona piața, diferențele de preț, profitabilitatea importatorilor, riscurile de monopol sau oligopol, stimulentele pentru inovare și termenele de implementare a rețelelor de telecomunicații au fost nefondate și, prin urmare, nu pot fi acceptate. |
| --- | --- |

(740)

Se observă în continuare că afirmațiile privind diferențele de calitate, deficitul de aprovizionare, incapacitatea sau lipsa de voință a industriei Uniunii de a aproviziona piața, diferențele de preț, profitabilitatea importatorilor, riscurile de monopol sau oligopol, stimulentele pentru inovare și termenele de implementare a rețelelor de telecomunicații au fost nefondate și, prin urmare, nu pot fi acceptate.

| (741) | Se observă, de asemenea, că ancheta a arătat că unul dintre aspectele importante ale prejudiciului în acest caz este tocmai faptul că industria Uniunii nu poate atinge nivelul de profit care i-ar permite să continue să investească, printre altele, în capacități suplimentare pentru a satisface cererea tot mai mare de pe piața în expansiune a Uniunii. Impactul preconizat al măsurilor este tocmai acela de a restabili condițiile de concurență echitabile și de a permite realizarea unor astfel de profituri, investiții și extinderea capacității. |
| --- | --- |

(741)

Se observă, de asemenea, că ancheta a arătat că unul dintre aspectele importante ale prejudiciului în acest caz este tocmai faptul că industria Uniunii nu poate atinge nivelul de profit care i-ar permite să continue să investească, printre altele, în capacități suplimentare pentru a satisface cererea tot mai mare de pe piața în expansiune a Uniunii. Impactul preconizat al măsurilor este tocmai acela de a restabili condițiile de concurență echitabile și de a permite realizarea unor astfel de profituri, investiții și extinderea capacității.

| (742) | În observațiile sale privind comunicarea constatărilor finale, Connect Com a susținut că costurile materiilor prime au crescut semnificativ în toate sectoarele și că producția de cabluri în bandă largă a fost, de asemenea, afectată. În acest sens, Connect Com a oferit exemple de creștere a prețurilor unui furnizor chinez a cărui denumire nu a fost divulgată din al doilea trimestru al anului 2020 până în al doilea trimestru al anului 2021. În acest sens, Connect Com a susținut că există o nevoie urgentă de extindere a rețelelor de cablu în bandă largă în Europa, însă cererea nu ar putea fi satisfăcută de producătorii din Uniune pe termen scurt la prețuri competitive și acceptabile și, prin urmare, nu ar trebui instituite taxe sau acestea ar trebui cel puțin suspendate. |
| --- | --- |

(742)

În observațiile sale privind comunicarea constatărilor finale, Connect Com a susținut că costurile materiilor prime au crescut semnificativ în toate sectoarele și că producția de cabluri în bandă largă a fost, de asemenea, afectată. În acest sens, Connect Com a oferit exemple de creștere a prețurilor unui furnizor chinez a cărui denumire nu a fost divulgată din al doilea trimestru al anului 2020 până în al doilea trimestru al anului 2021. În acest sens, Connect Com a susținut că există o nevoie urgentă de extindere a rețelelor de cablu în bandă largă în Europa, însă cererea nu ar putea fi satisfăcută de producătorii din Uniune pe termen scurt la prețuri competitive și acceptabile și, prin urmare, nu ar trebui instituite taxe sau acestea ar trebui cel puțin suspendate.

| (743) | Nici reprezentativitatea, nici efectul acestei creșteri a prețurilor asupra utilizatorilor și importatorilor nu au fost fundamentate. În consecință, afirmația a fost respinsă. |
| --- | --- |

(743)

Nici reprezentativitatea, nici efectul acestei creșteri a prețurilor asupra utilizatorilor și importatorilor nu au fost fundamentate. În consecință, afirmația a fost respinsă.

6.3.   Interesul utilizatorilor și al distribuitorilor

Interesul utilizatorilor și al distribuitorilor

| (744) | Produsul care face obiectul anchetei este procurat de mai multe industrii, în special de operatorii de telecomunicații de mari dimensiuni, de organismele publice (precum municipalitățile) responsabile cu extinderea rețelei în bandă largă, de instalatori și operatori și de distribuitori. |
| --- | --- |

(744)

Produsul care face obiectul anchetei este procurat de mai multe industrii, în special de operatorii de telecomunicații de mari dimensiuni, de organismele publice (precum municipalitățile) responsabile cu extinderea rețelei în bandă largă, de instalatori și operatori și de distribuitori.

| (745) | Un număr mic de utilizatori a cooperat în cadrul anchetei: doi operatori de telecomunicații de mari dimensiuni (Deutsche Telekom din Germania și Proximus din Belgia), cinci instalatori și operatori de rețele, un distribuitor și un utilizator de mici dimensiuni. Împreună, utilizatorii cooperanți reprezintă sub 12 % din volumul total al importurilor de CFO din China și sub 9 % din volumul total al consumului de CFO din UE în PA. |
| --- | --- |

(745)

Un număr mic de utilizatori a cooperat în cadrul anchetei: doi operatori de telecomunicații de mari dimensiuni (Deutsche Telekom din Germania și Proximus din Belgia), cinci instalatori și operatori de rețele, un distribuitor și un utilizator de mici dimensiuni. Împreună, utilizatorii cooperanți reprezintă sub 12 % din volumul total al importurilor de CFO din China și sub 9 % din volumul total al consumului de CFO din UE în PA.

| (746) | Multe dintre răspunsurile utilizatorilor la chestionar au fost foarte deficitare și nu au conținut niciun argument sau nicio informație în interesul Uniunii. Niciunul dintre organismele publice care achiziționează CFO nu a cooperat în cadrul anchetei. |
| --- | --- |

(746)

Multe dintre răspunsurile utilizatorilor la chestionar au fost foarte deficitare și nu au conținut niciun argument sau nicio informație în interesul Uniunii. Niciunul dintre organismele publice care achiziționează CFO nu a cooperat în cadrul anchetei.

| (747) | BYCN Axione și un alt utilizator care cumpără CFO în special de la producătorii din Uniune nu și-au exprimat opoziția față de măsuri. Deutsche Telekom și distribuitorul spaniol Comercial Electro Industrial S.A. („Comel”) s-ar opune instituirii de măsuri. |
| --- | --- |

(747)

BYCN Axione și un alt utilizator care cumpără CFO în special de la producătorii din Uniune nu și-au exprimat opoziția față de măsuri. Deutsche Telekom și distribuitorul spaniol Comercial Electro Industrial S.A. („Comel”) s-ar opune instituirii de măsuri.

| (748) | Deutsche Telekom preconizează o creștere a cererii de CFO ca urmare a implementării masive a rețelei 5G și susține că CFO este o piață globală cu o tehnologie standardizată, cu implementare și furnizori la nivel mondial. Deutsche Telekom afirmă că taxele pentru CFO importate din China pot duce la o serie de probleme semnificative legate de securizarea cererilor de cabluri din Uniune și riscă să împiedice sau să întârzie implementarea rețelelor, putând genera o creștere semnificativă a costurilor pentru clienții din UE. De asemenea, societatea afirmă că prețurile au scăzut datorită supracapacităților existente și că toți actorii au investit în creșterea capacităților ca urmare a presupusului deficit de aprovizionare de acum câțiva ani. |
| --- | --- |

(748)

Deutsche Telekom preconizează o creștere a cererii de CFO ca urmare a implementării masive a rețelei 5G și susține că CFO este o piață globală cu o tehnologie standardizată, cu implementare și furnizori la nivel mondial. Deutsche Telekom afirmă că taxele pentru CFO importate din China pot duce la o serie de probleme semnificative legate de securizarea cererilor de cabluri din Uniune și riscă să împiedice sau să întârzie implementarea rețelelor, putând genera o creștere semnificativă a costurilor pentru clienții din UE. De asemenea, societatea afirmă că prețurile au scăzut datorită supracapacităților existente și că toți actorii au investit în creșterea capacităților ca urmare a presupusului deficit de aprovizionare de acum câțiva ani.

| (749) | Comisia a concluzionat că este inevitabil ca taxele antidumping să aibă implicații în materie de costuri pentru utilizatorii care cumpără CFO din China, însă acest lucru s-a datorat comportamentului neloial la export din partea exportatorilor chinezi. De asemenea, ancheta a stabilit că CFO reprezintă doar o pondere minoră din costul total de implementare a proiectelor de rețele digitale, în cazul rețelelor 5G fiind mai puțin de 5 %. Achiziționările produsului care face obiectul anchetei de către operatorii de telecomunicații cooperanți reprezintă un procent marginal din cifra de afaceri a societății, iar aceasta cumpără o parte semnificativă din necesarul său de CFO din alte surse. În ceea ce privește afirmația celuilalt utilizator potrivit căreia schimbarea furnizorilor este dificilă, astfel cum se explică în considerentul 737, alți importatori au găsit alte surse de aprovizionare situate în țări terțe. În mod similar, utilizatorii au și posibilitatea de a găsi surse alternative de aprovizionare, inclusiv furnizori din alte țări terțe. Întrucât se preconizează că cererea de CFO va crește în următorii ani, utilizatorii și distribuitorii vor concura pe o piață mai mare decât cea de până acum. Aceștia vor avea, astfel, șansa de a-și păstra și de a-și dezvolta afacerea, chiar dacă prețurile lor cresc ca urmare a instituirii taxelor antidumping. |
| --- | --- |

(749)

Comisia a concluzionat că este inevitabil ca taxele antidumping să aibă implicații în materie de costuri pentru utilizatorii care cumpără CFO din China, însă acest lucru s-a datorat comportamentului neloial la export din partea exportatorilor chinezi. De asemenea, ancheta a stabilit că CFO reprezintă doar o pondere minoră din costul total de implementare a proiectelor de rețele digitale, în cazul rețelelor 5G fiind mai puțin de 5 %. Achiziționările produsului care face obiectul anchetei de către operatorii de telecomunicații cooperanți reprezintă un procent marginal din cifra de afaceri a societății, iar aceasta cumpără o parte semnificativă din necesarul său de CFO din alte surse. În ceea ce privește afirmația celuilalt utilizator potrivit căreia schimbarea furnizorilor este dificilă, astfel cum se explică în considerentul 737, alți importatori au găsit alte surse de aprovizionare situate în țări terțe. În mod similar, utilizatorii au și posibilitatea de a găsi surse alternative de aprovizionare, inclusiv furnizori din alte țări terțe. Întrucât se preconizează că cererea de CFO va crește în următorii ani, utilizatorii și distribuitorii vor concura pe o piață mai mare decât cea de până acum. Aceștia vor avea, astfel, șansa de a-și păstra și de a-și dezvolta afacerea, chiar dacă prețurile lor cresc ca urmare a instituirii taxelor antidumping.

| (750) | Se subliniază în continuare că existența supracapacității generate de China nu justifică practicile comerciale neloiale al căror prejudiciu pentru industria Uniunii pune în pericol viitorul acesteia, precum și diversitatea aprovizionării și, în consecință, concurența de pe piața Uniunii. |
| --- | --- |

(750)

Se subliniază în continuare că existența supracapacității generate de China nu justifică practicile comerciale neloiale al căror prejudiciu pentru industria Uniunii pune în pericol viitorul acesteia, precum și diversitatea aprovizionării și, în consecință, concurența de pe piața Uniunii.

| (751) | În consecință, Comisia a concluzionat că utilizatorii și distribuitorii nu sunt afectați în mod disproporționat de instituirea măsurilor. |
| --- | --- |

(751)

În consecință, Comisia a concluzionat că utilizatorii și distribuitorii nu sunt afectați în mod disproporționat de instituirea măsurilor.

6.4.   Alți factori

Alți factori

| (752) | Cablurile din fibre optice sunt necesare pentru a construi rețele rapide în bandă largă și sunt, prin urmare, de o importanță deosebită pentru cetățenii, întreprinderile și entitățile publice din întreaga UE care depind de aceste rețele pentru a lucra și a învăța de acasă, pentru a gestiona o afacere sau pentru a furniza servicii. Investiția realizată prin intermediul programului NextGenerationEU (152) este una dintre principalele priorități ale Uniunii Europene, care urmărește, de asemenea, să implementeze infrastructura de bandă largă de înaltă tehnologie care să ajungă în fiecare colț al UE. Prin urmare, cablurile din fibre optice sunt esențiale pentru deceniul digital al UE (153) și, de asemenea, pentru suveranitatea sa digitală. |
| --- | --- |

(752)

Cablurile din fibre optice sunt necesare pentru a construi rețele rapide în bandă largă și sunt, prin urmare, de o importanță deosebită pentru cetățenii, întreprinderile și entitățile publice din întreaga UE care depind de aceste rețele pentru a lucra și a învăța de acasă, pentru a gestiona o afacere sau pentru a furniza servicii. Investiția realizată prin intermediul programului NextGenerationEU (152) este una dintre principalele priorități ale Uniunii Europene, care urmărește, de asemenea, să implementeze infrastructura de bandă largă de înaltă tehnologie care să ajungă în fiecare colț al UE. Prin urmare, cablurile din fibre optice sunt esențiale pentru deceniul digital al UE (153) și, de asemenea, pentru suveranitatea sa digitală.

152

153

| (753) | Având în vedere importanța produsului în cauză din perspectiva obiectivelor publice menționate mai sus, Comisia a analizat cu atenție impactul măsurilor potențiale asupra implementării proiectelor de rețele în bandă largă. |
| --- | --- |

(753)

Având în vedere importanța produsului în cauză din perspectiva obiectivelor publice menționate mai sus, Comisia a analizat cu atenție impactul măsurilor potențiale asupra implementării proiectelor de rețele în bandă largă.

| (754) | Mai multe părți au afirmat că consumatorii și bugetele publice din Uniune ar fi prejudiciate în cazul instituirii măsurilor compensatorii deoarece prețul CFO, și prin urmare, prețul total al proiectelor de rețele, ar crește. |
| --- | --- |

(754)

Mai multe părți au afirmat că consumatorii și bugetele publice din Uniune ar fi prejudiciate în cazul instituirii măsurilor compensatorii deoarece prețul CFO, și prin urmare, prețul total al proiectelor de rețele, ar crește.

| (755) | Prin urmare, Comisia a analizat ponderea costului CFO în costul total al proiectelor de rețele. Ancheta a stabilit că CFO reprezintă doar o pondere minoră din costul total de implementare a rețelelor digitale. De fapt, lucrările de construcție (și anume excavările pentru a introduce cablurile) reprezintă elementul de cost cel mai important în aceste proiecte, reprezentând aproximativ 80 % din costuri. Restul de 20 % este constituit din costurile materialelor, incluzând și alte produse precum conducte, cabinete și conectori. Comisia a constatat că CFO reprezintă o proporție minoră din costurile totale aferente proiectelor de rețele, în cazul rețelei 5G fiind mai puțin de 5 %, conform unuia dintre utilizatorii de mari dimensiuni. Producătorii și importatorii cooperanți din UE au afirmat, de asemenea, că CFO reprezintă aproximativ 5-10 % din costurile totale ale proiectelor de rețele. |
| --- | --- |

(755)

Prin urmare, Comisia a analizat ponderea costului CFO în costul total al proiectelor de rețele. Ancheta a stabilit că CFO reprezintă doar o pondere minoră din costul total de implementare a rețelelor digitale. De fapt, lucrările de construcție (și anume excavările pentru a introduce cablurile) reprezintă elementul de cost cel mai important în aceste proiecte, reprezentând aproximativ 80 % din costuri. Restul de 20 % este constituit din costurile materialelor, incluzând și alte produse precum conducte, cabinete și conectori. Comisia a constatat că CFO reprezintă o proporție minoră din costurile totale aferente proiectelor de rețele, în cazul rețelei 5G fiind mai puțin de 5 %, conform unuia dintre utilizatorii de mari dimensiuni. Producătorii și importatorii cooperanți din UE au afirmat, de asemenea, că CFO reprezintă aproximativ 5-10 % din costurile totale ale proiectelor de rețele.

| (756) | Nivelul modest de cooperare al operatorilor de rețele de mari dimensiuni din UE și al organismelor publice responsabile cu implementarea proiectelor de rețele de amploare sugerează, de asemenea, că măsurile posibile privind CFO nu ar avea un impact substanțial asupra costurilor și a calendarelor acestor proiecte. |
| --- | --- |

(756)

Nivelul modest de cooperare al operatorilor de rețele de mari dimensiuni din UE și al organismelor publice responsabile cu implementarea proiectelor de rețele de amploare sugerează, de asemenea, că măsurile posibile privind CFO nu ar avea un impact substanțial asupra costurilor și a calendarelor acestor proiecte.

6.5.   Concluzie privind interesul Uniunii

Concluzie privind interesul Uniunii

| (757) | Potrivit anchetei, există suficientă capacitate în Uniune și în alte țări terțe pentru a înlocui importurile originare din China. În plus, instituirea de măsuri antidumping ar permite industriei Uniunii să investească în locurile de producție din Uniune și în tehnologii noi în beneficiul industriei utilizatorilor. În același timp, măsurile nu ar împiedica importurile din țări terțe (inclusiv China) să concureze în mod echitabil pe piața din Uniune. Chiar dacă cererea de CFO crește în anii următori, astfel cum preconizează actorii de pe piață, importatorii și utilizatorii produsului în cauză nu ar fi expuși la riscuri notabile de deficit de aprovizionare, iar implementarea rețelei în bandă largă din fibre optice în case și în întreprinderi nu ar fi, prin urmare, întârziată. |
| --- | --- |

(757)

Potrivit anchetei, există suficientă capacitate în Uniune și în alte țări terțe pentru a înlocui importurile originare din China. În plus, instituirea de măsuri antidumping ar permite industriei Uniunii să investească în locurile de producție din Uniune și în tehnologii noi în beneficiul industriei utilizatorilor. În același timp, măsurile nu ar împiedica importurile din țări terțe (inclusiv China) să concureze în mod echitabil pe piața din Uniune. Chiar dacă cererea de CFO crește în anii următori, astfel cum preconizează actorii de pe piață, importatorii și utilizatorii produsului în cauză nu ar fi expuși la riscuri notabile de deficit de aprovizionare, iar implementarea rețelei în bandă largă din fibre optice în case și în întreprinderi nu ar fi, prin urmare, întârziată.

| (758) | În ansamblu, deși, în lipsa măsurilor, utilizatorii, importatorii, clienții finali și bugetele publice ar putea beneficia de produse mai ieftine pe termen scurt, importurile subvenționate din China ar scoate în mod inevitabil producătorii din Uniune de pe piața Uniunii, având ca rezultat pierderea de către industria utilizatorilor a unor surse valoroase de aprovizionare și, posibil, creșterea prețurilor de import în lipsa concurenței din partea producătorilor din Uniune. În final, supraviețuirea producătorilor din Uniune este esențială pentru suveranitatea digitală a UE. |
| --- | --- |

(758)

În ansamblu, deși, în lipsa măsurilor, utilizatorii, importatorii, clienții finali și bugetele publice ar putea beneficia de produse mai ieftine pe termen scurt, importurile subvenționate din China ar scoate în mod inevitabil producătorii din Uniune de pe piața Uniunii, având ca rezultat pierderea de către industria utilizatorilor a unor surse valoroase de aprovizionare și, posibil, creșterea prețurilor de import în lipsa concurenței din partea producătorilor din Uniune. În final, supraviețuirea producătorilor din Uniune este esențială pentru suveranitatea digitală a UE.

| (759) | Pe baza informațiilor de mai sus, Comisia a concluzionat că, în acest stadiu al anchetei, nu există niciun motiv întemeiat care să indice că nu este în interesul Uniunii să se instituie măsuri asupra importurilor de CFO originare din Republica Populară Chineză. |
| --- | --- |

(759)

Pe baza informațiilor de mai sus, Comisia a concluzionat că, în acest stadiu al anchetei, nu există niciun motiv întemeiat care să indice că nu este în interesul Uniunii să se instituie măsuri asupra importurilor de CFO originare din Republica Populară Chineză.

7.   MĂSURI COMPENSATORII DEFINITIVE

MĂSURI COMPENSATORII DEFINITIVE

| (760) | Având în vedere concluziile la care s-a ajuns în ceea ce privește subvenționarea, prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii și în conformitate cu articolul 15 din regulamentul de bază, trebuie instituită o taxă compensatorie definitivă. |
| --- | --- |

(760)

Având în vedere concluziile la care s-a ajuns în ceea ce privește subvenționarea, prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Uniunii și în conformitate cu articolul 15 din regulamentul de bază, trebuie instituită o taxă compensatorie definitivă.

7.1.   Nivelul măsurilor compensatorii definitive

Nivelul măsurilor compensatorii definitive

| (761) | Articolul 15 alineatul (1) al treilea paragraf din regulamentul de bază prevede că valoarea taxei compensatorii definitive nu depășește valoarea totală stabilită a subvenției care poate face obiectul unor măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(761)

Articolul 15 alineatul (1) al treilea paragraf din regulamentul de bază prevede că valoarea taxei compensatorii definitive nu depășește valoarea totală stabilită a subvenției care poate face obiectul unor măsuri compensatorii.

| (762) | Articolul 15 alineatul (1) al patrulea paragraf precizează că „în cazul în care Comisia, pe baza tuturor informațiilor furnizate, poate conchide clar că nu este în interesul Uniunii să stabilească valoarea măsurilor în conformitate cu al treilea paragraf, valoarea taxei compensatorii este mai mică, în cazul în care o astfel de taxă mai mică ar fi suficientă pentru a elimina prejudiciul cauzat industriei Uniunii”. |
| --- | --- |

(762)

Articolul 15 alineatul (1) al patrulea paragraf precizează că „în cazul în care Comisia, pe baza tuturor informațiilor furnizate, poate conchide clar că nu este în interesul Uniunii să stabilească valoarea măsurilor în conformitate cu al treilea paragraf, valoarea taxei compensatorii este mai mică, în cazul în care o astfel de taxă mai mică ar fi suficientă pentru a elimina prejudiciul cauzat industriei Uniunii”.

în cazul în care Comisia, pe baza tuturor informațiilor furnizate, poate conchide clar că nu este în interesul Uniunii să stabilească valoarea măsurilor în conformitate cu al treilea paragraf, valoarea taxei compensatorii este mai mică, în cazul în care o astfel de taxă mai mică ar fi suficientă pentru a elimina prejudiciul cauzat industriei Uniunii

| (763) | Nicio astfel de informație nu a fost prezentată Comisiei și, prin urmare, nivelul măsurilor compensatorii va fi stabilit prin trimitere la articolul 15 alineatul (1) al treilea paragraf. |
| --- | --- |

(763)

Nicio astfel de informație nu a fost prezentată Comisiei și, prin urmare, nivelul măsurilor compensatorii va fi stabilit prin trimitere la articolul 15 alineatul (1) al treilea paragraf.

| (764) | Pe baza celor de mai sus, nivelurile taxei compensatorii definitive, exprimate în procent din prețul CIF la frontiera Uniunii înainte de vămuire, ar trebui să fie următoarele:






  Societatea | Nivelul taxei compensatorii |
| --- | --- | --- |
| FTT Group:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(764)

Pe baza celor de mai sus, nivelurile taxei compensatorii definitive, exprimate în procent din prețul CIF la frontiera Uniunii înainte de vămuire, ar trebui să fie următoarele:

Societatea

Nivelul taxei compensatorii

FTT Group:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

10,3  %

ZTT Group:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

5,1  %

Alte societăți care au cooperat atât la ancheta antisubvenție, cât și la ancheta antidumping, enumerate în anexa I

7,8  %

Alte societăți care au cooperat la ancheta antidumping, dar nu au cooperat la ancheta antisubvenție, enumerate în anexa II

10,3  %

Toate celelalte societăți

10,3  %

| (765) | Ancheta antisubvenție a fost efectuată în paralel cu o anchetă antidumping separată privind același produs în cauză originar din RPC, în care Comisia a instituit măsuri antidumping la nivelul marjei de dumping. Comisia s-a asigurat că instituirea unei taxe cumulate care să reflecte nivelul de subvenționare și nivelul maxim de dumping nu ar avea drept rezultat compensarea de două ori a efectelor subvenționării („dublă contabilizare”) în conformitate cu articolul 24 alineatul (1) și cu articolul 15 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(765)

Ancheta antisubvenție a fost efectuată în paralel cu o anchetă antidumping separată privind același produs în cauză originar din RPC, în care Comisia a instituit măsuri antidumping la nivelul marjei de dumping. Comisia s-a asigurat că instituirea unei taxe cumulate care să reflecte nivelul de subvenționare și nivelul maxim de dumping nu ar avea drept rezultat compensarea de două ori a efectelor subvenționării („dublă contabilizare”) în conformitate cu articolul 24 alineatul (1) și cu articolul 15 alineatul (2) din regulamentul de bază.

| (766) | Valoarea normală a fost construită în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului (154) cu privire la costurile nedistorsionate și profiturile înregistrate într-o țară reprezentativă externă adecvată. În consecință, în conformitate cu articolul 15 alineatul (2) din regulamentul de bază și pentru a evita dubla contabilizare, Comisia a instituit mai întâi taxa compensatorie definitivă la nivelul valorii definitive stabilite a subvenției și apoi a instituit taxa antidumping definitivă rămasă, care corespunde marjei de dumping relevante, din care s-a scăzut valoarea taxei compensatorii și până la nivelul relevant de eliminare a prejudiciului stabilit în ancheta antidumping separată. Întrucât Comisia a scăzut din marja de dumping întreaga valoare a subvenției stabilite pentru RPC, nu a existat nicio problemă de contabilizare dublă în sensul articolului 24 alineatul (1) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(766)

Valoarea normală a fost construită în conformitate cu articolul 2 alineatul (6a) din Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului (154) cu privire la costurile nedistorsionate și profiturile înregistrate într-o țară reprezentativă externă adecvată. În consecință, în conformitate cu articolul 15 alineatul (2) din regulamentul de bază și pentru a evita dubla contabilizare, Comisia a instituit mai întâi taxa compensatorie definitivă la nivelul valorii definitive stabilite a subvenției și apoi a instituit taxa antidumping definitivă rămasă, care corespunde marjei de dumping relevante, din care s-a scăzut valoarea taxei compensatorii și până la nivelul relevant de eliminare a prejudiciului stabilit în ancheta antidumping separată. Întrucât Comisia a scăzut din marja de dumping întreaga valoare a subvenției stabilite pentru RPC, nu a existat nicio problemă de contabilizare dublă în sensul articolului 24 alineatul (1) din regulamentul de bază.

154

| (767) | Având în vedere gradul ridicat de cooperare din partea producătorilor-exportatori chinezi, Comisia a constatat că nivelul cel mai ridicat al taxei instituite pentru societățile incluse în eșantion ar fi reprezentativ ca nivel aplicabil „tuturor celorlalte societăți”. Taxa pentru „toate celelalte societăți” va fi aplicată societăților care nu au cooperat la prezenta anchetă. |
| --- | --- |

(767)

Având în vedere gradul ridicat de cooperare din partea producătorilor-exportatori chinezi, Comisia a constatat că nivelul cel mai ridicat al taxei instituite pentru societățile incluse în eșantion ar fi reprezentativ ca nivel aplicabil „tuturor celorlalte societăți”. Taxa pentru „toate celelalte societăți” va fi aplicată societăților care nu au cooperat la prezenta anchetă.

| (768) | În conformitate cu articolul 15 alineatul (3) din regulamentul de bază, valoarea totală a subvențiilor acordate producătorilor-exportatori cooperanți neincluși în eșantion a fost calculată pe baza valorii medii totale ponderate a subvenției care poate face obiectul unor măsuri compensatorii, stabilită pentru producătorii-exportatori cooperanți incluși în eșantion, excluzându-se valorile neglijabile și valoarea subvențiilor stabilită pentru articolele care fac obiectul dispozițiilor de la articolul 28 alineatul (1) din regulamentul de bază. Totuși, Comisia nu a ignorat constatările bazate în parte pe datele disponibile pentru a stabili cuantumurile respective. Într-adevăr, Comisia a considerat că datele disponibile utilizate în cazurile respective nu au afectat în mod considerabil informațiile necesare pentru a determina valoarea subvenționării într-un mod echitabil, astfel încât exportatorii care nu au fost invitați să coopereze la anchetă să nu sufere prejudicii prin utilizarea acestei abordări. |
| --- | --- |

(768)

În conformitate cu articolul 15 alineatul (3) din regulamentul de bază, valoarea totală a subvențiilor acordate producătorilor-exportatori cooperanți neincluși în eșantion a fost calculată pe baza valorii medii totale ponderate a subvenției care poate face obiectul unor măsuri compensatorii, stabilită pentru producătorii-exportatori cooperanți incluși în eșantion, excluzându-se valorile neglijabile și valoarea subvențiilor stabilită pentru articolele care fac obiectul dispozițiilor de la articolul 28 alineatul (1) din regulamentul de bază. Totuși, Comisia nu a ignorat constatările bazate în parte pe datele disponibile pentru a stabili cuantumurile respective. Într-adevăr, Comisia a considerat că datele disponibile utilizate în cazurile respective nu au afectat în mod considerabil informațiile necesare pentru a determina valoarea subvenționării într-un mod echitabil, astfel încât exportatorii care nu au fost invitați să coopereze la anchetă să nu sufere prejudicii prin utilizarea acestei abordări.

| (769) | Pe baza celor de mai sus, nivelurile la care vor fi instituite taxele sunt stabilite după cum urmează:










  Societatea | Marja de dumping | Rata de subvenționare | Nivelul de eliminare a prejudiciului | Nivelul taxei compensatorii | Nivelul taxei antidumping |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| FTT Group:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

(769)

Pe baza celor de mai sus, nivelurile la care vor fi instituite taxele sunt stabilite după cum urmează:

Societatea

Marja de dumping

Rata de subvenționare

Nivelul de eliminare a prejudiciului

Nivelul taxei compensatorii

Nivelul taxei antidumping

FTT Group:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

44,0  %

10,3  %

61,3  %

10,3  %

33,7  %

ZTT Group:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

19,7  %

5,1  %

42,0  %

5,1  %

14,6  %

Alte societăți care au cooperat atât la ancheta antisubvenție, cât și la ancheta antidumping, enumerate în anexa I

31,2  %

7,8  %

52,7  %

7,8  %

23,4  %

Alte societăți care au cooperat la ancheta antidumping, dar nu au cooperat la ancheta antisubvenție, enumerate în anexa II

31,2  %

10,3  %

52,8  %

10,3  %

20,9  %

Toate celelalte societăți

44,0  %

10,3  %

61,3  %

10,3  %

33,7  %

| (770) | Nivelul individual al taxei compensatorii pentru fiecare societate, menționat în prezentul regulament, a fost stabilit pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, acesta reflectă situația constatată în cazul societății în cauză în cursul anchetei. Acest nivel al taxei (spre deosebire de taxa aplicabilă la nivel național „tuturor celorlalte societăți”) se aplică, prin urmare, în mod exclusiv importurilor de produse originare din țara în cauză și fabricate de societatea menționată. Produsele importate fabricate de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri și fac obiectul nivelului taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. |
| --- | --- |

(770)

Nivelul individual al taxei compensatorii pentru fiecare societate, menționat în prezentul regulament, a fost stabilit pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, acesta reflectă situația constatată în cazul societății în cauză în cursul anchetei. Acest nivel al taxei (spre deosebire de taxa aplicabilă la nivel național „tuturor celorlalte societăți”) se aplică, prin urmare, în mod exclusiv importurilor de produse originare din țara în cauză și fabricate de societatea menționată. Produsele importate fabricate de orice altă societate care nu este menționată în mod specific în partea dispozitivă a prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate societăților menționate în mod specific, nu pot beneficia de aceste niveluri și fac obiectul nivelului taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.

| (771) | O societate poate solicita aplicarea acestor niveluri individuale ale taxei dacă își modifică ulterior denumirea entității. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei. Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante care să permită demonstrarea faptului că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei aplicabil. În cazul în care schimbarea denumirii societății nu afectează dreptul său de a beneficia de nivelul taxei aplicabile acesteia, în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene va fi publicată o notificare care să informeze cu privire la schimbarea denumirii. |
| --- | --- |

(771)

O societate poate solicita aplicarea acestor niveluri individuale ale taxei dacă își modifică ulterior denumirea entității. Cererea trebuie să fie adresată Comisiei. Cererea trebuie să conțină toate informațiile relevante care să permită demonstrarea faptului că modificarea nu afectează dreptul societății de a beneficia de nivelul taxei aplicabil. În cazul în care schimbarea denumirii societății nu afectează dreptul său de a beneficia de nivelul taxei aplicabile acesteia, în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene va fi publicată o notificare care să informeze cu privire la schimbarea denumirii.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

7.2.   Clauza specială de monitorizare

Clauza specială de monitorizare

| (772) | Pentru a minimiza riscurile de eludare generate de diferențele dintre nivelurile taxei, sunt necesare măsuri speciale care să asigure aplicarea taxelor compensatorii individuale. Societățile care fac obiectul taxelor compensatorii individuale trebuie să prezinte o factură comercială valabilă autorităților vamale ale statelor membre. Factura trebuie să respecte cerințele prevăzute la articolul 1 alineatul (3) din prezentul regulament. Importurilor care nu sunt însoțite de factura respectivă li se va aplica taxa compensatorie stabilită pentru „toate celelalte societăți”. |
| --- | --- |

(772)

Pentru a minimiza riscurile de eludare generate de diferențele dintre nivelurile taxei, sunt necesare măsuri speciale care să asigure aplicarea taxelor compensatorii individuale. Societățile care fac obiectul taxelor compensatorii individuale trebuie să prezinte o factură comercială valabilă autorităților vamale ale statelor membre. Factura trebuie să respecte cerințele prevăzute la articolul 1 alineatul (3) din prezentul regulament. Importurilor care nu sunt însoțite de factura respectivă li se va aplica taxa compensatorie stabilită pentru „toate celelalte societăți”.

| (773) | Deși prezentarea acestei facturi este necesară pentru ca autoritățile vamale ale statelor membre să aplice nivelurile individuale ale taxei compensatorii la importuri, ea nu trebuie să fie singurul element care trebuie luat în considerare de către autoritățile vamale. Într-adevăr, chiar dacă le este prezentată o factură care îndeplinește toate cerințele prevăzute la articolul 1 alineatul (3) din prezentul regulament, autoritățile vamale ale statelor membre trebuie să își efectueze verificările obișnuite și trebuie, la fel ca în toate celelalte cazuri, să solicite documente suplimentare (documente de expediere etc.) pentru a verifica exactitatea datelor conținute în declarație și pentru a se asigura că aplicarea ulterioară a taxei mai scăzute este justificată, în conformitate cu legislația vamală. |
| --- | --- |

(773)

Deși prezentarea acestei facturi este necesară pentru ca autoritățile vamale ale statelor membre să aplice nivelurile individuale ale taxei compensatorii la importuri, ea nu trebuie să fie singurul element care trebuie luat în considerare de către autoritățile vamale. Într-adevăr, chiar dacă le este prezentată o factură care îndeplinește toate cerințele prevăzute la articolul 1 alineatul (3) din prezentul regulament, autoritățile vamale ale statelor membre trebuie să își efectueze verificările obișnuite și trebuie, la fel ca în toate celelalte cazuri, să solicite documente suplimentare (documente de expediere etc.) pentru a verifica exactitatea datelor conținute în declarație și pentru a se asigura că aplicarea ulterioară a taxei mai scăzute este justificată, în conformitate cu legislația vamală.

| (774) | În cazul în care exporturile uneia dintre societățile care beneficiază de niveluri individuale mai scăzute ale taxei cresc semnificativ în volum după instituirea măsurilor în cauză, s-ar putea considera că o astfel de creștere în volum constituie ea însăși o modificare în configurația schimburilor comerciale, modificare datorată instituirii măsurilor în sensul articolului 23 alineatul (1) din regulamentul de bază. În astfel de circumstanțe și numai în cazul în care sunt îndeplinite condițiile, poate fi inițiată o anchetă anticircumvenție. Ancheta poate, printre altele, să examineze necesitatea de a elimina nivelurile individuale ale taxelor și, prin urmare, instituirea unei taxe la scară națională. |
| --- | --- |

(774)

În cazul în care exporturile uneia dintre societățile care beneficiază de niveluri individuale mai scăzute ale taxei cresc semnificativ în volum după instituirea măsurilor în cauză, s-ar putea considera că o astfel de creștere în volum constituie ea însăși o modificare în configurația schimburilor comerciale, modificare datorată instituirii măsurilor în sensul articolului 23 alineatul (1) din regulamentul de bază. În astfel de circumstanțe și numai în cazul în care sunt îndeplinite condițiile, poate fi inițiată o anchetă anticircumvenție. Ancheta poate, printre altele, să examineze necesitatea de a elimina nivelurile individuale ale taxelor și, prin urmare, instituirea unei taxe la scară națională.

| (775) | Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxei compensatorii, nivelul taxei pentru toate celelalte societăți ar trebui să se aplice nu numai producătorilor-exportatori necooperanți, ci și acelor producători care nu au efectuat exporturi către Uniune în cursul perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(775)

Pentru a asigura o aplicare corespunzătoare a taxei compensatorii, nivelul taxei pentru toate celelalte societăți ar trebui să se aplice nu numai producătorilor-exportatori necooperanți, ci și acelor producători care nu au efectuat exporturi către Uniune în cursul perioadei de anchetă.

8.   COMUNICAREA CONSTATĂRILOR

COMUNICAREA CONSTATĂRILOR

| (776) | Părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora s-a intenționat recomandarea instituirii unei taxe compensatorii definitive la importurile de cabluri din fibre optice originare din RPC. Părților interesate li s-a oferit ocazia să transmită observații privind acuratețea calculelor care le-au fost comunicate în mod specific. |
| --- | --- |

(776)

Părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora s-a intenționat recomandarea instituirii unei taxe compensatorii definitive la importurile de cabluri din fibre optice originare din RPC. Părților interesate li s-a oferit ocazia să transmită observații privind acuratețea calculelor care le-au fost comunicate în mod specific.

9.   DISPOZIȚII FINALE

DISPOZIȚII FINALE

| (777) | În conformitate cu articolul 109 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (155), în cazul în care un cuantum trebuie rambursat în urma unei hotărâri a Curții de Justiție a Uniunii Europene, rata dobânzii este rata aplicată de Banca Centrală Europeană principalelor sale operațiuni de refinanțare, astfel cum este publicată în seria C a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene, în prima zi calendaristică a fiecărei luni. |
| --- | --- |

(777)

În conformitate cu articolul 109 din Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului (155), în cazul în care un cuantum trebuie rambursat în urma unei hotărâri a Curții de Justiție a Uniunii Europene, rata dobânzii este rata aplicată de Banca Centrală Europeană principalelor sale operațiuni de refinanțare, astfel cum este publicată în seria C a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene, în prima zi calendaristică a fiecărei luni.

155

Jurnalului Oficial al Uniunii Europene

| (778) | Astfel cum s-a explicat în considerentele 765-769 de mai sus, Comisia a scăzut din marja de dumping partea aferentă cuantumului subvenției pentru a evita dubla contabilizare. Prin urmare, în cazul în care are loc o modificare sau o eliminare a taxelor compensatorii definitive, nivelul taxelor antidumping trebuie să fie majorat în mod automat în aceeași proporție, pentru a reflecta gradul real de dublă contabilizare ca urmare a acestei modificări sau eliminări. Această modificare a taxelor antidumping trebuie să aibă loc începând cu intrarea în vigoare a prezentului regulament. |
| --- | --- |

(778)

Astfel cum s-a explicat în considerentele 765-769 de mai sus, Comisia a scăzut din marja de dumping partea aferentă cuantumului subvenției pentru a evita dubla contabilizare. Prin urmare, în cazul în care are loc o modificare sau o eliminare a taxelor compensatorii definitive, nivelul taxelor antidumping trebuie să fie majorat în mod automat în aceeași proporție, pentru a reflecta gradul real de dublă contabilizare ca urmare a acestei modificări sau eliminări. Această modificare a taxelor antidumping trebuie să aibă loc începând cu intrarea în vigoare a prezentului regulament.

| (779) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt în conformitate cu avizul Comitetului instituit prin articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036 (156), |
| --- | --- |

(779)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt în conformitate cu avizul Comitetului instituit prin articolul 15 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/1036 (156),

156

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se instituie o taxă compensatorie definitivă la importurile de cabluri din fibre optice monomod, alcătuite din una sau mai multe fibre izolate individual, cu înveliș de protecție, chiar echipate cu conductoare electrice, încadrate în prezent la codul NC ex 8544 70 00 (codul TARIC 8544700010) originare din Republica Populară Chineză.

Sunt excluse următoarele produse:

| (i) | cablurile în care toate fibrele optice sunt prevăzute individual cu conectori operaționali la una sau la ambele extremități; și |
| --- | --- |

(i)

cablurile în care toate fibrele optice sunt prevăzute individual cu conectori operaționali la una sau la ambele extremități; și

| (ii) | cablurile destinate utilizării submarine. Cablurile destinate utilizării submarine sunt cabluri din fibre optice izolate cu plastic, care conțin un conductor din cupru sau din aluminiu, în care fibrele sunt incluse în unul sau mai multe module din metal. |
| --- | --- |

(ii)

cablurile destinate utilizării submarine. Cablurile destinate utilizării submarine sunt cabluri din fibre optice izolate cu plastic, care conțin un conductor din cupru sau din aluminiu, în care fibrele sunt incluse în unul sau mai multe module din metal.

(2)   Taxa compensatorie definitivă aplicabilă prețului net franco frontieră a Uniunii, înainte de vămuire, al produsului descris la alineatul (1) și fabricat de societățile enumerate mai jos este stabilită după cum urmează:

| Societatea | Taxă compensatorie definitivă | Cod adițional TARIC |
| --- | --- | --- |
| FTT Group:






  1. | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

Societatea

Taxă compensatorie definitivă

Cod adițional TARIC

FTT Group:

1.

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| 2. | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

2.

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| 3. | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

3.

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

10,3  %

C696

ZTT Group:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

5,1  %

C697

Alte societăți care au cooperat atât la ancheta antisubvenție, cât și la ancheta antidumping, enumerate în anexa I

7,8  %

Alte societăți care au cooperat la ancheta antidumping, dar nu au cooperat la ancheta antisubvenție, enumerate în anexa II

10,3  %

Toate celelalte societăți

10,3  %

C999

(3)   Aplicarea nivelurilor individuale ale taxelor compensatorii specificate pentru societățile menționate la alineatul (2) este condiționată de prezentarea la autoritățile vamale ale statelor membre a unei facturi comerciale valabile, pe care trebuie să figureze o declarație datată și semnată de un reprezentant oficial al entității care emite respectiva factură, identificat prin numele și funcția acestuia, redactată după cum urmează: „Subsemnatul (Subsemnata), certific faptul că (volumul) de (produs în cauză) vândut la export în Uniunea Europeană, care face obiectul prezentei facturi, a fost fabricat de (denumirea și adresa societății) (cod adițional TARIC) în Republica Populară Chineză. Declar că informațiile furnizate în prezenta factură sunt complete și corecte.” În cazul în care nu se prezintă o astfel de factură, se aplică taxa aplicabilă tuturor celorlalte societăți.

(4)   În lipsa unor indicații contrare, se aplică dispozițiile în vigoare referitoare la taxele vamale.

(5)   Declarația vamală indică lungimea în kilometri a produsului descris la articolul 1 alineatul (1), cu condiția ca această mențiune să fie compatibilă cu anexa I la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului (157).

(6)   În cazurile în care taxa compensatorie a fost scăzută din taxa antidumping pentru anumiți producători-exportatori, cererile de rambursare în temeiul articolului 21 din Regulamentul (UE) 2016/1037 declanșează, de asemenea, evaluarea marjei de dumping pentru producătorul-exportator în cauză în perioada anchetei de rambursare.

Articolul 2

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/2011 al Comisiei (158) se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 1 alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

  „(2)   Nivelurile taxei antidumping definitive aplicabile prețului net franco-frontiera Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsul descris la alineatul (1) și fabricat de societățile menționate mai jos, se stabilesc după cum urmează:







  Societatea | Taxa antidumping definitivă | Cod adițional TARIC |
| --- | --- | --- | --- |
| FTT Group:






  — | FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd. |

1.

Articolul 1 alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Nivelurile taxei antidumping definitive aplicabile prețului net franco-frontiera Uniunii, înainte de vămuire, pentru produsul descris la alineatul (1) și fabricat de societățile menționate mai jos, se stabilesc după cum urmează:

Societatea

Taxa antidumping definitivă

Cod adițional TARIC

FTT Group:

—

FiberHome Telecommunication Technologies Co., Ltd.

| — | Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd. |
| --- | --- |

—

Nanjing Wasin Fujikura Optical Communication Ltd.

| — | Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Hubei Fiberhome Boxin Electronic Co., Ltd.

33,7  %

C696

ZTT Group:

| — | Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Jiangsu Zhongtian Technology Co., Ltd.

| — | Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Zhongtian Power Optical Cable Co., Ltd.

14,6  %

C697

Alte societăți care au cooperat atât la ancheta antisubvenție, cât și la ancheta antidumping, enumerate în anexa I

23,4  %

Alte societăți care au cooperat la ancheta antidumping, dar nu au cooperat la ancheta antisubvenție, enumerate în anexa II

20,9  %

Toate celelalte societăți

33,7  %

C699”

| 2. | La articolul 1 se inserează un nou alineat (7):

  „(7)   În cazul în care taxele compensatorii definitive instituite prin articolul 1 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/72 (*1) al Comisiei vor fi modificate sau eliminate, taxele menționate la alineatul (2) sau în anexa I sau II vor fi majorate în aceeași proporție, limitată la marja de dumping efectivă constatată sau la marja de prejudiciu considerată adecvată pentru fiecare societate și de la intrarea în vigoare a prezentului regulament.


  (*1)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/72 al Comisiei din 18 ianuarie 2022 de instituire a unor taxe compensatorii definitive la importurile de cabluri din fibre optice originare din Republica Populară Chineză și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2021/2011 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de cabluri din fibre optice originare din Republica Populară Chineză (JO L 12, 19.1.2022, p. 34).”
  " |
| --- | --- |

2.

La articolul 1 se inserează un nou alineat (7):

„(7)   În cazul în care taxele compensatorii definitive instituite prin articolul 1 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/72 (*1) al Comisiei vor fi modificate sau eliminate, taxele menționate la alineatul (2) sau în anexa I sau II vor fi majorate în aceeași proporție, limitată la marja de dumping efectivă constatată sau la marja de prejudiciu considerată adecvată pentru fiecare societate și de la intrarea în vigoare a prezentului regulament.

(*1)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2022/72 al Comisiei din 18 ianuarie 2022 de instituire a unor taxe compensatorii definitive la importurile de cabluri din fibre optice originare din Republica Populară Chineză și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2021/2011 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de cabluri din fibre optice originare din Republica Populară Chineză (JO L 12, 19.1.2022, p. 34).”
  "

*1

| 3. | La articolul 1 se inserează un nou alineat (8):

  „(8)   „În cazurile în care taxa compensatorie a fost scăzută din taxa antidumping pentru anumiți producători-exportatori, cererile de rambursare în temeiul articolului 21 din Regulamentul (UE) 2016/1037 declanșează, de asemenea, evaluarea marjei de dumping pentru producătorul-exportator în cauză în perioada anchetei de rambursare.” |
| --- | --- |

3.

La articolul 1 se inserează un nou alineat (8):

„(8)   „În cazurile în care taxa compensatorie a fost scăzută din taxa antidumping pentru anumiți producători-exportatori, cererile de rambursare în temeiul articolului 21 din Regulamentul (UE) 2016/1037 declanșează, de asemenea, evaluarea marjei de dumping pentru producătorul-exportator în cauză în perioada anchetei de rambursare.”

| 4. | Anexa I se înlocuiește cu anexele I și II la prezentul regulament. |
| --- | --- |

4.

Anexa I se înlocuiește cu anexele I și II la prezentul regulament.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 18 ianuarie 2022.

Pentru Comisie

Președintele

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  JO L 176, 30.6.2016, p. 55.

1

(2)  
  JO C 442, 21.12.2020, p. 18.

2

(3)  Termenul „GC” este utilizat în prezentul regulament într-un sens larg, el incluzând Consiliul de Stat, precum și toate ministerele, departamentele, agențiile și administrațiile de la nivel central, regional sau local.

3

(4)  Aviz de deschidere a unei proceduri antidumping privind importurile de cabluri din fibre optice originare din Republica Populară Chineză (JO C 316, 24.9.2020, p. 10).

4

(5)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/969 al Comisiei din 8 iunie 2017 de instituire a unor taxe compensatorii definitive la importurile de anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, originare din Republica Populară Chineză și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2017/649 al Comisiei de instituire a unei taxe antidumping definitive asupra importurilor de anumite produse plate laminate la cald din fier, din oțel nealiat sau din alte oțeluri aliate, originare din Republica Populară Chineză (JO L 146, 9.6.2017, p. 17) („cauza HRF”), Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1690 al Comisiei din 9 noiembrie 2018 de instituire a unor taxe compensatorii definitive la importurile de anumite anvelope pneumatice, noi sau reșapate, din cauciuc, de tipul celor utilizate pentru autobuze sau camioane, cu un indice de sarcină de peste 121, originare din Republica Populară Chineză și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2018/1579 al Comisiei de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere definitivă a taxei provizorii impuse la importurile de anumite anvelope pneumatice, noi sau reșapate, din cauciuc, de tipul celor utilizate pentru autobuze sau camioane, cu un indice de sarcină de peste 121, originare din Republica Populară Chineză și de abrogare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2018/163 (JO L 283, 12.11.2018, p. 1) („cauza privind anvelopele”) și Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/72 al Comisiei din 17 ianuarie 2019 de instituire a unei taxe compensatorii definitive la importurile de biciclete electrice originare din Republica Populară Chineză (JO L 16, 18.1.2019, p. 5) („cauza privind bicicletele electrice”), Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/776 al Comisiei din 12 iunie 2020 de instituire a unor taxe compensatorii definitive la importurile de anumite materiale țesute și/sau cusute din fibre de sticlă originare din Republica Populară Chineză și din Egipt și de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2020/492 al Comisiei de instituire a unor taxe antidumping definitive la importurile de anumite materiale țesute și/sau cusute din fibre de sticlă originare din Republica Populară Chineză și din Egipt (JO L 189, 15.6.2020, p. 33) („cauza MFS”).

5

(6)  A se vedea raportul grupului special în cauza „Statele Unite – Măsuri compensatorii aferente anumitor produse din China”, WT/DS437/R, adoptat la 16 ianuarie 2015, punctul 7.152.

6

(7)  A se vedea cauzele citate la nota de subsol 5.

7

(8)  Disponibile la adresa: https://trade.ec.europa.eu/tdi/case_details.cfm?id=2508

8

(9)  Aviz privind consecințele epidemiei de COVID-19 asupra anchetelor antidumping și antisubvenții (2020/C 86/06) (JO C 86, 16.3.2020, p. 6).

9

(10)  Document de lucru al serviciilor Comisiei privind distorsiunile semnificative din economia Republicii Populare Chineze în scopul anchetelor în materie de apărare comercială, 20 decembrie 2017, SWD(2017) 483 final/2 (denumit în continuare „raportul”) – capitolul 4, p. 41-42, 83.

10

(11)  A se vedea Catalogul orientativ al produselor și serviciilor esențiale din industriile strategice emergente. http://www.gov.cn/xinwen/2018-09/22/5324533/files/dcf470fe4eac413cabb686a51d080eec.pdf și catalogul „Made in China 2025” privind cele „patru elemente esențiale”. http://www.cm2025.org/show-14-126-1.html și http://www.cm2025.org/uploadfile/2016/1122/20161122053929266.pdf, toate consultate ultima dată la 18 august 2021.

11

(12)  Raportul – capitolul 2, p. 17.

12

(13)  Comunicarea Consiliului de Stat privind publicarea „Made in China 2025” [GuoFa (2015) nr. 28] – Coloana de prezentare a informațiilor guvernamentale (www.gov.cn), consultată ultima dată la 28 iunie 2021.

13

(14)  A se vedea documentul elaborat de Comisia de revizuire a economiei și securității SUA-China: Cel de al 13-lea plan cincinal, pagina 12.

14

(15)  http://www.gov.cn/xinwen/2014-10/14/content_2764849.htm, consultat ultima dată la 6 august 2021.

15

(16)  http://www.forestry.gov.cn/lczb/5/20210429/101204144404645.html, consultat ultima dată la 18 august 2021.

16

(17)  https://www.ndrc.gov.cn/fzggw/jgsj/gjss/sjdt/201806/t20180612_1154987.html?code=&state=123, consultat ultima dată la 6 august 2021.

17

(18)  https://www.cae.cn/cae/html/files/2015-10/29/20151029105822561730637.pdf, link consultat ultima dată la 28 iunie 2021.

18

(19)  A se vedea „Made in China 2025”, capitolul 4, intitulat „Sprijinul strategic și aprovizionarea”.

19

(20)  http://www.cm2025.org/show-14-126-1.html, consultat ultima dată la 6 august 2021.

20

(21)  http://www.gov.cn/zhengce/content/2015-06/24/content_9972.htm, consultat ultima dată la 6 august 2021.

21

(22)  http://www.gov.cn/xinwen/2016-12/08/content_5145162.htm, consultat ultima dată la 6 august 2021.

22

(23)  http://www.miit.gov.cn/n1146295/n1652858/n1652930/n4509627/c5862297/part/5862506.doc, consultat ultima dată la 18 august 2021.

23

(24)  https://www.miit.gov.cn/ztzl/rdzt/znzzxggz/wjfb/art/2020/art_4430cca546bd4f4c9dd7c96b31bc7c11. html, consultat ultima dată la 18 august 2021.

24

(25)  https://www.directindustry.com/soc/yangtze-optical-fibre-cable-joint-stock-limited-company-212621.html, consultat ultima dată la 6 august 2021.

25

(26)  http://www.gov.cn/zwgk/2009-04/15/content_1282430.htm, consultat ultima dată la 2 august 2021.

26

(27)  http://www.gov.cn/zwgk/2013-08/17/content_2468348.htm, consultat ultima dată la 2 august 2021.

27

(28)  http://www.gov.cn/zwgk/2010-04/08/content_1576039.htm, consultat ultima dată la 2 august 2021.

28

(29)  http://www.gov.cn/zhengce/content/2015-07/04/content_10002.htm, consultat ultima dată la 2 august 2021.

29

(30)  http://www.gov.cn/zhengce/content/2015-05/20/content_9789.htm, consultat ultima dată la 5 august 2021.

30

(31)  https://www.ndrc.gov.cn/xxgk/zcfb/gg/201702/t20170204_961174.html?code=&state=123, consultat ultima dată la 3 august 2021.

31

(32)  http://www.gov.cn/zwgk/2006-12/21/content_474651.htm, consultat ultima dată la 7 august 2021.

32

(33)  http://www.most.gov.cn/xwzx/xwfb/200312/t20031214_10451.html, consultat ultima dată la 7 august 2021.

33

(34)  Raportul organului de apel, „Comunitățile Europene și anumite state membre – Măsuri care afectează comerțul cu aeronave civile de mari dimensiuni”.

34

(35)  https://itlaw.wikia.org/wiki/Broadband_infrastructure, consultat ultima dată la 26 octombrie 2021.

35

https://www.investopedia.com/terms/b/broadband.asp, consultat ultima dată la 26 octombrie 2021.

(36)  Catalogul de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei (versiunea 2011) (modificat în 2013) [emis prin Ordinul nr. 9 al Comisiei naționale pentru dezvoltare și reformă la 27 martie 2011 și modificat în conformitate cu Decizia Comisiei naționale pentru dezvoltare și reformă cu privire la modificarea clauzelor relevante ale Catalogului de îndrumare în ceea ce privește restructurarea industriei (versiunea 2011) emis prin Ordinul nr. 21 al Comisiei naționale pentru dezvoltare și reformă la 16 februarie 2013].

36

(37)  http://www.gov.cn/xinwen/2019-11/06/5449193/files/26c9d25f713f4ed5b8dc51ae40ef37af.pdf, consultat ultima dată la 18 august 2021.

37

(38)  Cel de al 13-lea Plan cincinal privind zonele naționale de dezvoltare industrială de înaltă tehnologie (2017), p. 9, http://www.most.gov.cn/xxgk/xinxifenlei/fdzdgknr/fgzc/gfxwj/gfxwj2017/201705/t20170510_132712.html, consultat ultima dată la 10 august 2021.

38

(39)  Politici preferențiale pentru zonele naționale de dezvoltare industrială de înaltă tehnologie, pagina 1.

39

(40)  Politici preferențiale pentru zonele naționale de dezvoltare industrială de înaltă tehnologie, pagina 1.

40

(41)  A se vedea secțiunea 3.3.1. din catalog.

41

http://www.gov.cn/xinwen/2018-09/22/5324533/files/dcf470fe4eac413cabb686a51d080eec.pdf, consultat ultima dată la 18 august 2021.

(42)  A se vedea Comunicarea Guvernului Popular al Provinciei Zhejiang privind emiterea Planului de acțiune al Provinciei Zhejiang pentru transformare amplă și modernizare a industriilor prelucrătoare tradiționale (2017-2020) [The Zhejiang Province’s Action Plan for Comprehensive Transformation and Upgrade of Traditional Manufacturing Industries (2017-2020)]. http://jxt.zj.gov.cn/art/2017/6/4/art_1657971_35695741.html, consultat ultima dată la 11 august 2021.

42

The Zhejiang Province’s Action Plan for Comprehensive Transformation and Upgrade of Traditional Manufacturing Industries (2017-2020)

(43)  https://asiatimes.com/tag/donghu-high-tech-zone, consultat ultima dată la 18 august 2021.

43

(44)  A se vedea articolul Wuhan East Lake: A National High Tech Zone mixing investment and tax benefit Policies (East Lake Wuhan: o zonă națională de înaltă tehnologie care combină politicile de investiții și de avantaje fiscale), site-ul Pedata, 27 februarie 2013, https://free.pedata.cn/755314.html, consultat ultima dată la 10 august 2021. A se vedea fragmentul: „
  Zece societăți au fost incluse pe lista «New Third Board» și au primit subvențiile guvernamentale corespunzătoare; [...] În ceea ce privește atragerea instituțiilor de investiții de capital pentru a-și deschide un sediu în parc sau pentru a investi în întreprinderi cu sediul în parc, departamentele relevante ale Provinciei Hubei, ale Municipalității Wuhan și ale Zonei de înaltă tehnologie East Lake au instituit fonduri de orientare a capitalului de risc. Comparativ cu zonele de înaltă tehnologie din regiunile costiere, deși industria investiților de capital în Zona de înaltă tehnologie East Lake aflată pe continent a început mai târziu, atractivitatea acesteia pentru instituțiile de capital de risc/capital privat este relativ semnificativă datorită barierei scăzute în privința înregistrării activității, a sprijinului puternic prin politicile de stimulente și a numărului mare de fonduri de orientare guvernamentale.”

44

Wuhan East Lake: A National High Tech Zone mixing investment and tax benefit Policies

Zece societăți au fost incluse pe lista «New Third Board» și au primit subvențiile guvernamentale corespunzătoare; [...] În ceea ce privește atragerea instituțiilor de investiții de capital pentru a-și deschide un sediu în parc sau pentru a investi în întreprinderi cu sediul în parc, departamentele relevante ale Provinciei Hubei, ale Municipalității Wuhan și ale Zonei de înaltă tehnologie East Lake au instituit fonduri de orientare a capitalului de risc. Comparativ cu zonele de înaltă tehnologie din regiunile costiere, deși industria investiților de capital în Zona de înaltă tehnologie East Lake aflată pe continent a început mai târziu, atractivitatea acesteia pentru instituțiile de capital de risc/capital privat este relativ semnificativă datorită barierei scăzute în privința înregistrării activității, a sprijinului puternic prin politicile de stimulente și a numărului mare de fonduri de orientare guvernamentale

(45)  https://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN202004291379049397_1.pdf, p. 133, 138-139, consultat ultima dată la 11 august 2021.

45

(46)  https://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN202004291379029468_1.pdf, p. 205, 215, consultat ultima dată la 11 august 2021.

46

(47)  
  JO C 394, 17.12.1998, p. 6.

47

(48)  Cum ar fi, de exemplu, Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 452/2011 al Consiliului (JO L 128, 14.5.2011, p. 18) (hârtie cretată de calitate superioară), Regulamentul de punere în aplicare (UE) 215/2013 al Consiliului (JO L 73, 11.3.2013, p. 16) (oțel cu acoperire organică), Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/366 al Comisiei (JO L 56, 3.3.2017, p. 1) (panouri solare), Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1379/2014 al Comisiei (JO L 367, 23.12.2014, p. 22) (fibră de sticlă cu filament), Decizia de punere în aplicare 2014/918/UE a Comisiei (JO L 360, 17.12.2014, p. 65) (fibre discontinue din poliester).

48

hârtie cretată de calitate superioară

oțel cu acoperire organică

panouri solare

fibră de sticlă cu filament

fibre discontinue din poliester

(49)  Raportul grupului special, „CE – Aeronave civile de mari dimensiuni”, punctele 7.1230-7.1231; raportul grupului special, „SUA – AD/CVD (China)”, punctele 9.138-9.139.

49

(50)  A se vedea raportul grupului special, cauza „SUA – Taxe antidumping și compensatorii definitive pentru anumite produse din China” (WT/DS379/R), punctele 9.140-9.144, 9.157.

50

(51)  WT/DS379/AB/R, SUA – Taxe antidumping și compensatorii pentru anumite produse din China (US – Anti-Dumping and Countervailing Duties on Certain Products from China), Raportul Organului de apel din 11 martie 2011, DS 379, punctul 318. A se vedea, de asemenea, WT/DS436/AB/R [SUA – Oțel carbon (India)], raportul organului de apel din 8 decembrie 2014, punctele 4.9-4.10, 4.17-4.20 și WT/DS437/AB/R (Statele Unite – Măsuri compensatorii aferente anumitor produse din China), raportul organului de apel din 18 decembrie 2014, punctul 4.92.

51

US – Anti-Dumping and Countervailing Duties on Certain Products from China

(52)  Decretul nr. 283 al Consiliului de Stat al Republicii Populare Chineze.

52

(53)  https://www.reuters.com/article/us-china-banks-party-idUSKBN1JN0XN, consultat ultima dată la 13 august 2021.

53

(54)  În conformitate cu Măsurile de punere în aplicare ale CBIRC referitoare la chestiuni de autorizare administrativă, pentru băncile comerciale cu finanțare chineză [Ordinul nr. 1 al CBIRC (2017)], Măsurile de punere în aplicare ale CBIRC referitoare la chestiuni de autorizare administrativă, pentru băncile cu finanțare externă [Ordinul nr. 4 al CBIRC (2015)] și Măsurile administrative privind calificările directorilor și ale funcționarilor superiori ai instituțiilor financiare din sectorul bancar [Ordinul nr. 3 al CBIRC (2013)].

54

(55)  http://www.pbc.gov.cn/zhengcehuobisi/125207/125213/125440/3876551/de24575c/index2.html, consultat ultima dată la 3 august 2021.

55

(56)  A se vedea, de exemplu, cauza HRF, cauza privind anvelopele și cauza privind bicicletele electrice, citate în nota de subsol 5, respectiv în secțiunile 3.4.1.1.b și 3.5.1.1.

56

(57)  A se vedea http://english.eximbank.gov.cn/Profile/AboutTB/Introduction, consultat ultima dată la 28.10.2021.

57

(58)  A se vedea cauza MFS și cauza privind anvelopele, menționate în nota de subsol 5.

58

(59)  A se vedea cauza MFS și cauza privind anvelopele, menționate în nota de subsol 5.

59

(60)  WT/DS/296 [DS296 Statele Unite ale Americii – Anchetă privind taxa compensatorie pentru memorie dinamică cu acces aleatoriu (DRAMS) din Coreea], Raportul Organului de Apel din 21 februarie 2005, punctul 116.

60

(61)  Raportul Organului de Apel, DS 296, punctul 116.

61

(62)  Raportul Organului de Apel, DS 296, punctul 115.

62

(63)  Raportul Organului de Apel, DS 296, punctul 114, care este de acord cu Raportul grupului special, DS 194, punctul 8.31. în acest sens.

63

(64)  Raportul Organului de Apel, DS 296, punctul 115.

64

(65)  A se vedea cauza MFS și cauza privind anvelopele, menționate în nota de subsol 5.

65

(66)  Documentul de lucru al FMI „Resolving China’s Corporate Debt Problem” (Soluționarea problemei datoriilor întreprinderilor din China), de Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender, Jiangyan, octombrie 2016, WP/16/203.

66

(67)  Livingston, M. Poon, W.P.H. și Zhou, L. (2017), „Are Chinese Credit Ratings Relevant? A Study of the Chinese Bond Market and Credit Rating Industry” (Sunt ratingurile de credit chineze relevante? Studiu privind piața obligațiunilor și industria ratingurilor de credit din China), în: Journal of Banking & Finance, p. 24.

67

Journal of Banking & Finance

(68)  
  China bond market insight 2021, https://assets.bbhub.io/professional/sites/10/China-bond-market-booklet.pdf, consultat ultima dată la 8 august 2021.

68

China bond market insight 2021

(69)  
  China bond market insight 2021, nota de subsol 59, p. 31.

69

China bond market insight 2021

(70)  Price, A.H., Brightbill T.C., DeFrancesco R.E., Claeys, S.J., Teslik, A. și Neelakantan, U. (2017). „China’s broken promises: why it is not a market-economy” (Promisiuni încălcate: motivul pentru care China nu este o economie de piață), Wiley Rein LLP, p. 68.

70

(71)  A se vedea Tentative Measures for the Administration of the Credit Rating Business Regarding the Securities Market Promulgated by Chinese Securities Regulatory Commission, Order of the China Securities Regulatory Commission [2007] No. 50, 24 August 2007
  [Măsuri provizorii pentru administrarea activității de rating de credit în ceea ce privește piața valorilor mobiliare, promulgate de Comisia de reglementare a valorilor mobiliare din China, Ordinul Comisiei de reglementare a valorilor mobiliare din China nr. 50 din 24 august 2007]; Notice of the People’s Bank of China on Qualifications of China Cheng Xin Securities Rating Co., Ltd. and other Institutions Engaged in Corporate Bond Credit Rating Business, Yinfa [1997] No. 547, 16 December 1997 (Comunicarea Băncii Populare Chineze privind calificările China Cheng Xin Securities Rating Co, Ltd. și ale altor instituții implicate în activitatea de rating de credit al obligațiunilor corporative, Yinfa [1997] nr. 547 din 16 decembrie 1997) și Announcement No. 14 [2018] of the People's Bank of China and the China Securities Regulatory Commission on Issues Concerning the Provision of Bond Rating Services by Credit Rating Agencies on the Interbank Bond Market and the Stock Exchange Bond Market (Anunțul nr. 14 din 2018 al Băncii Populare Chineze și al Comisiei de reglementare a valorilor mobiliare din China privind chestiuni legate de furnizarea serviciilor de rating al obligațiunilor de către agențiile de rating de credit pe piața obligațiunilor interbancare și pe piața obligațiunilor bursiere).

71

Tentative Measures for the Administration of the Credit Rating Business Regarding the Securities Market Promulgated by Chinese Securities Regulatory Commission, Order of the China Securities Regulatory Commission [2007] No. 50, 24 August 2007

(72)  Documentul de lucru al PBC nr. 2017/5, 25 mai 2017, p. 28.

72

(73)  A se vedea site-ul Fondului Băncii de Dezvoltare a Chinei: http://www.cdb.com.cn/English/ywgl/zhjryw/gkfzjj, consultat ultima dată la 18 august 2021.

73

(74)  A se vedea cauza HRF (considerentele 152-244), cauza privind anvelopele (considerentul 236) și cauza GFF (considerentul 300), menționate la nota de subsol 5.

74

(75)  A se vedea considerentul 189 de mai sus.

75

(76)  În cazul împrumuturilor cu dobândă fixă. Pentru împrumuturile cu rată variabilă a dobânzii, s-a luat în considerare rata de referință a BPC sau, după 20 august 2019, rata de bază la împrumuturi.

76

(77)  Raportul între datorii și capitaluri este un indicator utilizat pentru evaluarea efectului de levier financiar al unei societăți. Raportul între datorii și capitaluri este exprimat ca o comparație între datoriile totale ale unei societăți și capitalul propriu al acesteia.

77

(78)  Rentabilitatea capitalurilor proprii măsoară profitabilitatea unei societăți în raport cu capitalul propriu al acesteia. Rentabilitatea capitalurilor proprii se calculează prin împărțirea profitului înainte de impozitare la capitalul propriu.

78

(79)  Source Capital IQ, 2018, în Jiangsu Zhongtian Technology Bond Prospectus.

79

(80)  În baza unui astfel de acord, societatea ar putea converti în acțiuni o parte din datoria sa, reducând astfel pasivul din bilanțul său.

80

(81)  Cauza HRF și cauza privind anvelopele, citate în nota de subsol 5, considerentele 175-187 în cauza HRF și în considerentul 256 în cauza privind anvelopele.

81

(82)  A se vedea https://www.barclays.co.uk/current-accounts/bank-account/overdrafts/overdraft-charges, link consultat ultima dată la 18 august 2021, comisioane aplicabile în cazul descoperitului de cont pentru persoane cu funcții executive – „
  descoperitul de cont de peste 15 000 GBP are un comision de înființare de 1,5 % din limita stabilită pentru descoperitul de cont și un comision de reînnoire de 1,5 %
  ”.

82

descoperitul de cont de peste 15 000 GBP are un comision de înființare de 1,5 % din limita stabilită pentru descoperitul de cont și un comision de reînnoire de 1,5 %

(83)  A se vedea cauza GFF, citată la nota de subsol 5 (considerentele 354 și 355).

83

(84)  A se vedea nota de subsol 79.

84

(85)  https://corporatefinanceinstitute.com/resources/knowledge/finance/commitment-fee

85

(86)  https://www.barclays.co.uk/business-banking/borrow/overdrafts

86

(87)  A se vedea site-ul web al Băncii Populare Chineze:

87

https://www.boc.cn/en/cbservice/cncb6/cb61/200811/t20081112_1324239.html, consultat ultima dată la 18 august 2021.

(88)  Ibid.

88

(89)  A se vedea site-ul Băncii DBS: https://www.dbs.com.cn/corporate/financing/working-capital/bank-acceptance-draft-bad-issuance, consultat ultima dată la 18 august 2021.

89

(90)  A se vedea cauza GFF, menționată la nota de subsol 5, considerentul 385.

90

(91)  A se vedea cauza GFF, menționată la nota de subsol 5, considerentul 399.

91

(92)  
  „Raport trimestrial, vara 1981”.

92

(93)  A se vedea Documentul de dezbatere al Băncii Canadei: A Primer on the Canadian Bankers’ Acceptance Market(Introducere în piața de acceptare a bancherilor canadieni) și https://fast.bnm.gov.my/fastweb/public/files/BA_Apr2004_Updated.pdf.

93

(94)  A se vedea considerentul 189 de mai sus.

94

(95)  Legislația aplicabilă la momentul emisiunii obligațiunilor convertibile.

95

(96)  Modificată ultima dată la 28 decembrie 2019 prin Decretul prezidențial nr. 37, aplicabilă de la 1 martie 2020.

96

(97)  Modificate ultima dată la 14 februarie 2020 în conformitate cu Decizia privind revizuirea „Măsurilor administrative privind emisiunea de valori mobiliare de către societățile cotate la bursă” a Comisiei de reglementare a valorilor mobiliare din China, aplicabilă de la 14 februarie 2020.

97

(98)  Înlocuite de măsuri administrative privind serviciul de sponsorizare pentru emisiunea și cotarea valorilor mobiliare, Decretul nr. 170 al Comisiei de reglementare a valorilor mobiliare din China din 12 iunie 2020, aplicabile de la 12 iunie 2020.

98

(99)  A se vedea China bond market insight 2021, nota de subsol 59, p. 33.

99

China bond market insight 2021

(100)  Întrucât nu au fost puse la dispoziția publicului date specifice privind obligațiunile corporative convertibile, Comisia a utilizat datele disponibile privind obligațiunile corporative, care ar trebui să includă și obligațiunile corporative convertibile.

100

(101)  A se vedea considerentul 189 de mai sus.

101

(102)  Modificată ultima dată la 28 decembrie 2019 prin Decretul prezidențial nr. 37, aplicabilă de la 1 martie 2020.

102

(103)  A se vedea China bond market insight 2021, nota de subsol 59, p. 33.

103

China bond market insight 2021

(104)  Studiul OCDE privind politicile și programele chineze în domeniul creditelor la export, pagina 7, punctul 32, disponibil la adresa https://www.oecd.org/officialdocuments/publicdisplaydocumentpdf/?cote=TAD/ECG(2015)3&doclanguage=en, link consultat ultima dată la 18 august 2021.

104

(105)  A se vedea site-ul Sinosure, profilul societății, care sprijină inițiativa „Made in China”, https://www.sinosure.com.cn/en/Resbonsiblity/smic/index.shtml, link consultat ultima dată la 17 august 2021.

105

(106)  A se vedea cauza privind anvelopele, citată în nota de subsol 5, considerentul 429.

106

(107)  https://www.sinosure.com.cn/en/Sinosure/Profile/index.shtml, link consultat ultima dată la 18 august 2021.

107

(108)  Catalogul Chinei privind exportul de produse de înaltă tehnologie, de exemplu nr. 775, 780, 781, 1035, 1098, 1100, 1104, 1107 și 1109.

108

(109)  http://www.mofcom.gov.cn/aarticle/b/g/200411/20041100300040.html, link consultat ultima dată la 12 august 2021.

109

(110)  Raportul anual al Sinosure 2019, p. 11, https://www.sinosure.com.cn/images/xwzx/ndbd/2020/08/27/38BBA5826A689D7D5B1DAE8BB66FACF8.pdf, consultat ultima dată la 18 august 2019.

110

(111)  
  Ibid., p. 28 și 29.

111

Ibid.

(112)  Ordinul nr. 23 al Președintelui Republicii Populare Chineze.

112

(113)  Regulamentul privind punerea în aplicare a Legii privind impozitul pe profit al întreprinderilor a Republicii Populare Chineze (revizuit în 2019) – Ordinul nr. 714 al Consiliului de Stat al Republicii Populare Chineze.

113

(114)  http://kj.quanzhou.gov.cn/wsbs/xgxz/201703/t20170322_431820.htm, link consultat ultima dată la 17 august 2021.

114

(115)  Anunțul [2021] nr. 13 al Ministerului Finanțelor și al Administrației Fiscale de Stat privind îmbunătățirea în continuare a politicii de deducere ponderată înainte de impozitare pentru cheltuielile de cercetare și dezvoltare.

115

(116)  A se vedea cauza HRF, cauza privind anvelopele și cauza MFS, citate în nota de subsol 5, considerentele 330, 521 și, respectiv, 560.

116

(117)  Considerentul 182 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 215/2013 al Consiliului din 11 martie 2013 de instituire a unei taxe compensatorii asupra importurilor de anumite produse din oțel cu acoperire organică originare din Republica Populară Chineză (JO L 73, 15.3.2013, p. 16).

117

Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 451/2011 al Consiliului din 6 mai 2011 de instituire a unei taxe antidumping definitive și de colectare definitivă a taxei provizorii instituite asupra importurilor de hârtie cretată de calitate superioară originară din Republica Populară Chineză (JO L 128, 14.5.2011, p. 1).

(118)  A se vedea cauza MFS, considerentul 531.

118

(119)  Mai multe Avize ale Comitetului Central al Partidului Comunist Chinez și ale Consiliului de Stat privind aprofundarea pe mai departe a reformei sistemului energetic [Zhong Fa (2015) nr. 9], secțiunea III punctul 4.

119

(120)  Circulara nr. 258 a Comisiei naționale pentru dezvoltare și reformă privind reducerea costurilor energiei electrice suportate de întreprinderi pentru sprijinirea refacerii muncii și a dezvoltării producției și a prețului de reformă (2020).

120

(121)  A se vedea cauza GFF, cauza OCS și cauza privind panourile solare.

121

(122)  A se vedea secțiunea 3.1 de mai sus.

122

(123)  A se vedea Documentul de lucru al serviciilor Comisiei privind distorsiunile semnificative din economia Republicii Populare Chineze în scopul anchetelor în materie de apărare comercială, 20 decembrie 2017, SWD(2017) 483 final/2 – capitolul 9, p. 213-215.

123

(124)  A se vedea Documentul de lucru al serviciilor Comisiei privind distorsiunile semnificative din economia Republicii Populare Chineze în scopul anchetelor în materie de apărare comercială, 20 decembrie 2017, SWD(2017) 483 final/2 – capitolul 9, p. 209-211.

124

(125)  A se vedea nota de subsol 105.

125

(126)  Susținut de Tribunal în cauza T-444/11, Gold East Paper și Gold Huacheng Paper/Consiliul, hotărârea Tribunalului din 11 septembrie 2014, ECLI:EU:T:2014:773.

126

(127)  A se vedea cauza GFF, cauza OCS și cauza privind panourile solare.

127

(128)  https://idbpark.moeaidb.gov.tw, link consultat ultima dată la 18 august 2021.

128

(129)  Hubei – Wikipedia.

129

(130)  Jiangsu – Wikipedia.

130

(131)  https://www.earthmagazine.org/article/mineral-resource-month-germanium, consultat ultima dată la 17 august 2021.

131

(132)  https://www.ndrc.gov.cn/fggz/fzzlgh/gjfzgh/201603/P020191104614882474091.pdf, consultat ultima dată la 4 august 2021.

132

(133)  http://www.yn.gov.cn/zwgk/zcwj/zxwj/201701/t20170106_143075.html, consultat ultima dată la 4 august 2021.

133

(134)  http://www.yn.gov.cn/zwgk/zcwj/zxwj/202004/t20200426_203069.html, consultat ultima dată la 4 august 2021.

134

(135)  https://pdf.dfcfw.com/pdf/H2_AN202104221487092732_1.pdf?1619123432000.pdf, p. 171, consultat ultima dată la 5 august 2021.

135

(136)  https://chxz.chinalco.com.cn/tzzgx/dqbg/202103/P020210325553668267186.pdf, p. 221, consultat ultima dată la 6 august 2021.

136

(137)  A se vedea, de asemenea, mutatis mutandis, WT/DS294/AB/RW, SUA – Reducerea la zero (articolul 21.5 din DSU), Raportul Organului de Apel din 14 mai 2009, punctul 453.

137

mutatis mutandis

(138)  Perspectivele pieței cablurilor, CRU (august 2020), completate de informațiile privind piața transmise de reclamanți.

138

(139)  Acești indicatori s-au bazat pe date directe colectate de reclamant cu privire la cei opt producători reclamanți sau care susțin reclamanții din Uniune (cu excepția unei societăți, din motivele explicate în considerentul 574), reprezentând aproape 80 % din producția Uniunii în perioada de anchetă, plus o estimare pentru restul producătorilor din Uniune bazată pe cercetare și informații privind piața.

139

(140)  Perspectivele pieței cablurilor, CRU (august 2020), p. 29 și Sinteza privind piața cablurilor la nivel mondial, în funcție de utilizare și de regiune, CRU, februarie 2021.

140

(141)  Estimări bazate pe surse publice (articolul CRU din 10 ianuarie 2020 intitulat „Mai multă instabilitate la orizont la sfârșitul unui an tumultuos” și diapozitive de la Conferința CRU Wire Cable, iunie 2019), furnizate ca anexele 6.1 și 6.5 la plângere și detaliate în plângere.

141

(142)  Raportul grupului special în cauza China – Măsuri antidumping definitive asupra echipamentelor de control al securității cu raze X din Uniunea Europeană, WT/DS425/R, alineatul 7.67.

142

(143)  
  JO L 362, 30.12.1988, p. 59, considerentul 7.

143

(144)  Hotărârea din 17 decembrie 1997, EFMA/Consiliul, T-121/95, EU:T:1997:198, punctul. 105 și următoarele.

144

EFMA/Consiliul

(145)  Echivalent normă întreagă.

145

(146)  Acestea sunt reprezentative, acoperind 36 % din vânzările industriei Uniunii în cursul perioadei de anchetă.

146

(147)  
  JO L 87, 21.3.1998, p. 24.

147

(148)  Raportul grupului special, Thailanda – Taxe antidumping la profilele din fier sau din oțeluri nealiate și grinzi tip H din Polonia, WT/DS122/R, punctele 7.245-7.256.

148

(149)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/176 a Comisiei din 9 februarie 2016 de încheiere a procedurii antidumping privind importurile de acid tartric originar din Republica Populară Chineză și produs de societatea Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd (JO L 33, 10.2.2016, p. 14), considerentul 140.

149

(150)  Raportul grupului special, Comunitățile Europene și anumite state membre – Măsuri care afectează comerțul cu aeronave civile de mari dimensiuni, WT/DS316, punctul 7.2083.

150

(151)  Hotărârea Tribunalului din 29 ianuarie 2014, Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd/Consiliul Uniunii Europene, T-528/09, EU:T:2014:35, punctele 79 și 80.

151

(152)  În discursul său din 2020 privind starea Uniunii, președinta Comisiei Ursula von der Leyen a declarat: „
  Stimularea investițiilor prin intermediul instrumentului NextGenerationEU este o șansă unică de a duce această dezvoltare până în ultimul sătuc. De aceea dorim să ne concentrăm investițiile pe conectivitatea sigură, pe extinderea rețelelor 5G și 6G și a rețelelor de fibră optică. NextGenerationEU este și o oportunitate unică de a dezvolta o abordare europeană mai coerentă în ceea ce privește conectivitatea și implementarea infrastructurii digitale
  ”.

152

Stimularea investițiilor prin intermediul instrumentului NextGenerationEU este o șansă unică de a duce această dezvoltare până în ultimul sătuc. De aceea dorim să ne concentrăm investițiile pe conectivitatea sigură, pe extinderea rețelelor 5G și 6G și a rețelelor de fibră optică. NextGenerationEU este și o oportunitate unică de a dezvolta o abordare europeană mai coerentă în ceea ce privește conectivitatea și implementarea infrastructurii digitale

https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/ro/SPEECH_20_1655

(153)  Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor: Busola pentru dimensiunea digitală 2030: modelul european pentru deceniul digital, Bruxelles, 9.3.2021, COM(2021) 118 final.

153

(154)  Regulamentul (UE) 2016/1036 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (JO L 176, 30.6.2016, p. 21).

154

(155)  Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (JO L 193, 30.7.2018, p. 1).

155

(156)  Astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (UE) 2018/825 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2018 de modificare a Regulamentului (UE) 2016/1036 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene și a Regulamentului (UE) 2016/1037 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (JO L 143, 7.6.2018, p. 1).

156

(157)  Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din 23 iulie 1987 privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful vamal comun (JO L 256, 7.9.1987, p. 1), Anexa I „Nomenclatura combinată”.

157

(158)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/2011 al Comisiei din 17 noiembrie 2021 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile de cabluri din fibre optice originare din Republica Populară Chineză (JO L 410, 18.11.2021, p. 51).

158

---

ANEXA I

Alte societăți care au cooperat atât la ancheta antisubvenție, cât și la ancheta antidumping

| Denumirea societății | Codul adițional TARIC |
| --- | --- |
| Dongjie Optical Technology (Suzhou) Co., Ltd. | C700 |
| Grupul Fasten: | Jiangsu Fasten Optical Communication Technology Co., Ltd. |

Denumirea societății

Codul adițional TARIC

Dongjie Optical Technology (Suzhou) Co., Ltd.

C700

Grupul Fasten:

Jiangsu Fasten Optical Communication Technology Co., Ltd.

| | Jiangsu Fasten Optical Cable Co., Ltd. |
| --- | --- |

Jiangsu Fasten Optical Cable Co., Ltd.

C701

Hangzhou Futong Communication Technology Co., Ltd.

C702

Hangzhou Tuolima Network Technologies Co., Ltd.

C703

Jiangsu Etern Co., Ltd.

C704

Grupul Jiangsu Hengtong:

| | Hengtong Optic-Electric Co., Ltd. |
| --- | --- |

Hengtong Optic-Electric Co., Ltd.

| | Guangdong Hengtong Optic-electronical Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

Guangdong Hengtong Optic-electronical Technology Co., Ltd.

| | Jiangsu Hengtong Smart Grids Co., Ltd. |
| --- | --- |

Jiangsu Hengtong Smart Grids Co., Ltd.

| | Zhejiang Dongtong Optical Network and IOT Technology Co., Ltd. |
| --- | --- |

Zhejiang Dongtong Optical Network and IOT Technology Co., Ltd.

C705

Jiangsu Tongguang Optical Fiber Cable Co., Ltd.

C706

LEONI Cable (China) Co., Ltd

C707

Nanjing Huamai Technology Co., Ltd

C708

Ningbo Geyida Cable Technology Co., Ltd.

C709

Grupul SDG:

| — | Shenzhen SDG Information Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Shenzhen SDG Information Co., Ltd.

| — | Shenzhen SDGI Optical Network Technologies co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Shenzhen SDGI Optical Network Technologies co., Ltd.

C725

Shanghai Qishen International Trade Co., Ltd.

C712

Shenzhen Wanbao Optical Fiber Communication Co., Ltd.

C713

Sichuan Huiyuan Optical Communications Co., Ltd.

C714

Suzhou Furukawa Power Optic Cable Co., Ltd.

C715

Suzhou Torres Optic-electric Technology Co., Ltd.

C716

Twentsche (Nanjing) Fibre Optics Ltd.

C717

XDK Communication Equipment (Huizhou) Ltd.

C718

Grupul Yangtze Optical Fibre and Cable:

| — | Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Company |
| --- | --- |

—

Yangtze Optical Fibre and Cable Joint Stock Limited Company

| — | Yangtze Optical Fibre and Cable (Shanghai) Company Ltd. |
| --- | --- |

—

Yangtze Optical Fibre and Cable (Shanghai) Company Ltd.

| — | Yangtze Zhongli Optical Fibre and Cable (Jiangsu) Co., Ltd. |
| --- | --- |

—

Yangtze Zhongli Optical Fibre and Cable (Jiangsu) Co., Ltd.

| — | Sichuan Lefei Optoelectronic Technology Company Limited |
| --- | --- |

—

Sichuan Lefei Optoelectronic Technology Company Limited

| — | Everpro Technology Company Limited |
| --- | --- |

—

Everpro Technology Company Limited

C719

---

ANEXA II

Alte societăți care au cooperat la ancheta antidumping, dar nu au cooperat la ancheta antisubvenție

| Denumirea societății | Codul adițional TARIC |
| --- | --- |
| Anhui Tianji Information Technology Co., Ltd. | C698 |
| Prysmian Wuxi Cable Co., Ltd. | C710 |

Denumirea societății

Codul adițional TARIC

Anhui Tianji Information Technology Co., Ltd.

C698

Prysmian Wuxi Cable Co., Ltd.

C710

---

DECIZII

| 19.1.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 12/148 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 12/148

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2022/73 A CONSILIULUI

din 18 ianuarie 2022

de modificare a Deciziei de punere în aplicare (UE) 2018/1490 în ceea ce privește autorizarea Ungariei de a aplica în continuare măsura specială de derogare de la articolul 287 din Directiva 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Directiva 2006/112/CE a Consiliului din 28 noiembrie 2006 privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată (1), în special articolul 395 alineatul (1),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | În temeiul articolului 287 punctul 12 din Directiva 2006/112/CE, Ungaria poate scuti de plata taxei pe valoarea adăugată (TVA) persoanele impozabile a căror cifră de afaceri anuală nu depășește echivalentul în moneda națională a sumei de 35 000 EUR, la cursul de schimb din ziua aderării sale. |
| --- | --- |

(1)

În temeiul articolului 287 punctul 12 din Directiva 2006/112/CE, Ungaria poate scuti de plata taxei pe valoarea adăugată (TVA) persoanele impozabile a căror cifră de afaceri anuală nu depășește echivalentul în moneda națională a sumei de 35 000 EUR, la cursul de schimb din ziua aderării sale.

| (2) | Prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/1490 a Consiliului (2), Ungaria a fost autorizată să introducă o măsură specială de derogare de la articolul 287 din Directiva 2006/112/CE pentru a scuti de la plata TVA persoanele impozabile a căror cifră de afaceri anuală nu depășește echivalentul în moneda națională al sumei de 48 000 EUR, la cursul de schimb din ziua aderării sale la Uniune, fie până la 31 decembrie 2021, fie până la data intrării în vigoare a unei directive care modifică dispozițiile articolelor 281-294 din Directiva 2006/112/CE, aplicându-se data care survine prima (denumită în continuare „măsura specială”). |
| --- | --- |

(2)

Prin Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/1490 a Consiliului (2), Ungaria a fost autorizată să introducă o măsură specială de derogare de la articolul 287 din Directiva 2006/112/CE pentru a scuti de la plata TVA persoanele impozabile a căror cifră de afaceri anuală nu depășește echivalentul în moneda națională al sumei de 48 000 EUR, la cursul de schimb din ziua aderării sale la Uniune, fie până la 31 decembrie 2021, fie până la data intrării în vigoare a unei directive care modifică dispozițiile articolelor 281-294 din Directiva 2006/112/CE, aplicându-se data care survine prima (denumită în continuare „măsura specială”).

| (3) | Prin scrisoarea din 19 aprilie 2021, Ungaria a înaintat o cerere Comisiei prin care solicita autorizarea de a aplica în continuare măsura specială până la 31 decembrie 2024, aceasta fiind data până la care statele membre trebuie să transpună Directiva (UE) 2020/285 a Consiliului (3), care prevede norme simplificate în materie de TVA pentru întreprinderile mici. Directiva menționată permite, de asemenea, statelor membre să scutească persoanele impozabile a căror cifră de afaceri anuală la nivel de stat membru nu depășește plafonul de 85 000 EUR sau echivalentul în moneda națională. |
| --- | --- |

(3)

Prin scrisoarea din 19 aprilie 2021, Ungaria a înaintat o cerere Comisiei prin care solicita autorizarea de a aplica în continuare măsura specială până la 31 decembrie 2024, aceasta fiind data până la care statele membre trebuie să transpună Directiva (UE) 2020/285 a Consiliului (3), care prevede norme simplificate în materie de TVA pentru întreprinderile mici. Directiva menționată permite, de asemenea, statelor membre să scutească persoanele impozabile a căror cifră de afaceri anuală la nivel de stat membru nu depășește plafonul de 85 000 EUR sau echivalentul în moneda națională.

| (4) | În temeiul articolului 395 alineatul (2) al doilea paragraf din Directiva 2006/112/CE, Comisia a transmis cererea depusă de Ungaria celorlalte state membre prin scrisoarea din 28 iunie 2021. Prin scrisoarea din 29 iunie 2021, Comisia a înștiințat Ungaria că deține toate informațiile necesare pentru evaluarea cererii. |
| --- | --- |

(4)

În temeiul articolului 395 alineatul (2) al doilea paragraf din Directiva 2006/112/CE, Comisia a transmis cererea depusă de Ungaria celorlalte state membre prin scrisoarea din 28 iunie 2021. Prin scrisoarea din 29 iunie 2021, Comisia a înștiințat Ungaria că deține toate informațiile necesare pentru evaluarea cererii.

| (5) | Măsura specială este în concordanță cu Directiva (UE) 2020/285, care urmărește să reducă costurile de asigurare a conformității în materie de TVA pentru întreprinderile mici, denaturările concurenței atât la nivel național, cât și la nivelul Uniunii, precum și impactul negativ al tranziției de la scutire la impozitare (efectul de plafon). Aceasta urmărește, de asemenea, să faciliteze respectarea normelor de către întreprinderile mici, precum și monitorizarea efectuată de autoritățile fiscale. Plafonul de 48 000 EUR este în concordanță cu noul plafon pentru scutiri stabilit în Directiva (UE) 2020/285. |
| --- | --- |

(5)

Măsura specială este în concordanță cu Directiva (UE) 2020/285, care urmărește să reducă costurile de asigurare a conformității în materie de TVA pentru întreprinderile mici, denaturările concurenței atât la nivel național, cât și la nivelul Uniunii, precum și impactul negativ al tranziției de la scutire la impozitare (efectul de plafon). Aceasta urmărește, de asemenea, să faciliteze respectarea normelor de către întreprinderile mici, precum și monitorizarea efectuată de autoritățile fiscale. Plafonul de 48 000 EUR este în concordanță cu noul plafon pentru scutiri stabilit în Directiva (UE) 2020/285.

| (6) | Măsura specială va rămâne opțională pentru persoanele impozabile. Persoanele impozabile pot opta în continuare pentru regimul normal de TVA în temeiul articolului 290 din Directiva 2006/112/CE. |
| --- | --- |

(6)

Măsura specială va rămâne opțională pentru persoanele impozabile. Persoanele impozabile pot opta în continuare pentru regimul normal de TVA în temeiul articolului 290 din Directiva 2006/112/CE.

| (7) | Conform informațiilor furnizate de Ungaria, măsura specială va avea doar un efect neglijabil asupra valorii totale a încasărilor din impozite ale Ungariei colectate în stadiul consumului final. |
| --- | --- |

(7)

Conform informațiilor furnizate de Ungaria, măsura specială va avea doar un efect neglijabil asupra valorii totale a încasărilor din impozite ale Ungariei colectate în stadiul consumului final.

| (8) | După intrarea în vigoare a Regulamentului (UE, Euratom) 2021/769 al Consiliului (4), Ungaria nu va efectua niciun calcul de compensare în ceea ce privește declarația privind resursele proprii provenite din TVA pentru exercițiul financiar 2021 și ulterior. |
| --- | --- |

(8)

După intrarea în vigoare a Regulamentului (UE, Euratom) 2021/769 al Consiliului (4), Ungaria nu va efectua niciun calcul de compensare în ceea ce privește declarația privind resursele proprii provenite din TVA pentru exercițiul financiar 2021 și ulterior.

| (9) | Dat fiind impactul pozitiv al măsurii speciale în ceea ce privește simplificarea obligațiilor în materie de TVA prin reducerea sarcinii administrative și a costurilor de asigurare a conformității pentru întreprinderile mici și pentru autoritățile fiscale, precum și lipsa oricărui impact major asupra veniturilor totale din TVA generate, Ungaria ar trebui să fie autorizată să aplice măsura specială pentru o perioadă suplimentară. |
| --- | --- |

(9)

Dat fiind impactul pozitiv al măsurii speciale în ceea ce privește simplificarea obligațiilor în materie de TVA prin reducerea sarcinii administrative și a costurilor de asigurare a conformității pentru întreprinderile mici și pentru autoritățile fiscale, precum și lipsa oricărui impact major asupra veniturilor totale din TVA generate, Ungaria ar trebui să fie autorizată să aplice măsura specială pentru o perioadă suplimentară.

| (10) | Autorizația de a aplica măsura specială ar trebui să fie limitată în timp. Termenul ar trebui să fie suficient pentru a permite evaluarea eficacității și a caracterului adecvat al plafonului. În plus, în temeiul articolului 3 alineatul (1) din Directiva (UE) 2020/285, statele membre trebuie să adopte și să publice, până la 31 decembrie 2024, actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma articolului 1 din directiva respectivă și trebuie să le aplice de la 1 ianuarie 2025. Prin urmare, este oportun ca Ungaria să fie autorizată să aplice măsura specială până la 31 decembrie 2024. |
| --- | --- |

(10)

Autorizația de a aplica măsura specială ar trebui să fie limitată în timp. Termenul ar trebui să fie suficient pentru a permite evaluarea eficacității și a caracterului adecvat al plafonului. În plus, în temeiul articolului 3 alineatul (1) din Directiva (UE) 2020/285, statele membre trebuie să adopte și să publice, până la 31 decembrie 2024, actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma articolului 1 din directiva respectivă și trebuie să le aplice de la 1 ianuarie 2025. Prin urmare, este oportun ca Ungaria să fie autorizată să aplice măsura specială până la 31 decembrie 2024.

| (11) | Pentru a se evita efectele perturbatoare, Ungariei ar trebui să i se permită să aplice măsura specială fără întrerupere. Prin urmare, autorizația solicitată ar trebui să fie acordată cu efect de la 1 ianuarie 2022, pentru a asigura continuitatea cu dispozițiile aplicate anterior prevăzute în Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/1490. |
| --- | --- |

(11)

Pentru a se evita efectele perturbatoare, Ungariei ar trebui să i se permită să aplice măsura specială fără întrerupere. Prin urmare, autorizația solicitată ar trebui să fie acordată cu efect de la 1 ianuarie 2022, pentru a asigura continuitatea cu dispozițiile aplicate anterior prevăzute în Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/1490.

| (12) | Prin urmare, Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/1490 ar trebui să fie modificată în consecință, |
| --- | --- |

(12)

Prin urmare, Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/1490 ar trebui să fie modificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Articolul 2 din Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/1490 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 2

Prezenta decizie se aplică de la 1 ianuarie 2019 până la 31 decembrie 2024.”

Articolul 2

Prezenta decizie produce efecte de la data notificării.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează Ungariei.

Adoptată la Bruxelles, 18 ianuarie 2022.

Pentru Consiliu

Președintele

B. LE MAIRE

---

(1)  
  JO L 347, 11.12.2006, p. 1.

1

(2)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/1490 a Consiliului din 2 octombrie 2018 prin care Ungaria este autorizată să aplice o măsură specială de derogare de la articolul 287 din Directiva 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată (JO L 252, 8.10.2018, p. 38).

2

(3)  Directiva (UE) 2020/285 a Consiliului din 18 februarie 2020 de modificare a Directivei 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată în ceea ce privește regimul special pentru întreprinderile mici și a Regulamentului (UE) nr. 904/2010 în ceea ce privește cooperarea administrativă și schimbul de informații în scopul monitorizării aplicării corecte a regimului special pentru întreprinderile mici (JO L 62, 2.3.2020, p. 13).

3

(4)  Regulamentul (UE, Euratom) 2021/769 al Consiliului din 30 aprilie 2021 de modificare a Regulamentului (CEE, Euratom) nr. 1553/89 privind regimul unitar definitiv de colectare a resurselor proprii provenite din taxa pe valoarea adăugată (JO L 165, 11.5.2021, p. 9).

4

---

| 19.1.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 12/151 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 12/151

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2022/74 A COMISIEI

din 17 ianuarie 2022

privind stabilirea listei programelor Interreg și indicarea cuantumului global al sprijinului total din partea Fondului european de dezvoltare regională și din partea fiecărui instrument de finanțare externă al Uniunii pentru fiecare program și a listei cuantumurilor transferate între componente în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană pentru perioada 2021-2027

[notificată cu numărul C(2022) 131]

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1059 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 privind dispoziții specifice pentru obiectivul Cooperare teritorială europeană (Interreg) sprijinit de Fondul european de dezvoltare regională și de instrumentele de finanțare externă (1), în special articolul 11 alineatul (1),

după consultarea comitetului instituit prin articolul 115 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de stabilire a dispozițiilor comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european Plus, Fondul de coeziune, Fondul pentru o tranziție justă și Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură și de stabilire a normelor financiare aplicabile acestor fonduri, precum și Fondului pentru azil, migrație și integrare, Fondului pentru securitate internă și Instrumentului de sprijin financiar pentru managementul frontierelor și politica de vize (2),

întrucât:

| (1) | Articolul 9 din Regulamentul (UE) 2021/1059 stabilește resursele globale disponibile în cadrul Fondului european de dezvoltare regională (FEDR) pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană (Interreg) și alocarea acestora pentru cooperarea transfrontalieră, cooperarea transnațională, cooperarea interregională și cooperarea regiunilor ultraperiferice. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 9 din Regulamentul (UE) 2021/1059 stabilește resursele globale disponibile în cadrul Fondului european de dezvoltare regională (FEDR) pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană (Interreg) și alocarea acestora pentru cooperarea transfrontalieră, cooperarea transnațională, cooperarea interregională și cooperarea regiunilor ultraperiferice.

| (2) | În conformitate cu articolul 9 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2021/1059, Comisia a comunicat fiecărui stat membru cota care îi revine din cuantumurile globale aferente cooperării transfrontaliere, cooperării transnaționale și cooperării regiunilor ultraperiferice, defalcată pe ani, în temeiul metodologiei prevăzute la punctul 8 din anexa XXVI la Regulamentul (UE) 2021/1060. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 9 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2021/1059, Comisia a comunicat fiecărui stat membru cota care îi revine din cuantumurile globale aferente cooperării transfrontaliere, cooperării transnaționale și cooperării regiunilor ultraperiferice, defalcată pe ani, în temeiul metodologiei prevăzute la punctul 8 din anexa XXVI la Regulamentul (UE) 2021/1060.

| (3) | Conform articolului 9 alineatul (5) din Regulamentul (UE) 2021/1059, pe baza cuantumurilor comunicate de Comisie în temeiul alineatului (3) al articolului respectiv, fiecare stat membru a informat Comisia dacă și în ce mod a utilizat opțiunea de transfer prevăzută la alineatul (4) al articolului respectiv și cum și-a repartizat cota între programele Interreg la care participă. |
| --- | --- |

(3)

Conform articolului 9 alineatul (5) din Regulamentul (UE) 2021/1059, pe baza cuantumurilor comunicate de Comisie în temeiul alineatului (3) al articolului respectiv, fiecare stat membru a informat Comisia dacă și în ce mod a utilizat opțiunea de transfer prevăzută la alineatul (4) al articolului respectiv și cum și-a repartizat cota între programele Interreg la care participă.

| (4) | În conformitate cu articolul 10 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2021/1059, Comisia și statele membre în cauză stabilesc contribuția din partea FEDR la programele Interreg transfrontaliere externe, care urmează, de asemenea, să fie sprijinite din pachetul financiar alocat din Instrumentul de asistență pentru preaderare III pentru cooperarea transfrontalieră (CTF-IPA III) sau din pachetul financiar alocat în cadrul Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională – „Europa globală” pentru cooperarea transfrontalieră în zona geografică de vecinătate (CTF-IVCDCI). |
| --- | --- |

(4)

În conformitate cu articolul 10 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2021/1059, Comisia și statele membre în cauză stabilesc contribuția din partea FEDR la programele Interreg transfrontaliere externe, care urmează, de asemenea, să fie sprijinite din pachetul financiar alocat din Instrumentul de asistență pentru preaderare III pentru cooperarea transfrontalieră (CTF-IPA III) sau din pachetul financiar alocat în cadrul Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională – „Europa globală” pentru cooperarea transfrontalieră în zona geografică de vecinătate (CTF-IVCDCI).

| (5) | În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2021/1059, Comisia stabilește, de asemenea, o listă a cuantumurilor transferate în temeiul articolului 9 alineatul (4) din regulamentul respectiv, defalcate pe stat membru. |
| --- | --- |

(5)

În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2021/1059, Comisia stabilește, de asemenea, o listă a cuantumurilor transferate în temeiul articolului 9 alineatul (4) din regulamentul respectiv, defalcate pe stat membru.

| (6) | Prin urmare, este necesar să se stabilească lista programelor Interreg și să se indice cuantumul global al sprijinului total din partea FEDR și, după caz, al sprijinului total din partea fiecărui instrument de finanțare externă al Uniunii pentru fiecare program, precum și lista cuantumurilor transferate în temeiul articolului 9 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2021/1059, defalcate pe stat membru, |
| --- | --- |

(6)

Prin urmare, este necesar să se stabilească lista programelor Interreg și să se indice cuantumul global al sprijinului total din partea FEDR și, după caz, al sprijinului total din partea fiecărui instrument de finanțare externă al Uniunii pentru fiecare program, precum și lista cuantumurilor transferate în temeiul articolului 9 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2021/1059, defalcate pe stat membru,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Lista programelor de cooperare transfrontalieră, precum și cuantumul global al sprijinului total din partea FEDR și, după caz, al sprijinului total din partea fiecărui instrument de finanțare externă al Uniunii pentru fiecare program sunt stabilite în anexa I.

Articolul 2

Lista programelor de cooperare transnațională, precum și cuantumul global al sprijinului total din partea FEDR și, după caz, al sprijinului total din partea fiecărui instrument de finanțare externă al Uniunii pentru fiecare program sunt stabilite în anexa II.

Articolul 3

Lista programelor de cooperare interregională, precum și cuantumul global al sprijinului total din partea FEDR și, după caz, al sprijinului total din partea fiecărui instrument de finanțare externă al Uniunii pentru fiecare program sunt stabilite în anexa III.

Articolul 4

Lista programelor de cooperare a regiunilor ultraperiferice, precum și cuantumul global al sprijinului total din partea FEDR și, după caz, al sprijinului total din partea fiecărui instrument de finanțare externă al Uniunii pentru fiecare program sunt stabilite în anexa IV.

Articolul 5

Cuantumurile transferate în temeiul articolului 9 alineatul (4) din Regulamentul (UE) 2021/1059, defalcate pe stat membru, sunt stabilite în anexa V.

Articolul 6

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 17 ianuarie 2022.

Pentru Comisie

Elisa FERREIRA

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 231, 30.6.2021, p. 94.

1

(2)  
  JO L 231, 30.6.2021, p. 159.

2

---

ANEXA I

Lista programelor de cooperare transfrontalieră, cu indicarea cuantumului global al sprijinului total din partea Fondului european de dezvoltare regională (FEDR), a Instrumentului de asistență pentru preaderare (IPA III) și a Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională (IVCDCI) pentru fiecare program de cooperare transfrontalieră

| Nr. | CCI | Denumirea programului | State membre | State terțe | Contribuție globală din partea FEDR | Contribuție din partea IPA III | Contribuție din partea IVCDCI | Total |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2021TC16RFCB001 | (Interreg VI-A) Maas-Rijn/Meuse-Rhin/Maas-Rhein (NL-BE-DE) | NL BE DE | | 125 677 095 | | | 125 677 095 |
| 2 | 2021TC16RFCB002 | (Interreg VI-A) Austria-Cehia | AT CZ | | 86 821 148 | | | 86 821 148 |
| 3 | 2021TC16RFCB003 | (Interreg VI-A) Slovacia-Austria | SK AT | | 55 500 000 | | | 55 500 000 |
| 4 | 2021TC16RFCB004 | (Interreg VI-A) Austria-Germania/Bavaria | AT DE | | 61 547 037 | | | 61 547 037 |
| 5 | 2021TC16RFCB005 | (Interreg VI-A) Spania-Portugalia (POCTEP) | ES PT | | 320 622 726 | | | 320 622 726 |
| 6 | 2021TC16RFCB006 | (Interreg VI-A) Spania-Franța-Andorra (POCTEFA) | ES FR | AD | 243 079 964 | | | 243 079 964 |
| 7 | 2021TC16RFCB007 | (Interreg VI-A) Ungaria-Croația | HU HR | | 70 034 030 | | | 70 034 030 |
| 8 | 2021TC16RFCB008 | (Interreg VI-A) Germania/Bavaria-Cehia | DE CZ | | 99 064 772 | | | 99 064 772 |
| 9 | 2021TC16RFCB009 | (Interreg VI-A) Austria-Ungaria | AT HU | | 49 561 200 | | | 49 561 200 |
| 10 | 2021TC16RFCB010 | (Interreg VI-A) Germania/Brandenburg-Polonia | DE PL | | 88 300 000 | | | 88 300 000 |
| 11 | 2021TC16RFCB011 | (Interreg VI-A) Polonia-Slovacia | PL SK | | 129 286 462 | | | 129 286 462 |
| 12 | 2021TC16RFCB012 | (Interreg VI-A) Polonia-Danemarca-Germania-Lituania-Suedia (South Baltic – Baltica de Sud) | PL DK DE LT SE | | 83 802 411 | | | 83 802 411 |
| 13 | 2021TC16RFCB013 | (Interreg VI-A) Finlanda-Estonia-Letonia-Suedia (Central Baltic – Baltica Centrală) | FI EE LV SE | | 126 788 865 | | | 126 788 865 |
| 14 | 2021TC16RFCB014 | (Interreg VI-A) Ungaria-Slovacia | HU SK | | 129 000 000 | | | 129 000 000 |
| 15 | 2021TC16RFCB015 | (Interreg VI-A) Suedia-Norvegia | SE | NO | 47 200 000 | | | 47 200 000 |
| 16 | 2021TC16RFCB016 | (Interreg VI-A) Germania/Saxonia-Cehia | DE CZ | | 152 364 968 | | | 152 364 968 |
| 17 | 2021TC16RFCB017 | (Interreg VI-A) Polonia-Germania/Saxonia | PL DE | | 60 275 000 | | | 60 275 000 |
| 18 | 2021TC16RFCB018 | (Interreg VI-A) Germania/Mecklenburg Pomerania de Vest/Brandenburg-Polonia | DE PL | | 124 580 000 | | | 124 580 000 |
| 19 | 2021TC16RFCB019 | (Interreg VI-A) Grecia-Italia | EL IT | | 79 582 928 | | | 79 582 928 |
| 20 | 2021TC16RFCB020 | (Interreg VI-A) România-Bulgaria | RO BG | | 163 497 401 | | | 163 497 401 |
| 21 | 2021TC16RFCB021 | (Interreg VI-A) Grecia-Bulgaria | EL BG | | 67 162 945 | | | 67 162 945 |
| 22 | 2021TC16RFCB022 | (Interreg VI-A) Germania-Țările de Jos | DE NL | | 240 775 132 | | | 240 775 132 |
| 23 | 2021TC16RFCB023 | (Interreg VI-A) Germania-Austria-Elveția-Liechtenstein
  (Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein) | DE AT | CH LI | 47 569 062 | | | 47 569 062 |
| 24 | 2021TC16RFCB024 | (Interreg VI-A) Cehia-Polonia | CZ PL | | 178 870 508 | | | 178 870 508 |
| 25 | 2021TC16RFCB025 | (Interreg VI-A) Suedia-Danemarca-Norvegia (Öresund-Kattegat-
  Skagerrak) | SE DK | NO | 141 300 000 | | | 141 300 000 |
| 26 | 2021TC16RFCB026 | (Interreg VI-A) Letonia-Lituania | LV LT | | 31 752 230 | | | 31 752 230 |
| 27 | 2021TC16RFCB027 | (Interreg VI-A) Suedia-Finlanda-Norvegia (AURORA) | SE FI | NO | 93 809 500 | | | 93 809 500 |
| 28 | 2021TC16RFCB028 | (Interreg VI-A) Slovenia-Croația | SI HR | | 39 344 493 | | | 39 344 493 |
| 29 | 2021TC16RFCB029 | (Interreg VI-A) Slovacia-Cehia | SK CZ | | 85 323 597 | | | 85 323 597 |
| 30 | 2021TC16RFCB030 | (Interreg VI-A) Lituania-Polonia | LT PL | | 45 706 836 | | | 45 706 836 |
| 31 | 2021TC16RFCB031 | (Interreg VI-A) Italia-Franța (Maritime) | IT FR | | 154 636 861 | | | 154 636 861 |
| 32 | 2021TC16RFCB032 | (Interreg VI-A) Franța-Italia (ALCOTRA) | FR IT | | 182 330 487 | | | 182 330 487 |
| 33 | 2021TC16RFCB033 | (Interreg VI-A) Italia-Elveția | IT | CH | 82 346 673 | | | 82 346 673 |
| 34 | 2021TC16RFCB034 | (Interreg VI-A) Italia-Slovenia | IT SI | | 70 898 662 | | | 70 898 662 |
| 35 | 2021TC16RFCB035 | (Interreg VI-A) Italia-Malta | IT MT | | 46 083 225 | | | 46 083 225 |
| 36 | 2021TC16RFCB036 | (Interreg VI-A) Franța-Germania-Elveția (Upper Rhine – Rinul superior) | FR DE | CH | 125 117 615 | | | 125 117 615 |
| 37 | 2021TC16RFCB037 | (Interreg VI-A) Franța-Elveția | FR | CH | 69 766 796 | | | 69 766 796 |
| 38 | 2021TC16RFCB038 | (Interreg VI-A) Italia-Croația | IT HR | | 172 986 266 | | | 172 986 266 |
| 39 | 2021TC16RFCB039 | (Interreg VI-A) Belgia-Franța (Wallonie-Vlaanderen-France) | BE FR | | 286 882 570 | | | 286 882 570 |
| 40 | 2021TC16RFCB040 | (Interreg VI-A) Franța-Belgia-Germania-Luxemburg (Grande Région/Großregion) | FR BE DE LU | | 181 942 401 | | | 181 942 401 |
| 41 | 2021TC16RFCB041 | (Interreg VI-A) Belgia-Țările de Jos (Vlaanderen-Nederland) | BE NL | | 205 405 605 | | | 205 405 605 |
| 42 | 2021TC16RFCB042 | (Interreg VI-A) România-Ungaria | RO HU | | 140 752 020 | | | 140 752 020 |
| 43 | 2021TC16RFCB043 | (Interreg VI-A) Estonia-Letonia | EE LV | | 26 004 949 | | | 26 004 949 |
| 44 | 2021TC16RFCB044 | (Interreg VI-A) Italia-Austria | IT AT | | 73 071 805 | | | 73 071 805 |
| 45 | 2021TC16RFCB045 | (Interreg VI-A) Slovenia-Ungaria | SI HU | | 14 109 017 | | | 14 109 017 |
| 46 | 2021TC16RFCB046 | (Interreg VI-A) Slovenia-Austria | SI AT | | 45 846 198 | | | 45 846 198 |
| 47 | 2021TC16RFCB047 | (Interreg VI-A) Grecia-Cipru | EL CY | | 45 991 214 | | | 45 991 214 |
| 48 | 2021TC16RFCB048 | (Interreg VI-A) Germania Danemarca | DE DK | | 93 771 505 | | | 93 771 505 |
| 49 | 2014TC16RFPC001 | PEACE PLUS Irlanda-Irlanda de Nord/Regatul Unit | IE | UK | 234 474 919 | | | 234 474 919 |
| 50 | 2021TC16IPCB006 | (Interreg VI-A) IPA Bulgaria Macedonia de Nord | BG | MK | 12 916 849 | 13 562 691 | | 26 479 540 |
| 51 | 2021TC16IPCB007 | (Interreg VI-A) IPA Bulgaria Serbia | BG | RS | 15 804 360 | 16 594 578 | | 32 398 938 |
| 52 | 2021TC16IPCB005 | (Interreg VI-A) IPA Bulgaria Turcia | BG | TR | 14 269 738 | 14 983 225 | | 29 252 963 |
| 53 | 2021TC16IPCB003 | (Interreg VI-A) IPA Croația Serbia | HR | RS | 18 673 977 | 19 607 676 | | 38 281 653 |
| 54 | 2021TC16IPCB004 | (Interreg VI-A) IPA Croația Bosnia și Herțegovina-Muntenegru | HR | BA ME | 57 407 658 | 60 278 041 | | 117 685 699 |
| 55 | 2021TC16IPCB010 | (Interreg VI-A) IPA Grecia Albania | EL | AL | 13 000 000 | 13 650 000 | | 26 650 000 |
| 56 | 2021TC16IPCB009 | (Interreg VI-A) IPA Grecia Macedonia de Nord | EL | MK | 13 000 000 | 13 650 000 | | 26 650 000 |
| 57 | 2021TC16IPCB001 | (Interreg VI-A) IPA Ungaria Serbia | HU | RS | 31 000 000 | 32 550 000 | | 63 550 000 |
| 58 | 2021TC16IPCB008 | (Interreg VI-A) IPA Italia Albania Muntenegru (South Adriatic – Adriatica de Sud) | IT | AL ME | 32 695 846 | 34 330 638 | | 67 026 484 |
| 59 | 2021TC16IPCB002 | (Interreg VI-A) IPA România Serbia | RO | RS | 36 374 062 | 38 192 765 | | 74 566 827 |
| 60 | 2021TC16NXCB004 | (Interreg VI-A) NEXT Estonia Rusia | EE | RU | 10 906 623 | | 11 124 755 | 22 031 378 |
| 61 | 2021TC16NXCB010 | (Interreg VI-A) NEXT Ungaria Slovacia România Ucraina | HU SK RO | UA | 30 998 055 | | 31 618 016 | 62 616 071 |
| 62 | 2021TC16NXCB013 | (Interreg VI-A) NEXT Italia Tunisia | IT | TN | 16 010 314 | | 16 330 520 | 32 340 834 |
| 63 | 2021TC16NXCB002 | (Interreg VI-A) NEXT Karelia | FI | RU | 14 003 500 | | 14 283 570 | 28 287 070 |
| 64 | 2021TC16NXCB001 | (Interreg VI-A) NEXT Kolarctic | FI SE | RU NO | 17 501 359 | | 17 851 386 | 35 352 745 |
| 65 | 2021TC16NXCB005 | (Interreg VI-A) NEXT Letonia Rusia | LV | RU | 7 000 000 | | 7 140 000 | 14 140 000 |
| 66 | 2021TC16NXCB006 | (Interreg VI-A) NEXT Lituania Rusia | LT | RU | 11 952 500 | | 12 191 550 | 24 144 050 |
| 67 | 2021TC16NXCB009 | (Interreg VI-A) NEXT Polonia Belarus Ucraina | PL | BY UA | 87 900 000 | | 89 658 000 | 177 558 000 |
| 68 | 2021TC16NXCB007 | (Interreg VI-A) NEXT Polonia Rusia | PL | RU | 43 240 000 | | 44 104 800 | 87 344 800 |
| 69 | 2021TC16NXCB011 | (Interreg VI-A) NEXT România Republica Moldova | RO | MD | 36 250 000 | | 36 975 000 | 73 225 000 |
| 70 | 2021TC16NXCB012 | (Interreg VI-A) NEXT România Ucraina | RO | UA | 25 350 000 | | 25 857 000 | 51 207 000 |
| 71 | 2021TC16NXCB003 | (Interreg VI-A) NEXT Finlanda de Sud-Est Rusia | FI | RU | 24 003 500 | | 24 483 570 | 48 487 070 |
| 72 | 2021TC16NXCB008 | (Interreg VI-A) NEXT Letonia Belarus | LV | BY | 5 860 134 | | 5 977 337 | 11 837 471 |
| 73 | 2021TC16NXCB014 | (Interreg VI-A) NEXT Lituania Belarus | LT | BY | 16 000 000 | | 16 320 000 | 32 320 000 |
| | | | | Total: | 6 115 505 509 | 257 399 614 | 353 915 504 | 6 726 820 627 |

Nr.

CCI

Denumirea programului

State membre

State terțe

Contribuție globală din partea FEDR

Contribuție din partea IPA III

Contribuție din partea IVCDCI

Total

1

2021TC16RFCB001

(Interreg VI-A) Maas-Rijn/Meuse-Rhin/Maas-Rhein (NL-BE-DE)

NL BE DE

125 677 095

125 677 095

2

2021TC16RFCB002

(Interreg VI-A) Austria-Cehia

AT CZ

86 821 148

86 821 148

3

2021TC16RFCB003

(Interreg VI-A) Slovacia-Austria

SK AT

55 500 000

55 500 000

4

2021TC16RFCB004

(Interreg VI-A) Austria-Germania/Bavaria

AT DE

61 547 037

61 547 037

5

2021TC16RFCB005

(Interreg VI-A) Spania-Portugalia (POCTEP)

ES PT

320 622 726

320 622 726

6

2021TC16RFCB006

(Interreg VI-A) Spania-Franța-Andorra (POCTEFA)

ES FR

AD

243 079 964

243 079 964

7

2021TC16RFCB007

(Interreg VI-A) Ungaria-Croația

HU HR

70 034 030

70 034 030

8

2021TC16RFCB008

(Interreg VI-A) Germania/Bavaria-Cehia

DE CZ

99 064 772

99 064 772

9

2021TC16RFCB009

(Interreg VI-A) Austria-Ungaria

AT HU

49 561 200

49 561 200

10

2021TC16RFCB010

(Interreg VI-A) Germania/Brandenburg-Polonia

DE PL

88 300 000

88 300 000

11

2021TC16RFCB011

(Interreg VI-A) Polonia-Slovacia

PL SK

129 286 462

129 286 462

12

2021TC16RFCB012

(Interreg VI-A) Polonia-Danemarca-Germania-Lituania-Suedia (South Baltic – Baltica de Sud)

PL DK DE LT SE

83 802 411

83 802 411

13

2021TC16RFCB013

(Interreg VI-A) Finlanda-Estonia-Letonia-Suedia (Central Baltic – Baltica Centrală)

FI EE LV SE

126 788 865

126 788 865

14

2021TC16RFCB014

(Interreg VI-A) Ungaria-Slovacia

HU SK

129 000 000

129 000 000

15

2021TC16RFCB015

(Interreg VI-A) Suedia-Norvegia

SE

NO

47 200 000

47 200 000

16

2021TC16RFCB016

(Interreg VI-A) Germania/Saxonia-Cehia

DE CZ

152 364 968

152 364 968

17

2021TC16RFCB017

(Interreg VI-A) Polonia-Germania/Saxonia

PL DE

60 275 000

60 275 000

18

2021TC16RFCB018

(Interreg VI-A) Germania/Mecklenburg Pomerania de Vest/Brandenburg-Polonia

DE PL

124 580 000

124 580 000

19

2021TC16RFCB019

(Interreg VI-A) Grecia-Italia

EL IT

79 582 928

79 582 928

20

2021TC16RFCB020

(Interreg VI-A) România-Bulgaria

RO BG

163 497 401

163 497 401

21

2021TC16RFCB021

(Interreg VI-A) Grecia-Bulgaria

EL BG

67 162 945

67 162 945

22

2021TC16RFCB022

(Interreg VI-A) Germania-Țările de Jos

DE NL

240 775 132

240 775 132

23

2021TC16RFCB023

(Interreg VI-A) Germania-Austria-Elveția-Liechtenstein

(Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein)

DE AT

CH LI

47 569 062

47 569 062

24

2021TC16RFCB024

(Interreg VI-A) Cehia-Polonia

CZ PL

178 870 508

178 870 508

25

2021TC16RFCB025

(Interreg VI-A) Suedia-Danemarca-Norvegia (Öresund-Kattegat-

Skagerrak)

SE DK

NO

141 300 000

141 300 000

26

2021TC16RFCB026

(Interreg VI-A) Letonia-Lituania

LV LT

31 752 230

31 752 230

27

2021TC16RFCB027

(Interreg VI-A) Suedia-Finlanda-Norvegia (AURORA)

SE FI

NO

93 809 500

93 809 500

28

2021TC16RFCB028

(Interreg VI-A) Slovenia-Croația

SI HR

39 344 493

39 344 493

29

2021TC16RFCB029

(Interreg VI-A) Slovacia-Cehia

SK CZ

85 323 597

85 323 597

30

2021TC16RFCB030

(Interreg VI-A) Lituania-Polonia

LT PL

45 706 836

45 706 836

31

2021TC16RFCB031

(Interreg VI-A) Italia-Franța (Maritime)

IT FR

154 636 861

154 636 861

32

2021TC16RFCB032

(Interreg VI-A) Franța-Italia (ALCOTRA)

FR IT

182 330 487

182 330 487

33

2021TC16RFCB033

(Interreg VI-A) Italia-Elveția

IT

CH

82 346 673

82 346 673

34

2021TC16RFCB034

(Interreg VI-A) Italia-Slovenia

IT SI

70 898 662

70 898 662

35

2021TC16RFCB035

(Interreg VI-A) Italia-Malta

IT MT

46 083 225

46 083 225

36

2021TC16RFCB036

(Interreg VI-A) Franța-Germania-Elveția (Upper Rhine – Rinul superior)

FR DE

CH

125 117 615

125 117 615

37

2021TC16RFCB037

(Interreg VI-A) Franța-Elveția

FR

CH

69 766 796

69 766 796

38

2021TC16RFCB038

(Interreg VI-A) Italia-Croația

IT HR

172 986 266

172 986 266

39

2021TC16RFCB039

(Interreg VI-A) Belgia-Franța (Wallonie-Vlaanderen-France)

BE FR

286 882 570

286 882 570

40

2021TC16RFCB040

(Interreg VI-A) Franța-Belgia-Germania-Luxemburg (Grande Région/Großregion)

FR BE DE LU

181 942 401

181 942 401

41

2021TC16RFCB041

(Interreg VI-A) Belgia-Țările de Jos (Vlaanderen-Nederland)

BE NL

205 405 605

205 405 605

42

2021TC16RFCB042

(Interreg VI-A) România-Ungaria

RO HU

140 752 020

140 752 020

43

2021TC16RFCB043

(Interreg VI-A) Estonia-Letonia

EE LV

26 004 949

26 004 949

44

2021TC16RFCB044

(Interreg VI-A) Italia-Austria

IT AT

73 071 805

73 071 805

45

2021TC16RFCB045

(Interreg VI-A) Slovenia-Ungaria

SI HU

14 109 017

14 109 017

46

2021TC16RFCB046

(Interreg VI-A) Slovenia-Austria

SI AT

45 846 198

45 846 198

47

2021TC16RFCB047

(Interreg VI-A) Grecia-Cipru

EL CY

45 991 214

45 991 214

48

2021TC16RFCB048

(Interreg VI-A) Germania Danemarca

DE DK

93 771 505

93 771 505

49

2014TC16RFPC001

PEACE PLUS Irlanda-Irlanda de Nord/Regatul Unit

IE

UK

234 474 919

234 474 919

50

2021TC16IPCB006

(Interreg VI-A) IPA Bulgaria Macedonia de Nord

BG

MK

12 916 849

13 562 691

26 479 540

51

2021TC16IPCB007

(Interreg VI-A) IPA Bulgaria Serbia

BG

RS

15 804 360

16 594 578

32 398 938

52

2021TC16IPCB005

(Interreg VI-A) IPA Bulgaria Turcia

BG

TR

14 269 738

14 983 225

29 252 963

53

2021TC16IPCB003

(Interreg VI-A) IPA Croația Serbia

HR

RS

18 673 977

19 607 676

38 281 653

54

2021TC16IPCB004

(Interreg VI-A) IPA Croația Bosnia și Herțegovina-Muntenegru

HR

BA ME

57 407 658

60 278 041

117 685 699

55

2021TC16IPCB010

(Interreg VI-A) IPA Grecia Albania

EL

AL

13 000 000

13 650 000

26 650 000

56

2021TC16IPCB009

(Interreg VI-A) IPA Grecia Macedonia de Nord

EL

MK

13 000 000

13 650 000

26 650 000

57

2021TC16IPCB001

(Interreg VI-A) IPA Ungaria Serbia

HU

RS

31 000 000

32 550 000

63 550 000

58

2021TC16IPCB008

(Interreg VI-A) IPA Italia Albania Muntenegru (South Adriatic – Adriatica de Sud)

IT

AL ME

32 695 846

34 330 638

67 026 484

59

2021TC16IPCB002

(Interreg VI-A) IPA România Serbia

RO

RS

36 374 062

38 192 765

74 566 827

60

2021TC16NXCB004

(Interreg VI-A) NEXT Estonia Rusia

EE

RU

10 906 623

11 124 755

22 031 378

61

2021TC16NXCB010

(Interreg VI-A) NEXT Ungaria Slovacia România Ucraina

HU SK RO

UA

30 998 055

31 618 016

62 616 071

62

2021TC16NXCB013

(Interreg VI-A) NEXT Italia Tunisia

IT

TN

16 010 314

16 330 520

32 340 834

63

2021TC16NXCB002

(Interreg VI-A) NEXT Karelia

FI

RU

14 003 500

14 283 570

28 287 070

64

2021TC16NXCB001

(Interreg VI-A) NEXT Kolarctic

FI SE

RU NO

17 501 359

17 851 386

35 352 745

65

2021TC16NXCB005

(Interreg VI-A) NEXT Letonia Rusia

LV

RU

7 000 000

7 140 000

14 140 000

66

2021TC16NXCB006

(Interreg VI-A) NEXT Lituania Rusia

LT

RU

11 952 500

12 191 550

24 144 050

67

2021TC16NXCB009

(Interreg VI-A) NEXT Polonia Belarus Ucraina

PL

BY UA

87 900 000

89 658 000

177 558 000

68

2021TC16NXCB007

(Interreg VI-A) NEXT Polonia Rusia

PL

RU

43 240 000

44 104 800

87 344 800

69

2021TC16NXCB011

(Interreg VI-A) NEXT România Republica Moldova

RO

MD

36 250 000

36 975 000

73 225 000

70

2021TC16NXCB012

(Interreg VI-A) NEXT România Ucraina

RO

UA

25 350 000

25 857 000

51 207 000

71

2021TC16NXCB003

(Interreg VI-A) NEXT Finlanda de Sud-Est Rusia

FI

RU

24 003 500

24 483 570

48 487 070

72

2021TC16NXCB008

(Interreg VI-A) NEXT Letonia Belarus

LV

BY

5 860 134

5 977 337

11 837 471

73

2021TC16NXCB014

(Interreg VI-A) NEXT Lituania Belarus

LT

BY

16 000 000

16 320 000

32 320 000

Total:

6 115 505 509

257 399 614

353 915 504

6 726 820 627

---

ANEXA II

Lista programelor de cooperare transnațională, cu indicarea cuantumului global al sprijinului total din partea Fondului european de dezvoltare regională (FEDR), a Instrumentului de asistență pentru preaderare (IPA III) și a Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională (IVCDCI) pentru fiecare program de cooperare transfrontalieră

| Nr. | CCI | Denumirea programului | State membre | State terțe | Contribuție globală din partea FEDR | Contribuție din partea IPA III | Contribuție din partea IVCDCI | Total |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2021TC16IPTN001 | (Interreg VI-B) IPA Adriatic-Ionian (Regiunea adriatico-ionică) | EL HR IT SI | AL BA ME RS SM | 65 848 129 | 70 840 386 | | 136 688 515 |
| 2 | 2021TC16RFTN001 | (Interreg VI-B) Alpine Space (Spațiul alpin) | DE FR IT AT SI | CH LI | 107 051 188 | | | 107 051 188 |
| 3 | 2021TC16RFTN002 | (Interreg VI-B) Atlantic Area (Zona Atlanticului) | ES FR PT | | 113 075 964 | | | 113 075 964 |
| 4 | 2021TC16FFTN003 | (Interreg VI-B) Baltic Sea Region (Regiunea Mării Baltice) | DE DK EE LV LT PL FI SE | BY NO RU | 250 984 823 | | 8 800 000 | 259 784 823 |
| 5 | 2021TC16RFTN003 | (Interreg VI-B) Central Europe (Europa Centrală) | CZ DE IT HR HU AT PL SI SK | | 224 623 802 | | | 224 623 802 |
| 6 | 2021TC16FFTN004 | (Interreg VI-B) Danube (Dunăre) | AT BG CZ DE HR HU RO SI SK | BA ME RS MD UA | 165 424 228 | 30 000 000 | 17 679 725 | 213 103 953 |
| 7 | 2021TC16FFTN001 | (Interreg VI-B) Euro Mediterranean (EURO MED) [Zona euromediteraneeană (EURO MED)] | BG EL ES FR HR IT CY MT PT SI | ME MK AL BA | 216 559 226 | 18 340 000 | | 234 899 226 |
| 8 | 2021TC16FFTN005 | (Interreg VI-B) Northern Periphery and Arctic (Periferia nordică și Arctica) | IE FI SE | FO GL IS NO | 43 716 415 | | | 43 716 415 |
| 9 | 2021TC16RFTN004 | (Interreg VI-B) North Sea (Marea Nordului) | BE DK DE FR NL SE | NO | 171 154 311 | | | 171 154 311 |
| 10 | 2021TC16RFTN005 | (Interreg VI-B) North West Europe (Europa de Nord-Vest) | BE DE FR IE NL LU | CH | 310 480 455 | | | 310 480 455 |
| 11 | 2021TC16RFTN006 | (Interreg VI-B) South West Europe (SUDOE) [Europa de Sud-Vest (SUDOE)] | ES FR PT | AD | 106 260 516 | | | 106 260 516 |
| 12 | 2021TC16NXTN001 | (Interreg VI-B) NEXT Mediterranean Sea Basin (NEXT MED) [NEXT Bazinul Mării Mediterane (NEXT MED)] | EL ES FR IT MT CY PT | TR DZ EG IL JO LB PS TN | 96 199 962 | 9 500 000 | 138 713 588 | 244 413 550 |
| 13 | 2021TC16NXTN003 | (Interreg VI-B) NEXT Mid-Atlantic (NEXT Zona central-atlantică) | ES PT | MA | 55 100 000 | | 55 100 000 | 110 200 000 |
| 14 | 2021TC16NXTN002 | (Interreg VI-B) NEXT Black Sea Basin (NEXT Bazinul Mării Negre) | BG EL RO | TR UA AM GE MD RU | 14 552 489 | 9 500 000 | 36 934 183 | 60 986 672 |
| Total: | 1 941 031 508 | 138 180 386 | 257 227 496 | 2 336 439 390 |

Nr.

CCI

Denumirea programului

State membre

State terțe

Contribuție globală din partea FEDR

Contribuție din partea IPA III

Contribuție din partea IVCDCI

Total

1

2021TC16IPTN001

(Interreg VI-B) IPA Adriatic-Ionian (Regiunea adriatico-ionică)

EL HR IT SI

AL BA ME RS SM

65 848 129

70 840 386

136 688 515

2

2021TC16RFTN001

(Interreg VI-B) Alpine Space (Spațiul alpin)

DE FR IT AT SI

CH LI

107 051 188

107 051 188

3

2021TC16RFTN002

(Interreg VI-B) Atlantic Area (Zona Atlanticului)

ES FR PT

113 075 964

113 075 964

4

2021TC16FFTN003

(Interreg VI-B) Baltic Sea Region (Regiunea Mării Baltice)

DE DK EE LV LT PL FI SE

BY NO RU

250 984 823

8 800 000

259 784 823

5

2021TC16RFTN003

(Interreg VI-B) Central Europe (Europa Centrală)

CZ DE IT HR HU AT PL SI SK

224 623 802

224 623 802

6

2021TC16FFTN004

(Interreg VI-B) Danube (Dunăre)

AT BG CZ DE HR HU RO SI SK

BA ME RS MD UA

165 424 228

30 000 000

17 679 725

213 103 953

7

2021TC16FFTN001

(Interreg VI-B) Euro Mediterranean (EURO MED) [Zona euromediteraneeană (EURO MED)]

BG EL ES FR HR IT CY MT PT SI

ME MK AL BA

216 559 226

18 340 000

234 899 226

8

2021TC16FFTN005

(Interreg VI-B) Northern Periphery and Arctic (Periferia nordică și Arctica)

IE FI SE

FO GL IS NO

43 716 415

43 716 415

9

2021TC16RFTN004

(Interreg VI-B) North Sea (Marea Nordului)

BE DK DE FR NL SE

NO

171 154 311

171 154 311

10

2021TC16RFTN005

(Interreg VI-B) North West Europe (Europa de Nord-Vest)

BE DE FR IE NL LU

CH

310 480 455

310 480 455

11

2021TC16RFTN006

(Interreg VI-B) South West Europe (SUDOE) [Europa de Sud-Vest (SUDOE)]

ES FR PT

AD

106 260 516

106 260 516

12

2021TC16NXTN001

(Interreg VI-B) NEXT Mediterranean Sea Basin (NEXT MED) [NEXT Bazinul Mării Mediterane (NEXT MED)]

EL ES FR IT MT CY PT

TR DZ EG IL JO LB PS TN

96 199 962

9 500 000

138 713 588

244 413 550

13

2021TC16NXTN003

(Interreg VI-B) NEXT Mid-Atlantic (NEXT Zona central-atlantică)

ES PT

MA

55 100 000

55 100 000

110 200 000

14

2021TC16NXTN002

(Interreg VI-B) NEXT Black Sea Basin (NEXT Bazinul Mării Negre)

BG EL RO

TR UA AM GE MD RU

14 552 489

9 500 000

36 934 183

60 986 672

Total:

1 941 031 508

138 180 386

257 227 496

2 336 439 390

---

ANEXA III

Lista programelor de cooperare interregională, cu indicarea cuantumului global al sprijinului total din partea Fondului european de dezvoltare regională (FEDR) și a Instrumentului de asistență pentru preaderare (IPA III) pentru fiecare program de cooperare transfrontalieră

| Nr. | CCI | Denumirea programului | State membre | State terțe | Contribuție globală din partea FEDR | Contribuție din partea IPA III | Total |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2021TC16RFIR001 | (Interreg VI-C) lnterreg Europa | Toate SM | NO CH | 379 482 670 | | 379 482 670 |
| 2 | 2021TC16FFIR001 | (Interreg VI-C) Urbact IV | Toate SM | NO CH AL BA ME MK RS | 79 769 799 | 5 000 000 | 84 769 799 |
| 3 | 2021TC16RFIR004 | (Interreg VI-C) Programul de cooperare ESPON 2030 | Toate SM | NO CH IS LI | 48 000 000 | | 48 000 000 |
| 4 | 2021TC16RFIR002 | (Interreg VI-C) Interact | Toate SM | NO CH | 45 000 000 | | 45 000 000 |
| Total: | 552 252 469 | 5 000 000 | 557 252 469 |

Nr.

CCI

Denumirea programului

State membre

State terțe

Contribuție globală din partea FEDR

Contribuție din partea IPA III

Total

1

2021TC16RFIR001

(Interreg VI-C) lnterreg Europa

Toate SM

NO CH

379 482 670

379 482 670

2

2021TC16FFIR001

(Interreg VI-C) Urbact IV

Toate SM

NO CH AL BA ME MK RS

79 769 799

5 000 000

84 769 799

3

2021TC16RFIR004

(Interreg VI-C) Programul de cooperare ESPON 2030

Toate SM

NO CH IS LI

48 000 000

48 000 000

4

2021TC16RFIR002

(Interreg VI-C) Interact

Toate SM

NO CH

45 000 000

45 000 000

Total:

552 252 469

5 000 000

557 252 469

---

ANEXA IV

Lista programelor de cooperare a regiunilor ultraperiferice, cu indicarea cuantumului global al sprijinului total din partea Fondului european de dezvoltare regională (FEDR) pentru fiecare program de cooperare transfrontalieră

| Nr. | CCI | Denumirea programului | State membre | State terțe | Contribuție globală din partea FEDR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2021TC16FFOR004 | (Interreg VI-D) Indian Ocean (Oceanul Indian) | FR | Mai multe țări terțe și țări sau teritorii de peste mări | 62 252 459 |
| 2 | 2021TC16FFOR003 | (Interreg VI-D) Caribbean (Regiunea Caraibe) | FR | Mai multe țări terțe și țări sau teritorii de peste mări | 67 895 832 |
| 3 | 2021TC16FFOR005 | (Interreg VI-D) Amazonia | FR | Mai multe țări terțe și țări sau teritorii de peste mări | 18 899 049 |
| 4 | 2021TC16FFOR001 | (Interreg VI-D) Madeira-Azore-Insulele Canare (MAC) | ES PT | Mai multe țări terțe și țări sau teritorii de peste mări | 169 898 663 |
| 5 | 2021TC16FFOR002 | (Interreg VI-D) Mozambique Channel (Canalul Mozambic) | FR | Mai multe țări terțe și țări sau teritorii de peste mări | 10 228 777 |
| Total: | 329 174 780 |

Nr.

CCI

Denumirea programului

State membre

State terțe

Contribuție globală din partea FEDR

1

2021TC16FFOR004

(Interreg VI-D) Indian Ocean (Oceanul Indian)

FR

Mai multe țări terțe și țări sau teritorii de peste mări

62 252 459

2

2021TC16FFOR003

(Interreg VI-D) Caribbean (Regiunea Caraibe)

FR

Mai multe țări terțe și țări sau teritorii de peste mări

67 895 832

3

2021TC16FFOR005

(Interreg VI-D) Amazonia

FR

Mai multe țări terțe și țări sau teritorii de peste mări

18 899 049

4

2021TC16FFOR001

(Interreg VI-D) Madeira-Azore-Insulele Canare (MAC)

ES PT

Mai multe țări terțe și țări sau teritorii de peste mări

169 898 663

5

2021TC16FFOR002

(Interreg VI-D) Mozambique Channel (Canalul Mozambic)

FR

Mai multe țări terțe și țări sau teritorii de peste mări

10 228 777

Total:

329 174 780

---

ANEXA V

Transferuri propuse de statele membre între componente

| ID | ȚARĂ | COMPONENTĂ | ALOCARE TOTALĂ | CONTRIBUȚIA SM | TRANSFER | % |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BE | Belgia | | 374 383 720 | | | |
| BE | transfrontalieră | 332 648 155 | 301 477 183 | –31 170 972 | –9,37  % |
| BE | transnațională | 41 735 565 | 72 906 537 | 31 170 972 | |
| BG | Bulgaria | | 135 521 264 | | | |
| BG | transfrontalieră | 109 183 390 | 113 134 071 | 3 950 681 | |
| BG | transnațională | 26 337 874 | 22 387 193 | –3 950 681 | –15,00  % |
| CZ | Cehia | | 310 867 301 | | | |
| CZ | transfrontalieră | 271 822 272 | 277 679 027 | 5 856 755 | |
| CZ | transnațională | 39 045 029 | 33 188 274 | –5 856 755 | –15,00  % |
| DK | Danemarca | | 152 000 000 | | | |
| DK | transfrontalieră | 130 840 407 | 115 300 000 | –15 540 407 | –11,88  % |
| DK | transnațională | 21 159 593 | 36 700 000 | 15 540 407 | |
| DE | Germania | | 1 017 882 396 | | | |
| DE | transfrontalieră | 714 007 944 | 699 742 467 | –14 265 477 | –2,00  % |
| DE | transnațională | 303 874 452 | 318 139 929 | 14 265 477 | |
| EE | Estonia | | 58 059 611 | | | |
| EE | transfrontalieră | 53 200 437 | 53 200 437 | 0 | 0,00  % |
| EE | transnațională | 4 859 174 | 4 859 174 | 0 | |
| IE | Irlanda | | 293 402 230 | | | |
| IE | transfrontalieră | 275 852 846 | 234 474 919 | –41 377 927 | –15,00  % |
| IE | transnațională | 17 549 384 | 58 927 311 | 41 377 927 | |
| EL | Grecia | | 128 236 156 | | | |
| EL | transfrontalieră | 88 385 657 | 94 363 232 | 5 977 575 | |
| EL | transnațională | 39 850 499 | 33 872 924 | –5 977 575 | –15,00  % |
| ES | Spania | | 694 796 132 | | | |
| ES | transfrontalieră | 382 709 233 | 358 561 065 | –24 148 168 | –6,31  % |
| ES | transnațională | 171 704 452 | 199 155 881 | 27 451 429 | |
| ES | regiuni ultraperiferice | 140 382 447 | 137 079 186 | –3 303 261 | –2,35  % |
| FR | Franța | | 1 107 421 089 | | | |
| FR | transfrontalieră | 718 304 673 | 639 687 357 | –78 617 316 | –10,94  % |
| FR | transnațională | 246 523 404 | 308 457 615 | 61 934 211 | |
| FR | regiuni ultraperiferice | 142 593 012 | 159 276 117 | 16 683 105 | |
| HR | Croația | | 186 871 939 | | | |
| HR | transfrontalieră | 171 461 871 | 171 461 871 | 0 | 0,00  % |
| HR | transnațională | 15 410 068 | 15 410 068 | 0 | |
| IT | Italia | | 947 705 559 | | | |
| IT | transfrontalieră | 723 649 055 | 682 037 150 | –41 611 905 | –5,75  % |
| IT | transnațională | 224 056 504 | 265 668 409 | 41 611 905 | |
| CY | Cipru | | 37 259 150 | | | |
| CY | transfrontalieră | 34 107 311 | 28 991 214 | –5 116 097 | –15,00  % |
| CY | transnațională | 3 151 839 | 8 267 936 | 5 116 097 | |
| LV | Letonia | | 49 764 070 | | | |
| LV | transfrontalieră | 42 523 827 | 43 609 864 | 1 086 037 | |
| LV | transnațională | 7 240 243 | 6 154 206 | –1 086 037 | –15,00  % |
| LT | Lituania | | 83 055 466 | | | |
| LT | transfrontalieră | 72 459 911 | 72 459 911 | 0 | 0,00  % |
| LT | transnațională | 10 595 555 | 10 595 555 | 0 | |
| LU | Luxemburg | | 29 026 447 | | | |
| LU | transfrontalieră | 26 870 192 | 23 026 447 | –3 843 745 | –14,30  % |
| LU | transnațională | 2 156 255 | 6 000 000 | 3 843 745 | |
| HU | Ungaria | | 258 768 190 | | | |
| HU | transfrontalieră | 222 498 055 | 222 498 055 | 0 | 0,00  % |
| HU | transnațională | 36 270 135 | 36 270 135 | 0 | |
| MT | Malta | | 23 116 871 | | | |
| MT | transfrontalieră | 21 429 922 | 20 416 871 | –1 013 051 | –4,73  % |
| MT | transnațională | 1 686 949 | 2 700 000 | 1 013 051 | |
| NL | Țările de Jos | | 378 695 652 | | | |
| NL | transfrontalieră | 315 751 099 | 274 554 348 | –41 196 751 | –13,05  % |
| NL | transnațională | 62 944 553 | 104 141 304 | 41 196 751 | |
| AT | Austria | | 219 711 720 | | | |
| AT | transfrontalieră | 187 482 629 | 186 882 629 | – 600 000 | –0,32  % |
| AT | transnațională | 32 229 091 | 32 829 091 | 600 000 | |
| PL | Polonia | | 567 530 160 | | | |
| PL | transfrontalieră | 425 499 779 | 446 804 336 | 21 304 557 | |
| PL | transnațională | 142 030 381 | 120 725 824 | –21 304 557 | –15,00  % |
| PT | Portugalia | | 138 751 654 | | | |
| PT | transfrontalieră | 67 766 585 | 73 491 424 | 5 724 839 | |
| PT | transnațională | 38 165 592 | 32 440 753 | –5 724 839 | –15,00  % |
| PT | regiuni ultraperiferice | 32 819 477 | 32 819 477 | 0 | |
| RO | România | | 372 637 625 | | | |
| RO | transfrontalieră | 299 820 777 | 310 743 304 | 10 922 527 | |
| RO | transnațională | 72 816 848 | 61 894 321 | –10 922 527 | –15,00  % |
| SI | Slovenia | | 75 065 477 | | | |
| SI | transfrontalieră | 67 436 070 | 67 436 070 | 0 | 0,00  % |
| SI | transnațională | 7 629 407 | 7 629 407 | 0 | |
| SK | Slovacia | | 223 354 237 | | | |
| SK | transfrontalieră | 203 286 462 | 203 286 462 | 0 | 0,00  % |
| SK | transnațională | 20 067 775 | 20 067 775 | 0 | |
| FI | Finlanda | | 162 721 339 | | | |
| FI | transfrontalieră | 142 416 484 | 122 514 000 | –19 902 484 | –13,97  % |
| FI | transnațională | 20 304 855 | 40 207 339 | 19 902 484 | |
| SE | Suedia | | 356 338 406 | | | |
| SE | transfrontalieră | 319 655 650 | 274 903 859 | –44 751 791 | –14,00  % |
| SE | transnațională | 36 682 756 | 81 434 547 | 44 751 791 | |

ID

ȚARĂ

COMPONENTĂ

ALOCARE TOTALĂ

CONTRIBUȚIA SM

TRANSFER

%

BE

Belgia

374 383 720

BE

transfrontalieră

332 648 155

301 477 183

–31 170 972

–9,37  %

BE

transnațională

41 735 565

72 906 537

31 170 972

BG

Bulgaria

135 521 264

BG

transfrontalieră

109 183 390

113 134 071

3 950 681

BG

transnațională

26 337 874

22 387 193

–3 950 681

–15,00  %

CZ

Cehia

310 867 301

CZ

transfrontalieră

271 822 272

277 679 027

5 856 755

CZ

transnațională

39 045 029

33 188 274

–5 856 755

–15,00  %

DK

Danemarca

152 000 000

DK

transfrontalieră

130 840 407

115 300 000

–15 540 407

–11,88  %

DK

transnațională

21 159 593

36 700 000

15 540 407

DE

Germania

1 017 882 396

DE

transfrontalieră

714 007 944

699 742 467

–14 265 477

–2,00  %

DE

transnațională

303 874 452

318 139 929

14 265 477

EE

Estonia

58 059 611

EE

transfrontalieră

53 200 437

53 200 437

0

0,00  %

EE

transnațională

4 859 174

4 859 174

0

IE

Irlanda

293 402 230

IE

transfrontalieră

275 852 846

234 474 919

–41 377 927

–15,00  %

IE

transnațională

17 549 384

58 927 311

41 377 927

EL

Grecia

128 236 156

EL

transfrontalieră

88 385 657

94 363 232

5 977 575

EL

transnațională

39 850 499

33 872 924

–5 977 575

–15,00  %

ES

Spania

694 796 132

ES

transfrontalieră

382 709 233

358 561 065

–24 148 168

–6,31  %

ES

transnațională

171 704 452

199 155 881

27 451 429

ES

regiuni ultraperiferice

140 382 447

137 079 186

–3 303 261

–2,35  %

FR

Franța

1 107 421 089

FR

transfrontalieră

718 304 673

639 687 357

–78 617 316

–10,94  %

FR

transnațională

246 523 404

308 457 615

61 934 211

FR

regiuni ultraperiferice

142 593 012

159 276 117

16 683 105

HR

Croația

186 871 939

HR

transfrontalieră

171 461 871

171 461 871

0

0,00  %

HR

transnațională

15 410 068

15 410 068

0

IT

Italia

947 705 559

IT

transfrontalieră

723 649 055

682 037 150

–41 611 905

–5,75  %

IT

transnațională

224 056 504

265 668 409

41 611 905

CY

Cipru

37 259 150

CY

transfrontalieră

34 107 311

28 991 214

–5 116 097

–15,00  %

CY

transnațională

3 151 839

8 267 936

5 116 097

LV

Letonia

49 764 070

LV

transfrontalieră

42 523 827

43 609 864

1 086 037

LV

transnațională

7 240 243

6 154 206

–1 086 037

–15,00  %

LT

Lituania

83 055 466

LT

transfrontalieră

72 459 911

72 459 911

0

0,00  %

LT

transnațională

10 595 555

10 595 555

0

LU

Luxemburg

29 026 447

LU

transfrontalieră

26 870 192

23 026 447

–3 843 745

–14,30  %

LU

transnațională

2 156 255

6 000 000

3 843 745

HU

Ungaria

258 768 190

HU

transfrontalieră

222 498 055

222 498 055

0

0,00  %

HU

transnațională

36 270 135

36 270 135

0

MT

Malta

23 116 871

MT

transfrontalieră

21 429 922

20 416 871

–1 013 051

–4,73  %

MT

transnațională

1 686 949

2 700 000

1 013 051

NL

Țările de Jos

378 695 652

NL

transfrontalieră

315 751 099

274 554 348

–41 196 751

–13,05  %

NL

transnațională

62 944 553

104 141 304

41 196 751

AT

Austria

219 711 720

AT

transfrontalieră

187 482 629

186 882 629

– 600 000

–0,32  %

AT

transnațională

32 229 091

32 829 091

600 000

PL

Polonia

567 530 160

PL

transfrontalieră

425 499 779

446 804 336

21 304 557

PL

transnațională

142 030 381

120 725 824

–21 304 557

–15,00  %

PT

Portugalia

138 751 654

PT

transfrontalieră

67 766 585

73 491 424

5 724 839

PT

transnațională

38 165 592

32 440 753

–5 724 839

–15,00  %

PT

regiuni ultraperiferice

32 819 477

32 819 477

0

RO

România

372 637 625

RO

transfrontalieră

299 820 777

310 743 304

10 922 527

RO

transnațională

72 816 848

61 894 321

–10 922 527

–15,00  %

SI

Slovenia

75 065 477

SI

transfrontalieră

67 436 070

67 436 070

0

0,00  %

SI

transnațională

7 629 407

7 629 407

0

SK

Slovacia

223 354 237

SK

transfrontalieră

203 286 462

203 286 462

0

0,00  %

SK

transnațională

20 067 775

20 067 775

0

FI

Finlanda

162 721 339

FI

transfrontalieră

142 416 484

122 514 000

–19 902 484

–13,97  %

FI

transnațională

20 304 855

40 207 339

19 902 484

SE

Suedia

356 338 406

SE

transfrontalieră

319 655 650

274 903 859

–44 751 791

–14,00  %

SE

transnațională

36 682 756

81 434 547

44 751 791

---

| 19.1.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 12/164 |
| --- | --- | --- | --- |

19.1.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 12/164

---

DECIZIA DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2022/75 A COMISIEI

din 17 ianuarie 2022

privind stabilirea listei zonelor vizate de programele Interreg care urmează să beneficieze de sprijin din partea Fondului european de dezvoltare regională și a instrumentelor de finanțare externă ale Uniunii, defalcate pe componente și pe programe Interreg în cadrul obiectivului de cooperare teritorială europeană

[notificată cu numărul C(2022) 109]

COMISIA EUROPEANĂ,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/1059 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 privind dispoziții specifice pentru obiectivul Cooperare teritorială europeană (Interreg) sprijinit de Fondul european de dezvoltare regională și de instrumentele de finanțare externă (1), în special articolul 8 alineatul (1),

după consultarea comitetului instituit prin articolul 115 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de stabilire a dispozițiilor comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european Plus, Fondul de coeziune, Fondul pentru o tranziție justă și Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură și de stabilire a normelor financiare aplicabile acestor fonduri, precum și Fondului pentru azil, migrație și integrare, Fondului pentru securitate internă și Instrumentului de sprijin financiar pentru managementul frontierelor și politica de vize (2),

întrucât:

| (1) | Fondul european de dezvoltare regională („FEDR”) sprijină obiectivul de cooperare teritorială europeană în beneficiul cooperării transfrontaliere în anumite regiuni care corespund nivelului 3 din nomenclatorul comun al unităților teritoriale de statistică („regiuni de nivel NUTS 3”) instituit prin Regulamentul (CE) nr. 1059/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (3) și în beneficiul cooperării transnaționale în toate regiunile care nivelului 2 din nomenclatorul comun al unităților teritoriale de statistică („regiuni de nivel NUTS 2”). Prin urmare, este necesar să se stabilească o listă a acestor regiuni. |
| --- | --- |

(1)

Fondul european de dezvoltare regională („FEDR”) sprijină obiectivul de cooperare teritorială europeană în beneficiul cooperării transfrontaliere în anumite regiuni care corespund nivelului 3 din nomenclatorul comun al unităților teritoriale de statistică („regiuni de nivel NUTS 3”) instituit prin Regulamentul (CE) nr. 1059/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (3) și în beneficiul cooperării transnaționale în toate regiunile care nivelului 2 din nomenclatorul comun al unităților teritoriale de statistică („regiuni de nivel NUTS 2”). Prin urmare, este necesar să se stabilească o listă a acestor regiuni.

| (2) | În conformitate cu articolul 8 alineatul (1) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) 2021/1059, programele Interreg transfrontaliere externe trebuie să fie clasificate drept „Programe Interreg A CTF-IPA III” (CTF-IPA III) sau drept „Programe Interreg A NEXT” (CTF-IVCDCI). |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 8 alineatul (1) al doilea paragraf din Regulamentul (UE) 2021/1059, programele Interreg transfrontaliere externe trebuie să fie clasificate drept „Programe Interreg A CTF-IPA III” (CTF-IPA III) sau drept „Programe Interreg A NEXT” (CTF-IVCDCI).

| (3) | În conformitate cu articolul 8 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2021/1059, regiunile țărilor sau teritoriilor terțe sau partenere din afara Uniunii care nu beneficiază de sprijin din partea FEDR sau a unui instrument de finanțare externă al Uniunii sau care contribuie la bugetul Uniunii prin venituri alocate externe trebuie, de asemenea, să fie menționate în lista zonelor vizate de programele Interreg. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu articolul 8 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2021/1059, regiunile țărilor sau teritoriilor terțe sau partenere din afara Uniunii care nu beneficiază de sprijin din partea FEDR sau a unui instrument de finanțare externă al Uniunii sau care contribuie la bugetul Uniunii prin venituri alocate externe trebuie, de asemenea, să fie menționate în lista zonelor vizate de programele Interreg.

| (4) | În conformitate cu articolul 5 din Regulamentul (UE) 2021/1059, pentru cooperarea transnațională, regiunile care urmează să fie sprijinite de FEDR sunt regiunile de nivel NUTS 2 ale Uniunii sau, în absența unei clasificări NUTS, zone echivalente. Acestea pot include regiuni ultraperiferice, care acoperă teritorii transnaționale mai mari și ținându-se seama, după caz, de strategiile macroregionale sau de strategiile pentru bazinele maritime. Cooperarea transnațională poate viza, de asemenea, regiuni care trebuie să fie regiuni de nivel NUTS 2 sau, în absența unei clasificări NUTS, zone echivalente din Islanda, Norvegia, Elveția, Regatul Unit, precum și Andorra, Insulele Feroe, Liechtenstein, Monaco și San Marino, țări și teritorii de peste mări (TTPM) și regiunile țărilor partenere din cadrul Instrumentului de asistență pentru preaderare III („IPA III”) sau al Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională – „Europa globală” („IVCDCI”). |
| --- | --- |

(4)

În conformitate cu articolul 5 din Regulamentul (UE) 2021/1059, pentru cooperarea transnațională, regiunile care urmează să fie sprijinite de FEDR sunt regiunile de nivel NUTS 2 ale Uniunii sau, în absența unei clasificări NUTS, zone echivalente. Acestea pot include regiuni ultraperiferice, care acoperă teritorii transnaționale mai mari și ținându-se seama, după caz, de strategiile macroregionale sau de strategiile pentru bazinele maritime. Cooperarea transnațională poate viza, de asemenea, regiuni care trebuie să fie regiuni de nivel NUTS 2 sau, în absența unei clasificări NUTS, zone echivalente din Islanda, Norvegia, Elveția, Regatul Unit, precum și Andorra, Insulele Feroe, Liechtenstein, Monaco și San Marino, țări și teritorii de peste mări (TTPM) și regiunile țărilor partenere din cadrul Instrumentului de asistență pentru preaderare III („IPA III”) sau al Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională – „Europa globală” („IVCDCI”).

| (5) | În conformitate cu articolul 6 din Regulamentul (UE) 2021/1059, pentru cooperarea interregională, sprijinul din partea FEDR trebuie să acopere întregul teritoriu al Uniunii, inclusiv regiunile ultraperiferice. Programele de cooperare interregională pot viza, de asemenea, întregul teritoriu al țărilor terțe, al țărilor partenere din cadrul IPA III sau al IVCDCI și al altor teritorii, sau părți ale acestora, sau TTPM, indiferent dacă sunt sau nu sprijinite de instrumentele de finanțare externă ale Uniunii. Prin urmare, nu este necesar să se stabilească zona vizată de programele de cooperare interregională. |
| --- | --- |

(5)

În conformitate cu articolul 6 din Regulamentul (UE) 2021/1059, pentru cooperarea interregională, sprijinul din partea FEDR trebuie să acopere întregul teritoriu al Uniunii, inclusiv regiunile ultraperiferice. Programele de cooperare interregională pot viza, de asemenea, întregul teritoriu al țărilor terțe, al țărilor partenere din cadrul IPA III sau al IVCDCI și al altor teritorii, sau părți ale acestora, sau TTPM, indiferent dacă sunt sau nu sprijinite de instrumentele de finanțare externă ale Uniunii. Prin urmare, nu este necesar să se stabilească zona vizată de programele de cooperare interregională.

| (6) | În conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (UE) 2021/1059, pentru cooperarea regiunilor ultraperiferice, sprijinul din partea FEDR trebuie să acopere toate regiunile menționate la articolul 349 primul paragraf din TFUE. Programele Interreg care privesc regiunile ultraperiferice pot viza, de asemenea, țările partenere sau părți ale teritoriului acestora, sprijinite de IVCDCI, sau TTPM sprijinite de Programul privind țările și teritoriile de peste mări (PTTPM), sau ambele. |
| --- | --- |

(6)

În conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (UE) 2021/1059, pentru cooperarea regiunilor ultraperiferice, sprijinul din partea FEDR trebuie să acopere toate regiunile menționate la articolul 349 primul paragraf din TFUE. Programele Interreg care privesc regiunile ultraperiferice pot viza, de asemenea, țările partenere sau părți ale teritoriului acestora, sprijinite de IVCDCI, sau TTPM sprijinite de Programul privind țările și teritoriile de peste mări (PTTPM), sau ambele.

| (7) | În conformitate cu articolul 8 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2021/1059, lista regiunilor pentru cooperarea transfrontalieră ar trebui să precizeze, de asemenea, regiunile de nivel NUTS 3 ale Uniunii luate în considerare pentru alocarea FEDR pentru cooperarea transfrontalieră la toate frontierele interne și la frontierele externe acoperite de instrumentele de finanțare externă ale Uniunii. Lista regiunilor de nivel NUTS 3 pentru zonele vizate de programele de cooperare transfrontalieră ar trebui să fie stabilită pe baza Regulamentului (CE) nr. 1059/2003, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul delegat (UE) 2019/1755 al Comisiei (4). Cu toate acestea, în sensul articolului 8 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2021/1059, regiunile de nivel NUTS 3 luate în considerare pentru alocarea FEDR se bazează pe Regulamentul (CE) nr. 1059/2003, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (UE) 2016/2066 al Comisiei (5). |
| --- | --- |

(7)

În conformitate cu articolul 8 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2021/1059, lista regiunilor pentru cooperarea transfrontalieră ar trebui să precizeze, de asemenea, regiunile de nivel NUTS 3 ale Uniunii luate în considerare pentru alocarea FEDR pentru cooperarea transfrontalieră la toate frontierele interne și la frontierele externe acoperite de instrumentele de finanțare externă ale Uniunii. Lista regiunilor de nivel NUTS 3 pentru zonele vizate de programele de cooperare transfrontalieră ar trebui să fie stabilită pe baza Regulamentului (CE) nr. 1059/2003, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul delegat (UE) 2019/1755 al Comisiei (4). Cu toate acestea, în sensul articolului 8 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2021/1059, regiunile de nivel NUTS 3 luate în considerare pentru alocarea FEDR se bazează pe Regulamentul (CE) nr. 1059/2003, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (UE) 2016/2066 al Comisiei (5).

| (8) | Prin urmare, este necesar să se stabilească listele zonelor vizate de programele Interreg care urmează să beneficieze de sprijin, defalcate pe componente și pe programe Interreg, |
| --- | --- |

(8)

Prin urmare, este necesar să se stabilească listele zonelor vizate de programele Interreg care urmează să beneficieze de sprijin, defalcate pe componente și pe programe Interreg,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Lista zonelor vizate de programe care urmează să beneficieze de finanțare din partea FEDR în cadrul componentei de cooperare transfrontalieră a obiectivului de cooperare teritorială europeană, inclusiv în cadrul cooperării transfrontaliere externe sprijinite, de asemenea, prin IPA III și IVCDCI și incluzând regiunile țărilor sau teritoriilor terțe sau partenere din afara Uniunii care nu beneficiază de sprijin din partea FEDR sau a unui instrument de finanțare externă al Uniunii sau care contribuie la bugetul Uniunii prin venituri alocate externe, este stabilită în anexa I.

Articolul 2

Lista zonelor vizate de programe care urmează să beneficieze de finanțare din partea FEDR și a instrumentelor de finanțare externă ale Uniunii în cadrul componentei de cooperare transnațională a obiectivului de cooperare teritorială europeană, incluzând regiunile țărilor sau teritoriilor terțe sau partenere din afara Uniunii care nu beneficiază de sprijin din partea FEDR sau a unui instrument de finanțare externă al Uniunii sau care contribuie la bugetul Uniunii prin venituri alocate externe, este stabilită în anexa II.

Articolul 3

Lista zonelor vizate de programe, incluzând țările partenere sau părți ale teritoriului acestora, sprijinite de IVCDCI, sau TTPM sprijinite de PTTPM, sau ambele, care urmează să beneficieze de finanțare din partea FEDR în cadrul componentei regiunilor ultraperiferice a obiectivului de cooperare teritorială europeană, este stabilită în anexa III.

Articolul 4

Lista regiunilor de nivel NUTS 3 ale Uniunii luate în considerare pentru alocarea FEDR pentru cooperarea transfrontalieră la toate frontierele interne și la frontierele externe acoperite de instrumentele de finanțare externă ale Uniunii este stabilită în anexa IV.

Articolul 5

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 17 ianuarie 2022.

Pentru Comisie

Elisa FERREIRA

Membru al Comisiei

---

(1)  
  JO L 231, 30.6.2021, p. 94.

1

(2)  
  JO L 231, 30.6.2021, p. 159.

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 1059/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 mai 2003 privind instituirea unui nomenclator comun al unităților teritoriale de statistică (NUTS) (JO L 154, 21.6.2003, p. 1).

3

(4)  Regulamentul Delegat (UE) 2019/1755 al Comisiei din 8 august 2019 de modificare a anexelor la Regulamentul (CE) nr. 1059/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui nomenclator comun al unităților teritoriale de statistică (NUTS) (JO L 270, 24.10.2019, p. 1).

4

(5)  Regulamentul (UE) 2016/2066 al Comisiei din 21 noiembrie 2016 de modificare a anexelor la Regulamentul (CE) nr. 1059/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui nomenclator comun al unităților teritoriale de statistică (NUTS) (JO L 322, 29.11.2016, p. 1).

5

---

ANEXA I

Lista zonelor vizate de programele Interreg care urmează să beneficieze de sprijin în cadrul componentei A

| Programe transfrontaliere interne Interreg |
| --- |
| CCI | | Regiuni de nivel NUTS 3 [în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1059/2003, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul delegat (UE) 2019/1755 al Comisiei] |
| 2021TC16RFCB001 | BE DE NL | (Interreg VI-A) Maas-Rijn/Meuse-Rhin/Maas-Rhein (NL-BE-DE) |
| | | BE223 Arr. Tongeren |
| | | BE224 Arr. Hasselt |
| | | BE225 Arr. Maaseik |
| | | BE332 Arr. Liège |
| | | BE335 Arr. Verviers - communes francophones |
| | | BE336 Bezirk Verviers-Deutschsprachige Gemeinschaft |
| | | DEA26 Düren |
| | | DEA28 Euskirchen |
| | | DEA29 Heinsberg |
| | | DEA2D Städteregion Aachen |
| | | DEB23 Eifelkreis Bitburg-Prüm |
| | | DEB24 Vulkaneifel |
| | | NL422 Midden-Limburg |
| | | NL423 Zuid-Limburg |
| 2021TC16RFCB002 | AT CZ | (Interreg VI-A) Austria-Cehia |
| | | AT121 Mostviertel-Eisenwurzen |
| | | AT123 Sankt Pölten |
| | | AT124 Waldviertel |
| | | AT125 Weinviertel |
| | | AT126 Wiener Umland/Nordteil |
| | | AT130 Wien |
| | | AT311 Innviertel |
| | | AT312 Linz-Wels |
| | | AT313 Mühlviertel |
| | | AT314 Steyr-Kirchdorf |
| | | CZ031 Jihočeský kraj |
| | | CZ063 Kraj Vysočina |
| | | CZ064 Jihomoravský kraj |
| 2021TC16RFCB003 | AT SK | (Interreg VI-A) Slovacia-Austria |
| | | SK010 Bratislavský kraj |
| | | SK021 Trnavský kraj |
| | | AT112 Nordburgenland |
| | | AT122 Niederösterreich-Süd |
| | | AT123 Sankt Pölten |
| | | AT124 Waldviertel |
| | | AT125 Weinviertel |
| | | AT126 Wiener Umland/Nordteil |
| | | AT127 Wiener Umland/Südteil |
| | | AT130 Wien |
| 2021TC16RFCB004 | AT DE | (Interreg VI-A) Austria-Germania/Bavaria |
| | | AT311 Innviertel |
| | | AT312 Linz-Wels |
| | | AT313 Mühlviertel |
| | | AT315 Traunviertel |
| | | AT321 Lungau |
| | | AT322 Pinzgau-Pongau |
| | | AT323 Salzburg und Umgebung |
| | | AT331 Außerfern |
| | | AT332 Innsbruck |
| | | AT333 Osttirol |
| | | AT334 Tiroler Oberland |
| | | AT335 Tiroler Unterland |
| | | AT341 Bludenz-Bregenzer Wald |
| | | AT342 Rheintal-Bodenseegebiet |
| | | DE213 Rosenheim, Kreisfreie Stadt |
| | | DE214 Altötting |
| | | DE215 Berchtesgadener Land |
| | | DE216 Bad Tölz-Wolfratshausen |
| | | DE21D Garmisch-Partenkirchen |
| | | DE21F Miesbach |
| | | DE21G Mühldorf a. Inn |
| | | DE21K Rosenheim, Landkreis |
| | | DE21M Traunstein |
| | | DE21N Weilheim-Schongau |
| | | DE221 Landshut, Kreisfreie Stadt |
| | | DE222 Passau, Kreisfreie Stadt |
| | | DE224 Deggendorf |
| | | DE225 Freyung-Grafenau |
| | | DE227 Landshut, Landkreis |
| | | DE228 Passau, Landkreis |
| | | DE229 Regen |
| | | DE22A Rottal-Inn |
| | | DE22C Dingolfing-Landau |
| | | DE272 Kaufbeuren, Kreisfreie Stadt |
| | | DE273 Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt |
| | | DE274 Memmingen, Kreisfreie Stadt |
| | | DE27A Lindau (Bodensee) |
| | | DE27B Ostallgäu |
| | | DE27C Unterallgäu |
| | | DE27E Oberallgäu |
| 2021TC16RFCB005 | ES PT | (Interreg VI-A) Spania-Portugalia (POCTEP) |
| | | ES111 A Coruña |
| | | ES112 Lugo |
| | | ES113 Ourense |
| | | ES114 Pontevedra |
| | | ES148 Valladolid |
| | | ES411 Ávila |
| | | ES413 León |
| | | ES415 Salamanca |
| | | ES419 Zamora |
| | | ES431 Badajoz |
| | | ES432 Cáceres |
| | | ES612 Cádiz |
| | | ES613 Córdoba |
| | | ES615 Huelva |
| | | ES618 Sevilla |
| | | PT111 Alto Minho |
| | | PT112 Cávado |
| | | PT119 Ave |
| | | PT11A Area Metropolitana do Porto |
| | | PT11B Alto Tâmega |
| | | PT11C Tamega e Sousa |
| | | PT11D Douro |
| | | PT11E Terras de Trás-os-Montes |
| | | PT150 Algarve |
| | | PT16B Oeste |
| | | PT16D Regiăo de Aveiro |
| | | PT16E Regiăo de Coimbra |
| | | PT16F Regiăo de Leiria |
| | | PT16G Viseu Dăo Lafões |
| | | PT16H Beira Baixa |
| | | PT 16I Médio Tejo |
| | | PT16J Beiras e Serra da Estrela |
| | | PT181 Alentejo litoral |
| | | PT184 Baixo Alentejo |
| | | PT186 Alto Alentejo |
| | | PT187 Alentejo Central |
| | | |
| 2021TC16RFCB006 | ES FR AD | (Interreg VI-A) Spania-Franța-Andorra (POCTEFA) |
| | | ES211 Araba/Alava Álava |
| | | ES212 GuipùzcoaGipuzkoa |
| | | ES213 Vizcaya/Bizkaia |
| | | ES220 Navarra |
| | | ES230 La Rioja |
| | | ES241 Huesca |
| | | ES243 Zaragoza |
| | | ES511 Barcelona |
| | | ES512 Girona |
| | | ES513 Lleida |
| | | FRI15 Pyrénées-Atlantiques |
| | | FRJ21 Ariège |
| | | FRJ23 Haute -Garonne |
| | | FRJ15 Pyrénées -Orientales |
| | | FRJ26 Hautes-Pyrénées |
| | | AD Andorra (țară terță) |
| 2021TC16RFCB007 | HU HR | (Interreg VI-A) Ungaria-Croația |
| | | HR021 Bjelovarsko-bilogorska županija |
| | | HR022 Virovitičko-podravska županija |
| | | HR023 Požeško-slavonska županija |
| | | HR025 Osječko-baranjska županija |
| | | HR026 Vukovarsko-srijemska županija |
| | | HR061 Međimurska županija |
| | | HR062 Varaždinska županija |
| | | HR063 Koprivničko-križevačka županija |
| | | HU223 Zala |
| | | HU231 Baranya |
| | | HU232 Somogy |
| 2021TC16RFCB008 | DE CZ | (Interreg VI-A) Germania/Bavaria- Cehia |
| | | CZ031 Jihoceský kraj |
| | | CZ032 Plzeňský kraj |
| | | CZ041 Karlovarský kraj |
| | | DE222 Passau, Kreisfreie Stadt |
| | | DE223 Straubing, Kreisfreie Stadt |
| | | DE224 Deggendorf |
| | | DE225 Freyung-Grafenau |
| | | DE228 Passau, Landkreis |
| | | DE229 Regen |
| | | DE22B Straubing-Bogen |
| | | DE231 Amberg, Kreisfreie Stadt |
| | | DE232 Regensburg, Kreisfreie Stadt |
| | | DE233 Weiden i. d. Opf, Kreisfreie Stadt |
| | | DE234 Amberg-Sulzbach |
| | | DE235 Cham |
| | | DE237 Neustadt a. d. Waldnaab |
| | | DE238 Regensburg, Landkreis |
| | | DE239 Schwandorf |
| | | DE23A Tirschenreuth |
| | | DE242 Bayreuth, Kreisfreie Stadt |
| | | DE244 Hof, Kreisfreie Stadt |
| | | DE246 Bayreuth, Landkreis |
| | | DE249 Hof, Landkreis |
| | | DE24A Kronach |
| | | DE24B Kulmbach |
| | | DE24D Wunsiedel i. Fichtelgebirge |
| 2021TC16RFCB009 | AT HU | (Interreg VI-A) Austria-Ungaria |
| | | AT111 Mittelburgenland |
| | | AT112 Nordburgenland |
| | | AT113 Südburgenland |
| | | AT122 Niederösterreich-Süd |
| | | AT127 Wiener Umland/Südteil |
| | | AT130 Wien |
| | | AT221 Graz |
| | | AT224 Oststeiermark |
| | | HU221 Győr-Moson-Sopron |
| | | HU222 Vas |
| | | HU223 Zala |
| 2021TC16RFCB010 | DE PL | (Interreg VI-A) Germania/Brandenburg-Polonia |
| | | DE402 Cottbus, Kreisfreie Stadt |
| | | DE403 Frankfurt (Oder), Kreisfreie Stadt |
| | | DE409 Märkisch-Oderland |
| | | DE40C Oder-Spree |
| | | DE40G Spree-Neiße |
| | | PL431 Gorzowski |
| | | PL432 Zielonogórski |
| 2021TC16RFCB011 | PL SK | (Interreg VI-A) Polonia-Slovacia |
| | | PL214 Krakowski |
| | | PL218 Nowosądecki |
| | | PL219 Nowotarski |
| | | PL21A Oświęcimski |
| | | PL225 Bielski |
| | | PL22C Tyski |
| | | PL821 Krośnieński |
| | | PL822 Przemyski |
| | | PL823 Rzeszowski |
| | | SK031 Žilinský kraj |
| | | SK041 Prešovský kraj |
| | | SK042 Košický kraj |
| 2021TC16RFCB012 | DE DK LT PL SE | (Interreg VI-A) Polonia-Danemarca-Germania-Lituania-Suedia (South Baltic – Baltica de Sud) |
| | | DE80N Vorpommern-Greifswald |
| | | DE803 Rostock, Kreisfreie Stadt |
| | | DE80M Nordwestmecklenburg |
| | | DE80L Vorpommern-Rügen |
| | | DE80K Landkreis Rostock |
| | | DK014 Bornholm |
| | | DK021 Østsjælland |
| | | DK022 Vest- og Sydsjælland |
| | | LT023 Klaipėdos apskritis |
| | | LT027 Tauragės apskritis |
| | | LT028 Telšių apskritis |
| | | PL424 Miasto Szczecin |
| | | PL426 Koszaliński |
| | | PL427 Szczecinecko-pyrzycki |
| | | PL428 Szczeciński |
| | | PL636 Słupski |
| | | PL637 Chojnicki |
| | | PL638 Starogardzki |
| | | PL633 Trójmiejski |
| | | PL634 Gdański |
| | | PL621 Elbląski |
| | | SE212 Kronobergs län |
| | | SE213 Kalmar län |
| | | SE221 Blekinge län |
| | | SE224 Skåne län |
| 2021TC16RFCB013 | EE FI LV SE | (Interreg VI-A) Finlanda-Estonia-Letonia-Suedia (Central Baltic – Baltica Centrală) |
| | | EE001 Põhja-Eesti |
| | | EE004 Lääne-Eesti |
| | | EE008 Lõuna-Eesti |
| | | EE009 Kesk-Eesti |
| | | EE00A Kirde-Eesti |
| | | FI1B1 Helsinki-Uusimaa |
| | | FI1C1 Varsinais-Suomi |
| | | FI1C2 Kanta-Häme |
| | | FI1C3 Päijät-Häme |
| | | FI1C4 Kymenlaakso |
| | | FI1C5 Etelä-Karjala |
| | | FI196 Satakunta |
| | | FI197 Pirkanmaa |
| | | FI200 Åland |
| | | LV003 Kurzeme |
| | | LV006 Rīga |
| | | LV007 Pierīga |
| | | LV008 Vidzeme |
| | | LV009 Zemgale |
| | | SE110 Stockholms län |
| | | SE121 Uppsala län |
| | | SE122 Södermanlands län |
| | | SE123 Östergötlands län |
| | | SE124 Örebro län |
| | | SE125 Västmanlands län |
| | | SE214 Gotlands län |
| | | SE313 Gävleborgs län |
| 2021TC16RFCB014 | HU SK | (Interreg VI-A) Ungaria-Slovacia |
| | | HU110 Budapest |
| | | HU120 Pest |
| | | HU212 Komárom-Esztergom |
| | | HU221 Győr-Moson-Sopron |
| | | HU311 Borsod-Abaúj-Zemplén |
| | | HU312 Heves |
| | | HU313 Nógrád |
| | | HU323 Szabolcs-Szatmár-Bereg |
| | | SK010 Bratislavský kraj |
| | | SK021 Trnavský kraj |
| | | SK023 Nitriansky kraj |
| | | SK032 Banskobystrický kraj |
| | | SK042 Košický kraj |
| 2021TC16RFCB015 | SE NO | (Interreg VI-A) Suedia-Norvegia |
| | | SE311 Värmlands län |
| | | SE312 Dalarnas län |
| | | SE232 Västra Götalands län |
| | | SE321 Västernorrlands län |
| | | SE322 Jämtlands län |
| | | NO020 Innlandet |
| | | NO060 Trøndelag |
| | | NO082 Viken |
| 2021TC16RFCB016 | CZ DE | (Interreg VI-A) Germania/Saxonia-Cehia |
| | | CZ041 Karlovarský kraj |
| | | CZ042 Ústecký kraj |
| | | CZ051 Liberecký kraj |
| | | DED21 Dresden, Kreisfreie Stadt |
| | | DED2C Bautzen |
| | | DED2D Görlitz |
| | | DED2F Sächsische Schweiz-Osterzgebirge |
| | | DED41 Chemnitz, Kreisfreie Stadt |
| | | DED42 Erzgebirgskreis |
| | | DED43 Mittelsachsen |
| | | DED44 Vogtlandkreis |
| | | DED45 Zwickau |
| 2021TC16RFCB017 | DE PL | (Interreg VI-A) Polonia-Germania/Saxonia |
| | | DED2C Bautzen |
| | | DED2D Görlitz |
| | | PL432 Zielonogórski |
| | | PL515 Jeleniogórski |
| 2021TC16RFCB018 | DE PL | (Interreg VI-A) Germania/Mecklenburg-Pomerania de Vest/Brandenburg-Polonia |
| | | DE405 Barnim |
| | | DE409 Märkisch-Oderland |
| | | DE40I Uckermark |
| | | DE80J Mecklenburgische Seenplatte |
| | | DE80L Vorpommern-Rügen |
| | | DE80N Vorpommern-Greifswald |
| | | PL424 Miasto Szczecin |
| | | PL426 Koszalinski |
| | | PL427 Szczecinecko-pyrzycki |
| | | PL428 Szczeciński |
| 2021TC16RFCB019 | EL IT | (Interreg VI-A) Grecia-Italia |
| | | EL541 Άρτα, Πρέβεζα (Arta/Arta, Preveza) |
| | | EL542 Θεσπρωτία (Thesprotia) |
| | | EL543 Ιωάννινα (Ioannina) |
| | | EL621 Ζάκυνθος (Zakynthos) |
| | | EL622 Κέρκυρα (Kerkyra) |
| | | EL623 Ιθάκη, Κεφαλονιά (Ithaki Kefallinia, Kefallοnia) |
| | | EL624 Λευκάδα (Lefkada) |
| | | EL631 Αιτωλοακαρνανία (Aitoloakarnania) |
| | | EL632 Αχαΐα (Achaia) |
| | | EL633 Ηλεία (Ileia) |
| | | ITF43 Taranto |
| | | ITF44 Brindisi |
| | | ITF45 Lecce |
| | | ITF46 Foggia |
| | | ITF47 Bari |
| | | ITF48 Barletta-Andria-Trani |
| | | ITF52 Matera |
| | | ITF61 Cosenza |
| | | ITF62 Crotone |
| | | ITF63 Catanzaro |
| | | ITF65 Reggio di Calabria |
| 2021TC16RFCB020 | BG RO | (Interreg VI-A) România-Bulgaria |
| | | BG311 Видин (Vidin) |
| | | BG312 Монтана (Montana) |
| | | BG313 Враца (Vratsa) |
| | | BG314 Плевен (Pleven) |
| | | BG321 Велико Търново (Veliko Tarnovo) |
| | | BG323 Русе (Ruse) |
| | | BG325 Силистра (Silistra) |
| | | BG332 Добрич (Dobrich) |
| | | RO223 Constanța |
| | | RO312 Călărași |
| | | RO314 Giurgiu |
| | | RO317 Teleorman |
| | | RO411 Dolj |
| | | RO413 Mehedinți |
| | | RO414 Olt |
| 2021TC16RFCB021 | BG EL | (Interreg VI-A) Grecia-Bulgaria |
| | | BG413 Благоевград (Blagoevgrad) |
| | | BG422 Хасково (Haskovo) |
| | | BG424 Смолян (Smolyan) |
| | | BG425 Кърджали (Kardzhali) |
| | | EL511 Έβρος (Evros) |
| | | EL512 Ξάνθη (Xanthi) |
| | | EL513 Ροδόπη (Rodopi) |
| | | EL514 Δράμα (Drama) |
| | | EL515 Καβάλα (Kavala) |
| | | EL522 Θεσσαλονίκη (Thessaloniki) |
| | | EL526 Σέρρες (Serres) |
| 2021TC16RFCB022 | DE NL | (Interreg VI-A) Germania-Țările de Jos |
| | | DE941 Delmenhorst, Kreisfreie Stadt |
| | | DE942 Emden, Kreisfreie Stadt |
| | | DE943 Oldenburg, Kreisfreie Stadt |
| | | DE944 Osnabrück, Kreisfreie Stadt |
| | | DE945 Wilhelmshaven, Kreisfreie Stadt |
| | | DE946 Ammerland |
| | | DE947 Aurich |
| | | DE948 Cloppenburg |
| | | DE949 Emsland |
| | | DE94A Friesland (DE) |
| | | DE94B Grafschaft Bentheim |
| | | DE94C Leer |
| | | DE94D Oldenburg, Landkreis |
| | | DE94E Osnabrück, Landkreis |
| | | DE94F Vechta |
| | | DE94G Wesermarsch |
| | | DE94H Wittmund |
| | | DEA11 Düsseldorf, Kreisfreie Stadt |
| | | DEA12 Duisburg, Kreisfreie Stadt |
| | | DEA14 Krefeld, Kreisfreie Stadt |
| | | DEA15 Mönchengladbach, Kreisfreie Stadt |
| | | DEA1B Kleve |
| | | DEA1D Rhein-Kreis Neuss |
| | | DEA1E Viersen |
| | | DEA1F Wesel |
| | | DEA33 Münster, Kreisfreie Stadt |
| | | DEA34 Borken |
| | | DEA35 Coesfeld |
| | | DEA37 Steinfurt |
| | | DEA38 Warendorf |
| | | NL111 Oost-Groningen |
| | | NL112 Delfzijl en omgeving |
| | | NL113 Overig Groningen |
| | | NL124 Noord-Friesland |
| | | NL125 Zuidwest-Friesland |
| | | NL126 Zuidoost-Friesland |
| | | NL131 Noord-Drenthe |
| | | NL132 Zuidoost-Drenthe |
| | | NL133 Zuidwest-Drenthe |
| | | NL211 Noord-Overijssel |
| | | NL212 Zuidwest-Overijssel |
| | | NL213 Twente |
| | | NL221 Veluwe |
| | | NL224 Zuidwest-Gelderland |
| | | NL225 Achterhoek |
| | | NL226 Arnhem/Nijmegen |
| | | NL230 Flevoland |
| | | NL413 Noordoost-Noord-Brabant |
| | | NL414 Zuidoost-Noord-Brabant |
| | | NL421 Noord-Limburg |
| | | NL422 Midden-Limburg |
| 2021TC16RFCB023 | AT DE CH LI | (Interreg VI-A) Germania-Austria-Elveția-Liechtenstein (Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein) |
| | | AT341 Bludenz-Bregenzer Wald |
| | | AT342 Rheintal-Bodenseegebiet |
| | | DE136 Schwarzwald-Baar-Kreis |
| | | DE137 Tuttlingen |
| | | DE138 Konstanz |
| | | DE139 Lörrach |
| | | DE13A Waldshut |
| | | DE147 Bodenseekreis |
| | | DE148 Ravensburg |
| | | DE149 Sigmaringen |
| | | DE272 Kaufbeuren, Kreisfreie Stadt |
| | | DE273 Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt |
| | | DE274 Memmingen, Kreisfreie Stadt |
| | | DE27A Lindau (Bodensee) |
| | | DE27B Landkreis Ostallgäu |
| | | DE27C Unterallgäu |
| | | DE27E Oberallgäu |
| | | CH033 Aargau |
| | | CH040 Zürich |
| | | CH051 Glarus |
| | | CH052 Schaffhausen |
| | | CH053 Appenzell Ausserrhoden |
| | | CH054 Appenzell Innerrhoden |
| | | CH055 St. Gallen |
| | | CH056 Graubünden |
| | | CH057 Thurgau |
| | | LI000 Liechtenstein |
| 2021TC16RFCB024 | CZ PL | (Interreg VI-A) Cehia-Polonia |
| | | CZ051 Liberecký kraj |
| | | CZ052 Královéhradecký kraj |
| | | CZ053 Pardubický kraj |
| | | CZ071 Olomoucký kraj |
| | | CZ080 Moravskoslezský kraj |
| | | PL22C Tyski |
| | | PL225 Bielski |
| | | PL227 Rybnicki |
| | | PL515 Jeleniogórski |
| | | PL517 Wałbrzyski |
| | | PL518 Wrocławski |
| | | PL523 Nyski |
| | | PL524 Opolski |
| 2021TC16RFCB025 | SE NO DK | (Interreg VI-A) Suedia-Danemarca-Norvegia (Öresund-Kattegat-Skagerrak) |
| | | SE224 Skåne län |
| | | SE231 Hallands län |
| | | SE232 Västra Götalandsregionen |
| | | NO081 Oslo |
| | | NO082 Viken |
| | | NO091 Vestfold og Telemark |
| | | NO092 Agder |
| | | DK011 Byen København |
| | | DK012 Københavns omegn |
| | | DK013 Nordsjælland |
| | | DK014 Bornholm |
| | | DK021 Østsjælland |
| | | DK022 Vest- og Sydsjælland |
| | | DK041 Vestjylland |
| | | DK042 Østjylland |
| | | DK050 Nordjylland |
| 2021TC16RFCB026 | LT LV | (Interreg VI-A) Letonia-Lituania |
| | | LT023 Klaipėdos apskritis |
| | | LT025 Panevėžio apskritis |
| | | LT026 Šiaulių apskritis |
| | | LT028 Telšių apskritis |
| | | LT029 Utenos apskritis |
| | | LV003 Kurzeme |
| | | LV005 Latgale |
| | | LV009 Zemgale |
| 2021TC16RFCB027 | FI SE NO | (Interreg VI-A) Suedia-Finlanda-Norvegia (AURORA) |
| | | FI1D5 Keski-Pohjanmaa |
| | | FI1D9 Pohjois-Pohjanmaa |
| | | FI1D7 Lappi |
| | | FI194 Etelä-Pohjanmaa |
| | | FI195 Pohjanmaa |
| | | SE312 Dalarnas län |
| | | SE321 Västernorrlands län |
| | | SE322 Jämtlands län |
| | | SE331 Västerbottens län |
| | | SE332 Norrbottens län |
| | | NO020 Innlandet |
| | | NO060 Trøndelag |
| | | NO071 Nordland |
| | | NO074 Troms og Finnmark |
| 2021TC16RFCB028 | SI HR | (Interreg VI-A) Slovenia-Croația |
| | | HR027 Karlovačka županija |
| | | HR031 Primorsko-goranska županija |
| | | HR036 Istarska županija |
| | | HR050 Grad Zagreb |
| | | HR061 Međimurska županija |
| | | HR062 Varaždinska županija |
| | | HR064 Krapinsko-zagorska županija |
| | | HR065 Zagrebačka županija |
| | | SI031 Pomurska |
| | | SI032 Podravska |
| | | SI034 Savinjska |
| | | SI035 Zasavska |
| | | SI036 Posakvska (anterior Spodnjeposavska) |
| | | SI037 Jugovzhodna Slovenija |
| | | SI038 Primorsko-notranjska (anterior Notranjsko-kraška) |
| | | SI041 Osrednjeslovenska |
| | | SI044 Obalno-kraška |
| 2021TC16RFCB029 | SK CZ | (Interreg VI-A) Slovacia-Cehia |
| | | CZ064 Jihomoravsky kraj |
| | | CZ072 Zlinsky kraj |
| | | CZ080 Moravskoslezský kraj |
| | | SK021 Trnavský kraj |
| | | SK022 Trenčiansky kraj |
| | | SK031 Žilinský kraj |
| 2021TC16RFCB030 | LT PL | (Interreg VI-A) Lituania-Polonia |
| | | LT011 Vilniaus apskritis |
| | | LT021 Alytaus apskritis |
| | | LT022 Kauno apskritis |
| | | LT024 Marijampolės apskritis |
| | | LT027 Tauragės apskritis |
| | | PL623 Ełcki |
| | | PL841 Białostocki |
| | | PL843 Suwalski |
| 2021TC16RFCB031 | IT FR | (Interreg VI-A) Italia-Franța (Maritime) |
| | | ITC31 Imperia |
| | | ITC32 Savona |
| | | ITC33 Genova |
| | | ITC34 La Spezia |
| | | ITG2D Sassari |
| | | ITG2E Nuoro |
| | | ITG2F Cagliari |
| | | ITG2G Oristano |
| | | ITG2H Sud Sardegna |
| | | ITI11 Massa-Carrara |
| | | ITI12 Lucca |
| | | ITI16 Livorno |
| | | ITI17 Pisa |
| | | ITI1A Grosseto |
| | | FRL03 Alpes-Maritimes |
| | | FRL05 Var |
| | | FRM02 Haute-Corse |
| | | FRM01 Corse-du-Sud |
| 2021TC16RFCB032 | FR IT | (Interreg VI-A) Franța-Italia (ALCOTRA) |
| | | FRK27 Savoie |
| | | FRK28 Haute-Savoie |
| | | FRL01 Alpes -de -Haute -Provence |
| | | FRL02 Hautes -Alpes |
| | | FRL03 Alpes -Maritimes |
| | | ITC11 Torino |
| | | ITC16 Cuneo |
| | | ITC20 Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste |
| | | ITC31 Imperia |
| 2021TC16RFCB033 | IT CH | (Interreg VI-A) Italia-Elveția |
| | | ITC12 Vercelli |
| | | ITC13 Biella |
| | | ITC14 Verbano-Cusio-Ossola |
| | | ITC15 Novara |
| | | ITC20 Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste |
| | | ITC41 Varese |
| | | ITC42 Como |
| | | ITC43 Lecco |
| | | ITC44 Sondrio |
| | | ITH10 Bolzano-Bozen |
| | | CH012 Valais |
| | | CH056 Graubünden |
| | | CH070 Ticino |
| 2021TC16RFCB034 | IT SI | (Interreg VI-A) Italia-Slovenia |
| | | SI038 Notranjsko-kraška/Primorsko Notranska-notranjska |
| | | SI042 Gorenjska |
| | | SI043 GoriskaGoriška |
| | | SI044 Obalno-kraška |
| | | SI041 Osrednjeslovenska |
| | | ITH35 Venezia |
| | | ITH41 Pordenone |
| | | ITH42 Udine |
| | | ITH43 Gorizia |
| | | ITH44 Trieste |
| 2021TC16RFCB035 | IT MT | (Interreg VI-A) Italia-Malta |
| | | ITG11 Trapani |
| | | ITG12 Palermo |
| | | ITG13 Messina |
| | | ITG14 Agrigento |
| | | ITG15 Caltanissetta |
| | | ITG16 Enna |
| | | ITG17 Catania |
| | | ITG18 Ragusa |
| | | ITG19 Siracusa |
| | | MT001 Malta |
| | | MT002 Gozo& and Comino/Ghawdex u Kemmuna |
| 2021TC16RFCB036 | DE FR CH | (Interreg VI-A) Franța-Germania-Elveția (Upper Rhine – Rinul superior) |
| | | DEB37 Pirmasens, Kreisfreie Stadt |
| | | DEB3K Südwestpfalz |
| | | DE121 Baden-Baden, Stadtkreis |
| | | DE122 Karlsruhe, Stadtkreis |
| | | DE123 Karlsruhe, Landkreis |
| | | DE124 Rastatt |
| | | DE131 Freiburg im Breisgau, Stadtkreis |
| | | DE132 Breisgau-Hochschwarzwald |
| | | DE133 Emmendingen |
| | | DE134 Ortenaukreis |
| | | DE139 Lörrach |
| | | DE13A Waldshut |
| | | DEB33 Landau in der Pfalz, Kreisfreie Stadt |
| | | DEB3E Germersheim |
| | | DEB3H Südliche Weinstrasse |
| | | FRF11 Bas -Rhin |
| | | FRF12 Haut -Rhin |
| | | CH023 Solothurn |
| | | CH025 Jura |
| | | CH031 Basel-Stadt |
| | | CH032 Basel-Landschaft |
| | | CH033 Aargau |
| 2021TC16RFCB037 | FR CH | (Interreg VI-A) Franța-Elveția |
| | | FRC21 Doubs |
| | | FRC22 Jura |
| | | FRC24 Territoire de Belfort |
| | | FRK21 Ain |
| | | FRK28 Haute-Savoie |
| | | CH011 Vaud |
| | | CH012 Valais |
| | | CH013 Genève |
| | | CH021 Bern |
| | | CH022 Fribourg |
| | | CH024 Neuchâtel |
| | | CH025 Jura |
| 2021TC16RFCB038 | IT HR | (Interreg VI-A) Italia-Croația |
| | | HR027 Karlovačka županija |
| | | HR031 Primorsko-goranska županija |
| | | HR032 Ličko-senjska županija |
| | | HR033 Zadarska županija |
| | | HR034 Šibensko-kninska županija |
| | | HR035 Splitsko-dalmatinska županija |
| | | HR036 Istarska županija |
| | | HR037 Dubrovačko-neretvanska županija |
| | | ITF12 Teramo |
| | | ITF13 Pescara |
| | | ITF14 Chieti |
| | | ITF22 Campobasso |
| | | ITF44 Brindisi |
| | | ITF45 Lecce |
| | | ITF46 Foggia |
| | | ITF47 Bari |
| | | ITF48 Barletta-Andria-Trani |
| | | ITH35 Venezia |
| | | ITH36 Padova |
| | | ITH37 Rovigo |
| | | ITH41 Pordenone |
| | | ITH42 Udine |
| | | ITH43 Gorizia |
| | | ITH44 Trieste |
| | | ITH56 Ferrara |
| | | ITH57 Ravenna |
| | | ITH58 Forlì-Cesena |
| | | ITH59 Rimini |
| | | ITI31 Pesaro e Urbino |
| | | ITI32 Ancona |
| | | ITI33 Macerata |
| | | ITI34 Ascoli Piceno |
| | | ITI35 Fermo |
| | | |
| 2021TC16RFCB039 | BE FR | (Interreg VI-A) Belgia-Franța (Wallonie-Vlaanderen-France) |
| | | BE234 Arr. Gent |
| | | BE235 Arr. Oudenaarde |
| | | BE251 Arr. Brugge |
| | | BE252 Arr. Diksmuide |
| | | BE253 Arr. Ieper |
| | | BE254 Arr. Kortrijk |
| | | BE255 Arr. Oostende |
| | | BE256 Arr. Roeselare |
| | | BE257 Arr. Tielt |
| | | BE258 Arr. Veurne |
| | | BE32A Arr. Ath |
| | | BE32B Arr. Charleroi |
| | | BE323 Arr. Mons |
| | | BE328 Arr. Mouscron |
| | | BE329 Arr. La Louvière |
| | | BE32C Arr. Soignies |
| | | BE32D Arr. Thuin |
| | | BE328 Arr. Tournai |
| | | BE341 Arr. Arlon |
| | | BE342 Arr. Bastogne |
| | | BE343 Arr. Marche-en-Famenne |
| | | BE344 Arr. Neufchâteau |
| | | BE345 Arr. Virton |
| | | BE351 Arr. Dinant |
| | | BE352 Arr. Namur |
| | | BE353 Arr. Philippeville |
| | | FRE11 Nord |
| | | FRE12 Pas-de-Calais |
| | | FRE21 Aisne |
| | | FRE22 Oise |
| | | FRE23 Somme |
| | | FRF21 Ardennes |
| | | FRF23 Marne |
| 2021TC16RFCB040 | BE DE FR LU | (Interreg VI-A) Franța-Belgia-Germania-Luxemburg (Grande Région/Großregion) |
| | | BE331 Arr. Huy |
| | | BE332 Arr. Liège |
| | | BE334 Arr. Waremme |
| | | BE335 Arr. Verviers - communes francophones |
| | | BE336 Bezirk Verviers - Deutschsprachige Gemeinschaft |
| | | BE341 Arr. Arlon |
| | | BE342 Arr. Bastogne |
| | | BE343 Arr. Marche-en-Famenne |
| | | BE344 Arr. Neufchâteau |
| | | BE345 Arr. Virton |
| | | DEB21 Trier, Kreisfreie Stadt |
| | | DEB23 Eifelkreis Bitburg-Prüm |
| | | DEB25 Trier-Saarburg |
| | | DEB37 Pirmasens, Kreisfreie Stadt |
| | | DEB3A Zweibrücken, Kreisfreie Stadt |
| | | DEB3K Südwestpfalz |
| | | DEC01 Regionalverband Saarbrücken |
| | | DEC02 Merzig-Wadern |
| | | DEC04 Saarlouis |
| | | DEC05 Saarpfalz-Kreis |
| | | DEB15 Birkenfeld |
| | | DEB22 Bernkastel-Wittlich |
| | | DEB24 Vulkaneifel |
| | | DEB32 Kaiserslautern, Kreisfreie Stadt |
| | | DEB33 Landau in der Pfalz, Kreisfreie Stadt |
| | | DEB3E Germersheim |
| | | DEB3F Kaiserslautern, Landkreis |
| | | DEB3G Kusel |
| | | DEB3H Südliche Weinstraße |
| | | DEC03 Neunkirchen |
| | | DEC06 St. Wendel |
| | | FRF31 Meurthe-et-Moselle |
| | | FRF32 Meuse |
| | | FRF33 Moselle |
| | | LU000 Luxemburg |
| 2021TC16RFCB041 | BE NL | (Interreg VI-A) Belgia-Țările de Jos (Vlaanderen-Nederland) |
| | | BE211 Arr. Antwerpen |
| | | BE212 Arr. Mechelen |
| | | BE213 Arr. Turnhout |
| | | BE224 Arr. Hasselt |
| | | BE225 Arr. Maaseik |
| | | BE223 Arr. Tongeren |
| | | BE231 Arr. Aalst |
| | | BE232 Arr. Dendermonde |
| | | BE233 Arr. Eeklo |
| | | BE234 Arr. Gent |
| | | BE235 Arr. Oudenaarde |
| | | BE236 Arr. Sint-Niklaas |
| | | BE242 Arr. Leuven |
| | | BE251 Arr. Brugge |
| | | BE252 Arr. Diksmuide |
| | | BE254 Arr. Kortrijk |
| | | BE255 Arr. Oostende |
| | | BE256 Arr. Roeselare |
| | | BE257 Arr. Tielt |
| | | NL341 Zeeuwsch-Vlaanderen |
| | | NL342 Overig Zeeland |
| | | NL411 West-Noord-Brabant |
| | | NL412 Midden-Noord-Brabant |
| | | NL413 Noordoost-Noord-Brabant |
| | | NL414 Zuidoost-Noord-Brabant |
| | | NL421 Noord-Limburg |
| | | NL422 Midden-Limburg |
| | | NL423 Zuid-Limburg |
| 2021TC16RFCB042 | RO HU | (Interreg VI-A) România-Ungaria |
| | | HU321 Hajdú-Bihar |
| | | HU323 Szabolcs-Szatmár-Bereg |
| | | HU332 Békés |
| | | HU333 Csongrád |
| | | RO111 Bihor |
| | | RO115 Satu Mare |
| | | RO421 Arad |
| | | RO424 Timiș |
| 2021TC16RFCB043 | EE LV | (Interreg VI-A) Estonia-Letonia |
| | | EE004 Lääne-Eesti |
| | | EE008 Lõuna-Eesti |
| | | LV003 Kurzeme |
| | | LV006 Rīga |
| | | LV007 Pierīga |
| | | LV008 Vidzeme |
| 2021TC16RFCB044 | IT AT | (Interreg VI-A) Italia-Austria |
| | | AT211 Klagenfurt-Villach |
| | | AT212 Oberkärnten |
| | | AT213: Unterkärnten |
| | | AT321: Lungau |
| | | AT322 Pinzgau-Pongau |
| | | AT323: Salzburg und Umgebung |
| | | AT331: Außerfern |
| | | AT332 Innsbruck |
| | | AT333 Osttirol |
| | | AT334 Tiroler Oberland |
| | | AT335 Tiroler Unterland |
| | | ITH10 Bolzano-Bozen |
| | | ITH32: Vicenza |
| | | ITH33 Belluno |
| | | ITH34: Treviso |
| | | ITH41 Pordenone |
| | | ITH42 Udine |
| | | ITH43: Gorizia |
| | | ITH44: Trieste |
| 2021TC16RFCB045 | SI HU | (Interreg VI-A) Slovenia-Ungaria |
| | | HU222 Vas |
| | | HU223 Zala |
| | | SI031 Pomurska |
| | | SI032 Podravska |
| 2021TC16RFCB046 | SI AT | (Interreg VI-A) Slovenia-Austria |
| | | AT113 Südburgenland |
| | | AT211 Klagenfurt-Villach |
| | | AT212 Oberkärnten |
| | | AT213 Unterkärnten |
| | | AT221 Graz |
| | | AT223 Östliche Obersteiermark |
| | | AT224 Oststeiermark |
| | | AT225 West- und Südsteiermark |
| | | SI031 Pomurska |
| | | SI032 Podravska |
| | | SI033 Koroška |
| | | SI034 Savinjska |
| | | SI035 Zasavska |
| | | SI041 Osrednjeslovenska |
| | | SI042 Gorenjska |
| | | SI043 Goriška |
| 2021TC16RFCB047 | EL CY | (Interreg VI-A) Grecia-Cipru |
| | | CY000 Κύπρος (Cyprus) |
| | | EL411 Λέσβος, Λήμνος (Lesvos, Limnos) |
| | | EL412 Ικαρία, Σάμος (Ikaria, Samos) |
| | | EL413 Χίος (Chios) |
| | | EL421 Κάλυμνος, Κάρπαθος, Κάσος, Κως, Ρόδος (Kalymnos, Karpathos, Kasos, Kos, Rodos) |
| | | EL422 Άνδρος, Θήρα, Κέα, Μηλος, Μύκονος, Νάξος, Πάρος, Σύρος, Σύρος, Τήνος(Andros, Thira, Kea, Milos, Mykonos, Naxos, Paros, Syros, Tinos) |
| | | EL431 Ηράκλειο (Irakleio) |
| | | EL432 Λασίθι (Lasithi) |
| | | EL433 RethimniΡέθυμνο (Rethimnο) |
| | | EL434 Χανιά (Chania) |
| 2021TC16RFCB048 | DE DK | (Interreg VI-A) Germania-Danemarca |
| | | DEF01 Flensburg, Kreisfreie Stadt |
| | | DEF02 Kiel, Kreisfreie Stadt |
| | | DEF03 Lübeck, Kreisfreie Stadt |
| | | DEF04 Neumünster, Kreisfreie Stadt |
| | | DEF07 Nordfriesland |
| | | DEF08 Ostholstein |
| | | DEF0A Plön |
| | | DEF0B Rendsburg-Eckernförde |
| | | DEF0C Schleswig-Flensburg |
| | | DK021 Østsjælland |
| | | DK022 Vest- og Sydsjælland |
| | | DK031 Fyn |
| | | DK032 Sydjylland |
| | | |
| 2014TC16RFPC001 | IE UK | (Interreg VI-A) PEACE PLUS Irlanda-Irlanda de Nord/Regatul Unit |
| | | IE041 Border |
| | | IE062 Mid-East |
| | | UKN06 Belfast |
| | | UKN07 Armagh City, Banbridge and Craigavon |
| | | UKN08 Newry, Mourne and Down |
| | | UKN09 Ards and North Down |
| | | UKN0A Derry City and Strabane |
| | | UKN0B Mid Ulster |
| | | UKN0C Causeway Coast and Glens |
| | | UKN0D Antrim and Newtownabbey |
| | | UKN0E Lisburn and Castlereagh |
| | | UKN0F Mid and East Antrim |
| | | UKN0G Fermanagh and Omagh |

Programe transfrontaliere interne Interreg

CCI

Regiuni de nivel NUTS 3 [în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1059/2003, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul delegat (UE) 2019/1755 al Comisiei]

2021TC16RFCB001

BE DE NL

(Interreg VI-A) Maas-Rijn/Meuse-Rhin/Maas-Rhein (NL-BE-DE)

BE223 Arr. Tongeren

BE224 Arr. Hasselt

BE225 Arr. Maaseik

BE332 Arr. Liège

BE335 Arr. Verviers - communes francophones

BE336 Bezirk Verviers-Deutschsprachige Gemeinschaft

DEA26 Düren

DEA28 Euskirchen

DEA29 Heinsberg

DEA2D Städteregion Aachen

DEB23 Eifelkreis Bitburg-Prüm

DEB24 Vulkaneifel

NL422 Midden-Limburg

NL423 Zuid-Limburg

2021TC16RFCB002

AT CZ

(Interreg VI-A) Austria-Cehia

AT121 Mostviertel-Eisenwurzen

AT123 Sankt Pölten

AT124 Waldviertel

AT125 Weinviertel

AT126 Wiener Umland/Nordteil

AT130 Wien

AT311 Innviertel

AT312 Linz-Wels

AT313 Mühlviertel

AT314 Steyr-Kirchdorf

CZ031 Jihočeský kraj

CZ063 Kraj Vysočina

CZ064 Jihomoravský kraj

2021TC16RFCB003

AT SK

(Interreg VI-A) Slovacia-Austria

SK010 Bratislavský kraj

SK021 Trnavský kraj

AT112 Nordburgenland

AT122 Niederösterreich-Süd

AT123 Sankt Pölten

AT124 Waldviertel

AT125 Weinviertel

AT126 Wiener Umland/Nordteil

AT127 Wiener Umland/Südteil

AT130 Wien

2021TC16RFCB004

AT DE

(Interreg VI-A) Austria-Germania/Bavaria

AT311 Innviertel

AT312 Linz-Wels

AT313 Mühlviertel

AT315 Traunviertel

AT321 Lungau

AT322 Pinzgau-Pongau

AT323 Salzburg und Umgebung

AT331 Außerfern

AT332 Innsbruck

AT333 Osttirol

AT334 Tiroler Oberland

AT335 Tiroler Unterland

AT341 Bludenz-Bregenzer Wald

AT342 Rheintal-Bodenseegebiet

DE213 Rosenheim, Kreisfreie Stadt

DE214 Altötting

DE215 Berchtesgadener Land

DE216 Bad Tölz-Wolfratshausen

DE21D Garmisch-Partenkirchen

DE21F Miesbach

DE21G Mühldorf a. Inn

DE21K Rosenheim, Landkreis

DE21M Traunstein

DE21N Weilheim-Schongau

DE221 Landshut, Kreisfreie Stadt

DE222 Passau, Kreisfreie Stadt

DE224 Deggendorf

DE225 Freyung-Grafenau

DE227 Landshut, Landkreis

DE228 Passau, Landkreis

DE229 Regen

DE22A Rottal-Inn

DE22C Dingolfing-Landau

DE272 Kaufbeuren, Kreisfreie Stadt

DE273 Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt

DE274 Memmingen, Kreisfreie Stadt

DE27A Lindau (Bodensee)

DE27B Ostallgäu

DE27C Unterallgäu

DE27E Oberallgäu

2021TC16RFCB005

ES PT

(Interreg VI-A) Spania-Portugalia (POCTEP)

ES111 A Coruña

ES112 Lugo

ES113 Ourense

ES114 Pontevedra

ES148 Valladolid

ES411 Ávila

ES413 León

ES415 Salamanca

ES419 Zamora

ES431 Badajoz

ES432 Cáceres

ES612 Cádiz

ES613 Córdoba

ES615 Huelva

ES618 Sevilla

PT111 Alto Minho

PT112 Cávado

PT119 Ave

PT11A Area Metropolitana do Porto

PT11B Alto Tâmega

PT11C Tamega e Sousa

PT11D Douro

PT11E Terras de Trás-os-Montes

PT150 Algarve

PT16B Oeste

PT16D Regiăo de Aveiro

PT16E Regiăo de Coimbra

PT16F Regiăo de Leiria

PT16G Viseu Dăo Lafões

PT16H Beira Baixa

PT 16I Médio Tejo

PT16J Beiras e Serra da Estrela

PT181 Alentejo litoral

PT184 Baixo Alentejo

PT186 Alto Alentejo

PT187 Alentejo Central

2021TC16RFCB006

ES FR AD

(Interreg VI-A) Spania-Franța-Andorra (POCTEFA)

ES211 Araba/Alava Álava

ES212 GuipùzcoaGipuzkoa

ES213 Vizcaya/Bizkaia

ES220 Navarra

ES230 La Rioja

ES241 Huesca

ES243 Zaragoza

ES511 Barcelona

ES512 Girona

ES513 Lleida

FRI15 Pyrénées-Atlantiques

FRJ21 Ariège

FRJ23 Haute -Garonne

FRJ15 Pyrénées -Orientales

FRJ26 Hautes-Pyrénées

AD Andorra (țară terță)

2021TC16RFCB007

HU HR

(Interreg VI-A) Ungaria-Croația

HR021 Bjelovarsko-bilogorska županija

HR022 Virovitičko-podravska županija

HR023 Požeško-slavonska županija

HR025 Osječko-baranjska županija

HR026 Vukovarsko-srijemska županija

HR061 Međimurska županija

HR062 Varaždinska županija

HR063 Koprivničko-križevačka županija

HU223 Zala

HU231 Baranya

HU232 Somogy

2021TC16RFCB008

DE CZ

(Interreg VI-A) Germania/Bavaria- Cehia

CZ031 Jihoceský kraj

CZ032 Plzeňský kraj

CZ041 Karlovarský kraj

DE222 Passau, Kreisfreie Stadt

DE223 Straubing, Kreisfreie Stadt

DE224 Deggendorf

DE225 Freyung-Grafenau

DE228 Passau, Landkreis

DE229 Regen

DE22B Straubing-Bogen

DE231 Amberg, Kreisfreie Stadt

DE232 Regensburg, Kreisfreie Stadt

DE233 Weiden i. d. Opf, Kreisfreie Stadt

DE234 Amberg-Sulzbach

DE235 Cham

DE237 Neustadt a. d. Waldnaab

DE238 Regensburg, Landkreis

DE239 Schwandorf

DE23A Tirschenreuth

DE242 Bayreuth, Kreisfreie Stadt

DE244 Hof, Kreisfreie Stadt

DE246 Bayreuth, Landkreis

DE249 Hof, Landkreis

DE24A Kronach

DE24B Kulmbach

DE24D Wunsiedel i. Fichtelgebirge

2021TC16RFCB009

AT HU

(Interreg VI-A) Austria-Ungaria

AT111 Mittelburgenland

AT112 Nordburgenland

AT113 Südburgenland

AT122 Niederösterreich-Süd

AT127 Wiener Umland/Südteil

AT130 Wien

AT221 Graz

AT224 Oststeiermark

HU221 Győr-Moson-Sopron

HU222 Vas

HU223 Zala

2021TC16RFCB010

DE PL

(Interreg VI-A) Germania/Brandenburg-Polonia

DE402 Cottbus, Kreisfreie Stadt

DE403 Frankfurt (Oder), Kreisfreie Stadt

DE409 Märkisch-Oderland

DE40C Oder-Spree

DE40G Spree-Neiße

PL431 Gorzowski

PL432 Zielonogórski

2021TC16RFCB011

PL SK

(Interreg VI-A) Polonia-Slovacia

PL214 Krakowski

PL218 Nowosądecki

PL219 Nowotarski

PL21A Oświęcimski

PL225 Bielski

PL22C Tyski

PL821 Krośnieński

PL822 Przemyski

PL823 Rzeszowski

SK031 Žilinský kraj

SK041 Prešovský kraj

SK042 Košický kraj

2021TC16RFCB012

DE DK LT PL SE

(Interreg VI-A) Polonia-Danemarca-Germania-Lituania-Suedia (South Baltic – Baltica de Sud)

DE80N Vorpommern-Greifswald

DE803 Rostock, Kreisfreie Stadt

DE80M Nordwestmecklenburg

DE80L Vorpommern-Rügen

DE80K Landkreis Rostock

DK014 Bornholm

DK021 Østsjælland

DK022 Vest- og Sydsjælland

LT023 Klaipėdos apskritis

LT027 Tauragės apskritis

LT028 Telšių apskritis

PL424 Miasto Szczecin

PL426 Koszaliński

PL427 Szczecinecko-pyrzycki

PL428 Szczeciński

PL636 Słupski

PL637 Chojnicki

PL638 Starogardzki

PL633 Trójmiejski

PL634 Gdański

PL621 Elbląski

SE212 Kronobergs län

SE213 Kalmar län

SE221 Blekinge län

SE224 Skåne län

2021TC16RFCB013

EE FI LV SE

(Interreg VI-A) Finlanda-Estonia-Letonia-Suedia (Central Baltic – Baltica Centrală)

EE001 Põhja-Eesti

EE004 Lääne-Eesti

EE008 Lõuna-Eesti

EE009 Kesk-Eesti

EE00A Kirde-Eesti

FI1B1 Helsinki-Uusimaa

FI1C1 Varsinais-Suomi

FI1C2 Kanta-Häme

FI1C3 Päijät-Häme

FI1C4 Kymenlaakso

FI1C5 Etelä-Karjala

FI196 Satakunta

FI197 Pirkanmaa

FI200 Åland

LV003 Kurzeme

LV006 Rīga

LV007 Pierīga

LV008 Vidzeme

LV009 Zemgale

SE110 Stockholms län

SE121 Uppsala län

SE122 Södermanlands län

SE123 Östergötlands län

SE124 Örebro län

SE125 Västmanlands län

SE214 Gotlands län

SE313 Gävleborgs län

2021TC16RFCB014

HU SK

(Interreg VI-A) Ungaria-Slovacia

HU110 Budapest

HU120 Pest

HU212 Komárom-Esztergom

HU221 Győr-Moson-Sopron

HU311 Borsod-Abaúj-Zemplén

HU312 Heves

HU313 Nógrád

HU323 Szabolcs-Szatmár-Bereg

SK010 Bratislavský kraj

SK021 Trnavský kraj

SK023 Nitriansky kraj

SK032 Banskobystrický kraj

SK042 Košický kraj

2021TC16RFCB015

SE NO

(Interreg VI-A) Suedia-Norvegia

SE311 Värmlands län

SE312 Dalarnas län

SE232 Västra Götalands län

SE321 Västernorrlands län

SE322 Jämtlands län

NO020 Innlandet

NO060 Trøndelag

NO082 Viken

2021TC16RFCB016

CZ DE

(Interreg VI-A) Germania/Saxonia-Cehia

CZ041 Karlovarský kraj

CZ042 Ústecký kraj

CZ051 Liberecký kraj

DED21 Dresden, Kreisfreie Stadt

DED2C Bautzen

DED2D Görlitz

DED2F Sächsische Schweiz-Osterzgebirge

DED41 Chemnitz, Kreisfreie Stadt

DED42 Erzgebirgskreis

DED43 Mittelsachsen

DED44 Vogtlandkreis

DED45 Zwickau

2021TC16RFCB017

DE PL

(Interreg VI-A) Polonia-Germania/Saxonia

DED2C Bautzen

DED2D Görlitz

PL432 Zielonogórski

PL515 Jeleniogórski

2021TC16RFCB018

DE PL

(Interreg VI-A) Germania/Mecklenburg-Pomerania de Vest/Brandenburg-Polonia

DE405 Barnim

DE409 Märkisch-Oderland

DE40I Uckermark

DE80J Mecklenburgische Seenplatte

DE80L Vorpommern-Rügen

DE80N Vorpommern-Greifswald

PL424 Miasto Szczecin

PL426 Koszalinski

PL427 Szczecinecko-pyrzycki

PL428 Szczeciński

2021TC16RFCB019

EL IT

(Interreg VI-A) Grecia-Italia

EL541 Άρτα, Πρέβεζα (Arta/Arta, Preveza)

EL542 Θεσπρωτία (Thesprotia)

EL543 Ιωάννινα (Ioannina)

EL621 Ζάκυνθος (Zakynthos)

EL622 Κέρκυρα (Kerkyra)

EL623 Ιθάκη, Κεφαλονιά (Ithaki Kefallinia, Kefallοnia)

EL624 Λευκάδα (Lefkada)

EL631 Αιτωλοακαρνανία (Aitoloakarnania)

EL632 Αχαΐα (Achaia)

EL633 Ηλεία (Ileia)

ITF43 Taranto

ITF44 Brindisi

ITF45 Lecce

ITF46 Foggia

ITF47 Bari

ITF48 Barletta-Andria-Trani

ITF52 Matera

ITF61 Cosenza

ITF62 Crotone

ITF63 Catanzaro

ITF65 Reggio di Calabria

2021TC16RFCB020

BG RO

(Interreg VI-A) România-Bulgaria

BG311 Видин (Vidin)

BG312 Монтана (Montana)

BG313 Враца (Vratsa)

BG314 Плевен (Pleven)

BG321 Велико Търново (Veliko Tarnovo)

BG323 Русе (Ruse)

BG325 Силистра (Silistra)

BG332 Добрич (Dobrich)

RO223 Constanța

RO312 Călărași

RO314 Giurgiu

RO317 Teleorman

RO411 Dolj

RO413 Mehedinți

RO414 Olt

2021TC16RFCB021

BG EL

(Interreg VI-A) Grecia-Bulgaria

BG413 Благоевград (Blagoevgrad)

BG422 Хасково (Haskovo)

BG424 Смолян (Smolyan)

BG425 Кърджали (Kardzhali)

EL511 Έβρος (Evros)

EL512 Ξάνθη (Xanthi)

EL513 Ροδόπη (Rodopi)

EL514 Δράμα (Drama)

EL515 Καβάλα (Kavala)

EL522 Θεσσαλονίκη (Thessaloniki)

EL526 Σέρρες (Serres)

2021TC16RFCB022

DE NL

(Interreg VI-A) Germania-Țările de Jos

DE941 Delmenhorst, Kreisfreie Stadt

DE942 Emden, Kreisfreie Stadt

DE943 Oldenburg, Kreisfreie Stadt

DE944 Osnabrück, Kreisfreie Stadt

DE945 Wilhelmshaven, Kreisfreie Stadt

DE946 Ammerland

DE947 Aurich

DE948 Cloppenburg

DE949 Emsland

DE94A Friesland (DE)

DE94B Grafschaft Bentheim

DE94C Leer

DE94D Oldenburg, Landkreis

DE94E Osnabrück, Landkreis

DE94F Vechta

DE94G Wesermarsch

DE94H Wittmund

DEA11 Düsseldorf, Kreisfreie Stadt

DEA12 Duisburg, Kreisfreie Stadt

DEA14 Krefeld, Kreisfreie Stadt

DEA15 Mönchengladbach, Kreisfreie Stadt

DEA1B Kleve

DEA1D Rhein-Kreis Neuss

DEA1E Viersen

DEA1F Wesel

DEA33 Münster, Kreisfreie Stadt

DEA34 Borken

DEA35 Coesfeld

DEA37 Steinfurt

DEA38 Warendorf

NL111 Oost-Groningen

NL112 Delfzijl en omgeving

NL113 Overig Groningen

NL124 Noord-Friesland

NL125 Zuidwest-Friesland

NL126 Zuidoost-Friesland

NL131 Noord-Drenthe

NL132 Zuidoost-Drenthe

NL133 Zuidwest-Drenthe

NL211 Noord-Overijssel

NL212 Zuidwest-Overijssel

NL213 Twente

NL221 Veluwe

NL224 Zuidwest-Gelderland

NL225 Achterhoek

NL226 Arnhem/Nijmegen

NL230 Flevoland

NL413 Noordoost-Noord-Brabant

NL414 Zuidoost-Noord-Brabant

NL421 Noord-Limburg

NL422 Midden-Limburg

2021TC16RFCB023

AT DE CH LI

(Interreg VI-A) Germania-Austria-Elveția-Liechtenstein (Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein)

AT341 Bludenz-Bregenzer Wald

AT342 Rheintal-Bodenseegebiet

DE136 Schwarzwald-Baar-Kreis

DE137 Tuttlingen

DE138 Konstanz

DE139 Lörrach

DE13A Waldshut

DE147 Bodenseekreis

DE148 Ravensburg

DE149 Sigmaringen

DE272 Kaufbeuren, Kreisfreie Stadt

DE273 Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt

DE274 Memmingen, Kreisfreie Stadt

DE27A Lindau (Bodensee)

DE27B Landkreis Ostallgäu

DE27C Unterallgäu

DE27E Oberallgäu

CH033 Aargau

CH040 Zürich

CH051 Glarus

CH052 Schaffhausen

CH053 Appenzell Ausserrhoden

CH054 Appenzell Innerrhoden

CH055 St. Gallen

CH056 Graubünden

CH057 Thurgau

LI000 Liechtenstein

2021TC16RFCB024

CZ PL

(Interreg VI-A) Cehia-Polonia

CZ051 Liberecký kraj

CZ052 Královéhradecký kraj

CZ053 Pardubický kraj

CZ071 Olomoucký kraj

CZ080 Moravskoslezský kraj

PL22C Tyski

PL225 Bielski

PL227 Rybnicki

PL515 Jeleniogórski

PL517 Wałbrzyski

PL518 Wrocławski

PL523 Nyski

PL524 Opolski

2021TC16RFCB025

SE NO DK

(Interreg VI-A) Suedia-Danemarca-Norvegia (Öresund-Kattegat-Skagerrak)

SE224 Skåne län

SE231 Hallands län

SE232 Västra Götalandsregionen

NO081 Oslo

NO082 Viken

NO091 Vestfold og Telemark

NO092 Agder

DK011 Byen København

DK012 Københavns omegn

DK013 Nordsjælland

DK014 Bornholm

DK021 Østsjælland

DK022 Vest- og Sydsjælland

DK041 Vestjylland

DK042 Østjylland

DK050 Nordjylland

2021TC16RFCB026

LT LV

(Interreg VI-A) Letonia-Lituania

LT023 Klaipėdos apskritis

LT025 Panevėžio apskritis

LT026 Šiaulių apskritis

LT028 Telšių apskritis

LT029 Utenos apskritis

LV003 Kurzeme

LV005 Latgale

LV009 Zemgale

2021TC16RFCB027

FI SE NO

(Interreg VI-A) Suedia-Finlanda-Norvegia (AURORA)

FI1D5 Keski-Pohjanmaa

FI1D9 Pohjois-Pohjanmaa

FI1D7 Lappi

FI194 Etelä-Pohjanmaa

FI195 Pohjanmaa

SE312 Dalarnas län

SE321 Västernorrlands län

SE322 Jämtlands län

SE331 Västerbottens län

SE332 Norrbottens län

NO020 Innlandet

NO060 Trøndelag

NO071 Nordland

NO074 Troms og Finnmark

2021TC16RFCB028

SI HR

(Interreg VI-A) Slovenia-Croația

HR027 Karlovačka županija

HR031 Primorsko-goranska županija

HR036 Istarska županija

HR050 Grad Zagreb

HR061 Međimurska županija

HR062 Varaždinska županija

HR064 Krapinsko-zagorska županija

HR065 Zagrebačka županija

SI031 Pomurska

SI032 Podravska

SI034 Savinjska

SI035 Zasavska

SI036 Posakvska (anterior Spodnjeposavska)

SI037 Jugovzhodna Slovenija

SI038 Primorsko-notranjska (anterior Notranjsko-kraška)

SI041 Osrednjeslovenska

SI044 Obalno-kraška

2021TC16RFCB029

SK CZ

(Interreg VI-A) Slovacia-Cehia

CZ064 Jihomoravsky kraj

CZ072 Zlinsky kraj

CZ080 Moravskoslezský kraj

SK021 Trnavský kraj

SK022 Trenčiansky kraj

SK031 Žilinský kraj

2021TC16RFCB030

LT PL

(Interreg VI-A) Lituania-Polonia

LT011 Vilniaus apskritis

LT021 Alytaus apskritis

LT022 Kauno apskritis

LT024 Marijampolės apskritis

LT027 Tauragės apskritis

PL623 Ełcki

PL841 Białostocki

PL843 Suwalski

2021TC16RFCB031

IT FR

(Interreg VI-A) Italia-Franța (Maritime)

ITC31 Imperia

ITC32 Savona

ITC33 Genova

ITC34 La Spezia

ITG2D Sassari

ITG2E Nuoro

ITG2F Cagliari

ITG2G Oristano

ITG2H Sud Sardegna

ITI11 Massa-Carrara

ITI12 Lucca

ITI16 Livorno

ITI17 Pisa

ITI1A Grosseto

FRL03 Alpes-Maritimes

FRL05 Var

FRM02 Haute-Corse

FRM01 Corse-du-Sud

2021TC16RFCB032

FR IT

(Interreg VI-A) Franța-Italia (ALCOTRA)

FRK27 Savoie

FRK28 Haute-Savoie

FRL01 Alpes -de -Haute -Provence

FRL02 Hautes -Alpes

FRL03 Alpes -Maritimes

ITC11 Torino

ITC16 Cuneo

ITC20 Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste

ITC31 Imperia

2021TC16RFCB033

IT CH

(Interreg VI-A) Italia-Elveția

ITC12 Vercelli

ITC13 Biella

ITC14 Verbano-Cusio-Ossola

ITC15 Novara

ITC20 Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste

ITC41 Varese

ITC42 Como

ITC43 Lecco

ITC44 Sondrio

ITH10 Bolzano-Bozen

CH012 Valais

CH056 Graubünden

CH070 Ticino

2021TC16RFCB034

IT SI

(Interreg VI-A) Italia-Slovenia

SI038 Notranjsko-kraška/Primorsko Notranska-notranjska

SI042 Gorenjska

SI043 GoriskaGoriška

SI044 Obalno-kraška

SI041 Osrednjeslovenska

ITH35 Venezia

ITH41 Pordenone

ITH42 Udine

ITH43 Gorizia

ITH44 Trieste

2021TC16RFCB035

IT MT

(Interreg VI-A) Italia-Malta

ITG11 Trapani

ITG12 Palermo

ITG13 Messina

ITG14 Agrigento

ITG15 Caltanissetta

ITG16 Enna

ITG17 Catania

ITG18 Ragusa

ITG19 Siracusa

MT001 Malta

MT002 Gozo& and Comino/Ghawdex u Kemmuna

2021TC16RFCB036

DE FR CH

(Interreg VI-A) Franța-Germania-Elveția (Upper Rhine – Rinul superior)

DEB37 Pirmasens, Kreisfreie Stadt

DEB3K Südwestpfalz

DE121 Baden-Baden, Stadtkreis

DE122 Karlsruhe, Stadtkreis

DE123 Karlsruhe, Landkreis

DE124 Rastatt

DE131 Freiburg im Breisgau, Stadtkreis

DE132 Breisgau-Hochschwarzwald

DE133 Emmendingen

DE134 Ortenaukreis

DE139 Lörrach

DE13A Waldshut

DEB33 Landau in der Pfalz, Kreisfreie Stadt

DEB3E Germersheim

DEB3H Südliche Weinstrasse

FRF11 Bas -Rhin

FRF12 Haut -Rhin

CH023 Solothurn

CH025 Jura

CH031 Basel-Stadt

CH032 Basel-Landschaft

CH033 Aargau

2021TC16RFCB037

FR CH

(Interreg VI-A) Franța-Elveția

FRC21 Doubs

FRC22 Jura

FRC24 Territoire de Belfort

FRK21 Ain

FRK28 Haute-Savoie

CH011 Vaud

CH012 Valais

CH013 Genève

CH021 Bern

CH022 Fribourg

CH024 Neuchâtel

CH025 Jura

2021TC16RFCB038

IT HR

(Interreg VI-A) Italia-Croația

HR027 Karlovačka županija

HR031 Primorsko-goranska županija

HR032 Ličko-senjska županija

HR033 Zadarska županija

HR034 Šibensko-kninska županija

HR035 Splitsko-dalmatinska županija

HR036 Istarska županija

HR037 Dubrovačko-neretvanska županija

ITF12 Teramo

ITF13 Pescara

ITF14 Chieti

ITF22 Campobasso

ITF44 Brindisi

ITF45 Lecce

ITF46 Foggia

ITF47 Bari

ITF48 Barletta-Andria-Trani

ITH35 Venezia

ITH36 Padova

ITH37 Rovigo

ITH41 Pordenone

ITH42 Udine

ITH43 Gorizia

ITH44 Trieste

ITH56 Ferrara

ITH57 Ravenna

ITH58 Forlì-Cesena

ITH59 Rimini

ITI31 Pesaro e Urbino

ITI32 Ancona

ITI33 Macerata

ITI34 Ascoli Piceno

ITI35 Fermo

2021TC16RFCB039

BE FR

(Interreg VI-A) Belgia-Franța (Wallonie-Vlaanderen-France)

BE234 Arr. Gent

BE235 Arr. Oudenaarde

BE251 Arr. Brugge

BE252 Arr. Diksmuide

BE253 Arr. Ieper

BE254 Arr. Kortrijk

BE255 Arr. Oostende

BE256 Arr. Roeselare

BE257 Arr. Tielt

BE258 Arr. Veurne

BE32A Arr. Ath

BE32B Arr. Charleroi

BE323 Arr. Mons

BE328 Arr. Mouscron

BE329 Arr. La Louvière

BE32C Arr. Soignies

BE32D Arr. Thuin

BE328 Arr. Tournai

BE341 Arr. Arlon

BE342 Arr. Bastogne

BE343 Arr. Marche-en-Famenne

BE344 Arr. Neufchâteau

BE345 Arr. Virton

BE351 Arr. Dinant

BE352 Arr. Namur

BE353 Arr. Philippeville

FRE11 Nord

FRE12 Pas-de-Calais

FRE21 Aisne

FRE22 Oise

FRE23 Somme

FRF21 Ardennes

FRF23 Marne

2021TC16RFCB040

BE DE FR LU

(Interreg VI-A) Franța-Belgia-Germania-Luxemburg (Grande Région/Großregion)

BE331 Arr. Huy

BE332 Arr. Liège

BE334 Arr. Waremme

BE335 Arr. Verviers - communes francophones

BE336 Bezirk Verviers - Deutschsprachige Gemeinschaft

BE341 Arr. Arlon

BE342 Arr. Bastogne

BE343 Arr. Marche-en-Famenne

BE344 Arr. Neufchâteau

BE345 Arr. Virton

DEB21 Trier, Kreisfreie Stadt

DEB23 Eifelkreis Bitburg-Prüm

DEB25 Trier-Saarburg

DEB37 Pirmasens, Kreisfreie Stadt

DEB3A Zweibrücken, Kreisfreie Stadt

DEB3K Südwestpfalz

DEC01 Regionalverband Saarbrücken

DEC02 Merzig-Wadern

DEC04 Saarlouis

DEC05 Saarpfalz-Kreis

DEB15 Birkenfeld

DEB22 Bernkastel-Wittlich

DEB24 Vulkaneifel

DEB32 Kaiserslautern, Kreisfreie Stadt

DEB33 Landau in der Pfalz, Kreisfreie Stadt

DEB3E Germersheim

DEB3F Kaiserslautern, Landkreis

DEB3G Kusel

DEB3H Südliche Weinstraße

DEC03 Neunkirchen

DEC06 St. Wendel

FRF31 Meurthe-et-Moselle

FRF32 Meuse

FRF33 Moselle

LU000 Luxemburg

2021TC16RFCB041

BE NL

(Interreg VI-A) Belgia-Țările de Jos (Vlaanderen-Nederland)

BE211 Arr. Antwerpen

BE212 Arr. Mechelen

BE213 Arr. Turnhout

BE224 Arr. Hasselt

BE225 Arr. Maaseik

BE223 Arr. Tongeren

BE231 Arr. Aalst

BE232 Arr. Dendermonde

BE233 Arr. Eeklo

BE234 Arr. Gent

BE235 Arr. Oudenaarde

BE236 Arr. Sint-Niklaas

BE242 Arr. Leuven

BE251 Arr. Brugge

BE252 Arr. Diksmuide

BE254 Arr. Kortrijk

BE255 Arr. Oostende

BE256 Arr. Roeselare

BE257 Arr. Tielt

NL341 Zeeuwsch-Vlaanderen

NL342 Overig Zeeland

NL411 West-Noord-Brabant

NL412 Midden-Noord-Brabant

NL413 Noordoost-Noord-Brabant

NL414 Zuidoost-Noord-Brabant

NL421 Noord-Limburg

NL422 Midden-Limburg

NL423 Zuid-Limburg

2021TC16RFCB042

RO HU

(Interreg VI-A) România-Ungaria

HU321 Hajdú-Bihar

HU323 Szabolcs-Szatmár-Bereg

HU332 Békés

HU333 Csongrád

RO111 Bihor

RO115 Satu Mare

RO421 Arad

RO424 Timiș

2021TC16RFCB043

EE LV

(Interreg VI-A) Estonia-Letonia

EE004 Lääne-Eesti

EE008 Lõuna-Eesti

LV003 Kurzeme

LV006 Rīga

LV007 Pierīga

LV008 Vidzeme

2021TC16RFCB044

IT AT

(Interreg VI-A) Italia-Austria

AT211 Klagenfurt-Villach

AT212 Oberkärnten

AT213: Unterkärnten

AT321: Lungau

AT322 Pinzgau-Pongau

AT323: Salzburg und Umgebung

AT331: Außerfern

AT332 Innsbruck

AT333 Osttirol

AT334 Tiroler Oberland

AT335 Tiroler Unterland

ITH10 Bolzano-Bozen

ITH32: Vicenza

ITH33 Belluno

ITH34: Treviso

ITH41 Pordenone

ITH42 Udine

ITH43: Gorizia

ITH44: Trieste

2021TC16RFCB045

SI HU

(Interreg VI-A) Slovenia-Ungaria

HU222 Vas

HU223 Zala

SI031 Pomurska

SI032 Podravska

2021TC16RFCB046

SI AT

(Interreg VI-A) Slovenia-Austria

AT113 Südburgenland

AT211 Klagenfurt-Villach

AT212 Oberkärnten

AT213 Unterkärnten

AT221 Graz

AT223 Östliche Obersteiermark

AT224 Oststeiermark

AT225 West- und Südsteiermark

SI031 Pomurska

SI032 Podravska

SI033 Koroška

SI034 Savinjska

SI035 Zasavska

SI041 Osrednjeslovenska

SI042 Gorenjska

SI043 Goriška

2021TC16RFCB047

EL CY

(Interreg VI-A) Grecia-Cipru

CY000 Κύπρος (Cyprus)

EL411 Λέσβος, Λήμνος (Lesvos, Limnos)

EL412 Ικαρία, Σάμος (Ikaria, Samos)

EL413 Χίος (Chios)

EL421 Κάλυμνος, Κάρπαθος, Κάσος, Κως, Ρόδος (Kalymnos, Karpathos, Kasos, Kos, Rodos)

EL422 Άνδρος, Θήρα, Κέα, Μηλος, Μύκονος, Νάξος, Πάρος, Σύρος, Σύρος, Τήνος(Andros, Thira, Kea, Milos, Mykonos, Naxos, Paros, Syros, Tinos)

EL431 Ηράκλειο (Irakleio)

EL432 Λασίθι (Lasithi)

EL433 RethimniΡέθυμνο (Rethimnο)

EL434 Χανιά (Chania)

2021TC16RFCB048

DE DK

(Interreg VI-A) Germania-Danemarca

DEF01 Flensburg, Kreisfreie Stadt

DEF02 Kiel, Kreisfreie Stadt

DEF03 Lübeck, Kreisfreie Stadt

DEF04 Neumünster, Kreisfreie Stadt

DEF07 Nordfriesland

DEF08 Ostholstein

DEF0A Plön

DEF0B Rendsburg-Eckernförde

DEF0C Schleswig-Flensburg

DK021 Østsjælland

DK022 Vest- og Sydsjælland

DK031 Fyn

DK032 Sydjylland

2014TC16RFPC001

IE UK

(Interreg VI-A) PEACE PLUS Irlanda-Irlanda de Nord/Regatul Unit

IE041 Border

IE062 Mid-East

UKN06 Belfast

UKN07 Armagh City, Banbridge and Craigavon

UKN08 Newry, Mourne and Down

UKN09 Ards and North Down

UKN0A Derry City and Strabane

UKN0B Mid Ulster

UKN0C Causeway Coast and Glens

UKN0D Antrim and Newtownabbey

UKN0E Lisburn and Castlereagh

UKN0F Mid and East Antrim

UKN0G Fermanagh and Omagh

| Programe Interreg A CTF-IPA III (CTF-IPA III) |
| --- |
| CCI | | Regiuni de nivel NUTS 3 [în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1059/2003, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul delegat (UE) 2019/1755 al Comisiei] |
| 2021TC16IPCB001 | HU RS | (Interreg VI-A) IPA Ungaria Serbia |
| | HU331 | Bács-Kiskun |
| | HU333 | Csongrád |
| | RS121 | West Bačka District |
| | RS122 | South Banat District |
| | RS123 | South Bačka District |
| | RS124 | North Banat District |
| | RS125 | North Bačka District |
| | RS126 | Central Banat District |
| | RS127 | Srem District |
| | | |
| 2021TC16IPCB002 | RO RS | (Interreg VI-A) IPA România Serbia |
| | RO413 | Mehedinți |
| | RO422 | Caraș-Severin |
| | RO424 | Timiș |
| | RS122 | South Banat District |
| | RS124 | North Banat District |
| | RS126 | Central Banat District |
| | RS221 | Bor District |
| | RS222 | Braničevski District |
| | RS227 | Podunavski District |
| | | |
| 2021TC16IPCB003 | HR RS | (Interreg VI-A) IPA Croația Serbia |
| | HR023 | Požeško-slavonska županija |
| | HR024 | Brodsko-posavska županija |
| | HR025 | Osječko-baranjska županija |
| | HR026 | Vukovarsko-srijemska županija |
| | RS121 | West Bačka District |
| | RS123 | South Bačka District |
| | RS125 | North Bačka District |
| | RS127 | Srem District |
| | RS213 | Mačva District |
| | | |
| 2021TC16IPCB004 | HR BA ME | (Interreg VI-A) IPA Croația Bosnia și Herțegovina Muntenegru |
| | HR021 | Bjelovarsko-bilogorska županija |
| | HR023 | Požeško-slavonska županija |
| | HR024 | Brodsko-posavska županija |
| | HR026 | Vukovarsko-srijemska županija |
| | HR027 | Karlovačka županija |
| | HR028 | Sisačko-moslavačka županija |
| | HR032 | Ličko-senjska županija |
| | HR033 | Zadarska županija |
| | HR034 | Šibensko-kninska županija |
| | HR035 | Splitsko-dalmatinska županija |
| | HR037 | Dubrovačko-neretvanska županija |
| | HR065 | Zagrebačka županija |
| | ME | Muntenegru |
| | BA | Brčko District |
| | BA | Republika Srpska |
| | BA | Una Sana Canton |
| | BA | Posavina Canton |
| | BA | Tuzla Canton |
| | BA | Zenica-Doboj Canton |
| | BA | Central Bosnia Canton |
| | BA | West Herzegovina Canton |
| | BA | Herzegovina-Neretva Canton |
| | BA | Canton 10 |
| | | |
| 2021TC16IPCB005 | BG TR | (Interreg VI-A) IPA Bulgaria Turcia |
| | BG341 | Бургас/Burgas |
| | BG343 | Ямбол/Yambol |
| | BG422 | Хасково/Haskovo |
| | TR212 | Edirne |
| | TR213 | Kırklareli |
| | | |
| 2021TC16IPCB006 | BG MK | (Interreg VI-A) IPA Bulgaria Macedonia de Nord |
| | BG413 | Благоевград/Blagoevgrad |
| | BG415 | Кюстендил/Kyustendil |
| | MK002 | East region |
| | MK004 | Southeast |
| | MK007 | Northeast |
| | | |
| 2021TC16IPCB007 | BG RS | (Interreg VI-A) IPA Bulgaria Serbia |
| | BG311 | Видин/Vidin |
| | BG312 | Монтана/Montana |
| | BG313 | Враца/Vratsa |
| | BG412 | София/Sofia |
| | BG414 | Перник/Pernik |
| | BG415 | Кюстендил/Kyustendil |
| | RS221 | Bor District |
| | RS223 | Zaječar District |
| | RS224 | Jablanica District |
| | RS225 | Nišava District |
| | RS226 | Pirot District |
| | RS228 | Pčinja District |
| | RS229 | Toplica District |
| | | |
| 2021TC16IPCB008 | IT AL ME | (Interreg VI-A) IPA Italia Albania Muntenegru (South Adriatic – Adriatica de Sud) |
| | ITF21 | Isernia |
| | ITF22 | Campobasso |
| | ITF43 | Taranto |
| | ITF44 | Brindisi |
| | ITF45 | Lecce |
| | ITF46 | Foggia |
| | ITF47 | Bari |
| | ITF48 | Barletta-Andria-Trani |
| | ME | Muntenegru |
| | AL | Albania |
| | | |
| 2021TC16IPCB009 | EL MK | (Interreg VI-A) IPA Grecia Macedonia de Nord |
| | EL522 | Θεσσαλονίκη/Thessaloniki |
| | EL523 | Κιλκίς/Kilkis |
| | EL524 | Πέλλα/Pella |
| | EL526 | Σέρρες/Serres |
| | EL531 | Γρεβενά, Κοζάνη/Grevena, Kozani |
| | EL533 | Φλώρινα/Florina |
| | MK001 | Vardar |
| | MK003 | Southwest |
| | MK004 | Southeast |
| | MK005 | Pelagonia |
| | | |
| 2021TC16IPCB010 | EL AL | (Interreg VI-A) IPA Grecia Albania |
| | EL531 | Γρεβενά, Κοζάνη/Grevena, Kozani |
| | EL532 | Καστοριά/Kastoria |
| | EL533 | Φλώρινα/Florina |
| | EL541 | Άρτα, Πρέβεζα/Arta, Preveza |
| | EL542 | Θεσπρωτία/Thesprotia |
| | EL543 | Ιωάννινα/Ioannina |
| | EL621 | Ζάκυνθος/Zakynthos |
| | EL622 | Κέρκυρα/Kerkyra |
| | EL623 | Ιθάκη, Κεφαλληνία/Ithaki, Kefallinia |
| | EL624 | Λευκάδα/Lefkada |
| | AL031 | Berat |
| | AL032 | Fier |
| | AL033 | Gjirokastër |
| | AL034 | Korçë |
| | AL035 | Vlorë |

Programe Interreg A CTF-IPA III (CTF-IPA III)

CCI

Regiuni de nivel NUTS 3 [în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1059/2003, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul delegat (UE) 2019/1755 al Comisiei]

2021TC16IPCB001

HU RS

(Interreg VI-A) IPA Ungaria Serbia

HU331

Bács-Kiskun

HU333

Csongrád

RS121

West Bačka District

RS122

South Banat District

RS123

South Bačka District

RS124

North Banat District

RS125

North Bačka District

RS126

Central Banat District

RS127

Srem District

2021TC16IPCB002

RO RS

(Interreg VI-A) IPA România Serbia

RO413

Mehedinți

RO422

Caraș-Severin

RO424

Timiș

RS122

South Banat District

RS124

North Banat District

RS126

Central Banat District

RS221

Bor District

RS222

Braničevski District

RS227

Podunavski District

2021TC16IPCB003

HR RS

(Interreg VI-A) IPA Croația Serbia

HR023

Požeško-slavonska županija

HR024

Brodsko-posavska županija

HR025

Osječko-baranjska županija

HR026

Vukovarsko-srijemska županija

RS121

West Bačka District

RS123

South Bačka District

RS125

North Bačka District

RS127

Srem District

RS213

Mačva District

2021TC16IPCB004

HR BA ME

(Interreg VI-A) IPA Croația Bosnia și Herțegovina Muntenegru

HR021

Bjelovarsko-bilogorska županija

HR023

Požeško-slavonska županija

HR024

Brodsko-posavska županija

HR026

Vukovarsko-srijemska županija

HR027

Karlovačka županija

HR028

Sisačko-moslavačka županija

HR032

Ličko-senjska županija

HR033

Zadarska županija

HR034

Šibensko-kninska županija

HR035

Splitsko-dalmatinska županija

HR037

Dubrovačko-neretvanska županija

HR065

Zagrebačka županija

ME

Muntenegru

BA

Brčko District

BA

Republika Srpska

BA

Una Sana Canton

BA

Posavina Canton

BA

Tuzla Canton

BA

Zenica-Doboj Canton

BA

Central Bosnia Canton

BA

West Herzegovina Canton

BA

Herzegovina-Neretva Canton

BA

Canton 10

2021TC16IPCB005

BG TR

(Interreg VI-A) IPA Bulgaria Turcia

BG341

Бургас/Burgas

BG343

Ямбол/Yambol

BG422

Хасково/Haskovo

TR212

Edirne

TR213

Kırklareli

2021TC16IPCB006

BG MK

(Interreg VI-A) IPA Bulgaria Macedonia de Nord

BG413

Благоевград/Blagoevgrad

BG415

Кюстендил/Kyustendil

MK002

East region

MK004

Southeast

MK007

Northeast

2021TC16IPCB007

BG RS

(Interreg VI-A) IPA Bulgaria Serbia

BG311

Видин/Vidin

BG312

Монтана/Montana

BG313

Враца/Vratsa

BG412

София/Sofia

BG414

Перник/Pernik

BG415

Кюстендил/Kyustendil

RS221

Bor District

RS223

Zaječar District

RS224

Jablanica District

RS225

Nišava District

RS226

Pirot District

RS228

Pčinja District

RS229

Toplica District

2021TC16IPCB008

IT AL ME

(Interreg VI-A) IPA Italia Albania Muntenegru (South Adriatic – Adriatica de Sud)

ITF21

Isernia

ITF22

Campobasso

ITF43

Taranto

ITF44

Brindisi

ITF45

Lecce

ITF46

Foggia

ITF47

Bari

ITF48

Barletta-Andria-Trani

ME

Muntenegru

AL

Albania

2021TC16IPCB009

EL MK

(Interreg VI-A) IPA Grecia Macedonia de Nord

EL522

Θεσσαλονίκη/Thessaloniki

EL523

Κιλκίς/Kilkis

EL524

Πέλλα/Pella

EL526

Σέρρες/Serres

EL531

Γρεβενά, Κοζάνη/Grevena, Kozani

EL533

Φλώρινα/Florina

MK001

Vardar

MK003

Southwest

MK004

Southeast

MK005

Pelagonia

2021TC16IPCB010

EL AL

(Interreg VI-A) IPA Grecia Albania

EL531

Γρεβενά, Κοζάνη/Grevena, Kozani

EL532

Καστοριά/Kastoria

EL533

Φλώρινα/Florina

EL541

Άρτα, Πρέβεζα/Arta, Preveza

EL542

Θεσπρωτία/Thesprotia

EL543

Ιωάννινα/Ioannina

EL621

Ζάκυνθος/Zakynthos

EL622

Κέρκυρα/Kerkyra

EL623

Ιθάκη, Κεφαλληνία/Ithaki, Kefallinia

EL624

Λευκάδα/Lefkada

AL031

Berat

AL032

Fier

AL033

Gjirokastër

AL034

Korçë

AL035

Vlorë

| Programe Interreg A NEXT (CTF-IVCDCI) |
| --- |
| CCI | | Regiuni de nivel NUTS 3 [în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1059/2003, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul delegat (UE) 2019/1755 al Comisiei] |
| 2021TC16NXCB001 | FI NO RU SE | (Interreg VI-A) NEXT Kolarctic |
| | FI1D7 | Lappi |
| | NO071 | Nordland |
| | NO074 | Troms og Finnmark |
| | RU | Arkhangelskaya oblast |
| | RU | Murmanskaya oblast |
| | RU | Nenetskiy Avtonomniy okrug |
| | SE332 | Norrbottens län |
| | | |
| 2021TC16NXCB002 | FI RU | (Interreg VI-A) NEXT Karelia |
| | FI1D3 | Pohjois-Karjala |
| | FI1D8 | Kainuu |
| | FI1D9 | Pohjois-Pohjanmaa |
| | RU | Respublika Kareliya |
| | | |
| 2021TC16NXCB003 | FI RU | (Interreg VI-A) NEXT Finlanda de Sud-Est Rusia |
| | FI1C4 | Kymenlaakso |
| | FI1C5 | Etelä-Karjala |
| | FI1D1 | Etelä-Savo |
| | RU | Sankt-Peterburg |
| | RU | Leningradskaya oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB004 | EE RU | (Interreg VI-A) NEXT Estonia Rusia |
| | EE001 | Põhja-Eesti |
| | EE008 | Lõuna-Eesti |
| | EE009 | Kesk-Eesti |
| | EE00A | Kirde-Eesti |
| | RU | Sankt-Peterburg |
| | RU | Pskovskaya oblast |
| | RU | Leningradskaya oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB005 | LV RU | (Interreg VI-A) NEXT Letonia Rusia |
| | LV005 | Latgale |
| | LV008 | Vidzeme |
| | LV006 | Rīga |
| | LV007 | Pierīga |
| | LV009 | Zemgale |
| | RU | Pskovskaya oblast |
| | RU | Leningradskaya oblast |
| | RU | Sankt-Peterburg |
| | | |
| 2021TC16NXCB006 | LT RU | (Interreg VI-A) NEXT Lituania Rusia |
| | LT021 | Alytaus apskritis |
| | LT022 | Kauno apskritis |
| | LT026 | Šiaulių apskritis |
| | LT028 | Telšių apskritis |
| | LT023 | Klaipėdos apskritis |
| | LT024 | Marijampolės apskritis |
| | LT027 | Tauragės apskritis |
| | RU | Kaliningradskaya oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB007 | PL RU | (Interreg VI-A) NEXT Polonia Rusia |
| | PL841 | Białostocki |
| | PL636 | Słupski |
| | PL843 | Suwalski |
| | PL621 | Elbląski |
| | PL622 | Olsztyński |
| | PL623 | Ełcki |
| | PL633 | Trójmiejski |
| | PL634 | Gdański |
| | PL637 | Chojnicki |
| | PL638 | Starogardzki |
| | RU | Kaliningradskaya oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB008 | LV BY | (Interreg VI-A) NEXT Letonia Belarus |
| | LV005 | Latgale |
| | LV009 | Zemgale |
| | BY | Vitebsk oblast |
| | BY | Minskaya oblast |
| | BY | Mogilevskaya oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB009 | PL BU UA | (Interreg VI-A) NEXT Polonia Belarus Ucraina
   (1) |
| | PL811 | Bialski |
| | PL812 | Chełmsko-zamojski |
| | PL814 | Lubelski |
| | PL815 | Puławski |
| | PL821 | Krośnieński |
| | PL822 | Przemyski |
| | PL823 | Rzeszowski |
| | PL824 | Tarnobrzeski |
| | PL841 | Białostocki |
| | PL842 | Łomżyński |
| | PL843 | Suwalski |
| | PL924 | Ostrołęcki |
| | PL925 | Siedlecki |
| | BY | Gomelskaya oblast |
| | BY | Minskaya oblast |
| | BY | Brestskaya oblast |
| | BY | Grodnenskaya oblast |
| | UA | Ivano-Frankivsk oblast |
| | UA | Rivne oblast |
| | UA | Ternopil oblast |
| | UA | Lviv oblast |
| | UA | Volyn oblast |
| | UA | Zakarpatska oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB010 | HU SK RO UA | (Interreg VI-A) NEXT Ungaria Slovacia România Ucraina
   (1) |
| | HU311 | Borsod-Abaúj-Zemplén |
| | HU323 | Szabolcs-Szatmár-Bereg |
| | RO215 | Suceava |
| | RO114 | Maramureș |
| | RO115 | Satu Mare |
| | SK041 | Prešovský kraj |
| | SK042 | Košický kraj |
| | UA | Chernivtsi oblast |
| | UA | Ivano-Frankivsk oblast |
| | UA | Zakarpattiaa oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB011 | RO MD | (Interreg VI-A) NEXT România Republica Moldova |
| | RO212 | Botoșani |
| | RO213 | Iași |
| | RO216 | Vaslui |
| | RO224 | Galați |
| | MD | Republica Moldova |
| | | |
| 2021TC16NXCB012 | RO UA | (Interreg VI-A) NEXT România Ucraina
   (1) |
| | RO114 | Maramureș |
| | RO115 | Satu Mare |
| | RO212 | Botoșani |
| | RO215 | Suceava |
| | RO225 | Tulcea |
| | UA | Chernivtsi oblast |
| | UA | Ivano-Frankivsk oblast |
| | UA | Zakarpattia oblast |
| | UA | Odessa oblast |
| | | |
| 2021TC16NXCB013 | IT TN | (Interreg VI-A) NEXT Italia Tunisia |
| | ITG12 | Palermo |
| | ITG16 | Enna |
| | ITG17 | Catania |
| | ITG11 | Trapani |
| | ITG14 | Agrigento |
| | ITG15 | Caltanissetta |
| | ITG18 | Ragusa |
| | ITG19 | Siracusa |
| | ITG13 | Messina |
| | TN | Beja |
| | TN | Zaghouan |
| | TN | Kairouan |
| | TN | Sidi Bouz |
| | TN | Gabes |
| | TN | Manouba |
| | TN | Bizerte |
| | TN | Ariana |
| | TN | Tunis |
| | TN | Ben Arous |
| | TN | Nabeul |
| | TN | Sousse |
| | TN | Monastir |
| | TN | Mahdia |
| | TN | Sfax |
| | TN | Medenine |
| | | |
| 2021TC16NXCB014 | LT BY | (Interreg VI-A) NEXT Lituania Belarus |
| | LT021 | Alytaus apskritis |
| | LT029 | Utenos apskritis |
| | LT011 | Vilniaus apskritis |
| | LT022 | Kauno apskritis |
| | LT025 | Panevėžio apskritis |
| | BY | Grodnenskaya oblast |
| | BY | Minskaya oblast |
| | BY | Mogilevskaya oblast |
| | BY | Vitebsk oblast |

Programe Interreg A NEXT (CTF-IVCDCI)

CCI

Regiuni de nivel NUTS 3 [în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1059/2003, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul delegat (UE) 2019/1755 al Comisiei]

2021TC16NXCB001

FI NO RU SE

(Interreg VI-A) NEXT Kolarctic

FI1D7

Lappi

NO071

Nordland

NO074

Troms og Finnmark

RU

Arkhangelskaya oblast

RU

Murmanskaya oblast

RU

Nenetskiy Avtonomniy okrug

SE332

Norrbottens län

2021TC16NXCB002

FI RU

(Interreg VI-A) NEXT Karelia

FI1D3

Pohjois-Karjala

FI1D8

Kainuu

FI1D9

Pohjois-Pohjanmaa

RU

Respublika Kareliya

2021TC16NXCB003

FI RU

(Interreg VI-A) NEXT Finlanda de Sud-Est Rusia

FI1C4

Kymenlaakso

FI1C5

Etelä-Karjala

FI1D1

Etelä-Savo

RU

Sankt-Peterburg

RU

Leningradskaya oblast

2021TC16NXCB004

EE RU

(Interreg VI-A) NEXT Estonia Rusia

EE001

Põhja-Eesti

EE008

Lõuna-Eesti

EE009

Kesk-Eesti

EE00A

Kirde-Eesti

RU

Sankt-Peterburg

RU

Pskovskaya oblast

RU

Leningradskaya oblast

2021TC16NXCB005

LV RU

(Interreg VI-A) NEXT Letonia Rusia

LV005

Latgale

LV008

Vidzeme

LV006

Rīga

LV007

Pierīga

LV009

Zemgale

RU

Pskovskaya oblast

RU

Leningradskaya oblast

RU

Sankt-Peterburg

2021TC16NXCB006

LT RU

(Interreg VI-A) NEXT Lituania Rusia

LT021

Alytaus apskritis

LT022

Kauno apskritis

LT026

Šiaulių apskritis

LT028

Telšių apskritis

LT023

Klaipėdos apskritis

LT024

Marijampolės apskritis

LT027

Tauragės apskritis

RU

Kaliningradskaya oblast

2021TC16NXCB007

PL RU

(Interreg VI-A) NEXT Polonia Rusia

PL841

Białostocki

PL636

Słupski

PL843

Suwalski

PL621

Elbląski

PL622

Olsztyński

PL623

Ełcki

PL633

Trójmiejski

PL634

Gdański

PL637

Chojnicki

PL638

Starogardzki

RU

Kaliningradskaya oblast

2021TC16NXCB008

LV BY

(Interreg VI-A) NEXT Letonia Belarus

LV005

Latgale

LV009

Zemgale

BY

Vitebsk oblast

BY

Minskaya oblast

BY

Mogilevskaya oblast

2021TC16NXCB009

PL BU UA

(Interreg VI-A) NEXT Polonia Belarus Ucraina
   (1)

PL811

Bialski

PL812

Chełmsko-zamojski

PL814

Lubelski

PL815

Puławski

PL821

Krośnieński

PL822

Przemyski

PL823

Rzeszowski

PL824

Tarnobrzeski

PL841

Białostocki

PL842

Łomżyński

PL843

Suwalski

PL924

Ostrołęcki

PL925

Siedlecki

BY

Gomelskaya oblast

BY

Minskaya oblast

BY

Brestskaya oblast

BY

Grodnenskaya oblast

UA

Ivano-Frankivsk oblast

UA

Rivne oblast

UA

Ternopil oblast

UA

Lviv oblast

UA

Volyn oblast

UA

Zakarpatska oblast

2021TC16NXCB010

HU SK RO UA

(Interreg VI-A) NEXT Ungaria Slovacia România Ucraina
   (1)

HU311

Borsod-Abaúj-Zemplén

HU323

Szabolcs-Szatmár-Bereg

RO215

Suceava

RO114

Maramureș

RO115

Satu Mare

SK041

Prešovský kraj

SK042

Košický kraj

UA

Chernivtsi oblast

UA

Ivano-Frankivsk oblast

UA

Zakarpattiaa oblast

2021TC16NXCB011

RO MD

(Interreg VI-A) NEXT România Republica Moldova

RO212

Botoșani

RO213

Iași

RO216

Vaslui

RO224

Galați

MD

Republica Moldova

2021TC16NXCB012

RO UA

(Interreg VI-A) NEXT România Ucraina
   (1)

RO114

Maramureș

RO115

Satu Mare

RO212

Botoșani

RO215

Suceava

RO225

Tulcea

UA

Chernivtsi oblast

UA

Ivano-Frankivsk oblast

UA

Zakarpattia oblast

UA

Odessa oblast

2021TC16NXCB013

IT TN

(Interreg VI-A) NEXT Italia Tunisia

ITG12

Palermo

ITG16

Enna

ITG17

Catania

ITG11

Trapani

ITG14

Agrigento

ITG15

Caltanissetta

ITG18

Ragusa

ITG19

Siracusa

ITG13

Messina

TN

Beja

TN

Zaghouan

TN

Kairouan

TN

Sidi Bouz

TN

Gabes

TN

Manouba

TN

Bizerte

TN

Ariana

TN

Tunis

TN

Ben Arous

TN

Nabeul

TN

Sousse

TN

Monastir

TN

Mahdia

TN

Sfax

TN

Medenine

2021TC16NXCB014

LT BY

(Interreg VI-A) NEXT Lituania Belarus

LT021

Alytaus apskritis

LT029

Utenos apskritis

LT011

Vilniaus apskritis

LT022

Kauno apskritis

LT025

Panevėžio apskritis

BY

Grodnenskaya oblast

BY

Minskaya oblast

BY

Mogilevskaya oblast

BY

Vitebsk oblast

---

(1)  UA: Restricțiile generale ale UE privind cooperarea în regiunile care sunt anexate ilegal de către Rusia se aplică, de asemenea, programelor Interreg NEXT.

---

ANEXA II

Lista zonelor vizate de programele Interreg care urmează să beneficieze de sprijin în cadrul componentei B

| CCI | | Denumiri |
| --- | --- | --- |
| 2021TC16IPTN001 | IT EL HR SI AL BA ME MK RS SM | (Interreg VI-B) IPA Adriatic-Ionian (Regiunea adriatico-ionică) |
| | EL30 | Αττική/Attiki |
| | EL41 | Βόρειο Αιγαίο/Voreio Aigaio |
| | EL42 | Νότιο Αιγαίο/Notio Aigaio |
| | EL43 | Κρήτη/Kriti |
| | EL51 | Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki |
| | EL52 | Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia |
| | EL53 | Δυτική Μακεδονία/Dytiki Makedonia |
| | EL54 | Ήπειρος/Ipeiros |
| | EL61 | Θεσσαλία/Thessalia |
| | EL62 | Ιόνια Νησιά/Ionia Nisia |
| | EL63 | Δυτική Ελλάδα/Dytiki Elláda |
| | EL64 | Στερεά Ελλάδα/Sterea Elláda |
| | EL65 | Πελοπόννησος/Peloponnisos |
| | HR02 | Panonska Hrvatska |
| | HR03 | Jadranska Hrvatska |
| | HR05 | Grad Zagreb |
| | HR06 | Sjeverna Hrvatska |
| | ITC4 | Lombardia |
| | ITF1 | Abruzzo |
| | ITF2 | Molise |
| | ITF4 | Puglia |
| | ITF5 | Basilicata |
| | ITF6 | Calabria |
| | ITG1 | Sicilia |
| | ITH1 | Provincia Autonoma di Bolzano/Bozen |
| | ITH2 | Provincia Autonoma di Trento |
| | ITH3 | Veneto |
| | ITH4 | Friuli-Venezia Giulia |
| | ITH5 | Emilia-Romagna |
| | ITI2 | Umbria |
| | ITI3 | Marche |
| | SI03 | Vzhodna Slovenija |
| | SI04 | Zahodna Slovenija |
| | AL | Albania |
| | BA | Bosnia și Herțegovina |
| | ME | Muntenegru |
| | RS | Serbia |
| | MK | Macedonia de Nord |
| | SM | San Marino |
| | | |
| 2021TC16RFTN001 | AT DE FR IT SI CH LI | (Interreg VI-B) Alpine Space (Spațiul alpin) |
| | DE11 | Stuttgart |
| | DE12 | Karlsruhe |
| | DE13 | Freiburg |
| | DE14 | Tübingen |
| | DE21 | Oberbayern |
| | DE22 | Niederbayern |
| | DE23 | Oberpfalz |
| | DE24 | Oberfranken |
| | DE25 | Mittelfranken |
| | DE26 | Unterfranken |
| | DE27 | Schwaben |
| | FRC2 | Franche-Comté |
| | FRF1 | Alsace |
| | FRK2 | Rhône-Alpes |
| | FRL0 | Provence-Alpes-Côte d’Azur |
| | ITC1 | Piemonte |
| | ITC2 | Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste |
| | ITC3 | Liguria |
| | ITC4 | Lombardia |
| | ITH1 | Provincia Autonoma di Bolzano/Bozen |
| | ITH2 | Provincia Autonoma di Trento |
| | ITH3 | Veneto |
| | ITH4 | Friuli-Venezia Giulia |
| | AT11 | Burgenland |
| | AT12 | Niederösterreich |
| | AT13 | Wien |
| | AT21 | Kärnten |
| | AT22 | Steiermark |
| | AT31 | Oberösterreich |
| | AT32 | Salzburg |
| | AT33 | Tirol |
| | AT34 | Vorarlberg |
| | SI03 | Vzhodna Slovenija |
| | SI04 | Zahodna Slovenija |
| | CH | Schweiz/Suisse/Svizzera |
| | LI | Liechtenstein |
| | | |
| 2021TC16RFTN002 | PT ES FR IE | (Interreg VI-B) Atlantic Area (Zona Atlanticului) |
| | ES11 | Galicia |
| | ES12 | Principado de Asturias |
| | ES13 | Cantabria |
| | ES21 | País Vasco |
| | ES22 | Comunidad Foral de Navarra |
| | ES23 | La Rioja |
| | ES61 | Andalucía |
| | ES70 | Canarias |
| | FRD1 | Basse-Normandie |
| | FRD2 | Haute-Normandi |
| | FRG0 | Pays de la Loire |
| | FRH0 | Bretagne |
| | FRI1 | Aquitaine |
| | FRI2 | Limousin |
| | FRI3 | Poitou-Charentes |
| | IE04 | Northern and Western |
| | IE05 | Southern |
| | IE06 | Eastern and Midland |
| | PT11 | Norte |
| | PT15 | Algarve |
| | PT16 | Centro (PT) |
| | PT17 | Área Metropolitana de Lisboa |
| | PT18 | Alentejo |
| | PT20 | Regiăo Autónoma dos Açores |
| | PT30 | Regiăo Autónoma da Madeira |
| | | |
| 2021TC16FFTN003 | DE DK EE LV LT PL FI SE BY NO RU | (Interreg VI-B) Baltic Sea Region (Regiunea Mării Baltice) |
| | DK01 | Hovedstaden |
| | DK02 | Sjælland |
| | DK03 | Syddanmark |
| | DK04 | Midtjylland |
| | DK05 | Nordjylland |
| | DE30 | Berlin |
| | DE40 | Brandenburg |
| | DE50 | Bremen |
| | DE60 | Hamburg |
| | DE80 | Mecklenburg-Vorpommern |
| | DE93 | Lüneburg |
| | DEF0 | Schleswig-Holstein |
| | EE00 | Eesti |
| | LV00 | Latvija |
| | LT01 | Sostinės regionas |
| | LT02 | Vidurio ir vakarų Lietuvos regionas |
| | PL21 | Małopolskie |
| | PL22 | Śląskie |
| | PL41 | Wielkopolskie |
| | PL42 | Zachodniopomorskie |
| | PL43 | Lubuskie |
| | PL51 | Dolnośląskie |
| | PL52 | Opolskie |
| | PL61 | Kujawsko-pomorskie |
| | PL62 | Warmińsko-mazurskie |
| | PL63 | Pomorskie |
| | PL71 | Łódzkie |
| | PL72 | Świętokrzyskie |
| | PL81 | Lubelskie |
| | PL82 | Podkarpackie |
| | PL84 | Podlaskie |
| | PL91 | Warszawski stołeczny |
| | PL92 | Mazowiecki regionalny |
| | FI19 | Länsi-Suomi |
| | FI1B | Helsinki-Uusimaa |
| | FI1C | Etelä-Suomi |
| | FI1D | Pohjois- ja Itä-Suomi |
| | FI20 | Åland |
| | SE11 | Stockholm |
| | | |
| | SE12 | Östra Mellansverige |
| | SE21 | Småland med öarna |
| | SE22 | Sydsverige |
| | SE23 | Västsverige |
| | SE31 | Norra Mellansverige |
| | SE32 | Mellersta Norrland |
| | SE33 | Övre Norrland |
| | BY | Belarus |
| | NO02 | Innlandet |
| | NO06 | Trøndelag |
| | NO08 | Oslo og Viken |
| | NO09 | Agder og Sør-Østlandet |
| | NO0A | Vestlandet |
| | RU | Arkhangelskaya oblast |
| | RU | Kaliningradskaya oblast |
| | RU | Karelya Republik |
| | RU | Komi Republik |
| | RU | Leningradskaya oblast |
| | RU | Murmanskaya oblast |
| | RU | Nenetskiy Avtonomniy okrug |
| | RU | Novgorodskaya oblast |
| | RU | Pskovskaya oblast |
| | RU | Sankt-Peterburg |
| | RU | Vologda oblast |
| | | |
| 2021TC16RFTN003 | AT CZ DE IT HR HU PL SI SK | (Interreg VI-B) Central Europe (Europa Centrală) |
| | CZ01 | Praha |
| | CZ02 | Střední Čechy |
| | CZ03 | Jihozápad |
| | CZ04 | Severozápad |
| | CZ05 | Severovýchod |
| | CZ06 | Jihovýchod |
| | CZ07 | Střední Morava |
| | CZ08 | Moravskoslezsko |
| | DE11 | Stuttgart |
| | DE12 | Karlsruhe |
| | DE13 | Freiburg |
| | DE14 | Tübingen |
| | DE21 | Oberbayern |
| | DE22 | Niederbayern |
| | DE23 | Oberpfalz |
| | DE24 | Oberfranken |
| | DE25 | Mittelfranken |
| | DE26 | Unterfranken |
| | DE27 | Schwaben |
| | DE30 | Berlin |
| | DE40 | Brandenburg |
| | DE80 | Mecklenburg-Vorpommern |
| | DE91 | Braunschweig |
| | DED2 | Dresden |
| | DED4 | Chemnitz |
| | DED5 | Leipzig |
| | DEE0 | Sachsen-Anhalt |
| | DEG0 | Thüringen |
| | ITC1 | Piemonte |
| | ITC2 | Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste |
| | ITC3 | Liguria |
| | ITC4 | Lombardia |
| | ITH1 | Provincia Autonoma di Bolzano/Bozen |
| | ITH2 | Provincia Autonoma di Trento |
| | ITH3 | Veneto |
| | ITH4 | Friuli-Venezia Giulia |
| | ITH5 | Emilia-Romagna |
| | HR02 | Panonska Hrvatska |
| | HR03 | Jadranska Hrvatska |
| | HR05 | Grad Zagreb |
| | HR06 | Sjeverna Hrvatska |
| | HU11 | Budapest |
| | HU12 | Pest |
| | HU21 | Közép-Dunántúl |
| | HU22 | Nyugat-Dunántúl |
| | HU23 | Dél-Dunántúl |
| | HU31 | Észak-Magyarország |
| | HU32 | Észak-Alföld |
| | HU33 | Dél-Alföld |
| | AT11 | Burgenland |
| | AT12 | Niederösterreich |
| | AT13 | Wien |
| | AT21 | Kärnten |
| | AT22 | Steiermark |
| | AT31 | Oberösterreich |
| | AT32 | Salzburg |
| | AT33 | Tirol |
| | AT34 | Vorarlberg |
| | PL21 | Małopolskie |
| | PL22 | Śląskie |
| | PL41 | Wielkopolskie |
| | PL42 | Zachodniopomorskie |
| | PL43 | Lubuskie |
| | PL51 | Dolnośląskie |
| | PL52 | Opolskie |
| | PL61 | Kujawsko-pomorskie |
| | PL62 | Warmińsko-mazurskie |
| | PL63 | Pomorskie |
| | PL71 | Łódzkie |
| | PL72 | Świętokrzyskie |
| | PL81 | Lubelskie |
| | PL82 | Podkarpackie |
| | PL84 | Podlaskie |
| | PL91 | Warszawski stołeczny |
| | PL92 | Mazowiecki regionalny |
| | SI03 | Vzhodna Slovenija |
| | SI04 | Zahodna Slovenija |
| | SK01 | Bratislavský kraj |
| | SK02 | Západné Slovensko |
| | SK03 | Stredné Slovensko |
| | SK04 | Východné Slovensko |
| | | |
| 2021TC16FFTN004 | HU AT BG CZ DE HR RO SI SK BA ME RS MD UA | (Interreg VI-B) Danube (Dunăre)
   (1) |
| | AT11 | Burgenland |
| | AT12 | Niederösterreich |
| | AT13 | Wien |
| | AT21 | Kärnten |
| | AT22 | Steiermark |
| | AT31 | Oberösterreich |
| | AT32 | Salzburg |
| | AT33 | Tirol |
| | AT34 | Vorarlberg |
| | BG31 | Северозападен/Severozapaden |
| | BG32 | Северен централен/Severen tsentralen |
| | BG33 | Североизточен/Severoiztochen |
| | BG34 | Югоизточен/Yugoiztochen |
| | BG41 | Югозападен/Yugozapaden |
| | BG42 | Южен централен/Yuzhen tsentralen |
| | CZ01 | Praha |
| | CZ02 | Střední Čechy |
| | CZ03 | Jihozápad |
| | CZ04 | Severozápad |
| | CZ05 | Severovýchod |
| | CZ06 | Jihovýchod |
| | CZ07 | Střední Morava |
| | CZ08 | Moravskoslezsko |
| | DE11 | Stuttgart |
| | DE12 | Karlsruhe |
| | DE13 | Freiburg |
| | DE14 | Tübingen |
| | DE21 | Oberbayern |
| | DE22 | Niederbayern |
| | DE23 | Oberpfalz |
| | DE24 | Oberfranken |
| | DE25 | Mittelfranken |
| | DE26 | Unterfranken |
| | DE27 | Schwaben |
| | HR02 | Panonska Hrvatska |
| | HR03 | Jadranska Hrvatska |
| | HR05 | Grad Zagreb |
| | HR06 | Sjeverna Hrvatska |
| | HU11 | Budapest |
| | HU12 | Pest |
| | HU21 | Közép-Dunántúl |
| | HU22 | Nyugat-Dunántúl |
| | HU23 | Dél-Dunántúl |
| | HU31 | Észak-Magyarország |
| | HU32 | Észak-Alföld |
| | HU33 | Dél-Alföld |
| | RO11 | Nord-Vest |
| | RO12 | Centru |
| | RO21 | Nord-Est |
| | RO22 | Sud-Est |
| | RO31 | Sud-Muntenia |
| | RO32 | București-Ilfov |
| | RO41 | Sud-Vest Oltenia |
| | RO42 | Vest |
| | SI03 | Vzhodna Slovenija |
| | SI04 | Zahodna Slovenija |
| | SK01 | Bratislavský kraj |
| | SK02 | Západné Slovensko |
| | SK03 | Stredné Slovensko |
| | SK04 | Východné Slovensko |
| | BA | Bosnia și Herțegovina |
| | ME | Muntenegru |
| | RS1 | Serbia - sever |
| | RS11 | City of Belgrade |
| | RS12 | Autonomous Province of Vojvodina |
| | RS21 | Region Šumadije i Zapadne Srbije |
| | RS22 | Region Južne i Istočne Srbije |
| | MD | Moldova |
| | UA | Chernivtsi oblast |
| | UA | Ivano-Frankivsk oblast |
| | UA | Zakarpattia oblast |
| | UA | Odessa oblast |
| | | |
| 2021TC16FFTN001 | FR BG EL ES HR IT CY MT PT SI AL BA ME MK | (Interreg VI-B) EURO MEDITERRANEAN (EURO MED) [Zona euromediteraneeană (EURO MED)] |
| | BG31 | Северозападен/Severozapaden |
| | BG32 | Северен централен/Severen tsentralen |
| | BG33 | Североизточен/Severoiztochen |
| | BG34 | Югоизточен/Yugoiztochen |
| | BG41 | Югозападен/Yugozapaden |
| | BG42 | Южен централен/Yuzhen tsentralen |
| | EL30 | Αττική/Attiki |
| | EL41 | Βόρειο Αιγαίο/Voreio Aigaio |
| | EL42 | Νότιο Αιγαίο/Notio Aigaio |
| | EL43 | Κρήτη/Kriti |
| | EL51 | Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki |
| | EL52 | Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia |
| | EL53 | Δυτική Μακεδονία/Dytiki Makedonia |
| | EL54 | Ήπειρος/Ipeiros |
| | EL61 | Θεσσαλία/Thessalia |
| | EL62 | Ιόνια Νησιά/Ionia Nisia |
| | EL63 | Δυτική Ελλάδα/Dytiki Elláda |
| | EL64 | Στερεά Ελλάδα/Sterea Elláda |
| | EL65 | Πελοπόννησος/Peloponnisos |
| | ES24 | Aragón |
| | ES30 | Comunidad de Madrid |
| | ES42 | Castilla-La Mancha |
| | ES43 | Extremadura |
| | ES51 | Cataluña |
| | ES52 | Comunitat Valenciana |
| | ES53 | Illes Balears |
| | ES61 | Andalucía |
| | ES62 | Región de Murcia |
| | ES63 | Ciudad de Ceuta |
| | ES64 | Ciudad de Melilla |
| | FRJ1 | Languedoc-Roussillon |
| | FRJ2 | Midi-Pyrénées |
| | FRK2 | Rhône-Alpes |
| | FRL0 | Provence-Alpes-Côte d’Azur |
| | FRM0 | Corse |
| | HR02 | Panonska Hrvatska |
| | HR03 | Jadranska Hrvatska |
| | HR05 | Grad Zagreb |
| | HR06 | Sjeverna Hrvatska |
| | ITC1 | Piemonte |
| | ITC2 | Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste |
| | ITC3 | Liguria |
| | ITC4 | Lombardia |
| | ITF1 | Abruzzo |
| | ITF2 | Molise |
| | ITF3 | Campania |
| | ITF4 | Puglia |
| | ITF5 | Basilicata |
| | ITF6 | Calabria |
| | ITG1 | Sicilia |
| | ITG2 | Sardegna |
| | ITH3 | Veneto |
| | ITH4 | Friuli-Venezia Giulia |
| | ITH5 | Emilia-Romagna |
| | ITI1 | Toscana |
| | ITI2 | Umbria |
| | ITI3 | Marche |
| | ITI4 | Lazio |
| | CY | Κύπρος/Kýpros |
| | MT | Malta |
| | PT15 | Algarve |
| | PT17 | Área Metropolitana de Lisboa |
| | PT18 | Alentejo |
| | SI03 | Vzhodna Slovenija |
| | SI04 | Zahodna Slovenija |
| | ME | Muntenegru |
| | MK | Macedonia de Nord |
| | AL | Albania |
| | BA | Bosnia și Herțegovina |
| | | |
| 2021TC16FFTN005 | SE IE FI FO GL IS NO | (Interreg VI-B) Northern Periphery and Arctic (Periferia nordică și Arctica) |
| | IE04 | Northern and Western |
| | IE05 | Southern |
| | FI19 | Länsi-Suomi |
| | FI1D | Pohjois- ja Itä-Suomi |
| | SE32 | Mellersta Norrland |
| | SE33 | Övre Norrland |
| | FO | Insulele Feroe |
| | GL | Groenlanda (TTPM) |
| | IS | Ísland |
| | NO06 | Trøndelag |
| | NO07 | Nord-Norge |
| | NO0B | Svalbard og Jan Mayen |
| | | |
| 2021TC16RFTN004 | DK BE DE FR NL SE NO | (Interreg VI-B) North Sea (Marea Nordului) |
| | BE21 | Prov. Antwerpen |
| | BE22 | Prov. Limburg (BE) |
| | BE23 | Prov. Oost-Vlaanderen |
| | BE24 | Prov. Vlaams-Brabant |
| | BE25 | Prov. West-Vlaanderen |
| | DK01 | Hovedstaden |
| | DK02 | Sjælland |
| | DK03 | Syddanmark |
| | DK04 | Midtjylland |
| | DK05 | Nordjylland |
| | DE50 | Bremen |
| | DE60 | Hamburg |
| | DE91 | Braunschweig |
| | DE92 | Hannover |
| | DE93 | Lüneburg |
| | DE94 | Weser-Ems |
| | DEF0 | Schleswig-Holstein |
| | FRD1 | Basse-Normandie |
| | FRD2 | Haute-Normandie |
| | FRE1 | Nord-Pas de Calais |
| | FRE2 | Picardie |
| | FRH0 | Bretagne |
| | NL11 | Groningen |
| | NL12 | Friesland (NL) |
| | NL13 | Drenthe |
| | NL21 | Overijssel |
| | NL22 | Gelderland |
| | NL23 | Flevoland |
| | NL31 | Utrecht |
| | NL32 | Noord-Holland |
| | NL33 | Zuid-Holland |
| | NL34 | Zeeland |
| | NL41 | Noord-Brabant |
| | NL42 | Limburg (NL) |
| | SE21 | Småland med öarna |
| | SE22 | Sydsverige |
| | SE23 | Västsverige |
| | SE31 | Norra Mellansverige |
| | NO02 | Innlandet |
| | NO06 | Trøndelag |
| | NO08 | Oslo og Viken |
| | NO09 | Agder og Sør-Østlandet |
| | NO0A | Vestlandet |
| | | |
| 2021TC16RFTN005 | FR BE DE IE NL LU CH | (Interreg VI-B) North West Europe (Europa de Nord-Vest) |
| | BE10 | Région de Bruxelles-Capitale/Brussels Hoofdstedelijk Gewest |
| | BE21 | Prov. Antwerpen |
| | BE22 | Prov. Limburg (BE) |
| | BE23 | Prov. Oost-Vlaanderen |
| | BE24 | Prov. Vlaams-Brabant |
| | BE25 | Prov. West-Vlaanderen |
| | BE31 | Prov. Brabant Wallon |
| | BE32 | Prov. Hainaut |
| | BE33 | Prov. Liège |
| | BE34 | Prov. Luxemburg (BE) |
| | BE35 | Prov. Namur |
| | DE11 | Stuttgart |
| | DE12 | Karlsruhe |
| | DE13 | Freiburg |
| | DE14 | Tübingen |
| | DE24 | Oberfranken |
| | DE25 | Mittelfranken |
| | DE26 | Unterfranken |
| | DE27 | Schwaben |
| | DE50 | Bremen |
| | DE71 | Darmstadt |
| | DE72 | Gießen |
| | DE73 | Kassel |
| | DE92 | Hannover |
| | DE94 | Weser-Ems |
| | DEA1 | Düsseldorf |
| | DEA2 | Köln |
| | DEA3 | Münster |
| | DEA4 | Detmold |
| | DEA5 | Arnsberg |
| | DEB1 | Koblenz |
| | DEB2 | Trier |
| | DEB3 | Rheinhessen-Pfalz |
| | DEC0 | Saarland |
| | FR10 | Ile-de-France |
| | FRB0 | Centre – Val de Loire |
| | FRC1 | Bourgogne |
| | FRC2 | Franche-Comté |
| | FRD1 | Basse-Normandie |
| | FRD2 | Haute-Normandie |
| | FRE1 | Nord-Pas de Calais |
| | FRE2 | Picardie |
| | FRF1 | Alsace |
| | FRF2 | Champagne-Ardenne |
| | FRF3 | Lorraine |
| | FRG0 | Pays de la Loire |
| | FRH0 | Bretagne |
| | IE04 | Northern and Western |
| | IE05 | Southern |
| | IE06 | Eastern and Midland |
| | LU | Luxemburg |
| | NL11 | Groningen |
| | NL12 | Friesland (NL) |
| | NL13 | Drenthe |
| | NL21 | Overijssel |
| | NL22 | Gelderland |
| | NL23 | Flevoland |
| | NL31 | Utrecht |
| | NL32 | Noord-Holland |
| | NL33 | Zuid-Holland |
| | NL34 | Zeeland |
| | NL41 | Noord-Brabant |
| | NL42 | Limburg (NL) |
| | CH | Schweiz/Suisse/Svizzera |
| | | |
| 2021TC16RFTN006 | ES FR PT AD | (Interreg VI-B) South West Europe (SUDOE) [Europa de Sud-Vest (SUDOE)] |
| | ES11 | Galicia |
| | ES12 | Principado de Asturias |
| | ES13 | Cantabria |
| | ES21 | País Vasco |
| | ES22 | Comunidad Foral de Navarra |
| | ES23 | La Rioja |
| | ES24 | Aragón |
| | ES30 | Comunidad de Madrid |
| | ES41 | Castilla y León |
| | ES42 | Castilla-La Mancha |
| | ES43 | Extremadura |
| | ES51 | Cataluña |
| | ES52 | Comunitat Valenciana |
| | ES53 | Illes Balears |
| | ES61 | Andalucía |
| | ES62 | Región de Murcia |
| | ES63 | Ciudad de Ceuta |
| | ES64 | Ciudad de Melilla |
| | FRI3 | Poitou-Charentes |
| | FRI1 | Aquitaine |
| | FRJ2 | Midi-Pyrénées |
| | FRI2 | Limousin |
| | FRK1 | Auvergne |
| | FRJ1 | Languedoc-Roussillon |
| | PT11 | Norte |
| | PT15 | Algarve |
| | PT16 | Centro (PT) |
| | PT17 | Área Metropolitana de Lisboa |
| | PT18 | Alentejo |
| | AD | Andorra |
| | | |
| 2021TC16NXTN001 | IT EL ES FR CY MT PT TR DZ EG IL JO LB PS TN | (Interreg VI-B) NEXT Mediterranean Sea Basin (NEXT MED) [NEXT Bazinul Mării Mediterane (NEXT MED)] |
| | EL30 | Αττική/Attiki |
| | EL41 | Βόρειο Αιγαίο/Voreio Aigaio |
| | EL42 | Νότιο Αιγαίο/Notio Aigaio |
| | EL43 | Κρήτη/Kriti |
| | EL51 | Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki |
| | EL52 | Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia |
| | EL53 | Δυτική Μακεδονία/Dytiki Makedonia |
| | EL54 | Ήπειρος/Ipeiros |
| | EL61 | Θεσσαλία/Thessalia |
| | EL62 | Ιόνια Νησιά/Ionia Nisia |
| | EL63 | Δυτική Ελλάδα/Dytiki Elláda |
| | EL64 | Στερεά Ελλάδα/Sterea Elláda |
| | EL65 | Πελοπόννησος/Peloponnisos |
| | ES51 | Cataluña |
| | ES52 | Comunitat Valenciana |
| | ES53 | Illes Balears |
| | ES61 | Andalucía |
| | ES62 | Región de Murcia |
| | ES63 | Ciudad de Ceuta |
| | ES64 | Ciudad de Melilla |
| | FRJ1 | Languedoc-Roussillon |
| | FRJ2 | Midi-Pyrénées |
| | FRL0 | Provence-Alpes-Côte d’Azur |
| | FRM0 | Corse |
| | ITC3 | Liguria |
| | ITF3 | Campania |
| | ITF4 | Puglia |
| | ITF5 | Basilicata |
| | ITF6 | Calabria |
| | ITG1 | Sicilia |
| | ITG2 | Sardegna |
| | ITI1 | Toscana |
| | ITI4 | Lazio |
| | CY | Κύπρος/Cyprus |
| | MT | Malta |
| | PT15 | Algarve |
| | TR21 | Tekirdağ, Edirne, Kırklareli |
| | TR22 | Balıkesir, Çanakkale |
| | TR31 | İzmir |
| | TR32 | Aydın, Denizli, Muğla |
| | TR33 | Manisa, Afyonkarahisar, Kütahya, Ușak |
| | TR61 | Antalya, Isparta, Burdur |
| | TR62 | Adana, Mersin |
| | TR63 | Hatay, Kahramanmaraș, Osmaniye |
| | DZ | Tlemcen |
| | DZ | Ain-Temouchent |
| | DZ | Oran |
| | DZ | Mostaganem |
| | DZ | Chlef |
| | DZ | Tipaza |
| | DZ | Boumerdes |
| | DZ | Tizi Ouzou |
| | DZ | Bejaia |
| | DZ | Jijel |
| | DZ | Skikda |
| | DZ | Annaba |
| | DZ | El-Tarf |
| | DZ | Alger |
| | EG | Matruh |
| | EG | Al Iskandariyah (alex.) |
| | EG | Al Buhayrah (behera) |
| | EG | Kafr-el-sheikh |
| | EG | Ash Sharqiyah (sharkia) |
| | EG | Al Daqahliyah (dakahlia) |
| | EG | Dumyat (damietta) |
| | EG | As Ismailiyah (ismailia) |
| | EG | Bur Said (port Said) |
| | EG | Governorate of Cairo |
| | IL | Israel (2) |
| | JO | Iordania |
| | LB | Liban |
| | PS | Palestina (3) |
| | TN | Zaghouan |
| | TN | Kairouan |
| | TN | Sidi Bouz |
| | TN | Manouba |
| | TN | Siliana |
| | TN | Le Kef |
| | TN | Gafsa |
| | TN | Kebili |
| | TN | Tataouine |
| | TN | Jendouba |
| | TN | Beja |
| | TN | Bizerte |
| | TN | Ariana |
| | TN | Tunis |
| | TN | Ben Arous |
| | TN | Nabeul |
| | TN | Sousse |
| | TN | Monastir |
| | TN | Mahdia |
| | TN | Sfax |
| | TN | Gabes |
| | TN | Medenine |
| | | |
| 2021TC16NXTN003 | ES PT MA | (Interreg VI-B) NEXT Mid-Atlantic (NEXT Zona central-atlantică)
   (4) |
| | ES61 | Andalucía |
| | ES70 | Canarias |
| | PT15 | Algarve |
| | PT18 | Alentejo |
| | PT30 | Regiăo Autónoma da Madeira |
| | MA | Maroc |
| | | |
| 2021TC16NXTN002 | BG EL RO TR AM GE MD UA RU | (Interreg VI-B) NEXT Black Sea Basin (NEXT Bazinul Mării Negre)
   (5) |
| | BG33 | Североизточен/Severoiztochen |
| | BG34 | Югоизточен/Yugoiztochen |
| | EL51 | Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki |
| | EL52 | Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia |
| | RO22 | Sud-Est |
| | TR10 | İstanbul |
| | TR21 | Tekirdağ, Edirne, Kırklareli |
| | TR42 | Kocaeli, Sakarya, Düzce, Bolu, Yalova |
| | TR81 | Zonguldak, Karabük, Bartın |
| | TR82 | Kastamonu, Çankırı, Sinop |
| | TR83 | Samsun, Tokat, Çorum, Amasya |
| | TR90 | Trabzon, Ordu, Giresun, Rize, Artvin, Gümüșhane |
| | AM | Armenia |
| | GE | Georgia |
| | MD | Republica Moldova |
| | UA | Donetsk oblast (6) (Bakhmut District, Kramatorsk District, Volnovakha District, Mariupol District, Pokrovsk District) |
| | UA | Kherson oblast |
| | UA | Mykolayiv oblast |
| | UA | Odessa oblast |
| | UA | Zaporizhzhia oblast |
| | RU | Adygea Republic |
| | RU | Krasnodar Krai |
| | RU | Rostov oblast |

CCI

Denumiri

2021TC16IPTN001

IT EL HR SI AL BA ME MK RS SM

(Interreg VI-B) IPA Adriatic-Ionian (Regiunea adriatico-ionică)

EL30

Αττική/Attiki

EL41

Βόρειο Αιγαίο/Voreio Aigaio

EL42

Νότιο Αιγαίο/Notio Aigaio

EL43

Κρήτη/Kriti

EL51

Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki

EL52

Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia

EL53

Δυτική Μακεδονία/Dytiki Makedonia

EL54

Ήπειρος/Ipeiros

EL61

Θεσσαλία/Thessalia

EL62

Ιόνια Νησιά/Ionia Nisia

EL63

Δυτική Ελλάδα/Dytiki Elláda

EL64

Στερεά Ελλάδα/Sterea Elláda

EL65

Πελοπόννησος/Peloponnisos

HR02

Panonska Hrvatska

HR03

Jadranska Hrvatska

HR05

Grad Zagreb

HR06

Sjeverna Hrvatska

ITC4

Lombardia

ITF1

Abruzzo

ITF2

Molise

ITF4

Puglia

ITF5

Basilicata

ITF6

Calabria

ITG1

Sicilia

ITH1

Provincia Autonoma di Bolzano/Bozen

ITH2

Provincia Autonoma di Trento

ITH3

Veneto

ITH4

Friuli-Venezia Giulia

ITH5

Emilia-Romagna

ITI2

Umbria

ITI3

Marche

SI03

Vzhodna Slovenija

SI04

Zahodna Slovenija

AL

Albania

BA

Bosnia și Herțegovina

ME

Muntenegru

RS

Serbia

MK

Macedonia de Nord

SM

San Marino

2021TC16RFTN001

AT DE FR IT SI CH LI

(Interreg VI-B) Alpine Space (Spațiul alpin)

DE11

Stuttgart

DE12

Karlsruhe

DE13

Freiburg

DE14

Tübingen

DE21

Oberbayern

DE22

Niederbayern

DE23

Oberpfalz

DE24

Oberfranken

DE25

Mittelfranken

DE26

Unterfranken

DE27

Schwaben

FRC2

Franche-Comté

FRF1

Alsace

FRK2

Rhône-Alpes

FRL0

Provence-Alpes-Côte d’Azur

ITC1

Piemonte

ITC2

Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste

ITC3

Liguria

ITC4

Lombardia

ITH1

Provincia Autonoma di Bolzano/Bozen

ITH2

Provincia Autonoma di Trento

ITH3

Veneto

ITH4

Friuli-Venezia Giulia

AT11

Burgenland

AT12

Niederösterreich

AT13

Wien

AT21

Kärnten

AT22

Steiermark

AT31

Oberösterreich

AT32

Salzburg

AT33

Tirol

AT34

Vorarlberg

SI03

Vzhodna Slovenija

SI04

Zahodna Slovenija

CH

Schweiz/Suisse/Svizzera

LI

Liechtenstein

2021TC16RFTN002

PT ES FR IE

(Interreg VI-B) Atlantic Area (Zona Atlanticului)

ES11

Galicia

ES12

Principado de Asturias

ES13

Cantabria

ES21

País Vasco

ES22

Comunidad Foral de Navarra

ES23

La Rioja

ES61

Andalucía

ES70

Canarias

FRD1

Basse-Normandie

FRD2

Haute-Normandi

FRG0

Pays de la Loire

FRH0

Bretagne

FRI1

Aquitaine

FRI2

Limousin

FRI3

Poitou-Charentes

IE04

Northern and Western

IE05

Southern

IE06

Eastern and Midland

PT11

Norte

PT15

Algarve

PT16

Centro (PT)

PT17

Área Metropolitana de Lisboa

PT18

Alentejo

PT20

Regiăo Autónoma dos Açores

PT30

Regiăo Autónoma da Madeira

2021TC16FFTN003

DE DK EE LV LT PL FI SE BY NO RU

(Interreg VI-B) Baltic Sea Region (Regiunea Mării Baltice)

DK01

Hovedstaden

DK02

Sjælland

DK03

Syddanmark

DK04

Midtjylland

DK05

Nordjylland

DE30

Berlin

DE40

Brandenburg

DE50

Bremen

DE60

Hamburg

DE80

Mecklenburg-Vorpommern

DE93

Lüneburg

DEF0

Schleswig-Holstein

EE00

Eesti

LV00

Latvija

LT01

Sostinės regionas

LT02

Vidurio ir vakarų Lietuvos regionas

PL21

Małopolskie

PL22

Śląskie

PL41

Wielkopolskie

PL42

Zachodniopomorskie

PL43

Lubuskie

PL51

Dolnośląskie

PL52

Opolskie

PL61

Kujawsko-pomorskie

PL62

Warmińsko-mazurskie

PL63

Pomorskie

PL71

Łódzkie

PL72

Świętokrzyskie

PL81

Lubelskie

PL82

Podkarpackie

PL84

Podlaskie

PL91

Warszawski stołeczny

PL92

Mazowiecki regionalny

FI19

Länsi-Suomi

FI1B

Helsinki-Uusimaa

FI1C

Etelä-Suomi

FI1D

Pohjois- ja Itä-Suomi

FI20

Åland

SE11

Stockholm

SE12

Östra Mellansverige

SE21

Småland med öarna

SE22

Sydsverige

SE23

Västsverige

SE31

Norra Mellansverige

SE32

Mellersta Norrland

SE33

Övre Norrland

BY

Belarus

NO02

Innlandet

NO06

Trøndelag

NO08

Oslo og Viken

NO09

Agder og Sør-Østlandet

NO0A

Vestlandet

RU

Arkhangelskaya oblast

RU

Kaliningradskaya oblast

RU

Karelya Republik

RU

Komi Republik

RU

Leningradskaya oblast

RU

Murmanskaya oblast

RU

Nenetskiy Avtonomniy okrug

RU

Novgorodskaya oblast

RU

Pskovskaya oblast

RU

Sankt-Peterburg

RU

Vologda oblast

2021TC16RFTN003

AT CZ DE IT HR HU PL SI SK

(Interreg VI-B) Central Europe (Europa Centrală)

CZ01

Praha

CZ02

Střední Čechy

CZ03

Jihozápad

CZ04

Severozápad

CZ05

Severovýchod

CZ06

Jihovýchod

CZ07

Střední Morava

CZ08

Moravskoslezsko

DE11

Stuttgart

DE12

Karlsruhe

DE13

Freiburg

DE14

Tübingen

DE21

Oberbayern

DE22

Niederbayern

DE23

Oberpfalz

DE24

Oberfranken

DE25

Mittelfranken

DE26

Unterfranken

DE27

Schwaben

DE30

Berlin

DE40

Brandenburg

DE80

Mecklenburg-Vorpommern

DE91

Braunschweig

DED2

Dresden

DED4

Chemnitz

DED5

Leipzig

DEE0

Sachsen-Anhalt

DEG0

Thüringen

ITC1

Piemonte

ITC2

Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste

ITC3

Liguria

ITC4

Lombardia

ITH1

Provincia Autonoma di Bolzano/Bozen

ITH2

Provincia Autonoma di Trento

ITH3

Veneto

ITH4

Friuli-Venezia Giulia

ITH5

Emilia-Romagna

HR02

Panonska Hrvatska

HR03

Jadranska Hrvatska

HR05

Grad Zagreb

HR06

Sjeverna Hrvatska

HU11

Budapest

HU12

Pest

HU21

Közép-Dunántúl

HU22

Nyugat-Dunántúl

HU23

Dél-Dunántúl

HU31

Észak-Magyarország

HU32

Észak-Alföld

HU33

Dél-Alföld

AT11

Burgenland

AT12

Niederösterreich

AT13

Wien

AT21

Kärnten

AT22

Steiermark

AT31

Oberösterreich

AT32

Salzburg

AT33

Tirol

AT34

Vorarlberg

PL21

Małopolskie

PL22

Śląskie

PL41

Wielkopolskie

PL42

Zachodniopomorskie

PL43

Lubuskie

PL51

Dolnośląskie

PL52

Opolskie

PL61

Kujawsko-pomorskie

PL62

Warmińsko-mazurskie

PL63

Pomorskie

PL71

Łódzkie

PL72

Świętokrzyskie

PL81

Lubelskie

PL82

Podkarpackie

PL84

Podlaskie

PL91

Warszawski stołeczny

PL92

Mazowiecki regionalny

SI03

Vzhodna Slovenija

SI04

Zahodna Slovenija

SK01

Bratislavský kraj

SK02

Západné Slovensko

SK03

Stredné Slovensko

SK04

Východné Slovensko

2021TC16FFTN004

HU AT BG CZ DE HR RO SI SK BA ME RS MD UA

(Interreg VI-B) Danube (Dunăre)
   (1)

AT11

Burgenland

AT12

Niederösterreich

AT13

Wien

AT21

Kärnten

AT22

Steiermark

AT31

Oberösterreich

AT32

Salzburg

AT33

Tirol

AT34

Vorarlberg

BG31

Северозападен/Severozapaden

BG32

Северен централен/Severen tsentralen

BG33

Североизточен/Severoiztochen

BG34

Югоизточен/Yugoiztochen

BG41

Югозападен/Yugozapaden

BG42

Южен централен/Yuzhen tsentralen

CZ01

Praha

CZ02

Střední Čechy

CZ03

Jihozápad

CZ04

Severozápad

CZ05

Severovýchod

CZ06

Jihovýchod

CZ07

Střední Morava

CZ08

Moravskoslezsko

DE11

Stuttgart

DE12

Karlsruhe

DE13

Freiburg

DE14

Tübingen

DE21

Oberbayern

DE22

Niederbayern

DE23

Oberpfalz

DE24

Oberfranken

DE25

Mittelfranken

DE26

Unterfranken

DE27

Schwaben

HR02

Panonska Hrvatska

HR03

Jadranska Hrvatska

HR05

Grad Zagreb

HR06

Sjeverna Hrvatska

HU11

Budapest

HU12

Pest

HU21

Közép-Dunántúl

HU22

Nyugat-Dunántúl

HU23

Dél-Dunántúl

HU31

Észak-Magyarország

HU32

Észak-Alföld

HU33

Dél-Alföld

RO11

Nord-Vest

RO12

Centru

RO21

Nord-Est

RO22

Sud-Est

RO31

Sud-Muntenia

RO32

București-Ilfov

RO41

Sud-Vest Oltenia

RO42

Vest

SI03

Vzhodna Slovenija

SI04

Zahodna Slovenija

SK01

Bratislavský kraj

SK02

Západné Slovensko

SK03

Stredné Slovensko

SK04

Východné Slovensko

BA

Bosnia și Herțegovina

ME

Muntenegru

RS1

Serbia - sever

RS11

City of Belgrade

RS12

Autonomous Province of Vojvodina

RS21

Region Šumadije i Zapadne Srbije

RS22

Region Južne i Istočne Srbije

MD

Moldova

UA

Chernivtsi oblast

UA

Ivano-Frankivsk oblast

UA

Zakarpattia oblast

UA

Odessa oblast

2021TC16FFTN001

FR BG EL ES HR IT CY MT PT SI AL BA ME MK

(Interreg VI-B) EURO MEDITERRANEAN (EURO MED) [Zona euromediteraneeană (EURO MED)]

BG31

Северозападен/Severozapaden

BG32

Северен централен/Severen tsentralen

BG33

Североизточен/Severoiztochen

BG34

Югоизточен/Yugoiztochen

BG41

Югозападен/Yugozapaden

BG42

Южен централен/Yuzhen tsentralen

EL30

Αττική/Attiki

EL41

Βόρειο Αιγαίο/Voreio Aigaio

EL42

Νότιο Αιγαίο/Notio Aigaio

EL43

Κρήτη/Kriti

EL51

Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki

EL52

Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia

EL53

Δυτική Μακεδονία/Dytiki Makedonia

EL54

Ήπειρος/Ipeiros

EL61

Θεσσαλία/Thessalia

EL62

Ιόνια Νησιά/Ionia Nisia

EL63

Δυτική Ελλάδα/Dytiki Elláda

EL64

Στερεά Ελλάδα/Sterea Elláda

EL65

Πελοπόννησος/Peloponnisos

ES24

Aragón

ES30

Comunidad de Madrid

ES42

Castilla-La Mancha

ES43

Extremadura

ES51

Cataluña

ES52

Comunitat Valenciana

ES53

Illes Balears

ES61

Andalucía

ES62

Región de Murcia

ES63

Ciudad de Ceuta

ES64

Ciudad de Melilla

FRJ1

Languedoc-Roussillon

FRJ2

Midi-Pyrénées

FRK2

Rhône-Alpes

FRL0

Provence-Alpes-Côte d’Azur

FRM0

Corse

HR02

Panonska Hrvatska

HR03

Jadranska Hrvatska

HR05

Grad Zagreb

HR06

Sjeverna Hrvatska

ITC1

Piemonte

ITC2

Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste

ITC3

Liguria

ITC4

Lombardia

ITF1

Abruzzo

ITF2

Molise

ITF3

Campania

ITF4

Puglia

ITF5

Basilicata

ITF6

Calabria

ITG1

Sicilia

ITG2

Sardegna

ITH3

Veneto

ITH4

Friuli-Venezia Giulia

ITH5

Emilia-Romagna

ITI1

Toscana

ITI2

Umbria

ITI3

Marche

ITI4

Lazio

CY

Κύπρος/Kýpros

MT

Malta

PT15

Algarve

PT17

Área Metropolitana de Lisboa

PT18

Alentejo

SI03

Vzhodna Slovenija

SI04

Zahodna Slovenija

ME

Muntenegru

MK

Macedonia de Nord

AL

Albania

BA

Bosnia și Herțegovina

2021TC16FFTN005

SE IE FI FO GL IS NO

(Interreg VI-B) Northern Periphery and Arctic (Periferia nordică și Arctica)

IE04

Northern and Western

IE05

Southern

FI19

Länsi-Suomi

FI1D

Pohjois- ja Itä-Suomi

SE32

Mellersta Norrland

SE33

Övre Norrland

FO

Insulele Feroe

GL

Groenlanda (TTPM)

IS

Ísland

NO06

Trøndelag

NO07

Nord-Norge

NO0B

Svalbard og Jan Mayen

2021TC16RFTN004

DK BE DE FR NL SE NO

(Interreg VI-B) North Sea (Marea Nordului)

BE21

Prov. Antwerpen

BE22

Prov. Limburg (BE)

BE23

Prov. Oost-Vlaanderen

BE24

Prov. Vlaams-Brabant

BE25

Prov. West-Vlaanderen

DK01

Hovedstaden

DK02

Sjælland

DK03

Syddanmark

DK04

Midtjylland

DK05

Nordjylland

DE50

Bremen

DE60

Hamburg

DE91

Braunschweig

DE92

Hannover

DE93

Lüneburg

DE94

Weser-Ems

DEF0

Schleswig-Holstein

FRD1

Basse-Normandie

FRD2

Haute-Normandie

FRE1

Nord-Pas de Calais

FRE2

Picardie

FRH0

Bretagne

NL11

Groningen

NL12

Friesland (NL)

NL13

Drenthe

NL21

Overijssel

NL22

Gelderland

NL23

Flevoland

NL31

Utrecht

NL32

Noord-Holland

NL33

Zuid-Holland

NL34

Zeeland

NL41

Noord-Brabant

NL42

Limburg (NL)

SE21

Småland med öarna

SE22

Sydsverige

SE23

Västsverige

SE31

Norra Mellansverige

NO02

Innlandet

NO06

Trøndelag

NO08

Oslo og Viken

NO09

Agder og Sør-Østlandet

NO0A

Vestlandet

2021TC16RFTN005

FR BE DE IE NL LU CH

(Interreg VI-B) North West Europe (Europa de Nord-Vest)

BE10

Région de Bruxelles-Capitale/Brussels Hoofdstedelijk Gewest

BE21

Prov. Antwerpen

BE22

Prov. Limburg (BE)

BE23

Prov. Oost-Vlaanderen

BE24

Prov. Vlaams-Brabant

BE25

Prov. West-Vlaanderen

BE31

Prov. Brabant Wallon

BE32

Prov. Hainaut

BE33

Prov. Liège

BE34

Prov. Luxemburg (BE)

BE35

Prov. Namur

DE11

Stuttgart

DE12

Karlsruhe

DE13

Freiburg

DE14

Tübingen

DE24

Oberfranken

DE25

Mittelfranken

DE26

Unterfranken

DE27

Schwaben

DE50

Bremen

DE71

Darmstadt

DE72

Gießen

DE73

Kassel

DE92

Hannover

DE94

Weser-Ems

DEA1

Düsseldorf

DEA2

Köln

DEA3

Münster

DEA4

Detmold

DEA5

Arnsberg

DEB1

Koblenz

DEB2

Trier

DEB3

Rheinhessen-Pfalz

DEC0

Saarland

FR10

Ile-de-France

FRB0

Centre – Val de Loire

FRC1

Bourgogne

FRC2

Franche-Comté

FRD1

Basse-Normandie

FRD2

Haute-Normandie

FRE1

Nord-Pas de Calais

FRE2

Picardie

FRF1

Alsace

FRF2

Champagne-Ardenne

FRF3

Lorraine

FRG0

Pays de la Loire

FRH0

Bretagne

IE04

Northern and Western

IE05

Southern

IE06

Eastern and Midland

LU

Luxemburg

NL11

Groningen

NL12

Friesland (NL)

NL13

Drenthe

NL21

Overijssel

NL22

Gelderland

NL23

Flevoland

NL31

Utrecht

NL32

Noord-Holland

NL33

Zuid-Holland

NL34

Zeeland

NL41

Noord-Brabant

NL42

Limburg (NL)

CH

Schweiz/Suisse/Svizzera

2021TC16RFTN006

ES FR PT AD

(Interreg VI-B) South West Europe (SUDOE) [Europa de Sud-Vest (SUDOE)]

ES11

Galicia

ES12

Principado de Asturias

ES13

Cantabria

ES21

País Vasco

ES22

Comunidad Foral de Navarra

ES23

La Rioja

ES24

Aragón

ES30

Comunidad de Madrid

ES41

Castilla y León

ES42

Castilla-La Mancha

ES43

Extremadura

ES51

Cataluña

ES52

Comunitat Valenciana

ES53

Illes Balears

ES61

Andalucía

ES62

Región de Murcia

ES63

Ciudad de Ceuta

ES64

Ciudad de Melilla

FRI3

Poitou-Charentes

FRI1

Aquitaine

FRJ2

Midi-Pyrénées

FRI2

Limousin

FRK1

Auvergne

FRJ1

Languedoc-Roussillon

PT11

Norte

PT15

Algarve

PT16

Centro (PT)

PT17

Área Metropolitana de Lisboa

PT18

Alentejo

AD

Andorra

2021TC16NXTN001

IT EL ES FR CY MT PT TR DZ EG IL JO LB PS TN

(Interreg VI-B) NEXT Mediterranean Sea Basin (NEXT MED) [NEXT Bazinul Mării Mediterane (NEXT MED)]

EL30

Αττική/Attiki

EL41

Βόρειο Αιγαίο/Voreio Aigaio

EL42

Νότιο Αιγαίο/Notio Aigaio

EL43

Κρήτη/Kriti

EL51

Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki

EL52

Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia

EL53

Δυτική Μακεδονία/Dytiki Makedonia

EL54

Ήπειρος/Ipeiros

EL61

Θεσσαλία/Thessalia

EL62

Ιόνια Νησιά/Ionia Nisia

EL63

Δυτική Ελλάδα/Dytiki Elláda

EL64

Στερεά Ελλάδα/Sterea Elláda

EL65

Πελοπόννησος/Peloponnisos

ES51

Cataluña

ES52

Comunitat Valenciana

ES53

Illes Balears

ES61

Andalucía

ES62

Región de Murcia

ES63

Ciudad de Ceuta

ES64

Ciudad de Melilla

FRJ1

Languedoc-Roussillon

FRJ2

Midi-Pyrénées

FRL0

Provence-Alpes-Côte d’Azur

FRM0

Corse

ITC3

Liguria

ITF3

Campania

ITF4

Puglia

ITF5

Basilicata

ITF6

Calabria

ITG1

Sicilia

ITG2

Sardegna

ITI1

Toscana

ITI4

Lazio

CY

Κύπρος/Cyprus

MT

Malta

PT15

Algarve

TR21

Tekirdağ, Edirne, Kırklareli

TR22

Balıkesir, Çanakkale

TR31

İzmir

TR32

Aydın, Denizli, Muğla

TR33

Manisa, Afyonkarahisar, Kütahya, Ușak

TR61

Antalya, Isparta, Burdur

TR62

Adana, Mersin

TR63

Hatay, Kahramanmaraș, Osmaniye

DZ

Tlemcen

DZ

Ain-Temouchent

DZ

Oran

DZ

Mostaganem

DZ

Chlef

DZ

Tipaza

DZ

Boumerdes

DZ

Tizi Ouzou

DZ

Bejaia

DZ

Jijel

DZ

Skikda

DZ

Annaba

DZ

El-Tarf

DZ

Alger

EG

Matruh

EG

Al Iskandariyah (alex.)

EG

Al Buhayrah (behera)

EG

Kafr-el-sheikh

EG

Ash Sharqiyah (sharkia)

EG

Al Daqahliyah (dakahlia)

EG

Dumyat (damietta)

EG

As Ismailiyah (ismailia)

EG

Bur Said (port Said)

EG

Governorate of Cairo

IL

Israel (2)

JO

Iordania

LB

Liban

PS

Palestina (3)

TN

Zaghouan

TN

Kairouan

TN

Sidi Bouz

TN

Manouba

TN

Siliana

TN

Le Kef

TN

Gafsa

TN

Kebili

TN

Tataouine

TN

Jendouba

TN

Beja

TN

Bizerte

TN

Ariana

TN

Tunis

TN

Ben Arous

TN

Nabeul

TN

Sousse

TN

Monastir

TN

Mahdia

TN

Sfax

TN

Gabes

TN

Medenine

2021TC16NXTN003

ES PT MA

(Interreg VI-B) NEXT Mid-Atlantic (NEXT Zona central-atlantică)
   (4)

ES61

Andalucía

ES70

Canarias

PT15

Algarve

PT18

Alentejo

PT30

Regiăo Autónoma da Madeira

MA

Maroc

2021TC16NXTN002

BG EL RO TR AM GE MD UA RU

(Interreg VI-B) NEXT Black Sea Basin (NEXT Bazinul Mării Negre)
   (5)

BG33

Североизточен/Severoiztochen

BG34

Югоизточен/Yugoiztochen

EL51

Ανατολική Μακεδονία, Θράκη/Anatoliki Makedonia, Thraki

EL52

Κεντρική Μακεδονία/Kentriki Makedonia

RO22

Sud-Est

TR10

İstanbul

TR21

Tekirdağ, Edirne, Kırklareli

TR42

Kocaeli, Sakarya, Düzce, Bolu, Yalova

TR81

Zonguldak, Karabük, Bartın

TR82

Kastamonu, Çankırı, Sinop

TR83

Samsun, Tokat, Çorum, Amasya

TR90

Trabzon, Ordu, Giresun, Rize, Artvin, Gümüșhane

AM

Armenia

GE

Georgia

MD

Republica Moldova

UA

Donetsk oblast (6) (Bakhmut District, Kramatorsk District, Volnovakha District, Mariupol District, Pokrovsk District)

UA

Kherson oblast

UA

Mykolayiv oblast

UA

Odessa oblast

UA

Zaporizhzhia oblast

RU

Adygea Republic

RU

Krasnodar Krai

RU

Rostov oblast

---

(1)  UA: Restricțiile generale ale UE privind cooperarea în regiunile care sunt anexate ilegal de către Rusia se aplică, de asemenea, programelor Interreg.

(2)  În conformitate cu politica UE, programul CTF nu se aplică teritoriilor ocupate de Israel începând din iunie 1967. Astfel, în conformitate cu Orientările privind eligibilitatea entităților israeliene și a activităților acestora în teritoriile ocupate de Israel începând cu iunie 1967 pentru granturi, premii și instrumente financiare finanțate de UE începând cu 2014 (JO C 205/9 din 19.7.2013), numai entitățile israeliene al căror loc de stabilire se află în interiorul frontierelor Israelului anterioare anului 1967 sunt considerate eligibile pentru finanțare din partea UE. În plus, activitățile entităților israeliene finanțate de UE nu trebuie să se desfășoare în teritoriile ocupate de Israel începând din iunie 1967.

(3)  Această denumire nu trebuie interpretată ca o recunoaștere a statului Palestina și nu aduce atingere poziției fiecărui stat membru în parte pe această temă.

(4)  Definirea acoperirii geografice în afara UE este în curs.

(5)  UA: Restricțiile generale ale UE privind cooperarea în regiunile care sunt anexate ilegal de către Rusia se aplică, de asemenea, programelor Interreg NEXT.

(6)  În oblastul Donetsk nu sunt eligibile decât regiunile aflate sub controlul deplin al Guvernului Ucrainei.

---

ANEXA III

Lista zonelor vizate de programele Interreg care urmează să beneficieze de sprijin în cadrul componentei D

| 2021TC16FFOR001 | ES PT Mai multe țări terțe și țări sau teritorii de peste mări | (Interreg VI-D) Madeira-Azore-Insulele Canare (MAC) |
| --- | --- | --- |
| | ES70 | Canarias |
| | PT20 | Regiăo Autónoma dos Açores |
| | PT30 | Regiăo Autónoma da Madeira |
| | CV | Cabo Verde |
| | CI | Côte d’Ivoire |
| | GM | Gambia |
| | GH | Ghana |
| | MR | Mauritania |
| | SN | Senegal |
| | ST | São Tomé și Príncipe |
| | | |
| 2021TC16FFOR002 | FR Mai multe țări terțe și țări sau teritorii de peste mări | (Interreg VI-D) Mozambique Channel (Canalul Mozambic) |
| | FRY5 | Mayotte |
| | FRY4 | Réunion |
| | KM | Uniunea Comorelor |
| | MG | Madagascar |
| | MZ | Mozambic |
| | SC | Seychelles |
| | TZ | Tanzania |
| | | |
| 2021TC16FFOR003 | FR Mai multe țări terțe și țări sau teritorii de peste mări | (Interreg VI-D) Caribbean (Regiunea Caraibe) |
| | FRY1 | Guadelupa |
| | FRY1 | Saint-Martin |
| | FRY2 | Martinica |
| | FRY3 | Guyana |
| | AG | Antigua și Barbuda |
| | AW | Aruba (TTPM) |
| | BS | Bahamas |
| | BB | Barbados |
| | BL | Saint-Barthélemy (TTPM) |
| | BZ | Belize |
| | BQ | Bonaire (TTPM) |
| | BQ | Sint Eustatius (TTPM) |
| | BQ | Saba (TTPM) |
| | BR | Brazilia (numai statele Amapa, Para, Amazonas și Roraima) |
| | CO | Columbia |
| | CR | Costa Rica |
| | CU | Cuba |
| | CW | Curaçao (TTPM) |
| | DM | Dominica |
| | DO | Republica Dominicană |
| | SV | El Salvador |
| | GD | Grenada |
| | GT | Guatemala |
| | GY | Guyana |
| | HT | Haiti |
| | HN | Honduras |
| | JM | Jamaica |
| | MX | Mexic |
| | NI | Nicaragua |
| | PA | Panama |
| | PR | Puerto Rico |
| | KN | Saint Kitts și Nevis |
| | LC | Saint Lucia |
| | VC | Saint Vincent și Grenadinele |
| | SX | Sint-Maarten (TTPM) |
| | SR | Suriname |
| | TT | Trinidad și Tobago |
| | VE | Venezuela |
| | | |
| 2021TC16FFOR004 | FR Mai multe țări terțe și țări sau teritorii de peste mări | (Interreg VI-D) Indian Ocean (Oceanul Indian) |
| | FRY4 | Réunion |
| | FRY5 | Mayotte |
| | TF | Teritoriile Australe și Antarctice Franceze (TTPM) |
| | AU | Australia |
| | KM | Comore |
| | IN | India |
| | KE | Kenya |
| | MG | Madagascar |
| | MV | Maldive |
| | MU | Mauritius |
| | MZ | Mozambic |
| | SC | Seychelles |
| | ZA | Africa de Sud |
| | LK | Sri Lanka |
| | TZ | Tanzania |
| | | |
| 2021TC16FFOR005 | FR Mai multe țări terțe și țări sau teritorii de peste mări | (Interreg VI-D) Amazonia |
| | FRY3 | Guyana |
| | BR | Brazilia (numai statele Amapa, Para și Amazonas) |
| | SR | Suriname |
| | GY | Guyana |

2021TC16FFOR001

ES PT Mai multe țări terțe și țări sau teritorii de peste mări

(Interreg VI-D) Madeira-Azore-Insulele Canare (MAC)

ES70

Canarias

PT20

Regiăo Autónoma dos Açores

PT30

Regiăo Autónoma da Madeira

CV

Cabo Verde

CI

Côte d’Ivoire

GM

Gambia

GH

Ghana

MR

Mauritania

SN

Senegal

ST

São Tomé și Príncipe

2021TC16FFOR002

FR Mai multe țări terțe și țări sau teritorii de peste mări

(Interreg VI-D) Mozambique Channel (Canalul Mozambic)

FRY5

Mayotte

FRY4

Réunion

KM

Uniunea Comorelor

MG

Madagascar

MZ

Mozambic

SC

Seychelles

TZ

Tanzania

2021TC16FFOR003

FR Mai multe țări terțe și țări sau teritorii de peste mări

(Interreg VI-D) Caribbean (Regiunea Caraibe)

FRY1

Guadelupa

FRY1

Saint-Martin

FRY2

Martinica

FRY3

Guyana

AG

Antigua și Barbuda

AW

Aruba (TTPM)

BS

Bahamas

BB

Barbados

BL

Saint-Barthélemy (TTPM)

BZ

Belize

BQ

Bonaire (TTPM)

BQ

Sint Eustatius (TTPM)

BQ

Saba (TTPM)

BR

Brazilia (numai statele Amapa, Para, Amazonas și Roraima)

CO

Columbia

CR

Costa Rica

CU

Cuba

CW

Curaçao (TTPM)

DM

Dominica

DO

Republica Dominicană

SV

El Salvador

GD

Grenada

GT

Guatemala

GY

Guyana

HT

Haiti

HN

Honduras

JM

Jamaica

MX

Mexic

NI

Nicaragua

PA

Panama

PR

Puerto Rico

KN

Saint Kitts și Nevis

LC

Saint Lucia

VC

Saint Vincent și Grenadinele

SX

Sint-Maarten (TTPM)

SR

Suriname

TT

Trinidad și Tobago

VE

Venezuela

2021TC16FFOR004

FR Mai multe țări terțe și țări sau teritorii de peste mări

(Interreg VI-D) Indian Ocean (Oceanul Indian)

FRY4

Réunion

FRY5

Mayotte

TF

Teritoriile Australe și Antarctice Franceze (TTPM)

AU

Australia

KM

Comore

IN

India

KE

Kenya

MG

Madagascar

MV

Maldive

MU

Mauritius

MZ

Mozambic

SC

Seychelles

ZA

Africa de Sud

LK

Sri Lanka

TZ

Tanzania

2021TC16FFOR005

FR Mai multe țări terțe și țări sau teritorii de peste mări

(Interreg VI-D) Amazonia

FRY3

Guyana

BR

Brazilia (numai statele Amapa, Para și Amazonas)

SR

Suriname

GY

Guyana

---

ANEXA IV

Regiunile de nivel NUTS 3 ale Uniunii luate în considerare pentru alocarea FEDR pentru cooperarea transfrontalieră la toate frontierele interne și la frontierele externe acoperite de instrumentele de finanțare externă ale Uniunii

| BE211 | Arr. Antwerpen |
| --- | --- |
| BE213 | Arr. Turnhout |
| BE221 | Arr. Hasselt |
| BE222 | Arr. Maaseik |
| BE223 | Arr. Tongeren |
| BE232 | Arr. Dendermonde |
| BE233 | Arr. Eeklo |
| BE234 | Arr. Gent |
| BE236 | Arr. Sint-Niklaas |
| BE251 | Arr. Brugge |
| BE252 | Arr. Diksmuide |
| BE253 | Arr. Ieper |
| BE254 | Arr. Kortrijk |
| BE255 | Arr. Oostende |
| BE256 | Arr. Roeselare |
| BE257 | Arr. Tielt |
| BE258 | Arr. Veurne |
| BE321 | Arr. Ath |
| BE322 | Arr. Charleroi |
| BE323 | Arr. Mons |
| BE324 | Arr. Mouscron |
| BE325 | Arr. Soignies |
| BE326 | Arr. Thuin |
| BE327 | Arr. Tournai |
| BE332 | Arr. Liège |
| BE335 | Arr. Verviers – communes francophones |
| BE336 | Bezirk Verviers – Deutschsprachige Gemeinschaft |
| BE341 | Arr. Arlon |
| BE342 | Arr. Bastogne |
| BE344 | Arr. Neufchâteau |
| BE345 | Arr. Virton |
| BE351 | Arr. Dinant |
| BE353 | Arr. Philippeville |
| BG311 | Видин (Vidin) |
| BG312 | Монтана (Montana) |
| BG313 | Враца (Vratsa) |
| BG314 | Плевен (Pleven) |
| BG321 | Велико Търново (Veliko Tarnovo) |
| BG323 | Русе (Ruse) |
| BG325 | Силистра (Silistra) |
| BG332 | Добрич (Dobrich) |
| BG341 | Бургас (Burgas) |
| BG343 | Ямбол (Yambol) |
| BG412 | София (Sofia) |
| BG413 | Благоевград (Blagoevgrad) |
| BG414 | Перник (Pernik) |
| BG415 | Кюстендил (Kyustendil) |
| BG422 | Хасково (Haskovo) |
| BG424 | Смолян (Smolyan) |
| BG425 | Кърджали (Kardzhali) |
| CZ031 | Jihočeský kraj |
| CZ032 | Plzeňský kraj |
| CZ041 | Karlovarský kraj |
| CZ042 | Ústecký kraj |
| CZ051 | Liberecký kraj |
| CZ052 | Královéhradecký kraj |
| CZ053 | Pardubický kraj |
| CZ064 | Jihomoravský kraj |
| CZ071 | Olomoucký kraj |
| CZ072 | Zlínský kraj |
| CZ080 | Moravskoslezský kraj |
| DK011 | Byen København |
| DK012 | Københavns omegn |
| DK013 | Nordsjælland |
| DK014 | Bornholm |
| DK021 | Østsjælland |
| DK022 | Vest- og Sydsjælland |
| DK031 | Fyn |
| DK032 | Sydjylland |
| DK042 | Østjylland |
| DK050 | Nordjylland |
| DE121 | Baden-Baden, Stadtkreis |
| DE122 | Karlsruhe, Stadtkreis |
| DE124 | Rastatt |
| DE131 | Freiburg im Breisgau, Stadtkreis |
| DE132 | Breisgau-Hochschwarzwald |
| DE133 | Emmendingen |
| DE134 | Ortenaukreis |
| DE136 | Schwarzwald-Baar-Kreis |
| DE138 | Konstanz |
| DE139 | Lörrach |
| DE13A | Waldshut |
| DE147 | Bodenseekreis |
| DE213 | Rosenheim, Kreisfreie Stadt |
| DE214 | Altötting |
| DE215 | Berchtesgadener Land |
| DE216 | Bad Tölz-Wolfratshausen |
| DE21D | Garmisch-Partenkirchen |
| DE21F | Miesbach |
| DE21K | Rosenheim, Landkreis |
| DE21M | Traunstein |
| DE222 | Passau, Kreisfreie Stadt |
| DE225 | Freyung-Grafenau |
| DE228 | Passau, Landkreis |
| DE229 | Regen |
| DE22A | Rottal-Inn |
| DE233 | Weiden i. d. Opf, Kreisfreie Stadt |
| DE235 | Cham |
| DE237 | Neustadt a. d. Waldnaab |
| DE239 | Schwandorf |
| DE23A | Tirschenreuth |
| DE244 | Hof, Kreisfreie Stadt |
| DE249 | Hof, Landkreis |
| DE24D | Wunsiedel i. Fichtelgebirge |
| DE273 | Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt |
| DE27A | Lindau (Bodensee) |
| DE27B | Ostallgäu |
| DE27E | Oberallgäu |
| DE402 | Cottbus, Kreisfreie Stadt |
| DE403 | Frankfurt (Oder), Kreisfreie Stadt |
| DE405 | Barnim |
| DE409 | Märkisch-Oderland |
| DE40C | Oder-Spree |
| DE40G | Spree-Neiße |
| DE40I | Uckermark |
| DE803 | Rostock, Kreisfreie Stadt |
| DE80K | Landkreis Rostock |
| DE80L | Vorpommern-Rügen |
| DE80M | Nordwestmecklenburg |
| DE80N | Vorpommern-Greifswald |
| DE942 | Emden, Kreisfreie Stadt |
| DE949 | Emsland |
| DE94B | Grafschaft Bentheim |
| DE94C | Leer |
| DEA15 | Mönchengladbach, Kreisfreie Stadt |
| DEA1B | Kleve |
| DEA1E | Viersen |
| DEA26 | Düren |
| DEA28 | Euskirchen |
| DEA29 | Heinsberg |
| DEA2D | Städteregion Aachen |
| DEA34 | Borken |
| DEB21 | Trier, Kreisfreie Stadt |
| DEB23 | Eifelkreis Bitburg-Prüm |
| DEB25 | Trier-Saarburg |
| DEB33 | Landau in der Pfalz, Kreisfreie Stadt |
| DEB37 | Pirmasens, Kreisfreie Stadt |
| DEB3A | Zweibrücken, Kreisfreie Stadt |
| DEB3E | Germersheim |
| DEB3H | Südliche Weinstraße |
| DEB3K | Südwestpfalz |
| DEC01 | Regionalverband Saarbrücken |
| DEC02 | Merzig-Wadern |
| DEC03 | Neunkirchen |
| DEC04 | Saarlouis |
| DEC05 | Saarpfalz-Kreis |
| DED2C | Bautzen |
| DED2D | Görlitz |
| DED2F | Sächsische Schweiz-Osterzgebirge |
| DED42 | Erzgebirgskreis |
| DED43 | Mittelsachsen |
| DED44 | Vogtlandkreis |
| DEF01 | Flensburg, Kreisfreie Stadt |
| DEF02 | Kiel, Kreisfreie Stadt |
| DEF03 | Lübeck, Kreisfreie Stadt |
| DEF07 | Nordfriesland |
| DEF08 | Ostholstein |
| DEF0A | Plön |
| DEF0B | Rendsburg-Eckernförde |
| DEF0C | Schleswig-Flensburg |
| EE001 | Põhja-Eesti |
| EE004 | Lääne-Eesti |
| EE006 | Kesk-Eesti |
| EE007 | Kirde-Eesti |
| EE008 | Lõuna-Eesti |
| IE041 | Border |
| IE052 | South-East |
| IE053 | South-West |
| IE061 | Dublin |
| IE062 | Mid-East |
| EL411 | Λέσβος, Λήμνος (Lesvos, Limnos) |
| EL412 | Ικαρία, Σάμος (Ikaria, Samos) |
| EL413 | Χίος (Chios) |
| EL421 | Κάλυμνος, Κάρπαθος, Κως, Ρόδος (Kalymnos, Karpathos, Kos, Rodos) |
| EL422 | Άνδρος, Θήρα, Κέα, Μήλος, Μύκονος, Νάξος, Πάρος, Σύρος, Τήνος (Andros, Thira, Kea, Milos, Mykonos, Naxos, Paros, Syros, Tinos) |
| EL511 | Έβρος (Evros) |
| EL512 | Ξάνθη (Xanthi) |
| EL513 | Ροδόπη (Rodopi) |
| EL514 | Δράμα (Drama) |
| EL515 | Θάσος, Καβάλα (Thasos, Kavala) |
| EL523 | Κιλκίς (Kilkis) |
| EL524 | Πέλλα (Pella) |
| EL526 | Σέρρες (Serres) |
| EL532 | Καστοριά (Kastoria) |
| EL533 | Φλώρινα (Florina) |
| EL541 | Άρτα, Πρέβεζα (Arta, Preveza) |
| EL542 | Θεσπρωτία (Thesprotia) |
| EL543 | Ιωάννινα (Ioannina) |
| EL613 | Μαγνησία, Σποράδες (Magnisia, Sporades) |
| EL622 | Κέρκυρα (Kerkyra) |
| EL642 | Εύβοια (Evvoia) |
| ES113 | Ourense |
| ES114 | Pontevedra |
| ES212 | Gipuzkoa |
| ES220 | Navarra |
| ES241 | Huesca |
| ES415 | Salamanca |
| ES419 | Zamora |
| ES431 | Badajoz |
| ES432 | Cáceres |
| ES512 | Girona |
| ES513 | Lleida |
| ES611 | Almería |
| ES612 | Cádiz |
| ES614 | Granada |
| ES615 | Huelva |
| ES617 | Málaga |
| ES630 | Ceuta |
| ES640 | Melilla |
| FRC21 | Doubs |
| FRC22 | Jura |
| FRC24 | Territoire de Belfort |
| FRD11 | Calvados |
| FRD12 | Manche |
| FRD21 | Eure |
| FRD22 | Seine-Maritime |
| FRE11 | Nord |
| FRE12 | Pas-de-Calais |
| FRE21 | Aisne |
| FRE23 | Somme |
| FRF11 | Bas-Rhin |
| FRF12 | Haut-Rhin |
| FRF21 | Ardennes |
| FRF31 | Meurthe-et-Moselle |
| FRF32 | Meuse |
| FRF33 | Moselle |
| FRI15 | Pyrénées-Atlantiques |
| FRJ15 | Pyrénées-Orientales |
| FRJ21 | Ariège |
| FRJ23 | Haute-Garonne |
| FRJ26 | Hautes-Pyrénées |
| FRK21 | Ain |
| FRK27 | Savoie |
| FRK28 | Haute-Savoie |
| FRL01 | Alpes-de-Haute-Provence |
| FRL02 | Hautes-Alpes |
| FRL03 | Alpes-Maritimes |
| FRM01 | Corse-du-Sud |
| FRM02 | Haute-Corse |
| HR031 | Primorsko-goranska županija |
| HR032 | Ličko-senjska županija |
| HR033 | Zadarska županija |
| HR034 | Šibensko-kninska županija |
| HR035 | Splitsko-dalmatinska županija |
| HR036 | Istarska županija |
| HR037 | Dubrovačko-neretvanska županija |
| HR041 | Grad Zagreb |
| HR042 | Zagrebačka županija |
| HR043 | Krapinsko-zagorska županija |
| HR044 | Varaždinska županija |
| HR045 | Koprivničko-križevačka županija |
| HR046 | Međimurska županija |
| HR048 | Virovitičko-podravska županija |
| HR049 | Požeško-slavonska županija |
| HR04A | Brodsko-posavska županija |
| HR04B | Osječko-baranjska županija |
| HR04C | Vukovarsko-srijemska županija |
| HR04D | Karlovačka županija |
| HR04E | Sisačko-moslavačka županija |
| ITC11 | Torino |
| ITC12 | Vercelli |
| ITC14 | Verbano-Cusio-Ossola |
| ITC16 | Cuneo |
| ITC20 | Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste |
| ITC31 | Imperia |
| ITC32 | Savona |
| ITC33 | Genova |
| ITC34 | La Spezia |
| ITC41 | Varese |
| ITC42 | Como |
| ITC44 | Sondrio |
| ITF44 | Brindisi |
| ITF45 | Lecce |
| ITF46 | Foggia |
| ITF47 | Bari |
| ITG11 | Trapani |
| ITG14 | Agrigento |
| ITG15 | Caltanissetta |
| ITG18 | Ragusa |
| ITG19 | Siracusa |
| ITG25 | Sassari |
| ITG26 | Nuoro |
| ITG29 | Olbia-Tempio |
| ITG2A | Ogliastra |
| ITH10 | Bolzano-Bozen |
| ITH33 | Belluno |
| ITH42 | Udine |
| ITH43 | Gorizia |
| ITH44 | Trieste |
| ITH56 | Ferrara |
| ITH57 | Ravenna |
| ITH58 | Forlì-Cesena |
| ITH59 | Rimini |
| ITI11 | Massa-Carrara |
| ITI12 | Lucca |
| ITI16 | Livorno |
| ITI17 | Pisa |
| ITI1A | Grosseto |
| ITI31 | Pesaro e Urbino |
| ITI32 | Ancona |
| ITI33 | Macerata |
| ITI35 | Fermo |
| ITI41 | Viterbo |
| CY000 | Κύπρος (Kýpros) |
| LV003 | Kurzeme |
| LV005 | Latgale |
| LV007 | Pierīga |
| LV008 | Vidzeme |
| LV009 | Zemgale |
| LT011 | Vilniaus apskritis |
| LT021 | Alytaus apskritis |
| LT023 | Klaipėdos apskritis |
| LT024 | Marijampolės apskritis |
| LT025 | Panevėžio apskritis |
| LT026 | Šiaulių apskritis |
| LT027 | Tauragės apskritis |
| LT028 | Telšių apskritis |
| LT029 | Utenos apskritis |
| LU000 | Luxemburg |
| HU120 | Pest |
| HU212 | Komárom-Esztergom |
| HU221 | Győr-Moson-Sopron |
| HU222 | Vas |
| HU223 | Zala |
| HU231 | Baranya |
| HU232 | Somogy |
| HU311 | Borsod-Abaúj-Zemplén |
| HU313 | Nógrád |
| HU321 | Hajdú-Bihar |
| HU323 | Szabolcs-Szatmár-Bereg |
| HU331 | Bács-Kiskun |
| HU332 | Békés |
| HU333 | Csongrád |
| MT001 | Malta |
| MT002 | Gozo and Comino/Għawdex u Kemmuna |
| NL111 | Oost-Groningen |
| NL112 | Delfzijl en omgeving |
| NL132 | Zuidoost-Drenthe |
| NL133 | Zuidwest-Drenthe |
| NL211 | Noord-Overijssel |
| NL213 | Twente |
| NL225 | Achterhoek |
| NL226 | Arnhem/Nijmegen |
| NL33C | Groot-Rijnmond |
| NL341 | Zeeuwsch-Vlaanderen |
| NL342 | Overig Zeeland |
| NL411 | West-Noord-Brabant |
| NL412 | Midden-Noord-Brabant |
| NL414 | Zuidoost-Noord-Brabant |
| NL421 | Noord-Limburg |
| NL422 | Midden-Limburg |
| NL423 | Zuid-Limburg |
| AT111 | Mittelburgenland |
| AT112 | Nordburgenland |
| AT113 | Südburgenland |
| AT124 | Waldviertel |
| AT125 | Weinviertel |
| AT126 | Wiener Umland/Nordteil |
| AT127 | Wiener Umland/Südteil |
| AT211 | Klagenfurt-Villach |
| AT212 | Oberkärnten |
| AT213 | Unterkärnten |
| AT224 | Oststeiermark |
| AT225 | West- und Südsteiermark |
| AT311 | Innviertel |
| AT313 | Mühlviertel |
| AT322 | Pinzgau-Pongau |
| AT323 | Salzburg und Umgebung |
| AT331 | Außerfern |
| AT332 | Innsbruck |
| AT333 | Osttirol |
| AT334 | Tiroler Oberland |
| AT335 | Tiroler Unterland |
| AT341 | Bludenz-Bregenzer Wald |
| AT342 | Rheintal-Bodenseegebiet |
| PL218 | Nowosądecki |
| PL219 | Nowotarski |
| PL225 | Bielski |
| PL227 | Rybnicki |
| PL424 | Miasto Szczecin |
| PL426 | Koszaliński |
| PL427 | Szczecinecko-pyrzycki |
| PL428 | Szczeciński |
| PL431 | Gorzowski |
| PL432 | Zielonogórski |
| PL515 | Jeleniogórski |
| PL517 | Wałbrzyski |
| PL523 | Nyski |
| PL621 | Elbląski |
| PL622 | Olsztyński |
| PL623 | Ełcki |
| PL634 | Gdański |
| PL636 | Słupski |
| PL811 | Bialski |
| PL812 | Chełmsko-zamojski |
| PL821 | Krośnieński |
| PL822 | Przemyski |
| PL841 | Białostocki |
| PL842 | Łomżyński |
| PL843 | Suwalski |
| PT111 | Alto Minho |
| PT112 | Cávado |
| PT11B | Alto Tâmega |
| PT11D | Douro |
| PT11E | Terras de Trás-os-Montes |
| PT150 | Algarve |
| PT16H | Beira Baixa |
| PT16J | Beiras e Serra da Estrela |
| PT184 | Baixo Alentejo |
| PT186 | Alto Alentejo |
| PT187 | Alentejo Central |
| RO111 | Bihor |
| RO114 | Maramureș |
| RO115 | Satu Mare |
| RO212 | Botoșani |
| RO213 | Iași |
| RO215 | Suceava |
| RO216 | Vaslui |
| RO223 | Constanța |
| RO224 | Galați |
| RO225 | Tulcea |
| RO312 | Călărași |
| RO314 | Giurgiu |
| RO317 | Teleorman |
| RO411 | Dolj |
| RO413 | Mehedinți |
| RO414 | Olt |
| RO421 | Arad |
| RO422 | Caraș-Severin |
| RO424 | Timiș |
| SI031 | Pomurska |
| SI032 | Podravska |
| SI033 | Koroška |
| SI034 | Savinjska |
| SI036 | Posavska |
| SI037 | Jugovzhodna Slovenija |
| SI038 | Primorsko-notranjska |
| SI042 | Gorenjska |
| SI043 | Goriška |
| SI044 | Obalno-kraška |
| SK010 | Bratislavský kraj |
| SK021 | Trnavský kraj |
| SK022 | Trenčiansky kraj |
| SK023 | Nitriansky kraj |
| SK031 | Žilinský kraj |
| SK032 | Banskobystrický kraj |
| SK041 | Prešovský kraj |
| SK042 | Košický kraj |
| FI195 | Pohjanmaa |
| FI1B1 | Helsinki-Uusimaa |
| FI1C1 | Varsinais-Suomi |
| FI1C4 | Kymenlaakso |
| FI1C5 | Etelä-Karjala |
| FI1D3 | Pohjois-Karjala |
| FI1D5 | Keski-Pohjanmaa |
| FI1D7 | Lappi |
| FI1D8 | Kainuu |
| FI1D9 | Pohjois-Pohjanmaa |
| FI200 | Åland |
| SE110 | Stockholms län |
| SE121 | Uppsala län |
| SE213 | Kalmar län |
| SE214 | Gotlands län |
| SE221 | Blekinge län |
| SE224 | Skåne län |
| SE231 | Hallands län |
| SE232 | Västra Götalands län |
| SE311 | Värmlands län |
| SE312 | Dalarnas län |
| SE313 | Gävleborgs län |
| SE321 | Västernorrlands län |
| SE322 | Jämtlands län |
| SE331 | Västerbottens län |
| SE332 | Norrbottens län |

BE211

Arr. Antwerpen

BE213

Arr. Turnhout

BE221

Arr. Hasselt

BE222

Arr. Maaseik

BE223

Arr. Tongeren

BE232

Arr. Dendermonde

BE233

Arr. Eeklo

BE234

Arr. Gent

BE236

Arr. Sint-Niklaas

BE251

Arr. Brugge

BE252

Arr. Diksmuide

BE253

Arr. Ieper

BE254

Arr. Kortrijk

BE255

Arr. Oostende

BE256

Arr. Roeselare

BE257

Arr. Tielt

BE258

Arr. Veurne

BE321

Arr. Ath

BE322

Arr. Charleroi

BE323

Arr. Mons

BE324

Arr. Mouscron

BE325

Arr. Soignies

BE326

Arr. Thuin

BE327

Arr. Tournai

BE332

Arr. Liège

BE335

Arr. Verviers – communes francophones

BE336

Bezirk Verviers – Deutschsprachige Gemeinschaft

BE341

Arr. Arlon

BE342

Arr. Bastogne

BE344

Arr. Neufchâteau

BE345

Arr. Virton

BE351

Arr. Dinant

BE353

Arr. Philippeville

BG311

Видин (Vidin)

BG312

Монтана (Montana)

BG313

Враца (Vratsa)

BG314

Плевен (Pleven)

BG321

Велико Търново (Veliko Tarnovo)

BG323

Русе (Ruse)

BG325

Силистра (Silistra)

BG332

Добрич (Dobrich)

BG341

Бургас (Burgas)

BG343

Ямбол (Yambol)

BG412

София (Sofia)

BG413

Благоевград (Blagoevgrad)

BG414

Перник (Pernik)

BG415

Кюстендил (Kyustendil)

BG422

Хасково (Haskovo)

BG424

Смолян (Smolyan)

BG425

Кърджали (Kardzhali)

CZ031

Jihočeský kraj

CZ032

Plzeňský kraj

CZ041

Karlovarský kraj

CZ042

Ústecký kraj

CZ051

Liberecký kraj

CZ052

Královéhradecký kraj

CZ053

Pardubický kraj

CZ064

Jihomoravský kraj

CZ071

Olomoucký kraj

CZ072

Zlínský kraj

CZ080

Moravskoslezský kraj

DK011

Byen København

DK012

Københavns omegn

DK013

Nordsjælland

DK014

Bornholm

DK021

Østsjælland

DK022

Vest- og Sydsjælland

DK031

Fyn

DK032

Sydjylland

DK042

Østjylland

DK050

Nordjylland

DE121

Baden-Baden, Stadtkreis

DE122

Karlsruhe, Stadtkreis

DE124

Rastatt

DE131

Freiburg im Breisgau, Stadtkreis

DE132

Breisgau-Hochschwarzwald

DE133

Emmendingen

DE134

Ortenaukreis

DE136

Schwarzwald-Baar-Kreis

DE138

Konstanz

DE139

Lörrach

DE13A

Waldshut

DE147

Bodenseekreis

DE213

Rosenheim, Kreisfreie Stadt

DE214

Altötting

DE215

Berchtesgadener Land

DE216

Bad Tölz-Wolfratshausen

DE21D

Garmisch-Partenkirchen

DE21F

Miesbach

DE21K

Rosenheim, Landkreis

DE21M

Traunstein

DE222

Passau, Kreisfreie Stadt

DE225

Freyung-Grafenau

DE228

Passau, Landkreis

DE229

Regen

DE22A

Rottal-Inn

DE233

Weiden i. d. Opf, Kreisfreie Stadt

DE235

Cham

DE237

Neustadt a. d. Waldnaab

DE239

Schwandorf

DE23A

Tirschenreuth

DE244

Hof, Kreisfreie Stadt

DE249

Hof, Landkreis

DE24D

Wunsiedel i. Fichtelgebirge

DE273

Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt

DE27A

Lindau (Bodensee)

DE27B

Ostallgäu

DE27E

Oberallgäu

DE402

Cottbus, Kreisfreie Stadt

DE403

Frankfurt (Oder), Kreisfreie Stadt

DE405

Barnim

DE409

Märkisch-Oderland

DE40C

Oder-Spree

DE40G

Spree-Neiße

DE40I

Uckermark

DE803

Rostock, Kreisfreie Stadt

DE80K

Landkreis Rostock

DE80L

Vorpommern-Rügen

DE80M

Nordwestmecklenburg

DE80N

Vorpommern-Greifswald

DE942

Emden, Kreisfreie Stadt

DE949

Emsland

DE94B

Grafschaft Bentheim

DE94C

Leer

DEA15

Mönchengladbach, Kreisfreie Stadt

DEA1B

Kleve

DEA1E

Viersen

DEA26

Düren

DEA28

Euskirchen

DEA29

Heinsberg

DEA2D

Städteregion Aachen

DEA34

Borken

DEB21

Trier, Kreisfreie Stadt

DEB23

Eifelkreis Bitburg-Prüm

DEB25

Trier-Saarburg

DEB33

Landau in der Pfalz, Kreisfreie Stadt

DEB37

Pirmasens, Kreisfreie Stadt

DEB3A

Zweibrücken, Kreisfreie Stadt

DEB3E

Germersheim

DEB3H

Südliche Weinstraße

DEB3K

Südwestpfalz

DEC01

Regionalverband Saarbrücken

DEC02

Merzig-Wadern

DEC03

Neunkirchen

DEC04

Saarlouis

DEC05

Saarpfalz-Kreis

DED2C

Bautzen

DED2D

Görlitz

DED2F

Sächsische Schweiz-Osterzgebirge

DED42

Erzgebirgskreis

DED43

Mittelsachsen

DED44

Vogtlandkreis

DEF01

Flensburg, Kreisfreie Stadt

DEF02

Kiel, Kreisfreie Stadt

DEF03

Lübeck, Kreisfreie Stadt

DEF07

Nordfriesland

DEF08

Ostholstein

DEF0A

Plön

DEF0B

Rendsburg-Eckernförde

DEF0C

Schleswig-Flensburg

EE001

Põhja-Eesti

EE004

Lääne-Eesti

EE006

Kesk-Eesti

EE007

Kirde-Eesti

EE008

Lõuna-Eesti

IE041

Border

IE052

South-East

IE053

South-West

IE061

Dublin

IE062

Mid-East

EL411

Λέσβος, Λήμνος (Lesvos, Limnos)

EL412

Ικαρία, Σάμος (Ikaria, Samos)

EL413

Χίος (Chios)

EL421

Κάλυμνος, Κάρπαθος, Κως, Ρόδος (Kalymnos, Karpathos, Kos, Rodos)

EL422

Άνδρος, Θήρα, Κέα, Μήλος, Μύκονος, Νάξος, Πάρος, Σύρος, Τήνος (Andros, Thira, Kea, Milos, Mykonos, Naxos, Paros, Syros, Tinos)

EL511

Έβρος (Evros)

EL512

Ξάνθη (Xanthi)

EL513

Ροδόπη (Rodopi)

EL514

Δράμα (Drama)

EL515

Θάσος, Καβάλα (Thasos, Kavala)

EL523

Κιλκίς (Kilkis)

EL524

Πέλλα (Pella)

EL526

Σέρρες (Serres)

EL532

Καστοριά (Kastoria)

EL533

Φλώρινα (Florina)

EL541

Άρτα, Πρέβεζα (Arta, Preveza)

EL542

Θεσπρωτία (Thesprotia)

EL543

Ιωάννινα (Ioannina)

EL613

Μαγνησία, Σποράδες (Magnisia, Sporades)

EL622

Κέρκυρα (Kerkyra)

EL642

Εύβοια (Evvoia)

ES113

Ourense

ES114

Pontevedra

ES212

Gipuzkoa

ES220

Navarra

ES241

Huesca

ES415

Salamanca

ES419

Zamora

ES431

Badajoz

ES432

Cáceres

ES512

Girona

ES513

Lleida

ES611

Almería

ES612

Cádiz

ES614

Granada

ES615

Huelva

ES617

Málaga

ES630

Ceuta

ES640

Melilla

FRC21

Doubs

FRC22

Jura

FRC24

Territoire de Belfort

FRD11

Calvados

FRD12

Manche

FRD21

Eure

FRD22

Seine-Maritime

FRE11

Nord

FRE12

Pas-de-Calais

FRE21

Aisne

FRE23

Somme

FRF11

Bas-Rhin

FRF12

Haut-Rhin

FRF21

Ardennes

FRF31

Meurthe-et-Moselle

FRF32

Meuse

FRF33

Moselle

FRI15

Pyrénées-Atlantiques

FRJ15

Pyrénées-Orientales

FRJ21

Ariège

FRJ23

Haute-Garonne

FRJ26

Hautes-Pyrénées

FRK21

Ain

FRK27

Savoie

FRK28

Haute-Savoie

FRL01

Alpes-de-Haute-Provence

FRL02

Hautes-Alpes

FRL03

Alpes-Maritimes

FRM01

Corse-du-Sud

FRM02

Haute-Corse

HR031

Primorsko-goranska županija

HR032

Ličko-senjska županija

HR033

Zadarska županija

HR034

Šibensko-kninska županija

HR035

Splitsko-dalmatinska županija

HR036

Istarska županija

HR037

Dubrovačko-neretvanska županija

HR041

Grad Zagreb

HR042

Zagrebačka županija

HR043

Krapinsko-zagorska županija

HR044

Varaždinska županija

HR045

Koprivničko-križevačka županija

HR046

Međimurska županija

HR048

Virovitičko-podravska županija

HR049

Požeško-slavonska županija

HR04A

Brodsko-posavska županija

HR04B

Osječko-baranjska županija

HR04C

Vukovarsko-srijemska županija

HR04D

Karlovačka županija

HR04E

Sisačko-moslavačka županija

ITC11

Torino

ITC12

Vercelli

ITC14

Verbano-Cusio-Ossola

ITC16

Cuneo

ITC20

Valle d’Aosta/Vallée d’Aoste

ITC31

Imperia

ITC32

Savona

ITC33

Genova

ITC34

La Spezia

ITC41

Varese

ITC42

Como

ITC44

Sondrio

ITF44

Brindisi

ITF45

Lecce

ITF46

Foggia

ITF47

Bari

ITG11

Trapani

ITG14

Agrigento

ITG15

Caltanissetta

ITG18

Ragusa

ITG19

Siracusa

ITG25

Sassari

ITG26

Nuoro

ITG29

Olbia-Tempio

ITG2A

Ogliastra

ITH10

Bolzano-Bozen

ITH33

Belluno

ITH42

Udine

ITH43

Gorizia

ITH44

Trieste

ITH56

Ferrara

ITH57

Ravenna

ITH58

Forlì-Cesena

ITH59

Rimini

ITI11

Massa-Carrara

ITI12

Lucca

ITI16

Livorno

ITI17

Pisa

ITI1A

Grosseto

ITI31

Pesaro e Urbino

ITI32

Ancona

ITI33

Macerata

ITI35

Fermo

ITI41

Viterbo

CY000

Κύπρος (Kýpros)

LV003

Kurzeme

LV005

Latgale

LV007

Pierīga

LV008

Vidzeme

LV009

Zemgale

LT011

Vilniaus apskritis

LT021

Alytaus apskritis

LT023

Klaipėdos apskritis

LT024

Marijampolės apskritis

LT025

Panevėžio apskritis

LT026

Šiaulių apskritis

LT027

Tauragės apskritis

LT028

Telšių apskritis

LT029

Utenos apskritis

LU000

Luxemburg

HU120

Pest

HU212

Komárom-Esztergom

HU221

Győr-Moson-Sopron

HU222

Vas

HU223

Zala

HU231

Baranya

HU232

Somogy

HU311

Borsod-Abaúj-Zemplén

HU313

Nógrád

HU321

Hajdú-Bihar

HU323

Szabolcs-Szatmár-Bereg

HU331

Bács-Kiskun

HU332

Békés

HU333

Csongrád

MT001

Malta

MT002

Gozo and Comino/Għawdex u Kemmuna

NL111

Oost-Groningen

NL112

Delfzijl en omgeving

NL132

Zuidoost-Drenthe

NL133

Zuidwest-Drenthe

NL211

Noord-Overijssel

NL213

Twente

NL225

Achterhoek

NL226

Arnhem/Nijmegen

NL33C

Groot-Rijnmond

NL341

Zeeuwsch-Vlaanderen

NL342

Overig Zeeland

NL411

West-Noord-Brabant

NL412

Midden-Noord-Brabant

NL414

Zuidoost-Noord-Brabant

NL421

Noord-Limburg

NL422

Midden-Limburg

NL423

Zuid-Limburg

AT111

Mittelburgenland

AT112

Nordburgenland

AT113

Südburgenland

AT124

Waldviertel

AT125

Weinviertel

AT126

Wiener Umland/Nordteil

AT127

Wiener Umland/Südteil

AT211

Klagenfurt-Villach

AT212

Oberkärnten

AT213

Unterkärnten

AT224

Oststeiermark

AT225

West- und Südsteiermark

AT311

Innviertel

AT313

Mühlviertel

AT322

Pinzgau-Pongau

AT323

Salzburg und Umgebung

AT331

Außerfern

AT332

Innsbruck

AT333

Osttirol

AT334

Tiroler Oberland

AT335

Tiroler Unterland

AT341

Bludenz-Bregenzer Wald

AT342

Rheintal-Bodenseegebiet

PL218

Nowosądecki

PL219

Nowotarski

PL225

Bielski

PL227

Rybnicki

PL424

Miasto Szczecin

PL426

Koszaliński

PL427

Szczecinecko-pyrzycki

PL428

Szczeciński

PL431

Gorzowski

PL432

Zielonogórski

PL515

Jeleniogórski

PL517

Wałbrzyski

PL523

Nyski

PL621

Elbląski

PL622

Olsztyński

PL623

Ełcki

PL634

Gdański

PL636

Słupski

PL811

Bialski

PL812

Chełmsko-zamojski

PL821

Krośnieński

PL822

Przemyski

PL841

Białostocki

PL842

Łomżyński

PL843

Suwalski

PT111

Alto Minho

PT112

Cávado

PT11B

Alto Tâmega

PT11D

Douro

PT11E

Terras de Trás-os-Montes

PT150

Algarve

PT16H

Beira Baixa

PT16J

Beiras e Serra da Estrela

PT184

Baixo Alentejo

PT186

Alto Alentejo

PT187

Alentejo Central

RO111

Bihor

RO114

Maramureș

RO115

Satu Mare

RO212

Botoșani

RO213

Iași

RO215

Suceava

RO216

Vaslui

RO223

Constanța

RO224

Galați

RO225

Tulcea

RO312

Călărași

RO314

Giurgiu

RO317

Teleorman

RO411

Dolj

RO413

Mehedinți

RO414

Olt

RO421

Arad

RO422

Caraș-Severin

RO424

Timiș

SI031

Pomurska

SI032

Podravska

SI033

Koroška

SI034

Savinjska

SI036

Posavska

SI037

Jugovzhodna Slovenija

SI038

Primorsko-notranjska

SI042

Gorenjska

SI043

Goriška

SI044

Obalno-kraška

SK010

Bratislavský kraj

SK021

Trnavský kraj

SK022

Trenčiansky kraj

SK023

Nitriansky kraj

SK031

Žilinský kraj

SK032

Banskobystrický kraj

SK041

Prešovský kraj

SK042

Košický kraj

FI195

Pohjanmaa

FI1B1

Helsinki-Uusimaa

FI1C1

Varsinais-Suomi

FI1C4

Kymenlaakso

FI1C5

Etelä-Karjala

FI1D3

Pohjois-Karjala

FI1D5

Keski-Pohjanmaa

FI1D7

Lappi

FI1D8

Kainuu

FI1D9

Pohjois-Pohjanmaa

FI200

Åland

SE110

Stockholms län

SE121

Uppsala län

SE213

Kalmar län

SE214

Gotlands län

SE221

Blekinge län

SE224

Skåne län

SE231

Hallands län

SE232

Västra Götalands län

SE311

Värmlands län

SE312

Dalarnas län

SE313

Gävleborgs län

SE321

Västernorrlands län

SE322

Jämtlands län

SE331

Västerbottens län

SE332

Norrbottens län

---