# Uradni list L 420/2021

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 420 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6425. november 2021 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 420

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6425. november 2021

---

| Vsebina | | I   Zakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (EU) 2021/2048 z dne 23. novembra 2021 o začasni opustitvi avtonomnih dajatev skupne carinske tarife na uvoz nekaterih industrijskih izdelkov na Kanarske otoke | 1 |

Vsebina

I   Zakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Uredba Sveta (EU) 2021/2048 z dne 23. novembra 2021 o začasni opustitvi avtonomnih dajatev skupne carinske tarife na uvoz nekaterih industrijskih izdelkov na Kanarske otoke

1

| | | II   Nezakonodajni akti |
| --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/2049 z dne 24. novembra 2021 o obnovitvi odobritve aktivne snovi cipermetrin kot kandidatke za zamenjavo skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet ter o spremembi Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (
  1
  ) | 6 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/2050 z dne 24. novembra 2021 o dovoljenju za pripravek iz Bacillus velezensis CECT 5940 kot krmni dodatek za pitovne purane, purane za razplod, manj pomembne vrste perutnine za pitanje in za razplod ter okrasne ptice (razen za razmnoževanje) (imetnik dovoljenja: Evonik Operations GmbH) (
  1
  ) | 16 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/2051 z dne 24. novembra 2021 o dovoljenju za pripravek iz Bacillus velezensis PTA-6507, Bacillus velezensis NRRL B-50013 in Bacillus velezensis NRRL B-50104 kot krmni dodatek za pitovne purane (imetnik dovoljenja: Danisco Animal Nutrition, ki ga zastopa Genencor International B.V.) (
  1
  ) | 19 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/2052 z dne 24. novembra 2021 o določitvi tehničnih postavk podatkovnih nizov vzorčnega raziskovanja na področju dohodka in življenjskih pogojev za trg dela in stanovanja, medgeneracijski prenos prednosti in prikrajšanosti, stanovanjske težave ter priložnostno temo za leto 2023 o energijski učinkovitosti gospodinjstev v skladu z Uredbo (EU) 2019/1700 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 23 |
| | | SKLEPI |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2021/2053 z dne 8. novembra 2021 o sektorskem referenčnem dokumentu o najboljših praksah okoljskega ravnanja, kazalnikih okoljske uspešnosti in merilih odličnosti za sektor proizvodnje kovinskih izdelkov za namene Uredbe (ES) št. 1221/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 55 |
| | * | Sklep Komisije (EU) 2021/2054 z dne 8. novembra 2021 o sektorskem referenčnem dokumentu v zvezi z najboljšimi praksami okoljskega ravnanja, kazalniki okoljske uspešnosti in merili odličnosti za sektor telekomunikacijskih storitev ter storitev informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) za namene Uredbe (ES) št. 1221/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  ) | 87 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/2055 z dne 23. novembra 2021 o spremembi Izvedbenega sklepa (EU) 2021/182, da se določi razčlenitev virov REACT-EU po državah članicah za leto 2022
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2021) 8271) | 123 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/2056 z dne 24. novembra 2021 o določitvi enakovrednosti COVID-19 potrdil, ki jih izdaja Togoška republika, in potrdil, izdanih v skladu z Uredbo (EU) 2021/953 Evropskega parlamenta in Sveta, da se olajša uveljavljanje pravice do prostega gibanja v Uniji (
  1
  ) | 126 |
| | * | Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/2057 z dne 24. novembra 2021 o določitvi enakovrednosti COVID-19 potrdil, ki jih izdaja Republika Singapur, in potrdil, izdanih v skladu z Uredbo (EU) 2021/953 Evropskega parlamenta in Sveta, da se olajša uveljavljanje pravice do prostega gibanja v Uniji (
  1
  ) | 129 |

II   Nezakonodajni akti

UREDBE

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/2049 z dne 24. novembra 2021 o obnovitvi odobritve aktivne snovi cipermetrin kot kandidatke za zamenjavo skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet ter o spremembi Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (
  1
  )

1

6

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/2050 z dne 24. novembra 2021 o dovoljenju za pripravek iz Bacillus velezensis CECT 5940 kot krmni dodatek za pitovne purane, purane za razplod, manj pomembne vrste perutnine za pitanje in za razplod ter okrasne ptice (razen za razmnoževanje) (imetnik dovoljenja: Evonik Operations GmbH) (
  1
  )

Bacillus velezensis

1

16

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/2051 z dne 24. novembra 2021 o dovoljenju za pripravek iz Bacillus velezensis PTA-6507, Bacillus velezensis NRRL B-50013 in Bacillus velezensis NRRL B-50104 kot krmni dodatek za pitovne purane (imetnik dovoljenja: Danisco Animal Nutrition, ki ga zastopa Genencor International B.V.) (
  1
  )

Bacillus velezensis

Bacillus velezensis

Bacillus velezensis

1

19

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/2052 z dne 24. novembra 2021 o določitvi tehničnih postavk podatkovnih nizov vzorčnega raziskovanja na področju dohodka in življenjskih pogojev za trg dela in stanovanja, medgeneracijski prenos prednosti in prikrajšanosti, stanovanjske težave ter priložnostno temo za leto 2023 o energijski učinkovitosti gospodinjstev v skladu z Uredbo (EU) 2019/1700 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

1

23

SKLEPI

*

Sklep Komisije (EU) 2021/2053 z dne 8. novembra 2021 o sektorskem referenčnem dokumentu o najboljših praksah okoljskega ravnanja, kazalnikih okoljske uspešnosti in merilih odličnosti za sektor proizvodnje kovinskih izdelkov za namene Uredbe (ES) št. 1221/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

1

55

*

Sklep Komisije (EU) 2021/2054 z dne 8. novembra 2021 o sektorskem referenčnem dokumentu v zvezi z najboljšimi praksami okoljskega ravnanja, kazalniki okoljske uspešnosti in merili odličnosti za sektor telekomunikacijskih storitev ter storitev informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) za namene Uredbe (ES) št. 1221/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (
  1
  )

1

87

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/2055 z dne 23. novembra 2021 o spremembi Izvedbenega sklepa (EU) 2021/182, da se določi razčlenitev virov REACT-EU po državah članicah za leto 2022
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2021) 8271)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2021) 8271)

123

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/2056 z dne 24. novembra 2021 o določitvi enakovrednosti COVID-19 potrdil, ki jih izdaja Togoška republika, in potrdil, izdanih v skladu z Uredbo (EU) 2021/953 Evropskega parlamenta in Sveta, da se olajša uveljavljanje pravice do prostega gibanja v Uniji (
  1
  )

1

126

*

Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/2057 z dne 24. novembra 2021 o določitvi enakovrednosti COVID-19 potrdil, ki jih izdaja Republika Singapur, in potrdil, izdanih v skladu z Uredbo (EU) 2021/953 Evropskega parlamenta in Sveta, da se olajša uveljavljanje pravice do prostega gibanja v Uniji (
  1
  )

1

129

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Zakonodajni akti

UREDBE

| 25.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 420/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 420/1

---

UREDBA SVETA (EU) 2021/2048

z dne 23. novembra 2021

o začasni opustitvi avtonomnih dajatev skupne carinske tarife na uvoz nekaterih industrijskih izdelkov na Kanarske otoke

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 349 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

v skladu s posebnim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Uredbo Sveta (EU) št. 1386/2011 (3) opustitev dajatev za nekatere industrijske izdelke za trgovsko ali industrijsko rabo, uvožene na Kanarske otoke, preneha veljati 31. decembra 2021. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Uredbo Sveta (EU) št. 1386/2011 (3) opustitev dajatev za nekatere industrijske izdelke za trgovsko ali industrijsko rabo, uvožene na Kanarske otoke, preneha veljati 31. decembra 2021.

| (2) | Aprila 2021 je vlada Španije v skladu s členom 349 Pogodbe zaprosila za podaljšanje opustitve avtonomnih dajatev skupne carinske tarife za več izdelkov. Ukrepi, uvedeni z Uredbo (EU) št. 1386/2011, so pozitivno prispevali k razvoju gospodarstva Kanarskih otokov, zlasti v industriji in gradbeništvu, in tako zmanjšali resne posledice gospodarskih in trgovinskih ovir, ki jih povzročajo oddaljenost, otoška lega in majhnost teh otokov. |
| --- | --- |

(2)

Aprila 2021 je vlada Španije v skladu s členom 349 Pogodbe zaprosila za podaljšanje opustitve avtonomnih dajatev skupne carinske tarife za več izdelkov. Ukrepi, uvedeni z Uredbo (EU) št. 1386/2011, so pozitivno prispevali k razvoju gospodarstva Kanarskih otokov, zlasti v industriji in gradbeništvu, in tako zmanjšali resne posledice gospodarskih in trgovinskih ovir, ki jih povzročajo oddaljenost, otoška lega in majhnost teh otokov.

| (3) | Na gospodarstvo Kanarskih otokov še naprej negativno vplivajo majhnost otoškega trga, njegova razdrobljenost in oddaljenost od celinske Evrope ter zlasti visoka stopnja brezposelnosti in višji stroški proizvodnje in distribucije kot pri gospodarskih subjektih v celinski Evropi. Medtem ko se je stopnja brezposelnosti na Kanarskih otokih do leta 2019 nekoliko izboljševala, se je brezposelnost povečala z 20,5 % v letu 2019 na 22,6 % v letu 2020, kar je precej nad povprečno stopnjo brezposelnosti v letu 2020, ki znaša 15,5 % v Španiji oziroma 7,1 % v državah članicah (Eurostat, 2021). |
| --- | --- |

(3)

Na gospodarstvo Kanarskih otokov še naprej negativno vplivajo majhnost otoškega trga, njegova razdrobljenost in oddaljenost od celinske Evrope ter zlasti visoka stopnja brezposelnosti in višji stroški proizvodnje in distribucije kot pri gospodarskih subjektih v celinski Evropi. Medtem ko se je stopnja brezposelnosti na Kanarskih otokih do leta 2019 nekoliko izboljševala, se je brezposelnost povečala z 20,5 % v letu 2019 na 22,6 % v letu 2020, kar je precej nad povprečno stopnjo brezposelnosti v letu 2020, ki znaša 15,5 % v Španiji oziroma 7,1 % v državah članicah (Eurostat, 2021).

| (4) | Poleg tega se je zaradi pandemije COVID-19 na Kanarskih otokih ustavila turistična dejavnost, zaradi česar se je BDP v letu 2020 po ocenah zmanjšal za približno 20 %. Poleg tega se je gradbena in industrijska dejavnost v primerjavi z letom 2019 zmanjšala za 13 %. |
| --- | --- |

(4)

Poleg tega se je zaradi pandemije COVID-19 na Kanarskih otokih ustavila turistična dejavnost, zaradi česar se je BDP v letu 2020 po ocenah zmanjšal za približno 20 %. Poleg tega se je gradbena in industrijska dejavnost v primerjavi z letom 2019 zmanjšala za 13 %.

| (5) | Zato je primerno podaljšati opustitev dajatev skupne carinske tarife za nekatero blago iz prilog I in II k Uredbi (EU) št. 1386/2011, da se zagotovi trajnostnost pozitivnih učinkov Uredbe (EU) št. 1386/2011, prispeva k diverzifikaciji gospodarstva, zagotovi stalna rast in ustvarjanje delovnih mest v industriji in gradbeništvu, krepi inovativnost, zmanjša odvisnost lokalnega gospodarstva od storitvenega sektorja ter dopolnijo drugi ukrepi, namenjeni stabilizaciji gospodarskega in socialnega okolja na Kanarskih otokih. |
| --- | --- |

(5)

Zato je primerno podaljšati opustitev dajatev skupne carinske tarife za nekatero blago iz prilog I in II k Uredbi (EU) št. 1386/2011, da se zagotovi trajnostnost pozitivnih učinkov Uredbe (EU) št. 1386/2011, prispeva k diverzifikaciji gospodarstva, zagotovi stalna rast in ustvarjanje delovnih mest v industriji in gradbeništvu, krepi inovativnost, zmanjša odvisnost lokalnega gospodarstva od storitvenega sektorja ter dopolnijo drugi ukrepi, namenjeni stabilizaciji gospodarskega in socialnega okolja na Kanarskih otokih.

| (6) | Poleg kategorij izdelkov, zajetih v Uredbi (EU) št. 1386/2011, je španska vlada zaprosila za opustitev dajatev skupne carinske tarife za sedem novih kategorij izdelkov, ki spadajo pod oznake KN 3903 19, 5603 94, 5604 10, 7326 90, 7607 20, 8441 40 in 8479 90. Tej prošnji bi bilo treba ugoditi, saj bi te opustitve, ki vključujejo opustitve za stroje za industrijske namene in surovine, okrepile gospodarstvo Kanarskih otokov. |
| --- | --- |

(6)

Poleg kategorij izdelkov, zajetih v Uredbi (EU) št. 1386/2011, je španska vlada zaprosila za opustitev dajatev skupne carinske tarife za sedem novih kategorij izdelkov, ki spadajo pod oznake KN 3903 19, 5603 94, 5604 10, 7326 90, 7607 20, 8441 40 in 8479 90. Tej prošnji bi bilo treba ugoditi, saj bi te opustitve, ki vključujejo opustitve za stroje za industrijske namene in surovine, okrepile gospodarstvo Kanarskih otokov.

| (7) | Za zagotovitev, da bodo ti tarifni ukrepi koristili le gospodarskim subjektom, ki imajo sedež na ozemlju Kanarskih otokov, bi morale biti opustitve pogojene s posebno rabo proizvodov v skladu z Uredbo (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) in Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/2447 (5). |
| --- | --- |

(7)

Za zagotovitev, da bodo ti tarifni ukrepi koristili le gospodarskim subjektom, ki imajo sedež na ozemlju Kanarskih otokov, bi morale biti opustitve pogojene s posebno rabo proizvodov v skladu z Uredbo (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (4) in Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/2447 (5).

| (8) | V primeru preusmeritve trgovine in za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila, ki bi Komisiji omogočila začasen umik opustitve. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (6). |
| --- | --- |

(8)

V primeru preusmeritve trgovine in za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila, ki bi Komisiji omogočila začasen umik opustitve. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (6).

| (9) | Da se zagotovi kontinuiteta po prenehanju veljavnosti določb Uredbe (EU) št. 1386/2011, je primerno, da se ukrepi iz te uredbe uporabljajo od 1. januarja 2022 do 31. decembra 2031 – |
| --- | --- |

(9)

Da se zagotovi kontinuiteta po prenehanju veljavnosti določb Uredbe (EU) št. 1386/2011, je primerno, da se ukrepi iz te uredbe uporabljajo od 1. januarja 2022 do 31. decembra 2031 –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Za obdobje od 1. januarja 2022 do 31. decembra 2031 se v celoti opustijo dajatve skupne carinske tarife iz člena 56(2), točka (c), Uredbe (EU) št. 952/2013, ki se uporabljajo za uvoz osnovnega blaga za trgovsko ali industrijsko rabo, ki trenutno spadajo pod tarifne oznake KN iz Priloge I k tej uredbi, na Kanarske otoke.

To osnovno blago se uporablja v skladu z ustreznimi določbami Uredbe (EU) št. 952/2013 in Izvedbene uredbe (EU) 2015/2447 za obdobje najmanj 24 mesecev po tem, ko ga gospodarski subjekti, ki imajo sedež na Kanarskih otokih, sprostijo v prosti promet.

Člen 2

Za obdobje od 1. januarja 2022 do 31. decembra 2031 se v celoti opustijo dajatve skupne carinske tarife iz člena 56(2), točka (c), Uredbe (EU) št. 952/2013, veljavne za uvoz surovin, delov in komponent, ki trenutno spadajo pod oznake KN iz Priloge II k tej uredbi in se uporabljajo za industrijsko predelavo ali vzdrževanje na Kanarskih otokih, na Kanarske otoke.

Člen 3

Opustitev dajatev iz členov 1 in 2 je predmet carinskega nadzora glede posebne rabe v skladu s členom 254 Uredbe (EU) št. 952/2013.

Člen 4

1.   Kadar Komisija utemeljeno domneva, da je opustitev, določena s to uredbo, povzročila preusmeritev trgovinskih tokov za določen izdelek, je pooblaščena, da sprejme izvedbene akte, s katerimi za izdelek začasno umakne opustitev za obdobje, ki ni daljše od 12 mesecev. Taki izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 5(2).

Uvozne dajatve za izdelke, za katere je opustitev začasno umaknjena, se zavarujejo z varščino, sprostitev zadevnih izdelkov v prosti promet na Kanarskih otokih pa je pogojena s pologom take varščine.

2.   Kadar Svet v skladu s postopkom iz Pogodbe v obdobju 12 mesecev iz odstavka 1 odloči, da se opustitev dokončno umakne, se zneski dajatev, zavarovanih z varščino, dokončno poberejo.

3.   Kadar Svet ne sprejme odločitve, da se opustitev dokončno umakne v obdobju 12 mesecev v skladu z odstavkom 2, se varščine sprostijo.

Člen 5

1.   Komisiji pomaga Odbor za carinski zakonik, ustanovljen s členom 285(1) Uredbe (EU) št. 952/2013.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Člen 6

Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2022.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 23. novembra 2021

Za Svet

predsednik

G. DOVŽAN

---

(1)  Mnenje z dne 5. oktobra 2021 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Mnenje z dne 20. oktobra 2021 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

2

(3)  Uredba Sveta (EU) št. 1386/2011 z dne 19. decembra 2011 o začasni opustitvi avtonomnih dajatev skupne carinske tarife na uvoz nekaterih industrijskih izdelkov na Kanarske otoke (UL L 345, 29.12.2011, str. 1).

3

(4)  Uredba (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (UL L 269, 10.10.2013, str. 1).

4

(5)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2447 z dne 24. novembra 2015 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o carinskem zakoniku Unije (UL L 343, 29.12.2015, str. 558).

5

(6)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

6

---

PRILOGA I

Osnovno blago za trgovsko ali industrijsko rabo, ki trenutno spada pod oznake KN (1):

| 4011 20 | 8418 61 00 | 8519 20 | 9006 30 00 |
| --- | --- | --- | --- |
| 4011 30 00 | 8418 69 00 | 8701 | 9006 53 |
| 4011 70 00 | 8418 91 00 | 8702 | 9006 59 |
| 4011 80 00 | 8418 99 | 8704 21 | 9007 10 00 |
| 4011 90 00 | 8427 | 8704 22 | 9007 20 00 |
| 5608 | 8431 20 00 | 8704 23 | 9008 50 00 |
| 6403 40 00 | 8441 40 00 | 8704 31 | 9010 10 00 |
| 6403 51 05 | 8450 11 90 | 8704 32 | 9011 20 90 |
| 6403 59 05 | 8450 12 00 | 8704 41 | 9030 33 20 |
| 6403 91 05 | 8450 19 00 | 8704 42 | 9106 |
| 6403 99 05 | 8450 20 00 | 8704 43 | 9107 00 00 |
| 8415 | 8450 90 00 | 8704 51 | 9207 |
| 8418 30 80 | 8472 30 00 | 8704 52 | 9506 91 90 |
| 8418 40 80 | 8479 90 | 8704 60 | 9507 10 00 |
| 8418 50 | 8501 | 8704 90 00 | 9507 20 90 |
| | | 8705 | 9507 30 00 |

4011 20

8418 61 00

8519 20

9006 30 00

4011 30 00

8418 69 00

8701

9006 53

4011 70 00

8418 91 00

8702

9006 59

4011 80 00

8418 99

8704 21

9007 10 00

4011 90 00

8427

8704 22

9007 20 00

5608

8431 20 00

8704 23

9008 50 00

6403 40 00

8441 40 00

8704 31

9010 10 00

6403 51 05

8450 11 90

8704 32

9011 20 90

6403 59 05

8450 12 00

8704 41

9030 33 20

6403 91 05

8450 19 00

8704 42

9106

6403 99 05

8450 20 00

8704 43

9107 00 00

8415

8450 90 00

8704 51

9207

8418 30 80

8472 30 00

8704 52

9506 91 90

8418 40 80

8479 90

8704 60

9507 10 00

8418 50

8501

8704 90 00

9507 20 90

8705

9507 30 00

---

(1)  Kakor so opredeljene v Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2021/1832 z dne 12. oktobra 2021 o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL L 385, 29.10.2021, str. 1).

---

PRILOGA II

Surovine, deli in komponente, ki se uporabljajo za kmetijske namene, industrijsko predelavo ali vzdrževanje in trenutno spadajo pod oznake KN (1):

| 3901 | 5208 | 5507 00 00 | 7601 |
| --- | --- | --- | --- |
| 3902 10 00 | 5209 | 5508 10 10 | 7607 20 |
| 3903 11 00 | 5210 | 5508 20 10 | 8529 90 |
| 3903 19 00 | 5212 | 5509 | 8706 00 |
| 3904 10 00 | 5401 10 12 | 5510 | 8707 |
| 3906 10 00 | 5401 10 14 | 5512 | 8708 |
| 4407 21 | 5401 20 10 | 5513 | 8714 |
| 4407 22 | 5402 | 5514 | 9002 90 00 |
| 4407 23 | 5403 | 5515 | 9006 91 00 |
| 4407 25 | 5404 11 00 | 5516 | 9007 91 00 |
| 4407 26 | 5404 90 | 5603 94 | 9007 92 00 |
| 4407 29 | 5407 | 5604 10 00 | 9008 90 00 |
| 4407 99 40 | 5408 | 6001 | 9010 90 80 |
| 4410 | 5501 | 6002 | 9104 00 00 |
| 4412 | 5502 | 6217 90 | 9108 |
| 5108 | 5503 | 6305 | 9109 |
| 5110 00 00 | 5504 | 6309 00 00 | 9110 |
| 5111 | 5505 | 6406 | 9111 |
| 5112 | 5506 | 7326 90 | 9112 |
| 5205 | | | 9114 |

3901

5208

5507 00 00

7601

3902 10 00

5209

5508 10 10

7607 20

3903 11 00

5210

5508 20 10

8529 90

3903 19 00

5212

5509

8706 00

3904 10 00

5401 10 12

5510

8707

3906 10 00

5401 10 14

5512

8708

4407 21

5401 20 10

5513

8714

4407 22

5402

5514

9002 90 00

4407 23

5403

5515

9006 91 00

4407 25

5404 11 00

5516

9007 91 00

4407 26

5404 90

5603 94

9007 92 00

4407 29

5407

5604 10 00

9008 90 00

4407 99 40

5408

6001

9010 90 80

4410

5501

6002

9104 00 00

4412

5502

6217 90

9108

5108

5503

6305

9109

5110 00 00

5504

6309 00 00

9110

5111

5505

6406

9111

5112

5506

7326 90

9112

5205

9114

---

(1)  Kakor so opredeljene v Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2021/1832 z dne 12. oktobra 2021 o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (UL L 385, 29.10.2021, str. 1).

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 25.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 420/6 |
| --- | --- | --- | --- |

25.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 420/6

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/2049

z dne 24. novembra 2021

o obnovitvi odobritve aktivne snovi cipermetrin kot kandidatke za zamenjavo skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet ter o spremembi Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (1) ter zlasti člena 20(1) v povezavi s členom 24(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Cipermetrin je bil z Direktivo Komisije 2005/53/ES (2) vključen v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS (3) kot aktivna snov. |
| --- | --- |

(1)

Cipermetrin je bil z Direktivo Komisije 2005/53/ES (2) vključen v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS (3) kot aktivna snov.

| (2) | Aktivne snovi, vključene v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, se štejejo za odobrene v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 in so navedene v delu A Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (4). |
| --- | --- |

(2)

Aktivne snovi, vključene v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, se štejejo za odobrene v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 in so navedene v delu A Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (4).

| (3) | Odobritev aktivne snovi cipermetrin, kot je določena v delu A Priloge k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011, se izteče 31. oktobra 2022. |
| --- | --- |

(3)

Odobritev aktivne snovi cipermetrin, kot je določena v delu A Priloge k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011, se izteče 31. oktobra 2022.

| (4) | Vloga za podaljšanje odobritve cipermetrina je bila vložena v skladu s členom 1 Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 844/2012 (5) v roku, določenem v navedenem členu. |
| --- | --- |

(4)

Vloga za podaljšanje odobritve cipermetrina je bila vložena v skladu s členom 1 Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 844/2012 (5) v roku, določenem v navedenem členu.

| (5) | Vlagatelji so v skladu s členom 6 Izvedbene uredbe (EU) št. 844/2012 predložili dopolnilno dokumentacijo. Država članica poročevalka je vlogo ocenila kot popolno. |
| --- | --- |

(5)

Vlagatelji so v skladu s členom 6 Izvedbene uredbe (EU) št. 844/2012 predložili dopolnilno dokumentacijo. Država članica poročevalka je vlogo ocenila kot popolno.

| (6) | Država članica poročevalka je v posvetovanju z državo članico soporočevalko pripravila osnutek poročila o oceni obnovitve ter ga 8. maja 2017 predložila Evropski agenciji za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) in Komisiji. |
| --- | --- |

(6)

Država članica poročevalka je v posvetovanju z državo članico soporočevalko pripravila osnutek poročila o oceni obnovitve ter ga 8. maja 2017 predložila Evropski agenciji za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) in Komisiji.

| (7) | Agencija je javnosti zagotovila dostop do povzetka dopolnilne dokumentacije. Agencija je osnutek poročila o oceni obnovitve razposlala tudi vlagateljem in državam članicam, da predložijo pripombe, ter začela javno posvetovanje o njem. Agencija je Komisiji poslala prejete pripombe. |
| --- | --- |

(7)

Agencija je javnosti zagotovila dostop do povzetka dopolnilne dokumentacije. Agencija je osnutek poročila o oceni obnovitve razposlala tudi vlagateljem in državam članicam, da predložijo pripombe, ter začela javno posvetovanje o njem. Agencija je Komisiji poslala prejete pripombe.

| (8) | Agencija je 8. avgusta 2018 Komisiji predložila svoj sklep (6) o tem, ali se za cipermetrin lahko pričakuje, da bo izpolnjeval merila za odobritev iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1107/2009. Komisija je po razpravah z državami članicami Agencijo pooblastila, naj preuči dodatne ukrepe za zmanjšanje tveganja, ki niso bili vključeni v sklep Agencije. Agencija je v svoji izjavi o ukrepih za zmanjšanje tveganja za cipermetrin, objavljeni 4. oktobra 2019 (7), predstavila ravni potrebnega zmanjšanja zanašanja in ukrepe, ki bi bili potrebni za dokazovanje nizkega tveganja za neciljne organizme, zlasti vodne organizme in neciljne členonožce, vključno s čebelami. Komisija je osnutek poročila o obnovitvi cipermetrina 24. in 25. januarja 2019 predložila Stalnemu odboru za rastline, živali, hrano in krmo. |
| --- | --- |

(8)

Agencija je 8. avgusta 2018 Komisiji predložila svoj sklep (6) o tem, ali se za cipermetrin lahko pričakuje, da bo izpolnjeval merila za odobritev iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1107/2009. Komisija je po razpravah z državami članicami Agencijo pooblastila, naj preuči dodatne ukrepe za zmanjšanje tveganja, ki niso bili vključeni v sklep Agencije. Agencija je v svoji izjavi o ukrepih za zmanjšanje tveganja za cipermetrin, objavljeni 4. oktobra 2019 (7), predstavila ravni potrebnega zmanjšanja zanašanja in ukrepe, ki bi bili potrebni za dokazovanje nizkega tveganja za neciljne organizme, zlasti vodne organizme in neciljne členonožce, vključno s čebelami. Komisija je osnutek poročila o obnovitvi cipermetrina 24. in 25. januarja 2019 predložila Stalnemu odboru za rastline, živali, hrano in krmo.

| (9) | Kar zadeva merila za ugotavljanje lastnosti endokrinih motilcev, uvedena z Uredbo Komisije (EU) 2018/605 (8), Komisija na podlagi razpoložljivih znanstvenih informacij, povzetih v sklepu Agencije, meni, da cipermetrina ni mogoče šteti za snov z lastnostmi endokrinih motilcev. |
| --- | --- |

(9)

Kar zadeva merila za ugotavljanje lastnosti endokrinih motilcev, uvedena z Uredbo Komisije (EU) 2018/605 (8), Komisija na podlagi razpoložljivih znanstvenih informacij, povzetih v sklepu Agencije, meni, da cipermetrina ni mogoče šteti za snov z lastnostmi endokrinih motilcev.

| (10) | Komisija je vlagatelje pozvala, naj predložijo pripombe k sklepu Agencije in v skladu s tretjim odstavkom člena 14(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 844/2012 tudi pripombe k poročilu o obnovitvi. Vlagatelji so predložili pripombe, ki so bile natančno pregledane. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je vlagatelje pozvala, naj predložijo pripombe k sklepu Agencije in v skladu s tretjim odstavkom člena 14(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 844/2012 tudi pripombe k poročilu o obnovitvi. Vlagatelji so predložili pripombe, ki so bile natančno pregledane.

| (11) | Reprezentativne uporabe so uporabe s škropljenjem na prostem, za katere so merila za odobritev iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1107/2009 izpolnjena, če se sprejmejo ustrezni blažilni ukrepi za zagotovitev zahtevane ravni zaščite vodnih organizmov in neciljnih členonožcev, vključno s čebelami. Zato je bilo v zvezi z eno ali več reprezentativnimi uporabami vsaj enega fitofarmacevtskega sredstva, ki vsebuje cipermetrin, ugotovljeno, da so merila za odobritev iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1107/2009 izpolnjena, kadar so v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 1107/2009 določeni ustrezni pogoji in omejitve. |
| --- | --- |

(11)

Reprezentativne uporabe so uporabe s škropljenjem na prostem, za katere so merila za odobritev iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1107/2009 izpolnjena, če se sprejmejo ustrezni blažilni ukrepi za zagotovitev zahtevane ravni zaščite vodnih organizmov in neciljnih členonožcev, vključno s čebelami. Zato je bilo v zvezi z eno ali več reprezentativnimi uporabami vsaj enega fitofarmacevtskega sredstva, ki vsebuje cipermetrin, ugotovljeno, da so merila za odobritev iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1107/2009 izpolnjena, kadar so v skladu s členom 6 Uredbe (ES) št. 1107/2009 določeni ustrezni pogoji in omejitve.

| (12) | Ocena tveganja za obnovitev odobritve cipermetrina temelji na omejenem številu reprezentativnih uporab, ki pa ne omejujejo uporab, za katere se lahko registrirajo fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo cipermetrin. Zato je primerno, da se omejitev na uporabo kot insekticid ne ohrani. |
| --- | --- |

(12)

Ocena tveganja za obnovitev odobritve cipermetrina temelji na omejenem številu reprezentativnih uporab, ki pa ne omejujejo uporab, za katere se lahko registrirajo fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo cipermetrin. Zato je primerno, da se omejitev na uporabo kot insekticid ne ohrani.

| (13) | Vendar Komisija meni, da je aktivna snov cipermetrin možna kandidatka za zamenjavo v skladu s členom 24 Uredbe (ES) št. 1107/2009. Ker je cipermetrin mešanica osmih izomerov in vsebuje znaten delež neaktivnih izomerov, izpolnjuje pogoj iz četrte alinee točke 4 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1107/2009. |
| --- | --- |

(13)

Vendar Komisija meni, da je aktivna snov cipermetrin možna kandidatka za zamenjavo v skladu s členom 24 Uredbe (ES) št. 1107/2009. Ker je cipermetrin mešanica osmih izomerov in vsebuje znaten delež neaktivnih izomerov, izpolnjuje pogoj iz četrte alinee točke 4 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1107/2009.

| (14) | Zato je primerno obnoviti odobritev aktivne snovi cipermetrin kot kandidatke za zamenjavo. |
| --- | --- |

(14)

Zato je primerno obnoviti odobritev aktivne snovi cipermetrin kot kandidatke za zamenjavo.

| (15) | V skladu s členom 14(1) Uredbe (ES) št. 1107/2009 v povezavi s členom 6 Uredbe ter ob upoštevanju sedanjega znanstvenega in tehničnega znanja pa je treba vključiti nekatere pogoje in omejitve. Zlasti je primerno zahtevati dodatne potrditvene informacije. |
| --- | --- |

(15)

V skladu s členom 14(1) Uredbe (ES) št. 1107/2009 v povezavi s členom 6 Uredbe ter ob upoštevanju sedanjega znanstvenega in tehničnega znanja pa je treba vključiti nekatere pogoje in omejitve. Zlasti je primerno zahtevati dodatne potrditvene informacije.

| (16) | Za povečanje zaupanja v sklep, da cipermetrin nima lastnosti endokrinih motilcev, bi morali vlagatelji v skladu s točko 2.2(b) Priloge II k Uredbi (ES) št. 1107/2009 predložiti posodobljeno oceno meril iz točk 3.6.5 in 3.8.2 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1107/2009, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2018/605, in v skladu s smernicami za ugotavljanje endokrinih motilcev (9). |
| --- | --- |

(16)

Za povečanje zaupanja v sklep, da cipermetrin nima lastnosti endokrinih motilcev, bi morali vlagatelji v skladu s točko 2.2(b) Priloge II k Uredbi (ES) št. 1107/2009 predložiti posodobljeno oceno meril iz točk 3.6.5 in 3.8.2 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1107/2009, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2018/605, in v skladu s smernicami za ugotavljanje endokrinih motilcev (9).

| (17) | Izvedbeno uredbo (EU) št. 540/2011 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(17)

Izvedbeno uredbo (EU) št. 540/2011 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (18) | Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/1449 (10) je bilo podaljšano obdobje odobritve cipermetrina do 31. oktobra 2022, da bi se lahko postopek obnovitve zaključil pred iztekom obdobja odobritve navedene aktivne snovi. Ker pa je bil sklep o obnovitvi sprejet pred podaljšanim datumom izteka odobritve, se ta uredba začne uporabljati čim prej. |
| --- | --- |

(18)

Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2021/1449 (10) je bilo podaljšano obdobje odobritve cipermetrina do 31. oktobra 2022, da bi se lahko postopek obnovitve zaključil pred iztekom obdobja odobritve navedene aktivne snovi. Ker pa je bil sklep o obnovitvi sprejet pred podaljšanim datumom izteka odobritve, se ta uredba začne uporabljati čim prej.

| (19) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(19)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Obnovitev odobritve aktivne snovi

Odobritev aktivne snovi cipermetrin se obnovi, kot je določeno v Prilogi I.

Člen 2

Spremembe Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011

Priloga k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011 se spremeni v skladu s Prilogo II k tej uredbi.

Člen 3

Začetek veljavnosti in datum začetka uporabe

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 1. februarja 2022.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. novembra 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 309, 24.11.2009, str. 1.

1

(2)  Direktiva Komisije 2005/53/ES z dne 16. septembra 2005 o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS zaradi vključitve klorotalonila, klorotolurona, cipermetrina, daminozida in tiofanat-metila kot aktivnih snovi (UL L 241, 17.9.2005, str. 51).

2

(3)  Direktiva Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (UL L 230, 19.8.1991, str. 1).

3

(4)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 540/2011 z dne 25. maja 2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta glede seznama registriranih aktivnih snovi (UL L 153, 11.6.2011, str. 1).

4

(5)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 844/2012 z dne 18. septembra 2012 o opredelitvi določb, potrebnih za izvedbo postopka podaljšanja odobritve aktivnih snovi, kot je določeno z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (UL L 252, 19.9.2012, str. 26).

5

(6)  
  EFSA Journal 2018;16(8):5402. Sklep o strokovnem pregledu ocene tveganja pesticidov z aktivno snovjo cipermetrin. Na voljo na spletu: www.efsa.europa.eu.

6

EFSA Journal

(7)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5822

7

(8)  Uredba Komisije (EU) 2018/605 z dne 19. aprila 2018 o spremembi Priloge II k Uredbi (ES) št. 1107/2009 z določitvijo znanstvenih meril za ugotavljanje lastnosti endokrinih motilcev (UL L 101, 20.4.2018, str. 33).

8

(9)  Smernice za ugotavljanje endokrinih motilcev v okviru uredb (EU) št. 528/2012 in (ES) št. 1107/2009. https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5311.

9

(10)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/1449 z dne 3. septembra 2021 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobij odobritve aktivnih snovi 2-fenilfenol (vključno s solmi, kot je natrijeva sol), 8-hidroksikinolin, amidosulfuron, bifenoks, klormekvat, klorotoluron, klofentezin, klomazon, cipermetrin, daminozid, deltametrin, dikamba, difenokonazol, diflufenikan, dimetaklor, etofenproks, fenoksaprop-P, fenpropidin, fludioksonil, flufenacet, fostiazat, indoksakarb, lenacil, MCPA, MCPB, nikosulfuron, parafinska olja, parafinsko olje, penkonazol, propakvizafop, pikloram, prosulfokarb, kvizalofop-P-etil, kvizalofop-P-tefuril, žveplo, tetrakonazol, trialat, triflusulfuron in tritosulfuron (UL L 313, 6.9.2021, str. 20).

10

---

PRILOGA I

| Splošno ime, identifikacijska številka | Ime po IUPAC | Čistost (1) | Datum odobritve | Veljavnost registracije | Posebne določbe |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| cipermetrin
  št. CAS 52315-07-8
  št. CIPAC 332 | (RS)-α-ciano-3-fenoksibenzil (1RS;3RS;1RS,3SR)-3-(2,2-diklorovinil)-2,2-dimetilciklopropankarboksilat
  ali
  (RS)-α-ciano-3 fenoksibenzil-(1RS)-cis-trans-3-(2,2-diklorovinil)-2,2-dimetilciklopropan karboksilat | 920 g/kg
  cis:trans: 40/60 do 60/40
  Naslednje nečistoče so s toksikološkega vidika problematične in v tehničnem materialu ne smejo presegati naslednjih ravni:
  heksan: 5 g/kg | 1. februar 2022 | 31. januar 2029 | Registracije so omejene na profesionalne uporabnike.
  Da se zagotovi zaščita neciljnih organizmov, zlasti vodnih organizmov in neciljnih členonožcev, vključno s čebelami, registraciji fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo cipermetrin, za škropljenje na prostem velja naslednje:






  — | potrebni so ukrepi za zmanjšanje tveganja, s katerimi se doseže zmanjšanje zanašanja, ki povzroči izpostavljenost ≤ 5,8 mg a.s./ha na nekmetijskih površinah, in poleg tega za spomladansko uporabo v vodnih telesih pri koncentracijah ≤ 0,0038 μg a.s./l; |

Splošno ime, identifikacijska številka

Ime po IUPAC

Čistost (1)

Datum odobritve

Veljavnost registracije

Posebne določbe

cipermetrin

št. CAS 52315-07-8

št. CIPAC 332

(RS)-α-ciano-3-fenoksibenzil (1RS;3RS;1RS,3SR)-3-(2,2-diklorovinil)-2,2-dimetilciklopropankarboksilat

ali

(RS)-α-ciano-3 fenoksibenzil-(1RS)-cis-trans-3-(2,2-diklorovinil)-2,2-dimetilciklopropan karboksilat

920 g/kg

cis:trans: 40/60 do 60/40

Naslednje nečistoče so s toksikološkega vidika problematične in v tehničnem materialu ne smejo presegati naslednjih ravni:

heksan: 5 g/kg

1. februar 2022

31. januar 2029

Registracije so omejene na profesionalne uporabnike.

Da se zagotovi zaščita neciljnih organizmov, zlasti vodnih organizmov in neciljnih členonožcev, vključno s čebelami, registraciji fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo cipermetrin, za škropljenje na prostem velja naslednje:

—

potrebni so ukrepi za zmanjšanje tveganja, s katerimi se doseže zmanjšanje zanašanja, ki povzroči izpostavljenost ≤ 5,8 mg a.s./ha na nekmetijskih površinah, in poleg tega za spomladansko uporabo v vodnih telesih pri koncentracijah ≤ 0,0038 μg a.s./l;

| — | registrirajo se lahko samo uporabe zunaj cvetenja kmetijske rastline in kadar ni cvetočega plevela. |
| --- | --- |

—

registrirajo se lahko samo uporabe zunaj cvetenja kmetijske rastline in kadar ni cvetočega plevela.

Za izvajanje enotnih načel iz člena 29(6) Uredbe (ES) št. 1107/2009 se upoštevajo ugotovitve iz poročila o obnovitvi cipermetrina ter zlasti dodatkov I in II k poročilu. Države članice so zlasti pozorne na:

| — | zaščito vodnih organizmov in neciljnih členonožcev, vključno s čebelami; |
| --- | --- |

—

zaščito vodnih organizmov in neciljnih členonožcev, vključno s čebelami;

| — | oceno tveganja za potrošnike; |
| --- | --- |

—

oceno tveganja za potrošnike;

| — | tehnične specifikacije aktivne snovi, ki se uporablja v fitofarmacevtskih sredstvih. |
| --- | --- |

—

tehnične specifikacije aktivne snovi, ki se uporablja v fitofarmacevtskih sredstvih.

Če menijo, da je tako primerno, države članice določijo zahteve za spremljanje pri izdaji registracij v skladu s členom 6(i) Uredbe (ES) št. 1107/2009, da bi dopolnile spremljanje v skladu z direktivama 2000/60/ES (2) in 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta (3).

Vlagatelj Komisiji, državam članicam in Agenciji predloži potrditvene informacije glede:

| 1. | toksikološkega profila metabolitov, ki nosijo del 3-fenoksibenzoila; |
| --- | --- |

1.

toksikološkega profila metabolitov, ki nosijo del 3-fenoksibenzoila;

| 2. | relativne toksičnosti posameznih izomerov cipermetrina, zlasti enantiomera (1S cis αR); |
| --- | --- |

2.

relativne toksičnosti posameznih izomerov cipermetrina, zlasti enantiomera (1S cis αR);

| 3. | učinka postopkov čiščenja vode na naravo ostankov, prisotnih v površinski in podzemni vodi, kadar se površinska ali podzemna voda odvzema za pitno vodo; |
| --- | --- |

3.

učinka postopkov čiščenja vode na naravo ostankov, prisotnih v površinski in podzemni vodi, kadar se površinska ali podzemna voda odvzema za pitno vodo;

| 4. | točk 3.6.5 in 3.8.2 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1107/2009, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (EU) 2018/605. |
| --- | --- |

4.

točk 3.6.5 in 3.8.2 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1107/2009, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (EU) 2018/605.

Vlagatelj predloži:

| — | informacije iz točke 1 do 15. decembra 2022; |
| --- | --- |

—

informacije iz točke 1 do 15. decembra 2022;

| — | informacije iz točke 2 do 15. decembra 2023 ter |
| --- | --- |

—

informacije iz točke 2 do 15. decembra 2023 ter

| — | informacije iz točke 3 v dveh letih od datuma objave smernic Komisije za oceno učinka postopkov čiščenja vode na naravo ostankov, prisotnih v površinski in podzemni vodi. |
| --- | --- |

—

informacije iz točke 3 v dveh letih od datuma objave smernic Komisije za oceno učinka postopkov čiščenja vode na naravo ostankov, prisotnih v površinski in podzemni vodi.

Kar zadeva točki 3.6.5 in 3.8.2 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1107/2009, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) št. 2018/605, predloži posodobljeno oceno že predloženih informacij in po potrebi dodatne informacije za potrditev odsotnosti endokrinega delovanja do 15. decembra 2023.

---

(1)  Več podrobnosti o identiteti in specifikaciji aktivne snovi je na voljo v poročilu o obnovitvi.

(2)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1).

(3)  Direktiva 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov (UL L 309, 24.11.2009, str. 71).

---

PRILOGA II

Priloga k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011 se spremeni:

| (1) | v delu A se vnos 103 za cipermetrin črta; |
| --- | --- |

(1)

v delu A se vnos 103 za cipermetrin črta;

| (2) | v delu E se doda naslednji vnos:











  „14 | cipermetrin
  št. CAS 52315-07-8
  št. CIPAC 332 | (RS)-α-ciano-3-fenoksibenzil (1RS;3RS;1RS,3SR)-3-(2,2-diklorovinil)-2,2-dimetilciklopropankarboksilat
  ali
  (RS)-α-ciano-3 fenoksibenzil-(1RS)-cis-trans-3-(2,2-diklorovinil)-2,2-dimetilciklopropan karboksilat | 920 g/kg
  cis:trans: 40/60 do 60/40
  Naslednje nečistoče so s toksikološkega vidika problematične in v tehničnem materialu ne smejo presegati naslednjih ravni:
  heksan: 5 g/kg | 1. februar 2022 | 31. januar 2029 | Registracije so omejene na profesionalne uporabnike.
  Da se zagotovi zaščita neciljnih organizmov, zlasti vodnih organizmov in neciljnih členonožcev, vključno s čebelami, registraciji fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo cipermetrin, za škropljenje na prostem velja naslednje:






  — | potrebni so ukrepi za zmanjšanje tveganja, s katerimi se doseže zmanjšanje zanašanja, ki povzroči izpostavljenost ≤ 5,8 mg a.s./ha na nekmetijskih površinah, in poleg tega za spomladansko uporabo v vodnih telesih pri koncentracijah ≤ 0,0038 μg a.s./l; |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

(2)

v delu E se doda naslednji vnos:

„14

cipermetrin

št. CAS 52315-07-8

št. CIPAC 332

(RS)-α-ciano-3-fenoksibenzil (1RS;3RS;1RS,3SR)-3-(2,2-diklorovinil)-2,2-dimetilciklopropankarboksilat

ali

(RS)-α-ciano-3 fenoksibenzil-(1RS)-cis-trans-3-(2,2-diklorovinil)-2,2-dimetilciklopropan karboksilat

920 g/kg

cis:trans: 40/60 do 60/40

Naslednje nečistoče so s toksikološkega vidika problematične in v tehničnem materialu ne smejo presegati naslednjih ravni:

heksan: 5 g/kg

1. februar 2022

31. januar 2029

Registracije so omejene na profesionalne uporabnike.

Da se zagotovi zaščita neciljnih organizmov, zlasti vodnih organizmov in neciljnih členonožcev, vključno s čebelami, registraciji fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo cipermetrin, za škropljenje na prostem velja naslednje:

—

potrebni so ukrepi za zmanjšanje tveganja, s katerimi se doseže zmanjšanje zanašanja, ki povzroči izpostavljenost ≤ 5,8 mg a.s./ha na nekmetijskih površinah, in poleg tega za spomladansko uporabo v vodnih telesih pri koncentracijah ≤ 0,0038 μg a.s./l;

| — | registrirajo se lahko samo uporabe zunaj cvetenja kmetijske rastline in kadar ni cvetočega plevela. |
| --- | --- |

—

registrirajo se lahko samo uporabe zunaj cvetenja kmetijske rastline in kadar ni cvetočega plevela.

Za izvajanje enotnih načel iz člena 29(6) Uredbe (ES) št. 1107/2009 se upoštevajo ugotovitve iz poročila o obnovitvi snovi cipermetrin ter zlasti dodatkov I in II k poročilu. Države članice so zlasti pozorne na:

| — | zaščito vodnih organizmov in neciljnih členonožcev, vključno s čebelami; |
| --- | --- |

—

zaščito vodnih organizmov in neciljnih členonožcev, vključno s čebelami;

| — | oceno tveganja za potrošnike; |
| --- | --- |

—

oceno tveganja za potrošnike;

| — | tehnične specifikacije aktivne snovi, ki se uporablja v fitofarmacevtskih sredstvih. |
| --- | --- |

—

tehnične specifikacije aktivne snovi, ki se uporablja v fitofarmacevtskih sredstvih.

Če menijo, da je tako primerno, države članice določijo zahteve za spremljanje pri izdaji registracij v skladu s členom 6(i) Uredbe (ES) št. 1107/2009, da bi dopolnile spremljanje v skladu z direktivama 2000/60/ES (*1) in 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta  (*2).

Vlagatelj Komisiji, državam članicam in Agenciji predloži potrditvene informacije glede:

| 1. | toksikološkega profila metabolitov, ki nosijo del 3-fenoksibenzoila; |
| --- | --- |

1.

toksikološkega profila metabolitov, ki nosijo del 3-fenoksibenzoila;

| 2. | relativne toksičnosti posameznih izomerov cipermetrina, zlasti enantiomera (1S cis αR); |
| --- | --- |

2.

relativne toksičnosti posameznih izomerov cipermetrina, zlasti enantiomera (1S cis αR);

| 3. | učinka postopkov čiščenja vode na naravo ostankov, prisotnih v površinski in podzemni vodi, kadar se površinska ali podzemna voda odvzema za pitno vodo; |
| --- | --- |

3.

učinka postopkov čiščenja vode na naravo ostankov, prisotnih v površinski in podzemni vodi, kadar se površinska ali podzemna voda odvzema za pitno vodo;

| 4. | točk 3.6.5 in 3.8.2 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1107/2009, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (EU) 2018/605. |
| --- | --- |

4.

točk 3.6.5 in 3.8.2 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1107/2009, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (EU) 2018/605.

Vlagatelj predloži:

| — | informacije iz točke 1 do 15. decembra 2022; |
| --- | --- |

—

informacije iz točke 1 do 15. decembra 2022;

| — | informacije iz točke 2 do 15. decembra 2023 ter |
| --- | --- |

—

informacije iz točke 2 do 15. decembra 2023 ter

| — | informacije iz točke 3 v dveh letih od datuma objave smernic Komisije za oceno učinka postopkov čiščenja vode na naravo ostankov, prisotnih v površinski in podzemni vodi. |
| --- | --- |

—

informacije iz točke 3 v dveh letih od datuma objave smernic Komisije za oceno učinka postopkov čiščenja vode na naravo ostankov, prisotnih v površinski in podzemni vodi.

Kar zadeva točki 3.6.5 in 3.8.2 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1107/2009, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) št. 2018/605, predloži posodobljeno oceno že predloženih informacij in po potrebi dodatne informacije za potrditev odsotnosti endokrinega delovanja do 15. decembra 2023.

---

(*1)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1).

(*2)  Direktiva 2009/128/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti za doseganje trajnostne rabe pesticidov (UL L 309, 24.11.2009, str. 71).“

---

| 25.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 420/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 420/16

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/2050

z dne 24. novembra 2021

o dovoljenju za pripravek iz Bacillus velezensis CECT 5940 kot krmni dodatek za pitovne purane, purane za razplod, manj pomembne vrste perutnine za pitanje in za razplod ter okrasne ptice (razen za razmnoževanje) (imetnik dovoljenja: Evonik Operations GmbH)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1831/2003 z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1831/2003 določa dovoljevanje dodatkov za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo takih dovoljenj. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1831/2003 določa dovoljevanje dodatkov za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo takih dovoljenj.

| (2) | V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1831/2003 je bil vložen zahtevek za dovoljenje za pripravek iz Bacillus velezensis CECT 5940. Navedenemu zahtevku so bili priloženi zahtevani podatki in dokumenti iz člena 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1831/2003 je bil vložen zahtevek za dovoljenje za pripravek iz Bacillus velezensis CECT 5940. Navedenemu zahtevku so bili priloženi zahtevani podatki in dokumenti iz člena 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003.

| (3) | Zahtevek zadeva dovoljenje za pripravek iz Bacillus velezensis CECT 5940 (prej taksonomsko opredeljen kot Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940) kot krmni dodatek za pitovne purane, purane za razplod, manj pomembne vrste perutnine za pitanje in za razplod ter okrasne ptice (razen za razmnoževanje) in njegovo uvrstitev v kategorijo dodatkov „zootehnični dodatki“. |
| --- | --- |

(3)

Zahtevek zadeva dovoljenje za pripravek iz Bacillus velezensis CECT 5940 (prej taksonomsko opredeljen kot Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940) kot krmni dodatek za pitovne purane, purane za razplod, manj pomembne vrste perutnine za pitanje in za razplod ter okrasne ptice (razen za razmnoževanje) in njegovo uvrstitev v kategorijo dodatkov „zootehnični dodatki“.

| (4) | Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v mnenju z dne 5. maja 2021 (2) ugotovila, da pripravek iz Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 pod predlaganimi pogoji uporabe nima škodljivih učinkov na zdravje živali, varnost potrošnikov ali na okolje. Ugotovila je tudi, da ta pripravek sicer ne draži kože ali oči ali ne povzroča preobčutljivosti kože, vendar bi ga bilo treba obravnavati kot povzročitelja preobčutljivosti dihal. Zato Komisija meni, da bi bilo treba sprejeti ustrezne zaščitne ukrepe, da se preprečijo škodljivi učinki na zdravje ljudi, zlasti kar zadeva uporabnike dodatka. Agencija je tudi ugotovila, da je pripravek lahko učinkovit kot zootehnični dodatek v krmnih mešanicah. Agencija meni, da ni potrebe po posebnih zahtevah v zvezi s poprodajnim nadzorom. Potrdila je tudi poročilo o analiznih metodah krmnega dodatka v krmi, ki ga je predložil referenčni laboratorij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v mnenju z dne 5. maja 2021 (2) ugotovila, da pripravek iz Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 pod predlaganimi pogoji uporabe nima škodljivih učinkov na zdravje živali, varnost potrošnikov ali na okolje. Ugotovila je tudi, da ta pripravek sicer ne draži kože ali oči ali ne povzroča preobčutljivosti kože, vendar bi ga bilo treba obravnavati kot povzročitelja preobčutljivosti dihal. Zato Komisija meni, da bi bilo treba sprejeti ustrezne zaščitne ukrepe, da se preprečijo škodljivi učinki na zdravje ljudi, zlasti kar zadeva uporabnike dodatka. Agencija je tudi ugotovila, da je pripravek lahko učinkovit kot zootehnični dodatek v krmnih mešanicah. Agencija meni, da ni potrebe po posebnih zahtevah v zvezi s poprodajnim nadzorom. Potrdila je tudi poročilo o analiznih metodah krmnega dodatka v krmi, ki ga je predložil referenčni laboratorij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003.

| (5) | Ocena pripravka iz Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato bi bilo treba dovoliti uporabo navedene snovi, kot je opredeljena v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(5)

Ocena pripravka iz Bacillus amyloliquefaciens CECT 5940 je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato bi bilo treba dovoliti uporabo navedene snovi, kot je opredeljena v Prilogi k tej uredbi.

| (6) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pripravek iz Priloge, ki spada v kategorijo dodatkov „zootehnični dodatki“ in funkcionalno skupino „stabilizatorji mikroflore“, se dovoli kot dodatek v prehrani živali pod pogoji iz navedene priloge.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. novembra 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 268, 18.10.2003, str. 29.

1

(2)  
  EFSA Journal 2021;19(6):6620.

2

EFSA Journal

---

PRILOGA

| Identifikacijska številka dodatka | Ime imetnika dovoljenja | Dodatek | Sestava, kemijska formula, opis, analizna metoda | Vrsta ali kategorija živali | Najvišja starost | Najnižja vsebnost | Najvišja vsebnost | Druge določbe | Datum izteka veljavnosti dovoljenja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg popolne krmne mešanice z 12-% vsebnostjo vlage |
| Kategorija zootehničnih dodatkov. Funkcionalna skupina: stabilizatorji mikroflore. |
| 4b1822i | Evonik Operations GmbH | Bacillus velezensis CECT 5940 | Sestava dodatka

  Pripravek iz Bacillus velezensis CECT 5940 z najnižjo vsebnostjo:
  —1 × 109 CFU/g dodatka.
  V trdni obliki. | pitovni purani
  purani za razplod
  manj pomembne vrste perutnine za pitanje in za razplod
  okrasne ptice (razen za razmnoževanje) | – | 1 × 109 | – | 1. | V navodilih za uporabo dodatka in premiksov se navedejo pogoji skladiščenja in obstojnost pri toplotni obdelavi. |

Identifikacijska številka dodatka

Ime imetnika dovoljenja

Dodatek

Sestava, kemijska formula, opis, analizna metoda

Vrsta ali kategorija živali

Najvišja starost

Najnižja vsebnost

Najvišja vsebnost

Druge določbe

Datum izteka veljavnosti dovoljenja

CFU/kg popolne krmne mešanice z 12-% vsebnostjo vlage

Kategorija zootehničnih dodatkov. Funkcionalna skupina: stabilizatorji mikroflore.

4b1822i

Evonik Operations GmbH

Bacillus velezensis CECT 5940

Sestava dodatka

Pripravek iz Bacillus velezensis CECT 5940 z najnižjo vsebnostjo:

—1 × 109 CFU/g dodatka.

V trdni obliki.

pitovni purani

purani za razplod

manj pomembne vrste perutnine za pitanje in za razplod

okrasne ptice (razen za razmnoževanje)

–

1 × 109

–

1.

V navodilih za uporabo dodatka in premiksov se navedejo pogoji skladiščenja in obstojnost pri toplotni obdelavi.

| 2. | Lahko se uporablja v krmi, ki vsebuje dovoljena kokcidiostatika: diklazuril in natrijev monenzin. |
| --- | --- |

2.

Lahko se uporablja v krmi, ki vsebuje dovoljena kokcidiostatika: diklazuril in natrijev monenzin.

| 3. | Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi morebitnih tveganj za uporabnike dodatka in premiksov pri ravnanju z njimi določijo operativne postopke in organizacijske ukrepe. Kadar navedenih tveganj s takimi postopki in ukrepi ni mogoče odpraviti ali čim bolj zmanjšati, se dodatek in premiksi uporabljajo z osebno zaščitno opremo, vključno z zaščito za dihala. |
| --- | --- |

3.

Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi morebitnih tveganj za uporabnike dodatka in premiksov pri ravnanju z njimi določijo operativne postopke in organizacijske ukrepe. Kadar navedenih tveganj s takimi postopki in ukrepi ni mogoče odpraviti ali čim bolj zmanjšati, se dodatek in premiksi uporabljajo z osebno zaščitno opremo, vključno z zaščito za dihala.

15.12.2031

Lastnosti aktivne snovi

Žive spore Bacillus velezensis CECT 5940.

Analizna metoda
   (1)

Metoda štetja: metoda razmaza na plošči z uporabo sojinega agarja s triptonom (EN 15784).

Identifikacija: metoda gelske elektroforeze v pulzirajočem polju (PFGE).

---

(1)  Podrobnosti o analiznih metodah so na voljo na naslednjem naslovu referenčnega laboratorija: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 25.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 420/19 |
| --- | --- | --- | --- |

25.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 420/19

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/2051

z dne 24. novembra 2021

o dovoljenju za pripravek iz Bacillus velezensis PTA-6507, Bacillus velezensis NRRL B-50013 in Bacillus velezensis NRRL B-50104 kot krmni dodatek za pitovne purane (imetnik dovoljenja: Danisco Animal Nutrition, ki ga zastopa Genencor International B.V.)

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1831/2003 z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1831/2003 določa dovoljevanje dodatkov za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo in podaljšanje takih dovoljenj. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1831/2003 določa dovoljevanje dodatkov za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo in podaljšanje takih dovoljenj.

| (2) | V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1831/2003 je bil vložen zahtevek za dovoljenje za pripravek iz Bacillus velezensis PTA-6507, Bacillus velezensis NRRL B-50013 in Bacillus velezensis NRRL B-50104. Navedenemu zahtevku so bili priloženi zahtevani podatki in dokumenti iz člena 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1831/2003 je bil vložen zahtevek za dovoljenje za pripravek iz Bacillus velezensis PTA-6507, Bacillus velezensis NRRL B-50013 in Bacillus velezensis NRRL B-50104. Navedenemu zahtevku so bili priloženi zahtevani podatki in dokumenti iz člena 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003.

| (3) | Zahtevek zadeva dovoljenje za pripravek iz Bacillus velezensis PTA-6507, Bacillus velezensis NRRL B-50013 in Bacillus velezensis NRRL B-50104, prej opredeljen kot Bacillus amyloliquefaciens PTA-6507, Bacillus amyloliquefaciens NRRL B-50013 in Bacillus amyloliquefaciens NRRL B-50104, kot krmni dodatek za pitovne purane in njegovo uvrstitev v kategorijo dodatkov „zootehnični dodatki“. |
| --- | --- |

(3)

Zahtevek zadeva dovoljenje za pripravek iz Bacillus velezensis PTA-6507, Bacillus velezensis NRRL B-50013 in Bacillus velezensis NRRL B-50104, prej opredeljen kot Bacillus amyloliquefaciens PTA-6507, Bacillus amyloliquefaciens NRRL B-50013 in Bacillus amyloliquefaciens NRRL B-50104, kot krmni dodatek za pitovne purane in njegovo uvrstitev v kategorijo dodatkov „zootehnični dodatki“.

| (4) | Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v mnenju z dne 17. marca 2021 (2) ugotovila, da pripravek iz Bacillus velezensis PTA-6507, Bacillus velezensis NRRL B-50013 in Bacillus velezensis NRRL B-50104 pod predlaganimi pogoji uporabe nima škodljivega vpliva na zdravje živali, varnost potrošnikov ali na okolje. Ugotovila je tudi, da ta pripravek ni dražljiv za kožo in oči ter ne povzroča preobčutljivosti kože, vendar zaradi beljakovinske narave aktivnih snovi velja za povzročitelja preobčutljivosti dihal. Zato Komisija meni, da bi bilo treba sprejeti ustrezne zaščitne ukrepe, da se preprečijo škodljivi učinki na zdravje ljudi, zlasti kar zadeva uporabnike dodatka. Agencija je tudi ugotovila, da je pripravek lahko učinkovit kot zootehnični dodatek v krmnih mešanicah. Agencija meni, da ni potrebe po posebnih zahtevah v zvezi s poprodajnim nadzorom. Potrdila je tudi poročilo o analiznih metodah krmnega dodatka v krmi, ki ga je predložil referenčni laboratorij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v mnenju z dne 17. marca 2021 (2) ugotovila, da pripravek iz Bacillus velezensis PTA-6507, Bacillus velezensis NRRL B-50013 in Bacillus velezensis NRRL B-50104 pod predlaganimi pogoji uporabe nima škodljivega vpliva na zdravje živali, varnost potrošnikov ali na okolje. Ugotovila je tudi, da ta pripravek ni dražljiv za kožo in oči ter ne povzroča preobčutljivosti kože, vendar zaradi beljakovinske narave aktivnih snovi velja za povzročitelja preobčutljivosti dihal. Zato Komisija meni, da bi bilo treba sprejeti ustrezne zaščitne ukrepe, da se preprečijo škodljivi učinki na zdravje ljudi, zlasti kar zadeva uporabnike dodatka. Agencija je tudi ugotovila, da je pripravek lahko učinkovit kot zootehnični dodatek v krmnih mešanicah. Agencija meni, da ni potrebe po posebnih zahtevah v zvezi s poprodajnim nadzorom. Potrdila je tudi poročilo o analiznih metodah krmnega dodatka v krmi, ki ga je predložil referenčni laboratorij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003.

| (5) | Ocena pripravka iz Bacillus velezensis PTA-6507, Bacillus velezensis NRRL B-50013 in Bacillus velezensis NRRL B-50104 je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato bi bilo treba dovoliti uporabo proizvoda, kot je opredeljena v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(5)

Ocena pripravka iz Bacillus velezensis PTA-6507, Bacillus velezensis NRRL B-50013 in Bacillus velezensis NRRL B-50104 je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato bi bilo treba dovoliti uporabo proizvoda, kot je opredeljena v Prilogi k tej uredbi.

| (6) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pripravek iz Priloge, ki spada v kategorijo dodatkov „zootehnični dodatki“ in funkcionalno skupino „stabilizatorji mikroflore“, se dovoli kot dodatek v prehrani živali pod pogoji iz navedene priloge.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. novembra 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 268, 18.10.2003, str. 29.

1

(2)  
  EFSA Journal 2021;19(4):6535.

2

EFSA Journal

---

PRILOGA

| Identifikacijska številka dodatka | Ime imetnika dovoljenja | Dodatek | Sestava, kemijska formula, opis, analizna metoda | Vrsta ali kategorija živali | Najvišja starost | Najnižja vsebnost | Najvišja vsebnost | Druge določbe | Datum izteka veljavnosti dovoljenja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| CFU/kg popolne krmne mešanice z 12-% vsebnostjo vlage |
| Kategorija: zootehnični dodatki


  Funkcionalna skupina: stabilizatorji mikroflore |
| 4b1827i | Danisco Animal Nutrition, ki ga zastopa Genencor International B.V. | Bacillus velezensis PTA-6507, Bacillus. velezensis NRRL B-50013 in Bacillus. velezensis NRRL B-50104 | Sestava dodatka

  pripravek iz Bacillus velezensis PTA-6507, Bacillus. velezensis NRRL B-50013 in Bacillus. velezensis NRRL B-50104 z najnižjo vsebnostjo 2,5 x 109 CFU/g dodatka (skupaj) z najnižjo koncentracijo bakterij 8,3 x 108 vsakega seva/g dodatka.
  v trdni obliki | pitovni purani | – | 7,5 × 107 | – | 1. | V navodilih za uporabo dodatka in premiksov se navedejo pogoji skladiščenja in obstojnost pri toplotni obdelavi. |

Identifikacijska številka dodatka

Ime imetnika dovoljenja

Dodatek

Sestava, kemijska formula, opis, analizna metoda

Vrsta ali kategorija živali

Najvišja starost

Najnižja vsebnost

Najvišja vsebnost

Druge določbe

Datum izteka veljavnosti dovoljenja

CFU/kg popolne krmne mešanice z 12-% vsebnostjo vlage

Kategorija: zootehnični dodatki

Funkcionalna skupina: stabilizatorji mikroflore

4b1827i

Danisco Animal Nutrition, ki ga zastopa Genencor International B.V.

Bacillus velezensis PTA-6507, Bacillus. velezensis NRRL B-50013 in Bacillus. velezensis NRRL B-50104

Sestava dodatka

pripravek iz Bacillus velezensis PTA-6507, Bacillus. velezensis NRRL B-50013 in Bacillus. velezensis NRRL B-50104 z najnižjo vsebnostjo 2,5 x 109 CFU/g dodatka (skupaj) z najnižjo koncentracijo bakterij 8,3 x 108 vsakega seva/g dodatka.

v trdni obliki

pitovni purani

–

7,5 × 107

–

1.

V navodilih za uporabo dodatka in premiksov se navedejo pogoji skladiščenja in obstojnost pri toplotni obdelavi.

| 2. | Uporablja se lahko v krmi, ki vsebuje naslednje dovoljene kokcidiostatike: natrijev lasalocid A, natrijev monenzin in diklazuril. |
| --- | --- |

2.

Uporablja se lahko v krmi, ki vsebuje naslednje dovoljene kokcidiostatike: natrijev lasalocid A, natrijev monenzin in diklazuril.

| 3. | Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi morebitnih tveganj za uporabnike dodatka in premiksov pri ravnanju z njimi določijo operativne postopke in organizacijske ukrepe. Kadar navedenih tveganj s takimi postopki in ukrepi ni mogoče odpraviti ali čim bolj zmanjšati, se dodatek in premiksi uporabljajo z osebno zaščitno opremo, vključno z zaščito za dihala. |
| --- | --- |

3.

Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi morebitnih tveganj za uporabnike dodatka in premiksov pri ravnanju z njimi določijo operativne postopke in organizacijske ukrepe. Kadar navedenih tveganj s takimi postopki in ukrepi ni mogoče odpraviti ali čim bolj zmanjšati, se dodatek in premiksi uporabljajo z osebno zaščitno opremo, vključno z zaščito za dihala.

15. december 2031

Lastnosti aktivne snovi

žive spore Bacillus velezensis PTA-6507, Bacillus. velezensis NRRL B-50013 in Bacillus. velezensis NRRL B-50104

Analizna metoda  (1)

Identifikacija in metoda štetja Bacillus velezensis PTA-6507, Bacillus. velezensis NRRL B-50013 in Bacillus. velezensis NRRL B-50104 v krmnem dodatku, premiksih in krmnih mešanicah

| — | Identifikacija: gelska elektroforeza v pulzirajočem polju (PFGE). |
| --- | --- |

—

Identifikacija: gelska elektroforeza v pulzirajočem polju (PFGE).

| — | Metoda štetja: metoda razmaza na plošči po toplotni obdelavi – EN 15784 |
| --- | --- |

—

Metoda štetja: metoda razmaza na plošči po toplotni obdelavi – EN 15784

---

(1)  Podrobnosti o analiznih metodah so na voljo na naslednjem naslovu referenčnega laboratorija: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

| 25.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 420/23 |
| --- | --- | --- | --- |

25.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 420/23

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/2052

z dne 24. novembra 2021

o določitvi tehničnih postavk podatkovnih nizov vzorčnega raziskovanja na področju dohodka in življenjskih pogojev za trg dela in stanovanja, medgeneracijski prenos prednosti in prikrajšanosti, stanovanjske težave ter priložnostno temo za leto 2023 o energijski učinkovitosti gospodinjstev v skladu z Uredbo (EU) 2019/1700 Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/1700 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. oktobra 2019 o ustanovitvi skupnega okvira za evropsko statistiko v zvezi z osebami in gospodinjstvi na podlagi podatkov na individualni ravni, zbranih z vzorci, spremembi uredb (ES) št. 808/2004, (ES) št. 452/2008 in (ES) št. 1338/2008 Evropskega parlamenta in Sveta in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1177/2003 Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe Sveta (ES) št. 577/98 (1) in zlasti člena 7(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Za zagotovitev pravilnega izvajanja področja dohodka in življenjskih pogojev bi morala Komisija določiti tehnične postavke podatkovnih nizov za trg dela in stanovanja, medgeneracijski prenos prednosti in prikrajšanosti, stanovanjske težave ter priložnostno temo za leto 2023 o energijski učinkovitosti gospodinjstev. |
| --- | --- |

(1)

Za zagotovitev pravilnega izvajanja področja dohodka in življenjskih pogojev bi morala Komisija določiti tehnične postavke podatkovnih nizov za trg dela in stanovanja, medgeneracijski prenos prednosti in prikrajšanosti, stanovanjske težave ter priložnostno temo za leto 2023 o energijski učinkovitosti gospodinjstev.

| (2) | Področje dohodka in življenjskih pogojev zagotavlja informacije, ki se zahtevajo v okviru evropskega semestra in evropskega stebra socialnih pravic, zlasti o porazdelitvi dohodka, revščini in socialni izključenosti. Zagotavlja tudi informacije za različne druge politike EU, povezane z življenjskimi pogoji in revščino. Obstaja močna potreba politike po podrobnih informacijah o trgu dela in stanovanjih, medgeneracijskem prenosu prednosti in prikrajšanosti ter stanovanjskih težavah. Priložnostna tema o energijski učinkovitosti gospodinjstev je ključnega pomena, zlasti glede na priporočilo državam članicam o boju proti energijski revščini. |
| --- | --- |

(2)

Področje dohodka in življenjskih pogojev zagotavlja informacije, ki se zahtevajo v okviru evropskega semestra in evropskega stebra socialnih pravic, zlasti o porazdelitvi dohodka, revščini in socialni izključenosti. Zagotavlja tudi informacije za različne druge politike EU, povezane z življenjskimi pogoji in revščino. Obstaja močna potreba politike po podrobnih informacijah o trgu dela in stanovanjih, medgeneracijskem prenosu prednosti in prikrajšanosti ter stanovanjskih težavah. Priložnostna tema o energijski učinkovitosti gospodinjstev je ključnega pomena, zlasti glede na priporočilo državam članicam o boju proti energijski revščini.

| (3) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za evropski statistični sistem, ustanovljenega na podlagi člena 7 Uredbe (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (2) – |
| --- | --- |

(3)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za evropski statistični sistem, ustanovljenega na podlagi člena 7 Uredbe (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (2) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Tehnične značilnosti podatkovnih nizov na področju dohodka in življenjskih pogojev v zvezi s podrobnimi vsebinami „trg dela in stanovanja“, „medgeneracijski prenos prednosti in prikrajšanosti“, „stanovanjske težave“ ter priložnostna tema za leto 2023 o energijski učinkovitosti gospodinjstev so določene v Prilogi in se nanašajo na:

| (a) | oznako spremenljivke; |
| --- | --- |

(a)

oznako spremenljivke;

| (b) | ime spremenljivke; |
| --- | --- |

(b)

ime spremenljivke;

| (c) | vsebino spremenljivke in njene možne vrednosti; |
| --- | --- |

(c)

vsebino spremenljivke in njene možne vrednosti;

| (d) | enoto, za katero se zbirajo podatki; |
| --- | --- |

(d)

enoto, za katero se zbirajo podatki;

| (e) | način zbiranja; |
| --- | --- |

(e)

način zbiranja;

| (f) | referenčno obdobje. |
| --- | --- |

(f)

referenčno obdobje.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 24. novembra 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 261I, 14.10.2019, str. 1.

1

(2)  Uredba (ES) št. 223/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o evropski statistiki ter razveljavitvi Uredbe (ES, Euratom) št. 1101/2008 Evropskega parlamenta in Sveta o prenosu zaupnih podatkov na Statistični urad Evropskih skupnosti, Uredbe Sveta (ES) št. 322/97 o statističnih podatkih Skupnosti in Sklepa Sveta 89/382/EGS, Euratom, o ustanovitvi Odbora za statistične programe Evropskih skupnosti (UL L 87, 31.3.2009, str. 164).

2

---

PRILOGA

Tehnične značilnosti spremenljivk

| Oznaka spremenljivke | Ime spremenljivke | Možne vrednosti | Vsebina spremenljivke | Enota, za katero se zbirajo podatki | Način zbiranja | Referenčno obdobje |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Podrobna vsebina: značilnosti delovnega mesta |
| PL230 | Javni/zasebni sektor zaposlovanja | 1 | Javni | Vsi trenutni člani gospodinjstva, stari 16 let in več, ali izbrani respondent (kjer je ustrezno) | Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, ki odgovarjajo namesto tistih, ki so začasno odsotne ali nezmožne odgovarjati) ali registri | Sedanje |
| 2 | Zasebni |
| 3 | Kombinacija |
| 99 | Ne vem |
| PL230_F | Javni/zasebni sektor zaposlovanja (oznaka) | 1 | Zbrano z raziskovanjem/anketiranjem | | | |
| 2 | Zbrano iz upravnih podatkov |
| 3 | Imputirano |
| 4 | Ni mogoče ugotoviti vira |
| –1 | Neizpolnjeno |
| –2 | Ni relevantno (PL032 ≠ 1) |
| –3 | Ni izbrani respondent |
| –7 | Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“) |
| PW100 | Zadovoljstvo na delovnem mestu | 0–10 | Povsem nezadovoljen do povsem zadovoljen | Vsi trenutni člani gospodinjstva, stari 16 let in več, ali izbrani respondent (kjer je ustrezno) | Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, ki odgovarjajo namesto tistih, ki so začasno odsotne ali nezmožne odgovarjati) | Sedanje |
| 99 | Ne vem |
| PW100_F | Zadovoljstvo na delovnem mestu (oznaka) | 1 | Izpolnjeno | | | |
| –1 | Neizpolnjeno |
| –2 | Ni relevantno (PL032 ≠ 1) |
| –3 | Ni izbrani respondent |
| –7 | Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“) |
| PL260 | Običajno število opravljenih ur na teden | 1–99 | Število ur | Vsi trenutni člani gospodinjstva, stari 16 let in več, ali izbrani respondent (kjer je ustrezno) | Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, ki odgovarjajo namesto tistih, ki so začasno odsotne ali nezmožne odgovarjati) ali registri | Referenčno obdobje za dohodek |
| PL260_F | Običajno število opravljenih ur na teden (oznaka) | 1 | Zbrano z raziskovanjem/anketiranjem | | | |
| 2 | Zbrano iz upravnih podatkov |
| 3 | Imputirano |
| 4 | Ni mogoče ugotoviti vira |
| –1 | Neizpolnjeno |
| –2 | Ni relevantno (PL211 ≠ 1–4) |
| –3 | Ni izbrani respondent |
| –7 | Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“) |
| PL130 | Velikost lokalne enote v okviru glavne zaposlitve | 1–9 | Točno število oseb, če je med 1 in 9 | Vsi trenutni člani gospodinjstva, stari 16 let in več, ali izbrani respondent (kjer je ustrezno) | Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, ki odgovarjajo namesto tistih, ki so začasno odsotne ali nezmožne odgovarjati) ali registri | Sedanje |
| 10 | 10 do 19 oseb |
| 11 | 20 do 49 oseb |
| 12 | 50 do 249 oseb |
| 13 | 250 oseb ali več |
| 14 | Ne vem, toda manj kot 10 oseb |
| 15 | Ne vem, toda 10 oseb ali več |
| PL130_F | Velikost lokalne enote v okviru glavne zaposlitve (oznaka) | 1 | Zbrano z raziskovanjem/anketiranjem | | | |
| 2 | Zbrano iz upravnih podatkov |
| 3 | Imputirano |
| 4 | Ni mogoče ugotoviti vira |
| –1 | Neizpolnjeno |
| –2 | Ni relevantno (PL032 ≠ 1) |
| –3 | Ni izbrani respondent |
| –7 | Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“) |
| Podrobna vsebina: zaposlitveni status |
| PL035 | Pretekli teden je delal vsaj eno uro | 1 | Da | Vsi trenutni člani gospodinjstva, stari 16 let in več, ali izbrani respondent (kjer je ustrezno) | Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, ki odgovarjajo namesto tistih, ki so začasno odsotne ali nezmožne odgovarjati) ali registri | Pretekli teden |
| 2 | Ne |
| PL035_F | Pretekli teden je delal vsaj eno uro (oznaka) | 1 | Zbrano z raziskovanjem/anketiranjem | | | |
| 2 | Zbrano iz upravnih podatkov |
| 3 | Imputirano |
| 4 | Ni mogoče ugotoviti vira |
| –1 | Neizpolnjeno |
| –2 | Ni relevantno (RB081 ≠ 16–74) |
| –3 | Ni izbrani respondent |
| –7 | Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“) |
| PL025 | Na voljo za delo | 1 | Da | Vsi trenutni člani gospodinjstva, stari 16 let in več, ali izbrani respondent (kjer je ustrezno) | Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, ki odgovarjajo namesto tistih, ki so začasno odsotne ali nezmožne odgovarjati) | Sedanje |
| 2 | Ne |
| PL025_F | Na voljo za delo (oznaka) | 1 | Izpolnjeno | | | |
| –1 | Neizpolnjeno |
| –2 | Ni relevantno (PL035 = 1) |
| –3 | Ni izbrani respondent |
| –7 | Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“) |
| PL020 | Aktivno iskanje zaposlitve | 1 | Da | Vsi trenutni člani gospodinjstva, stari 16 let in več, ali izbrani respondent (kjer je ustrezno) | Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, ki odgovarjajo namesto tistih, ki so začasno odsotne ali nezmožne odgovarjati) | Pretekli štirje tedni |
| 2 | Ne |
| PL020_F | Aktivno iskanje zaposlitve (oznaka) | 1 | Izpolnjeno | | | |
| –1 | Neizpolnjeno |
| –2 | Ni relevantno (PL035 = 1) |
| –3 | Ni izbrani respondent |
| –7 | Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“) |
| PL120 | Razlog za delo, krajše od 30 ur | 1 | Udeležba pri izobraževanju ali usposabljanju | Vsi trenutni člani gospodinjstva, stari 16 let in več, ali izbrani respondent (kjer je ustrezno) | Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, ki odgovarjajo namesto tistih, ki so začasno odsotne ali nezmožne odgovarjati) | Sedanje |
| 2 | Osebna bolezen ali invalidnost |
| 3 | Rad bi delal več ur, vendar ne najde dela za več ur |
| 4 | Noče delati več ur |
| 5 | Število ur v vseh zaposlitvah se šteje za delo s polnim delovnim časom |
| 6 | Gospodinjsko delo, varstvo otrok ali drugih oseb |
| 7 | Drugi razlogi |
| PL120_F | Razlog za delo, krajše od 30 ur (oznaka) | 1 | Izpolnjeno | | | |
| –1 | Neizpolnjeno |
| –2 | Ni relevantno (PL032 ≠ 1 ali (PL032 = 1 in PL060 + PL100 >30)) |
| –3 | Ni izbrani respondent |
| –7 | Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“) |
| PL280 | Trajanje prijavljene brezposelnosti | 1 | Celotno obdobje | Vsi trenutni člani gospodinjstva, stari 16 let in več, ali izbrani respondent (kjer je ustrezno) | Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, ki odgovarjajo namesto tistih, ki so začasno odsotne ali nezmožne odgovarjati) ali registri | Obdobje brezposelnosti v referenčnem obdobju za dohodek |
| 2 | Del obdobja |
| 3 | Sploh ni prijavljena |
| PL280_F | Trajanje prijavljene brezposelnosti (oznaka) | 1 | Zbrano z raziskovanjem/anketiranjem | | | |
| 2 | Zbrano iz upravnih podatkov |
| 3 | Imputirano |
| 4 | Ni mogoče ugotoviti vira |
| –1 | Neizpolnjeno |
| –2 | Ni relevantno (PL211 ≠ 5 ali RB081 ≠ 16–74) |
| –3 | Ni izbrani respondent |
| –7 | Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“) |
| Podrobna vsebina: podrobnosti o izobrazbi, vključno s tem, ali je bilo izobraževanje prekinjeno ali opuščeno |
| PE030 | Leto, ko je bila dosežena najvišja stopnja izobrazbe | | Leto (štiri števke) | Vsi trenutni člani gospodinjstva, stari 16 let in več, ali izbrani respondent (kjer je ustrezno) | Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, ki odgovarjajo namesto tistih, ki so začasno odsotne ali nezmožne odgovarjati) ali registri | Sedanje |
| PE030_F | Leto, ko je bila dosežena najvišja stopnja izobrazbe (oznaka) | 1 | Zbrano z raziskovanjem/anketiranjem | | | |
| 2 | Zbrano iz upravnih podatkov |
| 3 | Imputirano |
| 4 | Ni mogoče ugotoviti vira |
| –1 | Neizpolnjeno |
| –2 | Ni relevantno (PE041 = 000) |
| –3 | Ni izbrani respondent |
| –7 | Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“) |
| PE050 | Izobraževanje prekinjeno ali opuščeno | 1 | Da, eno | Vsi trenutni člani gospodinjstva, stari od 16 do 34 let, ali izbrani respondent (kjer je ustrezno) | Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, ki odgovarjajo namesto tistih, ki so začasno odsotne ali nezmožne odgovarjati) ali registri | Celotno življenje |
| 2 | Da, več |
| 3 | Ne |
| PE050_F | Izobraževanje prekinjeno ali opuščeno (oznaka) | 1 | Zbrano z raziskovanjem/anketiranjem | | | |
| 2 | Zbrano iz upravnih podatkov |
| 3 | Imputirano |
| 4 | Ni mogoče ugotoviti vira |
| –1 | Neizpolnjeno |
| –2 | Ni relevantno (RB081 ≠ 16–34 ali nikoli ni hodil v šolo) |
| –3 | Ni izbrani respondent |
| –7 | Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“) |
| Podrobna vsebina: podrobnosti stanovanjskih razmer, vključno s prikrajšanostjo in pripisano najemnino |
| HS160 | Težave s stanovanjem: pretemno, ni dovolj svetlobe | 1 | Da | Gospodinjstvo | Referenčna oseba gospodinjstva | Sedanje |
| 2 | Ne |
| HS160_F | Težave s stanovanjem: pretemno, ni dovolj svetlobe (oznaka) | 1 | Izpolnjeno | | | |
| –1 | Neizpolnjeno |
| –7 | Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“) |
| HS170 | Hrup od sosedov ali z ulice | 1 | Da | Gospodinjstvo | Referenčna oseba gospodinjstva | Sedanje |
| 2 | Ne |
| HS170_F | Hrup od sosedov ali z ulice (oznaka) | 1 | Izpolnjeno | | | |
| –1 | Neizpolnjeno |
| –7 | Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“) |
| HC020 | Velikost stanovanja v kvadratnih metrih | 0–999 | Kvadratni metri | Gospodinjstvo | Referenčna oseba gospodinjstva ali registri | Sedanje |
| HC020_F | Velikost stanovanja v kvadratnih metrih (oznaka) | 1 | Zbrano z raziskovanjem/anketiranjem | | | |
| 2 | Zbrano iz upravnih podatkov |
| 3 | Imputirano |
| 4 | Ni mogoče ugotoviti vira |
| –1 | Neizpolnjeno |
| –7 | Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“) |
| HC080 | Splošno zadovoljstvo s stanovanjem | 1 | Zelo nezadovoljen | Gospodinjstvo | Referenčna oseba gospodinjstva | Sedanje |
| 2 | Nezadovoljen |
| 3 | Zadovoljen |
| 4 | Zelo zadovoljen |
| HC080_F | Splošno zadovoljstvo s stanovanjem (oznaka) | 1 | Izpolnjeno | | | |
| –1 | Neizpolnjeno |
| –7 | Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“) |
| HY030 | Pripisana najemnina | 0–99 999 999,99 | Znesek (nacionalna valuta) | Gospodinjstvo | Ocenjeno | Referenčno obdobje za dohodek |
| HY030_F | Pripisana najemnina (oznaka) | 1 | Izpolnjeno | | | |
| –1 | Neizpolnjeno |
| –7 | Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“) |
| HH040 | Puščajoča streha, vlažne stene/tla/temelji ali trhli okenski okvirji ali tla | 1 | Da | Gospodinjstvo | Referenčna oseba gospodinjstva | Sedanje |
| 2 | Ne |
| HH040_F | Puščajoča streha, vlažne stene/tla/temelji ali trhli okenski okvirji ali tla (oznaka) | 1 | Izpolnjeno | | | |
| –1 | Neizpolnjeno |
| –7 | Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem |
| HS140 | Finančno breme skupnih stanovanjskih stroškov | 1 | Veliko breme | Gospodinjstvo | Referenčna oseba gospodinjstva | Sedanje |
| 2 | Majhno breme |
| 3 | Brez bremena |
| HS140_F | Finančno breme skupnih stanovanjskih stroškov (oznaka) | 1 | Izpolnjeno | | | |
| –1 | Neizpolnjeno |
| –2 | Ni relevantno (ni stanovanjskih stroškov) |
| –7 | Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“) |
| HS180 | Onesnaženost, umazanija ali druge okoljske težave | 1 | Da | Gospodinjstvo | Referenčna oseba gospodinjstva | Sedanje |
| 2 | Ne |
| HS180_F | Onesnaženost, umazanija ali druge okoljske težave (oznaka) | 1 | Izpolnjeno | | | |
| –1 | Neizpolnjeno |
| –7 | Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“) |
| HS190 | Kriminal, nasilje ali vandalizem na območju | 1 | Da | Gospodinjstvo | Referenčna oseba gospodinjstva | Sedanje |
| 2 | Ne |
| HS190_F | Kriminal, nasilje ali vandalizem na območju (oznaka) | 1 | Izpolnjeno | | | |
| –1 | Neizpolnjeno |
| –7 | Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“) |
| HH081 | Kad ali prha v stanovanju (NEOBVEZNO) | 1 | Da, za izključno uporabo v gospodinjstvu | Gospodinjstvo | Referenčna oseba gospodinjstva | Sedanje |
| 2 | Da, skupna |
| 3 | Ne |
| HH081_F | Kad ali prha v stanovanju (NEOBVEZNO) (oznaka) | 1 | Izpolnjeno | | | |
| –1 | Neizpolnjeno |
| –7 | Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“) |
| –8 | Ni relevantno (podatki o spremenljivki se ne zbirajo) |
| HH091 | Notranje stranišče na splakovanje izključno za uporabo v gospodinjstvu (NEOBVEZNO) | 1 | Da, izključno za uporabo v gospodinjstvu | Gospodinjstvo | Referenčna oseba gospodinjstva | Sedanje |
| 2 | Da, skupno |
| 3 | Ne |
| HH091_F | Notranje stranišče na splakovanje izključno za uporabo v gospodinjstvu (NEOBVEZNO) (oznaka) | 1 | Izpolnjeno | | | |
| –1 | Neizpolnjeno |
| –7 | Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“) |
| –8 | Ni relevantno (podatki o spremenljivki se ne zbirajo) |
| Podrobna vsebina: medgeneracijski prenos prednosti in prikrajšanosti |
| PT220 | Vrsta gospodinjstva, ko je bil respondent star približno 14 let | 1 | Zasebno gospodinjstvo | Vsi trenutni člani gospodinjstva ali izbrani respondent (če je ustrezno), stari 25–59 let | Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, ki odgovarjajo namesto tistih, ki so začasno odsotne ali nezmožne odgovarjati) | Ko je bil respondent star približno 14 let |
| 2 | Živel v skupnem gospodinjstvu ali instituciji |
| PT220_F | Vrsta gospodinjstva, ko je bil respondent star približno 14 let (oznaka) | 1 | Izpolnjeno | | | |
| –1 | Neizpolnjeno |
| –3 | Ni izbrani respondent |
| –6 | Ni del starostne skupine (25–59) |
| –7 | Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“) |
| PT230 | Prisotnost matere, ko je bil respondent star približno 14 let | 1 | Da | Vsi trenutni člani gospodinjstva ali izbrani respondent (če je ustrezno), stari 25–59 let | Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, ki odgovarjajo namesto tistih, ki so začasno odsotne ali nezmožne odgovarjati) | Ko je bil respondent star približno 14 let |
| 2 | Ne, ni živela v istem gospodinjstvu, vendar sva bila v stiku |
| 3 | Ne, ni živela v istem gospodinjstvu in nisva bila v stiku |
| 4 | Ne, pokojna |
| PT230_F | Prisotnost matere, ko je bil respondent star približno 14 let (oznaka) | 1 | Izpolnjeno | | | |
| –1 | Neizpolnjeno |
| –2 | Ni relevantno (živel v skupnem gospodinjstvu ali instituciji) |
| –3 | Ni izbrani respondent |
| –6 | Ni del starostne skupine (25–59) |
| –7 | Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“) |
| PT240 | Prisotnost očeta, ko je bil respondent star približno 14 let | 1 | Da | Vsi trenutni člani gospodinjstva ali izbrani respondent (če je ustrezno), stari 25–59 let | Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, ki odgovarjajo namesto tistih, ki so začasno odsotne ali nezmožne odgovarjati) | Ko je bil respondent star približno 14 let |
| 2 | Ne, ni živel v istem gospodinjstvu, vendar sva bila v stiku |
| 3 | Ne, ni živel v istem gospodinjstvu in nisva bila v stiku |
| 4 | Ne, pokojni |
| PT240_F | Prisotnost očeta, ko je bil respondent star približno 14 let (oznaka) | 1 | Izpolnjeno | | | |
| –1 | Neizpolnjeno |
| –2 | Ni relevantno (živel v skupnem gospodinjstvu ali instituciji) |
| –3 | Ni izbrani respondent |
| –6 | Ni del starostne skupine (25–59) |
| –7 | Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“) |
| PT070 | Državljanstvo očeta (NEOBVEZNO) | 99 | Država glavnega državljanstva (dvočrkovna oznaka SCL GEO)
  Ne vem | Vsi trenutni člani gospodinjstva ali izbrani respondent (če je ustrezno), stari 25–59 let | Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, ki odgovarjajo namesto tistih, ki so začasno odsotne ali nezmožne odgovarjati) ali registri | Ko je bil respondent star približno 14 let |
| PT070_F | Državljanstvo očeta (NEOBVEZNO) (oznaka) | 1 | Zbrano z raziskovanjem/anketiranjem | | | |
| 2 | Zbrano iz upravnih podatkov |
| 3 | Imputirano |
| 4 | Ni mogoče ugotoviti vira |
| –1 | Neizpolnjeno |
| –2 | Ni relevantno (živel v skupnem gospodinjstvu ali instituciji) |
| –3 | Ni izbrani respondent |
| –5 | Ni relevantno (oče ni prisoten in ni v stiku oziroma je pokojni) |
| –6 | Ni del starostne skupine (25–59) |
| –7 | Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“) |
| –8 | Ni relevantno (podatki o spremenljivki se ne zbirajo) |
| PT100 | Državljanstvo matere (NEOBVEZNO) | 99 | Država glavnega državljanstva (dvočrkovna oznaka SCL GEO)
  Ne vem | Vsi trenutni člani gospodinjstva ali izbrani respondent (če je ustrezno), stari 25–59 let | Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, ki odgovarjajo namesto tistih, ki so začasno odsotne ali nezmožne odgovarjati) ali registri | Ko je bil respondent star približno 14 let |
| PT100_F | Državljanstvo matere (NEOBVEZNO) (oznaka) | 1 | Zbrano z raziskovanjem/anketiranjem | | | |
| 2 | Zbrano iz upravnih podatkov |
| 3 | Imputirano |
| 4 | Ni mogoče ugotoviti vira |
| –1 | Neizpolnjeno |
| –2 | Ni relevantno (živel v skupnem gospodinjstvu ali instituciji) |
| –3 | Ni izbrani respondent |
| –5 | Ni relevantno (mati ni prisotna in ni v stiku oziroma je pokojna) |
| –6 | Ni del starostne skupine (25–59) |
| –7 | Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“) |
| –8 | Ni relevantno (podatki o spremenljivki se ne zbirajo) |
| PT110 | Najvišja raven izobrazbe, ki jo je dosegel oče | 1 | Nižja raven (manj kot primarna, primarna ali nižja sekundarna izobrazba) | Vsi trenutni člani gospodinjstva ali izbrani respondent (če je ustrezno), stari 25–59 let | Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, ki odgovarjajo namesto tistih, ki so začasno odsotne ali nezmožne odgovarjati) ali registri | Ko je bil respondent star približno 14 let |
| 2 | Srednja raven (višja sekundarna izobrazba ali posekundarna neterciarna izobrazba) |
| 3 | Visoka raven (kratka terciarna izobrazba, prvostopenjska terciarna ali enakovredna izobrazba, drugostopenjska terciarna ali enakovredna izobrazba, tretjestopenjska terciarna ali enakovredna izobrazba) |
| 99 | Ne vem |
| PT110_F | Najvišja raven izobrazbe, ki jo je dosegel oče (oznaka) | 1 | Zbrano z raziskovanjem/anketiranjem | | | |
| 2 | Zbrano iz upravnih podatkov |
| 3 | Imputirano |
| 4 | Ni mogoče ugotoviti vira |
| –1 | Neizpolnjeno |
| –2 | Ni relevantno (živel v skupnem gospodinjstvu ali instituciji) |
| –3 | Ni izbrani respondent |
| –5 | Ni relevantno (oče ni prisoten in ni v stiku oziroma je pokojni) |
| –6 | Ni del starostne skupine (25–59) |
| –7 | Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“) |
| PT120 | Najvišja raven izobrazbe, ki jo je dosegla mati | 1 | Nižja raven (manj kot primarna, primarna ali nižja sekundarna izobrazba) | Vsi trenutni člani gospodinjstva ali izbrani respondent (če je ustrezno), stari 25–59 let | Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, ki odgovarjajo namesto tistih, ki so začasno odsotne ali nezmožne odgovarjati) ali registri | Ko je bil respondent star približno 14 let |
| 2 | Srednja raven (višja sekundarna izobrazba ali posekundarna neterciarna izobrazba) |
| 3 | Visoka raven (kratka terciarna izobrazba, prvostopenjska terciarna ali enakovredna izobrazba, drugostopenjska terciarna ali enakovredna izobrazba, tretjestopenjska terciarna ali enakovredna izobrazba) |
| 99 | Ne vem |
| PT120_F | Najvišja raven izobrazbe, ki jo je dosegla mati (oznaka) | 1 | Zbrano z raziskovanjem/anketiranjem | | | |
| 2 | Zbrano iz upravnih podatkov |
| 3 | Imputirano |
| 4 | Ni mogoče ugotoviti vira |
| –1 | Neizpolnjeno |
| –2 | Ni relevantno (živel v skupnem gospodinjstvu ali instituciji) |
| –3 | Ni izbrani respondent |
| –5 | Ni relevantno (mati ni prisotna in ni v stiku oziroma je pokojna) |
| –6 | Ni del starostne skupine (25–59) |
| –7 | Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“) |
| PT130 | Status aktivnosti očeta, ko je bil respondent star približno 14 let | 1 | Zaposlen | Vsi trenutni člani gospodinjstva ali izbrani respondent (če je ustrezno), stari 25–59 let | Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, ki odgovarjajo namesto tistih, ki so začasno odsotne ali nezmožne odgovarjati) ali registri | Ko je bil respondent star približno 14 let |
| 2 | Samozaposlen (vključno kot družinski delavec) |
| 3 | Brezposeln |
| 4 | Upokojen ali predčasno upokojen |
| 5 | Opravlja gospodinjska opravila |
| 6 | Nezmožen za delo zaradi dolgotrajnih zdravstvenih težav |
| 7 | Druga neaktivna oseba |
| 99 | Ne vem |
| PT130_F | Status aktivnosti očeta, ko je bil respondent star približno 14 let (oznaka) | 1 | Zbrano z raziskovanjem/anketiranjem | | | |
| 2 | Zbrano iz upravnih podatkov |
| 3 | Imputirano |
| 4 | Ni mogoče ugotoviti vira |
| –1 | Neizpolnjeno |
| –2 | Ni relevantno (živel v skupnem gospodinjstvu ali instituciji) |
| –3 | Ni izbrani respondent |
| –5 | Ni relevantno (oče ni prisoten in ni v stiku oziroma je pokojni) |
| –6 | Ni del starostne skupine (25–59) |
| –7 | Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“) |
| PT160 | Status aktivnosti matere, ko je bil respondent star približno 14 let | 1 | Zaposlen | Vsi trenutni člani gospodinjstva ali izbrani respondent (če je ustrezno), stari 25–59 let | Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, ki odgovarjajo namesto tistih, ki so začasno odsotne ali nezmožne odgovarjati) ali registri | Ko je bil respondent star približno 14 let |
| 2 | Samozaposlena (vključno kot družinska delavka) |
| 3 | Brezposelna |
| 4 | Upokojena ali predčasno upokojena |
| 5 | Opravlja gospodinjska opravila |
| 6 | Nezmožna za delo zaradi dolgotrajnih zdravstvenih težav |
| 7 | Druga neaktivna oseba |
| 99 | Ne vem |
| PT160_F | Status aktivnosti matere, ko je bil respondent star približno 14 let (oznaka) | 1 | Zbrano z raziskovanjem/anketiranjem | | | |
| 2 | Zbrano iz upravnih podatkov |
| 3 | Imputirano |
| 4 | Ni mogoče ugotoviti vira |
| –1 | Neizpolnjeno |
| –2 | Ni relevantno (živel v skupnem gospodinjstvu ali instituciji) |
| –3 | Ni izbrani respondent |
| –5 | Ni relevantno (mati ni prisotna in ni v stiku oziroma je pokojna) |
| –6 | Ni del starostne skupine (25–59) |
| –7 | Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“) |
| PT150 | Glavna poklicna dejavnost očeta, ko je bil respondent star približno 14 let (NEOBVEZNO) | | ISCO-08 (COM) oznaka (1 števka) | Vsi trenutni člani gospodinjstva ali izbrani respondent (če je ustrezno), stari 25–59 let | Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, ki odgovarjajo namesto tistih, ki so začasno odsotne ali nezmožne odgovarjati) ali registri | Ko je bil respondent star približno 14 let |
| 99 | Ne vem |
| PT150_F | Glavna poklicna dejavnost očeta, ko je bil respondent star približno 14 let (NEOBVEZNO) (oznaka) | 1 | Zbrano z raziskovanjem/anketiranjem | | | |
| 2 | Zbrano iz upravnih podatkov |
| 3 | Imputirano |
| 4 | Ni mogoče ugotoviti vira |
| –1 | Neizpolnjeno |
| –2 | Ni relevantno (živel v skupnem gospodinjstvu ali instituciji) |
| –3 | Ni izbrani respondent |
| –4 | Ni relevantno (oče ni zaposlen) |
| –5 | Ni relevantno (oče ni prisoten in ni v stiku oziroma je pokojni) |
| –6 | Ni del starostne skupine (25–59) |
| –7 | Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“) |
| –8 | spremenljivki se ne zbirajo) |
| PT180 | Glavna poklicna dejavnost matere, ko je bil respondent star približno 14 let (NEOBVEZNO) | | ISCO-08 (COM) oznaka (1 števka) | Vsi trenutni člani gospodinjstva ali izbrani respondent (če je ustrezno), stari 25–59 let | Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, ki odgovarjajo namesto tistih, ki so začasno odsotne ali nezmožne odgovarjati) ali registri | Ko je bil respondent star približno 14 let |
| 99 | Ne vem |
| PT180_F | Glavna poklicna dejavnost matere, ko je bil respondent star približno 14 let (NEOBVEZNO) (oznaka) | 1 | Zbrano z raziskovanjem/anketiranjem | | | |
| 2 | Zbrano iz upravnih podatkov |
| 3 | Imputirano |
| 4 | Ni mogoče ugotoviti vira |
| –1 | Neizpolnjeno |
| –2 | Ni relevantno (živel v skupnem gospodinjstvu ali instituciji) |
| –3 | Ni izbrani respondent |
| –4 | Ni relevantno (mati ni zaposlena) |
| –5 | Ni relevantno (mati ni prisotna in ni v stiku oziroma je pokojna) |
| –6 | Ni del starostne skupine (25–59) |
| –7 | Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“) |
| –8 | Ni relevantno (podatki o spremenljivki se ne zbirajo) |
| PT210 | Stanovanjski status, ko je bil respondent star približno 14 let | 1 | V lasti | Vsi trenutni člani gospodinjstva ali izbrani respondent (če je ustrezno), stari 25–59 let | Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, ki odgovarjajo namesto tistih, ki so začasno odsotne ali nezmožne odgovarjati) ali registri | Ko je bil respondent star približno 14 let |
| 2 | V najemu |
| 3 | Stanovanje je imel na voljo brezplačno |
| 99 | Ne vem |
| PT210_F | Stanovanjski status, ko je bil respondent star približno 14 let (oznaka) | 1 | Zbrano z raziskovanjem/anketiranjem | | | |
| 2 | Zbrano iz upravnih podatkov |
| 3 | Imputirano |
| 4 | Ni mogoče ugotoviti vira |
| –1 | Neizpolnjeno |
| –2 | Ni relevantno (živel v skupnem gospodinjstvu ali instituciji) |
| –3 | Ni izbrani respondent |
| –6 | Ni del starostne skupine (25–59) |
| –7 | Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“) |
| PT190 | Finančno stanje gospodinjstva, ko je bil respondent star približno 14 let | 1 | Zelo slabo | Vsi trenutni člani gospodinjstva ali izbrani respondent (če je ustrezno), stari 25–59 let | Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, ki odgovarjajo namesto tistih, ki so začasno odsotne ali nezmožne odgovarjati) | Ko je bil respondent star približno 14 let |
| 2 | Slabo |
| 3 | Zmerno slabo |
| 4 | Zmerno dobro |
| 5 | Dobro |
| 6 | Zelo dobro |
| 99 | Ne vem |
| PT190_F | Finančno stanje gospodinjstva, ko je bil respondent star približno 14 let (oznaka) | 1 | Izpolnjeno | | | |
| –1 | Neizpolnjeno |
| –2 | Ni relevantno (živel v skupnem gospodinjstvu ali instituciji) |
| –3 | Ni izbrani respondent |
| –6 | Ni del starostne skupine (25–59) |
| –7 | Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“) |
| PT260 | Osnovne šolske potrebe (knjige in šolske potrebščine) izpolnjene, ko je bil respondent star približno 14 let | 1 | Da | Vsi trenutni člani gospodinjstva ali izbrani respondent (če je ustrezno), stari 25–59 let | Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, ki odgovarjajo namesto tistih, ki so začasno odsotne ali nezmožne odgovarjati) | Ko je bil respondent star približno 14 let |
| 2 | Ne, iz finančnih razlogov |
| 3 | Ne, iz drugih razlogov |
| PT260_F | Osnovne šolske potrebe (knjige in šolske potrebščine) izpolnjene, ko je bil respondent star približno 14 let (oznaka) | 1 | Izpolnjeno | | | |
| –1 | Neizpolnjeno |
| –2 | Ni relevantno (živel v skupnem gospodinjstvu ali instituciji) |
| –3 | Ni izbrani respondent |
| –6 | Ni del starostne skupine (25–59) |
| –7 | Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“) |
| PT270 | Zagotovljen vsakodnevni obrok z rdečim mesom, piščancem, ribo (ali vegetarijanski primerljiv obrok), ko je bil respondent star približno 14 let | 1 | Da | Vsi trenutni člani gospodinjstva ali izbrani respondent (če je ustrezno), stari 25–59 let | Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, ki odgovarjajo namesto tistih, ki so začasno odsotne ali nezmožne odgovarjati) | Ko je bil respondent star približno 14 let |
| 2 | Ne, iz finančnih razlogov |
| 3 | Ne, iz drugih razlogov |
| PT270_F | Zagotovljen vsakodnevni obrok z rdečim mesom, piščancem, ribo (ali vegetarijanski primerljiv obrok), ko je bil respondent star približno 14 let (oznaka) | 1 | Izpolnjeno | | | |
| –1 | Neizpolnjeno |
| –2 | Ni relevantno (živel v skupnem gospodinjstvu ali instituciji) |
| –3 | Ni izbrani respondent |
| –6 | Ni del starostne skupine (25–59) |
| –7 | Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“) |
| PT280 | Enotedenske letne počitnice zunaj doma, ko je bil respondent star približno 14 let | 1 | Da | Vsi trenutni člani gospodinjstva ali izbrani respondent (če je ustrezno), stari 25–59 let | Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, ki odgovarjajo namesto tistih, ki so začasno odsotne ali nezmožne odgovarjati) | Ko je bil respondent star približno 14 let |
| 2 | Ne, iz finančnih razlogov |
| 3 | Ne, iz drugih razlogov |
| PT280_F | Enotedenske letne počitnice zunaj doma, ko je bil respondent star približno 14 let (oznaka) | 1 | Izpolnjeno | | | |
| –1 | Neizpolnjeno |
| –2 | Ni relevantno (živel v skupnem gospodinjstvu ali instituciji) |
| –3 | Ni izbrani respondent |
| –6 | Ni del starostne skupine (25–59) |
| –7 | Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“) |
| Podrobna vsebina: stanovanjske težave (vključno s težavami pri najemu) in razlogi |
| PHD01 | Pretekle izkušnje s stanovanjskimi težavami | 1 | Da, začasno prebivanje pri prijateljih ali sorodnikih | Vsi trenutni člani gospodinjstva, stari 16 let in več, ali izbrani respondent (kjer je ustrezno) | Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, starih od 16 do 24 let) | Celotno življenje |
| 2 | Da, prebivanje v zasilni ali drugi začasni nastanitvi |
| 3 | Da, prebivanje v nastanitvi, ki ni namenjena za stalno prebivanje |
| 4 | Da, spanje „brez strehe nad glavo“ ali na javnem prostoru |
| 5 | Ne |
| PHD01_F | Pretekle izkušnje s stanovanjskimi težavami (oznaka) | 1 | Izpolnjeno | | | |
| –1 | Neizpolnjeno |
| –3 | Ni izbrani respondent |
| –7 | Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“) |
| PHD07 | Kdaj je prišlo do stanovanjskih težav (NEOBVEZNO) | 1 | V zadnjih 5 letih | Vsi trenutni člani gospodinjstva, stari 16 let in več, ali izbrani respondent (kjer je ustrezno) | Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, starih od 16 do 24 let) | Celotno življenje |
| 2 | Pred več kot 5 leti |
| PHD07_F | Kdaj je prišlo do stanovanjskih težav (NEOBVEZNO) (oznaka) | 1 | Izpolnjeno | | | |
| –1 | Neizpolnjeno |
| –2 | Ni relevantno (PHD01 = 5) |
| –3 | Ni izbrani respondent |
| –7 | Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“) |
| –8 | Ni relevantno (podatki o spremenljivki se ne zbirajo) |
| PHD02 | Trajanje zadnje izkušnje s stanovanjskimi težavami (NEOBVEZNO) | | Trajanje (število mesecev) | Vsi trenutni člani gospodinjstva, stari 16 let in več, ali izbrani respondent (kjer je ustrezno) | Osebno anketiranje | Celotno življenje |
| PHD02_F | Trajanje zadnje izkušnje s stanovanjskimi težavami (NEOBVEZNO) (oznaka) | 1 | Izpolnjeno | | | |
| –1 | Neizpolnjeno |
| –2 | Ni relevantno (PHD01 = 5) |
| –3 | Ni izbrani respondent |
| –7 | Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“) |
| –8 | Ni relevantno (podatki o spremenljivki se ne zbirajo) |
| PHD03 | Glavni razlog za pretekle stanovanjske težave | 1 | Težave v odnosu ali družini | Vsi trenutni člani gospodinjstva, stari 16 let in več, ali izbrani respondent (kjer je ustrezno) | Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, starih od 16 do 24 let) | Celotno življenje |
| 2 | Zdravstvene težave |
| 3 | Brezposelnost |
| 4 | Konec najemne pogodbe |
| 5 | Nastanitev, neprimerna za bivanje |
| 6 | Zapustil institucijo po dolgem bivanju in nima doma |
| 7 | Finančne težave/nezadosten dohodek |
| 8 | Drugo |
| PHD03_F | Glavni razlog za pretekle stanovanjske težave (oznaka) | 1 | Izpolnjeno | | | |
| –1 | Neizpolnjeno |
| –2 | Ni relevantno (PHD01 = 5) |
| –3 | Ni izbrani respondent |
| –7 | Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“) |
| PHD05 | Rešitev stanovanjskih težav | 1 | Obstoječ, nov ali ponovno vzpostavljen družinski ali partnerski odnos | Vsi trenutni člani gospodinjstva, stari 16 let in več, ali izbrani respondent (kjer je ustrezno) | Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, starih od 16 do 24 let) | Celotno življenje |
| 2 | Rešene zdravstvene težave |
| 3 | Pridobljena zaposlitev |
| 4 | Preselitev v socialno ali subvencionirano zasebno stanovanje |
| 5 | Drugo |
| 6 | Stanovanjske težave še vedno prisotne |
| PHD05_F | Rešitev stanovanjskih težav (oznaka) | 1 | Izpolnjeno | | | |
| –1 | Neizpolnjeno |
| –2 | Ni relevantno (PHD01 = 5) |
| –3 | Ni izbrani respondent |
| –7 | Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“) |
| PHD06 | Težave pri najemu | 1 | Da | Vsi trenutni člani gospodinjstva, stari 16 let in več, ali izbrani respondent (kjer je ustrezno) | Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, ki odgovarjajo namesto tistih, ki so začasno odsotne ali nezmožne odgovarjati) | Zadnjih 12 mesecev |
| 2 | Ne |
| PHD06_F | Težave pri najemu (oznaka) | 1 | Izpolnjeno | | | |
| –1 | Neizpolnjeno |
| –2 | Ni relevantno (HH021 = 1, 2, 5) |
| –3 | Ni izbrani respondent |
| –7 | Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“) |
| Priložnostna tema za leto 2023 – Energijska učinkovitost gospodinjstev |
| HC001 | Sistem ogrevanja, ki se uporablja | 1 | Omrežje za daljinsko ogrevanje/ogrevanje na daljavo | Gospodinjstvo | Referenčna oseba gospodinjstva ali registri | Sedanje |
| 2 | Sistem centralnega ogrevanja |
| 3 | Individualni sistem ogrevanja |
| 4 | Nestalni vir ogrevanja |
| 5 | Brez ogrevanja |
| 99 | Ne vem |
| HC001_F | Sistem ogrevanja, ki se uporablja (oznaka) | 1 | Zbrano z raziskovanjem/anketiranjem | | | |
| 2 | Zbrano iz upravnih podatkov |
| 3 | Imputirano |
| 4 | Ni mogoče ugotoviti vira |
| –1 | Neizpolnjeno |
| –7 | Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“) |
| HC002 | Glavni vir energije | 1 | Elektrika | Gospodinjstvo | Referenčna oseba gospodinjstva ali registri | Sedanje |
| 2 | Plin (zemeljski ali propan) |
| 3 | Olje |
| 4 | Biomasa |
| 5 | Polena |
| 6 | Premog |
| 7 | Energija iz obnovljivih virov |
| 8 | Drugo |
| 99 | Ne vem |
| HC002_F | Glavni vir energije (oznaka) | 1 | Zbrano z raziskovanjem/anketiranjem | | | |
| 2 | Zbrano iz upravnih podatkov |
| 3 | Imputirano |
| 4 | Ni mogoče ugotoviti vira |
| –1 | Neizpolnjeno |
| –7 | Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“) |
| HC003 | Obnova (toplotna izolacija, okna ali sistem ogrevanja) | 1 | Da – trije ali več ukrepov | Gospodinjstvo | Referenčna oseba gospodinjstva | Zadnjih 5 let |
| 2 | Da – dva ukrepa |
| 3 | Da – en ukrep |
| 4 | Ne |
| 99 | Ne vem |
| HC003_F | Obnova (toplotna izolacija, okna ali sistem ogrevanja) (oznaka) | 1 | Izpolnjeno | | | |
| –1 | Neizpolnjeno |
| –7 | Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“) |
| HC060 | Nezmožnost ustreznega ogrevanja stanovanja pozimi | 1 | Da | Gospodinjstvo | Referenčna oseba gospodinjstva | Običajno |
| 2 | Ne |
| HC060_F | Nezmožnost ustreznega ogrevanja stanovanja pozimi (oznaka) | 1 | Izpolnjeno | | | |
| –1 | Neizpolnjeno |
| –7 | Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“) |
| HC070 | Nezmožnost ustreznega ohlajanja stanovanja poleti (NEOBVEZNO) | 1 | Da | Gospodinjstvo | Referenčna oseba gospodinjstva | Običajno |
| 2 | Ne |
| HC070_F | Nezmožnost ustreznega ohlajanja stanovanja poleti (NEOBVEZNO) (oznaka) | 1 | Izpolnjeno | | | |
| –1 | Neizpolnjeno |
| –7 | Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“) |
| –8 | Ni relevantno (podatki o spremenljivki se ne zbirajo) |
| HC004 | Vrsta oken (NEOBVEZNO) | 1 | Samo enojna zasteklitev | Gospodinjstvo | Referenčna oseba gospodinjstva | Sedanje |
| 2 | Samo dvojna zasteklitev |
| 3 | Samo trojna zasteklitev |
| 4 | Kombinacija enojne in dvojne/trojne zasteklitve |
| 5 | Kombinacija dvojne in trojne zasteklitve |
| 99 | Ne vem |
| HC004_F | Vrsta oken (NEOBVEZNO) (oznaka) | 1 | Izpolnjeno | | | |
| –1 | Neizpolnjeno |
| –7 | Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“) |
| –8 | Ni relevantno (podatki o spremenljivki se ne zbirajo) |
| HC005 | Leto izgradnje (NEOBVEZNO) | 1 | Pred letom 1945 | Gospodinjstvo | Referenčna oseba gospodinjstva ali registri | Sedanje |
| 2 | 1946–1960 |
| 3 | 1961–1980 |
| 4 | 1981–2000 |
| 5 | 2001–2020 |
| 6 | 2021 ali pozneje |
| 99 | Ne vem |
| HC005_F | Leto izgradnje (NEOBVEZNO) (oznaka) | 1 | Zbrano z raziskovanjem/anketiranjem | | | |
| 2 | Zbrano iz upravnih podatkov |
| 3 | Imputirano |
| 4 | Ni mogoče ugotoviti vira |
| –1 | Neizpolnjeno |
| –7 | Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“) |
| –8 | Ni relevantno (podatki o spremenljivki se ne zbirajo) |

Oznaka spremenljivke

Ime spremenljivke

Možne vrednosti

Vsebina spremenljivke

Enota, za katero se zbirajo podatki

Način zbiranja

Referenčno obdobje

Podrobna vsebina: značilnosti delovnega mesta

PL230

Javni/zasebni sektor zaposlovanja

1

Javni

Vsi trenutni člani gospodinjstva, stari 16 let in več, ali izbrani respondent (kjer je ustrezno)

Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, ki odgovarjajo namesto tistih, ki so začasno odsotne ali nezmožne odgovarjati) ali registri

Sedanje

2

Zasebni

3

Kombinacija

99

Ne vem

PL230_F

Javni/zasebni sektor zaposlovanja (oznaka)

1

Zbrano z raziskovanjem/anketiranjem

2

Zbrano iz upravnih podatkov

3

Imputirano

4

Ni mogoče ugotoviti vira

–1

Neizpolnjeno

–2

Ni relevantno (PL032 ≠ 1)

–3

Ni izbrani respondent

–7

Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“)

PW100

Zadovoljstvo na delovnem mestu

0–10

Povsem nezadovoljen do povsem zadovoljen

Vsi trenutni člani gospodinjstva, stari 16 let in več, ali izbrani respondent (kjer je ustrezno)

Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, ki odgovarjajo namesto tistih, ki so začasno odsotne ali nezmožne odgovarjati)

Sedanje

99

Ne vem

PW100_F

Zadovoljstvo na delovnem mestu (oznaka)

1

Izpolnjeno

–1

Neizpolnjeno

–2

Ni relevantno (PL032 ≠ 1)

–3

Ni izbrani respondent

–7

Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“)

PL260

Običajno število opravljenih ur na teden

1–99

Število ur

Vsi trenutni člani gospodinjstva, stari 16 let in več, ali izbrani respondent (kjer je ustrezno)

Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, ki odgovarjajo namesto tistih, ki so začasno odsotne ali nezmožne odgovarjati) ali registri

Referenčno obdobje za dohodek

PL260_F

Običajno število opravljenih ur na teden (oznaka)

1

Zbrano z raziskovanjem/anketiranjem

2

Zbrano iz upravnih podatkov

3

Imputirano

4

Ni mogoče ugotoviti vira

–1

Neizpolnjeno

–2

Ni relevantno (PL211 ≠ 1–4)

–3

Ni izbrani respondent

–7

Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“)

PL130

Velikost lokalne enote v okviru glavne zaposlitve

1–9

Točno število oseb, če je med 1 in 9

Vsi trenutni člani gospodinjstva, stari 16 let in več, ali izbrani respondent (kjer je ustrezno)

Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, ki odgovarjajo namesto tistih, ki so začasno odsotne ali nezmožne odgovarjati) ali registri

Sedanje

10

10 do 19 oseb

11

20 do 49 oseb

12

50 do 249 oseb

13

250 oseb ali več

14

Ne vem, toda manj kot 10 oseb

15

Ne vem, toda 10 oseb ali več

PL130_F

Velikost lokalne enote v okviru glavne zaposlitve (oznaka)

1

Zbrano z raziskovanjem/anketiranjem

2

Zbrano iz upravnih podatkov

3

Imputirano

4

Ni mogoče ugotoviti vira

–1

Neizpolnjeno

–2

Ni relevantno (PL032 ≠ 1)

–3

Ni izbrani respondent

–7

Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“)

Podrobna vsebina: zaposlitveni status

PL035

Pretekli teden je delal vsaj eno uro

1

Da

Vsi trenutni člani gospodinjstva, stari 16 let in več, ali izbrani respondent (kjer je ustrezno)

Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, ki odgovarjajo namesto tistih, ki so začasno odsotne ali nezmožne odgovarjati) ali registri

Pretekli teden

2

Ne

PL035_F

Pretekli teden je delal vsaj eno uro (oznaka)

1

Zbrano z raziskovanjem/anketiranjem

2

Zbrano iz upravnih podatkov

3

Imputirano

4

Ni mogoče ugotoviti vira

–1

Neizpolnjeno

–2

Ni relevantno (RB081 ≠ 16–74)

–3

Ni izbrani respondent

–7

Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“)

PL025

Na voljo za delo

1

Da

Vsi trenutni člani gospodinjstva, stari 16 let in več, ali izbrani respondent (kjer je ustrezno)

Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, ki odgovarjajo namesto tistih, ki so začasno odsotne ali nezmožne odgovarjati)

Sedanje

2

Ne

PL025_F

Na voljo za delo (oznaka)

1

Izpolnjeno

–1

Neizpolnjeno

–2

Ni relevantno (PL035 = 1)

–3

Ni izbrani respondent

–7

Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“)

PL020

Aktivno iskanje zaposlitve

1

Da

Vsi trenutni člani gospodinjstva, stari 16 let in več, ali izbrani respondent (kjer je ustrezno)

Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, ki odgovarjajo namesto tistih, ki so začasno odsotne ali nezmožne odgovarjati)

Pretekli štirje tedni

2

Ne

PL020_F

Aktivno iskanje zaposlitve (oznaka)

1

Izpolnjeno

–1

Neizpolnjeno

–2

Ni relevantno (PL035 = 1)

–3

Ni izbrani respondent

–7

Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“)

PL120

Razlog za delo, krajše od 30 ur

1

Udeležba pri izobraževanju ali usposabljanju

Vsi trenutni člani gospodinjstva, stari 16 let in več, ali izbrani respondent (kjer je ustrezno)

Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, ki odgovarjajo namesto tistih, ki so začasno odsotne ali nezmožne odgovarjati)

Sedanje

2

Osebna bolezen ali invalidnost

3

Rad bi delal več ur, vendar ne najde dela za več ur

4

Noče delati več ur

5

Število ur v vseh zaposlitvah se šteje za delo s polnim delovnim časom

6

Gospodinjsko delo, varstvo otrok ali drugih oseb

7

Drugi razlogi

PL120_F

Razlog za delo, krajše od 30 ur (oznaka)

1

Izpolnjeno

–1

Neizpolnjeno

–2

Ni relevantno (PL032 ≠ 1 ali (PL032 = 1 in PL060 + PL100 >30))

–3

Ni izbrani respondent

–7

Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“)

PL280

Trajanje prijavljene brezposelnosti

1

Celotno obdobje

Vsi trenutni člani gospodinjstva, stari 16 let in več, ali izbrani respondent (kjer je ustrezno)

Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, ki odgovarjajo namesto tistih, ki so začasno odsotne ali nezmožne odgovarjati) ali registri

Obdobje brezposelnosti v referenčnem obdobju za dohodek

2

Del obdobja

3

Sploh ni prijavljena

PL280_F

Trajanje prijavljene brezposelnosti (oznaka)

1

Zbrano z raziskovanjem/anketiranjem

2

Zbrano iz upravnih podatkov

3

Imputirano

4

Ni mogoče ugotoviti vira

–1

Neizpolnjeno

–2

Ni relevantno (PL211 ≠ 5 ali RB081 ≠ 16–74)

–3

Ni izbrani respondent

–7

Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“)

Podrobna vsebina: podrobnosti o izobrazbi, vključno s tem, ali je bilo izobraževanje prekinjeno ali opuščeno

PE030

Leto, ko je bila dosežena najvišja stopnja izobrazbe

Leto (štiri števke)

Vsi trenutni člani gospodinjstva, stari 16 let in več, ali izbrani respondent (kjer je ustrezno)

Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, ki odgovarjajo namesto tistih, ki so začasno odsotne ali nezmožne odgovarjati) ali registri

Sedanje

PE030_F

Leto, ko je bila dosežena najvišja stopnja izobrazbe (oznaka)

1

Zbrano z raziskovanjem/anketiranjem

2

Zbrano iz upravnih podatkov

3

Imputirano

4

Ni mogoče ugotoviti vira

–1

Neizpolnjeno

–2

Ni relevantno (PE041 = 000)

–3

Ni izbrani respondent

–7

Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“)

PE050

Izobraževanje prekinjeno ali opuščeno

1

Da, eno

Vsi trenutni člani gospodinjstva, stari od 16 do 34 let, ali izbrani respondent (kjer je ustrezno)

Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, ki odgovarjajo namesto tistih, ki so začasno odsotne ali nezmožne odgovarjati) ali registri

Celotno življenje

2

Da, več

3

Ne

PE050_F

Izobraževanje prekinjeno ali opuščeno (oznaka)

1

Zbrano z raziskovanjem/anketiranjem

2

Zbrano iz upravnih podatkov

3

Imputirano

4

Ni mogoče ugotoviti vira

–1

Neizpolnjeno

–2

Ni relevantno (RB081 ≠ 16–34 ali nikoli ni hodil v šolo)

–3

Ni izbrani respondent

–7

Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“)

Podrobna vsebina: podrobnosti stanovanjskih razmer, vključno s prikrajšanostjo in pripisano najemnino

HS160

Težave s stanovanjem: pretemno, ni dovolj svetlobe

1

Da

Gospodinjstvo

Referenčna oseba gospodinjstva

Sedanje

2

Ne

HS160_F

Težave s stanovanjem: pretemno, ni dovolj svetlobe (oznaka)

1

Izpolnjeno

–1

Neizpolnjeno

–7

Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“)

HS170

Hrup od sosedov ali z ulice

1

Da

Gospodinjstvo

Referenčna oseba gospodinjstva

Sedanje

2

Ne

HS170_F

Hrup od sosedov ali z ulice (oznaka)

1

Izpolnjeno

–1

Neizpolnjeno

–7

Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“)

HC020

Velikost stanovanja v kvadratnih metrih

0–999

Kvadratni metri

Gospodinjstvo

Referenčna oseba gospodinjstva ali registri

Sedanje

HC020_F

Velikost stanovanja v kvadratnih metrih (oznaka)

1

Zbrano z raziskovanjem/anketiranjem

2

Zbrano iz upravnih podatkov

3

Imputirano

4

Ni mogoče ugotoviti vira

–1

Neizpolnjeno

–7

Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“)

HC080

Splošno zadovoljstvo s stanovanjem

1

Zelo nezadovoljen

Gospodinjstvo

Referenčna oseba gospodinjstva

Sedanje

2

Nezadovoljen

3

Zadovoljen

4

Zelo zadovoljen

HC080_F

Splošno zadovoljstvo s stanovanjem (oznaka)

1

Izpolnjeno

–1

Neizpolnjeno

–7

Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“)

HY030

Pripisana najemnina

0–99 999 999,99

Znesek (nacionalna valuta)

Gospodinjstvo

Ocenjeno

Referenčno obdobje za dohodek

HY030_F

Pripisana najemnina (oznaka)

1

Izpolnjeno

–1

Neizpolnjeno

–7

Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“)

HH040

Puščajoča streha, vlažne stene/tla/temelji ali trhli okenski okvirji ali tla

1

Da

Gospodinjstvo

Referenčna oseba gospodinjstva

Sedanje

2

Ne

HH040_F

Puščajoča streha, vlažne stene/tla/temelji ali trhli okenski okvirji ali tla (oznaka)

1

Izpolnjeno

–1

Neizpolnjeno

–7

Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem

HS140

Finančno breme skupnih stanovanjskih stroškov

1

Veliko breme

Gospodinjstvo

Referenčna oseba gospodinjstva

Sedanje

2

Majhno breme

3

Brez bremena

HS140_F

Finančno breme skupnih stanovanjskih stroškov (oznaka)

1

Izpolnjeno

–1

Neizpolnjeno

–2

Ni relevantno (ni stanovanjskih stroškov)

–7

Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“)

HS180

Onesnaženost, umazanija ali druge okoljske težave

1

Da

Gospodinjstvo

Referenčna oseba gospodinjstva

Sedanje

2

Ne

HS180_F

Onesnaženost, umazanija ali druge okoljske težave (oznaka)

1

Izpolnjeno

–1

Neizpolnjeno

–7

Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“)

HS190

Kriminal, nasilje ali vandalizem na območju

1

Da

Gospodinjstvo

Referenčna oseba gospodinjstva

Sedanje

2

Ne

HS190_F

Kriminal, nasilje ali vandalizem na območju (oznaka)

1

Izpolnjeno

–1

Neizpolnjeno

–7

Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“)

HH081

Kad ali prha v stanovanju (NEOBVEZNO)

1

Da, za izključno uporabo v gospodinjstvu

Gospodinjstvo

Referenčna oseba gospodinjstva

Sedanje

2

Da, skupna

3

Ne

HH081_F

Kad ali prha v stanovanju (NEOBVEZNO) (oznaka)

1

Izpolnjeno

–1

Neizpolnjeno

–7

Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“)

–8

Ni relevantno (podatki o spremenljivki se ne zbirajo)

HH091

Notranje stranišče na splakovanje izključno za uporabo v gospodinjstvu (NEOBVEZNO)

1

Da, izključno za uporabo v gospodinjstvu

Gospodinjstvo

Referenčna oseba gospodinjstva

Sedanje

2

Da, skupno

3

Ne

HH091_F

Notranje stranišče na splakovanje izključno za uporabo v gospodinjstvu (NEOBVEZNO) (oznaka)

1

Izpolnjeno

–1

Neizpolnjeno

–7

Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“)

–8

Ni relevantno (podatki o spremenljivki se ne zbirajo)

Podrobna vsebina: medgeneracijski prenos prednosti in prikrajšanosti

PT220

Vrsta gospodinjstva, ko je bil respondent star približno 14 let

1

Zasebno gospodinjstvo

Vsi trenutni člani gospodinjstva ali izbrani respondent (če je ustrezno), stari 25–59 let

Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, ki odgovarjajo namesto tistih, ki so začasno odsotne ali nezmožne odgovarjati)

Ko je bil respondent star približno 14 let

2

Živel v skupnem gospodinjstvu ali instituciji

PT220_F

Vrsta gospodinjstva, ko je bil respondent star približno 14 let (oznaka)

1

Izpolnjeno

–1

Neizpolnjeno

–3

Ni izbrani respondent

–6

Ni del starostne skupine (25–59)

–7

Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“)

PT230

Prisotnost matere, ko je bil respondent star približno 14 let

1

Da

Vsi trenutni člani gospodinjstva ali izbrani respondent (če je ustrezno), stari 25–59 let

Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, ki odgovarjajo namesto tistih, ki so začasno odsotne ali nezmožne odgovarjati)

Ko je bil respondent star približno 14 let

2

Ne, ni živela v istem gospodinjstvu, vendar sva bila v stiku

3

Ne, ni živela v istem gospodinjstvu in nisva bila v stiku

4

Ne, pokojna

PT230_F

Prisotnost matere, ko je bil respondent star približno 14 let (oznaka)

1

Izpolnjeno

–1

Neizpolnjeno

–2

Ni relevantno (živel v skupnem gospodinjstvu ali instituciji)

–3

Ni izbrani respondent

–6

Ni del starostne skupine (25–59)

–7

Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“)

PT240

Prisotnost očeta, ko je bil respondent star približno 14 let

1

Da

Vsi trenutni člani gospodinjstva ali izbrani respondent (če je ustrezno), stari 25–59 let

Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, ki odgovarjajo namesto tistih, ki so začasno odsotne ali nezmožne odgovarjati)

Ko je bil respondent star približno 14 let

2

Ne, ni živel v istem gospodinjstvu, vendar sva bila v stiku

3

Ne, ni živel v istem gospodinjstvu in nisva bila v stiku

4

Ne, pokojni

PT240_F

Prisotnost očeta, ko je bil respondent star približno 14 let (oznaka)

1

Izpolnjeno

–1

Neizpolnjeno

–2

Ni relevantno (živel v skupnem gospodinjstvu ali instituciji)

–3

Ni izbrani respondent

–6

Ni del starostne skupine (25–59)

–7

Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“)

PT070

Državljanstvo očeta (NEOBVEZNO)

99

Država glavnega državljanstva (dvočrkovna oznaka SCL GEO)

Ne vem

Vsi trenutni člani gospodinjstva ali izbrani respondent (če je ustrezno), stari 25–59 let

Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, ki odgovarjajo namesto tistih, ki so začasno odsotne ali nezmožne odgovarjati) ali registri

Ko je bil respondent star približno 14 let

PT070_F

Državljanstvo očeta (NEOBVEZNO) (oznaka)

1

Zbrano z raziskovanjem/anketiranjem

2

Zbrano iz upravnih podatkov

3

Imputirano

4

Ni mogoče ugotoviti vira

–1

Neizpolnjeno

–2

Ni relevantno (živel v skupnem gospodinjstvu ali instituciji)

–3

Ni izbrani respondent

–5

Ni relevantno (oče ni prisoten in ni v stiku oziroma je pokojni)

–6

Ni del starostne skupine (25–59)

–7

Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“)

–8

Ni relevantno (podatki o spremenljivki se ne zbirajo)

PT100

Državljanstvo matere (NEOBVEZNO)

99

Država glavnega državljanstva (dvočrkovna oznaka SCL GEO)

Ne vem

Vsi trenutni člani gospodinjstva ali izbrani respondent (če je ustrezno), stari 25–59 let

Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, ki odgovarjajo namesto tistih, ki so začasno odsotne ali nezmožne odgovarjati) ali registri

Ko je bil respondent star približno 14 let

PT100_F

Državljanstvo matere (NEOBVEZNO) (oznaka)

1

Zbrano z raziskovanjem/anketiranjem

2

Zbrano iz upravnih podatkov

3

Imputirano

4

Ni mogoče ugotoviti vira

–1

Neizpolnjeno

–2

Ni relevantno (živel v skupnem gospodinjstvu ali instituciji)

–3

Ni izbrani respondent

–5

Ni relevantno (mati ni prisotna in ni v stiku oziroma je pokojna)

–6

Ni del starostne skupine (25–59)

–7

Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“)

–8

Ni relevantno (podatki o spremenljivki se ne zbirajo)

PT110

Najvišja raven izobrazbe, ki jo je dosegel oče

1

Nižja raven (manj kot primarna, primarna ali nižja sekundarna izobrazba)

Vsi trenutni člani gospodinjstva ali izbrani respondent (če je ustrezno), stari 25–59 let

Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, ki odgovarjajo namesto tistih, ki so začasno odsotne ali nezmožne odgovarjati) ali registri

Ko je bil respondent star približno 14 let

2

Srednja raven (višja sekundarna izobrazba ali posekundarna neterciarna izobrazba)

3

Visoka raven (kratka terciarna izobrazba, prvostopenjska terciarna ali enakovredna izobrazba, drugostopenjska terciarna ali enakovredna izobrazba, tretjestopenjska terciarna ali enakovredna izobrazba)

99

Ne vem

PT110_F

Najvišja raven izobrazbe, ki jo je dosegel oče (oznaka)

1

Zbrano z raziskovanjem/anketiranjem

2

Zbrano iz upravnih podatkov

3

Imputirano

4

Ni mogoče ugotoviti vira

–1

Neizpolnjeno

–2

Ni relevantno (živel v skupnem gospodinjstvu ali instituciji)

–3

Ni izbrani respondent

–5

Ni relevantno (oče ni prisoten in ni v stiku oziroma je pokojni)

–6

Ni del starostne skupine (25–59)

–7

Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“)

PT120

Najvišja raven izobrazbe, ki jo je dosegla mati

1

Nižja raven (manj kot primarna, primarna ali nižja sekundarna izobrazba)

Vsi trenutni člani gospodinjstva ali izbrani respondent (če je ustrezno), stari 25–59 let

Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, ki odgovarjajo namesto tistih, ki so začasno odsotne ali nezmožne odgovarjati) ali registri

Ko je bil respondent star približno 14 let

2

Srednja raven (višja sekundarna izobrazba ali posekundarna neterciarna izobrazba)

3

Visoka raven (kratka terciarna izobrazba, prvostopenjska terciarna ali enakovredna izobrazba, drugostopenjska terciarna ali enakovredna izobrazba, tretjestopenjska terciarna ali enakovredna izobrazba)

99

Ne vem

PT120_F

Najvišja raven izobrazbe, ki jo je dosegla mati (oznaka)

1

Zbrano z raziskovanjem/anketiranjem

2

Zbrano iz upravnih podatkov

3

Imputirano

4

Ni mogoče ugotoviti vira

–1

Neizpolnjeno

–2

Ni relevantno (živel v skupnem gospodinjstvu ali instituciji)

–3

Ni izbrani respondent

–5

Ni relevantno (mati ni prisotna in ni v stiku oziroma je pokojna)

–6

Ni del starostne skupine (25–59)

–7

Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“)

PT130

Status aktivnosti očeta, ko je bil respondent star približno 14 let

1

Zaposlen

Vsi trenutni člani gospodinjstva ali izbrani respondent (če je ustrezno), stari 25–59 let

Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, ki odgovarjajo namesto tistih, ki so začasno odsotne ali nezmožne odgovarjati) ali registri

Ko je bil respondent star približno 14 let

2

Samozaposlen (vključno kot družinski delavec)

3

Brezposeln

4

Upokojen ali predčasno upokojen

5

Opravlja gospodinjska opravila

6

Nezmožen za delo zaradi dolgotrajnih zdravstvenih težav

7

Druga neaktivna oseba

99

Ne vem

PT130_F

Status aktivnosti očeta, ko je bil respondent star približno 14 let (oznaka)

1

Zbrano z raziskovanjem/anketiranjem

2

Zbrano iz upravnih podatkov

3

Imputirano

4

Ni mogoče ugotoviti vira

–1

Neizpolnjeno

–2

Ni relevantno (živel v skupnem gospodinjstvu ali instituciji)

–3

Ni izbrani respondent

–5

Ni relevantno (oče ni prisoten in ni v stiku oziroma je pokojni)

–6

Ni del starostne skupine (25–59)

–7

Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“)

PT160

Status aktivnosti matere, ko je bil respondent star približno 14 let

1

Zaposlen

Vsi trenutni člani gospodinjstva ali izbrani respondent (če je ustrezno), stari 25–59 let

Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, ki odgovarjajo namesto tistih, ki so začasno odsotne ali nezmožne odgovarjati) ali registri

Ko je bil respondent star približno 14 let

2

Samozaposlena (vključno kot družinska delavka)

3

Brezposelna

4

Upokojena ali predčasno upokojena

5

Opravlja gospodinjska opravila

6

Nezmožna za delo zaradi dolgotrajnih zdravstvenih težav

7

Druga neaktivna oseba

99

Ne vem

PT160_F

Status aktivnosti matere, ko je bil respondent star približno 14 let (oznaka)

1

Zbrano z raziskovanjem/anketiranjem

2

Zbrano iz upravnih podatkov

3

Imputirano

4

Ni mogoče ugotoviti vira

–1

Neizpolnjeno

–2

Ni relevantno (živel v skupnem gospodinjstvu ali instituciji)

–3

Ni izbrani respondent

–5

Ni relevantno (mati ni prisotna in ni v stiku oziroma je pokojna)

–6

Ni del starostne skupine (25–59)

–7

Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“)

PT150

Glavna poklicna dejavnost očeta, ko je bil respondent star približno 14 let (NEOBVEZNO)

ISCO-08 (COM) oznaka (1 števka)

Vsi trenutni člani gospodinjstva ali izbrani respondent (če je ustrezno), stari 25–59 let

Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, ki odgovarjajo namesto tistih, ki so začasno odsotne ali nezmožne odgovarjati) ali registri

Ko je bil respondent star približno 14 let

99

Ne vem

PT150_F

Glavna poklicna dejavnost očeta, ko je bil respondent star približno 14 let (NEOBVEZNO) (oznaka)

1

Zbrano z raziskovanjem/anketiranjem

2

Zbrano iz upravnih podatkov

3

Imputirano

4

Ni mogoče ugotoviti vira

–1

Neizpolnjeno

–2

Ni relevantno (živel v skupnem gospodinjstvu ali instituciji)

–3

Ni izbrani respondent

–4

Ni relevantno (oče ni zaposlen)

–5

Ni relevantno (oče ni prisoten in ni v stiku oziroma je pokojni)

–6

Ni del starostne skupine (25–59)

–7

Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“)

–8

spremenljivki se ne zbirajo)

PT180

Glavna poklicna dejavnost matere, ko je bil respondent star približno 14 let (NEOBVEZNO)

ISCO-08 (COM) oznaka (1 števka)

Vsi trenutni člani gospodinjstva ali izbrani respondent (če je ustrezno), stari 25–59 let

Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, ki odgovarjajo namesto tistih, ki so začasno odsotne ali nezmožne odgovarjati) ali registri

Ko je bil respondent star približno 14 let

99

Ne vem

PT180_F

Glavna poklicna dejavnost matere, ko je bil respondent star približno 14 let (NEOBVEZNO) (oznaka)

1

Zbrano z raziskovanjem/anketiranjem

2

Zbrano iz upravnih podatkov

3

Imputirano

4

Ni mogoče ugotoviti vira

–1

Neizpolnjeno

–2

Ni relevantno (živel v skupnem gospodinjstvu ali instituciji)

–3

Ni izbrani respondent

–4

Ni relevantno (mati ni zaposlena)

–5

Ni relevantno (mati ni prisotna in ni v stiku oziroma je pokojna)

–6

Ni del starostne skupine (25–59)

–7

Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“)

–8

Ni relevantno (podatki o spremenljivki se ne zbirajo)

PT210

Stanovanjski status, ko je bil respondent star približno 14 let

1

V lasti

Vsi trenutni člani gospodinjstva ali izbrani respondent (če je ustrezno), stari 25–59 let

Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, ki odgovarjajo namesto tistih, ki so začasno odsotne ali nezmožne odgovarjati) ali registri

Ko je bil respondent star približno 14 let

2

V najemu

3

Stanovanje je imel na voljo brezplačno

99

Ne vem

PT210_F

Stanovanjski status, ko je bil respondent star približno 14 let (oznaka)

1

Zbrano z raziskovanjem/anketiranjem

2

Zbrano iz upravnih podatkov

3

Imputirano

4

Ni mogoče ugotoviti vira

–1

Neizpolnjeno

–2

Ni relevantno (živel v skupnem gospodinjstvu ali instituciji)

–3

Ni izbrani respondent

–6

Ni del starostne skupine (25–59)

–7

Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“)

PT190

Finančno stanje gospodinjstva, ko je bil respondent star približno 14 let

1

Zelo slabo

Vsi trenutni člani gospodinjstva ali izbrani respondent (če je ustrezno), stari 25–59 let

Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, ki odgovarjajo namesto tistih, ki so začasno odsotne ali nezmožne odgovarjati)

Ko je bil respondent star približno 14 let

2

Slabo

3

Zmerno slabo

4

Zmerno dobro

5

Dobro

6

Zelo dobro

99

Ne vem

PT190_F

Finančno stanje gospodinjstva, ko je bil respondent star približno 14 let (oznaka)

1

Izpolnjeno

–1

Neizpolnjeno

–2

Ni relevantno (živel v skupnem gospodinjstvu ali instituciji)

–3

Ni izbrani respondent

–6

Ni del starostne skupine (25–59)

–7

Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“)

PT260

Osnovne šolske potrebe (knjige in šolske potrebščine) izpolnjene, ko je bil respondent star približno 14 let

1

Da

Vsi trenutni člani gospodinjstva ali izbrani respondent (če je ustrezno), stari 25–59 let

Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, ki odgovarjajo namesto tistih, ki so začasno odsotne ali nezmožne odgovarjati)

Ko je bil respondent star približno 14 let

2

Ne, iz finančnih razlogov

3

Ne, iz drugih razlogov

PT260_F

Osnovne šolske potrebe (knjige in šolske potrebščine) izpolnjene, ko je bil respondent star približno 14 let (oznaka)

1

Izpolnjeno

–1

Neizpolnjeno

–2

Ni relevantno (živel v skupnem gospodinjstvu ali instituciji)

–3

Ni izbrani respondent

–6

Ni del starostne skupine (25–59)

–7

Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“)

PT270

Zagotovljen vsakodnevni obrok z rdečim mesom, piščancem, ribo (ali vegetarijanski primerljiv obrok), ko je bil respondent star približno 14 let

1

Da

Vsi trenutni člani gospodinjstva ali izbrani respondent (če je ustrezno), stari 25–59 let

Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, ki odgovarjajo namesto tistih, ki so začasno odsotne ali nezmožne odgovarjati)

Ko je bil respondent star približno 14 let

2

Ne, iz finančnih razlogov

3

Ne, iz drugih razlogov

PT270_F

Zagotovljen vsakodnevni obrok z rdečim mesom, piščancem, ribo (ali vegetarijanski primerljiv obrok), ko je bil respondent star približno 14 let (oznaka)

1

Izpolnjeno

–1

Neizpolnjeno

–2

Ni relevantno (živel v skupnem gospodinjstvu ali instituciji)

–3

Ni izbrani respondent

–6

Ni del starostne skupine (25–59)

–7

Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“)

PT280

Enotedenske letne počitnice zunaj doma, ko je bil respondent star približno 14 let

1

Da

Vsi trenutni člani gospodinjstva ali izbrani respondent (če je ustrezno), stari 25–59 let

Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, ki odgovarjajo namesto tistih, ki so začasno odsotne ali nezmožne odgovarjati)

Ko je bil respondent star približno 14 let

2

Ne, iz finančnih razlogov

3

Ne, iz drugih razlogov

PT280_F

Enotedenske letne počitnice zunaj doma, ko je bil respondent star približno 14 let (oznaka)

1

Izpolnjeno

–1

Neizpolnjeno

–2

Ni relevantno (živel v skupnem gospodinjstvu ali instituciji)

–3

Ni izbrani respondent

–6

Ni del starostne skupine (25–59)

–7

Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“)

Podrobna vsebina: stanovanjske težave (vključno s težavami pri najemu) in razlogi

PHD01

Pretekle izkušnje s stanovanjskimi težavami

1

Da, začasno prebivanje pri prijateljih ali sorodnikih

Vsi trenutni člani gospodinjstva, stari 16 let in več, ali izbrani respondent (kjer je ustrezno)

Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, starih od 16 do 24 let)

Celotno življenje

2

Da, prebivanje v zasilni ali drugi začasni nastanitvi

3

Da, prebivanje v nastanitvi, ki ni namenjena za stalno prebivanje

4

Da, spanje „brez strehe nad glavo“ ali na javnem prostoru

5

Ne

PHD01_F

Pretekle izkušnje s stanovanjskimi težavami (oznaka)

1

Izpolnjeno

–1

Neizpolnjeno

–3

Ni izbrani respondent

–7

Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“)

PHD07

Kdaj je prišlo do stanovanjskih težav (NEOBVEZNO)

1

V zadnjih 5 letih

Vsi trenutni člani gospodinjstva, stari 16 let in več, ali izbrani respondent (kjer je ustrezno)

Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, starih od 16 do 24 let)

Celotno življenje

2

Pred več kot 5 leti

PHD07_F

Kdaj je prišlo do stanovanjskih težav (NEOBVEZNO) (oznaka)

1

Izpolnjeno

–1

Neizpolnjeno

–2

Ni relevantno (PHD01 = 5)

–3

Ni izbrani respondent

–7

Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“)

–8

Ni relevantno (podatki o spremenljivki se ne zbirajo)

PHD02

Trajanje zadnje izkušnje s stanovanjskimi težavami (NEOBVEZNO)

Trajanje (število mesecev)

Vsi trenutni člani gospodinjstva, stari 16 let in več, ali izbrani respondent (kjer je ustrezno)

Osebno anketiranje

Celotno življenje

PHD02_F

Trajanje zadnje izkušnje s stanovanjskimi težavami (NEOBVEZNO) (oznaka)

1

Izpolnjeno

–1

Neizpolnjeno

–2

Ni relevantno (PHD01 = 5)

–3

Ni izbrani respondent

–7

Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“)

–8

Ni relevantno (podatki o spremenljivki se ne zbirajo)

PHD03

Glavni razlog za pretekle stanovanjske težave

1

Težave v odnosu ali družini

Vsi trenutni člani gospodinjstva, stari 16 let in več, ali izbrani respondent (kjer je ustrezno)

Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, starih od 16 do 24 let)

Celotno življenje

2

Zdravstvene težave

3

Brezposelnost

4

Konec najemne pogodbe

5

Nastanitev, neprimerna za bivanje

6

Zapustil institucijo po dolgem bivanju in nima doma

7

Finančne težave/nezadosten dohodek

8

Drugo

PHD03_F

Glavni razlog za pretekle stanovanjske težave (oznaka)

1

Izpolnjeno

–1

Neizpolnjeno

–2

Ni relevantno (PHD01 = 5)

–3

Ni izbrani respondent

–7

Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“)

PHD05

Rešitev stanovanjskih težav

1

Obstoječ, nov ali ponovno vzpostavljen družinski ali partnerski odnos

Vsi trenutni člani gospodinjstva, stari 16 let in več, ali izbrani respondent (kjer je ustrezno)

Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, starih od 16 do 24 let)

Celotno življenje

2

Rešene zdravstvene težave

3

Pridobljena zaposlitev

4

Preselitev v socialno ali subvencionirano zasebno stanovanje

5

Drugo

6

Stanovanjske težave še vedno prisotne

PHD05_F

Rešitev stanovanjskih težav (oznaka)

1

Izpolnjeno

–1

Neizpolnjeno

–2

Ni relevantno (PHD01 = 5)

–3

Ni izbrani respondent

–7

Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“)

PHD06

Težave pri najemu

1

Da

Vsi trenutni člani gospodinjstva, stari 16 let in več, ali izbrani respondent (kjer je ustrezno)

Osebno anketiranje (izjemoma anketiranje oseb, ki odgovarjajo namesto tistih, ki so začasno odsotne ali nezmožne odgovarjati)

Zadnjih 12 mesecev

2

Ne

PHD06_F

Težave pri najemu (oznaka)

1

Izpolnjeno

–1

Neizpolnjeno

–2

Ni relevantno (HH021 = 1, 2, 5)

–3

Ni izbrani respondent

–7

Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“)

Priložnostna tema za leto 2023 – Energijska učinkovitost gospodinjstev

HC001

Sistem ogrevanja, ki se uporablja

1

Omrežje za daljinsko ogrevanje/ogrevanje na daljavo

Gospodinjstvo

Referenčna oseba gospodinjstva ali registri

Sedanje

2

Sistem centralnega ogrevanja

3

Individualni sistem ogrevanja

4

Nestalni vir ogrevanja

5

Brez ogrevanja

99

Ne vem

HC001_F

Sistem ogrevanja, ki se uporablja (oznaka)

1

Zbrano z raziskovanjem/anketiranjem

2

Zbrano iz upravnih podatkov

3

Imputirano

4

Ni mogoče ugotoviti vira

–1

Neizpolnjeno

–7

Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“)

HC002

Glavni vir energije

1

Elektrika

Gospodinjstvo

Referenčna oseba gospodinjstva ali registri

Sedanje

2

Plin (zemeljski ali propan)

3

Olje

4

Biomasa

5

Polena

6

Premog

7

Energija iz obnovljivih virov

8

Drugo

99

Ne vem

HC002_F

Glavni vir energije (oznaka)

1

Zbrano z raziskovanjem/anketiranjem

2

Zbrano iz upravnih podatkov

3

Imputirano

4

Ni mogoče ugotoviti vira

–1

Neizpolnjeno

–7

Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“)

HC003

Obnova (toplotna izolacija, okna ali sistem ogrevanja)

1

Da – trije ali več ukrepov

Gospodinjstvo

Referenčna oseba gospodinjstva

Zadnjih 5 let

2

Da – dva ukrepa

3

Da – en ukrep

4

Ne

99

Ne vem

HC003_F

Obnova (toplotna izolacija, okna ali sistem ogrevanja) (oznaka)

1

Izpolnjeno

–1

Neizpolnjeno

–7

Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“)

HC060

Nezmožnost ustreznega ogrevanja stanovanja pozimi

1

Da

Gospodinjstvo

Referenčna oseba gospodinjstva

Običajno

2

Ne

HC060_F

Nezmožnost ustreznega ogrevanja stanovanja pozimi (oznaka)

1

Izpolnjeno

–1

Neizpolnjeno

–7

Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“)

HC070

Nezmožnost ustreznega ohlajanja stanovanja poleti (NEOBVEZNO)

1

Da

Gospodinjstvo

Referenčna oseba gospodinjstva

Običajno

2

Ne

HC070_F

Nezmožnost ustreznega ohlajanja stanovanja poleti (NEOBVEZNO) (oznaka)

1

Izpolnjeno

–1

Neizpolnjeno

–7

Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“)

–8

Ni relevantno (podatki o spremenljivki se ne zbirajo)

HC004

Vrsta oken (NEOBVEZNO)

1

Samo enojna zasteklitev

Gospodinjstvo

Referenčna oseba gospodinjstva

Sedanje

2

Samo dvojna zasteklitev

3

Samo trojna zasteklitev

4

Kombinacija enojne in dvojne/trojne zasteklitve

5

Kombinacija dvojne in trojne zasteklitve

99

Ne vem

HC004_F

Vrsta oken (NEOBVEZNO) (oznaka)

1

Izpolnjeno

–1

Neizpolnjeno

–7

Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“)

–8

Ni relevantno (podatki o spremenljivki se ne zbirajo)

HC005

Leto izgradnje (NEOBVEZNO)

1

Pred letom 1945

Gospodinjstvo

Referenčna oseba gospodinjstva ali registri

Sedanje

2

1946–1960

3

1961–1980

4

1981–2000

5

2001–2020

6

2021 ali pozneje

99

Ne vem

HC005_F

Leto izgradnje (NEOBVEZNO) (oznaka)

1

Zbrano z raziskovanjem/anketiranjem

2

Zbrano iz upravnih podatkov

3

Imputirano

4

Ni mogoče ugotoviti vira

–1

Neizpolnjeno

–7

Ni relevantno (se ne zbira v skladu z izvajanjem „večletnega tekočega načrtovanja“)

–8

Ni relevantno (podatki o spremenljivki se ne zbirajo)

---

SKLEPI

| 25.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 420/55 |
| --- | --- | --- | --- |

25.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 420/55

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2021/2053

z dne 8. novembra 2021

o sektorskem referenčnem dokumentu o najboljših praksah okoljskega ravnanja, kazalnikih okoljske uspešnosti in merilih odličnosti za sektor proizvodnje kovinskih izdelkov za namene Uredbe (ES) št. 1221/2009 Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1221/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o prostovoljnem sodelovanju organizacij v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS), razveljavitvi Uredbe (ES) št. 761/2001 ter odločb Komisije 2001/681/ES in 2006/193/ES (1) ter zlasti člena 46(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1221/2009 določa, da mora Komisija za posamezne gospodarske sektorje pripraviti sektorske referenčne dokumente. Vključevati morajo najboljše prakse okoljskega ravnanja, kazalnike okoljske uspešnosti ter po potrebi merila odličnosti in sisteme za ocenjevanje ravni okoljske uspešnosti. Organizacije, ki so registrirane v sistemu za okoljsko ravnanje in presojo, vzpostavljenem z Uredbo (ES) št. 1221/2009, ali se pripravljajo na registracijo v tem sistemu, morajo sektorske referenčne dokumente upoštevati pri razvoju svojega sistema okoljskega ravnanja in oceni svoje okoljske uspešnosti v okoljski izjavi ali posodobljeni okoljski izjavi, pripravljeni v skladu s Prilogo IV k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1221/2009 določa, da mora Komisija za posamezne gospodarske sektorje pripraviti sektorske referenčne dokumente. Vključevati morajo najboljše prakse okoljskega ravnanja, kazalnike okoljske uspešnosti ter po potrebi merila odličnosti in sisteme za ocenjevanje ravni okoljske uspešnosti. Organizacije, ki so registrirane v sistemu za okoljsko ravnanje in presojo, vzpostavljenem z Uredbo (ES) št. 1221/2009, ali se pripravljajo na registracijo v tem sistemu, morajo sektorske referenčne dokumente upoštevati pri razvoju svojega sistema okoljskega ravnanja in oceni svoje okoljske uspešnosti v okoljski izjavi ali posodobljeni okoljski izjavi, pripravljeni v skladu s Prilogo IV k navedeni uredbi.

| (2) | V skladu z Uredbo (ES) št. 1221/2009 je morala Komisija pripraviti delovni načrt in v njem določiti okvirni seznam sektorjev, ki veljajo za prednostne pri sprejemanju sektorskih in medsektorskih referenčnih dokumentov. Komisija je v navedenem delovnem načrtu (2) sektor proizvodnje kovinskih izdelkov določila za prednostni sektor. |
| --- | --- |

(2)

V skladu z Uredbo (ES) št. 1221/2009 je morala Komisija pripraviti delovni načrt in v njem določiti okvirni seznam sektorjev, ki veljajo za prednostne pri sprejemanju sektorskih in medsektorskih referenčnih dokumentov. Komisija je v navedenem delovnem načrtu (2) sektor proizvodnje kovinskih izdelkov določila za prednostni sektor.

| (3) | V sektorskem referenčnem dokumentu bi bilo treba na podlagi najboljših praks okoljskega ravnanja za navedeni sektor (3) določiti konkretne ukrepe za izboljšanje splošnega okoljskega ravnanja podjetij v sektorju na treh glavnih področjih, ki z vidika proizvajalcev zajemajo glavne okoljske vidike podjetij za proizvodnjo kovinskih izdelkov. Ta glavna področja so medsektorske zadeve, optimizacija oskrbe in proizvodni procesi. Kadar je mogoče in smiselno, bi bilo treba za posamezne najboljše prakse okoljskega ravnanja navesti tudi posebne kazalnike okoljske uspešnosti in merila odličnosti. |
| --- | --- |

(3)

V sektorskem referenčnem dokumentu bi bilo treba na podlagi najboljših praks okoljskega ravnanja za navedeni sektor (3) določiti konkretne ukrepe za izboljšanje splošnega okoljskega ravnanja podjetij v sektorju na treh glavnih področjih, ki z vidika proizvajalcev zajemajo glavne okoljske vidike podjetij za proizvodnjo kovinskih izdelkov. Ta glavna področja so medsektorske zadeve, optimizacija oskrbe in proizvodni procesi. Kadar je mogoče in smiselno, bi bilo treba za posamezne najboljše prakse okoljskega ravnanja navesti tudi posebne kazalnike okoljske uspešnosti in merila odličnosti.

| (4) | Da bi se organizacijam v sektorju proizvodnje kovinskih izdelkov, okoljskim preveriteljem, nacionalnim organom, organom za akreditiranje in licenciranje ter drugim operaterjem omogočilo dovolj časa, da se pripravijo na uvedbo sektorskega referenčnega dokumenta za sektor proizvodnje kovinskih izdelkov, bi bilo treba odložiti datum začetka uporabe tega sklepa. |
| --- | --- |

(4)

Da bi se organizacijam v sektorju proizvodnje kovinskih izdelkov, okoljskim preveriteljem, nacionalnim organom, organom za akreditiranje in licenciranje ter drugim operaterjem omogočilo dovolj časa, da se pripravijo na uvedbo sektorskega referenčnega dokumenta za sektor proizvodnje kovinskih izdelkov, bi bilo treba odložiti datum začetka uporabe tega sklepa.

| (5) | Komisija se je pri pripravi sektorskega referenčnega dokumenta posvetovala z državami članicami in drugimi zainteresiranimi stranmi v skladu z Uredbo (ES) št. 1221/2009. |
| --- | --- |

(5)

Komisija se je pri pripravi sektorskega referenčnega dokumenta posvetovala z državami članicami in drugimi zainteresiranimi stranmi v skladu z Uredbo (ES) št. 1221/2009.

| (6) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 49 Uredbe (ES) št. 1221/2009 – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 49 Uredbe (ES) št. 1221/2009 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sektorski referenčni dokument v zvezi z najboljšimi praksami okoljskega ravnanja, sektorskimi kazalniki okoljske uspešnosti in merili odličnosti za sektor proizvodnje kovinskih izdelkov je določen v Prilogi.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 25. marca 2022.

V Bruslju, 8. novembra 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 342, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  Sporočilo Komisije – Priprava delovnega načrta, ki določa okvirni seznam sektorjev za sprejetje sektorskih in medsektorskih referenčnih dokumentov v skladu z Uredbo (ES) št. 1221/2009 o prostovoljnem sodelovanju organizacij v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS) (UL C 358, 8.12.2011, str. 2).

2

(3)  Antonopoulos, I., Canfora, P., Gaudillat, P., Dri, M., Eder, P., Best Environmental Management Practice in the Fabricated Metal Products manufacturing sector (Najboljša praksa okoljskega ravnanja v sektorju proizvodnje kovinskih izdelkov), EUR 30025 EN, Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg, 2020, ISBN 978-92-76-14299-7, doi:10.2760/894966, JRC119281; https://susproc.jrc.ec.europa.eu/product-bureau/sites/default/files/inline-files/JRC_BEMP_fabricated_metal_product_manufacturing_report.pdf.

3

---

PRILOGA

Vsebina

| 1. | UVOD | 58 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | PODROČJE UPORABE | 60 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | NAJBOLJŠE PRAKSE OKOLJSKEGA RAVNANJA, SEKTORSKI KAZALNIKI OKOLJSKE USPEŠNOSTI IN MERILA ODLIČNOSTI ZA SEKTOR PROIZVODNJE KOVINSKIH IZDELKOV | 64 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Najboljše prakse okoljskega ravnanja za medsektorska vprašanja | 64 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Uporaba učinkovitih metod za okoljsko ravnanje | 64 |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Sodelovanje in komunikacija vzdolž vrednostne verige in med vrednostnimi verigami | 65 |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Upravljanje energije | 66 |
| --- | --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Okolju prijazno in z viri gospodarno ravnanje s kemikalijami | 66 |
| --- | --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Upravljanje biotske raznovrstnosti | 67 |
| --- | --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Predelava in visokokakovostna obnovitev izdelkov in komponent velike vrednosti in/ali velikih serij | 68 |
| --- | --- | --- |

3.1.6.

| 3.1.7. | Povezava na referenčne dokumente o najboljših razpoložljivih tehnikah, ustreznih za podjetja, ki proizvajajo kovinske izdelke | 69 |
| --- | --- | --- |

3.1.7.

| 3.2. | Najboljše prakse okoljskega ravnanja za optimizacijo oskrbe | 69 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Učinkovito prezračevanje | 69 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Optimalna razsvetljava | 70 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Okoljska optimizacija sistemov hlajenja | 71 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Racionalna in učinkovita uporaba stisnjenega zraka | 71 |
| --- | --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Uporaba energije iz obnovljivih virov | 72 |
| --- | --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Zbiranje deževnice | 73 |
| --- | --- | --- |

3.2.6.

| 3.3. | Najboljše prakse okoljskega ravnanja za proizvodne procese | 73 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Izbira tekočin za z viri učinkovito obdelavo kovin | 73 |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Zmanjšanje porabe hladilnih maziv pri predelavi kovin | 74 |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Inkrementalno preoblikovanje pločevine kot alternativa izdelovanju kalupov | 74 |
| --- | --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Zmanjšanje porabe energije v stanju pripravljenosti strojev za obdelavo kovin | 75 |
| --- | --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Ohranjanje materialne vrednosti ostankov kovin | 75 |
| --- | --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | Kovanje v več smereh | 76 |
| --- | --- | --- |

3.3.6.

| 3.3.7. | Hibridna odrezovalna obdelava kot metoda za zmanjšanje porabe energije | 76 |
| --- | --- | --- |

3.3.7.

| 3.3.8. | Uporaba napovednega nadzora za upravljanje ogrevanja, prezračevanja in klimatizacije v lakirnicah | 77 |
| --- | --- | --- |

3.3.8.

| 4. | PRIPOROČENI KLJUČNI SEKTORSKI KAZALNIKI OKOLJSKE USPEŠNOSTI | 78 |
| --- | --- | --- |

4.

1.   UVOD

Ta sektorski referenčni dokument (v nadaljnjem besedilu: SRD) temelji na podrobnem znanstvenem in političnem poročilu (1) (v nadaljnjem besedilu: poročilo o najboljših praksah), ki ga je pripravilo Skupno raziskovalno središče Evropske komisije (JRC).

Upoštevni pravni okvir

Sistem Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (v nadaljnjem besedilu: sistem EMAS), v katerem lahko organizacije prostovoljno sodelujejo, je bil vzpostavljen leta 1993 z Uredbo Sveta (EGS) št. 1836/93 (2). Pozneje je bil sistem EMAS dvakrat obsežno spremenjen, in sicer z:

| | Uredbo (ES) št. 761/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (3) ter |
| --- | --- |

Uredbo (ES) št. 761/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (3) ter

| | Uredbo (ES) št. 1221/2009 Evropskega parlamenta in Sveta. |
| --- | --- |

Uredbo (ES) št. 1221/2009 Evropskega parlamenta in Sveta.

Pomemben nov element zadnje spremembe, ki je začela veljati 11. januarja 2010, je člen 46 o pripravi SRD. SRD morajo vključevati najboljše prakse okoljskega ravnanja, kazalnike okoljske uspešnosti za posamezne sektorje ter po potrebi merila odličnosti in sisteme za ocenjevanje ravni okoljske uspešnosti.

Razumevanje in uporaba tega dokumenta

Sistem Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS) je sistem, v katerem lahko prostovoljno sodelujejo organizacije, ki so se zavezale stalnemu okoljskemu izboljševanju. V zvezi s tem ta SRD določa posebne smernice za sektor proizvodnje kovinskih izdelkov, v njem pa je poudarjenih tudi več možnosti za izboljšanje in najboljših praks.

Dokument je pripravila Evropska komisija, pri čemer je uporabila prispevke zainteresiranih strani. Tehnična delovna skupina, ki so jo sestavljali strokovnjaki in zainteresirane strani iz sektorja, je pod vodstvom Skupnega raziskovalnega središča razpravljala o najboljših praksah okoljskega ravnanja, kazalnikih okoljske uspešnosti za posamezne sektorje in merilih odličnosti, ki so opisani v tem dokumentu, ter o njih sprejela dogovor, zlasti navedena merila pa so se štela za reprezentativna glede ravni okoljske uspešnosti, ki jih dosegajo najuspešnejše organizacije v sektorju.

Namen SRD je pomagati vsem organizacijam, ki nameravajo izboljšati svojo okoljsko uspešnost, in jih pri tem podpirati, pri čemer zagotavlja zamisli in navdih ter praktične in tehnične smernice.

Ta SRD je namenjen predvsem organizacijam, ki so že registrirane v sistemu EMAS, nato organizacijam, ki razmišljajo, da bi se v prihodnosti registrirale v ta sistem, in nazadnje vsem organizacijam, ki želijo izvedeti več o najboljših praksah okoljskega ravnanja, da bodo lahko izboljšale svojo okoljsko uspešnost. Zato je cilj tega dokumenta podpreti vse organizacije iz sektorja proizvodnje kovinskih izdelkov pri osredotočanju na ustrezne neposredne in posredne okoljske vidike ter iskanju informacij o najboljših praksah okoljskega ravnanja, ustreznih sektorskih kazalnikih okoljske uspešnosti za merjenje okoljske uspešnosti in merilih odličnosti.

Kako bi morale organizacije, registrirane v sistemu EMAS, upoštevati SRD:

V skladu z Uredbo (ES) št. 1221/2009 organizacije, registrirane v sistemu EMAS, SRD upoštevajo na dveh različnih ravneh:

| 1. | pri oblikovanju in izvajanju sistema okoljskega ravnanja ob upoštevanju okoljskih pregledov (člen 4(1)(b)):
  Organizacije bi morale uporabiti ustrezne elemente SRD pri opredeljevanju in pregledovanju svojih posamičnih in splošnih okoljskih ciljev v skladu z ustreznimi okoljskimi vidiki, opredeljenimi pri okoljskem pregledu in v politiki, ter pri sprejemanju odločitev o ukrepih za izboljšanje svoje okoljske uspešnosti; |
| --- | --- |

1.

pri oblikovanju in izvajanju sistema okoljskega ravnanja ob upoštevanju okoljskih pregledov (člen 4(1)(b)):

Organizacije bi morale uporabiti ustrezne elemente SRD pri opredeljevanju in pregledovanju svojih posamičnih in splošnih okoljskih ciljev v skladu z ustreznimi okoljskimi vidiki, opredeljenimi pri okoljskem pregledu in v politiki, ter pri sprejemanju odločitev o ukrepih za izboljšanje svoje okoljske uspešnosti;

| 2. | pri pripravi okoljske izjave (člen 4(1)(d) in člen 4(4)):






  (a) | Organizacije bi morale pri izbiranju kazalnikov (4), ki jih bodo uporabile za poročanje o okoljski uspešnosti, upoštevati ustrezne sektorske kazalnike okoljske uspešnosti iz SRD.
  Organizacije bi morale pri izbiranju sklopa kazalnikov za poročanje upoštevati kazalnike, predlagane v ustreznem SRD, in njihovo ustreznost glede na pomembne okoljske vidike, ki so jih opredelile v svojem okoljskem pregledu. Kazalnike je treba upoštevati le, če so pomembni za okoljske vidike, ki so bili v okoljskem pregledu opredeljeni kot najpomembnejši. |
| --- | --- | --- |

2.

pri pripravi okoljske izjave (člen 4(1)(d) in člen 4(4)):

(a)

Organizacije bi morale pri izbiranju kazalnikov (4), ki jih bodo uporabile za poročanje o okoljski uspešnosti, upoštevati ustrezne sektorske kazalnike okoljske uspešnosti iz SRD.

Organizacije bi morale pri izbiranju sklopa kazalnikov za poročanje upoštevati kazalnike, predlagane v ustreznem SRD, in njihovo ustreznost glede na pomembne okoljske vidike, ki so jih opredelile v svojem okoljskem pregledu. Kazalnike je treba upoštevati le, če so pomembni za okoljske vidike, ki so bili v okoljskem pregledu opredeljeni kot najpomembnejši.

| (b) | Organizacije bi morale pri poročanju o okoljski uspešnosti in drugih dejavnikih v zvezi z okoljsko uspešnostjo v okoljski izjavi navesti, kako so upoštevale ustrezne najboljše prakse okoljskega ravnanja in merila odličnosti, če so na voljo.
  Opisati bi morale, kako so uporabile ustrezne najboljše prakse okoljskega ravnanja in merila odličnosti (ki kažejo raven okoljske uspešnosti, ki jo dosegajo najuspešnejše organizacije) za opredelitev ukrepov in dejanj ter morebiti za določitev prednostnih nalog za (dodatno) izboljšanje svoje okoljske uspešnosti. Vendar izvajanje najboljših praks okoljskega ravnanja ali izpolnjevanje opredeljenih meril odličnosti ni obvezno, saj zaradi prostovoljne narave sistema EMAS organizacije same ocenijo izvedljivost meril in izvajanja najboljših praks z vidika stroškov in koristi.
  Podobno kot pri kazalnikih okoljske uspešnosti bi morale organizacije oceniti tudi ustreznost in uporabo najboljših praks okoljskega ravnanja in meril odličnosti glede na pomembne okoljske vidike, ki jih opredelijo v svojih okoljskih pregledih, ter glede na tehnične in finančne vidike. |
| --- | --- |

(b)

Organizacije bi morale pri poročanju o okoljski uspešnosti in drugih dejavnikih v zvezi z okoljsko uspešnostjo v okoljski izjavi navesti, kako so upoštevale ustrezne najboljše prakse okoljskega ravnanja in merila odličnosti, če so na voljo.

Opisati bi morale, kako so uporabile ustrezne najboljše prakse okoljskega ravnanja in merila odličnosti (ki kažejo raven okoljske uspešnosti, ki jo dosegajo najuspešnejše organizacije) za opredelitev ukrepov in dejanj ter morebiti za določitev prednostnih nalog za (dodatno) izboljšanje svoje okoljske uspešnosti. Vendar izvajanje najboljših praks okoljskega ravnanja ali izpolnjevanje opredeljenih meril odličnosti ni obvezno, saj zaradi prostovoljne narave sistema EMAS organizacije same ocenijo izvedljivost meril in izvajanja najboljših praks z vidika stroškov in koristi.

Podobno kot pri kazalnikih okoljske uspešnosti bi morale organizacije oceniti tudi ustreznost in uporabo najboljših praks okoljskega ravnanja in meril odličnosti glede na pomembne okoljske vidike, ki jih opredelijo v svojih okoljskih pregledih, ter glede na tehnične in finančne vidike.

V okoljski izjavi ni treba poročati o elementih SRD (kazalnikih, najboljših praksah okoljskega ravnanja ali merilih odličnosti), ki se ne štejejo za ustrezne glede na pomembne okoljske vidike, ki jih je organizacija opredelila v svojem okoljskem pregledu, oziroma teh elementov ni treba opisati.

Sodelovanje v sistemu EMAS je stalen proces. Organizacija prouči posamezne teme v SRD vsakič, ko namerava izboljšati svojo okoljsko uspešnost (in kadar pregleduje svojo okoljsko uspešnost), da dobi navdih glede naslednjih vprašanj, ki jih bo obravnavala v okviru postopnega pristopa.

Okoljski preveritelji EMAS preverijo, ali je organizacija upoštevala SRD pri pripravi okoljske izjave in kako ga je upoštevala (člen 18(5)(d) Uredbe (ES) št. 1221/2009).

Akreditirani okoljski preveritelji bodo pri opravljanju presoje potrebovali dokaze o tem, kako je organizacija izbrala in upoštevala ustrezne elemente SRD na podlagi okoljskega pregleda. Preveritelji ne preverjajo skladnosti z opisanimi merili odličnosti, temveč dokaze o tem, kako se je SRD uporabil kot smernica za opredelitev kazalnikov in ustreznih prostovoljnih ukrepov, ki jih lahko organizacija izvede za izboljšanje svoje okoljske uspešnosti.

Glede na prostovoljno naravo sistema EMAS in SRD se organizacijam ne bi smelo naložiti nesorazmerno breme za zagotovitev takih dokazov. Preveritelji zlasti ne zahtevajo utemeljitve za vsako posamezno najboljšo prakso, sektorski kazalnik okoljske uspešnosti ali merilo odličnosti, ki so navedeni v SRD in za katere organizacija na podlagi svojega okoljskega pregleda meni, da niso pomembni. Kljub temu lahko predlagajo ustrezne dodatne elemente, ki bi jih lahko organizacija upoštevala v prihodnosti, s čimer bi dodatno dokazala svojo zavezanost stalnemu izboljševanju okoljske uspešnosti.

Struktura sektorskega referenčnega dokumenta

Ta dokument je sestavljen iz štirih poglavij. V poglavju 1 je predstavljen pravni okvir sistema EMAS in opisan način uporabe tega dokumenta, v poglavju 2 pa je opredeljeno področje uporabe tega SRD. V poglavju 3 so na kratko opisane različne najboljše prakse okoljskega ravnanja (5) in navedene informacije o njihovi uporabi. Navedeni so tudi posebni kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti, če jih je bilo mogoče opredeliti za posamezno najboljšo prakso okoljskega ravnanja. Vendar meril odličnosti ni bilo mogoče opredeliti za vse najboljše prakse okoljskega ravnanja, ker so bili na nekaterih področjih na voljo omejeni podatki ali ker se posebni pogoji posameznega podjetja in/ali obrata (vrsta proizvedenih izdelkov, ki segajo od majhnih prototipov in izdelkov s kompleksnimi geometrijami, proizvedenih v majhnih ali velikih serijah, do velikih ali majhnih komponent, raznolikost proizvodnih procesov, ki se izvajajo v posameznem proizvodnem obratu, itd.) tako razlikujejo, da merilo odličnosti ne bi bilo smiselno. Tudi kadar so merila odličnosti navedena, niso mišljena kot cilji, ki jih morajo doseči vsa podjetja, ali kot metrika, s katero se primerja okoljska uspešnost podjetij v sektorju, temveč kot ukrep morebitne pomoči posameznim podjetjem pri ocenjevanju doseženega napredka in spodbujanju nadaljnjega izboljševanja. Nazadnje je v poglavju 4 predstavljena obsežna preglednica z izbranimi najpomembnejšimi kazalniki okoljske uspešnosti, ustreznimi razlagami in povezanimi merili odličnosti.

2.   PODROČJE UPORABE

V tem referenčnem dokumentu je obravnavana okoljska uspešnost sektorja proizvodnje kovinskih izdelkov. Ciljna skupina tega dokumenta so podjetja iz sektorja proizvodnje kovinskih izdelkov, konkretno podjetja, zajeta z naslednjimi kodami NACE (v skladu s statistično klasifikacijo gospodarskih dejavnosti v Evropski skupnosti, določeno z Uredbo (ES) št. 1893/2006 (6)):

| | Oddelek NACE 24 (*)
  „Proizvodnja kovin“ | 24.2 Proizvodnja jeklenih cevi, votlih profilov in fitingov (24.20) |
| --- | --- | --- |

Oddelek NACE 24 (*)
  „Proizvodnja kovin“

24.2 Proizvodnja jeklenih cevi, votlih profilov in fitingov (24.20)

| | 24.3 Druga primarna predelava železa in jekla (24.31–24.34) |
| --- | --- |

24.3 Druga primarna predelava železa in jekla (24.31–24.34)

| | 24.5 Livarstvo (24.51–24.54) |
| --- | --- |

24.5 Livarstvo (24.51–24.54)

| | Oddelek NACE 25 „Proizvodnja kovinskih izdelkov, razen strojev in naprav“ (vključuje vse dejavnosti) |
| --- | --- |

Oddelek NACE 25 „Proizvodnja kovinskih izdelkov, razen strojev in naprav“ (vključuje vse dejavnosti)

| | Oddelek NACE 28 (**)
  „Proizvodnja drugih strojev in naprav“ | 28.1 Proizvodnja strojev za splošne namene (vključuje le 28.14 in 28.15) |
| --- | --- | --- |

Oddelek NACE 28 (**)
  „Proizvodnja drugih strojev in naprav“

28.1 Proizvodnja strojev za splošne namene (vključuje le 28.14 in 28.15)

| | Oddelek NACE 29 (**)
  „Proizvodnja motornih vozil, prikolic in polprikolic“ | 29.3 Proizvodnja drugih delov in opreme za motorna vozila (29.32) |
| --- | --- | --- |

Oddelek NACE 29 (**)
  „Proizvodnja motornih vozil, prikolic in polprikolic“

29.3 Proizvodnja drugih delov in opreme za motorna vozila (29.32)

| | Oddelek NACE 32 (**)
  „Druge raznovrstne predelovalne dejavnosti“ | 32.1 Proizvodnja nakita, bižuterije in podobnih izdelkov (32.11–32.13) |
| --- | --- | --- |

Oddelek NACE 32 (**)
  „Druge raznovrstne predelovalne dejavnosti“

32.1 Proizvodnja nakita, bižuterije in podobnih izdelkov (32.11–32.13)

| | 32.2 Proizvodnja glasbil (32.20) |
| --- | --- |

32.2 Proizvodnja glasbil (32.20)

| | 32.3 Proizvodnja športne opreme (32.30) |
| --- | --- |

32.3 Proizvodnja športne opreme (32.30)

| | 32.4 Proizvodnja igrač in rekvizitov za igre in zabavo (32.40) |
| --- | --- |

32.4 Proizvodnja igrač in rekvizitov za igre in zabavo (32.40)

| | 32.5 Proizvodnja medicinskih instrumentov, naprav in pripomočkov (32.50) |
| --- | --- |

32.5 Proizvodnja medicinskih instrumentov, naprav in pripomočkov (32.50)

| | Oddelek NACE 33 „Popravila in montaža strojev in naprav“ | 33.1 Popravila kovinskih izdelkov, strojev in naprav (33.11–33.12 (**)) |
| --- | --- | --- |

Oddelek NACE 33 „Popravila in montaža strojev in naprav“

33.1 Popravila kovinskih izdelkov, strojev in naprav (33.11–33.12 (**))

Ta referenčni dokument je razdeljen v tri glavne oddelke (preglednica 2-1), ki zajemajo glavne okoljske vidike podjetij za proizvodnjo kovinskih izdelkov z vidika proizvajalcev.

Preglednica 2-1

Struktura referenčnega dokumenta za sektor proizvodnje kovinskih izdelkov in glavni obravnavani okoljski vidiki

| Oddelek | Opis | Glavni obravnavani okoljski vidiki |
| --- | --- | --- |
| 3.1 | Najboljše prakse okoljskega ravnanja za medsektorska vprašanja |

Oddelek

Opis

Glavni obravnavani okoljski vidiki

3.1

Najboljše prakse okoljskega ravnanja za medsektorska vprašanja

Ta oddelek zajema prakse, ki dajejo smernice o tem, kako lahko proizvajalci okvire okoljske trajnosti vključijo v svoje obstoječe poslovne modele in sisteme upravljanja, da zmanjšajo svoje vplive na okolje.

Upravljanje lokacije

| 3.2 | Najboljše prakse okoljskega ravnanja za optimizacijo oskrbe |
| --- | --- |

3.2

Najboljše prakse okoljskega ravnanja za optimizacijo oskrbe

Ta sklop najboljših praks okoljskega ravnanja zagotavlja smernice o tem, kako izboljšati splošno okoljsko uspešnost podpornih procesov proizvodnih obratov, kot je razsvetljava ali prezračevanje itd.

Oskrba in vzdrževanje

| 3.3 | Najboljše prakse okoljskega ravnanja za proizvodne procese |
| --- | --- |

3.3

Najboljše prakse okoljskega ravnanja za proizvodne procese

Ta oddelek zajema prakse, s katerimi se izboljšuje okoljska uspešnost glavnih proizvodnih postopkov.

Industrijski procesi

Neposredni in posredni okoljski vidiki, predstavljeni v preglednicah 2-2 in 2-3, so bili izbrani kot vidiki, ki so v tem sektorju največkrat pomembni. Vendar bi bilo treba okoljske vidike, ki jih morajo upravljati posamezna podjetja, ocenjevati za vsak primer posebej.

Preglednica 2-2

Najpomembnejši neposredni okoljski vidiki in glavni povezani pritiski na okolje, obravnavani v tem dokumentu

| Procesi | Najpomembnejši neposredni okoljski vidiki | Glavni povezani pritiski na okolje |
| --- | --- | --- |
| Podporni procesi | Upravljanje, javno naročanje, upravljanje dobavne verige, nadzor kakovosti | Surovine
  Energija
  Voda
  Potrošni material
  Odpadki: nenevarni |
| Vodenje logistike, shranjevanje, pakiranje | Surovine
  Energija
  Emisije TGP
  Voda
  Potrošni material
  Emisije v zrak
  Hrup, vonj, vibracije itd.
  Raba zemljišč
  Biotska raznovrstnost
  Odpadki: nenevarni |
| Obdelava emisij | Energija
  Potrošni material
  Emisije v vodo
  Emisije v zrak
  Hrup, vonj, vibracije itd.
  Odpadki: nenevarni, nevarni |
| Oskrba in vzdrževanje | Energija
  Voda
  Potrošni material
  Emisije v vodo
  Hrup, vonj, vibracije itd.
  Odpadki: nenevarni, nevarni
  Raba zemljišč
  Biotska raznovrstnost |
| Proizvodni procesi | Vlivanje | Surovine
  Energija
  Odpadki: nevarni |
| Oblikovanje | Surovine
  Energija
  Hrup, vonj, vibracije itd.
  Odpadki: nevarni |
| Kovinski prah | Surovine
  Energija
  Hrup, vonj, vibracije itd.
  Odpadki: nevarni |
| Toplotna obdelava | Surovine
  Energija
  Hrup, vonj, vibracije itd.
  Odpadki: nevarni
  Toplogredni plini (vključno s fluoriranimi toplogrednimi plini, npr. od hlajenja) |
| Odstranjevanje | Surovine
  Energija
  Voda
  Potrošni material
  Emisije v vodo
  Emisije v zrak
  Hrup, vonj, vibracije itd.
  Odpadki: nenevarni |
| Dodajalni postopki | Surovine
  Energija
  Hrup, vonj, vibracije itd.
  Odpadki: nevarni, nenevarni |
| Deformiranje | Surovine
  Energija
  Hrup, vonj, vibracije itd.
  Odpadki: nevarni |
| Spajanje | Surovine
  Energija
  Potrošni material
  Emisije v zrak
  Hrup, vonj, vibracije itd.
  Odpadki: nenevarni |
| Površinska obdelava | Surovine
  Energija
  Voda
  Potrošni material
  Emisije v vodo
  Emisije v zrak
  Hrup, vonj, vibracije itd.
  Odpadki: nenevarni, nevarni |
| Sestavljanje | Energija
  Potrošni material
  Hrup, vonj, vibracije itd.
  Odpadki: nevarni |
| Načrtovanje izdelkov in infrastrukture | Načrtovanje izdelkov | Surovine
  Energija
  Voda
  Potrošni material
  Emisije v zrak |
| Načrtovanje infrastrukture (na ravni obrata) | Surovine
  Energija
  Voda
  Potrošni material
  Emisije v zrak
  Emisije v vodo
  Odpadki: nenevarni
  Raba zemljišč
  Biotska raznovrstnost |
| Načrtovanje procesov (na ravni obrata) | Surovine
  Energija
  Voda
  Potrošni material
  Emisije v zrak
  Emisije v vodo
  Odpadki: nevarni, nenevarni |

Procesi

Najpomembnejši neposredni okoljski vidiki

Glavni povezani pritiski na okolje

Podporni procesi

Upravljanje, javno naročanje, upravljanje dobavne verige, nadzor kakovosti

Surovine

Energija

Voda

Potrošni material

Odpadki: nenevarni

Vodenje logistike, shranjevanje, pakiranje

Surovine

Energija

Emisije TGP

Voda

Potrošni material

Emisije v zrak

Hrup, vonj, vibracije itd.

Raba zemljišč

Biotska raznovrstnost

Odpadki: nenevarni

Obdelava emisij

Energija

Potrošni material

Emisije v vodo

Emisije v zrak

Hrup, vonj, vibracije itd.

Odpadki: nenevarni, nevarni

Oskrba in vzdrževanje

Energija

Voda

Potrošni material

Emisije v vodo

Hrup, vonj, vibracije itd.

Odpadki: nenevarni, nevarni

Raba zemljišč

Biotska raznovrstnost

Proizvodni procesi

Vlivanje

Surovine

Energija

Odpadki: nevarni

Oblikovanje

Surovine

Energija

Hrup, vonj, vibracije itd.

Odpadki: nevarni

Kovinski prah

Surovine

Energija

Hrup, vonj, vibracije itd.

Odpadki: nevarni

Toplotna obdelava

Surovine

Energija

Hrup, vonj, vibracije itd.

Odpadki: nevarni

Toplogredni plini (vključno s fluoriranimi toplogrednimi plini, npr. od hlajenja)

Odstranjevanje

Surovine

Energija

Voda

Potrošni material

Emisije v vodo

Emisije v zrak

Hrup, vonj, vibracije itd.

Odpadki: nenevarni

Dodajalni postopki

Surovine

Energija

Hrup, vonj, vibracije itd.

Odpadki: nevarni, nenevarni

Deformiranje

Surovine

Energija

Hrup, vonj, vibracije itd.

Odpadki: nevarni

Spajanje

Surovine

Energija

Potrošni material

Emisije v zrak

Hrup, vonj, vibracije itd.

Odpadki: nenevarni

Površinska obdelava

Surovine

Energija

Voda

Potrošni material

Emisije v vodo

Emisije v zrak

Hrup, vonj, vibracije itd.

Odpadki: nenevarni, nevarni

Sestavljanje

Energija

Potrošni material

Hrup, vonj, vibracije itd.

Odpadki: nevarni

Načrtovanje izdelkov in infrastrukture

Načrtovanje izdelkov

Surovine

Energija

Voda

Potrošni material

Emisije v zrak

Načrtovanje infrastrukture (na ravni obrata)

Surovine

Energija

Voda

Potrošni material

Emisije v zrak

Emisije v vodo

Odpadki: nenevarni

Raba zemljišč

Biotska raznovrstnost

Načrtovanje procesov (na ravni obrata)

Surovine

Energija

Voda

Potrošni material

Emisije v zrak

Emisije v vodo

Odpadki: nevarni, nenevarni

Preglednica 2-3

Najpomembnejši posredni okoljski vidiki in glavni povezani pritiski na okolje, obravnavani v tem dokumentu

| Dejavnosti | Najpomembnejši posredni okoljski vidiki | Glavni povezani pritiski na okolje |
| --- | --- | --- |
| Dejavnosti višje v verigi | Ekstrakcija surovin in proizvodnja kovin | Surovine
  Energija in z njo povezane emisije toplogrednih plinov
  Voda
  Potrošni material
  Emisije v vodo
  Emisije v zrak |
| Proizvodnja orodja in opreme |
| Dejavnosti nižje v verigi | Faza uporabe in servisiranja | Surovine
  Energija in z njo povezane emisije toplogrednih plinov
  Potrošni material
  Emisije v zrak
  Odpadki: nevarni, nenevarni |
| Izrabljeni izdelki |
| Ravnanje z odpadki |

Dejavnosti

Najpomembnejši posredni okoljski vidiki

Glavni povezani pritiski na okolje

Dejavnosti višje v verigi

Ekstrakcija surovin in proizvodnja kovin

Surovine

Energija in z njo povezane emisije toplogrednih plinov

Voda

Potrošni material

Emisije v vodo

Emisije v zrak

Proizvodnja orodja in opreme

Dejavnosti nižje v verigi

Faza uporabe in servisiranja

Surovine

Energija in z njo povezane emisije toplogrednih plinov

Potrošni material

Emisije v zrak

Odpadki: nevarni, nenevarni

Izrabljeni izdelki

Ravnanje z odpadki

Okoljski vidiki kod NACE s področja tega dokumenta, ki so zajeti z referenčnimi dokumenti o najboljših razpoložljivih tehnikah (7), neposredno ali posredno povezanimi s proizvodnjo kovinskih izdelkov, ter z zakonodajo EU, instrumenti politik in smernicami o dobrih praksah, so izključeni s področja uporabe tega dokumenta.

3.   NAJBOLJŠE PRAKSE OKOLJSKEGA RAVNANJA, SEKTORSKI KAZALNIKI OKOLJSKE USPEŠNOSTI IN MERILA ODLIČNOSTI ZA SEKTOR PROIZVODNJE KOVINSKIH IZDELKOV

3.1   Najboljše prakse okoljskega ravnanja za medsektorska vprašanja

Ta oddelek je pomemben za proizvajalce kovinskih izdelkov.

3.1.1   Uporaba učinkovitih metod za okoljsko ravnanje

Najboljša praksa okoljskega ravnanja je uporaba učinkovitih metod za okoljsko ravnanje, da se optimizira načrtovanje procesov in izdelkov v proizvodni fazi ter da se zmanjšajo vplivi na okolje vzdolž celotne vrednostne verige. Ta okvir zajema dve ravni:

| | strateško, ki pomeni uporabo krožnega gospodarstva in pristopov z upoštevanjem življenjskega kroga; |
| --- | --- |

strateško, ki pomeni uporabo krožnega gospodarstva in pristopov z upoštevanjem življenjskega kroga;

| | operativno, z uporabo orodij, ki zagotavljajo stalno izboljševanje okoljske uspešnosti, kot sta preudarno upravljanje in zmanjšanje zalog. |
| --- | --- |

operativno, z uporabo orodij, ki zagotavljajo stalno izboljševanje okoljske uspešnosti, kot sta preudarno upravljanje in zmanjšanje zalog.

Uporaba

Ta najboljša praksa okoljskega ravnanja se na splošno uporablja za vsa podjetja, vključno z malimi in srednjimi podjetji. Uporabnost te najboljše prakse okoljskega ravnanja je lahko omejena zaradi pomanjkanja zadostnega internega tehničnega znanja in potrebe po usposabljanju zaposlenih.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| (i1) | Učinkovita raba virov (kg končnih izdelkov/kg vhodnih materialov (ali: kg proizvedenih odpadkov/kg vhodnih materialov, če kg končnih izdelkov niso znani)) |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

(i1)

Učinkovita raba virov (kg končnih izdelkov/kg vhodnih materialov (ali: kg proizvedenih odpadkov/kg vhodnih materialov, če kg končnih izdelkov niso znani))

| (i2) | Pregled tokov materialov in njihovega pomena za okolje (DA/NE) |
| --- | --- |

(i2)

Pregled tokov materialov in njihovega pomena za okolje (DA/NE)

| (i3) | Poraba energije na kraju samem (kWh/kg končnega izdelka ali proizvedenega dela (8)) |
| --- | --- |

(i3)

Poraba energije na kraju samem (kWh/kg končnega izdelka ali proizvedenega dela (8))

| (i4) | Emisije toplogrednih plinov s področij uporabe 1, 2 in 3 (kg ekvivalenta CO2/kg končnega izdelka ali proizvedenega dela) |
| --- | --- |

(i4)

Emisije toplogrednih plinov s področij uporabe 1, 2 in 3 (kg ekvivalenta CO2/kg končnega izdelka ali proizvedenega dela)

| (i5) | Poraba vode (l vode/kg končnega izdelka ali proizvedenega dela) |
| --- | --- |

(i5)

Poraba vode (l vode/kg končnega izdelka ali proizvedenega dela)

| (b1) | Sistematično upoštevanje življenjskega kroga, preudarnega upravljanja in krožnega gospodarstva v vseh postopkih strateškega odločanja. |
| --- | --- |

(b1)

Sistematično upoštevanje življenjskega kroga, preudarnega upravljanja in krožnega gospodarstva v vseh postopkih strateškega odločanja.

| (b2) | Razvoj novih izdelkov se ocenjuje glede na okoljske izboljšave. |
| --- | --- |

(b2)

Razvoj novih izdelkov se ocenjuje glede na okoljske izboljšave.

3.1.2   Sodelovanje in komunikacija vzdolž vrednostne verige in med vrednostnimi verigami

Najboljša praksa okoljskega ravnanja je sodelovanje z drugimi podjetji v sektorju, podjetji v drugih sektorjih in v celotni vrednostni verigi. To sodelovanje je lahko organizirano kot:

| — | trajnostno pridobivanje in naročanje materialov in drugih potrebnih pomožnih vložkov ter uporaba energije iz obnovljivih virov za proizvodne postopke; |
| --- | --- |

—

trajnostno pridobivanje in naročanje materialov in drugih potrebnih pomožnih vložkov ter uporaba energije iz obnovljivih virov za proizvodne postopke;

| — | optimizacija virov s skupno uporabo energije in/ali virov v mreži industrijske simbioze; |
| --- | --- |

—

optimizacija virov s skupno uporabo energije in/ali virov v mreži industrijske simbioze;

| — | sistematično sodelovanje z zainteresiranimi stranmi pri razvoju novih okolju prijaznih izdelkov in izboljšanje okoljske uspešnosti obstoječih izdelkov. |
| --- | --- |

—

sistematično sodelovanje z zainteresiranimi stranmi pri razvoju novih okolju prijaznih izdelkov in izboljšanje okoljske uspešnosti obstoječih izdelkov.

Uporaba

Ta najboljša praksa okoljskega ravnanja se na splošno uporablja za podjetja vseh velikosti v tem sektorju, vključno z malimi in srednjimi podjetji.

Pomanjkanje zadostnega internega tehničnega znanja in potreba po usposabljanju zaposlenih pomenita dodatne stroške, ki lahko za nekatera podjetja, zlasti mala in srednja podjetja, pomenijo precejšnjo oviro.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| (i6) | Delež blaga in storitev (% skupne vrednosti), ki so okoljsko certificirani ali imajo dokazano zmanjšan vpliv na okolje |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

(i6)

Delež blaga in storitev (% skupne vrednosti), ki so okoljsko certificirani ali imajo dokazano zmanjšan vpliv na okolje

| (i7) | Uporaba stranskih proizvodov (9), preostale energije ali drugih virov iz drugih podjetij (kg materialov iz drugih podjetij/kg skupnega vložka; MJ energije, rekuperirane od drugih podjetij/MJ skupne porabe energije) |
| --- | --- |

(i7)

Uporaba stranskih proizvodov (9), preostale energije ali drugih virov iz drugih podjetij (kg materialov iz drugih podjetij/kg skupnega vložka; MJ energije, rekuperirane od drugih podjetij/MJ skupne porabe energije)

| (i8) | Sistematično sodelovanje zainteresiranih strani s poudarkom na izboljšani okoljski uspešnosti (npr. pri načrtovanju izdelkov, trajnostnem pridobivanju virov, sodelovanju za izboljšano ravnanje z odpadki) (DA/NE) |
| --- | --- |

(i8)

Sistematično sodelovanje zainteresiranih strani s poudarkom na izboljšani okoljski uspešnosti (npr. pri načrtovanju izdelkov, trajnostnem pridobivanju virov, sodelovanju za izboljšano ravnanje z odpadki) (DA/NE)

| (i9) | Nakup rabljenih strojev ali uporaba strojev drugih podjetij (DA/NE) |
| --- | --- |

(i9)

Nakup rabljenih strojev ali uporaba strojev drugih podjetij (DA/NE)

| (i10) | Količina odpadne embalaže (kg odpadne embalaže/kg končnega izdelka ali proizvedenega dela) |
| --- | --- |

(i10)

Količina odpadne embalaže (kg odpadne embalaže/kg končnega izdelka ali proizvedenega dela)

| (b3) | Vse kupljeno blago in storitve izpolnjujejo okoljska merila, ki jih določi podjetje. |
| --- | --- |

(b3)

Vse kupljeno blago in storitve izpolnjujejo okoljska merila, ki jih določi podjetje.

| (b4) | Sodelovanje z drugimi organizacijami za učinkovitejšo rabo energije in virov na sistemski ravni |
| --- | --- |

(b4)

Sodelovanje z drugimi organizacijami za učinkovitejšo rabo energije in virov na sistemski ravni

| (b5) | Strukturno vključevanje zainteresiranih strani v razvoj okolju prijaznejših izdelkov |
| --- | --- |

(b5)

Strukturno vključevanje zainteresiranih strani v razvoj okolju prijaznejših izdelkov

3.1.3   Upravljanje energije

| | Najboljša praksa okoljskega ravnanja je optimizacija porabe energije z uvedbo načrta upravljanja energije, vključno s sistematičnim in podrobnim spremljanjem energije po vseh proizvodnih lokacijah na ravni procesov, ki zajema naslednje elemente:






  — | določitev energetske strategije in podrobnega akcijskega načrta; |
| --- | --- | --- |

Najboljša praksa okoljskega ravnanja je optimizacija porabe energije z uvedbo načrta upravljanja energije, vključno s sistematičnim in podrobnim spremljanjem energije po vseh proizvodnih lokacijah na ravni procesov, ki zajema naslednje elemente:

—

določitev energetske strategije in podrobnega akcijskega načrta;

| — | pridobitev zaveze višjega vodstva; |
| --- | --- |

—

pridobitev zaveze višjega vodstva;

| — | določitev ambicioznih in dosegljivih ciljev ter doseganje stalnega izboljševanja; |
| --- | --- |

—

določitev ambicioznih in dosegljivih ciljev ter doseganje stalnega izboljševanja;

| — | merjenje in ocenjevanje uspešnosti na ravni procesov; |
| --- | --- |

—

merjenje in ocenjevanje uspešnosti na ravni procesov;

| — | komuniciranje o energetski problematiki v celotni organizaciji; |
| --- | --- |

—

komuniciranje o energetski problematiki v celotni organizaciji;

| — | usposabljanje zaposlenih in spodbujanje dejavnega vključevanja; |
| --- | --- |

—

usposabljanje zaposlenih in spodbujanje dejavnega vključevanja;

| — | vlaganje v energijsko učinkovito opremo in upoštevanje energijske učinkovitosti v postopkih naročanja. |
| --- | --- |

—

vlaganje v energijsko učinkovito opremo in upoštevanje energijske učinkovitosti v postopkih naročanja.

| | Načrt lahko temelji na standardizirani ali prilagojeni obliki, kot je ISO 50001, ali pa je del svetovnega sistema okoljskega ravnanja, kot je EMAS. |
| --- | --- |

Načrt lahko temelji na standardizirani ali prilagojeni obliki, kot je ISO 50001, ali pa je del svetovnega sistema okoljskega ravnanja, kot je EMAS.

Uporaba

Ta najboljša praksa okoljskega ravnanja se uporablja za vse vrste podjetij v tem sektorju, vključno z malimi in srednjimi podjetji.

Uporabnost te najboljše prakse okoljskega ravnanja je lahko omejena zaradi pomanjkanja internega tehničnega znanja, zlasti v manjših podjetjih. Hkrati se lahko zaradi neustreznega vključevanja elementov sistema upravljanja energije in šibke komunikacije v celotni organizaciji poslabšata uspešnost in učinkovitost obstoječega sistema upravljanja energije.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| (i11) | Poraba energije na proizvedeni izdelek (kWh/kg končnega izdelka ali proizvedenega dela) |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

(i11)

Poraba energije na proizvedeni izdelek (kWh/kg končnega izdelka ali proizvedenega dela)

| (i12) | Sistem spremljanja energije na ravni procesov (DA/NE) |
| --- | --- |

(i12)

Sistem spremljanja energije na ravni procesov (DA/NE)

| (b6) | Stalno spremljanje energije na ravni procesov je uvedeno in spodbuja izboljšave energijske učinkovitosti. |
| --- | --- |

(b6)

Stalno spremljanje energije na ravni procesov je uvedeno in spodbuja izboljšave energijske učinkovitosti.

3.1.4   Okolju prijazno in z viri gospodarno ravnanje s kemikalijami

Najboljša praksa okoljskega ravnanja je optimizacija količin kemikalij, uporabljenih v proizvodnih procesih, zmanjšanje količin odstranjenih kemikalij na najmanjšo možno mero in nadomestitev nevarnih kemikalij z okolju prijaznejšimi alternativami, kadar je to mogoče.

Za dosego teh ciljev lahko proizvajalci kovinskih izdelkov izvedejo naslednje ukrepe:

| — | pregled trenutne uporabe kemikalij in ravnanja z njimi na kraju samem; |
| --- | --- |

—

pregled trenutne uporabe kemikalij in ravnanja z njimi na kraju samem;

| — | spremljanje uporabe kemikalij na ravni posameznih kemikalij (in ne po več kemikalij skupaj) in osredotočenje na najpomembnejše uporabljene kemikalije; |
| --- | --- |

—

spremljanje uporabe kemikalij na ravni posameznih kemikalij (in ne po več kemikalij skupaj) in osredotočenje na najpomembnejše uporabljene kemikalije;

| — | zmanjšanje uporabe kemikalij, kadar je to mogoče, na primer s spremembo proizvodnih procesov, učinkovitejšo uporabo kemikalij, sprejetjem poslovnih modelov, s katerimi se usklajujejo pobude med dobavitelji in uporabniki kemikalij, tako da se spodbuja zmanjšanje količin kemikalij; |
| --- | --- |

—

zmanjšanje uporabe kemikalij, kadar je to mogoče, na primer s spremembo proizvodnih procesov, učinkovitejšo uporabo kemikalij, sprejetjem poslovnih modelov, s katerimi se usklajujejo pobude med dobavitelji in uporabniki kemikalij, tako da se spodbuja zmanjšanje količin kemikalij;

| — | nadomestitev nevarnih kemikalij in njihova zamenjava z alternativami z manjšim vplivom na okolje; |
| --- | --- |

—

nadomestitev nevarnih kemikalij in njihova zamenjava z alternativami z manjšim vplivom na okolje;

| — | zmanjšanje količine kemičnih odpadkov in njihovega iztoka, na primer s ponovno uporabo ali recikliranjem kemikalij; kjer je ustrezno, uporaba zunanjega strokovnega znanja in izkušenj, na primer z delnim ali popolnim oddajanjem ravnanja s kemikalijami zunanjim izvajalcem. |
| --- | --- |

—

zmanjšanje količine kemičnih odpadkov in njihovega iztoka, na primer s ponovno uporabo ali recikliranjem kemikalij; kjer je ustrezno, uporaba zunanjega strokovnega znanja in izkušenj, na primer z delnim ali popolnim oddajanjem ravnanja s kemikalijami zunanjim izvajalcem.

Uporaba

Ta najboljša praksa okoljskega ravnanja se na splošno uporablja za vse vrste podjetij v tem sektorju, vključno z malimi in srednjimi podjetji.

Za upravljanje opisanega sistema ravnanja s kemikalijami je potrebno določeno tehnično znanje, kar je lahko pomembna ovira zlasti za mala in srednja podjetja.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| (i13) | Za posamezne uporabljene kemikalije uporabljena količina kemikalije (kg/kg končnega izdelka ali proizvedenega dela) in njena razvrstitev v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008 (uredba o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi) |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

(i13)

Za posamezne uporabljene kemikalije uporabljena količina kemikalije (kg/kg končnega izdelka ali proizvedenega dela) in njena razvrstitev v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008 (uredba o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi)

| (i14) | Količina nastalih (nevarnih) kemičnih odpadkov (kg/kg končnega izdelka ali proizvedenega dela) |
| --- | --- |

(i14)

Količina nastalih (nevarnih) kemičnih odpadkov (kg/kg končnega izdelka ali proizvedenega dela)

| (b7) | Reden pregled (vsaj enkrat letno) uporabe kemikalij, da bi se čim bolj zmanjšala njihova uporaba in proučile možnosti za njihovo nadomestitev. |
| --- | --- |

(b7)

Reden pregled (vsaj enkrat letno) uporabe kemikalij, da bi se čim bolj zmanjšala njihova uporaba in proučile možnosti za njihovo nadomestitev.

3.1.5   Upravljanje biotske raznovrstnosti

Najboljša praksa okoljskega ravnanja je upoštevanje neposrednih in posrednih vplivov v vsej vrednostni verigi in proizvodnih procesih na kraju samem, s sprejetjem naslednjih ukrepov:

| — | ocena neposrednih vplivov z izvedbo pregleda lokacije in ugotovitvijo žarišč; |
| --- | --- |

—

ocena neposrednih vplivov z izvedbo pregleda lokacije in ugotovitvijo žarišč;

| — | izvedba pregleda upravljanja ekosistema, da se ugotovijo vplivi ekosistemskih storitev v vsej vrednostni verigi; |
| --- | --- |

—

izvedba pregleda upravljanja ekosistema, da se ugotovijo vplivi ekosistemskih storitev v vsej vrednostni verigi;

| — | sodelovanje z ustreznimi (lokalnimi) zainteresiranimi stranmi, da se čim bolj zmanjšajo morebitne težave; |
| --- | --- |

—

sodelovanje z ustreznimi (lokalnimi) zainteresiranimi stranmi, da se čim bolj zmanjšajo morebitne težave;

| — | merjenje vplivov z opredelitvijo in spremljanjem ustrezne metrike; |
| --- | --- |

—

merjenje vplivov z opredelitvijo in spremljanjem ustrezne metrike;

| — | redno poročanje za izmenjavo informacij o prizadevanjih podjetja. |
| --- | --- |

—

redno poročanje za izmenjavo informacij o prizadevanjih podjetja.

Uporaba

| | Ta najboljša praksa okoljskega ravnanja se na splošno uporablja za vse vrste podjetij v tem sektorju, vključno z malimi in srednjimi podjetji. |
| --- | --- |

Ta najboljša praksa okoljskega ravnanja se na splošno uporablja za vse vrste podjetij v tem sektorju, vključno z malimi in srednjimi podjetji.

| | Za izvajanje elementov najboljše prakse okoljskega ravnanja je potrebna zaveza hierarhije. Neposrednih koristi izvajanja elementov te najboljše prakse okoljskega ravnanja ni mogoče količinsko določiti. Podobno tudi ni mogoče izračunati neposredne donosnosti naložb pri uporabi elementov najboljše prakse okoljskega ravnanja. To dvoje lahko pomeni precejšnjo oviro zlasti za mala in srednja podjetja.

  Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti








  Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- | --- |
| (i15) | Število projektnih sodelovanj z zainteresiranimi stranmi za obravnavo vprašanj biotske raznovrstnosti (ne) |

Za izvajanje elementov najboljše prakse okoljskega ravnanja je potrebna zaveza hierarhije. Neposrednih koristi izvajanja elementov te najboljše prakse okoljskega ravnanja ni mogoče količinsko določiti. Podobno tudi ni mogoče izračunati neposredne donosnosti naložb pri uporabi elementov najboljše prakse okoljskega ravnanja. To dvoje lahko pomeni precejšnjo oviro zlasti za mala in srednja podjetja.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

(i15)

Število projektnih sodelovanj z zainteresiranimi stranmi za obravnavo vprašanj biotske raznovrstnosti (ne)

| (i16) | Če je lokacija na zaščitenih območjih ali ob njih: velikost območij, na katerih poteka biotski raznovrstnosti prijazno upravljanje, v primerjavi s skupno površino lokacij podjetja (%) |
| --- | --- |

(i16)

Če je lokacija na zaščitenih območjih ali ob njih: velikost območij, na katerih poteka biotski raznovrstnosti prijazno upravljanje, v primerjavi s skupno površino lokacij podjetja (%)

| (i17) | Popis zemljišč ali drugih območij, ki so v lasti podjetja ali pa jih ima podjetje v najemu ali jih upravlja ter so na zaščitenih območjih ali območjih velikega pomena za ohranjanje biotske raznovrstnosti ali ob teh območjih (površina, m2) |
| --- | --- |

(i17)

Popis zemljišč ali drugih območij, ki so v lasti podjetja ali pa jih ima podjetje v najemu ali jih upravlja ter so na zaščitenih območjih ali območjih velikega pomena za ohranjanje biotske raznovrstnosti ali ob teh območjih (površina, m2)

| (i18) | Vzpostavljeni postopki/instrumenti za analizo povratnih informacij strank, zainteresiranih strani in dobaviteljev, povezanih z biotsko raznovrstnostjo (DA/NE) |
| --- | --- |

(i18)

Vzpostavljeni postopki/instrumenti za analizo povratnih informacij strank, zainteresiranih strani in dobaviteljev, povezanih z biotsko raznovrstnostjo (DA/NE)

| (i19) | Izvajanje akcijskega načrta za biotsko raznovrstnost lokacije v vseh proizvodnih obratih (DA/NE) |
| --- | --- |

(i19)

Izvajanje akcijskega načrta za biotsko raznovrstnost lokacije v vseh proizvodnih obratih (DA/NE)

| (i20) | Skupna velikost obnovljenih habitatov in/ali območij (na lokaciji ali tako na lokaciji kot zunaj nje), da se nadomesti škoda za biotsko raznovrstnost, ki jo je povzročilo podjetje (m2), v primerjavi z zemljiščem, ki ga uporablja podjetje (m2) |
| --- | --- |

(i20)

Skupna velikost obnovljenih habitatov in/ali območij (na lokaciji ali tako na lokaciji kot zunaj nje), da se nadomesti škoda za biotsko raznovrstnost, ki jo je povzročilo podjetje (m2), v primerjavi z zemljiščem, ki ga uporablja podjetje (m2)

| (b8) | Za vse ustrezne lokacije (vključno s proizvodnimi lokacijami) je pripravljen in se izvaja akcijski načrt za biotsko raznovrstnost, da bi se zaščitila in okrepila lokalna biotska raznovrstnost. |
| --- | --- |

(b8)

Za vse ustrezne lokacije (vključno s proizvodnimi lokacijami) je pripravljen in se izvaja akcijski načrt za biotsko raznovrstnost, da bi se zaščitila in okrepila lokalna biotska raznovrstnost.

3.1.6   Predelava in visokokakovostna obnovitev izdelkov in komponent velike vrednosti in/ali velikih serij

| | Predelava vključuje razgradnjo izdelka, obnovitev in zamenjavo komponent ter preskušanje posameznih delov in celotnega izdelka za zagotovitev, da ustreza istim standardom kakovosti kot novi izdelki, ki se izdelujejo danes in so opremljeni z ustrezno garancijo. Obnovitev se nanaša na rabljene izdelke, ki ustrezajo prvotnim standardom kakovosti ob prvem dajanju na trg, to pomeni, da obnovljeni izdelek dosega raven standarda kakovosti, ki je veljala ob prvi izdelavi izdelka, in ne tiste, ki velja za isti izdelek, ki se proizvaja danes. |
| --- | --- |

Predelava vključuje razgradnjo izdelka, obnovitev in zamenjavo komponent ter preskušanje posameznih delov in celotnega izdelka za zagotovitev, da ustreza istim standardom kakovosti kot novi izdelki, ki se izdelujejo danes in so opremljeni z ustrezno garancijo. Obnovitev se nanaša na rabljene izdelke, ki ustrezajo prvotnim standardom kakovosti ob prvem dajanju na trg, to pomeni, da obnovljeni izdelek dosega raven standarda kakovosti, ki je veljala ob prvi izdelavi izdelka, in ne tiste, ki velja za isti izdelek, ki se proizvaja danes.

| | Najboljša praksa okoljskega ravnanja je upoštevanje in omogočanje priložnosti za predelavo ali obnovitev rabljenih kovinskih izdelkov in dajanje teh izdelkov na trg za ponovno uporabo, kadar so z vidika celotnega življenjskega kroga dokazane okoljske koristi. Predelani ali obnovljeni izdelki dosegajo vsaj enako raven kakovosti, kot so jo imeli ob prvem dajanju na trg, in se prodajajo z ustrezno garancijo. |
| --- | --- |

Najboljša praksa okoljskega ravnanja je upoštevanje in omogočanje priložnosti za predelavo ali obnovitev rabljenih kovinskih izdelkov in dajanje teh izdelkov na trg za ponovno uporabo, kadar so z vidika celotnega življenjskega kroga dokazane okoljske koristi. Predelani ali obnovljeni izdelki dosegajo vsaj enako raven kakovosti, kot so jo imeli ob prvem dajanju na trg, in se prodajajo z ustrezno garancijo.

Uporaba

Ta najboljša praksa okoljskega ravnanja se uporablja za vse vrste podjetij v tem sektorju, vključno z malimi in srednjimi podjetji.

S predelavo ali obnovitvijo se lahko povečajo operativni stroški podjetij, ki se pri proizvodnji izdelkov/komponent/delov visoke vrednosti ter serij velikega obsega gotovo izravnajo.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| (i21) | Delež surovine, ohranjene s predelavo/obnovitvijo, v primerjavi s proizvodnjo novega izdelka (kg ponovno uporabljenega materiala za predelavo/obnovitev / kg materiala za nov izdelek) |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

(i21)

Delež surovine, ohranjene s predelavo/obnovitvijo, v primerjavi s proizvodnjo novega izdelka (kg ponovno uporabljenega materiala za predelavo/obnovitev / kg materiala za nov izdelek)

| (i22) | Preprečene emisije toplogrednih plinov, povezane s predelavo/obnovitvijo izdelka, v primerjavi s proizvodnjo novega izdelka (emisije ekvivalenta CO2 pri predelavi/obnovitvi / emisije ekvivalenta CO2 pri proizvodnji novega izdelka), pri čemer je navedeno, ali so vključena področja uporabe 1, 2 in/ali 3. |
| --- | --- |

(i22)

Preprečene emisije toplogrednih plinov, povezane s predelavo/obnovitvijo izdelka, v primerjavi s proizvodnjo novega izdelka (emisije ekvivalenta CO2 pri predelavi/obnovitvi / emisije ekvivalenta CO2 pri proizvodnji novega izdelka), pri čemer je navedeno, ali so vključena področja uporabe 1, 2 in/ali 3.

| (b9) | Podjetje ponuja predelane/obnovljene izdelke z dokazanimi okoljskimi koristmi, preverjenimi z oceno življenjskega kroga. |
| --- | --- |

(b9)

Podjetje ponuja predelane/obnovljene izdelke z dokazanimi okoljskimi koristmi, preverjenimi z oceno življenjskega kroga.

3.1.7   Povezava na referenčne dokumente o najboljših razpoložljivih tehnikah, ustreznih za podjetja, ki proizvajajo kovinske izdelke

Najboljša praksa okoljskega ravnanja za podjetja, ki proizvajajo kovinske izdelke, je, da na podlagi najboljših razpoložljivih tehnik (10), opisanih v ustreznih referenčnih dokumentih o najboljših razpoložljivih tehnikah, določijo ustrezna okoljska vprašanja, ki jih je treba obravnavati, in izvajajo tehnike, kjer je ustrezno.

Uporaba

Najboljše razpoložljive tehnike, opisane v ustreznih referenčnih dokumentih o najboljših razpoložljivih tehnikah, se uporabljajo za velika podjetja v okviru področja uporabe direktive o industrijskih emisijah (11).

Ta najboljša praksa okoljskega ravnanja je zelo ustrezna za mala in srednja podjetja (pod pragom iz direktive o industrijskih emisijah). Vendar je lahko pomanjkanje tehničnega znanja ali zmogljivosti (malih in srednjih podjetij) omejujoč dejavnik.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| (i23) Upoštevanje ustreznih najboljših razpoložljivih tehnik | n. r. |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

(i23) Upoštevanje ustreznih najboljših razpoložljivih tehnik

n. r.

3.2   Najboljše prakse okoljskega ravnanja za optimizacijo oskrbe

Ta oddelek, v katerem so obravnavane prakse za podporne procese, je ustrezen za proizvajalce kovinskih izdelkov.

3.2.1   Učinkovito prezračevanje

Najboljša praksa okoljskega ravnanja je izboljšanje učinkovitosti prezračevalnega sistema in zmanjšanje njegove porabe energije, tako da se:

| — | izvede študija proizvodne lokacije, vključno s stavbami in procesi; |
| --- | --- |

—

izvede študija proizvodne lokacije, vključno s stavbami in procesi;

| — | popišejo viri toplote, vlage in onesnaževal zraka v zaprtih prostorih; |
| --- | --- |

—

popišejo viri toplote, vlage in onesnaževal zraka v zaprtih prostorih;

| — | zmanjšajo ti viri, na primer z izvajanjem učinkovitega vzdrževanja, s katerim se omejijo emisije onesnaževal ali na podlagi razlik v zračnem tlaku izolira vir; |
| --- | --- |

—

zmanjšajo ti viri, na primer z izvajanjem učinkovitega vzdrževanja, s katerim se omejijo emisije onesnaževal ali na podlagi razlik v zračnem tlaku izolira vir;

| — | opredelijo dejanske (trenutne in prihodnje) potrebe po prezračevanju; |
| --- | --- |

—

opredelijo dejanske (trenutne in prihodnje) potrebe po prezračevanju;

| — | pregleda obstoječi prezračevalni sistem, da se opredeljene potrebe primerjajo s trenutno namestitvijo; |
| --- | --- |

—

pregleda obstoječi prezračevalni sistem, da se opredeljene potrebe primerjajo s trenutno namestitvijo;

| — | preoblikuje prezračevalni sistem, da se zmanjša njegova poraba energije in okrepi rekuperacija energije (12); rekuperirana toplota uporabi za pogon hladilnega sistema (klimatski sistem ali za ogrevanje ali predhodno ogrevanje), namestitev lokalnih obnovljivih virov (sončna toplotna ali sončna fotovoltaična naprava za pogon hladilnega sistema) in zmanjšanje prostornine zraka, ki se dovaja (s čimer se zmanjša poraba energije za njegovo ogrevanje ali hlajenje). Načrtuje se lahko prezračevanje, ki se prilagaja potrebam, da se preprečijo obdobja največje porabe in omogoči energijsko učinkovitejše delovanje z opremo v zmanjšanem obsegu. |
| --- | --- |

—

preoblikuje prezračevalni sistem, da se zmanjša njegova poraba energije in okrepi rekuperacija energije (12); rekuperirana toplota uporabi za pogon hladilnega sistema (klimatski sistem ali za ogrevanje ali predhodno ogrevanje), namestitev lokalnih obnovljivih virov (sončna toplotna ali sončna fotovoltaična naprava za pogon hladilnega sistema) in zmanjšanje prostornine zraka, ki se dovaja (s čimer se zmanjša poraba energije za njegovo ogrevanje ali hlajenje). Načrtuje se lahko prezračevanje, ki se prilagaja potrebam, da se preprečijo obdobja največje porabe in omogoči energijsko učinkovitejše delovanje z opremo v zmanjšanem obsegu.

Podoben pristop se lahko uvede tudi za nove naprave, pri čemer se potrebe določijo glede na zasnovo stavbe in procesov, z vplivanjem na njihovo zasnovo pa jih je mogoče še dodatno zmanjšati.

Uporaba

Ta najboljša praksa okoljskega ravnanja se uporablja za vse vrste podjetij v tem sektorju, vključno z malimi in srednjimi podjetji. Nezadostno interno tehnično znanje je včasih lahko tudi ovira za izvajanje vseh elementov te najboljše prakse okoljskega ravnanja.

Energijsko učinkovitost vzpostavljenega prezračevalnega sistema je treba presojati z vidika varnosti zaposlenih v proizvodnem obratu.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| (i24) | Efektivna prostornina zraka, izpuščena iz stavbe (m3/uro, m3/izmeno ali m3/proizvodno serijo) |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

(i24)

Efektivna prostornina zraka, izpuščena iz stavbe (m3/uro, m3/izmeno ali m3/proizvodno serijo)

| (i25) | Prezračevalni sistem, ki se prilagaja potrebam (DA/NE) |
| --- | --- |

(i25)

Prezračevalni sistem, ki se prilagaja potrebam (DA/NE)

| (i26) | Poraba energije za prezračevanje na m3 stavbe (kWh/m3 stavbe) |
| --- | --- |

(i26)

Poraba energije za prezračevanje na m3 stavbe (kWh/m3 stavbe)

| (i27) | Poraba energije za segrevanje ali hlajenje zraka za prezračevanje na m3 stavbe (kWh/m3 stavbe) |
| --- | --- |

(i27)

Poraba energije za segrevanje ali hlajenje zraka za prezračevanje na m3 stavbe (kWh/m3 stavbe)

| (b11) | Za zmanjšanje porabe energije za ogrevanje, prezračevanje in klimatizacijo je uvedeno prezračevanje, ki se prilagaja potrebam. |
| --- | --- |

(b11)

Za zmanjšanje porabe energije za ogrevanje, prezračevanje in klimatizacijo je uvedeno prezračevanje, ki se prilagaja potrebam.

3.2.2   Optimalna razsvetljava

Da bi se dosegla optimalna razsvetljava na novozgrajenih in obstoječih proizvodnih lokacijah, je treba izvesti študijo razsvetljave, da se opredelijo dejanske (trenutne in prihodnje) potrebe po svetlobi, in pripraviti načrt razsvetljave, da se opredeli optimalna rešitev za razsvetljavo (svetlobni sistemi, okovje, svetilke, uporaba dnevne svetlobe itd.).

Najboljša praksa okoljskega ravnanja je, da proizvajalci kovinskih izdelkov optimizirajo obstoječe in nove sisteme razsvetljave, tako da:

| — | čim bolj povečajo uporabo dnevne svetlobe; |
| --- | --- |

—

čim bolj povečajo uporabo dnevne svetlobe;

| — | na ključnih mestih namestijo razsvetljavo, ki se uravnava z detektorji prisotnosti; |
| --- | --- |

—

na ključnih mestih namestijo razsvetljavo, ki se uravnava z detektorji prisotnosti;

| — | ločeno spremljajo porabo energije za razsvetljavo; |
| --- | --- |

—

ločeno spremljajo porabo energije za razsvetljavo;

| — | izberejo najprimernejše energijsko učinkovite svetilke glede na načrtovane ure uporabe in mesto namestitve; |
| --- | --- |

—

izberejo najprimernejše energijsko učinkovite svetilke glede na načrtovane ure uporabe in mesto namestitve;

| — | izvajajo redni načrt čiščenja in vzdrževanja sistema razsvetljave. |
| --- | --- |

—

izvajajo redni načrt čiščenja in vzdrževanja sistema razsvetljave.

Uporaba

Ta najboljša praksa okoljskega ravnanja se na splošno uporablja za vse vrste podjetij v tem sektorju, vključno z malimi in srednjimi podjetji. Vendar je primernejša za novozgrajene proizvodne lokacije ali prenovljene proizvodne linije.

Naravna razsvetljava je pomemben element učinkovitih sistemov razsvetljave, vendar je lahko njena uvedba na vseh lokacijah omejena zaradi lokalnih naravnih razmer. Podobno je lahko njena uporabnost na obstoječih proizvodnih lokacijah omejena zaradi arhitekturnih omejitev.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| (i28) | Uporaba dnevne svetlobe, kadar je to mogoče (DA/NE) |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

(i28)

Uporaba dnevne svetlobe, kadar je to mogoče (DA/NE)

| (i29) | Delež razsvetljave, ki se uravnava s senzorji (senzorji gibanja, senzorji dnevne svetlobe) (%) |
| --- | --- |

(i29)

Delež razsvetljave, ki se uravnava s senzorji (senzorji gibanja, senzorji dnevne svetlobe) (%)

| (i30) | Poraba energije za opremo za razsvetljavo (kWh/leto/m2 osvetljene površine) |
| --- | --- |

(i30)

Poraba energije za opremo za razsvetljavo (kWh/leto/m2 osvetljene površine)

| (i31) | Nameščena moč razsvetljave (kW/m2 osvetljene površine) |
| --- | --- |

(i31)

Nameščena moč razsvetljave (kW/m2 osvetljene površine)

| (i32) | Delež svetlobnih diod/nizkoenergijskih žarnic (%) |
| --- | --- |

(i32)

Delež svetlobnih diod/nizkoenergijskih žarnic (%)

| (i33) | Povprečna učinkovitost svetil v celotnem obratu (lm/W) |
| --- | --- |

(i33)

Povprečna učinkovitost svetil v celotnem obratu (lm/W)

n. r.

3.2.3   Okoljska optimizacija sistemov hlajenja

Najboljša praksa okoljskega ravnanja je, da se sistematično izboljšata energijska učinkovitost in splošna okoljska uspešnost sistemov hlajenja za strojnice na proizvodni lokaciji s:

| — | prizadevanjem za zmanjšanje potreb po hlajenju; |
| --- | --- |

—

prizadevanjem za zmanjšanje potreb po hlajenju;

| — | pregledom nameščenega sistema hlajenja, da se opredeljene potrebe po hlajenju primerjajo s trenutnim hlajenjem; |
| --- | --- |

—

pregledom nameščenega sistema hlajenja, da se opredeljene potrebe po hlajenju primerjajo s trenutnim hlajenjem;

| — | preoblikovanjem sistema za hlajenje s poudarkom na povečanju energijske učinkovitosti in učinkovite porabe vode ter zmanjšanju emisij toplogrednih plinov. |
| --- | --- |

—

preoblikovanjem sistema za hlajenje s poudarkom na povečanju energijske učinkovitosti in učinkovite porabe vode ter zmanjšanju emisij toplogrednih plinov.

Uporaba

Ta najboljša praksa okoljskega ravnanja se uporablja za vse vrste podjetij v tem sektorju, vključno z malimi in srednjimi podjetji, primernejša pa je za novo zgrajene ali prenovljene proizvodne lokacije.

Vendar je za izvajanje te najboljše prakse okoljskega ravnanja morda potrebna podpora zunanjih partnerjev, kar bi lahko pomenilo oviro zlasti za mala in srednja podjetja.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| (i34) | Skupni ekvivalentni učinek segrevanja (TEWI) sistema hlajenja (CO2
  e) |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

(i34)

Skupni ekvivalentni učinek segrevanja (TEWI) sistema hlajenja (CO2
  e)

| (i35) | Potencial globalnega segrevanja uporabljenih hladilnih sredstev (CO2
  e) |
| --- | --- |

(i35)

Potencial globalnega segrevanja uporabljenih hladilnih sredstev (CO2
  e)

| (i36) | Poraba energije za hlajenje (kWh/leto; kWh/kg končnega izdelka ali proizvedenega dela) |
| --- | --- |

(i36)

Poraba energije za hlajenje (kWh/leto; kWh/kg končnega izdelka ali proizvedenega dela)

| (i37) | Poraba vode (voda iz pipe / deževnica / površinska voda) za hlajenje (m3/leto; m3/kg končnega izdelka ali proizvedenega dela) |
| --- | --- |

(i37)

Poraba vode (voda iz pipe / deževnica / površinska voda) za hlajenje (m3/leto; m3/kg končnega izdelka ali proizvedenega dela)

n. r.

3.2.4   Racionalna in učinkovita uporaba stisnjenega zraka

Najboljša praksa okoljskega ravnanja za proizvajalce kovinskih izdelkov je zmanjšanje porabe energije, povezane z uporabo stisnjenega zraka v proizvodnih procesih, z naslednjimi ukrepi:

| | popisom in oceno uporabe stisnjenega zraka. Kadar se del stisnjenega zraka uporablja v neučinkovitih izvedbah ali neprimerno, so morda primernejše ali učinkovitejše druge tehnološke rešitve. Če se proučuje prehod s pnevmatskega na električno orodje za neko izvedbo, je potrebna ustrezna ocena, v kateri je treba poleg porabe energije upoštevati tudi vse okoljske vidike in tudi posebne potrebe te izvedbe; |
| --- | --- |

popisom in oceno uporabe stisnjenega zraka. Kadar se del stisnjenega zraka uporablja v neučinkovitih izvedbah ali neprimerno, so morda primernejše ali učinkovitejše druge tehnološke rešitve. Če se proučuje prehod s pnevmatskega na električno orodje za neko izvedbo, je potrebna ustrezna ocena, v kateri je treba poleg porabe energije upoštevati tudi vse okoljske vidike in tudi posebne potrebe te izvedbe;

| | optimizacijo sistema na stisnjeni zrak z:






  — | opredelitvijo in odpravo uhajanja zraka s primerno tehnologijo nadzora, kot so ultrazvočni merilni instrumenti za uhajanje zraka, ki je skrito ali težko dostopno; |
| --- | --- | --- |

optimizacijo sistema na stisnjeni zrak z:

—

opredelitvijo in odpravo uhajanja zraka s primerno tehnologijo nadzora, kot so ultrazvočni merilni instrumenti za uhajanje zraka, ki je skrito ali težko dostopno;

| — | boljšim uravnavanjem količine dovodnega in potrebnega stisnjenega zraka v proizvodnem obratu, tj. prilagajanjem zračnega tlaka, prostornine in kakovosti potrebam različnih naprav za končno uporabo, in kadar je to primerno, proizvajanje stisnjenega zraka bližje središčem porabe z izbiro decentraliziranih enot namesto velikega centraliziranega kompresorja, ki zagotavlja stisnjeni zrak za vse vrste uporabe; |
| --- | --- |

—

boljšim uravnavanjem količine dovodnega in potrebnega stisnjenega zraka v proizvodnem obratu, tj. prilagajanjem zračnega tlaka, prostornine in kakovosti potrebam različnih naprav za končno uporabo, in kadar je to primerno, proizvajanje stisnjenega zraka bližje središčem porabe z izbiro decentraliziranih enot namesto velikega centraliziranega kompresorja, ki zagotavlja stisnjeni zrak za vse vrste uporabe;

| — | proizvodnjo stisnjenega zraka pri nižjem tlaku z zmanjšanjem izgub tlaka v distribucijskem omrežju in po potrebi dodajanje ojačevalnikov tlaka le za naprave, ki potrebujejo višji tlak kot večina porabnikov; |
| --- | --- |

—

proizvodnjo stisnjenega zraka pri nižjem tlaku z zmanjšanjem izgub tlaka v distribucijskem omrežju in po potrebi dodajanje ojačevalnikov tlaka le za naprave, ki potrebujejo višji tlak kot večina porabnikov;

| — | načrtovanjem sistema na stisnjeni zrak na podlagi letne krivulje trajanja obremenitve, da se zagotovi preskrba z minimalno porabo energije pri osnovni, konični in najmanjši obremenitvi; |
| --- | --- |

—

načrtovanjem sistema na stisnjeni zrak na podlagi letne krivulje trajanja obremenitve, da se zagotovi preskrba z minimalno porabo energije pri osnovni, konični in najmanjši obremenitvi;

| — | izbiro visoko učinkovitih sestavnih delov za sistem na stisnjeni zrak, kot so visoko učinkoviti kompresorji, frekvenčni pretvorniki in sušilniki zraka z vgrajenim shranjevanjem ledu; |
| --- | --- |

—

izbiro visoko učinkovitih sestavnih delov za sistem na stisnjeni zrak, kot so visoko učinkoviti kompresorji, frekvenčni pretvorniki in sušilniki zraka z vgrajenim shranjevanjem ledu;

| — | po optimizaciji zgoraj navedenega z rekuperacijo toplote iz kompresorjev z namestitvijo ploščnega izmenjevalnika toplote v oljnem krogotoku kompresorjev. Rekuperirana toplota se lahko uporabi v različnih izvedbah, na primer za sušenje izdelkov, regeneracijo sušilnega sredstva sušilnika, ogrevanje prostora, hlajenje zaradi delovanja absorpcijskega ohlajevalnika ali pretvorbo rekuperirane toplote v mehansko energijo z uporabo strojev z organskim Rankinovim ciklom. |
| --- | --- |

—

po optimizaciji zgoraj navedenega z rekuperacijo toplote iz kompresorjev z namestitvijo ploščnega izmenjevalnika toplote v oljnem krogotoku kompresorjev. Rekuperirana toplota se lahko uporabi v različnih izvedbah, na primer za sušenje izdelkov, regeneracijo sušilnega sredstva sušilnika, ogrevanje prostora, hlajenje zaradi delovanja absorpcijskega ohlajevalnika ali pretvorbo rekuperirane toplote v mehansko energijo z uporabo strojev z organskim Rankinovim ciklom.

Uporaba

Ta najboljša praksa okoljskega ravnanja se uporablja za vse vrste podjetij v tem sektorju, vključno z malimi in srednjimi podjetji. Primernejša je za nove ali prenovljene proizvodne linije.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| (i38) | Poraba električne energije na standardni kubični meter stisnjenega zraka, zagotovljen na točki končne porabe (kWh/m3) pri določeni stopnji tlaka |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

(i38)

Poraba električne energije na standardni kubični meter stisnjenega zraka, zagotovljen na točki končne porabe (kWh/m3) pri določeni stopnji tlaka

| (i39) | Indeks uhajanja zraka (13) |
| --- | --- |

(i39)

Indeks uhajanja zraka (13)

| (b12) | Poraba električne energije v sistemu na stisnjeni zrak je manjša od 0,11 kWh/m3 zagotovljenega stisnjenega zraka za velike naprave, ki delujejo pri efektivnem tlaku 6,5 bara, pri čemer je prostorninski pretok normaliziran pri 1 013 milibarih in 20 °C, odstopanja tlaka pa ne presegajo efektivnega tlaka 0,2 bara. |
| --- | --- |

(b12)

Poraba električne energije v sistemu na stisnjeni zrak je manjša od 0,11 kWh/m3 zagotovljenega stisnjenega zraka za velike naprave, ki delujejo pri efektivnem tlaku 6,5 bara, pri čemer je prostorninski pretok normaliziran pri 1 013 milibarih in 20 °C, odstopanja tlaka pa ne presegajo efektivnega tlaka 0,2 bara.

| (b13) | Ko so vsi porabniki zraka izklopljeni, ostane tlak omrežja stabilen, kompresorji (v stanju pripravljenosti) pa se ne preklopijo v stanje obremenitve. |
| --- | --- |

(b13)

Ko so vsi porabniki zraka izklopljeni, ostane tlak omrežja stabilen, kompresorji (v stanju pripravljenosti) pa se ne preklopijo v stanje obremenitve.

3.2.5   Uporaba energije iz obnovljivih virov

Najboljša praksa okoljskega ravnanja za proizvajalce kovinskih izdelkov je, da za svoje procese uporabljajo energijo iz obnovljivih virov, tako da:

| — | kupujejo električno energijo iz potrjeno obnovljivih virov ali sami proizvajajo električno energijo iz obnovljivih virov; |
| --- | --- |

—

kupujejo električno energijo iz potrjeno obnovljivih virov ali sami proizvajajo električno energijo iz obnovljivih virov;

| — | proizvajajo toploto iz obnovljivih virov energije (npr. sončna toplotna energija, vključno s koncentrirano sončno toplotno energijo, geotermalno energijo ali toplotnimi črpalkami, ki jih lahko poganja tudi električna energija iz obnovljivih virov, npr. s sončno fotovoltaično napravo, trajnostno (iz odpadkov pridelano) biomaso in bioplinom); |
| --- | --- |

—

proizvajajo toploto iz obnovljivih virov energije (npr. sončna toplotna energija, vključno s koncentrirano sončno toplotno energijo, geotermalno energijo ali toplotnimi črpalkami, ki jih lahko poganja tudi električna energija iz obnovljivih virov, npr. s sončno fotovoltaično napravo, trajnostno (iz odpadkov pridelano) biomaso in bioplinom);

| — | nameščajo sisteme za shranjevanje energije, vključno s shranjevanjem toplote, ki dopolnjuje uporabo sončne toplotne energije, geotermalne energije in toplote okolja, med drugim v kombinaciji s toplotnimi črpalkami za ogrevanje in hlajenje, kjer je to ustrezno, da se omogočijo višje stopnje lastne proizvodnje energije iz obnovljivih virov za lastno uporabo. |
| --- | --- |

—

nameščajo sisteme za shranjevanje energije, vključno s shranjevanjem toplote, ki dopolnjuje uporabo sončne toplotne energije, geotermalne energije in toplote okolja, med drugim v kombinaciji s toplotnimi črpalkami za ogrevanje in hlajenje, kjer je to ustrezno, da se omogočijo višje stopnje lastne proizvodnje energije iz obnovljivih virov za lastno uporabo.

Uporaba

Ta najboljša praksa okoljskega ravnanja se na splošno uporablja za vse vrste podjetij v tem sektorju, vključno z malimi in srednjimi podjetji.

Lastno proizvajanje toplote iz obnovljivih virov in njeno vključevanje v proizvodne procese je močno odvisno od tehnoloških posebnosti izvajanih proizvodnih procesov in dejanskih potreb, na primer visokotemperaturnih procesov.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| (i40) | Delež električne energije iz obnovljivih virov (lastne proizvodnje ali kupljene) glede na celotno porabljeno električno energijo (%) |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

(i40)

Delež električne energije iz obnovljivih virov (lastne proizvodnje ali kupljene) glede na celotno porabljeno električno energijo (%)

| (i41) | Delež toplote iz obnovljivih virov glede na celotno porabo toplote (%) |
| --- | --- |

(i41)

Delež toplote iz obnovljivih virov glede na celotno porabo toplote (%)

| (b14) | Vsa poraba električne energije se pokriva z lastno proizvodnjo energije iz obnovljivih virov ali nakupom električne energije iz preverjenih obnovljivih virov na podlagi dolgoročnega sporazuma o nakupu električne energije. |
| --- | --- |

(b14)

Vsa poraba električne energije se pokriva z lastno proizvodnjo energije iz obnovljivih virov ali nakupom električne energije iz preverjenih obnovljivih virov na podlagi dolgoročnega sporazuma o nakupu električne energije.

| (b15) | Uporaba toplote iz obnovljivih virov, proizvedene na kraju samem, je vključena v ustrezne proizvodne procese. |
| --- | --- |

(b15)

Uporaba toplote iz obnovljivih virov, proizvedene na kraju samem, je vključena v ustrezne proizvodne procese.

3.2.6   Zbiranje deževnice

Najboljša praksa okoljskega ravnanja je zmanjšanje porabe sladke vode na proizvodnih lokacijah z zbiranjem in uporabo deževnice v različnih proizvodnih ali pomožnih procesih. Tak sistem zbira deževnico z zbirnega območja (pogosto je to streha proizvodnega obrata ali parkirišča) ter ima transportni sistem za zbiranje deževnice v rezervoarju in distribucijski sistem (cevi in črpalko), ki jo dovaja do točk končne uporabe.

Uporaba

Ta najboljša praksa okoljskega ravnanja se na splošno uporablja za vse vrste podjetij v tem sektorju, vključno z malimi in srednjimi podjetji. Primernejša je za novo zgrajene ali naknadno opremljene obrate, zlasti tiste, v katerih se lahko zbrana deževnica uporabi kot tehnološka voda. V primeru naknadnega opremljanja so lahko značilnosti stavbe ovira za izvajanje najboljše prakse okoljskega ravnanja.

Geografska lokacija močno vpliva na ustreznost te najboljše prakse okoljskega ravnanja (npr. količina padavin, lokalno pomanjkanje vode). V nekaterih regijah je ta najboljša praksa okoljskega ravnanja določena kot obvezna z zakonodajo za preprečevanje poplav in zmanjšanje uporabe podzemne vode.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| (i42) | Delež uporabe deževnice v skupni porabi vode (%) |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

(i42)

Delež uporabe deževnice v skupni porabi vode (%)

| (b16) | Deževnica se zbira in uporablja kot tehnološka voda v proizvodnih in pomožnih procesih. |
| --- | --- |

(b16)

Deževnica se zbira in uporablja kot tehnološka voda v proizvodnih in pomožnih procesih.

3.3   Najboljše prakse okoljskega ravnanja za proizvodne procese

Ta oddelek, v katerem so obravnavane prakse za glavne proizvodne procese, je ustrezen za proizvajalce kovinskih izdelkov.

3.3.1   Izbira tekočin za z viri učinkovito obdelavo kovin

Najboljša praksa okoljskega ravnanja je izbira tekočin za z viri učinkovito obdelavo kovin, tako da se:

| | izvedejo sistematične in poglobljene znanstvene ocene razpoložljivih tekočin za obdelavo kovin na podlagi širokega sklopa meril, vključno z okoljskimi in ekonomskimi vidiki, z upoštevanjem celotnega življenjskega kroga tekočin in proizvedenih izdelkov; |
| --- | --- |

izvedejo sistematične in poglobljene znanstvene ocene razpoložljivih tekočin za obdelavo kovin na podlagi širokega sklopa meril, vključno z okoljskimi in ekonomskimi vidiki, z upoštevanjem celotnega življenjskega kroga tekočin in proizvedenih izdelkov;

| | poiščejo razpoložljive tekočine za obdelavo kovin, ki lahko hkrati zagotovijo različne funkcije (npr. mazanje, odstranjevanje okruškov, čiščenje) ali pa jih je mogoče po ustrezni predelavi in/ali preoblikovanju uporabiti več kot enkrat. |
| --- | --- |

poiščejo razpoložljive tekočine za obdelavo kovin, ki lahko hkrati zagotovijo različne funkcije (npr. mazanje, odstranjevanje okruškov, čiščenje) ali pa jih je mogoče po ustrezni predelavi in/ali preoblikovanju uporabiti več kot enkrat.

Najboljša praksa okoljskega ravnanja je, da se s sistemom spremljanja oceni in nadzoruje učinkovitost izbranih tekočin za obdelavo kovin med njihovo uporabo ali po njej.

Uporaba

Ta najboljša praksa okoljskega ravnanja se uporablja za vse vrste podjetij v tem sektorju, vključno z malimi in srednjimi podjetji. Vendar lahko pomanjkanje internega tehničnega znanja pomeni oviro, zlasti v malih in srednjih podjetjih.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| (i43) | Skupna količina tekočin za obdelavo kovin, kupljena na leto (kg (ali l)/leto) |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

(i43)

Skupna količina tekočin za obdelavo kovin, kupljena na leto (kg (ali l)/leto)

| (i44) | Skupna količina ponovno uporabljenih tekočin za obdelavo kovin na leto (kg (ali l)/leto) |
| --- | --- |

(i44)

Skupna količina ponovno uporabljenih tekočin za obdelavo kovin na leto (kg (ali l)/leto)

| (i45) | Število različnih tekočin za obdelavo kovin, ki se uporabljajo v podjetju (skupno število tekočin za obdelavo kovin) |
| --- | --- |

(i45)

Število različnih tekočin za obdelavo kovin, ki se uporabljajo v podjetju (skupno število tekočin za obdelavo kovin)

| (i46) | Poraba tekočin za obdelavo kovin na proizvedeni izdelek (kg (ali l)/kg končnega izdelka ali proizvedenega dela) |
| --- | --- |

(i46)

Poraba tekočin za obdelavo kovin na proizvedeni izdelek (kg (ali l)/kg končnega izdelka ali proizvedenega dela)

| (b17) | Podjetje dosega stalne (tj. vsakoletne) izboljšave v okoljski uspešnosti, ki se odražajo v izboljšavah pri vsaj naslednjih kazalnikih:






  — | poraba energije na proizvedeni izdelek, |
| --- | --- | --- |

(b17)

Podjetje dosega stalne (tj. vsakoletne) izboljšave v okoljski uspešnosti, ki se odražajo v izboljšavah pri vsaj naslednjih kazalnikih:

—

poraba energije na proizvedeni izdelek,

| — | učinkovita raba virov, |
| --- | --- |

—

učinkovita raba virov,

| — | poraba tekočin za obdelavo kovin na proizvedeni izdelek. |
| --- | --- |

—

poraba tekočin za obdelavo kovin na proizvedeni izdelek.

3.3.2   Zmanjšanje porabe hladilnih maziv pri predelavi kovin

Najboljša praksa okoljskega ravnanja je zmanjšanje uporabe hladilnih maziv v procesih predelave in oblikovanja kovin. To je mogoče doseči z uporabo tehnik, kot je hlajenje z zamrzovanjem ali dovajanje hladilnega maziva pod visokim tlakom. S temi tehnikami se zmanjšuje nastajanje odpadkov, zvišuje splošna učinkovitost procesov ter posledično zmanjšuje uporaba energije in podaljšuje življenjska doba orodij.

Uporaba

Ta najboljša praksa okoljskega ravnanja se na splošno uporablja za vse vrste podjetij v tem sektorju, vključno z malimi in srednjimi podjetji. Zaradi energijske intenzivnosti je primernejša za manjše serije ali prototipe ter za nove ali prenovljene naprave namesto za naknadno opremljanje v tekočem procesu.

Vendar je energijska intenzivnost parameter, ki ga je treba skrbno proučiti za vsak primer posebej. To lahko v kombinaciji s pomanjkanjem internega tehničnega strokovnega znanja in izkušenj pomeni precejšnjo oviro za uporabo te najboljše prakse okoljskega ravnanja.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| (i47) | Poraba hladilnih maziv na proizvedeni del (l/del) |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

(i47)

Poraba hladilnih maziv na proizvedeni del (l/del)

| (b17) | Podjetje dosega stalne (tj. vsakoletne) izboljšave v okoljski uspešnosti, ki se odražajo v izboljšavah pri vsaj naslednjih kazalnikih:






  — | poraba energije na proizvedeni izdelek, |
| --- | --- | --- |

(b17)

Podjetje dosega stalne (tj. vsakoletne) izboljšave v okoljski uspešnosti, ki se odražajo v izboljšavah pri vsaj naslednjih kazalnikih:

—

poraba energije na proizvedeni izdelek,

| — | učinkovita raba virov, |
| --- | --- |

—

učinkovita raba virov,

| — | poraba tekočin za obdelavo kovin na proizvedeni izdelek. |
| --- | --- |

—

poraba tekočin za obdelavo kovin na proizvedeni izdelek.

3.3.3   Inkrementalno preoblikovanje pločevine kot alternativa izdelovanju kalupov

Za proizvodnjo majhnih serij je najboljša praksa okoljskega ravnanja uporaba inkrementalnega preoblikovanja pločevine kot alternative izdelovanju kalupov. To omogoča proizvodnjo kompleksnih izdelkov z učinkovitejšo rabo materialov.

Uporaba

Ta najboljša praksa okoljskega ravnanja se na splošno uporablja za vse vrste podjetij v tem sektorju, vključno z malimi in srednjimi podjetji. Inkrementalno preoblikovanje pločevine se lahko uporablja za najrazličnejše materiale, primernejše pa je za izdelke s kompleksnimi geometrijami ter za majhne proizvodne serije in prototipe. Vendar lahko podjetja pred prehodom na tehniko inkrementalnega preoblikovanja pločevine izvedejo oceno življenjskega kroga, da bi razumela okoljske koristi.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| (i11) | Poraba energije na proizvedeni izdelek (kWh/kg končnega izdelka ali proizvedenega dela) |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

(i11)

Poraba energije na proizvedeni izdelek (kWh/kg končnega izdelka ali proizvedenega dela)

| (i1) | Učinkovita raba virov (kg končnega izdelka/kg vhodnih materialov) |
| --- | --- |

(i1)

Učinkovita raba virov (kg končnega izdelka/kg vhodnih materialov)

| (i48) | Okoljske koristi prehoda na inkrementalno preoblikovanje pločevine so dokazane s celovito ali poenostavljeno oceno življenjskega kroga na podlagi semikvantitativne analize (DA/NE). |
| --- | --- |

(i48)

Okoljske koristi prehoda na inkrementalno preoblikovanje pločevine so dokazane s celovito ali poenostavljeno oceno življenjskega kroga na podlagi semikvantitativne analize (DA/NE).

| (b17) | Podjetje dosega stalne (tj. vsakoletne) izboljšave v okoljski uspešnosti, ki se odražajo v izboljšavah pri vsaj naslednjih kazalnikih:






  — | poraba energije na proizvedeni izdelek, |
| --- | --- | --- |

(b17)

Podjetje dosega stalne (tj. vsakoletne) izboljšave v okoljski uspešnosti, ki se odražajo v izboljšavah pri vsaj naslednjih kazalnikih:

—

poraba energije na proizvedeni izdelek,

| — | učinkovita raba virov, |
| --- | --- |

—

učinkovita raba virov,

| — | poraba tekočin za obdelavo kovin na proizvedeni izdelek. |
| --- | --- |

—

poraba tekočin za obdelavo kovin na proizvedeni izdelek.

3.3.4   Zmanjšanje porabe energije v stanju pripravljenosti strojev za obdelavo kovin

Najboljša praksa okoljskega ravnanja je zmanjšanje porabe energije v stanju pripravljenosti strojev za obdelavo kovin z izklopom (in ponovnim vklopom) strojev na najučinkovitejši način, ročno ali samodejno (z reprogramiranjem krmilnega sistema), ali z nakupom energijsko učinkovitejših strojev z vgrajenim „zelenim“ načinom stanja pripravljenosti (z zelo nizko porabo energije). Ta način delovanja pogosto temelji na več podenotah, ki jih je mogoče izklopiti posamezno, namesto da se preprosto celoten stroj preklopi v stanje pripravljenosti. Dodaten pristop je skrajšanje trajanja stanj pripravljenosti, zlasti za stroje z visoko porabo energije med prekinitvijo obratovanja, z optimizacijo načrtovanja proizvodnje.

Uporaba

Ta najboljša praksa okoljskega ravnanja se na splošno uporablja v vseh vrstah podjetij iz tega sektorja, vključno z malimi in srednjimi podjetji.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| (i11) | Poraba energije na proizvedeni izdelek (kWh/kg končnega izdelka ali proizvedenega dela) |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

(i11)

Poraba energije na proizvedeni izdelek (kWh/kg končnega izdelka ali proizvedenega dela)

| (i49) | Za posamezne ustrezne stroje: skupna poraba energije na stroj in leto (kWh/leto) |
| --- | --- |

(i49)

Za posamezne ustrezne stroje: skupna poraba energije na stroj in leto (kWh/leto)

| (i50) | Za posamezne ustrezne stroje: skupna poraba energije na stroj med prekinitvijo obratovanja (kWh/leto) |
| --- | --- |

(i50)

Za posamezne ustrezne stroje: skupna poraba energije na stroj med prekinitvijo obratovanja (kWh/leto)

| (i51) | Delež strojev z oznako izklop / ne izklapljaj (%) |
| --- | --- |

(i51)

Delež strojev z oznako izklop / ne izklapljaj (%)

| (b18) | Vsi stroji za obdelavo kovin imajo zeleni način stanja pripravljenosti ali oznako z navedbo, kdaj je potreben ročni izklop. |
| --- | --- |

(b18)

Vsi stroji za obdelavo kovin imajo zeleni način stanja pripravljenosti ali oznako z navedbo, kdaj je potreben ročni izklop.

3.3.5   Ohranjanje materialne vrednosti ostankov kovin

Najboljša praksa okoljskega ravnanja je ohranjanje materialne vrednosti z naknadno predelavo odpadne kovine (ostružki in obruski), zlasti z dvema vidikoma predelave odpadne kovine:

| — | ločevanjem tokov odpadne kovine za zagotovitev visoke ravni čistosti, ki omogoča dodatno predelavo in recikliranje na višjih ravneh kakovosti; |
| --- | --- |

—

ločevanjem tokov odpadne kovine za zagotovitev visoke ravni čistosti, ki omogoča dodatno predelavo in recikliranje na višjih ravneh kakovosti;

| — | zajetjem in ločevanjem rezalnega olja in kovine, na primer s stiskanjem ostružkov in obruskov v brikete. |
| --- | --- |

—

zajetjem in ločevanjem rezalnega olja in kovine, na primer s stiskanjem ostružkov in obruskov v brikete.

Uporaba

Ta najboljša praksa okoljskega ravnanja se uporablja za vse vrste podjetij v tem sektorju, vključno z malimi in srednjimi podjetji, ustreznejša pa je za proizvodnjo velikih serij.

Količina ostankov delovnih materialov mora biti znatna, da zagotavlja ekonomsko izvedljivost.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| (i52) | Ponovno uporabljeno olje (l olja/leto) |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

(i52)

Ponovno uporabljeno olje (l olja/leto)

| (i53) | Učinkovitost rabe olja (% olja v briketih ali izhodu ločevalnika) |
| --- | --- |

(i53)

Učinkovitost rabe olja (% olja v briketih ali izhodu ločevalnika)

| (b19) | Vsebnost olja/vlage v ostružkih in obruskih je nižja od 2 % oziroma 8 %. |
| --- | --- |

(b19)

Vsebnost olja/vlage v ostružkih in obruskih je nižja od 2 % oziroma 8 %.

3.3.6   Kovanje v več smereh

Pri kovanju kompleksnih izdelkov z velikimi razlikami v prečnem prerezu je najboljša praksa okoljskega ravnanja kovanje v več smereh. S to prakso se z uporabo tlaka v različnih smereh znatno zmanjša nastajanje raz na obdelovanem kosu, kar pomeni, da je treba pozneje z odrezovalno obdelavo odstraniti manj materiala.

Uporaba

Ta najboljša praksa okoljskega ravnanja se na splošno uporablja za vse vrste podjetij v tem sektorju, vključno z malimi in srednjimi podjetji. Posebej primerna je za kompleksno oblikovane komponente in nišne izdelke ter za podjetja z velikimi proizvodnimi serijami. Kovanje v več smereh se lahko uporabi za najrazličnejše materiale (aluminij, baker, magnezij, titan).

Vendar je lahko uporabnost te najboljše prakse okoljskega ravnanja omejena, ker sta potrebna nakup posebnih orodij za kovanje in tehnično znanje, kar pomeni visoke naložbene stroške.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| (i54) | Delež ustvarjenih raz na proizvedeni del (%) |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

(i54)

Delež ustvarjenih raz na proizvedeni del (%)

| (i55) | Skupna potrebna energija za proces kovanja (vložek energije za kovanje v kWh/kg končnega izdelka ali proizvedenega dela) |
| --- | --- |

(i55)

Skupna potrebna energija za proces kovanja (vložek energije za kovanje v kWh/kg končnega izdelka ali proizvedenega dela)

| (i1) | Učinkovita raba virov (kg končnega izdelka ali proizvedenega dela/kg vhodnih materialov) |
| --- | --- |

(i1)

Učinkovita raba virov (kg končnega izdelka ali proizvedenega dela/kg vhodnih materialov)

| (b17) | Podjetje dosega stalne (tj. vsakoletne) izboljšave v okoljski uspešnosti, ki se odražajo v izboljšavah pri vsaj naslednjih kazalnikih:






  — | poraba energije na proizvedeni izdelek, |
| --- | --- | --- |

(b17)

Podjetje dosega stalne (tj. vsakoletne) izboljšave v okoljski uspešnosti, ki se odražajo v izboljšavah pri vsaj naslednjih kazalnikih:

—

poraba energije na proizvedeni izdelek,

| — | učinkovita raba virov, |
| --- | --- |

—

učinkovita raba virov,

| — | poraba tekočin za obdelavo kovin na proizvedeni izdelek. |
| --- | --- |

—

poraba tekočin za obdelavo kovin na proizvedeni izdelek.

3.3.7   Hibridna odrezovalna obdelava kot metoda za zmanjšanje porabe energije

Najboljša praksa okoljskega ravnanja za proizvajalce kovinskih izdelkov je, da uporabijo hibridno odrezovalno obdelavo, če ta omogoča znatno zmanjšanje skupnih potreb po energiji za strojno obdelavo na posamezni del/izdelek/komponento z združitvijo dveh ali več različnih proizvodnih procesov v nov sistem, tako da se sinergijsko izkoriščajo prednosti vsakega posameznega procesa.

Združitev različnih proizvodnih procesov, na primer rezkanja in vrtanja, lahko omogoči več svobode pri načrtovanju in izdelavi delov, izdelkov in komponent v primerjavi z uporabo konvencionalnih tehnologij odrezovalne obdelave.

Uporaba

Hibridna odrezovalna obdelava se na splošno uporablja za vse vrste podjetij v tem sektorju, vključno z malimi in srednjimi podjetji. Posebej primerna je za proizvodne lokacije z novimi stroji. Hibridna odrezovalna obdelava je zelo ustrezna za proizvodnjo delov/izdelkov/komponent s kompleksnimi geometrijami.

Zaradi kombinacije razmeroma nizkih stroškov naložb in pomanjkanja potrebnega internega specifičnega tehničnega znanja/zmogljivosti za izvedbo te najboljše prakse okoljskega ravnanja je lahko njena uporabnost omejena, zlasti v malih in srednjih podjetjih.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| (i1) | Učinkovita raba virov (kg končnega izdelka ali proizvedenega dela/kg vhodnih materialov) |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

(i1)

Učinkovita raba virov (kg končnega izdelka ali proizvedenega dela/kg vhodnih materialov)

| (i11) | Poraba energije (kWh/kg končnega izdelka ali proizvedenega dela) |
| --- | --- |

(i11)

Poraba energije (kWh/kg končnega izdelka ali proizvedenega dela)

| (b17) | Podjetje dosega stalne (tj. vsakoletne) izboljšave v okoljski uspešnosti, ki se odražajo v izboljšavah pri vsaj naslednjih kazalnikih:






  — | poraba energije na proizvedeni izdelek, |
| --- | --- | --- |

(b17)

Podjetje dosega stalne (tj. vsakoletne) izboljšave v okoljski uspešnosti, ki se odražajo v izboljšavah pri vsaj naslednjih kazalnikih:

—

poraba energije na proizvedeni izdelek,

| — | učinkovita raba virov, |
| --- | --- |

—

učinkovita raba virov,

| — | poraba tekočin za obdelavo kovin na proizvedeni izdelek. |
| --- | --- |

—

poraba tekočin za obdelavo kovin na proizvedeni izdelek.

3.3.8   Uporaba napovednega nadzora za upravljanje ogrevanja, prezračevanja in klimatizacije v lakirnicah

Najboljša praksa okoljskega ravnanja je zmanjšanje porabe energije za ogrevanje, prezračevanje in klimatizacijo v lakirnicah, in sicer z uvedbo sistema napovednega nadzora na podlagi povratnega in vnaprejšnjega nadzora, ki deluje na podlagi okna vrednosti. Tak sistem omogoča ohranjanje stalne hitrosti sušenja barve, ne da bi bilo treba ohranjati stalno raven temperature in vlage v lakirnici, kot je to pri konvencionalnih nadzornih sistemih. Način delovanja je tak, da se ohranja zgolj stalna razlika med omejeno količino pare, ki jo lahko absorbira zrak (ki se razlikuje glede na temperaturo), in količino vodne pare, ki je že v zraku.

Uporaba

Ta najboljša praksa okoljskega ravnanja je primerna za podjetja z velikimi proizvodnimi serijami, velikimi lakirnicami in več lakirnicami.

Za popolno in učinkovito izvajanje najboljše prakse okoljskega ravnanja so potrebni:

| — | kvalificirani zaposleni, ki zelo dobro poznajo postopek sušenja barve in nadzor kakovosti barve; |
| --- | --- |

—

kvalificirani zaposleni, ki zelo dobro poznajo postopek sušenja barve in nadzor kakovosti barve;

| — | vzdrževanje učinkovitosti naprave; |
| --- | --- |

—

vzdrževanje učinkovitosti naprave;

| — | vzpostavljeni sistemi zanesljivega in stalnega spremljanja podatkov (senzorji, meritve itd.) ter avtomatizacije (na lokaciji). |
| --- | --- |

—

vzpostavljeni sistemi zanesljivega in stalnega spremljanja podatkov (senzorji, meritve itd.) ter avtomatizacije (na lokaciji).

Izpolnjevanje zgoraj navedenih poostrenih zahtev lahko v kombinaciji s pomanjkanjem internega tehničnega znanja in visokimi stroški naložb pomeni oviro za izvajanje te prakse, zlasti za mala in srednja podjetja.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| (i56) | Poraba energije za barvanje (kWh/m2 prekrite/prebarvane površine) |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

(i56)

Poraba energije za barvanje (kWh/m2 prekrite/prebarvane površine)

| (b17) | Podjetje dosega stalne (tj. vsakoletne) izboljšave v okoljski uspešnosti, ki se odražajo v izboljšavah pri vsaj naslednjih kazalnikih:






  — | poraba energije na proizvedeni izdelek, |
| --- | --- | --- |

(b17)

Podjetje dosega stalne (tj. vsakoletne) izboljšave v okoljski uspešnosti, ki se odražajo v izboljšavah pri vsaj naslednjih kazalnikih:

—

poraba energije na proizvedeni izdelek,

| — | učinkovita raba virov, |
| --- | --- |

—

učinkovita raba virov,

| — | poraba tekočin za obdelavo kovin na proizvedeni izdelek. |
| --- | --- |

—

poraba tekočin za obdelavo kovin na proizvedeni izdelek.

4.   PRIPOROČENI KLJUČNI SEKTORSKI KAZALNIKI OKOLJSKE USPEŠNOSTI

V preglednici 4.1 so navedeni izbrani ključni kazalniki okoljske uspešnosti za sektor proizvodnje kovinskih izdelkov ter z njimi povezana merila in sklici na ustrezne najboljše prakse okoljskega ravnanja. To je podnabor vseh kazalnikov iz oddelka 3.

Preglednica 4.1

Ključni kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti za sektor proizvodnje kovinskih izdelkov

| Kazalnik | Skupne enote | Glavna ciljna skupina | Kratek opis | Priporočena najnižja stopnja spremljanja | Povezani glavni kazalnik EMAS
   (14) | Merilo odličnosti | Povezana najboljša praksa okoljskega ravnanja
   (15) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Najboljše prakse okoljskega ravnanja za medsektorska vprašanja |
| Učinkovita raba virov | kg končnih izdelkov/kg vhodnih materialov | Proizvajalci kovinskih izdelkov | Količina končnih proizvedenih izdelkov, deljena s količino vhodnih materialov, potrebnih za proizvodnjo končnih izdelkov.
  Rezultati tega kazalnika lahko pomagajo pri uporabi pristopov, kot so upoštevanje življenjskega kroga, preudarno upravljanje in krožno gospodarstvo, da se oceni potencial za okoljske izboljšave v proizvodnji obstoječih ali novih kovinskih izdelkov. | Lokacija | Učinkovita raba materialov | Sistematično upoštevanje življenjskega kroga, preudarnega upravljanja in krožnega gospodarstva v vseh postopkih strateškega odločanja | 3.1.1,
  3.3.3,
  3.3.6,
  3.3.7 |
| Pregled snovnih tokov in njihovega pomena za okolje | DA/NE | Proizvajalci kovinskih izdelkov | Ta kazalnik se nanaša na pregled vseh tokov materialov, uporabljenih za proizvodnjo kovinskih izdelkov, da se ugotovi njihov pomen za okolje. | Obrat | Učinkovita raba materialov | Razvoj novih izdelkov se ocenjuje glede na okoljske izboljšave. | 3.1.1 |
| Delež blaga in storitev, ki so okoljsko certificirani ali imajo preverjeno zmanjšan vpliv na okolje | % | Proizvajalci kovinskih izdelkov | Število proizvedenih izdelkov ali opravljenih storitev s preverjenim zmanjšanim vplivom na okolje, deljeno s skupnim številom proizvedenih izdelkov ali opravljenih storitev | Obrat | Učinkovita raba materialov | Vse kupljeno blago in storitve izpolnjujejo okoljska merila, ki jih določi podjetje. | 3.1.2 |
| Uporaba stranskih proizvodov, preostale energije ali drugih virov iz drugih podjetij | kg materiala drugih podjetij/kg skupnega vložka;
  MJ energije, rekuperirane od drugih podjetij/MJ skupne porabe energije | Proizvajalci kovinskih izdelkov | Ta kazalnik se nanaša na količino uporabljenih stranskih proizvodov ali preostale energije iz drugih podjetij za proizvodnjo izdelkov ali delov, deljeno s skupno količino ali vložki energije. | Podjetje | Učinkovita raba materialov | Sodelovanje z drugimi organizacijami za učinkovitejšo rabo energije in virov na sistemski ravni | 3.1.2 |
| Sistematično sodelovanje zainteresiranih strani s poudarkom na izboljšani okoljski uspešnosti | DA/NE | Proizvajalci kovinskih izdelkov | Ta kazalnik se nanaša na morebitno sistematično sodelovanje zainteresiranih strani v celotni vrednostni verigi v procesu razvoja novih izdelkov ali delov z izboljšano okoljsko učinkovitostjo. | Podjetje | Učinkovita raba materialov | Strukturno vključevanje zainteresiranih strani v razvoj okolju prijaznejših izdelkov | 3.1.2 |
| Sistem spremljanja energije na ravni procesov | DA/NE | Proizvajalci kovinskih izdelkov | Ta kazalnik se nanaša na izvajanje sistematičnega in podrobnega spremljanja energije na proizvodnih lokacijah na ravni procesov. | Lokacija | Energijska učinkovitost | Stalno spremljanje energije na ravni procesov je uvedeno in spodbuja izboljšave energijske učinkovitosti. | 3.1.3 |
| Za posamezne uporabljene kemikalije količina uporabljene kemikalije in njena razvrstitev v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008 (uredba o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi) | kg/kg končnega izdelka ali proizvedenega dela | Proizvajalci kovinskih izdelkov | Skupna količina posameznih kemikalij, uporabljenih v proizvodnih procesih, deljena s količino končnega izdelka ali proizvedenega dela.
  Uporaba kemikalij se v rednih časovnih presledkih pregleduje, da se ugotovijo možnosti za nadomestitev, kemikalije pa so razvrščene skladno z Uredbo (ES) št. 1272/2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi. | Lokacija | Učinkovita raba materialov | Reden pregled (vsaj enkrat letno) uporabe kemikalij, da bi se čim bolj zmanjšala njihova uporaba in proučile možnosti za nadomestitev. | 3.1.4 |
| Izvajanje akcijskega načrta za biotsko raznovrstnost za lokacijo v vseh proizvodnih obratih | DA/NE | Proizvajalci kovinskih izdelkov | Ta kazalnik se nanaša na to, ali imajo vsi proizvodni obrati akcijski načrt za biotsko raznovrstnost za lokacijo. | Lokacija | Biotska raznovrstnost | Za vse ustrezne lokacije (vključno s proizvodnimi lokacijami) je pripravljen in se izvaja akcijski načrt za biotsko raznovrstnost, da bi se zaščitila in okrepila lokalna biotska raznovrstnost. | 3.1.5 |
| Preprečene emisije toplogrednih plinov, povezane s predelavo/obnovitvijo izdelka, v primerjavi s proizvodnjo novega, pri čemer je navedeno, ali so vključena področja uporabe 1, 2 in/ali 3. | Emisije toplogrednih plinov pri predelavi/obnovitvi/emisije ekvivalenta CO2 pri proizvodnji novega izdelka | Proizvajalci kovinskih izdelkov | Emisije toplogrednih plinov, povezane s predelavo ali obnovitvijo izdelka, deljene z emisijami ekvivalenta ogljikovega dioksida, ki nastanejo pri razvoju novega izdelka.
  Kazalnik vključuje emisije toplogrednih plinov s področij uporabe 1, 2 in 3. | Lokacija | Emisije | Podjetje ponuja predelane/obnovljene izdelke z dokazanimi okoljskimi koristmi, preverjenimi z oceno življenjskega kroga. | 3.1.6 |
| Najboljše prakse okoljskega ravnanja za optimizacijo oskrbe |
| Prezračevalni sistem, ki se prilagaja potrebam | DA/NE | Proizvajalci kovinskih izdelkov | Ta kazalnik se nanaša na namestitev in delovanje prezračevalnih sistemov, ki se prilagajajo potrebam, v proizvodnih obratih. | Obrat | Energijska učinkovitost | Za zmanjšanje porabe energije za ogrevanje, prezračevanje in klimatizacijo je uvedeno prezračevanje, ki se prilagaja potrebam. | 3.2.1 |
| Efektivna prostornina zraka, izpuščena iz stavbe | m3/uro
  m3/izmeno
  m3/proizvodno serijo | Proizvajalci kovinskih izdelkov | Prostornina zraka, izpuščena iz stavbe, na uro ALI
  na izmeno ALI
  na proizvodno serijo | Lokacija | Energijska učinkovitost | n. r. | 3.2.1 |
| Poraba energije za opremo za razsvetljavo | kWh/leto/m2 osvetljene površine | Proizvajalci kovinskih izdelkov | Poraba energije nameščene opreme za razsvetljavo v proizvodnem obratu, deljena z osvetljeno površino proizvodnega obrata na leto | Obrat | Energijska učinkovitost | n. r. | 3.2.2 |
| Poraba energije za hlajenje | kWh/leto
  kWh/kg končnega izdelka ali proizvedenega dela | Proizvajalci kovinskih izdelkov | Poraba energije za sistem hlajenja v proizvodnem obratu na leto ALI
  deljena s količino končnega izdelka ali proizvedenega dela | Obrat | Energijska učinkovitost | n. r. | 3.2.3 |
| Poraba vode za hlajenje (voda iz pipe / deževnica / površinska voda) | m3/leto | Proizvajalci kovinskih izdelkov | Prostornina vode, ki jo porabi sistem hlajenja v proizvodnem obratu na leto.
  Sporočiti je treba tudi vrsto vode, na primer voda iz pipe/deževnica. | Obrat | Voda | n. r. | 3.2.3 |
| Poraba električne energije na standardni kubični meter stisnjenega zraka, zagotovljen na točki končne porabe pri določeni stopnji tlaka | kWh/m3 | Proizvajalci kovinskih izdelkov | Poraba električne energije v sistemu na stisnjeni zrak (vključno z električno energijo, ki jo porabijo kompresorji, sušilni stroji in pomožni pogoni) na standardni kubični meter zagotovljenega stisnjenega zraka pri navedeni ravni tlaka | Obrat | Energijska učinkovitost | Poraba električne energije v sistemu na stisnjeni zrak je manjša od 0,11 kWh/m3 zagotovljenega stisnjenega zraka za velike naprave, ki delujejo pri efektivnem tlaku 6,5 bara, pri čemer je prostorninski pretok normaliziran pri 1 013 milibarih in 20 °C, odstopanja tlaka pa ne presegajo efektivnega tlaka 0,2 bara. | 3.2.4 |
| Indeks uhajanja zraka | Število | Proizvajalci kovinskih izdelkov | Indeks uhajanja zraka se izračuna, ko so izklopljeni vsi porabniki zraka, in sicer kot seštevek časa delovanja vseh posameznih kompresorjev, pomnožen s prostornino kompresorja, deljen s celotnim časom pripravljenosti in skupno nazivno prostornino kompresorjev v sistemu, izražen pa je kot:





  pri čemer je: ti(cr) čas (min), v katerem obratuje kompresor, ko so vsi porabniki zraka izklopljeni (stanje pripravljenosti sistema na stisnjeni zrak); Ci(cr) je prostornina (Nl/min) kompresorja, ki se vklopi za čas ti(cr), medtem ko so vsi porabniki zraka izklopljeni; t(sb) je skupni čas (min), v katerem je nameščena oprema na stisnjeni zrak v načinu pripravljenosti; C(tot) je seštevek nazivne prostornine (Nl/min) vseh kompresorjev v sistemu na stisnjeni zrak. | Obrat | Energijska učinkovitost | Ko so vsi porabniki zraka izklopljeni, ostane tlak omrežja stabilen, kompresorji (v stanju pripravljenosti) pa se ne preklopijo v stanje obremenitve. | 3.2.4 |
| Delež električne energije iz obnovljivih virov (lastne proizvodnje ali kupljene) glede na celotno porabljeno električno energijo | % | Proizvajalci kovinskih izdelkov | Električna energija iz obnovljivih virov iz lastne proizvodnje ali kupljena, deljena s celotno porabljeno električno energijo na lokaciji.
  Kupljena električna energija iz obnovljivih virov se v tem kazalniku upošteva le, če je potrjena kot dodatna (tj. da je še ni upoštevala druga organizacija ali da ni bila upoštevana v celotnem naboru virov električne energije v omrežju). | Lokacija | Energijska učinkovitost | Vsa poraba električne energije se pokriva z lastno proizvodnjo energije iz obnovljivih virov ali nakupom električne energije iz preverjenih obnovljivih virov na podlagi dolgoročnega sporazuma o nakupu električne energije. | 3.2.5 |
| Delež toplote iz obnovljivih virov glede na celotno porabo toplote | % | Proizvajalci kovinskih izdelkov | Toplota iz obnovljivih virov (npr. sončna toplotna energija, geotermalna energija, toplotne črpalke, iz odpadkov pridelana biomasa in bioplin, električna energija iz obnovljivih virov, po možnosti proizvedena lokalno v okviru lastne proizvodnje ali na skupnosti temelječega pristopa do obnovljivih virov energije), deljena s skupno porabo toplote na lokaciji | Lokacija | Energijska učinkovitost | Uporaba toplote iz obnovljivih virov, proizvedene na kraju samem, je vključena v ustrezne proizvodne procese. | 3.2.5 |
| Delež porabe deževnice v skupni porabi vode | % | Proizvajalci kovinskih izdelkov | Skupna prostornina deževnice, porabljena na lokaciji ali za pomožne procese, deljena s skupno prostornino vode, porabljene na lokaciji ali za pomožne procese na proizvodnih lokacijah. | Lokacija | Voda | Deževnica se zbira in uporablja kot tehnološka voda v proizvodnih in pomožnih procesih. | 3.2.6 |
| Najboljše prakse okoljskega ravnanja za proizvodne procese |
| Skupna količina tekočin za obdelavo kovin, kupljenih na leto | kg/leto
  l/leto | Proizvajalci kovinskih izdelkov | Količina tekočin za obdelavo kovin, uporabljenih v proizvodnih procesih proizvodne lokacije na leto. | Lokacija | Učinkovita raba materialov | Podjetje dosega stalne (tj. vsakoletne) izboljšave v okoljski uspešnosti, ki se odražajo v izboljšavah pri vsaj naslednjih kazalnikih:
  – poraba energije na proizvedeni izdelek,
  – učinkovita raba virov,
  – poraba tekočin za obdelavo kovin na proizvedeni izdelek. | 3.3.1 |
| Poraba tekočin za obdelavo kovin na proizvedeni izdelek | kg (ali l)/kg končnega izdelka ali proizvedenega dela | Proizvajalci kovinskih izdelkov | Količina tekočin za obdelavo kovin, porabljena v proizvodnih procesih, deljena s količino končnih izdelkov ali proizvedenih delov | Lokacija | Učinkovita raba materialov | Podjetje dosega stalne (tj. vsakoletne) izboljšave v okoljski uspešnosti, ki se odražajo v izboljšavah pri vsaj naslednjih kazalnikih:






  — | poraba energije na proizvedeni izdelek, |

Kazalnik

Skupne enote

Glavna ciljna skupina

Kratek opis

Priporočena najnižja stopnja spremljanja

Povezani glavni kazalnik EMAS
   (14)

Merilo odličnosti

Povezana najboljša praksa okoljskega ravnanja
   (15)

Najboljše prakse okoljskega ravnanja za medsektorska vprašanja

Učinkovita raba virov

kg končnih izdelkov/kg vhodnih materialov

Proizvajalci kovinskih izdelkov

Količina končnih proizvedenih izdelkov, deljena s količino vhodnih materialov, potrebnih za proizvodnjo končnih izdelkov.

Rezultati tega kazalnika lahko pomagajo pri uporabi pristopov, kot so upoštevanje življenjskega kroga, preudarno upravljanje in krožno gospodarstvo, da se oceni potencial za okoljske izboljšave v proizvodnji obstoječih ali novih kovinskih izdelkov.

Lokacija

Učinkovita raba materialov

Sistematično upoštevanje življenjskega kroga, preudarnega upravljanja in krožnega gospodarstva v vseh postopkih strateškega odločanja

3.1.1,

3.3.3,

3.3.6,

3.3.7

Pregled snovnih tokov in njihovega pomena za okolje

DA/NE

Proizvajalci kovinskih izdelkov

Ta kazalnik se nanaša na pregled vseh tokov materialov, uporabljenih za proizvodnjo kovinskih izdelkov, da se ugotovi njihov pomen za okolje.

Obrat

Učinkovita raba materialov

Razvoj novih izdelkov se ocenjuje glede na okoljske izboljšave.

3.1.1

Delež blaga in storitev, ki so okoljsko certificirani ali imajo preverjeno zmanjšan vpliv na okolje

%

Proizvajalci kovinskih izdelkov

Število proizvedenih izdelkov ali opravljenih storitev s preverjenim zmanjšanim vplivom na okolje, deljeno s skupnim številom proizvedenih izdelkov ali opravljenih storitev

Obrat

Učinkovita raba materialov

Vse kupljeno blago in storitve izpolnjujejo okoljska merila, ki jih določi podjetje.

3.1.2

Uporaba stranskih proizvodov, preostale energije ali drugih virov iz drugih podjetij

kg materiala drugih podjetij/kg skupnega vložka;

MJ energije, rekuperirane od drugih podjetij/MJ skupne porabe energije

Proizvajalci kovinskih izdelkov

Ta kazalnik se nanaša na količino uporabljenih stranskih proizvodov ali preostale energije iz drugih podjetij za proizvodnjo izdelkov ali delov, deljeno s skupno količino ali vložki energije.

Podjetje

Učinkovita raba materialov

Sodelovanje z drugimi organizacijami za učinkovitejšo rabo energije in virov na sistemski ravni

3.1.2

Sistematično sodelovanje zainteresiranih strani s poudarkom na izboljšani okoljski uspešnosti

DA/NE

Proizvajalci kovinskih izdelkov

Ta kazalnik se nanaša na morebitno sistematično sodelovanje zainteresiranih strani v celotni vrednostni verigi v procesu razvoja novih izdelkov ali delov z izboljšano okoljsko učinkovitostjo.

Podjetje

Učinkovita raba materialov

Strukturno vključevanje zainteresiranih strani v razvoj okolju prijaznejših izdelkov

3.1.2

Sistem spremljanja energije na ravni procesov

DA/NE

Proizvajalci kovinskih izdelkov

Ta kazalnik se nanaša na izvajanje sistematičnega in podrobnega spremljanja energije na proizvodnih lokacijah na ravni procesov.

Lokacija

Energijska učinkovitost

Stalno spremljanje energije na ravni procesov je uvedeno in spodbuja izboljšave energijske učinkovitosti.

3.1.3

Za posamezne uporabljene kemikalije količina uporabljene kemikalije in njena razvrstitev v skladu z Uredbo (ES) št. 1272/2008 (uredba o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi)

kg/kg končnega izdelka ali proizvedenega dela

Proizvajalci kovinskih izdelkov

Skupna količina posameznih kemikalij, uporabljenih v proizvodnih procesih, deljena s količino končnega izdelka ali proizvedenega dela.

Uporaba kemikalij se v rednih časovnih presledkih pregleduje, da se ugotovijo možnosti za nadomestitev, kemikalije pa so razvrščene skladno z Uredbo (ES) št. 1272/2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi.

Lokacija

Učinkovita raba materialov

Reden pregled (vsaj enkrat letno) uporabe kemikalij, da bi se čim bolj zmanjšala njihova uporaba in proučile možnosti za nadomestitev.

3.1.4

Izvajanje akcijskega načrta za biotsko raznovrstnost za lokacijo v vseh proizvodnih obratih

DA/NE

Proizvajalci kovinskih izdelkov

Ta kazalnik se nanaša na to, ali imajo vsi proizvodni obrati akcijski načrt za biotsko raznovrstnost za lokacijo.

Lokacija

Biotska raznovrstnost

Za vse ustrezne lokacije (vključno s proizvodnimi lokacijami) je pripravljen in se izvaja akcijski načrt za biotsko raznovrstnost, da bi se zaščitila in okrepila lokalna biotska raznovrstnost.

3.1.5

Preprečene emisije toplogrednih plinov, povezane s predelavo/obnovitvijo izdelka, v primerjavi s proizvodnjo novega, pri čemer je navedeno, ali so vključena področja uporabe 1, 2 in/ali 3.

Emisije toplogrednih plinov pri predelavi/obnovitvi/emisije ekvivalenta CO2 pri proizvodnji novega izdelka

Proizvajalci kovinskih izdelkov

Emisije toplogrednih plinov, povezane s predelavo ali obnovitvijo izdelka, deljene z emisijami ekvivalenta ogljikovega dioksida, ki nastanejo pri razvoju novega izdelka.

Kazalnik vključuje emisije toplogrednih plinov s področij uporabe 1, 2 in 3.

Lokacija

Emisije

Podjetje ponuja predelane/obnovljene izdelke z dokazanimi okoljskimi koristmi, preverjenimi z oceno življenjskega kroga.

3.1.6

Najboljše prakse okoljskega ravnanja za optimizacijo oskrbe

Prezračevalni sistem, ki se prilagaja potrebam

DA/NE

Proizvajalci kovinskih izdelkov

Ta kazalnik se nanaša na namestitev in delovanje prezračevalnih sistemov, ki se prilagajajo potrebam, v proizvodnih obratih.

Obrat

Energijska učinkovitost

Za zmanjšanje porabe energije za ogrevanje, prezračevanje in klimatizacijo je uvedeno prezračevanje, ki se prilagaja potrebam.

3.2.1

Efektivna prostornina zraka, izpuščena iz stavbe

m3/uro

m3/izmeno

m3/proizvodno serijo

Proizvajalci kovinskih izdelkov

Prostornina zraka, izpuščena iz stavbe, na uro ALI

na izmeno ALI

na proizvodno serijo

Lokacija

Energijska učinkovitost

n. r.

3.2.1

Poraba energije za opremo za razsvetljavo

kWh/leto/m2 osvetljene površine

Proizvajalci kovinskih izdelkov

Poraba energije nameščene opreme za razsvetljavo v proizvodnem obratu, deljena z osvetljeno površino proizvodnega obrata na leto

Obrat

Energijska učinkovitost

n. r.

3.2.2

Poraba energije za hlajenje

kWh/leto

kWh/kg končnega izdelka ali proizvedenega dela

Proizvajalci kovinskih izdelkov

Poraba energije za sistem hlajenja v proizvodnem obratu na leto ALI

deljena s količino končnega izdelka ali proizvedenega dela

Obrat

Energijska učinkovitost

n. r.

3.2.3

Poraba vode za hlajenje (voda iz pipe / deževnica / površinska voda)

m3/leto

Proizvajalci kovinskih izdelkov

Prostornina vode, ki jo porabi sistem hlajenja v proizvodnem obratu na leto.

Sporočiti je treba tudi vrsto vode, na primer voda iz pipe/deževnica.

Obrat

Voda

n. r.

3.2.3

Poraba električne energije na standardni kubični meter stisnjenega zraka, zagotovljen na točki končne porabe pri določeni stopnji tlaka

kWh/m3

Proizvajalci kovinskih izdelkov

Poraba električne energije v sistemu na stisnjeni zrak (vključno z električno energijo, ki jo porabijo kompresorji, sušilni stroji in pomožni pogoni) na standardni kubični meter zagotovljenega stisnjenega zraka pri navedeni ravni tlaka

Obrat

Energijska učinkovitost

Poraba električne energije v sistemu na stisnjeni zrak je manjša od 0,11 kWh/m3 zagotovljenega stisnjenega zraka za velike naprave, ki delujejo pri efektivnem tlaku 6,5 bara, pri čemer je prostorninski pretok normaliziran pri 1 013 milibarih in 20 °C, odstopanja tlaka pa ne presegajo efektivnega tlaka 0,2 bara.

3.2.4

Indeks uhajanja zraka

Število

Proizvajalci kovinskih izdelkov

Indeks uhajanja zraka se izračuna, ko so izklopljeni vsi porabniki zraka, in sicer kot seštevek časa delovanja vseh posameznih kompresorjev, pomnožen s prostornino kompresorja, deljen s celotnim časom pripravljenosti in skupno nazivno prostornino kompresorjev v sistemu, izražen pa je kot:

Image 1

pri čemer je: ti(cr) čas (min), v katerem obratuje kompresor, ko so vsi porabniki zraka izklopljeni (stanje pripravljenosti sistema na stisnjeni zrak); Ci(cr) je prostornina (Nl/min) kompresorja, ki se vklopi za čas ti(cr), medtem ko so vsi porabniki zraka izklopljeni; t(sb) je skupni čas (min), v katerem je nameščena oprema na stisnjeni zrak v načinu pripravljenosti; C(tot) je seštevek nazivne prostornine (Nl/min) vseh kompresorjev v sistemu na stisnjeni zrak.

Obrat

Energijska učinkovitost

Ko so vsi porabniki zraka izklopljeni, ostane tlak omrežja stabilen, kompresorji (v stanju pripravljenosti) pa se ne preklopijo v stanje obremenitve.

3.2.4

Delež električne energije iz obnovljivih virov (lastne proizvodnje ali kupljene) glede na celotno porabljeno električno energijo

%

Proizvajalci kovinskih izdelkov

Električna energija iz obnovljivih virov iz lastne proizvodnje ali kupljena, deljena s celotno porabljeno električno energijo na lokaciji.

Kupljena električna energija iz obnovljivih virov se v tem kazalniku upošteva le, če je potrjena kot dodatna (tj. da je še ni upoštevala druga organizacija ali da ni bila upoštevana v celotnem naboru virov električne energije v omrežju).

Lokacija

Energijska učinkovitost

Vsa poraba električne energije se pokriva z lastno proizvodnjo energije iz obnovljivih virov ali nakupom električne energije iz preverjenih obnovljivih virov na podlagi dolgoročnega sporazuma o nakupu električne energije.

3.2.5

Delež toplote iz obnovljivih virov glede na celotno porabo toplote

%

Proizvajalci kovinskih izdelkov

Toplota iz obnovljivih virov (npr. sončna toplotna energija, geotermalna energija, toplotne črpalke, iz odpadkov pridelana biomasa in bioplin, električna energija iz obnovljivih virov, po možnosti proizvedena lokalno v okviru lastne proizvodnje ali na skupnosti temelječega pristopa do obnovljivih virov energije), deljena s skupno porabo toplote na lokaciji

Lokacija

Energijska učinkovitost

Uporaba toplote iz obnovljivih virov, proizvedene na kraju samem, je vključena v ustrezne proizvodne procese.

3.2.5

Delež porabe deževnice v skupni porabi vode

%

Proizvajalci kovinskih izdelkov

Skupna prostornina deževnice, porabljena na lokaciji ali za pomožne procese, deljena s skupno prostornino vode, porabljene na lokaciji ali za pomožne procese na proizvodnih lokacijah.

Lokacija

Voda

Deževnica se zbira in uporablja kot tehnološka voda v proizvodnih in pomožnih procesih.

3.2.6

Najboljše prakse okoljskega ravnanja za proizvodne procese

Skupna količina tekočin za obdelavo kovin, kupljenih na leto

kg/leto

l/leto

Proizvajalci kovinskih izdelkov

Količina tekočin za obdelavo kovin, uporabljenih v proizvodnih procesih proizvodne lokacije na leto.

Lokacija

Učinkovita raba materialov

Podjetje dosega stalne (tj. vsakoletne) izboljšave v okoljski uspešnosti, ki se odražajo v izboljšavah pri vsaj naslednjih kazalnikih:

– poraba energije na proizvedeni izdelek,

– učinkovita raba virov,

– poraba tekočin za obdelavo kovin na proizvedeni izdelek.

3.3.1

Poraba tekočin za obdelavo kovin na proizvedeni izdelek

kg (ali l)/kg končnega izdelka ali proizvedenega dela

Proizvajalci kovinskih izdelkov

Količina tekočin za obdelavo kovin, porabljena v proizvodnih procesih, deljena s količino končnih izdelkov ali proizvedenih delov

Lokacija

Učinkovita raba materialov

Podjetje dosega stalne (tj. vsakoletne) izboljšave v okoljski uspešnosti, ki se odražajo v izboljšavah pri vsaj naslednjih kazalnikih:

—

poraba energije na proizvedeni izdelek,

| — | učinkovita raba virov, |
| --- | --- |

—

učinkovita raba virov,

| — | poraba tekočin za obdelavo kovin na proizvedeni izdelek. |
| --- | --- |

—

poraba tekočin za obdelavo kovin na proizvedeni izdelek.

3.3.1

Poraba hladilnih maziv na proizvedeni del

l/proizvedeni del

Proizvajalci kovinskih izdelkov

Količina hladilnih maziv, porabljena v proizvodnih procesih/operacijah na proizvedeni del

Lokacija

Učinkovita raba materialov

Podjetje dosega stalne (tj. vsakoletne) izboljšave v okoljski uspešnosti, ki se odražajo v izboljšavah pri vsaj naslednjih kazalnikih:

| — | poraba energije na proizvedeni izdelek, |
| --- | --- |

—

poraba energije na proizvedeni izdelek,

| — | učinkovita raba virov, |
| --- | --- |

—

učinkovita raba virov,

| — | poraba tekočin za obdelavo kovin na proizvedeni izdelek. |
| --- | --- |

—

poraba tekočin za obdelavo kovin na proizvedeni izdelek.

3.3.2

Poraba energije

kWh/kg končnega izdelka ali proizvedenega dela

Proizvajalci kovinskih izdelkov

Poraba energije v proizvodnem obratu za proizvodnjo izdelkov ali delov, deljena s količino končnega izdelka ali proizvedenega dela

Obrat

Energijska učinkovitost

Podjetje dosega stalne (tj. vsakoletne) izboljšave v okoljski uspešnosti, ki se odražajo v izboljšavah pri vsaj naslednjih kazalnikih:

| — | poraba energije na proizvedeni izdelek, |
| --- | --- |

—

poraba energije na proizvedeni izdelek,

| — | učinkovita raba virov, |
| --- | --- |

—

učinkovita raba virov,

| — | poraba tekočin za obdelavo kovin na proizvedeni izdelek. |
| --- | --- |

—

poraba tekočin za obdelavo kovin na proizvedeni izdelek.

3.1.3,

3.3.3,

3.3.4,

3.3.7

Za posamezne ustrezne stroje: skupna poraba energije na stroj med prekinitvijo obratovanja

kWh/uro

Proizvajalci kovinskih izdelkov

Količina energije, ki jo stroji porabijo med prekinitvijo obratovanja, na uro

Obrat

Energijska učinkovitost

Vsi stroji za obdelavo kovin imajo zeleni način stanja pripravljenosti ali oznako z navedbo, kdaj je potreben ročni izklop.

3.3.4

Ponovno uporabljeno olje

l olja/leto

Proizvajalci kovinskih izdelkov

Količina rezalnih olj, zajeta iz proizvodnih procesov na leto

Obrat

Učinkovita raba materialov

Vsebnost olja/vlage v ostružkih in obruskih je nižja od 2 % oziroma 8 %.

3.3.5

Skupna potrebna energija za postopek kovanja

kWh/kg končnega izdelka ali proizvedenega dela

Proizvajalci kovinskih izdelkov

Skupna energija, potrebna za postopek kovanja, deljena s količino končnega izdelka ali proizvedenega dela

Obrat

Učinkovita raba materialov

Podjetje dosega stalne (tj. vsakoletne) izboljšave v okoljski uspešnosti, ki se odražajo v izboljšavah pri vsaj naslednjih kazalnikih:

| — | poraba energije na proizvedeni izdelek, |
| --- | --- |

—

poraba energije na proizvedeni izdelek,

| — | učinkovita raba virov, |
| --- | --- |

—

učinkovita raba virov,

| — | poraba tekočin za obdelavo kovin na proizvedeni izdelek. |
| --- | --- |

—

poraba tekočin za obdelavo kovin na proizvedeni izdelek.

3.3.6

Poraba energije za barvanje

kWh/m2 prekrite/prebarvane površine

Proizvajalci kovinskih izdelkov

Poraba energije za barvanje izdelkov/delov, deljena s površino prekritih ali prebarvanih proizvedenih izdelkov ali delov

Lokacija

Energijska učinkovitost

Podjetje dosega stalne (tj. vsakoletne) izboljšave v okoljski uspešnosti, ki se odražajo v izboljšavah pri vsaj naslednjih kazalnikih:

| — | poraba energije na proizvedeni izdelek, |
| --- | --- |

—

poraba energije na proizvedeni izdelek,

| — | učinkovita raba virov, |
| --- | --- |

—

učinkovita raba virov,

| — | poraba tekočin za obdelavo kovin na proizvedeni izdelek. |
| --- | --- |

—

poraba tekočin za obdelavo kovin na proizvedeni izdelek.

3.3.8

---

(1)  Znanstveno in politično poročilo je javno dostopno na spletišču JRC na naslovu: https://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/fab_metal_prod.html. Sklepne ugotovitve v zvezi z najboljšimi praksami okoljskega ravnanja in njihovo uporabo ter opredeljeni posebni kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti iz tega sektorskega referenčnega dokumenta temeljijo na ugotovitvah znanstvenega in političnega poročila. V njem so na voljo vse sekundarne informacije in tehnične podrobnosti.

(2)  Uredba Sveta (EGS) št. 1836/93 z dne 29. junija 1993 o prostovoljnem sodelovanju gospodarskih družb industrijskega sektorja v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (UL L 168, 10.7.1993, str. 1).

(3)  Uredba (ES) št. 761/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2001 o prostovoljnem sodelovanju organizacij v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS) (UL L 114, 24.4.2001, str. 1).

(4)  V skladu s Prilogo IV(B.(f)) k uredbi EMAS okoljska izjava vsebuje „povzetek dostopnih podatkov o okoljski uspešnosti organizacije glede na njene pomembne okoljske vidike. Poročanje temelji na glavnih kazalnikih okoljske uspešnosti in posebnih kazalnikih okoljske uspešnosti iz oddelka C. Če splošni in posamični okoljski cilji obstajajo, se sporočijo ustrezni podatki.“ Oddelek C.3 Priloge IV navaja, da „[V]saka organizacija tudi letno poroča o svoji uspešnosti glede pomembnih neposrednih in posrednih okoljskih vidikov in vplivov, povezanih z njenimi glavnimi poslovnimi dejavnostmi, ki so merljivi in preverljivi ter še niso zajeti z glavnimi kazalniki. Če so na voljo, organizacija upošteva sektorske referenčne dokumente iz člena 46 za lažjo opredelitev ustreznih, za posamezen sektor značilnih kazalnikov.“

(5)  Podroben opis vsake od najboljših praks s praktičnimi smernicami o tem, kako jih izvajati, je v poročilu o najboljših praksah, ki ga je objavilo Skupno raziskovalno središče in je na voljo na naslovu: http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/BEMP_FabMetProd_BackgroundReport.pdf. Organizacije ga lahko uporabijo, če želijo izvedeti več o nekaterih najboljših praksah, opisanih v tem SRD.

(6)  Uredba (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Revizija 2 in o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3037/90 kakor tudi nekaterih uredb ES o posebnih statističnih področjih (UL L 393, 30.12.2006, str. 1). Opomba: Kratica NACE pomeni Nomenclature statistique des Activités économiques dans la Communauté Européenne (Statistična klasifikacija gospodarskih dejavnosti v Evropski skupnosti).

(*)  Samo dejavnosti majhnega obsega (znatno manjše od pragov iz direktive o industrijskih emisijah z bistveno drugačnimi proizvodnimi procesi, npr. veliko več ročnih kot avtomatiziranih procesov).

(**)  Za te dejavnosti se šteje, da so zajete, kolikor zadevni izdelki vsebujejo predvsem kovino.

(7)  Informacije o referenčnih dokumentih o najboljših razpoložljivih tehnikah so na voljo na: https://eippcb.jrc.ec.europa.eu/index.html.

(8)  Iznos (v kazalnikih izražen kot kg končnega izdelka ali proizvedenega dela) se lahko izrazi na različne načine: število delov, kg izdelkov itd., odvisno od vrste izdelkov in njihove homogenosti/heterogenosti. Podjetja lahko za izražanje iznosa izberejo ustrezno metriko.

(9)  Podjetja, ki za energijo uporabljajo odpadne materiale, npr. toploto, ki jo proizvedejo druga podjetja, morajo imeti vzpostavljene ustrezne in učinkovite sisteme za obdelavo emisij, da se prepreči onesnaževanje zraka.

(10)  Popoln seznam obstoječih referenčnih dokumentov o najboljših razpoložljivih tehnikah je na voljo na naslovu: http://eippcb.jrc.ec.europa.eu/reference/.

(11)  Direktiva 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta: https://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2010:334:0017:0119:sl:PDF.

(12)  Na primer rekuperacija toplotne energije za ogrevanje stavbe s toplotnim izmenjevalnikom.

(13)  

  Image 2
  , ki se izračuna, ko so izklopljeni vsi porabniki zraka, je seštevek časa delovanja vseh posameznih kompresorjev, pomnožen s prostornino kompresorja, deljen s celotnim časom pripravljenosti in skupno nazivno prostornino kompresorjev v sistemu.

(14)  Glavni kazalniki EMAS so navedeni v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 1221/2009 (točka 2 oddelka C).

(15)  Številke se nanašajo na oddelke v tem dokumentu.

---

| 25.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 420/87 |
| --- | --- | --- | --- |

25.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 420/87

---

SKLEP KOMISIJE (EU) 2021/2054

z dne 8. novembra 2021

o sektorskem referenčnem dokumentu v zvezi z najboljšimi praksami okoljskega ravnanja, kazalniki okoljske uspešnosti in merili odličnosti za sektor telekomunikacijskih storitev ter storitev informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) za namene Uredbe (ES) št. 1221/2009 Evropskega parlamenta in Sveta

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1221/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o prostovoljnem sodelovanju organizacij v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS), razveljavitvi Uredbe (ES) št. 761/2001 ter odločb Komisije 2001/681/ES in 2006/193/ES (1) in zlasti člena 46(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1221/2009 določa, da mora Komisija za posamezne gospodarske sektorje pripraviti sektorske referenčne dokumente. Ti morajo vključevati najboljše prakse okoljskega ravnanja, kazalnike okoljske uspešnosti ter po potrebi merila odličnosti in sisteme za ocenjevanje ravni okoljske uspešnosti. Organizacije, ki so registrirane v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo, vzpostavljenem z Uredbo (ES) št. 1221/2009, ali se pripravljajo na registracijo, morajo sektorske referenčne dokumente upoštevati pri razvoju svojega sistema okoljskega ravnanja in oceni svoje okoljske uspešnosti v okoljski izjavi ali posodobljeni okoljski izjavi, pripravljeni v skladu s Prilogo IV k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1221/2009 določa, da mora Komisija za posamezne gospodarske sektorje pripraviti sektorske referenčne dokumente. Ti morajo vključevati najboljše prakse okoljskega ravnanja, kazalnike okoljske uspešnosti ter po potrebi merila odličnosti in sisteme za ocenjevanje ravni okoljske uspešnosti. Organizacije, ki so registrirane v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo, vzpostavljenem z Uredbo (ES) št. 1221/2009, ali se pripravljajo na registracijo, morajo sektorske referenčne dokumente upoštevati pri razvoju svojega sistema okoljskega ravnanja in oceni svoje okoljske uspešnosti v okoljski izjavi ali posodobljeni okoljski izjavi, pripravljeni v skladu s Prilogo IV k navedeni uredbi.

| (2) | V skladu z Uredbo (ES) št. 1221/2009 je morala Komisija pripraviti delovni načrt in v njem določiti okvirni seznam sektorjev, ki bodo veljali za prednostne pri sprejemanju sektorskih in medsektorskih referenčnih dokumentov. Kot prednostni sektor je v tem delovnem načrtu (2) določila sektor telekomunikacijskih storitev ter storitev informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT). |
| --- | --- |

(2)

V skladu z Uredbo (ES) št. 1221/2009 je morala Komisija pripraviti delovni načrt in v njem določiti okvirni seznam sektorjev, ki bodo veljali za prednostne pri sprejemanju sektorskih in medsektorskih referenčnih dokumentov. Kot prednostni sektor je v tem delovnem načrtu (2) določila sektor telekomunikacijskih storitev ter storitev informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT).

| (3) | V sektorskem referenčnem dokumentu za sektor telekomunikacijskih storitev in storitev IKT bi bilo treba opredeliti najboljše prakse okoljskega ravnanja za vse ponudnike telekomunikacijskih storitev in storitev IKT, vključno s telekomunikacijskimi operaterji, svetovalnimi podjetji za IKT, podjetji za obdelavo podatkov in gostiteljstvo, razvijalci in založniki programske opreme, radiodifuzijskimi hišami ter podjetji za namestitev opreme IKT in vzpostavitev strani. Kadar je to mogoče in smiselno, bi bilo treba za posamezne najboljše prakse okoljskega ravnanja navesti tudi kazalnike okoljske uspešnosti in merila odličnosti. |
| --- | --- |

(3)

V sektorskem referenčnem dokumentu za sektor telekomunikacijskih storitev in storitev IKT bi bilo treba opredeliti najboljše prakse okoljskega ravnanja za vse ponudnike telekomunikacijskih storitev in storitev IKT, vključno s telekomunikacijskimi operaterji, svetovalnimi podjetji za IKT, podjetji za obdelavo podatkov in gostiteljstvo, razvijalci in založniki programske opreme, radiodifuzijskimi hišami ter podjetji za namestitev opreme IKT in vzpostavitev strani. Kadar je to mogoče in smiselno, bi bilo treba za posamezne najboljše prakse okoljskega ravnanja navesti tudi kazalnike okoljske uspešnosti in merila odličnosti.

| (4) | S temi najboljšimi praksami okoljskega ravnanja za navedeni sektor (3) bi bilo treba na štirih glavnih področjih določiti konkretne ukrepe za splošno izboljšanje okoljskega ravnanja podjetij. Ta glavna področja, za katera se šteje, da so v največjo podporo prizadevanjem vseh ponudnikov telekomunikacijskih storitev in storitev IKT, so medsektorska vprašanja, podatkovni centri, elektronska komunikacijska omrežja ter izboljšanje energetske učinkovitosti in okoljske uspešnosti v drugih sektorjih. |
| --- | --- |

(4)

S temi najboljšimi praksami okoljskega ravnanja za navedeni sektor (3) bi bilo treba na štirih glavnih področjih določiti konkretne ukrepe za splošno izboljšanje okoljskega ravnanja podjetij. Ta glavna področja, za katera se šteje, da so v največjo podporo prizadevanjem vseh ponudnikov telekomunikacijskih storitev in storitev IKT, so medsektorska vprašanja, podatkovni centri, elektronska komunikacijska omrežja ter izboljšanje energetske učinkovitosti in okoljske uspešnosti v drugih sektorjih.

| (5) | Da bi se organizacijam v sektorju telekomunikacijskih storitev in storitev IKT, okoljskim preveriteljem, nacionalnim organom, organom za akreditiranje in licenciranje ter drugim operaterjem omogočilo dovolj časa, da se pripravijo na sprejetje sektorskih referenčnih dokumentov za sektor telekomunikacijskih storitev in storitev IKT, bi bilo treba datum uporabe tega sklepa odložiti. |
| --- | --- |

(5)

Da bi se organizacijam v sektorju telekomunikacijskih storitev in storitev IKT, okoljskim preveriteljem, nacionalnim organom, organom za akreditiranje in licenciranje ter drugim operaterjem omogočilo dovolj časa, da se pripravijo na sprejetje sektorskih referenčnih dokumentov za sektor telekomunikacijskih storitev in storitev IKT, bi bilo treba datum uporabe tega sklepa odložiti.

| (6) | Komisija se je pri pripravi sektorskega referenčnega dokumenta posvetovala z državami članicami in drugimi zainteresiranimi stranmi v skladu z Uredbo (ES) št. 1221/2009. |
| --- | --- |

(6)

Komisija se je pri pripravi sektorskega referenčnega dokumenta posvetovala z državami članicami in drugimi zainteresiranimi stranmi v skladu z Uredbo (ES) št. 1221/2009.

| (7) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 49 Uredbe (ES) št. 1221/2009 – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 49 Uredbe (ES) št. 1221/2009 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sektorski referenčni dokument v zvezi z najboljšimi praksami okoljskega ravnanja, sektorskimi kazalniki okoljske uspešnosti in merili odličnosti za sektor telekomunikacijskih storitev ter storitev informacijske in komunikacijske tehnologije (IKT) je določen v Prilogi.

Člen 2

Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 25. marca 2022.

V Bruslju, 8. novembra 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 342, 22.12.2009, str. 1.

1

(2)  Sporočilo Komisije – Priprava delovnega načrta, ki določa okvirni seznam sektorjev za sprejetje sektorskih in medsektorskih referenčnih dokumentov v skladu z Uredbo (ES) št. 1221/2009 o prostovoljnem sodelovanju organizacij v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS) (UL C 358, 8.12.2011, str. 2).

2

(3)  Canfora, P., Gaudillat, P., Antonopoulos, I., Dri, M., Best Environmental Management Practice in the Telecommunications and ICT Services sector (Najboljša praksa okoljskega ravnanja za sektor telekomunikacijskih storitev in storitev IKT), EUR 30365 EN, Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg, 2020, ISBN 978-92-76-21574-5, doi:10.2760/354984, JRC121781; https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC121781.

3

---

PRILOGA

Vsebina

| 1. | UVOD | 90 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | PODROČJE UPORABE | 92 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | NAJBOLJŠE PRAKSE OKOLJSKEGA RAVNANJA, SEKTORSKI KAZALNIKI OKOLJSKE USPEŠNOSTI IN MERILA ODLIČNOSTI ZA SEKTOR TELEKOMUNIKACIJSKIH STORITEV IN STORITEV IKT | 96 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | Najboljše prakse okoljskega ravnanja za medsektorska vprašanja | 96 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Čim boljše izkoriščanje sistema okoljskega ravnanja | 96 |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Javno naročanje trajnostnih proizvodov in storitev IKT | 97 |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Optimizacija porabe energije naprav za končne uporabnike | 98 |
| --- | --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Uporaba energije iz obnovljivih virov in nizkoogljične energije | 99 |
| --- | --- | --- |

3.1.4.

| 3.1.5. | Učinkovita raba virov opreme IKT s preprečevanjem nastajanja odpadkov, ponovno uporabo in recikliranjem | 99 |
| --- | --- | --- |

3.1.5.

| 3.1.6. | Zmanjšanje povpraševanja po podatkovnem prometu z zeleno programsko opremo | 100 |
| --- | --- | --- |

3.1.6.

| 3.2. | Najboljše prakse okoljskega ravnanja za podatkovne centre | 101 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Izvajanje sistema upravljanja energije za podatkovne centre (vključno z merjenjem, spremljanjem in upravljanjem IKT in druge opreme) | 101 |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Opredelitev in izvajanje politike upravljanja in hrambe podatkov | 102 |
| --- | --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Izboljšanje upravljanja in zasnove pretoka zraka | 103 |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Izboljšanje upravljanja hlajenja | 103 |
| --- | --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Pregled in prilagoditev nastavitev temperature in vlažnosti | 104 |
| --- | --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Najboljše prakse okoljskega ravnanja v zvezi z izbiro in uporabo nove opreme za podatkovne centre | 105 |
| --- | --- | --- |

3.2.6.

| 3.2.6.1. | Izbira in uporaba okolju prijazne opreme za podatkovne centre | 105 |
| --- | --- | --- |

3.2.6.1.

| 3.2.7. | Najboljše prakse okoljskega ravnanja v zvezi z novogradnjo ali obnovo podatkovnih centrov | 106 |
| --- | --- | --- |

3.2.7.

| 3.2.7.1. | Načrtovanje novih podatkovnih centrov | 106 |
| --- | --- | --- |

3.2.7.1.

| 3.2.7.2. | Ponovna uporaba odpadne toplote podatkovnega centra | 106 |
| --- | --- | --- |

3.2.7.2.

| 3.2.7.3. | Zasnova stavbe podatkovnega centra in fizični razpored | 107 |
| --- | --- | --- |

3.2.7.3.

| 3.2.7.4. | Določitev geografske lokacije novega podatkovnega centra | 107 |
| --- | --- | --- |

3.2.7.4.

| 3.2.7.5. | Uporaba alternativnih virov vode | 108 |
| --- | --- | --- |

3.2.7.5.

| 3.3. | Najboljše prakse okoljskega ravnanja za elektronska komunikacijska omrežja | 109 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Izboljšanje upravljanja energije obstoječih omrežij | 109 |
| --- | --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Izboljšanje obvladovanja tveganja za elektromagnetna polja z ocenjevanjem in preglednostjo podatkov | 110 |
| --- | --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Izbor in uporaba energetsko učinkovitejše opreme za elektronsko komunikacijsko omrežje | 111 |
| --- | --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Namestitev in nadgradnja telekomunikacijskih omrežij | 112 |
| --- | --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Zmanjšanje vplivov na okolje pri gradnji ali obnovi telekomunikacijskih omrežij | 113 |
| --- | --- | --- |

3.3.5.

| 3.4. | Izboljšanje energijske učinkovitosti in okoljske uspešnosti v drugih sektorjih („prakse, ki jih organizacije IKT izvajajo za okolju prijaznejše druge sektorje“) | 114 |
| --- | --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Prakse, ki jih organizacije IKT izvajajo za okolju prijaznejše druge sektorje | 114 |
| --- | --- | --- |

3.4.1.

| 4. | PRIPOROČENI KLJUČNI SEKTORSKI KAZALNIKI OKOLJSKE USPEŠNOSTI | 115 |
| --- | --- | --- |

4.

1.   UVOD

Ta sektorski referenčni dokument (v nadaljnjem besedilu: SRD) temelji na podrobnem znanstvenem in političnem poročilu (1) (v nadaljnjem besedilu: poročilo o najboljših praksah), ki ga je pripravilo Skupno raziskovalno središče Evropske komisije (JRC).

Upoštevni pravni okvir

Sistem Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (v nadaljnjem besedilu: sistem EMAS), v katerem lahko organizacije prostovoljno sodelujejo, je bil vzpostavljen leta 1993 z Uredbo Sveta (EGS) št. 1836/93 (2). Pozneje je bil sistem EMAS dvakrat obsežno spremenjen, in sicer z:

| | Uredbo (ES) št. 761/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (3) ter |
| --- | --- |

Uredbo (ES) št. 761/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (3) ter

| | Uredbo (ES) št. 1221/2009 Evropskega parlamenta in Sveta. |
| --- | --- |

Uredbo (ES) št. 1221/2009 Evropskega parlamenta in Sveta.

Pomemben nov element najnovejše revizije, ki je začela veljati 11. januarja 2010, je člen 46 o pripravi SRD. SRD morajo vključevati najboljše prakse okoljskega ravnanja, kazalnike okoljske uspešnosti za posamezne sektorje ter po potrebi merila odličnosti in sisteme za ocenjevanje ravni okoljske uspešnosti.

Razumevanje in uporaba tega dokumenta

Sistem Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS) je sistem, v katerem lahko prostovoljno sodelujejo organizacije, ki so se zavezale stalnemu okoljskemu izboljševanju. V zvezi s tem ta SRD vsebuje posebne smernice za sektor telekomunikacijskih storitev in storitev IKT, v njem pa so poudarjene tudi številne možnosti za izboljšanje in najboljše prakse.

Dokument je pripravila Evropska komisija, pri čemer je uporabila prispevke zainteresiranih strani. Tehnična delovna skupina, ki so jo sestavljali strokovnjaki in zainteresirane strani iz sektorja, je pod vodstvom Skupnega raziskovalnega središča razpravljala o najboljših praksah okoljskega ravnanja, kazalnikih okoljske uspešnosti za posamezne sektorje in merilih odličnosti, ki so opisani v tem dokumentu, ter o njih sprejela dogovor, zlasti navedena merila pa so se štela za reprezentativna glede ravni okoljske uspešnosti, ki jih dosegajo najuspešnejše organizacije v sektorju.

Namen SRD je pomagati vsem organizacijam, ki nameravajo izboljšati svojo okoljsko uspešnost, in jih pri tem podpirati, tako da zagotavlja zamisli in navdih ter praktične in tehnične smernice.

Ta SRD je namenjen predvsem organizacijam, ki so že registrirane v sistemu EMAS, nato organizacijam, ki razmišljajo, da bi se v prihodnosti registrirale v ta sistem, in nazadnje vsem organizacijam, ki želijo izvedeti več o najboljših praksah okoljskega ravnanja, da bodo lahko izboljšale svojo okoljsko uspešnost. Zato je cilj tega dokumenta spodbujati vse organizacije iz sektorja telekomunikacijskih storitev in storitev IKT k osredotočanju na ustrezne neposredne in posredne okoljske vidike ter k iskanju informacij o najboljših praksah okoljskega ravnanja, pa tudi k osredotočanju na ustrezne sektorske kazalnike okoljske uspešnosti za merjenje okoljske uspešnosti in merila odličnosti.

Kako bi morale organizacije, registrirane v sistemu EMAS, upoštevati SRD

V skladu z Uredbo (ES) št. 1221/2009 organizacije, registrirane v sistemu EMAS, SRD upoštevajo na dveh različnih ravneh:

| 1. | pri oblikovanju in izvajanju sistema okoljskega ravnanja ob upoštevanju okoljskih pregledov (člen 4(1)(b)):
  organizacije bi morale uporabiti ustrezne elemente SRD pri opredeljevanju in pregledovanju svojih posamičnih in splošnih okoljskih ciljev v skladu z ustreznimi okoljskimi vidiki, opredeljenimi pri okoljskem pregledu in v politiki, ter pri sprejemanju odločitev o ukrepih za izboljšanje svoje okoljske uspešnosti; |
| --- | --- |

1.

pri oblikovanju in izvajanju sistema okoljskega ravnanja ob upoštevanju okoljskih pregledov (člen 4(1)(b)):

organizacije bi morale uporabiti ustrezne elemente SRD pri opredeljevanju in pregledovanju svojih posamičnih in splošnih okoljskih ciljev v skladu z ustreznimi okoljskimi vidiki, opredeljenimi pri okoljskem pregledu in v politiki, ter pri sprejemanju odločitev o ukrepih za izboljšanje svoje okoljske uspešnosti;

| 2. | pri pripravi okoljske izjave (člen 4(1)(d) in člen 4(4)):







  (a) | organizacije bi morale pri izbiranju kazalnikov v SRD (4), ki jih bodo uporabile za poročanje o okoljski uspešnosti, upoštevati ustrezne sektorske kazalnike okoljske uspešnosti.
  Organizacije bi morale pri izbiranju sklopa kazalnikov za poročanje upoštevati kazalnike, predlagane v ustreznih SRD, in njihovo ustreznost v zvezi glede na pomembne okoljske vidike, ki so jih opredelile v svojem okoljskem pregledu. Kazalnike je treba upoštevati le, če so pomembni za okoljske vidike, ki so bili v okoljskem pregledu opredeljeni kot najpomembnejši. |
| --- | --- | --- |

2.

pri pripravi okoljske izjave (člen 4(1)(d) in člen 4(4)):

(a)

organizacije bi morale pri izbiranju kazalnikov v SRD (4), ki jih bodo uporabile za poročanje o okoljski uspešnosti, upoštevati ustrezne sektorske kazalnike okoljske uspešnosti.

Organizacije bi morale pri izbiranju sklopa kazalnikov za poročanje upoštevati kazalnike, predlagane v ustreznih SRD, in njihovo ustreznost v zvezi glede na pomembne okoljske vidike, ki so jih opredelile v svojem okoljskem pregledu. Kazalnike je treba upoštevati le, če so pomembni za okoljske vidike, ki so bili v okoljskem pregledu opredeljeni kot najpomembnejši.

| (b) | Organizacije bi morale pri poročanju o okoljski uspešnosti in drugih dejavnikih v zvezi z okoljsko uspešnostjo v okoljski izjavi navesti, kako so upoštevale ustrezne najboljše prakse okoljskega ravnanja in merila odličnosti, če so na voljo.
  Opisati bi morale, kako so uporabile ustrezne najboljše prakse okoljskega ravnanja in merila odličnosti (ki kažejo raven okoljske uspešnosti, ki jo dosegajo najuspešnejše organizacije) za opredelitev ukrepov in dejanj ter morebiti za določitev prednostnih nalog za (dodatno) izboljšanje svoje okoljske uspešnosti. Vendar izvajanje najboljših praks okoljskega ravnanja ali izpolnjevanje opredeljenih meril odličnosti ni obvezno, saj zaradi prostovoljne narave sistema EMAS organizacije same ocenijo izvedljivost meril in izvajanja najboljših praks z vidika stroškov in koristi.
  Podobno kot pri kazalnikih okoljske uspešnosti bi morale organizacije oceniti tudi ustreznost in uporabo najboljših praks okoljskega ravnanja in meril odličnosti glede na pomembne okoljske vidike, ki jih opredelijo v svojih okoljskih pregledih, ter glede na tehnične in finančne vidike. |
| --- | --- |

(b)

Organizacije bi morale pri poročanju o okoljski uspešnosti in drugih dejavnikih v zvezi z okoljsko uspešnostjo v okoljski izjavi navesti, kako so upoštevale ustrezne najboljše prakse okoljskega ravnanja in merila odličnosti, če so na voljo.

Opisati bi morale, kako so uporabile ustrezne najboljše prakse okoljskega ravnanja in merila odličnosti (ki kažejo raven okoljske uspešnosti, ki jo dosegajo najuspešnejše organizacije) za opredelitev ukrepov in dejanj ter morebiti za določitev prednostnih nalog za (dodatno) izboljšanje svoje okoljske uspešnosti. Vendar izvajanje najboljših praks okoljskega ravnanja ali izpolnjevanje opredeljenih meril odličnosti ni obvezno, saj zaradi prostovoljne narave sistema EMAS organizacije same ocenijo izvedljivost meril in izvajanja najboljših praks z vidika stroškov in koristi.

Podobno kot pri kazalnikih okoljske uspešnosti bi morale organizacije oceniti tudi ustreznost in uporabo najboljših praks okoljskega ravnanja in meril odličnosti glede na pomembne okoljske vidike, ki jih opredelijo v svojih okoljskih pregledih, ter glede na tehnične in finančne vidike.

V okoljski izjavi ni treba poročati o elementih SRD (kazalnikih, najboljših praksah okoljskega ravnanja ali merilih odličnosti), ki se ne štejejo za ustrezne glede na znatne okoljske vidike, ki jih je organizacija opredelila v svojem okoljskem pregledu, oziroma teh elementov ni treba opisati.

Sodelovanje v sistemu EMAS je stalen proces. Organizacija prouči posamezne teme v SRD vsakič, ko namerava izboljšati svojo okoljsko uspešnost (in kadar pregleduje svojo okoljsko uspešnost), da dobi navdih glede naslednjih vprašanj, ki jih bo obravnavala v okviru postopnega pristopa.

Okoljski preveritelji EMAS preverijo, ali je organizacija upoštevala SRD pri pripravi okoljske izjave in kako ga je upoštevala (člen 18(5)(d) Uredbe (ES) št. 1221/2009).

Akreditirani okoljski preveritelji bodo pri opravljanju presoje potrebovali dokaze o tem, kako je organizacija izbrala in upoštevala ustrezne elemente SRD na podlagi okoljskega pregleda. Preveritelji ne preverjajo skladnosti z opisanimi merili odličnosti, temveč dokaze o tem, kako se je SRD uporabil kot smernica za opredelitev kazalnikov in ustreznih prostovoljnih ukrepov, ki jih organizacija lahko izvede za izboljšanje svoje okoljske uspešnosti.

Glede na prostovoljno naravo sistema EMAS in SRD se organizacijam ne bi smelo naložiti nesorazmerno breme za zagotovitev takih dokazov. Preveritelji zlasti ne zahtevajo utemeljitve za vsako posamezno najboljšo prakso, sektorski kazalnik okoljske uspešnosti ali merilo odličnosti, ki so navedeni v SRD in za katere organizacija na podlagi svojega okoljskega pregleda meni, da niso pomembni. Kljub temu lahko predlagajo ustrezne dodatne elemente, ki bi jih lahko organizacija upoštevala v prihodnosti, s čimer bi dodatno dokazala svojo zavezanost stalnemu izboljševanju okoljske uspešnosti.

Struktura sektorskega referenčnega dokumenta

Ta dokument je sestavljen iz štirih poglavij. V poglavju 1 je predstavljen pravni okvir sistema EMAS in opisan način uporabe tega dokumenta, v poglavju 2 pa je opredeljeno področje uporabe tega SRD. V poglavju 3 so na kratko opisane različne najboljše prakse okoljskega ravnanja (5) in navedene informacije o njihovi uporabi. Navedeni so tudi posebni kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti, če jih je bilo mogoče opredeliti za določeno najboljšo prakso okoljskega ravnanja. Vendar meril odličnosti za vse najboljše prakse okoljskega ravnanja ni bilo mogoče opredeliti, ker so bili na nekaterih področjih na voljo omejeni podatki ali ker se posebni pogoji posameznega podjetja in/ali lokacije (npr. okoljski in podnebni pogoji za podatkovne centre, dostopnost oddaljenih baznih postaj) tako razlikujejo, da merilo odličnosti ne bi bilo smiselno. Tudi kadar so merila odličnosti navedena, pa niso mišljena kot cilji, ki jih morajo doseči vsa podjetja, ali kot metrika, s katero se primerja okoljska uspešnost podjetij v sektorju, ampak kot ukrep morebitne pomoči posameznim podjetjem pri ocenjevanju doseženega napredka in spodbujanju nadaljnjega izboljševanja. Nazadnje je v poglavju 4 predstavljena obsežna preglednica z izbranimi najpomembnejšimi kazalniki okoljske uspešnosti, ustreznimi razlagami in povezanimi merili odličnosti.

2.   PODROČJE UPORABE

Ta referenčni dokument obravnava okoljsko uspešnost sektorja telekomunikacijskih storitev in storitev IKT (6). Najboljše prakse okoljskega ravnanja, opisane v tem dokumentu, so bile določene kot najboljše prakse, ki lahko podprejo prizadevanja vseh ponudnikov telekomunikacijskih storitev in storitev IKT, in sicer telekomunikacijskih operaterjev, svetovalnih podjetij za IKT, podjetij za obdelavo podatkov in gostiteljstvo, razvijalcev in založnikov programske opreme, radiodifuzijskih hiš, podjetij za namestitev opreme IKT in vzpostavitev lokacij itd. Velike organizacije, ki hranijo in obdelujejo veliko količino podatkov o svojih strankah, dobavni verigi in/ali proizvodih (npr. javne uprave, bolnišnice, univerze, banke), lahko prav tako najdejo več najboljših praks okoljskega ravnanja, pomembnih za njihove dejavnosti.

Podjetja in organizacije iz sektorja telekomunikacijskih storitev in storitev IKT, ki spadajo na področje uporabe tega poročila, so navedene v nadaljevanju.

| | Samo nekatere podkategorije založništva (koda NACE 58): | 58.21 Izdajanje računalniških iger; |
| --- | --- | --- |

Samo nekatere podkategorije založništva (koda NACE 58):

58.21 Izdajanje računalniških iger;

| | 58.29 Drugo izdajanje programja. |
| --- | --- |

58.29 Drugo izdajanje programja.

| | Vse podkategorije telekomunikacijskih dejavnosti (koda NACE 61): | 61.1 Telekomunikacijske dejavnosti po vodih; |
| --- | --- | --- |

Vse podkategorije telekomunikacijskih dejavnosti (koda NACE 61):

61.1 Telekomunikacijske dejavnosti po vodih;

| | 61.2 Brezžične telekomunikacijske dejavnosti; |
| --- | --- |

61.2 Brezžične telekomunikacijske dejavnosti;

| | 61.3 Satelitske telekomunikacijske dejavnosti; |
| --- | --- |

61.3 Satelitske telekomunikacijske dejavnosti;

| | 61.9 Druge telekomunikacijske dejavnosti. |
| --- | --- |

61.9 Druge telekomunikacijske dejavnosti.

| | Vse podkategorije računalniškega programiranja, svetovanja in drugih s tem povezanih dejavnosti (koda NACE 62): | 62.01 Računalniško programiranje; |
| --- | --- | --- |

Vse podkategorije računalniškega programiranja, svetovanja in drugih s tem povezanih dejavnosti (koda NACE 62):

62.01 Računalniško programiranje;

| | 62.02 Svetovanje o računalniških napravah in programih; |
| --- | --- |

62.02 Svetovanje o računalniških napravah in programih;

| | 62.03 Upravljanje računalniških naprav in sistemov; |
| --- | --- |

62.03 Upravljanje računalniških naprav in sistemov;

| | 62.09 Druge z informacijsko tehnologijo in računalniškimi storitvami povezane dejavnosti. |
| --- | --- |

62.09 Druge z informacijsko tehnologijo in računalniškimi storitvami povezane dejavnosti.

| | Samo nekatere podkategorije informiranja (koda NACE 63): | 63.11 Obdelava podatkov in s tem povezane dejavnosti; |
| --- | --- | --- |

Samo nekatere podkategorije informiranja (koda NACE 63):

63.11 Obdelava podatkov in s tem povezane dejavnosti;

| | 63.12 Obratovanje spletnih portalov. |
| --- | --- |

63.12 Obratovanje spletnih portalov.

Poleg te osrednje ciljne skupine lahko več pomembnih najboljših praks okoljskega ravnanja zaradi vse večje digitalizacije najdejo tudi druge vrste organizacij, uvrščene v NACE, vendar ne spadajo med navedene kode NACE:

| — | Izdajanje knjig, periodike in drugo založništvo (koda NACE 58.1) prek interneta, |
| --- | --- |

—

Izdajanje knjig, periodike in drugo založništvo (koda NACE 58.1) prek interneta,

| — | Dejavnosti v zvezi s filmi, video- in zvočnimi zapisi (koda NACE 59), |
| --- | --- |

—

Dejavnosti v zvezi s filmi, video- in zvočnimi zapisi (koda NACE 59),

| — | Radijska in televizijska dejavnost (koda NACE 60) prek interneta, |
| --- | --- |

—

Radijska in televizijska dejavnost (koda NACE 60) prek interneta,

| — | Dejavnost tiskovnih agencij (koda NACE 63.91), |
| --- | --- |

—

Dejavnost tiskovnih agencij (koda NACE 63.91),

| — | Drugo informiranje (koda NACE 63.99). |
| --- | --- |

—

Drugo informiranje (koda NACE 63.99).

Več pomembnih najboljših praks okoljskega ravnanja lahko najdejo tudi druge organizacije, ki so uvrščene na druga področja NACE in ki morajo kot pomemben del svojih dejavnosti upravljati ali voditi velike infrastrukture za shranjevanje podatkov, obdelavo podatkov in/ali telekomunikacijo. To so na primer organizacije z naslednjih področij:

| — | Razmnoževanje posnetih nosilcev zapisa (koda NACE 18.20), |
| --- | --- |

—

Razmnoževanje posnetih nosilcev zapisa (koda NACE 18.20),

| — | Dejavnost klicnih centrov (koda NACE 82.20), |
| --- | --- |

—

Dejavnost klicnih centrov (koda NACE 82.20),

| — | Arhitekturno in tehnično projektiranje in s tem povezano svetovanje (koda NACE 71.1), |
| --- | --- |

—

Arhitekturno in tehnično projektiranje in s tem povezano svetovanje (koda NACE 71.1),

| — | Tehnično preizkušanje in analiziranje (koda NACE 71.20), |
| --- | --- |

—

Tehnično preizkušanje in analiziranje (koda NACE 71.20),

| — | Raziskovalna in razvojna dejavnost na področju naravoslovja in tehnologije (koda NACE 72.1), |
| --- | --- |

—

Raziskovalna in razvojna dejavnost na področju naravoslovja in tehnologije (koda NACE 72.1),

| — | Dejavnost knjižnic, arhivov, muzejev in druge kulturne dejavnosti (koda NACE 91.0), pa tudi velike organizacije, ki hranijo in obdelujejo veliko količino podatkov o svojih strankah, dobavni verigi in/ali proizvodih, kot so javne uprave, bolnišnice, univerze, banke, proizvajalci, trgovci na drobno in druga podjetja, ki opravljajo storitve. |
| --- | --- |

—

Dejavnost knjižnic, arhivov, muzejev in druge kulturne dejavnosti (koda NACE 91.0), pa tudi velike organizacije, ki hranijo in obdelujejo veliko količino podatkov o svojih strankah, dobavni verigi in/ali proizvodih, kot so javne uprave, bolnišnice, univerze, banke, proizvajalci, trgovci na drobno in druga podjetja, ki opravljajo storitve.

Sektor telekomunikacijskih storitev in storitev IKT, kot je opredeljen v tem poročilu, vključuje le določen del vrednostne verige teh storitev in z njimi povezane opreme. Namen te odločitve je bil preprečiti prekrivanje z drugimi poročili o najboljših praksah:

| — | proizvodne dejavnosti IKT (kode NACE 26.1, 26.2, 26.3 in 26.8), trgovinske dejavnosti IKT (koda NACE 46.5), montaža centralnih in podobnih računalniških naprav (koda NACE 33.20) ter popravila in vzdrževanje računalnikov in komunikacijskih naprav (koda NACE 95.1) so vključene v poročilo o najboljših praksah za sektor proizvodnje električne in elektronske opreme (7), |
| --- | --- |

—

proizvodne dejavnosti IKT (kode NACE 26.1, 26.2, 26.3 in 26.8), trgovinske dejavnosti IKT (koda NACE 46.5), montaža centralnih in podobnih računalniških naprav (koda NACE 33.20) ter popravila in vzdrževanje računalnikov in komunikacijskih naprav (koda NACE 95.1) so vključene v poročilo o najboljših praksah za sektor proizvodnje električne in elektronske opreme (7),

| — | šteje se lahko, da je trgovina na drobno na področju IKT (kodi NACE 47.1 in 47.4) vključena v poročilo o najboljših praksah za sektor trgovine na drobno (8). |
| --- | --- |

—

šteje se lahko, da je trgovina na drobno na področju IKT (kodi NACE 47.1 in 47.4) vključena v poročilo o najboljših praksah za sektor trgovine na drobno (8).

V tem dokumentu so obravnavane glavne poslovne dejavnosti organizacij v sektorju telekomunikacijskih storitev in storitev IKT. Šteje se, da glavne poslovne dejavnosti poleg neposrednega upravljanja sredstev IKT vključujejo tudi odnos s ključnimi zainteresiranimi stranmi, čeprav je ta omejen na prakse, ki jih ponudniki telekomunikacijskih storitev in storitev IKT lahko opravljajo sami (npr. določitev okoljskih meril med postopkom oddaje javnih naročil za opremo IKT, obveščanje strank o porabi energije naprav, ki jim jih zagotavljajo).

Tudi upravljanje pisarn in splošne prevozne dejavnosti podjetij niso obravnavani, saj so te dejavnosti značilne za vse vrste organizacij, ne le za organizacije v sektorju telekomunikacijskih storitev in storitev IKT. Poleg tega so najboljše prakse okoljskega ravnanja v zvezi z mobilnostjo (poslovna potovanja in prevoz zaposlenih na delo) in trajnostne prakse v pisarnah obravnavane že v dokumentu o najboljših praksah okoljskega ravnanja v sektorju javne uprave (9). Na teh področjih ni bila opredeljena nobena najboljša praksa okoljskega ravnanja, specifična za stavbe in prevoz v zvezi s telekomunikacijskimi storitvami in storitvami IKT.

Proizvodnja, prodaja na drobno in recikliranje opreme IKT niso vključeni v to študijo, saj so že obravnavani v dokumentu o najboljših praksah okoljskega ravnanja za druge sektorje.

To poročilo razlikuje med:

| — | najboljšimi praksami okoljskega ravnanja, ki zmanjšujejo vplive organizacij v sektorju telekomunikacijskih storitev in storitev IKT na okolje, imenovanimi prakse za „okolju prijaznejšo IKT“, ter |
| --- | --- |

—

najboljšimi praksami okoljskega ravnanja, ki zmanjšujejo vplive organizacij v sektorju telekomunikacijskih storitev in storitev IKT na okolje, imenovanimi prakse za „okolju prijaznejšo IKT“, ter

| — | najboljšimi praksami okoljskega ravnanja, ki jih organizacije v sektorju telekomunikacijskih storitev in storitev IKT lahko izvajajo za zmanjšanje vplivov na okolje drugih sektorjev, razen sektorja telekomunikacijskih storitev in storitev IKT, na okolje, imenovanimi „prakse, ki jih organizacije IKT izvajajo za okolju prijaznejše druge sektorje“. |
| --- | --- |

—

najboljšimi praksami okoljskega ravnanja, ki jih organizacije v sektorju telekomunikacijskih storitev in storitev IKT lahko izvajajo za zmanjšanje vplivov na okolje drugih sektorjev, razen sektorja telekomunikacijskih storitev in storitev IKT, na okolje, imenovanimi „prakse, ki jih organizacije IKT izvajajo za okolju prijaznejše druge sektorje“.

Pregled področja uporabe najboljših praks okoljskega ravnanja za sektor telekomunikacijskih storitev in storitev IKT je prikazan na sliki 1.

Image 3

Slika 1: Pregled področja uporabe dokumenta

Glavni okoljski vidiki in z njimi povezani pritiski na okolje za sektor telekomunikacijskih storitev in storitev IKT so predstavljeni v preglednici 1. Ti okoljski vidiki so bili izbrani kot najpomembnejši za sektor in so vidiki, ki so obravnavani v tem dokumentu. Vendar bi bilo treba okoljske vidike, ki jih morajo upravljati posebne organizacije, oceniti za vsak primer posebej.

Preglednica 1

Glavni okoljski vidiki in pritiski na okolje, povezani s sektorjem telekomunikacijskih storitev in storitev IKT

| Storitev/dejavnost | Glavni okoljski vidiki | Glavni pritiski na okolje |
| --- | --- | --- |
| Podatkovni center | — | oprema IKT (strežniki, naprave za shranjevanje itd.) |

Storitev/dejavnost

Glavni okoljski vidiki

Glavni pritiski na okolje

Podatkovni center

—

oprema IKT (strežniki, naprave za shranjevanje itd.)

| — | programska oprema (procesorji) |
| --- | --- |

—

programska oprema (procesorji)

| — | ogrevanje, prezračevanje in klimatizacija |
| --- | --- |

—

ogrevanje, prezračevanje in klimatizacija

| — | oskrba z električno energijo |
| --- | --- |

—

oskrba z električno energijo

| — | stavbe |
| --- | --- |

—

stavbe

| — | poraba energije in vode |
| --- | --- |

—

poraba energije in vode

| — | nastala OEEO in odpadne vode |
| --- | --- |

—

nastala OEEO in odpadne vode

| — | izpusti toplogrednih plinov pri proizvodnji električne energije in uhajanju hladilnega sredstva |
| --- | --- |

—

izpusti toplogrednih plinov pri proizvodnji električne energije in uhajanju hladilnega sredstva

Naprave za končne uporabnike

| — | oprema IKT (računalniki, periferne naprave itd.) |
| --- | --- |

—

oprema IKT (računalniki, periferne naprave itd.)

| — | programska oprema |
| --- | --- |

—

programska oprema

| — | poraba energije za napajanje strojne opreme |
| --- | --- |

—

poraba energije za napajanje strojne opreme

| — | nastala OEEO |
| --- | --- |

—

nastala OEEO

| — | izpusti toplogrednih plinov pri proizvodnji električne energije |
| --- | --- |

—

izpusti toplogrednih plinov pri proizvodnji električne energije

Telekomunikacijska infrastruktura in omrežja

| — | stavbe (centralni uradi, bazne postaje itd.) |
| --- | --- |

—

stavbe (centralni uradi, bazne postaje itd.)

| — | vozlišča (antene, sateliti, usmerjevalniki itd.) |
| --- | --- |

—

vozlišča (antene, sateliti, usmerjevalniki itd.)

| — | povezave (kabli, vlakna, stacionarni priključki itd.) |
| --- | --- |

—

povezave (kabli, vlakna, stacionarni priključki itd.)

| — | terminali (telefoni, računalniki, modemi itd.) |
| --- | --- |

—

terminali (telefoni, računalniki, modemi itd.)

| — | programska oprema (procesorji itd.) |
| --- | --- |

—

programska oprema (procesorji itd.)

| — | poraba energije za omrežno opremo in sisteme hlajenja |
| --- | --- |

—

poraba energije za omrežno opremo in sisteme hlajenja

| — | poraba goriva za prevoz |
| --- | --- |

—

poraba goriva za prevoz

| — | nastala OEEO |
| --- | --- |

—

nastala OEEO

| — | proizvajanje elektromagnetnih valov |
| --- | --- |

—

proizvajanje elektromagnetnih valov

| — | izpusti toplogrednih plinov pri proizvodnji električne energije |
| --- | --- |

—

izpusti toplogrednih plinov pri proizvodnji električne energije

| — | spremembe krajine in habitatov zaradi izgradnje infrastrukture |
| --- | --- |

—

spremembe krajine in habitatov zaradi izgradnje infrastrukture

Storitve radiodifuznega oddajanja

| — | stavbe (bazne postaje) |
| --- | --- |

—

stavbe (bazne postaje)

| — | oddajniki (antene, sateliti itd.) |
| --- | --- |

—

oddajniki (antene, sateliti itd.)

| — | povezave (kabli, vlakna itd.) |
| --- | --- |

—

povezave (kabli, vlakna itd.)

| — | terminali (radijske in televizijske naprave itd.) |
| --- | --- |

—

terminali (radijske in televizijske naprave itd.)

| — | programska oprema (procesorji) |
| --- | --- |

—

programska oprema (procesorji)

| — | poraba energije |
| --- | --- |

—

poraba energije

| — | nastala OEEO |
| --- | --- |

—

nastala OEEO

| — | proizvajanje elektromagnetnih valov |
| --- | --- |

—

proizvajanje elektromagnetnih valov

| — | izpusti toplogrednih plinov pri proizvodnji električne energije |
| --- | --- |

—

izpusti toplogrednih plinov pri proizvodnji električne energije

| — | spremembe krajine in habitatov |
| --- | --- |

—

spremembe krajine in habitatov

Najboljše prakse okoljskega ravnanja iz tega referenčnega dokumenta so razvrščene, kot je prikazano v preglednici 2.

Preglednica 2

Struktura dokumenta

| Oddelek | Opis |
| --- | --- |
| 3.1 | Najboljše prakse okoljskega ravnanja za medsektorska vprašanja |

Oddelek

Opis

3.1

Najboljše prakse okoljskega ravnanja za medsektorska vprašanja

V tem oddelku so opisane prakse, ki jih lahko uporablja vsak akter v sektorju telekomunikacijskih storitev in storitev IKT (izvajanje sistema okoljskega ravnanja, izvajanje politike zelenih javnih naročil, preprečevanje odpadne električne in elektronske opreme in ravnanje z njo, uporaba energije iz obnovljivih virov...).

| 3.2 | Najboljše prakse okoljskega ravnanja za podatkovne centre |
| --- | --- |

3.2

Najboljše prakse okoljskega ravnanja za podatkovne centre

Ta sklop najboljših praks okoljskega ravnanja je osredotočen na prakse, ki so značilne za podatkovne centre (hlajenje in upravljanje pretoka zraka, virtualizacija strežnika itd.) in na katere se sklicuje tehnično poročilo CLC/TR 50600-99-1 odbora CENELEC.

| 3.3 | Najboljše prakse okoljskega ravnanja za elektronska komunikacijska omrežja |
| --- | --- |

3.3

Najboljše prakse okoljskega ravnanja za elektronska komunikacijska omrežja

Ta oddelek vključuje prakse, katerih namen je boljše upravljanje obstoječih žičnih in brezžičnih omrežij (z vidika vprašanj porabe energije in elektromagnetnega polja), namestitev energetsko učinkovitejše omrežne opreme in zmanjšanje vpliva gradnje ali obnove omrežnih infrastruktur.

| 3.4 | Najboljše prakse okoljskega ravnanja za izboljšanje okoljske uspešnosti v drugih sektorjih („prakse, ki jih organizacije IKT izvajajo za okolju prijaznejše druge sektorje“) |
| --- | --- |

3.4

Najboljše prakse okoljskega ravnanja za izboljšanje okoljske uspešnosti v drugih sektorjih („prakse, ki jih organizacije IKT izvajajo za okolju prijaznejše druge sektorje“)

Ta oddelek vključuje prakse, ki na podlagi resničnih primerov podjetij v sektorju telekomunikacijskih storitev in storitev IKT kažejo, kako lahko IKT zmanjša vplive na okolje v drugih sektorjih.

3.   NAJBOLJŠE PRAKSE OKOLJSKEGA RAVNANJA, SEKTORSKI KAZALNIKI OKOLJSKE USPEŠNOSTI IN MERILA ODLIČNOSTI ZA SEKTOR TELEKOMUNIKACIJSKIH STORITEV IN STORITEV IKT

3.1.   Najboljše prakse okoljskega ravnanja za medsektorska vprašanja

Ta oddelek se osredotoča na medsektorske ukrepe, ki bi se lahko uporabljali za vse vrste organizacij v sektorju telekomunikacijskih storitev in storitev IKT na različnih ravneh (podatkovni centri, telekomunikacijska omrežja, naprave za končne uporabnike itd.).

3.1.1.   Čim boljše izkoriščanje sistema okoljskega ravnanja

Objekti IKT pomembno vplivajo na okolje z vidika porabe energije, porabe vode in nastajanja odpadkov. Zlasti je pomembno, da podjetja, ki zagotavljajo telekomunikacijske storitve in storitve IKT, spremljajo svoje vplive na okolje in uvedejo sistem okoljskega ravnanja za sistematično zmanjšanje teh vplivov. Za najboljšo prakso se šteje:

opredelitev potreb organizacije v zvezi z IKT ter revizija obstoječe opreme in storitev IKT ter programske opreme;

merjenje, spremljanje in upravljanje okoljske uspešnosti opreme, infrastrukture in objektov IKT;

določitev ciljev in akcijskih načrtov na podlagi primerjalne analize in najboljših praks;

zagotovitev, da so določeni cilji in akcijski načrti vključeni v učinkovite okoljske politike celotnega podjetja, na primer v strategijo energijske učinkovitosti.

Uporaba

Ta najboljša praksa okoljskega ravnanja se na splošno uporablja za vsa podjetja in organizacije v sektorju. Vendar je treba vire in sredstva, namenjena procesu, prilagoditi velikosti lokacije ali podjetja in njegovemu vplivu na okolje. Dejavnosti, potrebne za mala in srednja podjetja, je treba oceniti in potrditi.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| | |
| — | Izvajanje sistema za upravljanje sredstev, ki je certificiran na primer po standardu ISO 55001 (DA/NE) |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

—

Izvajanje sistema za upravljanje sredstev, ki je certificiran na primer po standardu ISO 55001 (DA/NE)

| — | Delež dejavnosti z izvajanjem naprednega sistema okoljskega ravnanja (% objektov/dejavnosti), ki je na primer preverjen s sistemom EMAS ali certificiran po standardu ISO 14001 |
| --- | --- |

—

Delež dejavnosti z izvajanjem naprednega sistema okoljskega ravnanja (% objektov/dejavnosti), ki je na primer preverjen s sistemom EMAS ali certificiran po standardu ISO 14001

| — | Delež dejavnosti za merjenje in spremljanje porabe energije in vode ter ravnanje z odpadki |
| --- | --- |

—

Delež dejavnosti za merjenje in spremljanje porabe energije in vode ter ravnanje z odpadki

| — | Delež zaposlenih, ki so jim bile najmanj enkrat zagotovljene informacije o okoljskih ciljih in usposabljanja o ustreznih ukrepih okoljskega ravnanja |
| --- | --- |

—

Delež zaposlenih, ki so jim bile najmanj enkrat zagotovljene informacije o okoljskih ciljih in usposabljanja o ustreznih ukrepih okoljskega ravnanja

| — | Uporaba kazalnikov energijske učinkovitosti (DA/NE) |
| --- | --- |

—

Uporaba kazalnikov energijske učinkovitosti (DA/NE)

| — | Nastala OEEO (v kg ali tonah) na enoto prometa (EUR) |
| --- | --- |

—

Nastala OEEO (v kg ali tonah) na enoto prometa (EUR)

| — | Uporaba kazalnikov učinkovite rabe vode (DA/NE) |
| --- | --- |

—

Uporaba kazalnikov učinkovite rabe vode (DA/NE)

| — | Emisije ogljika skupaj (v tonah ekvivalenta CO2) za področji uporabe 1 in 2 (10) |
| --- | --- |

—

Emisije ogljika skupaj (v tonah ekvivalenta CO2) za področji uporabe 1 in 2 (10)

| — | Emisije ogljika, za katere je bilo plačano nadomestilo, skupaj (v tonah ekvivalenta CO2) |
| --- | --- |

—

Emisije ogljika, za katere je bilo plačano nadomestilo, skupaj (v tonah ekvivalenta CO2)

| — | Emisije ogljika (v tonah ekvivalenta CO2) za področji uporabe 1 in 2 na enoto prometa (EUR) |
| --- | --- |

—

Emisije ogljika (v tonah ekvivalenta CO2) za področji uporabe 1 in 2 na enoto prometa (EUR)

| — | Podjetje ima globalen in povezan sistem za upravljanje sredstev, certificiran na primer po standardu ISO 55001. |
| --- | --- |

—

Podjetje ima globalen in povezan sistem za upravljanje sredstev, certificiran na primer po standardu ISO 55001.

| — | Pri vseh dejavnostih se izvaja napreden sistem okoljskega ravnanja, ki je na primer preverjen s sistemom EMAS ali certificiran po standardu ISO 14001. |
| --- | --- |

—

Pri vseh dejavnostih se izvaja napreden sistem okoljskega ravnanja, ki je na primer preverjen s sistemom EMAS ali certificiran po standardu ISO 14001.

| — | Pri vseh dejavnostih se merijo in spremljajo uporaba energije in poraba vode ter ravnanje z odpadki |
| --- | --- |

—

Pri vseh dejavnostih se merijo in spremljajo uporaba energije in poraba vode ter ravnanje z odpadki

| — | Podjetje je, ko je izvedlo vse potrebno za izboljšanje energijske učinkovitosti, doseglo ogljično nevtralnost (področji 1 in 2), tudi z uporabo obnovljivih virov energije in nadomestili za emisije ogljika. |
| --- | --- |

—

Podjetje je, ko je izvedlo vse potrebno za izboljšanje energijske učinkovitosti, doseglo ogljično nevtralnost (področji 1 in 2), tudi z uporabo obnovljivih virov energije in nadomestili za emisije ogljika.

3.1.2.   Javno naročanje trajnostnih proizvodov in storitev IKT

Izbor in uvajanje proizvodov in storitev IKT mora temeljiti na celoviti strategiji za obravnavanje vplivov na okolje, ki so neločljivo povezani z njimi, na primer njihove porabe energije in uporabe posebnih materialov, kot so redke kovine in kemikalije. Za najboljšo prakso se šteje:

| — | ocenitev obstoječih sredstev opreme IKT in potreb pri pripravi postopka javnega naročanja; |
| --- | --- |

—

ocenitev obstoječih sredstev opreme IKT in potreb pri pripravi postopka javnega naročanja;

| — | vključitev posebnih okoljskih meril, ki jih je treba izpolniti, v razpis za zbiranje predlogov; |
| --- | --- |

—

vključitev posebnih okoljskih meril, ki jih je treba izpolniti, v razpis za zbiranje predlogov;

| — | zagotovitev usposabljanja in smernic končnim uporabnikom pri uporabi rešitev IKT, da bi lahko čim bolje izkoristili proizvode in storitve; |
| --- | --- |

—

zagotovitev usposabljanja in smernic končnim uporabnikom pri uporabi rešitev IKT, da bi lahko čim bolje izkoristili proizvode in storitve;

določitev meril energijske učinkovitosti in okoljske uspešnosti za opremo IKT, dano na voljo strankam, da bi se jim zagotovila pomoč pri zmanjševanju njihovega vpliva na okolje.

Uporaba

Politiko javnega naročanja trajnostnih storitev in proizvodov IKT izvaja vsako podjetje, vendar v ta namen potrebuje posebne spretnosti in znanje o trajnostnosti. Velike organizacije imajo večjo možnost vplivanja na svoje dobavitelje, mala in srednja podjetja pa lahko precej vplivajo na lokalne dobavitelje.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| — | Delež proizvodov ali storitev, ki jih kupi podjetje in ki izpolnjujejo posebna okoljska merila (npr. znak EU za okolje, energijska nalepka za najvišji razred, oznaka Energy Star, certifikat operaterja iz tretje države) |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

—

Delež proizvodov ali storitev, ki jih kupi podjetje in ki izpolnjujejo posebna okoljska merila (npr. znak EU za okolje, energijska nalepka za najvišji razred, oznaka Energy Star, certifikat operaterja iz tretje države)

| — | Uporaba skupnih stroškov lastništva kot merila v razpisu za zbiranje predlogov (DA/NE) |
| --- | --- |

—

Uporaba skupnih stroškov lastništva kot merila v razpisu za zbiranje predlogov (DA/NE)

| — | Delež opreme, ki jo kupi podjetje in ki izpolnjuje mednarodno priznane najboljše prakse ali zahteve (npr. kodekse ravnanja EU) |
| --- | --- |

—

Delež opreme, ki jo kupi podjetje in ki izpolnjuje mednarodno priznane najboljše prakse ali zahteve (npr. kodekse ravnanja EU)

| — | Delež embalaže, ki jo kupi podjetje, izdelane iz recikliranih materialov ali označene z nalepko Sveta za nadzor gozdov |
| --- | --- |

—

Delež embalaže, ki jo kupi podjetje, izdelane iz recikliranih materialov ali označene z nalepko Sveta za nadzor gozdov

| — | Pomembnost, ki se pripisuje okoljskim merilom v okviru razpisov za zbiranje predlogov |
| --- | --- |

—

Pomembnost, ki se pripisuje okoljskim merilom v okviru razpisov za zbiranje predlogov

| — | Delež dobaviteljev, ki izvajajo sistem okoljskega ravnanja ali sistem upravljanja energije (npr. preverjen s sistemom EMAS, certificiran po standardu ISO 14001 ali ISO 50001) |
| --- | --- |

—

Delež dobaviteljev, ki izvajajo sistem okoljskega ravnanja ali sistem upravljanja energije (npr. preverjen s sistemom EMAS, certificiran po standardu ISO 14001 ali ISO 50001)

| — | Delež proizvodov in storitev IKT, ki jih podjetje zagotavlja strankam in za katere so končnim uporabnikom na voljo informacije o okolju |
| --- | --- |

—

Delež proizvodov in storitev IKT, ki jih podjetje zagotavlja strankam in za katere so končnim uporabnikom na voljo informacije o okolju

| — | Vsa oprema IKT, ki jo kupi podjetje, ima znak za okolje ISO tipa I (npr. znak EU za okolje, modri angel) (če je na voljo), oznako Energy Star ali pa so pri njenem javnem naročanju izpolnjena merila EU za zelena javna naročila (če obstajajo). |
| --- | --- |

—

Vsa oprema IKT, ki jo kupi podjetje, ima znak za okolje ISO tipa I (npr. znak EU za okolje, modri angel) (če je na voljo), oznako Energy Star ali pa so pri njenem javnem naročanju izpolnjena merila EU za zelena javna naročila (če obstajajo).

| — | Vsa širokopasovna oprema, ki jo kupi podjetje, izpolnjuje merila iz kodeksa ravnanja EU o širokopasovni opremi. |
| --- | --- |

—

Vsa širokopasovna oprema, ki jo kupi podjetje, izpolnjuje merila iz kodeksa ravnanja EU o širokopasovni opremi.

| — | 100 % embalaže, ki jo kupi podjetje, je izdelane iz recikliranih materialov ali označene z nalepko Sveta za nadzor gozdov. |
| --- | --- |

—

100 % embalaže, ki jo kupi podjetje, je izdelane iz recikliranih materialov ali označene z nalepko Sveta za nadzor gozdov.

| — | 10 % ponderjev ponudbe je pri nakupu opreme IKT namenjenih okoljski uspešnosti. |
| --- | --- |

—

10 % ponderjev ponudbe je pri nakupu opreme IKT namenjenih okoljski uspešnosti.

| — | Za 100 % proizvodov in storitev IKT, ki jih podjetje zagotavlja, so končnim uporabnikom na voljo informacije o okolju. |
| --- | --- |

—

Za 100 % proizvodov in storitev IKT, ki jih podjetje zagotavlja, so končnim uporabnikom na voljo informacije o okolju.

| — | Uporaba skupnih stroškov lastništva kot merila v razpisu za zbiranje predlogov. |
| --- | --- |

—

Uporaba skupnih stroškov lastništva kot merila v razpisu za zbiranje predlogov.

3.1.3.   Optimizacija porabe energije naprav za končne uporabnike

Zaradi posebnih ukrepov za upravljanje porabe energije je veliko možnosti za zmanjšanje porabe energije opreme končnih uporabnikov, ki se uporablja v pisarnah in objektih podjetij, ki zagotavljajo telekomunikacijske storitve in storitve IKT. Najboljša praksa je:

| | sprejetje tehničnih rešitev:






  — | namestitev naprav, ustreznih z vidika energijske učinkovitosti in funkcionalnosti glede na potrebe uporabnikov, |
| --- | --- | --- |

sprejetje tehničnih rešitev:

—

namestitev naprav, ustreznih z vidika energijske učinkovitosti in funkcionalnosti glede na potrebe uporabnikov,

| — | ustrezna konfiguracija opreme, da bi se čim bolj zmanjšale nepotrebne funkcionalnosti in poraba energije, |
| --- | --- |

—

ustrezna konfiguracija opreme, da bi se čim bolj zmanjšale nepotrebne funkcionalnosti in poraba energije,

| — | opravljanje rednih energetskih pregledov, da bi se preverile konfiguracija naprav in izklopljene naprave, |
| --- | --- |

—

opravljanje rednih energetskih pregledov, da bi se preverile konfiguracija naprav in izklopljene naprave,

| — | razvoj rešitev za upravljanje porabe energije z uporabo različnih vrst režimov upravljanja porabe (ročno, privzeto, s pomočjo programske opreme) ali z uporabo namenskih naprav (pametni razdelilec itd.); |
| --- | --- |

—

razvoj rešitev za upravljanje porabe energije z uporabo različnih vrst režimov upravljanja porabe (ročno, privzeto, s pomočjo programske opreme) ali z uporabo namenskih naprav (pametni razdelilec itd.);

| | sprejetje organizacijskih rešitev:






  — | ocenjevanje sprejemanja s strani posameznih uporabnikov, |
| --- | --- | --- |

sprejetje organizacijskih rešitev:

—

ocenjevanje sprejemanja s strani posameznih uporabnikov,

| — | ozaveščanje uporabnikov. |
| --- | --- |

—

ozaveščanje uporabnikov.

Uporaba

Ta najboljša praksa okoljskega ravnanja se uporablja za velika in mala podjetja, čeprav bi malim in srednjim podjetjem tehnike, ki temeljijo na ozaveščenosti posameznega uporabnika, koristile bolj kot uporaba avtomatiziranih kontrol, primernejših za velika podjetja. Izvajanje upravljanja porabe energije je odvisno od tega, ali se je vodstvo zavezalo podpori splošnim ciljem o prihrankih energije in okoljski uspešnosti. Odvisno je tudi od vključenosti osebja v prispevanje k ukrepom za upravljanje porabe energije ter od podpore oddelka IT in oddelka za javno naročanje.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| — | Poraba energije v pisarnah (kWh) na enoto prometa ali število delovnih postaj ali zaposlenih, ki delajo na lokaciji (razen ogrevanja, prezračevanja in klimatizacije ter razsvetljave, če je mogoče) |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

—

Poraba energije v pisarnah (kWh) na enoto prometa ali število delovnih postaj ali zaposlenih, ki delajo na lokaciji (razen ogrevanja, prezračevanja in klimatizacije ter razsvetljave, če je mogoče)

| — | Delež naprav IKT za končne uporabnike, ki so bile ob namestitvi konfigurirane za optimalno upravljanje porabe energije |
| --- | --- |

—

Delež naprav IKT za končne uporabnike, ki so bile ob namestitvi konfigurirane za optimalno upravljanje porabe energije

| — | Delež naprav IKT za končne uporabnike, pri katerih se ustrezno pogosto (npr. vsako leto, le enkrat med življenjsko dobo proizvoda) pregleduje upravljanje porabe energije |
| --- | --- |

—

Delež naprav IKT za končne uporabnike, pri katerih se ustrezno pogosto (npr. vsako leto, le enkrat med življenjsko dobo proizvoda) pregleduje upravljanje porabe energije

| — | Delež zaposlenih, ki so se najmanj enkrat udeležili usposabljanja o prihrankih energije |
| --- | --- |

—

Delež zaposlenih, ki so se najmanj enkrat udeležili usposabljanja o prihrankih energije

| — | Vse naprave IKT za končne uporabnike so bile ob namestitvi konfigurirane na optimalno upravljanje porabe energije. |
| --- | --- |

—

Vse naprave IKT za končne uporabnike so bile ob namestitvi konfigurirane na optimalno upravljanje porabe energije.

| — | Vse naprave IKT za končne uporabnike so bile v zvezi z upravljanjem porabe energije pregledane vsaj enkrat med svojo življenjsko dobo. |
| --- | --- |

—

Vse naprave IKT za končne uporabnike so bile v zvezi z upravljanjem porabe energije pregledane vsaj enkrat med svojo življenjsko dobo.

| — | Vsi zaposleni so se najmanj enkrat udeležili usposabljanja o prihrankih energije. |
| --- | --- |

—

Vsi zaposleni so se najmanj enkrat udeležili usposabljanja o prihrankih energije.

3.1.4.   Uporaba energije iz obnovljivih virov in nizkoogljične energije

Objekti IKT imajo zaradi intenzivne porabe energije velik ogljični odtis. Proizvodnja električne energije iz obnovljivih virov, kot so biomasa, sončna energija, vetrna energija in geotermalno hlajenje, močno zmanjšuje njihov ogljični odtis. Za najboljšo prakso okoljskega ravnanja se šteje:

| — | nakup zelene električne energije pri tretji osebi, |
| --- | --- |

—

nakup zelene električne energije pri tretji osebi,

| — | proizvodnja lastne električne energije, bodisi na lokaciji bodisi drugje, |
| --- | --- |

—

proizvodnja lastne električne energije, bodisi na lokaciji bodisi drugje,

| — | učinkovito shranjevanje električne energije na lokaciji. |
| --- | --- |

—

učinkovito shranjevanje električne energije na lokaciji.

Uporaba

Najboljšo prakso okoljskega ravnanja na splošno uporabljajo vse vrste podjetij v sektorju, vključno z malimi in srednjimi podjetji. Vendar lahko na uporabnost vplivata geografska lokacija objekta in njegova velikost.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| — | Delež kupljene električne energije iz obnovljivih virov (s potrdili o izvoru) v celotni porabi električne energije (%) |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

—

Delež kupljene električne energije iz obnovljivih virov (s potrdili o izvoru) v celotni porabi električne energije (%)

| — | Delež električne energije iz obnovljivih virov, proizvedene na lokaciji, v celotni porabi električne energije (%) |
| --- | --- |

—

Delež električne energije iz obnovljivih virov, proizvedene na lokaciji, v celotni porabi električne energije (%)

| — | Faktor energije iz obnovljivih virov (REF) v skladu s standardom EN 50 600-4-3 |
| --- | --- |

—

Faktor energije iz obnovljivih virov (REF) v skladu s standardom EN 50 600-4-3

| — | Učinkovitost rabe ogljika (CUE) = emisije iz porabe energije objekta glede na ekvivalent CO2 (v kg ekvivalenta CO2) / poraba energije IKT skupaj (kWh) |
| --- | --- |

—

Učinkovitost rabe ogljika (CUE) = emisije iz porabe energije objekta glede na ekvivalent CO2 (v kg ekvivalenta CO2) / poraba energije IKT skupaj (kWh)

| — | Vsebnost ogljika porabljene energije = emisije iz porabe energije objekta glede na ekvivalent CO2 (v kg ekvivalenta CO2) / poraba energije skupaj (kWh) |
| --- | --- |

—

Vsebnost ogljika porabljene energije = emisije iz porabe energije objekta glede na ekvivalent CO2 (v kg ekvivalenta CO2) / poraba energije skupaj (kWh)

| — | 100 % porabljene električne energije je iz obnovljivih virov energije (kupljene ali proizvedene na lokaciji). |
| --- | --- |

—

100 % porabljene električne energije je iz obnovljivih virov energije (kupljene ali proizvedene na lokaciji).

3.1.5.   Učinkovita raba virov opreme IKT s preprečevanjem nastajanja odpadkov, ponovno uporabo in recikliranjem

Učinkovita raba virov in ustrezno ravnanje z odpadki v sektorju IKT sta pomembna zaradi uporabe posebnih materialov, s katerimi je treba ob koncu življenjske dobe ustrezno ravnati, da bi se preprečilo škodovanje zdravju ljudi in okolju. Tukaj je tudi veliko možnosti za omejitev izčrpavanja virov z recikliranjem. Izvajajo se lahko posebne tehnike ravnanja z odpadki, da bi se izboljšalo ravnanje z odpadki v vsaki fazi hierarhije odpadkov v podjetjih za IKT. Najboljša praksa okoljskega ravnanja je:

| — | priprava načrta za preprečevanje nastajanja odpadkov, |
| --- | --- |

—

priprava načrta za preprečevanje nastajanja odpadkov,

| — | spodbujanje okoljske zasnove, ki temelji na oceni življenjskega kroga, v okviru javnega naročanja, |
| --- | --- |

—

spodbujanje okoljske zasnove, ki temelji na oceni življenjskega kroga, v okviru javnega naročanja,

| — | podaljšanje življenjske dobe in omejitev zastaranja opreme IKT, |
| --- | --- |

—

podaljšanje življenjske dobe in omejitev zastaranja opreme IKT,

| — | uvedba sistemov, ki omogočajo ponovno uporabo opreme IKT, |
| --- | --- |

—

uvedba sistemov, ki omogočajo ponovno uporabo opreme IKT,

| — | zagotavljanje sledljivega zbiranja in ustreznega ločevanja izrabljene opreme IKT. |
| --- | --- |

—

zagotavljanje sledljivega zbiranja in ustreznega ločevanja izrabljene opreme IKT.

Uporaba

| | Najboljša praksa okoljskega ravnanja se načeloma v veliki meri uporablja za vse vrste podjetij v tem sektorju. V praksi lahko mala podjetja za nekatere operacije ravnanja z odpadki sklenejo pogodbe s podizvajalci. Od modela lastništva opreme so odvisne tudi razpoložljive možnosti za učinkovito rabo virov.

  Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti








  Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- | --- |
| — | Delež objektov ali lokacij s certificiranim sistemom za popolno odpravo odpadkov ali certificiranim sistemom upravljanja sredstev (% objektov/obratov) |

Najboljša praksa okoljskega ravnanja se načeloma v veliki meri uporablja za vse vrste podjetij v tem sektorju. V praksi lahko mala podjetja za nekatere operacije ravnanja z odpadki sklenejo pogodbe s podizvajalci. Od modela lastništva opreme so odvisne tudi razpoložljive možnosti za učinkovito rabo virov.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

—

Delež objektov ali lokacij s certificiranim sistemom za popolno odpravo odpadkov ali certificiranim sistemom upravljanja sredstev (% objektov/obratov)

| — | Povprečna življenjska doba opreme IKT, ki se izračuna za različne skupine proizvodov (npr. strežnike, usmerjevalnike, naprave za končne uporabnike) |
| --- | --- |

—

Povprečna življenjska doba opreme IKT, ki se izračuna za različne skupine proizvodov (npr. strežnike, usmerjevalnike, naprave za končne uporabnike)

| — | Delež odpadkov IKT, ki so nastali pri lastnih operacijah in so bili regenerirani za ponovno uporabo ali obnovo ali poslani v recikliranje |
| --- | --- |

—

Delež odpadkov IKT, ki so nastali pri lastnih operacijah in so bili regenerirani za ponovno uporabo ali obnovo ali poslani v recikliranje

| — | Delež odpadkov OEEO ali IKT, ki so nastali pri strankah in so bili regenerirani za ponovno uporabo ali obnovo ali poslani v recikliranje |
| --- | --- |

—

Delež odpadkov OEEO ali IKT, ki so nastali pri strankah in so bili regenerirani za ponovno uporabo ali obnovo ali poslani v recikliranje

| — | Količina odpadkov IKT, poslanih na odlagališče (t) |
| --- | --- |

—

Količina odpadkov IKT, poslanih na odlagališče (t)

| — | 100 % objektov ima certificiran sistem za popolno odpravo odpadkov ali certificiran sistem upravljanja sredstev. |
| --- | --- |

—

100 % objektov ima certificiran sistem za popolno odpravo odpadkov ali certificiran sistem upravljanja sredstev.

| — | 90 % lastne opreme IKT je regenerirane za ponovno uporabo ali obnovo ali poslane v recikliranje. |
| --- | --- |

—

90 % lastne opreme IKT je regenerirane za ponovno uporabo ali obnovo ali poslane v recikliranje.

| — | 30 % je opreme IKT, ki jo stranke vrnejo in je regenerirana za ponovno uporabo ali obnovo ali poslana v recikliranje (za podjetja za IKT, ki zagotavljajo opremo strankam). |
| --- | --- |

—

30 % je opreme IKT, ki jo stranke vrnejo in je regenerirana za ponovno uporabo ali obnovo ali poslana v recikliranje (za podjetja za IKT, ki zagotavljajo opremo strankam).

| — | Na odlagališče ni poslanih nobenih odpadkov IKT. |
| --- | --- |

—

Na odlagališče ni poslanih nobenih odpadkov IKT.

3.1.6.   Zmanjšanje povpraševanja po podatkovnem prometu z zeleno programsko opremo

Čeprav programska oprema neposredno ne porablja energije, močno vpliva na energijsko učinkovitost strojne opreme IKT, na kateri deluje. Vendar velik del kod programske opreme ne upošteva porabe energije, zato je mogoče optimizirati programsko opremo, zmanjšati količino obdelanih in prenesenih podatkov ter nazadnje zmanjšati porabo energije pri strojni opremi.

Ta najboljša praksa okoljskega ravnanja je namenjena praksam, ki se lahko izvajajo pri razvoju nove programske opreme ali pri optimizaciji obstoječe programske opreme, za strežnike in omrežja v zvezi z mobilnimi aplikacijami (za pametne telefone in tablične računalnike) in računalniško programsko opremo (za prenosne in namizne računalnike) ter spletne portale in spletne aplikacije. Najboljša praksa okoljskega ravnanja je:

| — | izbrati ali razviti energijsko učinkovitejšo programsko opremo, ki zmanjšuje porabo energije med delovanjem opreme IKT, |
| --- | --- |

—

izbrati ali razviti energijsko učinkovitejšo programsko opremo, ki zmanjšuje porabo energije med delovanjem opreme IKT,

| — | na podlagi ocene potreb končnih uporabnikov zasnovati programsko opremo, ki se lahko prilagodi povpraševanju, da bi se preprečila čezmerna poraba energije v fazi porabe in omejilo zastaranje obstoječih naprav IKT, |
| --- | --- |

—

na podlagi ocene potreb končnih uporabnikov zasnovati programsko opremo, ki se lahko prilagodi povpraševanju, da bi se preprečila čezmerna poraba energije v fazi porabe in omejilo zastaranje obstoječih naprav IKT,

| — | spremljanje porabe energije programske opreme, da bi se ocenila dejanska uspešnost pridobljene programske opreme ali da bi se ocenila možnost izboljšanja energijske učinkovitosti obstoječe programske opreme, |
| --- | --- |

—

spremljanje porabe energije programske opreme, da bi se ocenila dejanska uspešnost pridobljene programske opreme ali da bi se ocenila možnost izboljšanja energijske učinkovitosti obstoječe programske opreme,

| — | ocenjevanje vplivov programske opreme na okolje na podlagi ocene življenjskega kroga v fazi razvoja in merjenje uspešnosti (centralna procesna enota (CPU), bralno-pisalni pomnilnik (RAM) in uporaba energije) v fazi porabe, |
| --- | --- |

—

ocenjevanje vplivov programske opreme na okolje na podlagi ocene življenjskega kroga v fazi razvoja in merjenje uspešnosti (centralna procesna enota (CPU), bralno-pisalni pomnilnik (RAM) in uporaba energije) v fazi porabe,

| — | preoblikovanje kode obstoječe programske opreme, da bi se izboljšala njena energijska učinkovitost. |
| --- | --- |

—

preoblikovanje kode obstoječe programske opreme, da bi se izboljšala njena energijska učinkovitost.

Uporaba

Najboljša praksa okoljskega ravnanja se uporablja za vse vrste podjetij v tem sektorju, ne glede na to, ali podjetja oddajo naročilo za programske rešitve ali razvijejo svoje.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| — | Delež lokacij, ki izvajajo najboljše prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z razvojem in uporabo novih storitev IT |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

—

Delež lokacij, ki izvajajo najboljše prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z razvojem in uporabo novih storitev IT

| — | Količina prenesenih podatkov v zvezi z uporabo programske opreme (bit / ogled spletne strani ali bit / minuto uporabe mobilne aplikacije) |
| --- | --- |

—

Količina prenesenih podatkov v zvezi z uporabo programske opreme (bit / ogled spletne strani ali bit / minuto uporabe mobilne aplikacije)

| — | Delež na novo pridobljene programske opreme, za katero se je kot merilo za izbor pri javnem naročanju uporabila energijska učinkovitost (%) |
| --- | --- |

—

Delež na novo pridobljene programske opreme, za katero se je kot merilo za izbor pri javnem naročanju uporabila energijska učinkovitost (%)

| — | Delež na novo razvite programske opreme, za katero se je kot merilo razvoja uporabila energijska učinkovitost (%) |
| --- | --- |

—

Delež na novo razvite programske opreme, za katero se je kot merilo razvoja uporabila energijska učinkovitost (%)

| — | Delež zasnovane programske opreme, ki se lahko prilagodi povpraševanju |
| --- | --- |

—

Delež zasnovane programske opreme, ki se lahko prilagodi povpraševanju

| — | Delež obstoječe programske opreme, katere koda je bila prenovljena ali pregledana, da bi se povečala energijska učinkovitost (%) |
| --- | --- |

—

Delež obstoječe programske opreme, katere koda je bila prenovljena ali pregledana, da bi se povečala energijska učinkovitost (%)

| — | Delež programske opreme, katere energijska učinkovitost je bila ocenjena ali se je spremljala (%) |
| --- | --- |

—

Delež programske opreme, katere energijska učinkovitost je bila ocenjena ali se je spremljala (%)

| — | Delež programske opreme, za katero je bila izvedena ocena življenjskega kroga |
| --- | --- |

—

Delež programske opreme, za katero je bila izvedena ocena življenjskega kroga

| — | Delež razvijalcev programske opreme (zaposlenih), ki so opravili usposabljanje o energijsko učinkoviti programski opremi (%) |
| --- | --- |

—

Delež razvijalcev programske opreme (zaposlenih), ki so opravili usposabljanje o energijsko učinkoviti programski opremi (%)

| — | Vsi podatkovni centri izvajajo najboljše prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z razvojem in uporabo novih storitev IT. |
| --- | --- |

—

Vsi podatkovni centri izvajajo najboljše prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z razvojem in uporabo novih storitev IT.

| — | Vsi zaposleni (razvijalci programske opreme) so opravili usposabljanje o energijsko učinkoviti programski opremi. |
| --- | --- |

—

Vsi zaposleni (razvijalci programske opreme) so opravili usposabljanje o energijsko učinkoviti programski opremi.

| — | Med letom je bil izveden najmanj en projekt za zmanjšanje povpraševanja po podatkovnem prometu z zeleno programsko opremo. |
| --- | --- |

—

Med letom je bil izveden najmanj en projekt za zmanjšanje povpraševanja po podatkovnem prometu z zeleno programsko opremo.

3.2.   Najboljše prakse okoljskega ravnanja za podatkovne centre

V tem oddelku so obravnavane prakse za izboljšanje okoljske uspešnosti delovanja podatkovnih centrov. Številne tehnike iz tega poglavja se lahko izvajajo tudi v glavnih telekomunikacijskih uradih.

Obstaja veliko različnih podatkovnih centrov in veliko različnih načinov za njihovo kategorizacijo; podatkovne centre je mogoče razlikovati glede na naslednje značilnosti: velikost podatkovnega centra (določi se na podlagi fizičnega območja, števila strežnikov in/ali zmogljivosti za delovno obremenitev); njegova geografska lokacija; namen ali vrsta operaterja (npr. podjetniški podatkovni centri, kolokacija (11), sogostovanje ali objekti omrežnega operaterja) in njegova raven zaščite (raven I do IV). Vse te značilnosti vplivajo na uporabnost najboljših praks okoljskega ravnanja za različne podatkovne centre, opisane v nadaljevanju.

3.2.1.   Izvajanje sistema upravljanja energije za podatkovne centre (vključno z merjenjem, spremljanjem in upravljanjem IKT in druge opreme)

Iz porabe energije podatkovnih centrov izhaja velik del vplivov teh centrov na okolje. Zato je pomembno, da imajo operaterji podatkovnih centrov jasen in natančen pregled nad porabo energije na ustreznih ravneh razčlenjenosti ter da sistematično izkoristijo vsako priložnost za zmanjšanje porabe. Za najboljšo prakso se šteje:

| — | izvajanje sistema upravljanja energije (npr. v skladu s standardom ISO 50001 ali na podlagi sistema EMAS), |
| --- | --- |

—

izvajanje sistema upravljanja energije (npr. v skladu s standardom ISO 50001 ali na podlagi sistema EMAS),

| — | pregledovanje obstoječe opreme in storitev za zagotovitev, da so ugotovljena vsa področja, na katerih sta možni optimizacija in utrditev, da bi se pred novo pomembno naložbo čim bolj povečala vsaka neuporabljena zmogljivost, |
| --- | --- |

—

pregledovanje obstoječe opreme in storitev za zagotovitev, da so ugotovljena vsa področja, na katerih sta možni optimizacija in utrditev, da bi se pred novo pomembno naložbo čim bolj povečala vsaka neuporabljena zmogljivost,

| — | namestitev merilne opreme, s katero se lahko na različnih ravneh (na ravni vrstice, omare, stojala ali naprave IKT) merijo poraba energije in okoljski parametri, |
| --- | --- |

—

namestitev merilne opreme, s katero se lahko na različnih ravneh (na ravni vrstice, omare, stojala ali naprave IKT) merijo poraba energije in okoljski parametri,

| — | spremljanje ključnih kazalnikov uspešnosti o uporabi opreme, porabi energije in okoljskih pogojih ter poročanje o njih. |
| --- | --- |

—

spremljanje ključnih kazalnikov uspešnosti o uporabi opreme, porabi energije in okoljskih pogojih ter poročanje o njih.

Uporaba

Veljajo splošne pripombe o uporabnosti najboljših praks okoljskega ravnanja za podatkovne centre. Večina najboljših praks upravljanja energije bo primernejša za lokalizirane, srednje velike in podatkovne centre in podatkovne centre za potrebe podjetij.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| — | KPIDCEM – globalni kazalnik okoljske uspešnosti za podatkovni center v skladu s standardom ETSI |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

—

KPIDCEM – globalni kazalnik okoljske uspešnosti za podatkovni center v skladu s standardom ETSI

| — | Delež objektov s sistemom upravljanja energije, certificiranim po standardu ISO 50001 ali integriranim v sistem EMAS, ali v skladu s kodeksom ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovanimi praksami iz poročila CLC/TR 50600-99-1 |
| --- | --- |

—

Delež objektov s sistemom upravljanja energije, certificiranim po standardu ISO 50001 ali integriranim v sistem EMAS, ali v skladu s kodeksom ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovanimi praksami iz poročila CLC/TR 50600-99-1

| — | Delež opreme IKT, opreme za hlajenje ali električno energijo s posebno merilno opremo (za uporabo opreme, porabo energije, temperaturne pogoje ali pogoje vlažnosti) |
| --- | --- |

—

Delež opreme IKT, opreme za hlajenje ali električno energijo s posebno merilno opremo (za uporabo opreme, porabo energije, temperaturne pogoje ali pogoje vlažnosti)

| — | Delež zaposlenih, ki so bili med letom obveščeni o energetskih ciljih ali ki so se udeležili usposabljanja o ustreznih ukrepih upravljanja energije |
| --- | --- |

—

Delež zaposlenih, ki so bili med letom obveščeni o energetskih ciljih ali ki so se udeležili usposabljanja o ustreznih ukrepih upravljanja energije

| — | KPIDCP za obstoječe podatkovne centre je 1,5 ali manj. |
| --- | --- |

—

KPIDCP za obstoječe podatkovne centre je 1,5 ali manj.

| — | Vsi podatkovni centri imajo sistem upravljanja energije, certificiran po standardu ISO 50001 ali integriran v sistem EMAS, ali v skladu s pričakovanimi minimalnimi praksami iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovanimi praksami iz poročila CLC/TR 50600-99-1. |
| --- | --- |

—

Vsi podatkovni centri imajo sistem upravljanja energije, certificiran po standardu ISO 50001 ali integriran v sistem EMAS, ali v skladu s pričakovanimi minimalnimi praksami iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovanimi praksami iz poročila CLC/TR 50600-99-1.

3.2.2.   Opredelitev in izvajanje politike upravljanja in hrambe podatkov

Zmanjšanje količine podatkov, shranjenih na pogon, in računalniške zmogljivosti, ki je potrebna za delovanje aplikacij, podatkovnih zbirk in storitev, je ključni ukrep za zmanjšanje porabe energije podatkovnih centrov, tako da se zmanjša obseg strojne opreme, ki se napaja (strežniki in naprave za shranjevanje). Za najboljšo prakso se šteje:

| — | izvajanje učinkovite politike upravljanja in hrambe podatkov za zmanjšanje deleža shranjenih podatkov, ki so nepotrebni, podvojeni ali do katerih ni treba hitro dostopati, |
| --- | --- |

—

izvajanje učinkovite politike upravljanja in hrambe podatkov za zmanjšanje deleža shranjenih podatkov, ki so nepotrebni, podvojeni ali do katerih ni treba hitro dostopati,

| — | uvajanje omrežnih in virtualizacijskih tehnologij, da bi se povečala uporaba skupnih platform, |
| --- | --- |

—

uvajanje omrežnih in virtualizacijskih tehnologij, da bi se povečala uporaba skupnih platform,

| — | utrditev obstoječih storitev in razgradnja nepotrebne strojne opreme (in virtualnih strojev), da bi se zmanjšal obseg zelo odporne in zanesljive strojne opreme, ki se napaja (strežniki, omrežna oprema in oprema za shranjevanje). |
| --- | --- |

—

utrditev obstoječih storitev in razgradnja nepotrebne strojne opreme (in virtualnih strojev), da bi se zmanjšal obseg zelo odporne in zanesljive strojne opreme, ki se napaja (strežniki, omrežna oprema in oprema za shranjevanje).

Z ustreznim izvajanjem teh tehnik se zmanjša obseg kupljene strojne opreme, s tem pa se zagotovijo tudi precejšnji prihranki materialnih virov.

Uporaba

To najboljšo prakso okoljskega ravnanja na splošno uporabljajo vsa podjetja in organizacije v sektorju, ne glede na velikost, raven zaščite ali namen, vendar je uporaba lahko drugačna pri podjetniških podatkovnih centrih ali podatkovnih centrih za kolokacijo. Čeprav se virtualizacija pogosteje uporablja v večjih podatkovnih centrih, se ta tehnika lahko uporablja tudi v manjših prostorih s strežniki.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| — | Poraba energije (kWh) na stojalo |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

—

Poraba energije (kWh) na stojalo

| — | Povprečna uporaba prostora diskov za shranjevanje podatkov (%) |
| --- | --- |

—

Povprečna uporaba prostora diskov za shranjevanje podatkov (%)

| — | Povprečna uporaba strežnika (%) |
| --- | --- |

—

Povprečna uporaba strežnika (%)

| — | Povprečna uporaba omare (%) |
| --- | --- |

—

Povprečna uporaba omare (%)

| — | Delež virtualiziranih strežnikov (%) |
| --- | --- |

—

Delež virtualiziranih strežnikov (%)

| — | Delež podatkovnih centrov, ki izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z upravljanjem in hrambo podatkov ter upravljanjem obstoječe opreme in storitev IKT |
| --- | --- |

—

Delež podatkovnih centrov, ki izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z upravljanjem in hrambo podatkov ter upravljanjem obstoječe opreme in storitev IKT

| — | Vsi podatkovni centri izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z upravljanjem in hrambo podatkov ter upravljanjem obstoječe opreme in storitev IKT. |
| --- | --- |

—

Vsi podatkovni centri izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z upravljanjem in hrambo podatkov ter upravljanjem obstoječe opreme in storitev IKT.

3.2.3.   Izboljšanje upravljanja in zasnove pretoka zraka

Zanesljivost sistemov IT je odvisna od okoljskih pogojev (temperature, vlažnosti, prahu itd.), ki jih je treba zagotoviti z ustreznim nadziranjem kakovosti zraka v zaprtih prostorih. Cilj upravljanja pretoka zraka v podatkovnih centrih je preprečiti ponovno kroženje zraka ter mešanje hladilnega zraka, ki se dovaja, in vročega zraka, ki ga oddaja oprema. Najboljša praksa okoljskega ravnanja je:

| — | izvajanje konfiguracije opreme IKT topli hodnik / hladni hodnik za zagotovitev, da ima strojna oprema enako smer pretoka zraka, pri čemer se hladen in vroč zrak ne mešata, |
| --- | --- |

—

izvajanje konfiguracije opreme IKT topli hodnik / hladni hodnik za zagotovitev, da ima strojna oprema enako smer pretoka zraka, pri čemer se hladen in vroč zrak ne mešata,

| — | zagotovitev ločenosti in omejenosti hodnikov, da bi se preprečilo ponovno kroženje zraka okoli strežnikov, |
| --- | --- |

—

zagotovitev ločenosti in omejenosti hodnikov, da bi se preprečilo ponovno kroženje zraka okoli strežnikov,

| — | ločevanje opreme IKT na podlagi njenih potreb glede okolja (predvsem vlažnosti in temperature) in zagotavljanje ustreznega pretoka zraka za ločena območja okolja, |
| --- | --- |

—

ločevanje opreme IKT na podlagi njenih potreb glede okolja (predvsem vlažnosti in temperature) in zagotavljanje ustreznega pretoka zraka za ločena območja okolja,

| — | izboljšanje zasnove tal in stropa, da bi se zmanjšal obvodni pretok zraka, preprečilo ponovno kroženje zraka in zmanjšalo število ovir zaradi kablov ali drugih struktur, |
| --- | --- |

—

izboljšanje zasnove tal in stropa, da bi se zmanjšal obvodni pretok zraka, preprečilo ponovno kroženje zraka in zmanjšalo število ovir zaradi kablov ali drugih struktur,

| — | prilagoditev količine in kakovosti dovajanega ohlajenega zraka potrebam opreme IT (proizvedena toplota in zahteve glede okolja) in zagotovitev rahlega presežka oskrbe z zrakom, da bi se zmanjšalo ponovno kroženje segretega zraka. |
| --- | --- |

—

prilagoditev količine in kakovosti dovajanega ohlajenega zraka potrebam opreme IT (proizvedena toplota in zahteve glede okolja) in zagotovitev rahlega presežka oskrbe z zrakom, da bi se zmanjšalo ponovno kroženje segretega zraka.

Z izboljšanim upravljanjem pretoka zraka se povečata učinkovitost in zmogljivost opreme za hlajenje, zmanjša uporaba ventilatorjev in vlažilnikov (in njihova poraba energije) ter zmanjša proizvodnja odpadne toplote.

Uporaba

Večino teh ukrepov lahko sprejme le operater podatkovnega centra, saj je treba hkrati spremeniti operativne pogoje, spremeniti zasnovo objekta ali namestiti novo opremo. Čeprav se opredeljene najboljše prakse lahko izvajajo v podatkovnih centrih vseh velikosti, je v večjih podatkovnih centrih, katerih naložbe se hitreje povrnejo, mogoče opaziti učinke obsega.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| — | Učinkovitost pretoka zraka (moč ventilatorja v kWh / pretok zraka ventilatorja v m3/uro) |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

—

Učinkovitost pretoka zraka (moč ventilatorja v kWh / pretok zraka ventilatorja v m3/uro)

| — | Return Temperature Index (ugotovitev ponovnega kroženja zraka) |
| --- | --- |

—

Return Temperature Index (ugotovitev ponovnega kroženja zraka)

| — | Učinkovitost pretoka naprave za uravnavanje zraka (brez enote) |
| --- | --- |

—

Učinkovitost pretoka naprave za uravnavanje zraka (brez enote)

| — | Toplotna učinkovitost naprave za uravnavanje zraka (brez enote) |
| --- | --- |

—

Toplotna učinkovitost naprave za uravnavanje zraka (brez enote)

| — | Rack Cooling Index (razlika med dovoljeno temperaturo vstopnega zraka in temperaturo vstopnega zraka, ki jo priporoča ASHRAE) |
| --- | --- |

—

Rack Cooling Index (razlika med dovoljeno temperaturo vstopnega zraka in temperaturo vstopnega zraka, ki jo priporoča ASHRAE)

| — | Delež nameščenih stojal s konfiguracijo topli hodnik / hladni hodnik (z omejitvami) |
| --- | --- |

—

Delež nameščenih stojal s konfiguracijo topli hodnik / hladni hodnik (z omejitvami)

| — | Delež podatkovnih centrov, ki izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z upravljanjem in zasnovo pretoka zraka |
| --- | --- |

—

Delež podatkovnih centrov, ki izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z upravljanjem in zasnovo pretoka zraka

| — | 100 % novih stojal je nameščenih s konfiguracijo topli hodnik / hladni hodnik (z omejitvami). |
| --- | --- |

—

100 % novih stojal je nameščenih s konfiguracijo topli hodnik / hladni hodnik (z omejitvami).

| — | Vsi podatkovni centri izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z upravljanjem in zasnovo pretoka zraka ter imajo nameščeno opremo IKT za optimizacijo upravljanja pretoka zraka. |
| --- | --- |

—

Vsi podatkovni centri izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z upravljanjem in zasnovo pretoka zraka ter imajo nameščeno opremo IKT za optimizacijo upravljanja pretoka zraka.

3.2.4.   Izboljšanje upravljanja hlajenja

Hlajenje je potrebno za odstranjevanje toplote, ki jo oprema IKT proizvede v podatkovnem centru ali omrežnem prostoru, in za zagotovitev ustreznih operativnih pogojev za zanesljivo delovanje opreme IKT. Velikost potrebnega hladilnega sistema za podatkovni center je odvisna od okolja podatkovnega centra, učinkovitosti opreme IT, ki se uporablja v podatkovnem centru, in uspešnosti upravljanja pretoka zraka. Najboljša praksa okoljskega ravnanja je:

| — | vzdrževanje optimalnega stanja hladilnega sistema v skladu z zahtevami glede obremenitve IT za ohranjanje njegove učinkovitosti, |
| --- | --- |

—

vzdrževanje optimalnega stanja hladilnega sistema v skladu z zahtevami glede obremenitve IT za ohranjanje njegove učinkovitosti,

| — | pregledovanje in prilagajanje zmogljivosti hladilnega sistema, tako da se izklopi oprema, ki se ne uporablja, ter bolje upoštevajo posebne zahteve glede delovanja opreme, |
| --- | --- |

—

pregledovanje in prilagajanje zmogljivosti hladilnega sistema, tako da se izklopi oprema, ki se ne uporablja, ter bolje upoštevajo posebne zahteve glede delovanja opreme,

| — | optimizacija in avtomatizacija proizvodnje hladnega zraka s priključitvijo enot CRAC ali uporabo pametnih in večfaktorskih enot. |
| --- | --- |

—

optimizacija in avtomatizacija proizvodnje hladnega zraka s priključitvijo enot CRAC ali uporabo pametnih in večfaktorskih enot.

Uporaba

Najboljša praksa okoljskega ravnanja se na splošno uporablja za vsa podjetja v sektorju. Vzdrževanje hladilnega sistema in redno pregledovanje njegovih zmogljivosti je mogoče izvajati v večini podatkovnih centrov, ne glede na njihovo velikost, raven zaščite ali namen.

Pri avtomatizaciji proizvodnje hladnega zraka lahko nastanejo stroški zaradi nakupa pametne opreme, zato je ta ukrep primernejši za velike podatkovne centre.

Opozoriti je treba, da so lahko posebni predpisi in okoljske smernice v nasprotju z zmanjšanjem potreb po hlajenju. BREEAM in LEED na primer utemeljujeta povečanje izolacije podatkovnih centrov. S povečanjem izolacije podatkovnih centrov se bodo povečale potrebe po hlajenju, saj se toplota, ki jo proizvedejo strežniki, ne more razpršiti.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| — | COP (koeficient učinkovitosti): povprečna obremenitev zaradi hlajenja (kW) / povprečna moč hladilnega sistema (kW) |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

—

COP (koeficient učinkovitosti): povprečna obremenitev zaradi hlajenja (kW) / povprečna moč hladilnega sistema (kW)

| — | Delež skupne porabe energije podatkovnega centra za hladilni sistem (%) |
| --- | --- |

—

Delež skupne porabe energije podatkovnega centra za hladilni sistem (%)

| — | Učinkovitost rabe ogljika (CUE) |
| --- | --- |

—

Učinkovitost rabe ogljika (CUE)

| — | Učinkovitost rabe vode (WUE) |
| --- | --- |

—

Učinkovitost rabe vode (WUE)

| — | Delež podatkovnih centrov, ki izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov (deli 5.2, 5.4 in 5.5) ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z upravljanjem hlajenja |
| --- | --- |

—

Delež podatkovnih centrov, ki izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov (deli 5.2, 5.4 in 5.5) ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z upravljanjem hlajenja

| — | Izbira opreme, katere COP znaša 7 ali več za ohlajevalnike vode in 4 ali več za hladilne sisteme z direktno ekspanzijo. |
| --- | --- |

—

Izbira opreme, katere COP znaša 7 ali več za ohlajevalnike vode in 4 ali več za hladilne sisteme z direktno ekspanzijo.

| — | Vsi podatkovni centri izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov (deli 5.2, 5.4 in 5.5) ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z upravljanjem hlajenja. |
| --- | --- |

—

Vsi podatkovni centri izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov (deli 5.2, 5.4 in 5.5) ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z upravljanjem hlajenja.

3.2.5.   Pregled in prilagoditev nastavitev temperature in vlažnosti

Objekti IKT so pogosto preveč hlajeni, nastavljeno vrednost temperature vstopnega zraka pri strežniku pa je mogoče povečati v okviru priporočenih ali dovoljenih razponov temperature (navedenih v specifikacijah proizvajalca), da bi se zmanjšala zmogljivost hlajenja in poraba energije hladilnega sistema.

Podobno se na splošno ugotavlja v zvezi z vlažnostjo, pri čemer je porabo energije in vode pri vlažilnikih mogoče zmanjšati tako, da se omogoči večji razpon ravni vlažnosti. Zato se za najboljšo prakso okoljskega ravnanja šteje:

| — | pregledovanje in zvišanje nastavljene vrednosti temperature pri hladilnih sistemih, če je izvedljivo, da bi se zmanjšale potrebe po hlajenju in povečala uporaba predgrevalnikov, |
| --- | --- |

—

pregledovanje in zvišanje nastavljene vrednosti temperature pri hladilnih sistemih, če je izvedljivo, da bi se zmanjšale potrebe po hlajenju in povečala uporaba predgrevalnikov,

| — | pregledovanje in sprememba nastavitev vlažnosti pri hladilnih sistemih, če je izvedljivo, da bi se zmanjšale potrebe po vlažilnikih. |
| --- | --- |

—

pregledovanje in sprememba nastavitev vlažnosti pri hladilnih sistemih, če je izvedljivo, da bi se zmanjšale potrebe po vlažilnikih.

Uporaba

Najboljša praksa okoljskega ravnanja se na splošno uporablja za vse vrste podjetij v tem sektorju. Zviševanje nastavljenih vrednosti temperature, prilagajanje količine in kakovosti dovajanega hladnega zraka in pregledovanje nastavitev vlažnosti so mogoči v večini podatkovnih centrov, ne glede na njihovo velikost, raven zaščite ali namen, pri tem pa je treba upoštevati operativne specifikacije proizvajalca strežnika in sprejemljive delovne pogoje.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| — | Učinkovitost pretoka zraka (moč ventilatorja v kWh / pretok zraka v m3/uro) |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

—

Učinkovitost pretoka zraka (moč ventilatorja v kWh / pretok zraka v m3/uro)

| — | Return Temperature Index (RTI) |
| --- | --- |

—

Return Temperature Index (RTI)

| — | Delež podatkovnih centrov, ki izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z nastavitvami temperature in vlažnosti |
| --- | --- |

—

Delež podatkovnih centrov, ki izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z nastavitvami temperature in vlažnosti

| — | Vsi podatkovni centri izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z nastavitvami temperature in vlažnosti. |
| --- | --- |

—

Vsi podatkovni centri izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z nastavitvami temperature in vlažnosti.

3.2.6.   Najboljše prakse okoljskega ravnanja v zvezi z izbiro in uporabo nove opreme za podatkovne centre

V oddelku so obravnavane prakse za izboljšanje energijske učinkovitosti posamezne opreme in storitev IKT, ki se uporabljajo v podatkovnih centrih.

3.2.6.1.   Izbira in uporaba okolju prijazne opreme za podatkovne centre

Izbira in uporaba naprav IKT ter opreme za hlajenje in oskrbo z električno energijo morata temeljiti na celoviti strategiji, da bi se zmanjšala njihova splošna okoljska uspešnost (poraba energije, poraba vode, siva energija, učinkovita raba virov). Najboljša praksa okoljskega ravnanja je:

| — | izvajanje posebne politike zelenih javnih naročil za opremo podatkovnih centrov, in sicer od priprave postopka do ocenjevanja ponudb, |
| --- | --- |

—

izvajanje posebne politike zelenih javnih naročil za opremo podatkovnih centrov, in sicer od priprave postopka do ocenjevanja ponudb,

| — | izbira in namestitev okoljsko uspešnih strežnikov in opreme za shranjevanje, tj. opreme z možnostjo vklopa funkcij upravljanja porabe energije, opreme, ki ustreza gostoti moči podatkovnega centra in njegovim zmožnostim dovajanja hladnega zraka, opreme, ki izpolnjuje pričakovane okoljske pogoje (temperatura in vlažnost) itd., |
| --- | --- |

—

izbira in namestitev okoljsko uspešnih strežnikov in opreme za shranjevanje, tj. opreme z možnostjo vklopa funkcij upravljanja porabe energije, opreme, ki ustreza gostoti moči podatkovnega centra in njegovim zmožnostim dovajanja hladnega zraka, opreme, ki izpolnjuje pričakovane okoljske pogoje (temperatura in vlažnost) itd.,

| — | izbira okoljsko uspešne opreme za hlajenje, tj. opreme z visokim COP ali krmilniki variabilne hitrosti, primerno velikih hladilnih enot, centraliziranih hladilnih sistemov, predgrevalnikov itd., |
| --- | --- |

—

izbira okoljsko uspešne opreme za hlajenje, tj. opreme z visokim COP ali krmilniki variabilne hitrosti, primerno velikih hladilnih enot, centraliziranih hladilnih sistemov, predgrevalnikov itd.,

| — | izbira okoljsko uspešne opreme za električno energijo, tj. visoko učinkovitih UPS, modularnih UPS itd. |
| --- | --- |

—

izbira okoljsko uspešne opreme za električno energijo, tj. visoko učinkovitih UPS, modularnih UPS itd.

Uporaba

Tehnike v zvezi z zelenimi javnimi naročili in okoljsko uspešnimi strežniki se na splošno uporabljajo za vse nove in obstoječe podatkovne centre.

Kar zadeva hladilne sisteme, je lokacija podatkovnega centra ključni dejavnik za izvedljivost in uspešnost sistema prostega hlajenja. Drugi hladilni sistemi, na primer hlajenje s tekočino ali hlajenje s prostim zrakom, se najlažje izvajajo v novih podatkovnih centrih in ne v obstoječih. V zvezi s sistemi za električno energijo se elementi, ki jih je treba upoštevati pri sprejetju novih, učinkovitejših sistemov UPS, razlikujejo glede na to, kdaj naj bi se zgradila nova ali posodobila obstoječa infrastruktura.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| — | Zasnova z učinkovito rabo energije (dPUE) |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

—

Zasnova z učinkovito rabo energije (dPUE)

| — | Delež proizvodov ali storitev IKT, ki jih kupi podjetje in ki izpolnjujejo posebna okoljska merila (npr. znak EU za okolje, oznaka Energy Star) |
| --- | --- |

—

Delež proizvodov ali storitev IKT, ki jih kupi podjetje in ki izpolnjujejo posebna okoljska merila (npr. znak EU za okolje, oznaka Energy Star)

| — | Delež dobaviteljev, ki izvajajo sistem okoljskega ravnanja ali sistem upravljanja energije (npr. preverjen s sistemom EMAS, certificiran po standardu ISO 14001 ali ISO 50001) |
| --- | --- |

—

Delež dobaviteljev, ki izvajajo sistem okoljskega ravnanja ali sistem upravljanja energije (npr. preverjen s sistemom EMAS, certificiran po standardu ISO 14001 ali ISO 50001)

| — | Delež objektov, ki izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z izbiro in uvajanjem nove opreme IT / opreme za električno energijo / opreme za hlajenje |
| --- | --- |

—

Delež objektov, ki izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z izbiro in uvajanjem nove opreme IT / opreme za električno energijo / opreme za hlajenje

| — | Povprečna energijska učinkovitost UPS (navedejo proizvajalci) |
| --- | --- |

—

Povprečna energijska učinkovitost UPS (navedejo proizvajalci)

| — | Povprečen COP opreme za hlajenje (navedejo proizvajalci) |
| --- | --- |

—

Povprečen COP opreme za hlajenje (navedejo proizvajalci)

| — | Vsa nova oprema IKT v podatkovnem centru ima znak za okolje ISO tipa I (npr. znak EU za okolje, modri angel) (če je na voljo) ali oznako Energy Star. |
| --- | --- |

—

Vsa nova oprema IKT v podatkovnem centru ima znak za okolje ISO tipa I (npr. znak EU za okolje, modri angel) (če je na voljo) ali oznako Energy Star.

| — | Vsi podatkovni centri izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z izbiro in uvajanjem nove opreme IKT / hladilnega sistema / nove opreme za električno energijo / druge opreme podatkovnega centra. |
| --- | --- |

—

Vsi podatkovni centri izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z izbiro in uvajanjem nove opreme IKT / hladilnega sistema / nove opreme za električno energijo / druge opreme podatkovnega centra.

| — | UPS izpolnjujejo zahteve iz kodeksa ravnanja za UPS. |
| --- | --- |

—

UPS izpolnjujejo zahteve iz kodeksa ravnanja za UPS.

| — | Izbira opreme, katere COP znaša 7 ali več za ohlajevalnike vode in 4 ali več za hladilne sisteme z direktno ekspanzijo. |
| --- | --- |

—

Izbira opreme, katere COP znaša 7 ali več za ohlajevalnike vode in 4 ali več za hladilne sisteme z direktno ekspanzijo.

3.2.7.   Najboljše prakse okoljskega ravnanja v zvezi z novogradnjo ali obnovo podatkovnih centrov

V oddelku so obravnavane prakse za izboljšanje energijske učinkovitosti na novo zgrajenih ali obnovljenih podatkovnih centrov.

3.2.7.1.   Načrtovanje novih podatkovnih centrov

Pri gradnji ali nadgradnji podatkovnega centra so v fazi načrtovanja najpomembnejše priložnosti za zagotovitev njegove okoljske uspešnosti. Da bi se omogočile širitve v prihodnosti, so podatkovni centri pogosto preveliki, kar je razlog za energijsko neučinkovitost. V veliko primerih je lahko zaradi stavbe nemogoče nadgraditi podatkovni center tako, da bi se namestila nova in energijsko učinkovitejša oprema. Najboljša praksa okoljskega ravnanja je:

| — | omejiti raven odpornosti fizične infrastrukture in razpoložljivost storitev glede na poslovne zahteve, |
| --- | --- |

—

omejiti raven odpornosti fizične infrastrukture in razpoložljivost storitev glede na poslovne zahteve,

| — | zgraditi modularni podatkovni center, da bi se preprečili preveliki centri ter povečala učinkovitost infrastrukture pod pogoji delne in spremenljive obremenitve. |
| --- | --- |

—

zgraditi modularni podatkovni center, da bi se preprečili preveliki centri ter povečala učinkovitost infrastrukture pod pogoji delne in spremenljive obremenitve.

Uporaba

Ta najboljša praksa okoljskega ravnanja se na splošno uporablja za vsa podjetja v sektorju, najpomembnejša je za lokalizirane, srednje velike podatkovne centre in podatkovne centre za potrebe podjetij. Gradnja podatkovnega centra v skladu z modularno arhitekturo je zlasti pomembna za velike podatkovne centre.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| — | Poraba energije v podatkovnem centru na tlorisno površino (kWh/m2) |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

—

Poraba energije v podatkovnem centru na tlorisno površino (kWh/m2)

| — | Zasnova z učinkovito rabo energije (dPUE) |
| --- | --- |

—

Zasnova z učinkovito rabo energije (dPUE)

| — | Delež lokacij, ki izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z uporabo, upravljanjem in načrtovanjem novogradnje ali obnove podatkovnih centrov |
| --- | --- |

—

Delež lokacij, ki izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z uporabo, upravljanjem in načrtovanjem novogradnje ali obnove podatkovnih centrov

Vsi podatkovni centri izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z uporabo, upravljanjem in načrtovanjem novogradnje ali obnove podatkovnih centrov.

3.2.7.2.   Ponovna uporaba odpadne toplote podatkovnega centra

Kot vsako električno opremo je treba z električno energijo napajati tudi opremo IT, ki med delovanjem proizvaja odpadno toploto. Podatkovni centri proizvedejo velike količine odpadne toplote, to pa je priložnost za ponovno uporabo toplote. Najboljša praksa okoljskega ravnanja je:

| — | ponovna uporaba odpadne toplote, proizvedene v nekaterih prostorih podatkovnega centra, za namene nizkotemperaturnega ogrevanja industrijskih ali pisarniških prostorov (vključno z drugimi območji podatkovnega centra). |
| --- | --- |

—

ponovna uporaba odpadne toplote, proizvedene v nekaterih prostorih podatkovnega centra, za namene nizkotemperaturnega ogrevanja industrijskih ali pisarniških prostorov (vključno z drugimi območji podatkovnega centra).

Uporaba

To najboljšo prakso okoljskega ravnanja lahko na splošno izvaja vsak podatkovni center, ne glede na svojo velikost, raven zaščite ali namen.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| — | Faktor ponovne uporabe energije (ERF) |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

—

Faktor ponovne uporabe energije (ERF)

| — | Učinkovitost ponovne uporabe energije (ERE) |
| --- | --- |

—

Učinkovitost ponovne uporabe energije (ERE)

| — | Delež lokacij, ki izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi s ponovno uporabo odpadne toplote podatkovnega centra |
| --- | --- |

—

Delež lokacij, ki izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi s ponovno uporabo odpadne toplote podatkovnega centra

| — | Vsi podatkovni centri izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi s ponovno uporabo odpadne toplote podatkovnega centra. |
| --- | --- |

—

Vsi podatkovni centri izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi s ponovno uporabo odpadne toplote podatkovnega centra.

3.2.7.3.   Zasnova stavbe podatkovnega centra in fizični razpored

Fizični razpored podatkovnega centra močno vpliva na uspešnost njegovega hladilnega sistema, saj se hlajeni prostori (kjer so stojala) lahko po nepotrebnem nahajajo blizu notranjih virov toplote (npr. mehanske ali električne opreme) ali na območjih, ki jih grejejo zunanji viri (npr. sončno sevanje). Najboljša praksa okoljskega ravnanja je:

| — | zmanjšati neposredno sončno ogrevanje hlajenih območij podatkovnega centra, da bi se zmanjšale potrebe po hlajenju, |
| --- | --- |

—

zmanjšati neposredno sončno ogrevanje hlajenih območij podatkovnega centra, da bi se zmanjšale potrebe po hlajenju,

| — | namestitev hladilne opreme na ustreznih območjih podatkovnega centra, kot so območja s prostim gibanjem zraka, območja, na katerih je dovolj prostora za optimizacijo učinkovitosti hlajenja, ali območja, na katerih ni ovir in opreme, ki proizvaja toploto. |
| --- | --- |

—

namestitev hladilne opreme na ustreznih območjih podatkovnega centra, kot so območja s prostim gibanjem zraka, območja, na katerih je dovolj prostora za optimizacijo učinkovitosti hlajenja, ali območja, na katerih ni ovir in opreme, ki proizvaja toploto.

Uporaba

Ta najboljša praksa okoljskega ravnanja je najpomembnejša za gradnjo novih podatkovnih centrov za potrebe podjetij, saj je njen cilj oblikovati podobo in strukturo na novo zgrajenega podatkovnega centra, njeno izvajanje pa je lahko drago.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| — | Delež lokacij, ki izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi s fizičnim razporedom stavbe podatkovnega centra |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

—

Delež lokacij, ki izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi s fizičnim razporedom stavbe podatkovnega centra

| — | Vsi podatkovni centri izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi s fizičnim razporedom stavbe podatkovnega centra. |
| --- | --- |

—

Vsi podatkovni centri izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi s fizičnim razporedom stavbe podatkovnega centra.

3.2.7.4.   Določitev geografske lokacije novega podatkovnega centra

Geografska lokacija podatkovnega centra ima pomembno vlogo pri njegovih prihodnjih vplivih na emisije ogljika in okolje. Za najboljšo prakso se šteje:

| — | dajanje prednosti lokacijam na degradiranem območju pred lokacijami na zelenih površinah, |
| --- | --- |

—

dajanje prednosti lokacijam na degradiranem območju pred lokacijami na zelenih površinah,

| — | izbira geografske lokacije z okoljskimi pogoji, ki izboljšujejo učinkovitost zračnih predgrevalnikov, zagotavljajo možnosti za namestitev opreme za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov ali omejujejo nevarnosti in naravne nesreče, |
| --- | --- |

—

izbira geografske lokacije z okoljskimi pogoji, ki izboljšujejo učinkovitost zračnih predgrevalnikov, zagotavljajo možnosti za namestitev opreme za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov ali omejujejo nevarnosti in naravne nesreče,

| — | postavitev podatkovnega centra blizu virov energije, hlajenja in ogrevanja, da bi se zmanjšale izgube energije zaradi prenosa energije in zagotovile možnosti za zmanjšanje emisij ogljika (poraba energije iz obnovljivih virov, odpadne toplote ali prostega hlajenja), |
| --- | --- |

—

postavitev podatkovnega centra blizu virov energije, hlajenja in ogrevanja, da bi se zmanjšale izgube energije zaradi prenosa energije in zagotovile možnosti za zmanjšanje emisij ogljika (poraba energije iz obnovljivih virov, odpadne toplote ali prostega hlajenja),

| — | zmanjšanje vplivov stavbe na okolje (hrup, estetski vplivi, potrebe po telekomunikacijskih omrežjih in drugi infrastrukturi itd.). |
| --- | --- |

—

zmanjšanje vplivov stavbe na okolje (hrup, estetski vplivi, potrebe po telekomunikacijskih omrežjih in drugi infrastrukturi itd.).

Uporaba

Najboljša praksa okoljskega ravnanja se na splošno uporablja za vse vrste podjetij v sektorju, vključno z malimi in srednjimi podjetji, najpomembnejša pa je za srednje velike in podatkovne centre in podatkovne centre za potrebe podjetij.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| — | Delež novih objektov z rešitvami za prosto hlajenje (zračni predgrevalniki, geotermalno hlajenje itd.) |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

—

Delež novih objektov z rešitvami za prosto hlajenje (zračni predgrevalniki, geotermalno hlajenje itd.)

| — | Delež novih objektov, ki energijo iz obnovljivih virov proizvajajo na lokaciji (fotonapetostni paneli, vetrne turbine itd.) |
| --- | --- |

—

Delež novih objektov, ki energijo iz obnovljivih virov proizvajajo na lokaciji (fotonapetostni paneli, vetrne turbine itd.)

| — | Delež novih objektov s sistemom za ponovno uporabo toplote |
| --- | --- |

—

Delež novih objektov s sistemom za ponovno uporabo toplote

| — | Delež lokacij, ki izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z geografsko lokacijo podatkovnega centra |
| --- | --- |

—

Delež lokacij, ki izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z geografsko lokacijo podatkovnega centra

| — | Vsi podatkovni centri izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane in neobvezne prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z geografsko lokacijo podatkovnega centra. |
| --- | --- |

—

Vsi podatkovni centri izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane in neobvezne prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z geografsko lokacijo podatkovnega centra.

3.2.7.5.   Uporaba alternativnih virov vode

V podatkovnih centrih se voda uporablja za hlajenje in vlaženje, ki sta tesno povezana. Velika količina vode je potrebna zlasti za ohlajevalnike z uparjanjem. Najboljša praksa okoljskega ravnanja je:

| — | spremljanje porabe vode iz vseh virov v vseh prostorih podatkovnega centra, |
| --- | --- |

—

spremljanje porabe vode iz vseh virov v vseh prostorih podatkovnega centra,

| — | omejitev vpliva na vire pitne vode z uporabo virov nepitne vode (deževnice, odpadne vode itd.). |
| --- | --- |

—

omejitev vpliva na vire pitne vode z uporabo virov nepitne vode (deževnice, odpadne vode itd.).

Uporaba

Ta najboljša praksa okoljskega ravnanja je pomembna za velike podatkovne centre in podatkovne centre za potrebe podjetij. Izbira hladilnega sistema je odvisna od velikosti podatkovnega centra, ta pa je tesno povezana z dejavnostjo in velikostjo podjetja.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| — | Delež vode, ki jo porabijo podatkovni centri, po virih, na primer voda iz glavnega vodovoda, deževnica ali nekomunalni viri vode |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

—

Delež vode, ki jo porabijo podatkovni centri, po virih, na primer voda iz glavnega vodovoda, deževnica ali nekomunalni viri vode

| — | Poraba vode v podatkovnem centru na tlorisno površino (poraba v m3 / m2 podatkovnega centra) |
| --- | --- |

—

Poraba vode v podatkovnem centru na tlorisno površino (poraba v m3 / m2 podatkovnega centra)

| — | Učinkovitost rabe vode (WUE) |
| --- | --- |

—

Učinkovitost rabe vode (WUE)

| — | Delež lokacij, ki izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z vodnimi viri |
| --- | --- |

—

Delež lokacij, ki izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z vodnimi viri

| — | Vsi podatkovni centri izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z vodnimi viri. |
| --- | --- |

—

Vsi podatkovni centri izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z vodnimi viri.

3.3.   Najboljše prakse okoljskega ravnanja za elektronska komunikacijska omrežja

V oddelku so opisane prakse, ki se nanašajo zlasti na omrežno konfiguracijo različnih elementov, ki tvorijo elektronsko komunikacijsko infrastrukturo in omrežja (12).

3.3.1.   Izboljšanje upravljanja energije obstoječih omrežij

Zaradi spreminjajočega se povpraševanja končnih uporabnikov se prometne obremenitve elektronskih komunikacijskih omrežij močno razlikujejo glede na čas in kraj. Poraba energije pri sodobni telekomunikacijski opremi je največja, kadar oprema deluje pri največji prometni obremenitvi, vendar se ne zmanjša veliko, kadar je oprema premalo izkoriščena. Velik del dnevne porabe energije omrežja je torej posledica zagotavljanja popolne zmogljivosti sistema, tudi ko je dejansko povpraševanje po prometu veliko manjše. Najboljša praksa okoljskega ravnanja je:

| — | merjenje porabe energije omrežnih elementov na podlagi pametnih števcev porabe energije in avtomatizirane analize, |
| --- | --- |

—

merjenje porabe energije omrežnih elementov na podlagi pametnih števcev porabe energije in avtomatizirane analize,

| — | uporaba pametnih funkcij „v stanju pripravljenosti“ za uvedbo upravljanja omrežne energije in preklop čim več naprav na način z majhno porabo, kadar je prometna obremenitev majhna, da bi se celotna zmogljivost omrežja prilagodila povpraševanju, |
| --- | --- |

—

uporaba pametnih funkcij „v stanju pripravljenosti“ za uvedbo upravljanja omrežne energije in preklop čim več naprav na način z majhno porabo, kadar je prometna obremenitev majhna, da bi se celotna zmogljivost omrežja prilagodila povpraševanju,

| — | izkoriščanje možnosti za dinamično spreminjanje porabe energije, da bi se način delovanja omrežne opreme prilagodil obdobjem z majhnim ali zmernim prometom, |
| --- | --- |

—

izkoriščanje možnosti za dinamično spreminjanje porabe energije, da bi se način delovanja omrežne opreme prilagodil obdobjem z majhnim ali zmernim prometom,

| — | izkoriščanje prenosa na podlagi dinamičnega načrtovanja, da bi se izboljšalo upravljanje podatkovnega prometa ter nadzirala količina in čas prenosa podatkovnega paketa, |
| --- | --- |

—

izkoriščanje prenosa na podlagi dinamičnega načrtovanja, da bi se izboljšalo upravljanje podatkovnega prometa ter nadzirala količina in čas prenosa podatkovnega paketa,

| — | zagotavljanje energetsko ozaveščenih storitev, da bi se zmanjšala povpraševanje po prometu v času največje obremenitve in celotna zmogljivost omrežja. |
| --- | --- |

—

zagotavljanje energetsko ozaveščenih storitev, da bi se zmanjšala povpraševanje po prometu v času največje obremenitve in celotna zmogljivost omrežja.

Uporaba

Uporabnost različnih ukrepov na podlagi te najboljše prakse okoljskega ravnanja je predstavljena v preglednici 3.

Preglednica 3

Uporabnost najboljših praks, katerih cilj je izboljšati upravljanje energije v obstoječih elektronskih komunikacijskih omrežjih

| Tehnika | Segment omrežja | Omrežna tehnologija | Zahteve glede končnih uporabnikov | Akter |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Merjenje porabe energije | od jedrnega do dostopovnega omrežja | vse vrste tehnologije | vse vrste končnih uporabnikov | operaterji elektronskih komunikacijskih omrežij |
| Uporaba pametnih funkcij „v stanju pripravljenosti“ | od jedrnega do dostopovnega omrežja | vse vrste tehnologije | ni primerno za uporabnike, ki potrebujejo stabilno povezavo ali zelo kratek čas ponovnega zagona | operaterji elektronskih komunikacijskih omrežij |
| Izkoriščanje možnosti za dinamično spreminjanje porabe energije | od jedrnega do dostopovnega omrežja | vse vrste tehnologije | vse vrste končnih uporabnikov | operaterji elektronskih komunikacijskih omrežij |
| Izkoriščanje prenosa na podlagi dinamičnega načrtovanja | od jedrnega do dostopovnega omrežja | vse vrste tehnologije | ni primerno za uporabnike, ki potrebujejo hiter prenos | operaterji elektronskih komunikacijskih omrežij |
| Zagotavljanje energetsko ozaveščenih storitev | od jedrnega do dostopovnega omrežja | vse vrste tehnologije | ni primerno za uporabnike, ki potrebujejo storitve visoke kakovosti | operaterji elektronskih komunikacijskih omrežij in ponudniki storitev IKT |

Tehnika

Segment omrežja

Omrežna tehnologija

Zahteve glede končnih uporabnikov

Akter

Merjenje porabe energije

od jedrnega do dostopovnega omrežja

vse vrste tehnologije

vse vrste končnih uporabnikov

operaterji elektronskih komunikacijskih omrežij

Uporaba pametnih funkcij „v stanju pripravljenosti“

od jedrnega do dostopovnega omrežja

vse vrste tehnologije

ni primerno za uporabnike, ki potrebujejo stabilno povezavo ali zelo kratek čas ponovnega zagona

operaterji elektronskih komunikacijskih omrežij

Izkoriščanje možnosti za dinamično spreminjanje porabe energije

od jedrnega do dostopovnega omrežja

vse vrste tehnologije

vse vrste končnih uporabnikov

operaterji elektronskih komunikacijskih omrežij

Izkoriščanje prenosa na podlagi dinamičnega načrtovanja

od jedrnega do dostopovnega omrežja

vse vrste tehnologije

ni primerno za uporabnike, ki potrebujejo hiter prenos

operaterji elektronskih komunikacijskih omrežij

Zagotavljanje energetsko ozaveščenih storitev

od jedrnega do dostopovnega omrežja

vse vrste tehnologije

ni primerno za uporabnike, ki potrebujejo storitve visoke kakovosti

operaterji elektronskih komunikacijskih omrežij in ponudniki storitev IKT

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| — | Povprečna poraba energije na stranko ali naročnika v kWh / stranko ali naročnika (13) |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

—

Povprečna poraba energije na stranko ali naročnika v kWh / stranko ali naročnika (13)

| — | energijska učinkovitost podatkov mobilnega/fiksnega omrežja (zagotovljena količina podatkov / poraba energije) v bit/J |
| --- | --- |

—

energijska učinkovitost podatkov mobilnega/fiksnega omrežja (zagotovljena količina podatkov / poraba energije) v bit/J

| — | Delež uporabe energije v omrežju, za katero se meri poraba energije (%) |
| --- | --- |

—

Delež uporabe energije v omrežju, za katero se meri poraba energije (%)

| — | Delež omrežnih vozlišč, za katere se izvajajo rešitve dinamičnega upravljanja energije (npr. dinamično spreminjanje porabe energije ali prenos na podlagi dinamičnega načrtovanja) (%) |
| --- | --- |

—

Delež omrežnih vozlišč, za katere se izvajajo rešitve dinamičnega upravljanja energije (npr. dinamično spreminjanje porabe energije ali prenos na podlagi dinamičnega načrtovanja) (%)

| — | 50 % uporabe energije v omrežju se spremlja v realnem času na ravni telekomunikacijskih lokacij (bazne postaje in/ali vozlišča fiksnih omrežij) ali na višji ravni. |
| --- | --- |

—

50 % uporabe energije v omrežju se spremlja v realnem času na ravni telekomunikacijskih lokacij (bazne postaje in/ali vozlišča fiksnih omrežij) ali na višji ravni.

| — | Za telekomunikacijska omrežja je vzpostavljen sistem upravljanja energije. |
| --- | --- |

—

Za telekomunikacijska omrežja je vzpostavljen sistem upravljanja energije.

3.3.2.   Izboljšanje obvladovanja tveganja za elektromagnetna polja z ocenjevanjem in preglednostjo podatkov

Ker je brezžičnih omrežij vse več, je javnost zaskrbljena zaradi elektromagnetnih polj. V zvezi s tem so bili določeni strogi predpisi in opravljajo se intenzivne raziskave. Najboljša praksa je, da telekomunikacijski operaterji:

| — | izboljšajo obvladovanje tveganja za elektromagnetna polja z ocenjevanjem in preglednostjo podatkov o izpostavljenosti elektromagnetnim poljem. |
| --- | --- |

—

izboljšajo obvladovanje tveganja za elektromagnetna polja z ocenjevanjem in preglednostjo podatkov o izpostavljenosti elektromagnetnim poljem.

Uporaba

Izvajanje te najboljše prakse okoljskega ravnanja je odvisno od vsebine nacionalnih predpisov o elektromagnetnih poljih in od lokalne vsebine (obstoj združenj, ki nasprotujejo izpostavljenosti elektromagnetnim poljem, medijska pokritost vprašanj o elektromagnetnih poljih, vidnost anten itd.). Najpomembnejša je za omrežne operaterje.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| — | Delež lokacij, ocenjenih na podlagi merjenja skladnosti z omejitvami elektromagnetnih polj |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

—

Delež lokacij, ocenjenih na podlagi merjenja skladnosti z omejitvami elektromagnetnih polj

| — | Delež lokacij, pri katerih se redno ali stalno spremlja (tudi s programsko opremo) skladnost z omejitvami elektromagnetnih polj |
| --- | --- |

—

Delež lokacij, pri katerih se redno ali stalno spremlja (tudi s programsko opremo) skladnost z omejitvami elektromagnetnih polj

| — | Odstotek rezultatov, dobljenih na podlagi navedenih kazalnikov, ki se objavijo in so pregledni za javnost (%). |
| --- | --- |

—

Odstotek rezultatov, dobljenih na podlagi navedenih kazalnikov, ki se objavijo in so pregledni za javnost (%).

Se ne uporablja.

3.3.3.   Izbor in uporaba energetsko učinkovitejše opreme za elektronsko komunikacijsko omrežje

Mobilna in tudi žična omrežja uporabljajo opremo IKT, ki za ustrezno delovanje potrebuje električno energijo in posebne okoljske pogoje. Operaterji elektronskih komunikacij (14) lahko pri izboru in uporabi teh materialov v omrežjih izboljšajo energijsko učinkovitost tako, da izberejo in konfigurirajo ustrezno opremo. Najboljša praksa je:

| — | izbrati in uporabiti energijsko najučinkovitejšo opremo IKT (radijske, telekomunikacijske in širokopasovne storitve ter naprave IT) v telekomunikacijskih omrežjih (energijsko učinkovitejša tehnologija, funkcije upravljanja energije itd.), |
| --- | --- |

—

izbrati in uporabiti energijsko najučinkovitejšo opremo IKT (radijske, telekomunikacijske in širokopasovne storitve ter naprave IT) v telekomunikacijskih omrežjih (energijsko učinkovitejša tehnologija, funkcije upravljanja energije itd.),

| — | uporabiti integrirane rešitve, ki izpolnjujejo več standardov, namesto več sistemov na podlagi enega standarda, ki delujejo vzporedno in niso ustrezno konfigurirani, |
| --- | --- |

—

uporabiti integrirane rešitve, ki izpolnjujejo več standardov, namesto več sistemov na podlagi enega standarda, ki delujejo vzporedno in niso ustrezno konfigurirani,

| — | izbrati in uporabiti energetsko najučinkovitejše hladilne sisteme na baznih postajah (npr. pasivno hlajenje, navadni ventilatorji, izmenjevalniki toplote) in v glavnih uradih (npr. prekrivne plošče za topli hodnik / hladni hodnik, zadrževalniki vročega zraka, prezračevalni kanali), |
| --- | --- |

—

izbrati in uporabiti energetsko najučinkovitejše hladilne sisteme na baznih postajah (npr. pasivno hlajenje, navadni ventilatorji, izmenjevalniki toplote) in v glavnih uradih (npr. prekrivne plošče za topli hodnik / hladni hodnik, zadrževalniki vročega zraka, prezračevalni kanali),

| — | izbrati in uporabiti energetsko najučinkovitejše UPS (npr. visoko učinkovite UPS, modularne UPS) na baznih postajah in v glavnih uradih, |
| --- | --- |

—

izbrati in uporabiti energetsko najučinkovitejše UPS (npr. visoko učinkovite UPS, modularne UPS) na baznih postajah in v glavnih uradih,

| — | zasnovati telekomunikacijske lokacije, ki povečujejo energijsko učinkovitost tako, da se funkcije pošiljanja prenesejo na glavne strežnike v žičnih omrežjih, radijska oprema prestavi bliže anteni in uporablja ustrezna zasnova UPS, |
| --- | --- |

—

zasnovati telekomunikacijske lokacije, ki povečujejo energijsko učinkovitost tako, da se funkcije pošiljanja prenesejo na glavne strežnike v žičnih omrežjih, radijska oprema prestavi bliže anteni in uporablja ustrezna zasnova UPS,

| — | uporabiti programsko opremo, ki omogoča prihranke energije v celotnem omrežju, da bi se izvajala virtualizacija (za povečanje souporabe opreme in zmanjšanje obsega potrebne strojne opreme) ali funkcije mreženja (za omogočanje večje prilagodljivosti in učinkovitosti omrežja). |
| --- | --- |

—

uporabiti programsko opremo, ki omogoča prihranke energije v celotnem omrežju, da bi se izvajala virtualizacija (za povečanje souporabe opreme in zmanjšanje obsega potrebne strojne opreme) ali funkcije mreženja (za omogočanje večje prilagodljivosti in učinkovitosti omrežja).

Uporaba

Uporabnost ukrepov na podlagi te najboljše prakse okoljskega ravnanja je predstavljena v preglednici 4.

Preglednica 4

Uporaba ukrepov na podlagi te najboljše prakse okoljskega ravnanja

| Tehnika | Segment omrežja | Omrežna tehnologija | Zahteve glede končnih uporabnikov | Akter |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Izbor energetsko učinkovitejše opreme IKT (radijske, telekomunikacijske in širokopasovne naprave ter naprave IT) | od jedrnega do dostopovnega omrežja | vse vrste tehnologije | vse vrste končnih uporabnikov | operaterji elektronskih komunikacijskih omrežij in ponudniki tehnologij |
| Uporaba integriranih rešitev, ki izpolnjujejo več standardov | dostopovna omrežja | mobilna omrežja | vse vrste končnih uporabnikov | operaterji elektronskih komunikacijskih omrežij in podjetja za namestitev |
| Izbor in uporaba energijsko učinkovitejših hladilnih sistemov | od jedrnega do dostopovnega omrežja | vse vrste tehnologije | vse vrste končnih uporabnikov | operaterji elektronskih komunikacijskih omrežij, ponudniki tehnologij in podjetja za namestitev |
| Izbor in uporaba energijsko učinkovitejših UPS | od jedrnega do dostopovnega omrežja | vse vrste tehnologije | vse vrste končnih uporabnikov | operaterji elektronskih komunikacijskih omrežij, ponudniki tehnologij in podjetja za namestitev |
| Zasnova energetsko učinkovitejših telekomunikacijskih lokacij | dostopovna omrežja | vse vrste tehnologije | vse vrste končnih uporabnikov | operaterji elektronskih komunikacijskih omrežij in podjetja za namestitev |
| Uporaba programske opreme, ki omogoča prihranke energije | od jedrnega do dostopovnega omrežja | vse vrste tehnologije | vse vrste končnih uporabnikov | operaterji elektronskih komunikacijskih omrežij |

Tehnika

Segment omrežja

Omrežna tehnologija

Zahteve glede končnih uporabnikov

Akter

Izbor energetsko učinkovitejše opreme IKT (radijske, telekomunikacijske in širokopasovne naprave ter naprave IT)

od jedrnega do dostopovnega omrežja

vse vrste tehnologije

vse vrste končnih uporabnikov

operaterji elektronskih komunikacijskih omrežij in ponudniki tehnologij

Uporaba integriranih rešitev, ki izpolnjujejo več standardov

dostopovna omrežja

mobilna omrežja

vse vrste končnih uporabnikov

operaterji elektronskih komunikacijskih omrežij in podjetja za namestitev

Izbor in uporaba energijsko učinkovitejših hladilnih sistemov

od jedrnega do dostopovnega omrežja

vse vrste tehnologije

vse vrste končnih uporabnikov

operaterji elektronskih komunikacijskih omrežij, ponudniki tehnologij in podjetja za namestitev

Izbor in uporaba energijsko učinkovitejših UPS

od jedrnega do dostopovnega omrežja

vse vrste tehnologije

vse vrste končnih uporabnikov

operaterji elektronskih komunikacijskih omrežij, ponudniki tehnologij in podjetja za namestitev

Zasnova energetsko učinkovitejših telekomunikacijskih lokacij

dostopovna omrežja

vse vrste tehnologije

vse vrste končnih uporabnikov

operaterji elektronskih komunikacijskih omrežij in podjetja za namestitev

Uporaba programske opreme, ki omogoča prihranke energije

od jedrnega do dostopovnega omrežja

vse vrste tehnologije

vse vrste končnih uporabnikov

operaterji elektronskih komunikacijskih omrežij

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| — | Odstotek širokopasovne opreme, ki izpolnjuje zahteve iz kodeksa ravnanja o širokopasovni opremi (15) v smislu porabe energije |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

—

Odstotek širokopasovne opreme, ki izpolnjuje zahteve iz kodeksa ravnanja o širokopasovni opremi (15) v smislu porabe energije

| — | Delež opreme, ki omogoča dinamično upravljanje energije |
| --- | --- |

—

Delež opreme, ki omogoča dinamično upravljanje energije

| — | Delež baznih postaj z rešitvami, ki izpolnjujejo več standardov |
| --- | --- |

—

Delež baznih postaj z rešitvami, ki izpolnjujejo več standardov

| — | Delež baznih postaj z daljinsko radijsko postajo ali aktivnim antenskim sistemom |
| --- | --- |

—

Delež baznih postaj z daljinsko radijsko postajo ali aktivnim antenskim sistemom

| — | Delež lokacij, opremljenih s strojno opremo, ki je v skladu s standardom ETSI (16) |
| --- | --- |

—

Delež lokacij, opremljenih s strojno opremo, ki je v skladu s standardom ETSI (16)

| — | Delež lokacij z nemehanskim hlajenjem |
| --- | --- |

—

Delež lokacij z nemehanskim hlajenjem

| — | Temperatura je nastavljena na najvišjo dovoljeno vrednost glede na opremo na lokaciji (DA/NE) |
| --- | --- |

—

Temperatura je nastavljena na najvišjo dovoljeno vrednost glede na opremo na lokaciji (DA/NE)

| — | Povprečna učinkovitost sistema UPS |
| --- | --- |

—

Povprečna učinkovitost sistema UPS

| — | Povprečen COP hladilnih sistemov |
| --- | --- |

—

Povprečen COP hladilnih sistemov

| — | 100 % na novo nameščene širokopasovne opreme izpolnjuje zahteve iz kodeksa ravnanja EU o širokopasovni opremi v zvezi s porabo energije. |
| --- | --- |

—

100 % na novo nameščene širokopasovne opreme izpolnjuje zahteve iz kodeksa ravnanja EU o širokopasovni opremi v zvezi s porabo energije.

| — | Energijska učinkovitost električnih/energetskih postaj je 96-odstotna ali več. |
| --- | --- |

—

Energijska učinkovitost električnih/energetskih postaj je 96-odstotna ali več.

| — | Izbira opreme, katere COP znaša 7 ali več za ohlajevalnike vode in 4 ali več za hladilne sisteme z direktno ekspanzijo. |
| --- | --- |

—

Izbira opreme, katere COP znaša 7 ali več za ohlajevalnike vode in 4 ali več za hladilne sisteme z direktno ekspanzijo.

3.3.4.   Namestitev in nadgradnja telekomunikacijskih omrežij

Poleg namestitve nove energijsko učinkovite opreme na omrežnih lokacijah se lahko precejšnji prihranki energije zagotovijo z organizacijskimi rešitvami, na primer tako, da se izklopi oprema, ki se ne uporablja, oskrba z električno energijo in hlajenjem pa ni prevelika ter je optimizirana glede na dejanske trenutne potrebe. Najboljša praksa je:

| — | izkoristiti tehnološki prehod (npr. uporaba tehnologije 5G na obstoječih baznih postajah ali prehod z bakrenih na optična omrežja na fiksnih postajah) za optimizacijo omrežnih lokacij (razgradnja/izklop opreme, ki se ne uporablja, zamenjava zastarele opreme, ustrezna konfiguracija hladilnih sistemov itd., |
| --- | --- |

—

izkoristiti tehnološki prehod (npr. uporaba tehnologije 5G na obstoječih baznih postajah ali prehod z bakrenih na optična omrežja na fiksnih postajah) za optimizacijo omrežnih lokacij (razgradnja/izklop opreme, ki se ne uporablja, zamenjava zastarele opreme, ustrezna konfiguracija hladilnih sistemov itd.,

| — | pripraviti načrt razgradnje z vključitvijo teh praks v postopek upravljanja, osredotočen na nadgradnjo baznih postaj. |
| --- | --- |

—

pripraviti načrt razgradnje z vključitvijo teh praks v postopek upravljanja, osredotočen na nadgradnjo baznih postaj.

Uporaba

Ta najboljša praksa okoljskega ravnanja je pomembnejša za velika mobilna podjetja, ki imajo v lasti več tisoč lokacij, in za operaterje omrežij na podeželskih območjih (kjer so lokacije bolj razkropljene). Telekomunikacijski operaterji in njihovi dobavitelji, odgovorni za namestitev opreme IKT, so glavni akterji, ki jih zadeva ta najboljša praksa okoljskega ravnanja.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| — | energijska učinkovitost podatkov mobilnega omrežja (EEMN, DV) |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

—

energijska učinkovitost podatkov mobilnega omrežja (EEMN, DV)

| — | energijska učinkovitost pokritosti mobilnega omrežja (EEMN, CoA) |
| --- | --- |

—

energijska učinkovitost pokritosti mobilnega omrežja (EEMN, CoA)

| — | Učinkovitost žičnega omrežja (poraba energije IKT / skupna poraba energije v omrežju) |
| --- | --- |

—

Učinkovitost žičnega omrežja (poraba energije IKT / skupna poraba energije v omrežju)

| — | Količina neuporabljene ali neučinkovite opreme, ki se vsako leto razgradi in odstrani z bazne postaje (kg) |
| --- | --- |

—

Količina neuporabljene ali neučinkovite opreme, ki se vsako leto razgradi in odstrani z bazne postaje (kg)

| — | Prehod z bakrenih na optična omrežja, tj. zamenjave bakra (%) |
| --- | --- |

—

Prehod z bakrenih na optična omrežja, tj. zamenjave bakra (%)

| — | Opredeljena sta bila načrt in postopek upravljanja za optimizacijo vseh obstoječih omrežnih lokacij (odstranitev opreme, ki se ne uporablja, in neučinkovite opreme, ustrezna konfiguracija hladilnih sistemov itd.). |
| --- | --- |

—

Opredeljena sta bila načrt in postopek upravljanja za optimizacijo vseh obstoječih omrežnih lokacij (odstranitev opreme, ki se ne uporablja, in neučinkovite opreme, ustrezna konfiguracija hladilnih sistemov itd.).

3.3.5.   Zmanjšanje vplivov na okolje pri gradnji ali obnovi telekomunikacijskih omrežij

Telekomunikacijske in radiodifuzijske infrastrukture povzročajo motnje za okolico (estetski vpliv, hrup generatorjev in hladilnega sistema itd.) in so odgovorne za rabo zemljišč (ki bi bila lahko povezana z motenjem biotske raznovrstnosti). Da bi se ti vplivi pri gradnji nove infrastrukture ali obnovi obstoječe infrastrukture omejili, je najboljša praksa okoljskega ravnanja:

| — | načrtovanje zmogljivosti in napovedovanje povpraševanja pred začetkom gradnje ali obnove, |
| --- | --- |

—

načrtovanje zmogljivosti in napovedovanje povpraševanja pred začetkom gradnje ali obnove,

| — | postavitev infrastruktur IKT na isto lokacijo, da bi se omejilo število različnih infrastruktur, |
| --- | --- |

—

postavitev infrastruktur IKT na isto lokacijo, da bi se omejilo število različnih infrastruktur,

| — | postavitev omrežnih infrastruktur (fiksne linije, antene, stavbe itd.) v bližini obstoječih dovoznih cest in zunaj ohranitvenih območij, |
| --- | --- |

—

postavitev omrežnih infrastruktur (fiksne linije, antene, stavbe itd.) v bližini obstoječih dovoznih cest in zunaj ohranitvenih območij,

| — | uporaba rešitev za zmanjševanje hrupa, kot so ovire, absorpcijski materiali ali dušilniki. |
| --- | --- |

—

uporaba rešitev za zmanjševanje hrupa, kot so ovire, absorpcijski materiali ali dušilniki.

Uporaba

Uporabnost ukrepov na podlagi te najboljše prakse okoljskega ravnanja je predstavljena v preglednici 5.

Preglednica 5

Uporabnost ukrepov na podlagi te najboljše prakse okoljskega ravnanja

| Tehnika | Segment omrežja | Delovanje | Akter |
| --- | --- | --- | --- |
| Kolokacija in skupna infrastruktura IKT | radijsko dostopovna omrežja (RAN) | novogradnja in obnova | omrežni operaterji; lastniki druge infrastrukture |
| Postavitev v bližini obstoječih dovoznih cest in zunaj ohranitvenih območij | vsaka omrežna infrastruktura | novogradnja | omrežni operaterji; lokalni organi |
| Uporaba rešitev za zmanjševanje hrupa | Bazne postaje in glavni urad (generatorji in hladilni sistemi) | novogradnja in obnova | omrežni operaterji; lokalni organi |

Tehnika

Segment omrežja

Delovanje

Akter

Kolokacija in skupna infrastruktura IKT

radijsko dostopovna omrežja (RAN)

novogradnja in obnova

omrežni operaterji; lastniki druge infrastrukture

Postavitev v bližini obstoječih dovoznih cest in zunaj ohranitvenih območij

vsaka omrežna infrastruktura

novogradnja

omrežni operaterji; lokalni organi

Uporaba rešitev za zmanjševanje hrupa

Bazne postaje in glavni urad (generatorji in hladilni sistemi)

novogradnja in obnova

omrežni operaterji; lokalni organi

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| — | Delež lokacij s pasivno souporabo (%) |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

—

Delež lokacij s pasivno souporabo (%)

| — | Delež lokacij z aktivno souporabo (%) |
| --- | --- |

—

Delež lokacij z aktivno souporabo (%)

| — | Izvajanje ukrepov za zmanjšanje vizualnih vplivov in vplivov na okolje, npr. rešitve za zmanjševanje hrupa pri gradnji novih žičnih omrežij (DA/NE) |
| --- | --- |

—

Izvajanje ukrepov za zmanjšanje vizualnih vplivov in vplivov na okolje, npr. rešitve za zmanjševanje hrupa pri gradnji novih žičnih omrežij (DA/NE)

| — | Najmanj 30 % lokacij uporabljajo tudi drugi operaterji (če je izvedljivo, npr. s pravnega vidika). |
| --- | --- |

—

Najmanj 30 % lokacij uporabljajo tudi drugi operaterji (če je izvedljivo, npr. s pravnega vidika).

3.4.   Izboljšanje energijske učinkovitosti in okoljske uspešnosti v drugih sektorjih („prakse, ki jih organizacije IKT izvajajo za okolju prijaznejše druge sektorje“)

V tem oddelku so obravnavane prakse, osredotočene na najpomembnejše priložnosti sektorja telekomunikacijskih storitev in storitev IKT za prispevanje k izboljšanju okoljske uspešnosti drugih sektorjev.

3.4.1.   Prakse, ki jih organizacije IKT izvajajo za okolju prijaznejše druge sektorje

V vseh sektorjih so na voljo štirje glavni sprožilci sprememb za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov in izboljšanje okoljske uspešnosti na splošno na podlagi IKT:

| — | digitalizacija in dematerializacija, |
| --- | --- |

—

digitalizacija in dematerializacija,

| — | zbiranje in posredovanje podatkov, |
| --- | --- |

—

zbiranje in posredovanje podatkov,

| — | integracija sistemov, |
| --- | --- |

—

integracija sistemov,

| — | optimizacija postopkov, dejavnosti in funkcionalnosti. |
| --- | --- |

—

optimizacija postopkov, dejavnosti in funkcionalnosti.

Te rešitve so med seboj tesno povezane in se dopolnjujejo. Uporabljajo se v različnih fazah življenjskega cikla: med razvijanjem storitev ali proizvodov, med fazo razvoja in fazo uporabe in na mestu uporabe.

Z vidika podjetja za IKT in za vsakega od teh štirih glavnih sprožilcev je najboljša praksa:

| — | nadaljnje razvijanje novih rešitev, ki omogočajo zmanjšanje vplivov na okolje (na podlagi naložb v raziskave in razvoj, partnerstev s podjetji iz drugih sektorjev itd.), |
| --- | --- |

—

nadaljnje razvijanje novih rešitev, ki omogočajo zmanjšanje vplivov na okolje (na podlagi naložb v raziskave in razvoj, partnerstev s podjetji iz drugih sektorjev itd.),

| — | pomoč podjetjem pri uvajanju teh rešitev v njihove dejavnosti in poslovanje (s posebno zasnovo rešitve glede na potrebe stranke, z usposabljanjem in obveščanjem itd.), |
| --- | --- |

—

pomoč podjetjem pri uvajanju teh rešitev v njihove dejavnosti in poslovanje (s posebno zasnovo rešitve glede na potrebe stranke, z usposabljanjem in obveščanjem itd.),

| — | interna uporaba teh rešitev, če je ustrezno. |
| --- | --- |

—

interna uporaba teh rešitev, če je ustrezno.

Uporaba

Najboljša praksa okoljskega ravnanja se na splošno uporablja za vse vrste podjetij v tem sektorju.

Povezani kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti

| Kazalniki okoljske uspešnosti | Merila odličnosti |
| --- | --- |
| — | Emisije toplogrednih plinov na podlagi Protokola o toplogrednih plinih, emisije področja 3 |

Kazalniki okoljske uspešnosti

Merila odličnosti

—

Emisije toplogrednih plinov na podlagi Protokola o toplogrednih plinih, emisije področja 3

| — | Število inovativnih rešitev za dematerializacijo, predlaganih strankam |
| --- | --- |

—

Število inovativnih rešitev za dematerializacijo, predlaganih strankam

| — | Delež proizvodov in storitev (v smislu prometa), ki so bili strankam dostavljeni digitalno |
| --- | --- |

—

Delež proizvodov in storitev (v smislu prometa), ki so bili strankam dostavljeni digitalno

| — | Se ne uporablja. |
| --- | --- |

—

Se ne uporablja.

4.   PRIPOROČENI KLJUČNI SEKTORSKI KAZALNIKI OKOLJSKE USPEŠNOSTI

V preglednici 4.1 so navedeni izbrani ključni kazalniki okoljske uspešnosti za sektor telekomunikacijskih storitev in storitev IKT ter z njimi povezana merila in sklici na ustrezne najboljše prakse okoljskega ravnanja. To je podsklop vseh kazalnikov iz oddelka 3.

Preglednica 4.1

Ključni kazalniki okoljske uspešnosti ter merila odličnosti za sektor telekomunikacijskih storitev in storitev IKT

| Kazalnik | Skupne enote | Glavna ciljna skupina | Priporočena najnižja stopnja spremljanja | Povezani glavni kazalnik EMAS
   (17) | Merilo odličnosti | Povezana najboljša praksa okoljskega ravnanja
   (18) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Najboljše prakse okoljskega ravnanja za medsektorska vprašanja |
| Izvajanje sistema za upravljanje sredstev, ki je certificiran na primer po standardu ISO 55001 | DA/NE | vsa telekomunikacijska podjetja / podjetja za IKT | lokacija | učinkovita raba materialov | Podjetje ima globalen in povezan sistem za upravljanje sredstev, certificiran na primer po standardu ISO 55001. | 3.1.1 |
| Delež dejavnosti z izvajanjem naprednega sistema okoljskega ravnanja, ki je na primer preverjen s sistemom EMAS ali certificiran po standardu ISO 14001 | % obratov/dejavnosti | vsa telekomunikacijska podjetja / podjetja za IKT | lokacija | vsi | Pri vseh dejavnostih se izvaja napreden sistem okoljskega ravnanja, ki je na primer preverjen s sistemom EMAS ali certificiran po standardu ISO 14001. | 3.1.1 |
| Delež dejavnosti za merjenje in spremljanje porabe energije in vode ter ravnanje z odpadki | % obratov/dejavnosti | vsa telekomunikacijska podjetja / podjetja za IKT | lokacija | energijska učinkovitost, voda, odpadki | Pri vseh dejavnostih se merijo in spremljajo uporaba energije in poraba vode ter ravnanje z odpadki. | 3.1.1 |
| Emisije ogljika skupaj za področji 1 in 2 | tone ekvivalenta CO2 | vsa telekomunikacijska podjetja / podjetja za IKT | podjetje | emisije | Podjetje je, ko je izvedlo vse potrebno za izboljšanje energijske učinkovitosti, doseglo ogljično nevtralnost (področji 1 in 2), tudi z uporabo obnovljivih virov energije in nadomestili za emisije ogljika. | 3.1.1 |
| Delež proizvodov ali storitev, ki jih kupi podjetje in ki izpolnjujejo posebna okoljska merila (npr. znak EU za okolje, energijska nalepka za najvišji razred, oznaka Energy Star, certifikat operaterja iz tretje države) | % | vsa telekomunikacijska podjetja / podjetja za IKT | podjetje | vsi | Vsa oprema IKT, ki jo kupi podjetje, ima znak za okolje ISO tipa I (npr. znak EU za okolje, modri angel) (če je na voljo), oznako Energy Star ali pa so pri njenem javnem naročanju izpolnjena merila EU za zelena javna naročila (če obstajajo). | 3.1.2 |
| Delež opreme, ki jo kupi podjetje in ki izpolnjuje mednarodno priznane najboljše prakse ali zahteve (npr. kodekse ravnanja EU) | % | vsa telekomunikacijska podjetja / podjetja za IKT | podjetje | energijska učinkovitost | Vsa širokopasovna oprema, ki jo kupi podjetje, izpolnjuje merila iz kodeksa ravnanja EU o širokopasovni opremi. | 3.1.2 |
| Delež embalaže, ki jo kupi podjetje, izdelane iz recikliranih materialov ali označene z nalepko Sveta za nadzor gozdov | % | vsa telekomunikacijska podjetja / podjetja za IKT | podjetje | učinkovita raba materialov, biotska raznovrstnost | 100 % embalaže, ki jo kupi podjetje, je izdelane iz recikliranih materialov ali označene z nalepko Sveta za nadzor gozdov. | 3.1.2 |
| Pomembnost, ki se pripisuje okoljskim merilom v okviru razpisov za zbiranje predlogov | % | vsa telekomunikacijska podjetja / podjetja za IKT | podjetje | vsi | 10 % ponderjev ponudbe je pri nakupu opreme IKT namenjenih okoljski uspešnosti. | 3.1.2 |
| Delež proizvodov in storitev IKT, ki jih podjetje zagotavlja strankam in za katere so končnim uporabnikom na voljo informacije o okolju | % | vsa telekomunikacijska podjetja / podjetja za IKT | podjetje | vsi | Za 100 % proizvodov in storitev IKT, ki jih podjetje zagotavlja, so končnim uporabnikom na voljo informacije o okolju. | 3.1.2 |
| Uporaba skupnih stroškov lastništva kot merila v razpisu za zbiranje predlogov | DA/NE | vsa telekomunikacijska podjetja / podjetja za IKT | podjetje | učinkovita raba materialov, energijska učinkovitost | Uporaba skupnih stroškov lastništva kot merila v razpisu za zbiranje predlogov. | 3.1.2 |
| Delež naprav IKT za končne uporabnike, ki so bile ob namestitvi konfigurirane na optimalno upravljanje porabe energije | % | vsa telekomunikacijska podjetja / podjetja za IKT | lokacija | energijska učinkovitost | Vse naprave IKT za končne uporabnike so bile ob namestitvi konfigurirane na optimalno upravljanje porabe energije . | 3.1.3 |
| Delež naprav IKT za končne uporabnike, pri katerih se ustrezno pogosto (npr. vsako leto, le enkrat med življenjsko dobo proizvoda) pregleduje upravljanje porabe energije | % | vsa telekomunikacijska podjetja / podjetja za IKT | lokacija | energijska učinkovitost | Vse naprave IKT za končne uporabnike so bile v zvezi z upravljanjem porabe energije pregledane vsaj enkrat med svojo življenjsko dobo. | 3.1.3 |
| Delež zaposlenih, ki so se najmanj enkrat udeležili usposabljanja o prihrankih energije | % | vsa telekomunikacijska podjetja / podjetja za IKT | lokacija | energijska učinkovitost | Vsi zaposleni so se najmanj enkrat udeležili usposabljanja o prihrankih energije. | 3.1.3 |
| Delež kupljene električne energije iz obnovljivih virov (s potrdili o izvoru) od celotne porabljene električne energije
  Delež električne energije iz obnovljivih virov, proizvedene na lokaciji, od celotne porabljene električne energije | % | vsa telekomunikacijska podjetja / podjetja za IKT | podjetje | energijska učinkovitost | 100 % porabljene električne energije je iz obnovljivih virov energije (kupljena ali proizvedena na lokaciji). | 3.1.4 |
| Delež objektov ali lokacij s certificiranim sistemom za popolno odpravo odpadkov ali certificiranim sistemom upravljanja sredstev (% objektov/lokacij) | % | vsa telekomunikacijska podjetja / podjetja za IKT | lokacija | odpadki
  učinkovita raba materialov | 100 % objektov ima certificiran sistem za popolno odpravo odpadkov ali certificiran sistem upravljanja sredstev. | 3.1.5 |
| Delež odpadkov IKT, ki so nastali pri lastnih operacijah in so bili regenerirani za ponovno uporabo ali obnovo ali poslani v recikliranje | % | vsa telekomunikacijska podjetja / podjetja za IKT | lokacija | odpadki
  učinkovita raba materialov | 90 % lastne opreme IKT je regenerirane za ponovno uporabo ali obnovo ali poslane v recikliranje. | 3.1.5 |
| Delež odpadkov OEEO ali IKT, ki so nastali pri strankah in so bili regenerirani za ponovno uporabo ali obnovo ali poslani v recikliranje | % | vsa telekomunikacijska podjetja / podjetja za IKT | lokacija | odpadki
  učinkovita raba materialov | 30 % je opreme IKT, ki jo stranke vrnejo in je regenerirana za ponovno uporabo ali obnovo ali poslana v recikliranje (za podjetja za IKT, ki zagotavljajo opremo strankam). | 3.1.5 |
| Količina odpadkov IKT, poslanih na odlagališče | t/leto | vsa telekomunikacijska podjetja / podjetja za IKT | lokacija | odpadki | Na odlagališče ni poslanih nobenih odpadkov IKT. | 3.1.5 |
| Delež lokacij, ki izvajajo najboljše prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z razvojem in uporabo novih storitev IT | % | vsa telekomunikacijska podjetja / podjetja za IKT | lokacija | energijska učinkovitost | Vsi podatkovni centri izvajajo najboljše prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z razvojem in uporabo novih storitev IT. | 3.1.6 |
| Delež razvijalcev programske opreme (zaposlenih), ki so opravili usposabljanje o energijsko učinkoviti programski opremi | % | vsa telekomunikacijska podjetja / podjetja za IKT | podjetje | energijska učinkovitost | Vsi zaposleni (razvijalci programske opreme) so opravili usposabljanje o energijsko učinkoviti programski opremi. | 3.1.6 |
| Delež na novo razvite programske opreme, za katero se je kot merilo razvoja uporabila energijska učinkovitost (%) | % | vsa telekomunikacijska podjetja / podjetja za IKT | podjetje | energijska učinkovitost | Med letom je bil izveden najmanj en projekt za zmanjšanje povpraševanja po podatkovnem prometu z zeleno programsko opremo. | 3.1.6 |
| Najboljše prakse okoljskega ravnanja za podatkovne centre |
| KPIDCEM – globalni kazalnik okoljske uspešnosti za podatkovni center v skladu s standardom ETSI | | operaterji podatkovnih centrov | lokacija | energijska učinkovitost | KPIDCP za obstoječe podatkovne centre je 1,5 ali manj. | 3.2.1 |
| Delež objektov s sistemom upravljanja energije, certificiranim po standardu ISO 50001 ali integriranim v sistem EMAS, ali v skladu s kodeksom ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovanimi praksami iz poročila CLC/TR 50600-99-1 | % | operaterji podatkovnih centrov | lokacija | energijska učinkovitost | Vsi podatkovni centri imajo sistem upravljanja energije, certificiran po standardu ISO 50001 ali integriran v sistem EMAS, ali v skladu s pričakovanimi minimalnimi praksami iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovanimi praksami iz poročila CLC/TR 50600-99-1. | 3.2.1 |
| Delež podatkovnih centrov, ki izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z upravljanjem in hrambo podatkov ter upravljanjem obstoječe opreme in storitev IKT | % | operaterji podatkovnih centrov | lokacija | energijska učinkovitost | Vsi podatkovni centri izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z upravljanjem in hrambo podatkov ter upravljanjem obstoječe opreme in storitev IKT. | 3.2.2 |
| Delež nameščenih stojal s konfiguracijo topli hodnik / hladni hodnik (z omejitvami) | % | operaterji podatkovnih centrov | lokacija | energijska učinkovitost | 100 % novih stojal je nameščenih s konfiguracijo topli hodnik / hladni hodnik (z omejitvami). | 3.2.3 |
| Delež podatkovnih centrov, ki izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z upravljanjem in zasnovo pretoka zraka | % | operaterji podatkovnih centrov | lokacija | energijska učinkovitost | Vsi podatkovni centri izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z upravljanjem in zasnovo pretoka zraka ter imajo nameščeno opremo IKT za optimizacijo upravljanja pretoka zraka. | 3.2.3 |
| COP (koeficient učinkovitosti): povprečna obremenitev zaradi hlajenja (kW) / povprečna moč hladilnega sistema (kW) | – | operaterji podatkovnih centrov | lokacija | energijska učinkovitost | Izbira opreme, katere COP znaša 7 ali več za ohlajevalnike vode in 4 ali več za hladilne sisteme z direktno ekspanzijo. | 3.2.4,
  3.3.1,
  3.5.3 |
| Delež podatkovnih centrov, ki izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov (deli 5.2, 5.4 in 5.5) ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z upravljanjem hlajenja | % | operaterji podatkovnih centrov | lokacija | energijska učinkovitost | Vsi podatkovni centri izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov (deli 5.2, 5.4 in 5.5) ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z upravljanjem hlajenja. | 3.2.4 |
| Delež podatkovnih centrov, ki izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z nastavitvami temperature in vlažnosti | % | operaterji podatkovnih centrov | lokacija | energijska učinkovitost | Vsi podatkovni centri izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z nastavitvami temperature in vlažnosti. | 3.2.5 |
| Zasnova z učinkovito rabo energije (dPUE) | – | operaterji podatkovnih centrov | lokacija | energijska učinkovitost | – | 3.2.6.1, 3.4.1 |
| Delež proizvodov ali storitev IKT, ki jih kupi podjetje in ki izpolnjujejo posebna okoljska merila (npr. znak EU za okolje, oznaka Energy Star) | % | operaterji podatkovnih centrov | lokacija | energijska učinkovitost
  učinkovita raba materialov | Vsa nova oprema IKT v podatkovnem centru ima znak za okolje ISO tipa I (npr. znak EU za okolje, modri angel) (če je na voljo) ali oznako Energy Star. | 3.2.7.1 |
| Delež objektov, ki izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z izbiro in uvajanjem nove opreme IT / opreme za električno energijo / opreme za hlajenje | % | operaterji podatkovnih centrov | lokacija | energijska učinkovitost | Vsi podatkovni centri izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z izbiro in uvajanjem nove opreme IKT / hladilnega sistema / nove opreme za električno energijo / druge opreme podatkovnega centra. | 3.2.6.1 |
| Povprečna energijska učinkovitost UPS (navedejo proizvajalci) | – | operaterji podatkovnih centrov | lokacija | energijska učinkovitost | UPS izpolnjujejo zahteve iz kodeksa ravnanja za UPS. | 3.2.6.1 |
| Delež lokacij, ki izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/FprTR 50600-99-1 v zvezi z uporabo, upravljanjem in načrtovanjem novogradnje ali obnove podatkovnih centrov | % | operaterji podatkovnih centrov | lokacija | učinkovita raba materialov, energijska učinkovitost | Vsi podatkovni centri izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z uporabo, upravljanjem in načrtovanjem novogradnje ali obnove podatkovnih centrov. | 3.2.7.1 |
| Delež lokacij, ki izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi s ponovno uporabo odpadne toplote podatkovnega centra | % | operaterji podatkovnih centrov | lokacija | energijska učinkovitost | Vsi podatkovni centri izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi s ponovno uporabo odpadne toplote podatkovnega centra. | 3.2.7.2 |
| Delež lokacij, ki izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi s fizičnim razporedom stavbe podatkovnega centra | % | operaterji podatkovnih centrov | lokacija | energijska učinkovitost | Vsi podatkovni centri izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi s fizičnim razporedom stavbe podatkovnega centra. | 3.2.7.3 |
| Delež lokacij, ki izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z geografsko lokacijo podatkovnega centra | % | operaterji podatkovnih centrov | lokacija | energijska učinkovitost | Vsi podatkovni centri izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane in neobvezne prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z geografsko lokacijo podatkovnega centra. | 3.2.7.4 |
| Poraba vode v podatkovnem centru na tlorisno površino (poraba v m3 / m2 podatkovnega centra) | | operaterji podatkovnih centrov | lokacija | voda | – | 3.2.7.5 |
| Delež lokacij, ki izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z vodnimi viri | % | operaterji podatkovnih centrov | lokacija | voda | Vsi podatkovni centri izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z vodnimi viri. | 3.2.7.5 |
| Najboljše prakse okoljskega ravnanja za elektronska komunikacijska omrežja |
| Delež uporabe energije v omrežju, za katero se meri poraba energije | % | omrežni operaterji | lokacija | energijska učinkovitost | 50 % uporabe energije v omrežju se spremlja v realnem času na ravni telekomunkacijskih lokacij (bazne postaje in/ali vozlišča fiksnih omrežij) ali na višji ravni. | 3.3.1 |
| Povprečna poraba energije na stranko ali naročnika
  (Opomba: Ta kazalnik ni primeren za primerjanje različnih vrst operaterjev) | kWh / stranka ali naročnik | omrežni operaterji | lokacija | energijska učinkovitost | Za telekomunikacijska omrežja je vzpostavljen sistem upravljanja energije. | 3.3.1 |
| Delež lokacij, ocenjenih na podlagi merjenja skladnosti z omejitvami elektromagnetnih polj | % | omrežni operaterji | lokacija | emisije | – | 3.3.2 |
| Odstotek širokopasovne opreme, ki izpolnjuje zahteve iz kodeksa ravnanja o širokopasovni opremi smislu porabe energije | % | omrežni operaterji | lokacija | energijska učinkovitost | 100 % na novo nameščene širokopasovne opreme izpolnjuje zahteve iz kodeksa ravnanja EU o širokopasovni opremi v zvezi s porabo energije. | 3.3.3 |
| Povprečna učinkovitost sistema UPS | % | omrežni operaterji | lokacija | energijska učinkovitost | Energijska učinkovitost električnih/energetskih postaj je 96-odstotna ali več. | 3.3.3 |
| Količina neuporabljene ali neučinkovite opreme, ki se vsako leto razgradi in odstrani z bazne postaje | kg | omrežni operaterji | lokacija | učinkovita raba materialov
  energijska učinkovitost | Opredeljena sta bila načrt in postopek upravljanja za optimizacijo vseh obstoječih omrežnih lokacij (odstranitev opreme, ki se ne uporablja, in neučinkovite opreme, ustrezna konfiguracija hladilnih sistemov itd.). | 3.3.4 |
| Delež lokacij s pasivno souporabo | % | omrežni operaterji | lokacija | učinkovita raba materialov | Najmanj 30 % lokacij uporabljajo tudi drugi operaterji (če je izvedljivo, npr. s pravnega vidika). | 3.3.5 |
| Najboljše prakse okoljskega ravnanja za prakse, ki jih organizacije IKT izvajajo za okolju prijaznejše druge sektorje |
| Emisije toplogrednih plinov na podlagi Protokola o toplogrednih plinih, emisije področja 3 | tone ekvivalenta CO2 | vsa telekomunikacijska podjetja / podjetja za IKT | podjetje | emisije | Se ne uporablja. | 3.4.1 |

Kazalnik

Skupne enote

Glavna ciljna skupina

Priporočena najnižja stopnja spremljanja

Povezani glavni kazalnik EMAS
   (17)

Merilo odličnosti

Povezana najboljša praksa okoljskega ravnanja
   (18)

Najboljše prakse okoljskega ravnanja za medsektorska vprašanja

Izvajanje sistema za upravljanje sredstev, ki je certificiran na primer po standardu ISO 55001

DA/NE

vsa telekomunikacijska podjetja / podjetja za IKT

lokacija

učinkovita raba materialov

Podjetje ima globalen in povezan sistem za upravljanje sredstev, certificiran na primer po standardu ISO 55001.

3.1.1

Delež dejavnosti z izvajanjem naprednega sistema okoljskega ravnanja, ki je na primer preverjen s sistemom EMAS ali certificiran po standardu ISO 14001

% obratov/dejavnosti

vsa telekomunikacijska podjetja / podjetja za IKT

lokacija

vsi

Pri vseh dejavnostih se izvaja napreden sistem okoljskega ravnanja, ki je na primer preverjen s sistemom EMAS ali certificiran po standardu ISO 14001.

3.1.1

Delež dejavnosti za merjenje in spremljanje porabe energije in vode ter ravnanje z odpadki

% obratov/dejavnosti

vsa telekomunikacijska podjetja / podjetja za IKT

lokacija

energijska učinkovitost, voda, odpadki

Pri vseh dejavnostih se merijo in spremljajo uporaba energije in poraba vode ter ravnanje z odpadki.

3.1.1

Emisije ogljika skupaj za področji 1 in 2

tone ekvivalenta CO2

vsa telekomunikacijska podjetja / podjetja za IKT

podjetje

emisije

Podjetje je, ko je izvedlo vse potrebno za izboljšanje energijske učinkovitosti, doseglo ogljično nevtralnost (področji 1 in 2), tudi z uporabo obnovljivih virov energije in nadomestili za emisije ogljika.

3.1.1

Delež proizvodov ali storitev, ki jih kupi podjetje in ki izpolnjujejo posebna okoljska merila (npr. znak EU za okolje, energijska nalepka za najvišji razred, oznaka Energy Star, certifikat operaterja iz tretje države)

%

vsa telekomunikacijska podjetja / podjetja za IKT

podjetje

vsi

Vsa oprema IKT, ki jo kupi podjetje, ima znak za okolje ISO tipa I (npr. znak EU za okolje, modri angel) (če je na voljo), oznako Energy Star ali pa so pri njenem javnem naročanju izpolnjena merila EU za zelena javna naročila (če obstajajo).

3.1.2

Delež opreme, ki jo kupi podjetje in ki izpolnjuje mednarodno priznane najboljše prakse ali zahteve (npr. kodekse ravnanja EU)

%

vsa telekomunikacijska podjetja / podjetja za IKT

podjetje

energijska učinkovitost

Vsa širokopasovna oprema, ki jo kupi podjetje, izpolnjuje merila iz kodeksa ravnanja EU o širokopasovni opremi.

3.1.2

Delež embalaže, ki jo kupi podjetje, izdelane iz recikliranih materialov ali označene z nalepko Sveta za nadzor gozdov

%

vsa telekomunikacijska podjetja / podjetja za IKT

podjetje

učinkovita raba materialov, biotska raznovrstnost

100 % embalaže, ki jo kupi podjetje, je izdelane iz recikliranih materialov ali označene z nalepko Sveta za nadzor gozdov.

3.1.2

Pomembnost, ki se pripisuje okoljskim merilom v okviru razpisov za zbiranje predlogov

%

vsa telekomunikacijska podjetja / podjetja za IKT

podjetje

vsi

10 % ponderjev ponudbe je pri nakupu opreme IKT namenjenih okoljski uspešnosti.

3.1.2

Delež proizvodov in storitev IKT, ki jih podjetje zagotavlja strankam in za katere so končnim uporabnikom na voljo informacije o okolju

%

vsa telekomunikacijska podjetja / podjetja za IKT

podjetje

vsi

Za 100 % proizvodov in storitev IKT, ki jih podjetje zagotavlja, so končnim uporabnikom na voljo informacije o okolju.

3.1.2

Uporaba skupnih stroškov lastništva kot merila v razpisu za zbiranje predlogov

DA/NE

vsa telekomunikacijska podjetja / podjetja za IKT

podjetje

učinkovita raba materialov, energijska učinkovitost

Uporaba skupnih stroškov lastništva kot merila v razpisu za zbiranje predlogov.

3.1.2

Delež naprav IKT za končne uporabnike, ki so bile ob namestitvi konfigurirane na optimalno upravljanje porabe energije

%

vsa telekomunikacijska podjetja / podjetja za IKT

lokacija

energijska učinkovitost

Vse naprave IKT za končne uporabnike so bile ob namestitvi konfigurirane na optimalno upravljanje porabe energije .

3.1.3

Delež naprav IKT za končne uporabnike, pri katerih se ustrezno pogosto (npr. vsako leto, le enkrat med življenjsko dobo proizvoda) pregleduje upravljanje porabe energije

%

vsa telekomunikacijska podjetja / podjetja za IKT

lokacija

energijska učinkovitost

Vse naprave IKT za končne uporabnike so bile v zvezi z upravljanjem porabe energije pregledane vsaj enkrat med svojo življenjsko dobo.

3.1.3

Delež zaposlenih, ki so se najmanj enkrat udeležili usposabljanja o prihrankih energije

%

vsa telekomunikacijska podjetja / podjetja za IKT

lokacija

energijska učinkovitost

Vsi zaposleni so se najmanj enkrat udeležili usposabljanja o prihrankih energije.

3.1.3

Delež kupljene električne energije iz obnovljivih virov (s potrdili o izvoru) od celotne porabljene električne energije

Delež električne energije iz obnovljivih virov, proizvedene na lokaciji, od celotne porabljene električne energije

%

vsa telekomunikacijska podjetja / podjetja za IKT

podjetje

energijska učinkovitost

100 % porabljene električne energije je iz obnovljivih virov energije (kupljena ali proizvedena na lokaciji).

3.1.4

Delež objektov ali lokacij s certificiranim sistemom za popolno odpravo odpadkov ali certificiranim sistemom upravljanja sredstev (% objektov/lokacij)

%

vsa telekomunikacijska podjetja / podjetja za IKT

lokacija

odpadki

učinkovita raba materialov

100 % objektov ima certificiran sistem za popolno odpravo odpadkov ali certificiran sistem upravljanja sredstev.

3.1.5

Delež odpadkov IKT, ki so nastali pri lastnih operacijah in so bili regenerirani za ponovno uporabo ali obnovo ali poslani v recikliranje

%

vsa telekomunikacijska podjetja / podjetja za IKT

lokacija

odpadki

učinkovita raba materialov

90 % lastne opreme IKT je regenerirane za ponovno uporabo ali obnovo ali poslane v recikliranje.

3.1.5

Delež odpadkov OEEO ali IKT, ki so nastali pri strankah in so bili regenerirani za ponovno uporabo ali obnovo ali poslani v recikliranje

%

vsa telekomunikacijska podjetja / podjetja za IKT

lokacija

odpadki

učinkovita raba materialov

30 % je opreme IKT, ki jo stranke vrnejo in je regenerirana za ponovno uporabo ali obnovo ali poslana v recikliranje (za podjetja za IKT, ki zagotavljajo opremo strankam).

3.1.5

Količina odpadkov IKT, poslanih na odlagališče

t/leto

vsa telekomunikacijska podjetja / podjetja za IKT

lokacija

odpadki

Na odlagališče ni poslanih nobenih odpadkov IKT.

3.1.5

Delež lokacij, ki izvajajo najboljše prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z razvojem in uporabo novih storitev IT

%

vsa telekomunikacijska podjetja / podjetja za IKT

lokacija

energijska učinkovitost

Vsi podatkovni centri izvajajo najboljše prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z razvojem in uporabo novih storitev IT.

3.1.6

Delež razvijalcev programske opreme (zaposlenih), ki so opravili usposabljanje o energijsko učinkoviti programski opremi

%

vsa telekomunikacijska podjetja / podjetja za IKT

podjetje

energijska učinkovitost

Vsi zaposleni (razvijalci programske opreme) so opravili usposabljanje o energijsko učinkoviti programski opremi.

3.1.6

Delež na novo razvite programske opreme, za katero se je kot merilo razvoja uporabila energijska učinkovitost (%)

%

vsa telekomunikacijska podjetja / podjetja za IKT

podjetje

energijska učinkovitost

Med letom je bil izveden najmanj en projekt za zmanjšanje povpraševanja po podatkovnem prometu z zeleno programsko opremo.

3.1.6

Najboljše prakse okoljskega ravnanja za podatkovne centre

KPIDCEM – globalni kazalnik okoljske uspešnosti za podatkovni center v skladu s standardom ETSI

operaterji podatkovnih centrov

lokacija

energijska učinkovitost

KPIDCP za obstoječe podatkovne centre je 1,5 ali manj.

3.2.1

Delež objektov s sistemom upravljanja energije, certificiranim po standardu ISO 50001 ali integriranim v sistem EMAS, ali v skladu s kodeksom ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovanimi praksami iz poročila CLC/TR 50600-99-1

%

operaterji podatkovnih centrov

lokacija

energijska učinkovitost

Vsi podatkovni centri imajo sistem upravljanja energije, certificiran po standardu ISO 50001 ali integriran v sistem EMAS, ali v skladu s pričakovanimi minimalnimi praksami iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovanimi praksami iz poročila CLC/TR 50600-99-1.

3.2.1

Delež podatkovnih centrov, ki izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z upravljanjem in hrambo podatkov ter upravljanjem obstoječe opreme in storitev IKT

%

operaterji podatkovnih centrov

lokacija

energijska učinkovitost

Vsi podatkovni centri izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z upravljanjem in hrambo podatkov ter upravljanjem obstoječe opreme in storitev IKT.

3.2.2

Delež nameščenih stojal s konfiguracijo topli hodnik / hladni hodnik (z omejitvami)

%

operaterji podatkovnih centrov

lokacija

energijska učinkovitost

100 % novih stojal je nameščenih s konfiguracijo topli hodnik / hladni hodnik (z omejitvami).

3.2.3

Delež podatkovnih centrov, ki izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z upravljanjem in zasnovo pretoka zraka

%

operaterji podatkovnih centrov

lokacija

energijska učinkovitost

Vsi podatkovni centri izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z upravljanjem in zasnovo pretoka zraka ter imajo nameščeno opremo IKT za optimizacijo upravljanja pretoka zraka.

3.2.3

COP (koeficient učinkovitosti): povprečna obremenitev zaradi hlajenja (kW) / povprečna moč hladilnega sistema (kW)

–

operaterji podatkovnih centrov

lokacija

energijska učinkovitost

Izbira opreme, katere COP znaša 7 ali več za ohlajevalnike vode in 4 ali več za hladilne sisteme z direktno ekspanzijo.

3.2.4,

3.3.1,

3.5.3

Delež podatkovnih centrov, ki izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov (deli 5.2, 5.4 in 5.5) ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z upravljanjem hlajenja

%

operaterji podatkovnih centrov

lokacija

energijska učinkovitost

Vsi podatkovni centri izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov (deli 5.2, 5.4 in 5.5) ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z upravljanjem hlajenja.

3.2.4

Delež podatkovnih centrov, ki izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z nastavitvami temperature in vlažnosti

%

operaterji podatkovnih centrov

lokacija

energijska učinkovitost

Vsi podatkovni centri izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z nastavitvami temperature in vlažnosti.

3.2.5

Zasnova z učinkovito rabo energije (dPUE)

–

operaterji podatkovnih centrov

lokacija

energijska učinkovitost

–

3.2.6.1, 3.4.1

Delež proizvodov ali storitev IKT, ki jih kupi podjetje in ki izpolnjujejo posebna okoljska merila (npr. znak EU za okolje, oznaka Energy Star)

%

operaterji podatkovnih centrov

lokacija

energijska učinkovitost

učinkovita raba materialov

Vsa nova oprema IKT v podatkovnem centru ima znak za okolje ISO tipa I (npr. znak EU za okolje, modri angel) (če je na voljo) ali oznako Energy Star.

3.2.7.1

Delež objektov, ki izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z izbiro in uvajanjem nove opreme IT / opreme za električno energijo / opreme za hlajenje

%

operaterji podatkovnih centrov

lokacija

energijska učinkovitost

Vsi podatkovni centri izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z izbiro in uvajanjem nove opreme IKT / hladilnega sistema / nove opreme za električno energijo / druge opreme podatkovnega centra.

3.2.6.1

Povprečna energijska učinkovitost UPS (navedejo proizvajalci)

–

operaterji podatkovnih centrov

lokacija

energijska učinkovitost

UPS izpolnjujejo zahteve iz kodeksa ravnanja za UPS.

3.2.6.1

Delež lokacij, ki izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/FprTR 50600-99-1 v zvezi z uporabo, upravljanjem in načrtovanjem novogradnje ali obnove podatkovnih centrov

%

operaterji podatkovnih centrov

lokacija

učinkovita raba materialov, energijska učinkovitost

Vsi podatkovni centri izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z uporabo, upravljanjem in načrtovanjem novogradnje ali obnove podatkovnih centrov.

3.2.7.1

Delež lokacij, ki izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi s ponovno uporabo odpadne toplote podatkovnega centra

%

operaterji podatkovnih centrov

lokacija

energijska učinkovitost

Vsi podatkovni centri izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi s ponovno uporabo odpadne toplote podatkovnega centra.

3.2.7.2

Delež lokacij, ki izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi s fizičnim razporedom stavbe podatkovnega centra

%

operaterji podatkovnih centrov

lokacija

energijska učinkovitost

Vsi podatkovni centri izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi s fizičnim razporedom stavbe podatkovnega centra.

3.2.7.3

Delež lokacij, ki izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z geografsko lokacijo podatkovnega centra

%

operaterji podatkovnih centrov

lokacija

energijska učinkovitost

Vsi podatkovni centri izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane in neobvezne prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z geografsko lokacijo podatkovnega centra.

3.2.7.4

Poraba vode v podatkovnem centru na tlorisno površino (poraba v m3 / m2 podatkovnega centra)

operaterji podatkovnih centrov

lokacija

voda

–

3.2.7.5

Delež lokacij, ki izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z vodnimi viri

%

operaterji podatkovnih centrov

lokacija

voda

Vsi podatkovni centri izvajajo pričakovane minimalne prakse iz kodeksa ravnanja EU o energijski učinkovitosti podatkovnih centrov ali pričakovane prakse iz poročila CLC/TR 50600-99-1 v zvezi z vodnimi viri.

3.2.7.5

Najboljše prakse okoljskega ravnanja za elektronska komunikacijska omrežja

Delež uporabe energije v omrežju, za katero se meri poraba energije

%

omrežni operaterji

lokacija

energijska učinkovitost

50 % uporabe energije v omrežju se spremlja v realnem času na ravni telekomunkacijskih lokacij (bazne postaje in/ali vozlišča fiksnih omrežij) ali na višji ravni.

3.3.1

Povprečna poraba energije na stranko ali naročnika

(Opomba: Ta kazalnik ni primeren za primerjanje različnih vrst operaterjev)

kWh / stranka ali naročnik

omrežni operaterji

lokacija

energijska učinkovitost

Za telekomunikacijska omrežja je vzpostavljen sistem upravljanja energije.

3.3.1

Delež lokacij, ocenjenih na podlagi merjenja skladnosti z omejitvami elektromagnetnih polj

%

omrežni operaterji

lokacija

emisije

–

3.3.2

Odstotek širokopasovne opreme, ki izpolnjuje zahteve iz kodeksa ravnanja o širokopasovni opremi smislu porabe energije

%

omrežni operaterji

lokacija

energijska učinkovitost

100 % na novo nameščene širokopasovne opreme izpolnjuje zahteve iz kodeksa ravnanja EU o širokopasovni opremi v zvezi s porabo energije.

3.3.3

Povprečna učinkovitost sistema UPS

%

omrežni operaterji

lokacija

energijska učinkovitost

Energijska učinkovitost električnih/energetskih postaj je 96-odstotna ali več.

3.3.3

Količina neuporabljene ali neučinkovite opreme, ki se vsako leto razgradi in odstrani z bazne postaje

kg

omrežni operaterji

lokacija

učinkovita raba materialov

energijska učinkovitost

Opredeljena sta bila načrt in postopek upravljanja za optimizacijo vseh obstoječih omrežnih lokacij (odstranitev opreme, ki se ne uporablja, in neučinkovite opreme, ustrezna konfiguracija hladilnih sistemov itd.).

3.3.4

Delež lokacij s pasivno souporabo

%

omrežni operaterji

lokacija

učinkovita raba materialov

Najmanj 30 % lokacij uporabljajo tudi drugi operaterji (če je izvedljivo, npr. s pravnega vidika).

3.3.5

Najboljše prakse okoljskega ravnanja za prakse, ki jih organizacije IKT izvajajo za okolju prijaznejše druge sektorje

Emisije toplogrednih plinov na podlagi Protokola o toplogrednih plinih, emisije področja 3

tone ekvivalenta CO2

vsa telekomunikacijska podjetja / podjetja za IKT

podjetje

emisije

Se ne uporablja.

3.4.1

---

(1)  Znanstveno in politično poročilo je javno dostopno na spletišču JRC na naslovu https://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/telecom.html. Sklepne ugotovitve v zvezi z najboljšimi praksami okoljskega ravnanja in njihovo uporabo ter opredeljeni posebni kazalniki okoljske uspešnosti in merila odličnosti iz tega sektorskega referenčnega dokumenta temeljijo na ugotovitvah znanstvenega in političnega poročila. V njem so na voljo vse osnovne informacije in tehnične podrobnosti.

(2)  Uredba Sveta (EGS) št. 1836/93 z dne 29. junija 1993 o prostovoljnem sodelovanju gospodarskih družb industrijskega sektorja v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (UL L 168, 10.7.1993, str. 1).

(3)  Uredba (ES) št. 761/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. marca 2001 o prostovoljnem sodelovanju organizacij v Sistemu Skupnosti za okoljsko ravnanje in presojo (EMAS) (UL L 114, 24.4.2001, str. 1).

(4)  V skladu s Prilogo IV(B)(f) k uredbi EMAS okoljska izjava vsebuje „povzetek dostopnih podatkov o okoljski uspešnosti organizacije glede na njene pomembne okoljske vidike. Poročanje temelji na glavnih kazalnikih okoljske uspešnosti in posebnih kazalnikih okoljske uspešnosti iz oddelka C. Če splošni in posamični okoljski cilji obstajajo, se sporočijo ustrezni podatki.“ Oddelek C.3 Priloge IV navaja, da „[V]saka organizacija tudi letno poroča o svoji uspešnosti glede pomembnih neposrednih in posrednih okoljskih vidikov in vplivov, povezanih z njenimi glavnimi poslovnimi dejavnostmi, ki so merljivi in preverljivi ter še niso zajeti z glavnimi kazalniki. Če so na voljo, organizacija upošteva sektorske referenčne dokumente iz člena 46 za lažjo opredelitev ustreznih, za posamezen sektor značilnih kazalnikov.“

(5)  Podroben opis vsake od najboljših praks s praktičnimi smernicami o tem, kako jih izvajati, je v poročilu o najboljših praksah, ki ga je objavilo Skupno raziskovalno središče in je na voljo na naslovu http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/documents/BEMP_Telecom_FinalReport.pdf.

Organizacije ga lahko uporabijo, če želijo izvedeti več o nekaterih najboljših praksah, opisanih v tem SRD.

(6)  Upoštevati je treba, da so v Evropskem zakoniku o elektronskih komunikacijah (prim. Direktivo (EU) 2018/1972 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o Evropskem zakoniku o elektronskih komunikacijah), ki priznava zbliževanje telekomunikacijskega sektorja, sektorja sredstev javnega obveščanja in sektorja informacijske tehnologije, zdaj določena enotna pravila, ki se uporabljajo za širši sektor, vključno z na primer radiodifuzijo. Če je ustrezno in izvedljivo, so najboljše prakse okoljskega ravnanja navedene v povezavi z novo nomenklaturo.

(7)  Poročilo o najboljših praksah za sektor proizvodnje električne in elektronske opreme je v pripravi in bo na voljo na naslovu http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/eeem.html.

(8)  Poročilo o najboljših praksah za sektor trgovine na drobno je na voljo na naslovu http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/retail.html.

(9)  Poročilo o najboljših praksah za sektor javne uprave je na voljo na naslovu http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/emas/public_admin.html.

(10)  Skupne emisije ogljika za področji 1 in 2 je mogoče izračunati na podlagi Protokola o toplogrednih plinih na spletnem naslovu: https://ghgprotocol.org/.

(11)  Kolokacija podatkovnih centrov se lahko nanaša tudi na stičišča storitev IKT.

(12)  Opozarjamo, da se izraz „elektronska komunikacijska omrežja“ uporablja v širokem smislu v skladu z Evropskim zakonikom o elektronskih komunikacijah (vključno z brezžičnimi, optičnimi itd.) in ne zadeva izključno komunikacij, ki temeljijo le na fizični izmenjavi elektronskih signalov.

(13)  Ta kazalnik ni primeren za primerjanje različnih vrst operaterjev.

(14)  V smislu Evropskega zakonika o elektronskih komunikacijah.

(15)  Kodeks ravnanja EU o porabi energije širokopasovne opreme:

https://e3p.jrc.ec.europa.eu/communities/ict-code-conduct-energy-consumption-broadband-communication-equipment.

(16)  ETSI ES 202 336.

(17)  Glavni kazalniki EMAS so navedeni v Prilogi IV k Uredbi (ES) št. 1221/2009 (oddelek C.2).

(18)  Številke se nanašajo na oddelke v tem dokumentu.

---

| 25.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 420/123 |
| --- | --- | --- | --- |

25.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 420/123

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2021/2055

z dne 23. novembra 2021

o spremembi Izvedbenega sklepa (EU) 2021/182, da se določi razčlenitev virov REACT-EU po državah članicah za leto 2022

(notificirano pod dokumentarno številko C(2021) 8271)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (1) in zlasti člena 92b(4) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Izvedbeni sklep (EU) 2021/182 (2) določa razčlenitev virov REACT-EU po državah članicah v odobritvah za prevzem obveznosti iz strukturnih skladov za leto 2021 v skladu s členom 92b(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013. |
| --- | --- |

(1)

Izvedbeni sklep (EU) 2021/182 (2) določa razčlenitev virov REACT-EU po državah članicah v odobritvah za prevzem obveznosti iz strukturnih skladov za leto 2021 v skladu s členom 92b(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013.

| (2) | V skladu s členom 92b(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013 je treba Izvedbeni sklep (EU) 2021/182 v letu 2021 revidirati, da se določi razčlenitev virov REACT-EU za leto 2022 na podlagi podatkov, ki so na voljo do 19. oktobra 2021. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 92b(4) Uredbe (EU) št. 1303/2013 je treba Izvedbeni sklep (EU) 2021/182 v letu 2021 revidirati, da se določi razčlenitev virov REACT-EU za leto 2022 na podlagi podatkov, ki so na voljo do 19. oktobra 2021.

| (3) | Naslov Izvedbenega sklepa (EU) 2021/182 bi bilo treba spremeniti, da se vključi omemba razčlenitve za leto 2022. |
| --- | --- |

(3)

Naslov Izvedbenega sklepa (EU) 2021/182 bi bilo treba spremeniti, da se vključi omemba razčlenitve za leto 2022.

| (4) | V Prilogi VIIa k Uredbi (EU) št. 1303/2013 so določeni merila in metodologija za dodelitev virov REACT-EU. |
| --- | --- |

(4)

V Prilogi VIIa k Uredbi (EU) št. 1303/2013 so določeni merila in metodologija za dodelitev virov REACT-EU.

| (5) | Zaradi načrtovanja programov, ki ga izvedejo države članice, bi se morale za določitev virov, ki bodo po odštetju zneskov za tehnično podporo na pobudo Komisije in podporo upravnih odhodkov dejansko na voljo, pri posebni razčlenitvi uporabljati cene iz leta 2018. Zaradi preglednosti bi morala biti razčlenitev izražena tudi v trenutnih cenah. |
| --- | --- |

(5)

Zaradi načrtovanja programov, ki ga izvedejo države članice, bi se morale za določitev virov, ki bodo po odštetju zneskov za tehnično podporo na pobudo Komisije in podporo upravnih odhodkov dejansko na voljo, pri posebni razčlenitvi uporabljati cene iz leta 2018. Zaradi preglednosti bi morala biti razčlenitev izražena tudi v trenutnih cenah.

| (6) | Izvedbeni sklep (EU) 2021/182 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(6)

Izvedbeni sklep (EU) 2021/182 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Izvedbeni sklep (EU) 2021/182 se spremeni:

| 1. | naslov se nadomesti z naslednjim:

  „Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/182 o razčlenitvi virov REACT-EU po državah članicah za leti 2021 in 2022“; |
| --- | --- |

1.

naslov se nadomesti z naslednjim:

„Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/182 o razčlenitvi virov REACT-EU po državah članicah za leti 2021 in 2022“;

| 2. | Priloga se oštevilči kot „Priloga I“; |
| --- | --- |

2.

Priloga se oštevilči kot „Priloga I“;

| 3. | priloga k temu sklepu, ki vsebuje razčlenitev virov REACT-EU po državah članicah za leto 2022, se doda kot Priloga II. |
| --- | --- |

3.

priloga k temu sklepu, ki vsebuje razčlenitev virov REACT-EU po državah članicah za leto 2022, se doda kot Priloga II.

Člen 2

Ta sklep je naslovljen na države članice.

V Bruslju, 23. novembra 2021

Za Komisijo

Elisa FERREIRA

članica Komisije

---

(1)  
  UL L 347, 20.12.2013, str. 320.

1

(2)  Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2021/182 z dne 12. februarja 2021 o razčlenitvi virov REACT-EU po državah članicah za leto 2021 (notificirano pod dokumentarno številko C(2021) 843) (UL L 53, 16.2.2021, str. 103).

2

---

PRILOGA

„PRILOGA II

REACT-EU – DODELITEV ZA LETO 2022

| (v EUR) |
| --- |
| | 2022

  Cene iz leta 2018 | 2022

  Trenutne cene |
| BE | 65 678 817 | 71 092 864 |
| BG | 129 016 223 | 139 651 309 |
| CZ | 292 945 458 | 317 093 585 |
| DK | 30 237 404 | 32 729 938 |
| DE | 477 860 614 | 517 251 696 |
| EE | 27 410 709 | 29 670 233 |
| IE | 49 212 516 | 53 269 210 |
| EL | 256 696 718 | 277 856 782 |
| ES | 3 353 135 895 | 3 629 542 131 |
| FR | 783 463 169 | 848 045 730 |
| HR | 93 362 597 | 101 058 677 |
| IT | 2 849 397 546 | 3 084 279 540 |
| CY | 19 298 312 | 20 889 114 |
| LV | 18 833 529 | 20 386 018 |
| LT | 46 605 557 | 50 447 354 |
| LU | 3 602 204 | 3 899 141 |
| HU | 96 435 113 | 104 384 468 |
| MT | 10 312 226 | 11 162 285 |
| NL | 111 523 544 | 120 716 671 |
| AT | 55 005 031 | 59 539 214 |
| PL | 247 608 310 | 268 019 198 |
| PT | 503 146 935 | 544 622 423 |
| RO | 199 713 869 | 216 176 714 |
| SI | 14 474 977 | 15 668 180 |
| SK | 119 366 039 | 129 205 640 |
| FI | 33 851 812 | 36 642 291 |
| SE | 73 015 402 | 79 034 219 |
| EU27 | 9 961 210 526 | 10 782 334 625 |

(v EUR)

2022

Cene iz leta 2018

2022

Trenutne cene

BE

65 678 817

71 092 864

BG

129 016 223

139 651 309

CZ

292 945 458

317 093 585

DK

30 237 404

32 729 938

DE

477 860 614

517 251 696

EE

27 410 709

29 670 233

IE

49 212 516

53 269 210

EL

256 696 718

277 856 782

ES

3 353 135 895

3 629 542 131

FR

783 463 169

848 045 730

HR

93 362 597

101 058 677

IT

2 849 397 546

3 084 279 540

CY

19 298 312

20 889 114

LV

18 833 529

20 386 018

LT

46 605 557

50 447 354

LU

3 602 204

3 899 141

HU

96 435 113

104 384 468

MT

10 312 226

11 162 285

NL

111 523 544

120 716 671

AT

55 005 031

59 539 214

PL

247 608 310

268 019 198

PT

503 146 935

544 622 423

RO

199 713 869

216 176 714

SI

14 474 977

15 668 180

SK

119 366 039

129 205 640

FI

33 851 812

36 642 291

SE

73 015 402

79 034 219

EU27

9 961 210 526

10 782 334 625

---

| 25.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 420/126 |
| --- | --- | --- | --- |

25.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 420/126

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2021/2056

z dne 24. novembra 2021

o določitvi enakovrednosti COVID-19 potrdil, ki jih izdaja Togoška republika, in potrdil, izdanih v skladu z Uredbo (EU) 2021/953 Evropskega parlamenta in Sveta, da se olajša uveljavljanje pravice do prostega gibanja v Uniji

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/953 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2021 o okviru za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni v zvezi s COVID-19 (digitalno COVID potrdilo EU) za olajšanje prostega gibanja med pandemijo COVID-19 (1) in zlasti člena 8(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2021/953 določa okvir za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni v zvezi s COVID-19 (v nadaljnjem besedilu: digitalno COVID potrdilo EU) z namenom, da se imetnikom olajša uveljavljanje pravice do prostega gibanja med pandemijo COVID-19. Prav tako prispeva k lažji postopni odpravi, na usklajen način, omejitev prostega gibanja, ki so jih v skladu s pravom Unije uvedle države članice za omejitev širjenja SARS-CoV-2. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/953 določa okvir za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni v zvezi s COVID-19 (v nadaljnjem besedilu: digitalno COVID potrdilo EU) z namenom, da se imetnikom olajša uveljavljanje pravice do prostega gibanja med pandemijo COVID-19. Prav tako prispeva k lažji postopni odpravi, na usklajen način, omejitev prostega gibanja, ki so jih v skladu s pravom Unije uvedle države članice za omejitev širjenja SARS-CoV-2.

| (2) | Uredba (EU) 2021/953 omogoča priznavanje COVID-19 potrdil, ki jih tretje države izdajo državljanom Unije in njihovim družinskim članom, če Komisija ugotovi, da so navedena COVID-19 potrdila izdana v skladu s standardi, ki se štejejo za enakovredne standardom, določenim v skladu z navedeno uredbo. Poleg tega morajo države članice v skladu z Uredbo (EU) 2021/954 Evropskega parlamenta in Sveta (2) pravila, določena v Uredbi (EU) 2021/953, uporabljati za državljane tretjih držav, ki ne spadajo v področje uporabe navedene uredbe, vendar se zakonito nahajajo ali prebivajo na njihovem ozemlju, in ki so upravičeni do potovanja v druge države članice v skladu s pravom Unije. Zato bi se morale vse ugotovitve o enakovrednosti, določene v tem sklepu, uporabljati za potrdila o cepljenju in testu v zvezi s COVID-19, ki jih Togoška republika izda državljanom Unije in njihovim družinskim članom. Podobno bi se morale na podlagi Uredbe (EU) 2021/954 take ugotovitve o enakovrednosti uporabljati tudi za potrdila o cepljenju in testu v zvezi s COVID-19, ki jih Togoška republika izda državljanom tretjih držav, ki se zakonito nahajajo ali prebivajo na ozemlju držav članic pod pogoji iz navedene uredbe. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EU) 2021/953 omogoča priznavanje COVID-19 potrdil, ki jih tretje države izdajo državljanom Unije in njihovim družinskim članom, če Komisija ugotovi, da so navedena COVID-19 potrdila izdana v skladu s standardi, ki se štejejo za enakovredne standardom, določenim v skladu z navedeno uredbo. Poleg tega morajo države članice v skladu z Uredbo (EU) 2021/954 Evropskega parlamenta in Sveta (2) pravila, določena v Uredbi (EU) 2021/953, uporabljati za državljane tretjih držav, ki ne spadajo v področje uporabe navedene uredbe, vendar se zakonito nahajajo ali prebivajo na njihovem ozemlju, in ki so upravičeni do potovanja v druge države članice v skladu s pravom Unije. Zato bi se morale vse ugotovitve o enakovrednosti, določene v tem sklepu, uporabljati za potrdila o cepljenju in testu v zvezi s COVID-19, ki jih Togoška republika izda državljanom Unije in njihovim družinskim članom. Podobno bi se morale na podlagi Uredbe (EU) 2021/954 take ugotovitve o enakovrednosti uporabljati tudi za potrdila o cepljenju in testu v zvezi s COVID-19, ki jih Togoška republika izda državljanom tretjih držav, ki se zakonito nahajajo ali prebivajo na ozemlju držav članic pod pogoji iz navedene uredbe.

| (3) | Togoška republika je 27. avgusta 2021 Komisiji predložila podrobne informacije o izdaji interoperabilnih potrdil o cepljenju in testu v zvezi s COVID-19 v skladu s sistemom „PasseCOVID togolais“. Togoška republika je Komisijo obvestila, da meni, da se njena COVID-19 potrdila izdajajo v skladu s standardom in tehnološkim sistemom, ki sta interoperabilna z okvirom zaupanja, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/953, in ki omogočata preverjanje verodostojnosti, veljavnosti in celovitosti potrdil. V zvezi s tem je Togoška republika obvestila Komisijo, da COVID-19 potrdila, ki jih Togoška republika izda v skladu s sistemom „PasseCOVID togolais“, vsebujejo podatke iz Priloge k Uredbi (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(3)

Togoška republika je 27. avgusta 2021 Komisiji predložila podrobne informacije o izdaji interoperabilnih potrdil o cepljenju in testu v zvezi s COVID-19 v skladu s sistemom „PasseCOVID togolais“. Togoška republika je Komisijo obvestila, da meni, da se njena COVID-19 potrdila izdajajo v skladu s standardom in tehnološkim sistemom, ki sta interoperabilna z okvirom zaupanja, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/953, in ki omogočata preverjanje verodostojnosti, veljavnosti in celovitosti potrdil. V zvezi s tem je Togoška republika obvestila Komisijo, da COVID-19 potrdila, ki jih Togoška republika izda v skladu s sistemom „PasseCOVID togolais“, vsebujejo podatke iz Priloge k Uredbi (EU) 2021/953.

| (4) | Togoška republika je Komisijo obvestila tudi, da priznava potrdila o cepljenju, testu in preboleli bolezni, ki jih izdajo države članice in države EGP v skladu z Uredbo (EU) 2021/953. Togoška republika je Komisijo poleg tega obvestila, da je ob prihodu na letališče obvezen amplifikacijski test nukleinske kisline za vse potnike, ki imajo digitalno COVID potrdilo EU, izdano po negativnem hitrem antigenskem testu. |
| --- | --- |

(4)

Togoška republika je Komisijo obvestila tudi, da priznava potrdila o cepljenju, testu in preboleli bolezni, ki jih izdajo države članice in države EGP v skladu z Uredbo (EU) 2021/953. Togoška republika je Komisijo poleg tega obvestila, da je ob prihodu na letališče obvezen amplifikacijski test nukleinske kisline za vse potnike, ki imajo digitalno COVID potrdilo EU, izdano po negativnem hitrem antigenskem testu.

| (5) | Na prošnjo Togoške republike je Komisija 30. septembra 2021 izvedla tehnične preskuse, ki so pokazali, da Togoška republika izdaja potrdila o cepljenju in testu v zvezi s COVID-19 v skladu s sistemom „PasseCOVID togolais“, ki je interoperabilen z okvirom zaupanja, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/953, in omogoča preverjanje njihove verodostojnosti, veljavnosti in celovitosti. Komisija je potrdila tudi, da potrdila o cepljenju in testu v zvezi s COVID-19, ki jih Togoška republika izda v skladu s sistemom „PasseCOVID togolais“, vsebujejo potrebne podatke. |
| --- | --- |

(5)

Na prošnjo Togoške republike je Komisija 30. septembra 2021 izvedla tehnične preskuse, ki so pokazali, da Togoška republika izdaja potrdila o cepljenju in testu v zvezi s COVID-19 v skladu s sistemom „PasseCOVID togolais“, ki je interoperabilen z okvirom zaupanja, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/953, in omogoča preverjanje njihove verodostojnosti, veljavnosti in celovitosti. Komisija je potrdila tudi, da potrdila o cepljenju in testu v zvezi s COVID-19, ki jih Togoška republika izda v skladu s sistemom „PasseCOVID togolais“, vsebujejo potrebne podatke.

| (6) | Togoška republika je Komisijo obvestila tudi, da izdaja interoperabilna potrdila o cepljenju s cepivi proti COVID-19. Ta trenutno vključujejo cepiva Comirnaty, CoronaVac, Covishield in cepivo proti COVID-19 Janssen. |
| --- | --- |

(6)

Togoška republika je Komisijo obvestila tudi, da izdaja interoperabilna potrdila o cepljenju s cepivi proti COVID-19. Ta trenutno vključujejo cepiva Comirnaty, CoronaVac, Covishield in cepivo proti COVID-19 Janssen.

| (7) | Togoška republika je Komisijo tudi obvestila, da izdaja interoperabilna potrdila o testu za amplifikacijske teste nukleinske kisline, ne pa tudi za hitre antigenske teste. |
| --- | --- |

(7)

Togoška republika je Komisijo tudi obvestila, da izdaja interoperabilna potrdila o testu za amplifikacijske teste nukleinske kisline, ne pa tudi za hitre antigenske teste.

| (8) | Togoška republika je Komisijo nadalje obvestila, da ne izdaja interoperabilnih potrdil o preboleli bolezni. |
| --- | --- |

(8)

Togoška republika je Komisijo nadalje obvestila, da ne izdaja interoperabilnih potrdil o preboleli bolezni.

| (9) | Togoška republika je poleg tega Komisijo obvestila, da se bodo pri preverjanju potrdil v Togoški republiki osebni podatki, vključeni v potrdila, obdelovali samo za preverjanje in potrditev cepljenja, rezultata testa ali prebolele bolezni imetnika in se po tem ne bodo hranili. |
| --- | --- |

(9)

Togoška republika je poleg tega Komisijo obvestila, da se bodo pri preverjanju potrdil v Togoški republiki osebni podatki, vključeni v potrdila, obdelovali samo za preverjanje in potrditev cepljenja, rezultata testa ali prebolele bolezni imetnika in se po tem ne bodo hranili.

| (10) | S tem so izpolnjeni elementi, potrebni za ugotovitev, da se COVID-19 potrdila, ki jih Togoška republika izda v skladu s sistemom „PasseCOVID togolais“, štejejo za enakovredna tistim, izdanim v skladu z Uredbo (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(10)

S tem so izpolnjeni elementi, potrebni za ugotovitev, da se COVID-19 potrdila, ki jih Togoška republika izda v skladu s sistemom „PasseCOVID togolais“, štejejo za enakovredna tistim, izdanim v skladu z Uredbo (EU) 2021/953.

| (11) | COVID-19 potrdila, ki jih Togoška republika izda v skladu s sistemom „PasseCOVID togolais“, bi bilo zato treba priznati pod pogoji iz člena 5(5) in člena 6(5) Uredbe (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(11)

COVID-19 potrdila, ki jih Togoška republika izda v skladu s sistemom „PasseCOVID togolais“, bi bilo zato treba priznati pod pogoji iz člena 5(5) in člena 6(5) Uredbe (EU) 2021/953.

| (12) | Da bi se ta sklep lahko izvajal, bi morala biti Togoška republika povezana z okvirom zaupanja za digitalno COVID potrdilo EU, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(12)

Da bi se ta sklep lahko izvajal, bi morala biti Togoška republika povezana z okvirom zaupanja za digitalno COVID potrdilo EU, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/953.

| (13) | Za zaščito interesov Unije, zlasti na področju javnega zdravja, lahko Komisija uporabi svoja pooblastila za začasno zadržanje izvajanja tega sklepa ali njegovo odpoved, če pogoji iz člena 8(2) Uredbe (EU) 2021/953 niso več izpolnjeni. |
| --- | --- |

(13)

Za zaščito interesov Unije, zlasti na področju javnega zdravja, lahko Komisija uporabi svoja pooblastila za začasno zadržanje izvajanja tega sklepa ali njegovo odpoved, če pogoji iz člena 8(2) Uredbe (EU) 2021/953 niso več izpolnjeni.

| (14) | Ker je treba Togoško republiko čim prej povezati z okvirom zaupanja za digitalno COVID potrdilo EU, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/953, bi moral ta sklep začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(14)

Ker je treba Togoško republiko čim prej povezati z okvirom zaupanja za digitalno COVID potrdilo EU, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/953, bi moral ta sklep začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

| (15) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 14 Uredbe (EU) 2021/953 – |
| --- | --- |

(15)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 14 Uredbe (EU) 2021/953 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Potrdila o cepljenju in testu v zvezi s COVID-19, ki jih izdaja Togoška republika v skladu s sistemom „PasseCOVID togolais“, se z namenom, da se olajša uveljavljanje pravice do prostega gibanja v Uniji, obravnavajo kot enakovredna tistim, izdanim v skladu z Uredbo (EU) 2021/953.

Člen 2

Togoška republika je povezana z okvirom zaupanja za digitalno COVID potrdilo EU, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/953.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 24. novembra 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 211, 15.6.2021, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) 2021/954 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2021 o okviru za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni v zvezi s COVID-19 (digitalno COVID potrdilo EU) v zvezi z državljani tretjih držav, ki se zakonito nahajajo ali prebivajo na ozemlju držav članic med pandemijo COVID-19 (UL L 211, 15.6.2021, str. 24).

2

---

| 25.11.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 420/129 |
| --- | --- | --- | --- |

25.11.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 420/129

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE (EU) 2021/2057

z dne 24. novembra 2021

o določitvi enakovrednosti COVID-19 potrdil, ki jih izdaja Republika Singapur, in potrdil, izdanih v skladu z Uredbo (EU) 2021/953 Evropskega parlamenta in Sveta, da se olajša uveljavljanje pravice do prostega gibanja v Uniji

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/953 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2021 o okviru za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni v zvezi s COVID-19 (digitalno COVID potrdilo EU) za olajšanje prostega gibanja med pandemijo COVID-19 (1) in zlasti člena 8(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2021/953 določa okvir za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni v zvezi s COVID-19 (v nadaljnjem besedilu: digitalno COVID potrdilo EU) z namenom, da se imetnikom olajša uveljavljanje pravice do prostega gibanja med pandemijo COVID-19. Prav tako prispeva k lažji postopni odpravi, na usklajen način, omejitev prostega gibanja, ki so jih v skladu s pravom Unije uvedle države članice za omejitev širjenja SARS-CoV-2. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2021/953 določa okvir za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni v zvezi s COVID-19 (v nadaljnjem besedilu: digitalno COVID potrdilo EU) z namenom, da se imetnikom olajša uveljavljanje pravice do prostega gibanja med pandemijo COVID-19. Prav tako prispeva k lažji postopni odpravi, na usklajen način, omejitev prostega gibanja, ki so jih v skladu s pravom Unije uvedle države članice za omejitev širjenja SARS-CoV-2.

| (2) | Uredba (EU) 2021/953 omogoča priznavanje COVID-19 potrdil, ki jih tretje države izdajo državljanom Unije in njihovim družinskim članom, če Komisija ugotovi, da so navedena COVID-19 potrdila izdana v skladu s standardi, ki se štejejo za enakovredne standardom, določenim v skladu z navedeno uredbo. Poleg tega morajo države članice v skladu z Uredbo (EU) 2021/954 Evropskega parlamenta in Sveta (2) pravila, določena v Uredbi (EU) 2021/953, uporabljati za državljane tretjih držav, ki ne spadajo v področje uporabe navedene uredbe, vendar se zakonito nahajajo ali prebivajo na njihovem ozemlju, in ki so upravičeni do potovanja v druge države članice v skladu s pravom Unije. Zato bi se morale vse ugotovitve o enakovrednosti iz tega sklepa uporabljati za potrdila o cepljenju in testu v zvezi s COVID-19, ki jih Republika Singapur izda državljanom Unije in njihovim družinskim članom. Podobno bi se morale na podlagi Uredbe (EU) 2021/954 take ugotovitve o enakovrednosti uporabljati tudi za potrdila o cepljenju in testu v zvezi s COVID-19, ki jih Republika Singapur izda državljanom tretjih držav, ki se zakonito nahajajo ali prebivajo na ozemlju držav članic pod pogoji iz navedene uredbe. |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EU) 2021/953 omogoča priznavanje COVID-19 potrdil, ki jih tretje države izdajo državljanom Unije in njihovim družinskim članom, če Komisija ugotovi, da so navedena COVID-19 potrdila izdana v skladu s standardi, ki se štejejo za enakovredne standardom, določenim v skladu z navedeno uredbo. Poleg tega morajo države članice v skladu z Uredbo (EU) 2021/954 Evropskega parlamenta in Sveta (2) pravila, določena v Uredbi (EU) 2021/953, uporabljati za državljane tretjih držav, ki ne spadajo v področje uporabe navedene uredbe, vendar se zakonito nahajajo ali prebivajo na njihovem ozemlju, in ki so upravičeni do potovanja v druge države članice v skladu s pravom Unije. Zato bi se morale vse ugotovitve o enakovrednosti iz tega sklepa uporabljati za potrdila o cepljenju in testu v zvezi s COVID-19, ki jih Republika Singapur izda državljanom Unije in njihovim družinskim članom. Podobno bi se morale na podlagi Uredbe (EU) 2021/954 take ugotovitve o enakovrednosti uporabljati tudi za potrdila o cepljenju in testu v zvezi s COVID-19, ki jih Republika Singapur izda državljanom tretjih držav, ki se zakonito nahajajo ali prebivajo na ozemlju držav članic pod pogoji iz navedene uredbe.

| (3) | Republika Singapur je 26. julija 2021 Komisiji predložila podrobne informacije o izdaji interoperabilnih potrdil o cepljenju in testu v zvezi s COVID-19 v skladu s sistemom „HealthCerts“. Republika Singapur je Komisijo obvestila, da meni, da se njena COVID-19 potrdila izdajajo v skladu s standardom in tehnološkim sistemom, ki sta interoperabilna z okvirom zaupanja, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/953, in ki omogočata preverjanje verodostojnosti, veljavnosti in celovitosti potrdil. V zvezi s tem je Republika Singapur obvestila Komisijo, da COVID-19 potrdila, ki jih Republika Singapur izda v skladu s sistemom „HealthCerts“, vsebujejo podatke iz Priloge k Uredbi (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(3)

Republika Singapur je 26. julija 2021 Komisiji predložila podrobne informacije o izdaji interoperabilnih potrdil o cepljenju in testu v zvezi s COVID-19 v skladu s sistemom „HealthCerts“. Republika Singapur je Komisijo obvestila, da meni, da se njena COVID-19 potrdila izdajajo v skladu s standardom in tehnološkim sistemom, ki sta interoperabilna z okvirom zaupanja, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/953, in ki omogočata preverjanje verodostojnosti, veljavnosti in celovitosti potrdil. V zvezi s tem je Republika Singapur obvestila Komisijo, da COVID-19 potrdila, ki jih Republika Singapur izda v skladu s sistemom „HealthCerts“, vsebujejo podatke iz Priloge k Uredbi (EU) 2021/953.

| (4) | Republika Singapur je Komisijo obvestila tudi, da priznava potrdila o cepljenju in testu, ki jih izdajo države članice in države EGP v skladu z Uredbo (EU) 2021/953. Poleg tega je Republika Singapur obvestila Komisijo, da bo imetnike digitalnih COVID potrdil EU o cepljenju in testu obravnavala enako kot imetnike potrdil o cepljenju in testu, ki jih je izdala Republika Singapur. Republika Singapur je zlasti potrdila, da bodo digitalna COVID potrdila EU o testu priznana kot veljaven dokaz negativnega rezultata testa potnikov pred odhodom. Republika Singapur je navedla, da bodo po sprejetju tega sklepa imetniki digitalnih COVID potrdil EU o cepljenju 30 dni brez dodanih potrdil o cepljenju upravičeni do ukrepov za upravljanje varnosti, ki se razlikujejo glede na status cepljenja. |
| --- | --- |

(4)

Republika Singapur je Komisijo obvestila tudi, da priznava potrdila o cepljenju in testu, ki jih izdajo države članice in države EGP v skladu z Uredbo (EU) 2021/953. Poleg tega je Republika Singapur obvestila Komisijo, da bo imetnike digitalnih COVID potrdil EU o cepljenju in testu obravnavala enako kot imetnike potrdil o cepljenju in testu, ki jih je izdala Republika Singapur. Republika Singapur je zlasti potrdila, da bodo digitalna COVID potrdila EU o testu priznana kot veljaven dokaz negativnega rezultata testa potnikov pred odhodom. Republika Singapur je navedla, da bodo po sprejetju tega sklepa imetniki digitalnih COVID potrdil EU o cepljenju 30 dni brez dodanih potrdil o cepljenju upravičeni do ukrepov za upravljanje varnosti, ki se razlikujejo glede na status cepljenja.

| (5) | Republika Singapur je Komisijo zlasti obvestila, da priznava vsa cepiva, ki jih je Svetovna zdravstvena organizacija po zaključenem postopku uvrstila na seznam cepiv za nujno uporabo, in tista, ki so bila odobrena v okviru singapurskega posebnega sistema za dostop do zdravil in cepiv med pandemijo (Pandemic Special Access Route, PSAR). Singapur bo sprejel tudi cepiva, odobrena v okviru PSAR. Kar zadeva teste, je Republika Singapur obvestila Komisijo, da sprejema potrdila o testu kot dokazilo o statusu (ne)okužbe potnika, vendar to trenutno ne pomeni opustitve omejitev potovanj. O teh opustitvah se odloča v okviru singapurske zdravstvene politike na mejah. Poleg tega Republika Singapur trenutno ne sprošča mejnih zahtev za potnike s statusom prebolevnika. |
| --- | --- |

(5)

Republika Singapur je Komisijo zlasti obvestila, da priznava vsa cepiva, ki jih je Svetovna zdravstvena organizacija po zaključenem postopku uvrstila na seznam cepiv za nujno uporabo, in tista, ki so bila odobrena v okviru singapurskega posebnega sistema za dostop do zdravil in cepiv med pandemijo (Pandemic Special Access Route, PSAR). Singapur bo sprejel tudi cepiva, odobrena v okviru PSAR. Kar zadeva teste, je Republika Singapur obvestila Komisijo, da sprejema potrdila o testu kot dokazilo o statusu (ne)okužbe potnika, vendar to trenutno ne pomeni opustitve omejitev potovanj. O teh opustitvah se odloča v okviru singapurske zdravstvene politike na mejah. Poleg tega Republika Singapur trenutno ne sprošča mejnih zahtev za potnike s statusom prebolevnika.

| (6) | Na prošnjo Republike Singapur je Komisija 30. septembra 2021 izvedla tehnične preskuse, ki so pokazali, da Republika Singapur izdaja potrdila o cepljenju in testu v zvezi s COVID-19 v skladu s sistemom „HealthCerts“, ki je interoperabilen z okvirom zaupanja, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/953, in omogoča preverjanje njihove verodostojnosti, veljavnosti in celovitosti. Komisija je potrdila tudi, da potrdila o cepljenju in testu v zvezi s COVID-19, ki jih Republika Singapur izda v skladu s sistemom „HealthCerts“, vsebujejo potrebne podatke. |
| --- | --- |

(6)

Na prošnjo Republike Singapur je Komisija 30. septembra 2021 izvedla tehnične preskuse, ki so pokazali, da Republika Singapur izdaja potrdila o cepljenju in testu v zvezi s COVID-19 v skladu s sistemom „HealthCerts“, ki je interoperabilen z okvirom zaupanja, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/953, in omogoča preverjanje njihove verodostojnosti, veljavnosti in celovitosti. Komisija je potrdila tudi, da potrdila o cepljenju in testu v zvezi s COVID-19, ki jih Republika Singapur izda v skladu s sistemom „HealthCerts“, vsebujejo potrebne podatke.

| (7) | Republika Singapur je poleg tega Komisijo obvestila, da bo izdajala interoperabilna potrdila o cepljenju s cepivi proti COVID-19. Ta trenutno vključujejo cepivi Comirnaty in Spikevax. |
| --- | --- |

(7)

Republika Singapur je poleg tega Komisijo obvestila, da bo izdajala interoperabilna potrdila o cepljenju s cepivi proti COVID-19. Ta trenutno vključujejo cepivi Comirnaty in Spikevax.

| (8) | Republika Singapur je Komisijo prav tako obvestila, da bo izdajala interoperabilna potrdila o testu samo za amplifikacijske teste nukleinske kisline in hitre antigenske teste, ki so navedeni na skupnem in posodobljenem seznamu hitrih antigenskih testov na COVID-19, ki ga je Odbor za zdravstveno varnost, ustanovljen s členom 17 Sklepa št. 1082/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3), sprejel na podlagi priporočila Sveta z dne 21. januarja 2021 (4). |
| --- | --- |

(8)

Republika Singapur je Komisijo prav tako obvestila, da bo izdajala interoperabilna potrdila o testu samo za amplifikacijske teste nukleinske kisline in hitre antigenske teste, ki so navedeni na skupnem in posodobljenem seznamu hitrih antigenskih testov na COVID-19, ki ga je Odbor za zdravstveno varnost, ustanovljen s členom 17 Sklepa št. 1082/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta (3), sprejel na podlagi priporočila Sveta z dne 21. januarja 2021 (4).

| (9) | Republika Singapur je Komisijo nadalje obvestila, da ne izdaja interoperabilnih potrdil o preboleli bolezni. |
| --- | --- |

(9)

Republika Singapur je Komisijo nadalje obvestila, da ne izdaja interoperabilnih potrdil o preboleli bolezni.

| (10) | Republika Singapur je poleg tega Komisijo obvestila, da se bodo pri preverjanju potrdil v Republiki Singapur osebni podatki, vključeni v potrdila, obdelovali samo za preverjanje in potrditev cepljenja, rezultata testa ali prebolele bolezni imetnika in se po tem ne bodo hranili. |
| --- | --- |

(10)

Republika Singapur je poleg tega Komisijo obvestila, da se bodo pri preverjanju potrdil v Republiki Singapur osebni podatki, vključeni v potrdila, obdelovali samo za preverjanje in potrditev cepljenja, rezultata testa ali prebolele bolezni imetnika in se po tem ne bodo hranili.

| (11) | S tem so izpolnjeni elementi, potrebni za ugotovitev, da se potrdila o cepljenju in testu v zvezi s COVID-19, ki jih Republika Singapur izda v skladu s sistemom „HealthCerts“, štejejo za enakovredna tistim, izdanim v skladu z Uredbo (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(11)

S tem so izpolnjeni elementi, potrebni za ugotovitev, da se potrdila o cepljenju in testu v zvezi s COVID-19, ki jih Republika Singapur izda v skladu s sistemom „HealthCerts“, štejejo za enakovredna tistim, izdanim v skladu z Uredbo (EU) 2021/953.

| (12) | COVID-19 potrdila, ki jih Republika Singapur izda v skladu s sistemom „HealthCerts“, bi bilo zato treba priznati pod pogoji iz člena 5(5) in člena 6(5) Uredbe (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(12)

COVID-19 potrdila, ki jih Republika Singapur izda v skladu s sistemom „HealthCerts“, bi bilo zato treba priznati pod pogoji iz člena 5(5) in člena 6(5) Uredbe (EU) 2021/953.

| (13) | Da bi se ta sklep lahko izvajal, bi morala biti Republika Singapur povezana z okvirom zaupanja za digitalno COVID potrdilo EU, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/953. |
| --- | --- |

(13)

Da bi se ta sklep lahko izvajal, bi morala biti Republika Singapur povezana z okvirom zaupanja za digitalno COVID potrdilo EU, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/953.

| (14) | Za zaščito interesov Unije, zlasti na področju javnega zdravja, lahko Komisija uporabi svoja pooblastila za začasno zadržanje izvajanja tega sklepa ali njegovo odpoved, če pogoji iz člena 8(2) Uredbe (EU) 2021/953 niso več izpolnjeni. |
| --- | --- |

(14)

Za zaščito interesov Unije, zlasti na področju javnega zdravja, lahko Komisija uporabi svoja pooblastila za začasno zadržanje izvajanja tega sklepa ali njegovo odpoved, če pogoji iz člena 8(2) Uredbe (EU) 2021/953 niso več izpolnjeni.

| (15) | Glede na to, da je treba Republiko Singapur čim prej povezati z okvirom zaupanja za digitalno COVID potrdilo EU, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/953, bi moral ta sklep začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije. |
| --- | --- |

(15)

Glede na to, da je treba Republiko Singapur čim prej povezati z okvirom zaupanja za digitalno COVID potrdilo EU, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/953, bi moral ta sklep začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

| (16) | Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 14 Uredbe (EU) 2021/953 – |
| --- | --- |

(16)

Ukrepi iz tega sklepa so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 14 Uredbe (EU) 2021/953 –

SPREJELA NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Potrdila o cepljenju in testu v zvezi s COVID-19, ki jih izdaja Republika Singapur v skladu s sistemom „HealthCerts“, se z namenom, da se olajša uveljavljanje pravice do prostega gibanja v Uniji, obravnavajo kot enakovredna tistim, izdanim v skladu z Uredbo (EU) 2021/953.

Člen 2

Republika Singapur je povezana z okvirom zaupanja za digitalno COVID potrdilo EU, vzpostavljenim z Uredbo (EU) 2021/953.

Člen 3

Ta sklep začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 24. novembra 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 211, 15.6.2021, str. 1.

1

(2)  Uredba (EU) 2021/954 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2021 o okviru za izdajanje, preverjanje in priznavanje interoperabilnih potrdil o cepljenju, testu in preboleli bolezni v zvezi s COVID-19 (digitalno COVID potrdilo EU) v zvezi z državljani tretjih držav, ki se zakonito nahajajo ali prebivajo na ozemlju držav članic med pandemijo COVID-19 (UL L 211, 15.6.2021, str. 24).

2

(3)  Sklep št. 1082/2013/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2013 o resnih čezmejnih nevarnostih za zdravje in o razveljavitvi Odločbe št. 2119/98/ES (UL L 293, 5.11.2013, str. 1).

3

(4)  Priporočilo Sveta z dne 21. januarja 2021 o skupnem okviru za uporabo in validacijo hitrih antigenskih testov ter vzajemno priznavanje rezultatov testov na COVID-19 v EU (UL C 24, 22.1.2021, str. 1).

4

---