# Euroopa Liidu L 64/2012

| | ISSN 1977-0650
  doi:10.3000/19770650.L_2012.064.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 64 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 55. köide3. märts 2012 |

ISSN 1977-0650

doi:10.3000/19770650.L_2012.064.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 64

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

55. köide3. märts 2012

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 180/2012, 2. märts 2012, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Κουφέτα Αμυγδάλου Γεροσκήπου (Koufeta Amygdalou Geroskipou) (KGT)] | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 181/2012, 2. märts 2012, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Melon de Guadeloupe (KGT)] | 3 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 182/2012, 2. märts 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 5 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni direktiiv 2012/7/EL, 2. märts 2012, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/48/EÜ (mänguasjade ohutuse kohta) II lisa III osa, et kohandada seda tehnika arenguga (
  1
  ) | 7 |
| | * | Komisjoni rakendusdirektiiv 2012/8/EL, 2. märts 2012, millega muudetakse direktiivi 2003/90/EÜ, millega kehtestatakse rakendusmeetmed nõukogu direktiivi 2002/53/EÜ artikli 7 kohaldamiseks teatavate põllumajandustaimesortide kontrollimisel minimaalselt hõlmatavate tunnuste ja kontrollimise miinimumtingimuste osas (
  1
  ) | 9 |
| | | OTSUSED |
| | | 2012/136/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 29. veebruar 2012, millega luuakse keeleressursside ja -tehnoloogia ühine infrastruktuur Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi kujul (CLARIN ERIC)
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 1018 all) | 13 |
| | | 2012/137/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 1. märts 2012, kodusigade sperma impordi kohta liitu
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 1148 all)

   (
  1
  ) | 29 |
| | | 2012/138/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 1. märts 2012, Anoplophora chinensis’e (Forster) liitu sissetoomise ja seal leviku vastu võetavate erakorraliste meetmete kohta
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 1310 all) | 38 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 180/2012, 2. märts 2012, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Κουφέτα Αμυγδάλου Γεροσκήπου (Koufeta Amygdalou Geroskipou) (KGT)]

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 181/2012, 2. märts 2012, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [Melon de Guadeloupe (KGT)]

3

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 182/2012, 2. märts 2012, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

5

DIREKTIIVID

*

Komisjoni direktiiv 2012/7/EL, 2. märts 2012, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/48/EÜ (mänguasjade ohutuse kohta) II lisa III osa, et kohandada seda tehnika arenguga (
  1
  )

1

7

*

Komisjoni rakendusdirektiiv 2012/8/EL, 2. märts 2012, millega muudetakse direktiivi 2003/90/EÜ, millega kehtestatakse rakendusmeetmed nõukogu direktiivi 2002/53/EÜ artikli 7 kohaldamiseks teatavate põllumajandustaimesortide kontrollimisel minimaalselt hõlmatavate tunnuste ja kontrollimise miinimumtingimuste osas (
  1
  )

1

9

OTSUSED

2012/136/EL

*

Komisjoni otsus, 29. veebruar 2012, millega luuakse keeleressursside ja -tehnoloogia ühine infrastruktuur Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi kujul (CLARIN ERIC)
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 1018 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 1018 all)

13

2012/137/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 1. märts 2012, kodusigade sperma impordi kohta liitu
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 1148 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 1148 all)

1

29

2012/138/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 1. märts 2012, Anoplophora chinensis’e (Forster) liitu sissetoomise ja seal leviku vastu võetavate erakorraliste meetmete kohta
  (teatavaks tehtud numbri C(2012) 1310 all)

Anoplophora chinensis

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 1310 all)

38

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | | Komisjoni 23. veebruari 2012. aasta rakendusmääruse (EL) nr 163/2012 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade suhtes) parandus (ELT L 52, 24.2.2012) | 48 |

Parandused

Komisjoni 23. veebruari 2012. aasta rakendusmääruse (EL) nr 163/2012 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade suhtes) parandus (ELT L 52, 24.2.2012)

(ELT L 52, 24.2.2012)

48

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 3.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 64/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 64/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 180/2012,

2. märts 2012,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [„Κουφέτα Αμυγδάλου Γεροσκήπου” („Koufeta Amygdalou Geroskipou”) (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule avaldati Euroopa Liidu Teatajas Küprose taotlus registreerida nimetus „Κουφέτα Αμυγδάλου Γεροσκήπου” („Koufeta Amygdalou Geroskipou”) (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule avaldati Euroopa Liidu Teatajas Küprose taotlus registreerida nimetus „Κουφέτα Αμυγδάλου Γεροσκήπου” („Koufeta Amygdalou Geroskipou”) (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. märts 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  ELT C 191, 1.7.2011, lk 24.

2

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 510/2006 I lisas osutatud toit:

Klass 2.4.   Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted

KÜPROS

Κουφέτα Αμυγδάλου Γεροσκήπου (Koufeta Amygdalou Geroskipou) (KGT)

---

| 3.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 64/3 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 64/3

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 181/2012,

2. märts 2012,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus [„Melon de Guadeloupe” (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule avaldati Euroopa Liidu Teatajas Prantsusmaa taotlus registreerida nimetus „Melon de Guadeloupe” (2). |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimesele lõigule avaldati Euroopa Liidu Teatajas Prantsusmaa taotlus registreerida nimetus „Melon de Guadeloupe” (2).

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleks kõnealune nimetus registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. märts 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  ELT C 189, 29.6.2011, lk 37.

2

---

LISA

Aluslepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted:

Klass 1.6.   Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul

PRANTSUSMAA

Melon de Guadeloupe (KGT)

---

| 3.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 64/5 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 64/5

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 182/2012,

2. märts 2012,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 2. märts 2012

Komisjoni nimel presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 70,7 |
| JO | 73,2 |
| MA | 73,1 |
| TN | 90,4 |
| TR | 120,0 |
| ZZ | 85,5 |
| 0707 00 05 | EG | 158,2 |
| JO | 131,5 |
| TR | 169,6 |
| ZZ | 153,1 |
| 0709 91 00 | EG | 72,9 |
| ZZ | 72,9 |
| 0709 93 10 | MA | 56,1 |
| TR | 102,2 |
| ZZ | 79,2 |
| 0805 10 20 | EG | 51,8 |
| IL | 66,9 |
| MA | 51,6 |
| TN | 51,1 |
| TR | 76,8 |
| ZZ | 59,6 |
| 0805 50 10 | BR | 43,7 |
| TR | 60,9 |
| ZZ | 52,3 |
| 0808 10 80 | CA | 118,1 |
| CL | 98,4 |
| CN | 108,3 |
| MK | 31,8 |
| US | 155,6 |
| ZZ | 102,4 |
| 0808 30 90 | AR | 70,3 |
| CL | 145,8 |
| CN | 54,2 |
| US | 99,0 |
| ZA | 95,8 |
| ZZ | 93,0 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

70,7

JO

73,2

MA

73,1

TN

90,4

TR

120,0

ZZ

85,5

0707 00 05

EG

158,2

JO

131,5

TR

169,6

ZZ

153,1

0709 91 00

EG

72,9

ZZ

72,9

0709 93 10

MA

56,1

TR

102,2

ZZ

79,2

0805 10 20

EG

51,8

IL

66,9

MA

51,6

TN

51,1

TR

76,8

ZZ

59,6

0805 50 10

BR

43,7

TR

60,9

ZZ

52,3

0808 10 80

CA

118,1

CL

98,4

CN

108,3

MK

31,8

US

155,6

ZZ

102,4

0808 30 90

AR

70,3

CL

145,8

CN

54,2

US

99,0

ZA

95,8

ZZ

93,0

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

DIREKTIIVID

| 3.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 64/7 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 64/7

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2012/7/EL,

2. märts 2012,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/48/EÜ (mänguasjade ohutuse kohta) II lisa III osa, et kohandada seda tehnika arenguga

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juunil 2009. aasta direktiivi 2009/48/EÜ mänguasjade ohutuse kohta, (1) eriti selle artikli 46 lõike 1 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivis 2009/48/EÜ sätestatakse kaadmiumi piirnormid vastavalt Hollandi rahvatervise ja keskkonnainstituudi soovitustele, mis on esitatud 2008. aasta aruandes „Chemicals in Toys. A general methodology for assessment of chemical safety of toys with a focus on elements”. Hollandi rahvatervise ja keskkonnainstituudi soovitused põhinevad eeldusel, et laste kokkupuude mänguasjades sisalduvate kemikaalidega ei tohi ületada teatavat annust, mida nimetatakse lubatavaks päevadoosiks. Et lapsed puutuvad kemikaalidega kokku ka teiste allikate kaudu, võib mänguasjades lubatav sisaldus olla vaid teatav protsent lubatavast päevadoosist. Toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomitee 2004. aasta aruandes on esitatud soovitus, et mänguasjades võib leiduda kahjulikke aineid kuni 10 % lubatavast päevadoosist. Kaadmiumi ja teiste eriti mürgiste kemikaalide soovituslik sisaldus ei tohi ületada 5 % lubatavast päevadoosist, et oleks tagatud selline jääkide sisaldus, mis on kooskõlas hea tootmistavaga. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivis 2009/48/EÜ sätestatakse kaadmiumi piirnormid vastavalt Hollandi rahvatervise ja keskkonnainstituudi soovitustele, mis on esitatud 2008. aasta aruandes „Chemicals in Toys. A general methodology for assessment of chemical safety of toys with a focus on elements”. Hollandi rahvatervise ja keskkonnainstituudi soovitused põhinevad eeldusel, et laste kokkupuude mänguasjades sisalduvate kemikaalidega ei tohi ületada teatavat annust, mida nimetatakse lubatavaks päevadoosiks. Et lapsed puutuvad kemikaalidega kokku ka teiste allikate kaudu, võib mänguasjades lubatav sisaldus olla vaid teatav protsent lubatavast päevadoosist. Toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomitee 2004. aasta aruandes on esitatud soovitus, et mänguasjades võib leiduda kahjulikke aineid kuni 10 % lubatavast päevadoosist. Kaadmiumi ja teiste eriti mürgiste kemikaalide soovituslik sisaldus ei tohi ületada 5 % lubatavast päevadoosist, et oleks tagatud selline jääkide sisaldus, mis on kooskõlas hea tootmistavaga.

| (2) | Hollandi rahvatervise ja keskkonnainstituudi soovituste kohaselt tuleks direktiivis 2009/48/EÜ loetletud kemikaalide piirnormi saamiseks lubatava päevadoosi maksimaalne sisaldus korrutada lapse kaaluga, mis on hinnanguliselt 7,5 kg, ja jagada allaneelatud mänguasjamaterjali kogusega. |
| --- | --- |

(2)

Hollandi rahvatervise ja keskkonnainstituudi soovituste kohaselt tuleks direktiivis 2009/48/EÜ loetletud kemikaalide piirnormi saamiseks lubatava päevadoosi maksimaalne sisaldus korrutada lapse kaaluga, mis on hinnanguliselt 7,5 kg, ja jagada allaneelatud mänguasjamaterjali kogusega.

| (3) | Hollandi rahvatervise ja keskkonnainstituudis kasutati kaadmiumi puhul lubatavat nädaladoosi 7 μg/kg, mille FAO/WHO toidu lisaainete ühine ekspertkomisjon on kehtestanud 1989. aastal ja kinnitanud 2001. aastal. Et ohutusteguriks võeti kaks, saadi lubatav nädaladoos 3,5 μg/kg ja lubatav päevadoos 0,5 μg/kg. |
| --- | --- |

(3)

Hollandi rahvatervise ja keskkonnainstituudis kasutati kaadmiumi puhul lubatavat nädaladoosi 7 μg/kg, mille FAO/WHO toidu lisaainete ühine ekspertkomisjon on kehtestanud 1989. aastal ja kinnitanud 2001. aastal. Et ohutusteguriks võeti kaks, saadi lubatav nädaladoos 3,5 μg/kg ja lubatav päevadoos 0,5 μg/kg.

| (4) | Kemikaalide võimalike kokkupuuteolukordade hindamisel võeti Hollandi rahvatervise ja keskkonnainstituudi töödes hinnanguliseks allaneelatavaks mänguasjamaterjali päevakoguseks 8 mg mahakraabitud materjali, 100 mg habrast materjali ja 400 mg vedelat või kleepuvat materjali. Samu määrasid allaneelamise puhul toetas ka tervise ja keskkonnariskide teaduskomitee 18. mail 2010. aastal vastuvõetud arvamuses „Risks from organic CMR substances in toys”. |
| --- | --- |

(4)

Kemikaalide võimalike kokkupuuteolukordade hindamisel võeti Hollandi rahvatervise ja keskkonnainstituudi töödes hinnanguliseks allaneelatavaks mänguasjamaterjali päevakoguseks 8 mg mahakraabitud materjali, 100 mg habrast materjali ja 400 mg vedelat või kleepuvat materjali. Samu määrasid allaneelamise puhul toetas ka tervise ja keskkonnariskide teaduskomitee 18. mail 2010. aastal vastuvõetud arvamuses „Risks from organic CMR substances in toys”.

| (5) | Võttes 5 % lubatavast päevadoosist, korrutades selle lapse kaaluga ja jagades allaneelatava mänguasjamaterjali kogusega, saadi kaadmiumi kohta sellised piirnormid: 23 mg/kg mahakraabitud materjalis, 1,9 mg/kg kuivas materjalis ja 0,5 mg/kg vedelas materjalis. |
| --- | --- |

(5)

Võttes 5 % lubatavast päevadoosist, korrutades selle lapse kaaluga ja jagades allaneelatava mänguasjamaterjali kogusega, saadi kaadmiumi kohta sellised piirnormid: 23 mg/kg mahakraabitud materjalis, 1,9 mg/kg kuivas materjalis ja 0,5 mg/kg vedelas materjalis.

| (6) | Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) tegi 30. jaanuari 2009. aasta otsuses järelduse, et lubatav nädaladoos, mille FAO/WHO toidu lisaainete ühine ekspertkomisjon kehtestas 1989. aastal ja kinnitas 2001. aastal, ei ole arvestades uusi andmeid kaadmiumi mürgisuse kohta enam kohane. EFSA kehtestas uue lubatava nädaladoosi 2,5 μg/kg, millele vastav lubatav päevadoos on 0,36 μg/kg. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) tegi 30. jaanuari 2009. aasta otsuses järelduse, et lubatav nädaladoos, mille FAO/WHO toidu lisaainete ühine ekspertkomisjon kehtestas 1989. aastal ja kinnitas 2001. aastal, ei ole arvestades uusi andmeid kaadmiumi mürgisuse kohta enam kohane. EFSA kehtestas uue lubatava nädaladoosi 2,5 μg/kg, millele vastav lubatav päevadoos on 0,36 μg/kg.

| (7) | Võttes 5 % sellisest lubatavast päevadoosist, korrutades selle lapse kaaluga ja jagades allaneelatava mänguasjamaterjali kogusega, saadi kaadmiumi kohta sellised piirnormid: 17 mg/kg mahakraabitud materjalis, 1,3 mg/kg kuivas materjalis ja 0,3 mg/kg vedelas materjalis. |
| --- | --- |

(7)

Võttes 5 % sellisest lubatavast päevadoosist, korrutades selle lapse kaaluga ja jagades allaneelatava mänguasjamaterjali kogusega, saadi kaadmiumi kohta sellised piirnormid: 17 mg/kg mahakraabitud materjalis, 1,3 mg/kg kuivas materjalis ja 0,3 mg/kg vedelas materjalis.

| (8) | Seepärast tuleks direktiivi 2009/48/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Seepärast tuleks direktiivi 2009/48/EÜ vastavalt muuta.

| (9) | Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas mänguasjaohutuse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas mänguasjaohutuse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2009/48/EÜ II lisa III osa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 20. jaanuariks 2013. Liikmesriigid edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 20. juulist 2013.

Kui liikmesriigid võtavad kõnealused normid vastu, lisavad nad nendesse normidesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende vastuvõetud põhiliste riiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 2. märts 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 170, 30.6.2009, lk 1.

1

---

LISA

Direktiivi 2009/48/EÜ II lisa III osa muudetakse järgmiselt:

punktis 13 asendatakse kaadmiumi käsitlev kirje järgmisega:

| Element | mg/kg
  kuivas, hapras, pulbrilaadses või elastses mänguasja-materjalis | mg/kg
  vedelas või kleepuvas mänguasjamaterjalis | mg/kg
  mahakraabitud mänguasjamaterjalis |
| --- | --- | --- | --- |
| „Kaadmium | 1,3 | 0,3 | 17” |

Element

mg/kg

kuivas, hapras, pulbrilaadses või elastses mänguasja-materjalis

mg/kg

vedelas või kleepuvas mänguasjamaterjalis

mg/kg

mahakraabitud mänguasjamaterjalis

„Kaadmium

1,3

0,3

17”

---

| 3.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 64/9 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 64/9

---

KOMISJONI RAKENDUSDIREKTIIV 2012/8/EL,

2. märts 2012,

millega muudetakse direktiivi 2003/90/EÜ, millega kehtestatakse rakendusmeetmed nõukogu direktiivi 2002/53/EÜ artikli 7 kohaldamiseks teatavate põllumajandustaimesortide kontrollimisel minimaalselt hõlmatavate tunnuste ja kontrollimise miinimumtingimuste osas

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/53/EÜ ühise põllumajandustaimesortide kataloogi kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 2 punkte a ja b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni direktiiv 2003/90/EÜ (2) on vastu võetud eesmärgiga tagada liikmesriikide ametlikesse kataloogidesse lisatavate põllumajandustaimesortide vastavus Ühenduse Sordiameti kehtestatud suunistele põllumajandustaimesortide kontrollimisel minimaalselt hõlmatavate tunnuste ja kontrollimise miinimumtingimuste osas. Muude sortide puhul on kõnealuse direktiiviga ette nähtud kohaldada Rahvusvahelise Uute Taimesortide Kaitse Liidu (UPOV) suuniseid. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni direktiiv 2003/90/EÜ (2) on vastu võetud eesmärgiga tagada liikmesriikide ametlikesse kataloogidesse lisatavate põllumajandustaimesortide vastavus Ühenduse Sordiameti kehtestatud suunistele põllumajandustaimesortide kontrollimisel minimaalselt hõlmatavate tunnuste ja kontrollimise miinimumtingimuste osas. Muude sortide puhul on kõnealuse direktiiviga ette nähtud kohaldada Rahvusvahelise Uute Taimesortide Kaitse Liidu (UPOV) suuniseid.

| (2) | Ühenduse Sordiamet on vahepeal koostanud täiendavaid suuniseid mitmete muude liikide kohta ning ajakohastanud seni kehtivaid suuniseid. |
| --- | --- |

(2)

Ühenduse Sordiamet on vahepeal koostanud täiendavaid suuniseid mitmete muude liikide kohta ning ajakohastanud seni kehtivaid suuniseid.

| (3) | Seetõttu tuleks direktiivi 2003/90/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu tuleks direktiivi 2003/90/EÜ vastavalt muuta.

| (4) | Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2003/90/EÜ I ja II lisa asendatakse käesoleva direktiivi lisa tekstiga.

Artikkel 2

Enne 1. oktoobrit 2012 alanud kontrollimisel võib liikmesriik kohaldada direktiivi 2003/90/EÜ versiooni, mida kohaldati enne selle muutmist käesoleva direktiiviga.

Artikkel 3

Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 30. septembriks 2012. Nad edastavad nimetatud normide teksti viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. oktoobrist 2012.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamise päeva Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 5

Direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 2. märts 2012

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 193, 20.7.2002, lk 1.

1

(2)  ELT L 254, 8.10.2003, lk 7.

2

---

LISA

I LISA

Loetelu artikli 1 lõike 2 punktis a osutatud liikidest, mis peavad vastama Ühenduse Sordiameti (CPVO) kontrolliprotokollidele

| Teaduslik nimetus | Tavanimetus | Ühenduse Sordiameti protokoll |
| --- | --- | --- |
| Festuca filiformis Pourr. | Niitjas aruhein (ahtalehine aruhein) | TP 67/1, 23.6.2011 |
| Festuca ovina L. | Lamba-aruhein | TP 67/1, 23.6.2011 |
| Festuca rubra L. | Punane aruhein | TP 67/1, 23.6.2011 |
| Festuca trachyphylla (Hack.) Krajina | Kink-aruhein | TP 67/1, 23.6.2011 |
| Lolium multiflorum Lam. | Itaalia raihein | TP 4/1, 23.6.2011 |
| Lolium perenne L. | Karjamaa raihein | TP 4/1, 23.6.2011 |
| Lolium x boucheanum Kunth | Hübriidraihein | TP 4/1, 23.6.2011 |
| Pisum sativum L. | Põldhernes | TP 7/2, 11.3.2010 |
| Brassica napus L. | Raps | TP 36/2, 16.11.2011 |
| Helianthus annuus L. | Päevalill | TP 81/1, 31.10.2002 |
| Linum usitatissimum L. | Lina/linaseeme | TP 57/1, 21.3.2007 |
| Avena nuda L. | Paljas kaer | TP 20/1, 6.11.2003 |
| Avena sativa L. (sh A. byzantina K. Koch) | Harilik kaer ja bütsantsi kaer | TP 20/1, 6.11.2003 |
| Hordeum vulgare L. | Oder | TP 19/2rev., 11.3.2010 |
| Oryza sativa L. | Riis | TP 16/1, 18.11.2004 |
| Secale cereale L. | Rukis | TP 58/1, 31.10.2002 |
| xTriticosecale Wittm. ex A. Camus | Perekonda Triticum kuuluva liigi ja perekonda Secale kuuluva liigi ristamisel saadud hübriidid | TP 121/2 rev. 1, 16.2.2011 |
| Triticum aestivum L. | Nisu | TP 3/4 rev. 2, 16.2.2011 |
| Triticum durum Desf. | Kõva nisu | TP 120/2, 6.11.2003 |
| Zea mays L. | Mais | TP 2/3, 11.3.2010 |
| Solanum tuberosum L. | Kartul | TP 23/2, 1.12.2005 |

Teaduslik nimetus

Tavanimetus

Ühenduse Sordiameti protokoll

Festuca filiformis Pourr.

Niitjas aruhein (ahtalehine aruhein)

TP 67/1, 23.6.2011

Festuca ovina L.

Lamba-aruhein

TP 67/1, 23.6.2011

Festuca rubra L.

Punane aruhein

TP 67/1, 23.6.2011

Festuca trachyphylla (Hack.) Krajina

Kink-aruhein

TP 67/1, 23.6.2011

Lolium multiflorum Lam.

Itaalia raihein

TP 4/1, 23.6.2011

Lolium perenne L.

Karjamaa raihein

TP 4/1, 23.6.2011

Lolium x boucheanum Kunth

Hübriidraihein

TP 4/1, 23.6.2011

Pisum sativum L.

Põldhernes

TP 7/2, 11.3.2010

Brassica napus L.

Raps

TP 36/2, 16.11.2011

Helianthus annuus L.

Päevalill

TP 81/1, 31.10.2002

Linum usitatissimum L.

Lina/linaseeme

TP 57/1, 21.3.2007

Avena nuda L.

Paljas kaer

TP 20/1, 6.11.2003

Avena sativa L. (sh A. byzantina K. Koch)

Harilik kaer ja bütsantsi kaer

TP 20/1, 6.11.2003

Hordeum vulgare L.

Oder

TP 19/2rev., 11.3.2010

Oryza sativa L.

Riis

TP 16/1, 18.11.2004

Secale cereale L.

Rukis

TP 58/1, 31.10.2002

xTriticosecale Wittm. ex A. Camus

Perekonda Triticum kuuluva liigi ja perekonda Secale kuuluva liigi ristamisel saadud hübriidid

TP 121/2 rev. 1, 16.2.2011

Triticum aestivum L.

Nisu

TP 3/4 rev. 2, 16.2.2011

Triticum durum Desf.

Kõva nisu

TP 120/2, 6.11.2003

Zea mays L.

Mais

TP 2/3, 11.3.2010

Solanum tuberosum L.

Kartul

TP 23/2, 1.12.2005

Nimetatud protokollide tekst on kättesaadav Ühenduse Sordiameti veebilehel (www.cpvo.europa.eu).

II LISA

Loetelu artikli 1 lõike 2 punktis b osutatud liikidest, mis peavad vastama UPOVi kontrollisuunistele

| Teaduslik nimetus | Tavanimetus | UPOVi suunis |
| --- | --- | --- |
| Beta vulgaris L. | Söödapeet | TG/150/3, 4.11.1994 |
| Agrostis canina L. | Sookastehein | TG/30/6, 12.10.1990 |
| Agrostis gigantea Roth. | Suur kastehein | TG/30/6, 12.10.1990 |
| Agrostis stolonifera L. | Valge kastehein | TG/30/6, 12.10.1990 |
| Agrostis capillaris L. | Harilik kastehein | TG/30/6, 12.10.1990 |
| Bromus catharticus Vahl | Lapik luste | TG/180/3, 4.4.2001 |
| Bromus sitchensis Trin. | Alaska luste | TG/180/3, 4.4.2001 |
| Dactylis glomerata L. | Kerahein | TG/31/8, 17.4.2002 |
| Festuca arundinacea Schreber | Roog-aruhein | TG/39/8, 17.4.2002 |
| Festuca pratensis Huds. | Harilik aruhein | TG/39/8, 17.4.2002 |
| xFestulolium Asch. et Graebn. | Perekonda Festuca kuuluva liigi ja perekonda Lolium kuuluva liigi ristamisel saadud hübriidid | TG/243/1, 9.4.2008 |
| Phleum nodosum L. | Mugultimut | TG/34/6, 7.11.1984 |
| Phleum pratense L. | Timut | TG/34/6, 7.11.1984 |
| Poa pratensis L. | Harilik nurmikas | TG/33/6, 12.10.1990 |
| Lupinus albus L. | Valge lupiin | TG/66/4, 31.3.2004 |
| Lupinus angustifolius L. | Ahtalehine lupiin | TG/66/4, 31.3.2004 |
| Lupinus luteus L. | Kollane lupiin | TG/66/4, 31.3.2004 |
| Medicago sativa L. | Lutsern | TG/6/5, 6.4.2005 |
| Medicago x varia T. Martyn | Hübriidlutsern | TG/6/5, 6.4.2005 |
| Trifolium pratense L. | Punane ristik | TG/5/7, 4.4.2001 |
| Trifolium repens L. | Valge ristik | TG/38/7 of 9.4.2003 |
| Vicia faba L. | Põlduba | TG/8/6, 17.4.2002 |
| Vicia sativa L. | Harilik hiirehernes | TG/32/6, 21.10.1988 |
| Brassica napus L. var. napobrassica (L.) Rchb. | Kaalikas | TG/89/6rev., 4.4.2001 + 1.4.2009 |
| Raphanus sativus L. var. oleiformis Pers. | Õlirõigas | TG/178/3 of 4.4.2001 |
| Arachis hypogea L. | Maapähkel | TG/93/3, 13.11.1985 |
| Brassica rapa L. var. silvestris (Lam.) Briggs | Rüps | TG/185/3, 17.4.2002 |
| Carthamus tinctorius L. | Värvisafloor | TG/134/3 of 12.10.1990 |
| Gossypium spp. | Puuvill | TG/88/6 of 4.4.2001 |
| Papaver somniferum L. | Unimagun | TG/166/3, 24.3.1999 |
| Sinapis alba L. | Valge sinep | TG/179/3, 4.4.2001 |
| Glycine max (L.) Merrill | Sojaoad | TG/80/6, 1.4.1998 |
| Sorghum bicolor (L.) Moench | Suhkrusorgo | TG/122/3, 6.10.1989 |

Teaduslik nimetus

Tavanimetus

UPOVi suunis

Beta vulgaris L.

Söödapeet

TG/150/3, 4.11.1994

Agrostis canina L.

Sookastehein

TG/30/6, 12.10.1990

Agrostis gigantea Roth.

Suur kastehein

TG/30/6, 12.10.1990

Agrostis stolonifera L.

Valge kastehein

TG/30/6, 12.10.1990

Agrostis capillaris L.

Harilik kastehein

TG/30/6, 12.10.1990

Bromus catharticus Vahl

Lapik luste

TG/180/3, 4.4.2001

Bromus sitchensis Trin.

Alaska luste

TG/180/3, 4.4.2001

Dactylis glomerata L.

Kerahein

TG/31/8, 17.4.2002

Festuca arundinacea Schreber

Roog-aruhein

TG/39/8, 17.4.2002

Festuca pratensis Huds.

Harilik aruhein

TG/39/8, 17.4.2002

xFestulolium Asch. et Graebn.

Perekonda Festuca kuuluva liigi ja perekonda Lolium kuuluva liigi ristamisel saadud hübriidid

TG/243/1, 9.4.2008

Phleum nodosum L.

Mugultimut

TG/34/6, 7.11.1984

Phleum pratense L.

Timut

TG/34/6, 7.11.1984

Poa pratensis L.

Harilik nurmikas

TG/33/6, 12.10.1990

Lupinus albus L.

Valge lupiin

TG/66/4, 31.3.2004

Lupinus angustifolius L.

Ahtalehine lupiin

TG/66/4, 31.3.2004

Lupinus luteus L.

Kollane lupiin

TG/66/4, 31.3.2004

Medicago sativa L.

Lutsern

TG/6/5, 6.4.2005

Medicago x varia T. Martyn

Hübriidlutsern

TG/6/5, 6.4.2005

Trifolium pratense L.

Punane ristik

TG/5/7, 4.4.2001

Trifolium repens L.

Valge ristik

TG/38/7 of 9.4.2003

Vicia faba L.

Põlduba

TG/8/6, 17.4.2002

Vicia sativa L.

Harilik hiirehernes

TG/32/6, 21.10.1988

Brassica napus L. var. napobrassica (L.) Rchb.

Kaalikas

TG/89/6rev., 4.4.2001 + 1.4.2009

Raphanus sativus L. var. oleiformis Pers.

Õlirõigas

TG/178/3 of 4.4.2001

Arachis hypogea L.

Maapähkel

TG/93/3, 13.11.1985

Brassica rapa L. var. silvestris (Lam.) Briggs

Rüps

TG/185/3, 17.4.2002

Carthamus tinctorius L.

Värvisafloor

TG/134/3 of 12.10.1990

Gossypium spp.

Puuvill

TG/88/6 of 4.4.2001

Papaver somniferum L.

Unimagun

TG/166/3, 24.3.1999

Sinapis alba L.

Valge sinep

TG/179/3, 4.4.2001

Glycine max (L.) Merrill

Sojaoad

TG/80/6, 1.4.1998

Sorghum bicolor (L.) Moench

Suhkrusorgo

TG/122/3, 6.10.1989

Nimetatud suuniste tekst on kättesaadav UPOVi veebisaidil (www.upov.int).

---

OTSUSED

| 3.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 64/13 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 64/13

---

KOMISJONI OTSUS,

29. veebruar 2012,

millega luuakse keeleressursside ja -tehnoloogia ühine infrastruktuur Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi kujul (CLARIN ERIC)

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 1018 all)

(2012/136/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2009. aasta määrust (EÜ) nr 723/2009 Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi (ERIC) käsitleva ühenduse õigusliku raamistiku kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 23. septembril 2011 esitasid Tšehhi Vabariik, Taani, Saksamaa, Eesti, Hollandi Keele Ühendus, Austria ja Madalmaad komisjonile taotluse keeleressursside ja -tehnoloogia ühise infrastruktuuri loomise kohta Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi kujul (edaspidi „CLARIN ERIC”). |
| --- | --- |

(1)

23. septembril 2011 esitasid Tšehhi Vabariik, Taani, Saksamaa, Eesti, Hollandi Keele Ühendus, Austria ja Madalmaad komisjonile taotluse keeleressursside ja -tehnoloogia ühise infrastruktuuri loomise kohta Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsiumi kujul (edaspidi „CLARIN ERIC”).

| (2) | Madalmaad esitasid deklaratsiooni, milles tunnustatakse CLARIN ERICut rahvusvahelise organisatsioonina nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) (2) artikli 143 lõike 1 punkti g ja artikli 151 lõike 1 punkti b ning nõukogu 25. veebruari 1992. aasta direktiivi 92/12/EMÜ (aktsiisiga maksustatava kauba üldise korralduse ja selle kauba valdamise, liikumise ning järelevalve kohta) (3) artikli 23 lõike 1 teise taande tähenduses alates selle loomisest. |
| --- | --- |

(2)

Madalmaad esitasid deklaratsiooni, milles tunnustatakse CLARIN ERICut rahvusvahelise organisatsioonina nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) (2) artikli 143 lõike 1 punkti g ja artikli 151 lõike 1 punkti b ning nõukogu 25. veebruari 1992. aasta direktiivi 92/12/EMÜ (aktsiisiga maksustatava kauba üldise korralduse ja selle kauba valdamise, liikumise ning järelevalve kohta) (3) artikli 23 lõike 1 teise taande tähenduses alates selle loomisest.

| (3) | Komisjon hindas taotlust vastavalt määruse (EÜ) nr 723/2009 artikli 5 lõikele 2 ja jõudis järeldusele, et see vastab nimetatud määruses sätestatud tingimustele. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon hindas taotlust vastavalt määruse (EÜ) nr 723/2009 artikli 5 lõikele 2 ja jõudis järeldusele, et see vastab nimetatud määruses sätestatud tingimustele.

| (4) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 723/2009 artikli 20 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 723/2009 artikli 20 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga luuakse keeleressursside ja -tehnoloogia ühise infrastruktuuri jaoks Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsium nimega CLARIN ERIC.

2.   CLARIN ERICu põhikiri, mis on kokku lepitud selle liikmete vahel, on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 29. veebruar 2012

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Máire GEOGHEGAN-QUINN

---

(1)  ELT L 206, 8.8.2009, lk 1.

1

(2)  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

2

(3)  EÜT L 76, 23.3.1992, lk 1.

3

---

LISA

CLARIN ERICu PÕHIKIRI

Sisukord

1. PEATÜKK:   ÜLDSÄTTED

| Artikkel 1. | Nimi, asukoht, tegutsemiskohad ja töökeel |
| --- | --- |

Artikkel 1.

| Artikkel 2. | Eesmärgid ja tegevus |
| --- | --- |

Artikkel 2.

2. PEATÜKK:   LIIKMELISUS

| Artikkel 3. | Liikmelisus ja esindavad üksused |
| --- | --- |

Artikkel 3.

| Artikkel 4. | Liikmete ja vaatlejate vastuvõtmine |
| --- | --- |

Artikkel 4.

| Artikkel 5. | Liikme- või vaatlejastaatusest loobumine / Liikme- või vaatlejastaatuse lõpetamine |
| --- | --- |

Artikkel 5.

3. PEATÜKK:   LIIKMETE JA VAATLEJATE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED

| Artikkel 6. | Liikmed |
| --- | --- |

Artikkel 6.

| Artikkel 7. | Vaatlejad |
| --- | --- |

Artikkel 7.

4. PEATÜKK:   CLARIN ERICu JUHTIMINE

| Artikkel 8. | Üldkogu |
| --- | --- |

Artikkel 8.

| Artikkel 9. | Teadusnõukogu |
| --- | --- |

Artikkel 9.

| Artikkel 10. | Riiklike koordinaatorite foorum |
| --- | --- |

Artikkel 10.

| Artikkel 11. | Tegevdirektor |
| --- | --- |

Artikkel 11.

| Artikkel 12. | Direktorite nõukogu |
| --- | --- |

Artikkel 12.

| Artikkel 13. | CLARINi tehnoloogiakeskuste alaline komitee |
| --- | --- |

Artikkel 13.

| Artikkel 14. | Töörühmad |
| --- | --- |

Artikkel 14.

5. PEATÜKK:   RAHASTAMINE

| Artikkel 15. | Eelarvepõhimõtted ja raamatupidamine |
| --- | --- |

Artikkel 15.

| Artikkel 16. | Kohustused |
| --- | --- |

Artikkel 16.

6. PEATÜKK:   ARUANDLUS KOMISJONILE

| Artikkel 17. | Aruandlus komisjonile |
| --- | --- |

Artikkel 17.

7. PEATÜKK:   PÕHIMÕTTED

| Artikkel 18. | Lepingud kolmandate isikutega |
| --- | --- |

Artikkel 18.

| Artikkel 19. | Kasutajate juurdepääsu põhimõtted |
| --- | --- |

Artikkel 19.

| Artikkel 20. | Teadusliku hindamise põhimõtted |
| --- | --- |

Artikkel 20.

| Artikkel 21. | Teavituspõhimõtted |
| --- | --- |

Artikkel 21.

| Artikkel 22. | Intellektuaalomandi õiguse põhimõtted |
| --- | --- |

Artikkel 22.

| Artikkel 23. | Tööhõive, sealhulgas võrdsete võimaluste põhimõtted |
| --- | --- |

Artikkel 23.

| Artikkel 24. | Hankepõhimõtted ja maksuvabastused |
| --- | --- |

Artikkel 24.

| Artikkel 25. | Andmetega seotud põhimõtted |
| --- | --- |

Artikkel 25.

8. PEATÜKK:   KESTUS, TEGEVUSE LÕPETAMINE, VAIDLUSED, LOOMISSÄTTED

| Artikkel 26. | Kestus |
| --- | --- |

Artikkel 26.

| Artikkel 27. | Tegevuse lõpetamine |
| --- | --- |

Artikkel 27.

| Artikkel 28. | Kohaldatav õigus |
| --- | --- |

Artikkel 28.

| Artikkel 29. | Vaidlused |
| --- | --- |

Artikkel 29.

| Artikkel 30. | Põhikirja kättesaadavus |
| --- | --- |

Artikkel 30.

| Artikkel 31. | Loomissätted |
| --- | --- |

Artikkel 31.

| 1. LISA: | LIIKMETE JA VAATLEJATE NIMEKIRI |
| --- | --- |

1. LISA:

| 2. LISA: | AASTAMAKS |
| --- | --- |

2. LISA:

1.   PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Nimi, asukoht, tegutsemiskohad ja töökeel

| 1.1. | Luuakse Euroopa teadusuuringute infrastruktuur „Keeleressursside ja -tehnoloogia ühine infrastruktuur” ehk CLARIN. |
| --- | --- |

1.1.

Luuakse Euroopa teadusuuringute infrastruktuur „Keeleressursside ja -tehnoloogia ühine infrastruktuur” ehk CLARIN.

| 1.2. | CLARINi õiguslikuks vormiks on määruse (EÜ) nr 723/2009 sätete kohaselt asutatud Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsium (ERIC), mille nimi on „CLARIN ERIC”. |
| --- | --- |

1.2.

CLARINi õiguslikuks vormiks on määruse (EÜ) nr 723/2009 sätete kohaselt asutatud Euroopa teadusuuringute infrastruktuuri konsortsium (ERIC), mille nimi on „CLARIN ERIC”.

| 1.3. | CLARIN on teadusuuringute jaotunud infrastruktuur, mis tegutseb kõigis CLARIN ERICu liikmesriikides ja muudes riikides, millega CLARIN ERIC on sõlminud kokkulepped vastavalt artiklile 18. |
| --- | --- |

1.3.

CLARIN on teadusuuringute jaotunud infrastruktuur, mis tegutseb kõigis CLARIN ERICu liikmesriikides ja muudes riikides, millega CLARIN ERIC on sõlminud kokkulepped vastavalt artiklile 18.

| 1.4. | CLARIN ERICu põhikirjajärgne asukoht on Madalmaades, Utrechtis. |
| --- | --- |

1.4.

CLARIN ERICu põhikirjajärgne asukoht on Madalmaades, Utrechtis.

| 1.5. | CLARIN ERICu töökeel on inglise keel. |
| --- | --- |

1.5.

CLARIN ERICu töökeel on inglise keel.

Artikkel 2

Eesmärgid ja tegevus

| 2.1. | CLARIN ERICu peamine eesmärk on edendada humanitaar- ja sotsiaalvaldkonna teadusuuringuid sellega, et teadlastele pakutakse ühetaolist juurdepääsu platvormile, millesse on Euroopa tasemel koondatud keelealaseid ressursse ja kõrgetasemelisi töövahendeid. Eesmärgi saavutamiseks luuakse teadusuuringute ühine jaotunud infrastruktuur, mille eesmärk on muuta keeleressursid, -tehnoloogia ja -teadmised kättesaadavaks laiemale humanitaar- ja sotsiaalteaduste teadlaskonnale, ning hoitakse seda töös. |
| --- | --- |

2.1.

CLARIN ERICu peamine eesmärk on edendada humanitaar- ja sotsiaalvaldkonna teadusuuringuid sellega, et teadlastele pakutakse ühetaolist juurdepääsu platvormile, millesse on Euroopa tasemel koondatud keelealaseid ressursse ja kõrgetasemelisi töövahendeid. Eesmärgi saavutamiseks luuakse teadusuuringute ühine jaotunud infrastruktuur, mille eesmärk on muuta keeleressursid, -tehnoloogia ja -teadmised kättesaadavaks laiemale humanitaar- ja sotsiaalteaduste teadlaskonnale, ning hoitakse seda töös.

| 2.2. | Selleks võtab CLARIN ERIC ette ja koordineerib mitmesuguseid tegevusi, mis hõlmavad järgmist, kuid ei piirdu sellega:






  (a) | olemasolevate andme- ja veebiteenusekeskuste ühenduse loomine, et võimaldada nende keskuste pakutavatele andmetele ja tehnoloogilistele teenustele juurdepääsu ühekordse sisselogimisega; |
| --- | --- | --- |

2.2.

Selleks võtab CLARIN ERIC ette ja koordineerib mitmesuguseid tegevusi, mis hõlmavad järgmist, kuid ei piirdu sellega:

(a)

olemasolevate andme- ja veebiteenusekeskuste ühenduse loomine, et võimaldada nende keskuste pakutavatele andmetele ja tehnoloogilistele teenustele juurdepääsu ühekordse sisselogimisega;

| (b) | vormi- ja sisustandardite ja nendevaheliste seoste kogumi määratlemine ja selle haldamine, et parandada andmete ja teenuste koostalitlusvõimet; |
| --- | --- |

(b)

vormi- ja sisustandardite ja nendevaheliste seoste kogumi määratlemine ja selle haldamine, et parandada andmete ja teenuste koostalitlusvõimet;

| (c) | uute andmete ja veebiteenuste omandamisele ja loomisele suunatud tegevuse koordineerimine ja toetamine; |
| --- | --- |

(c)

uute andmete ja veebiteenuste omandamisele ja loomisele suunatud tegevuse koordineerimine ja toetamine;

| (d) | kasutajate vajaduste ja parimate tavade kogumine, et pakkuda tõhusat kasutajatuge; |
| --- | --- |

(d)

kasutajate vajaduste ja parimate tavade kogumine, et pakkuda tõhusat kasutajatuge;

| (e) | selliste teadmiskeskuste loomine, kus keskendutakse keeleressursside ja -tehnoloogia kasutamisele humanitaar- ja sotsiaalvaldkonna teadusuuringute edendamise huvides; |
| --- | --- |

(e)

selliste teadmiskeskuste loomine, kus keskendutakse keeleressursside ja -tehnoloogia kasutamisele humanitaar- ja sotsiaalvaldkonna teadusuuringute edendamise huvides;

| (f) | koolituste ning teadlikkuse suurendamise ja teabe levitamisega seotud tegevuse korraldamine, et soodustada teadusuuringute infrastruktuuri kasutamist ja edasist arengut; |
| --- | --- |

(f)

koolituste ning teadlikkuse suurendamise ja teabe levitamisega seotud tegevuse korraldamine, et soodustada teadusuuringute infrastruktuuri kasutamist ja edasist arengut;

| (g) | sellise litsentsimis-, juurdepääsu- ja autentimisraamistiku loomine ja selle käigushoidmine, mis ühest küljest tagaks lihtsa juurdepääsu, ent samas kaitseks ka andmete ja töövahendite omanike mõistlikke õigusi ja üksikisikute eraelu puutumatust; |
| --- | --- |

(g)

sellise litsentsimis-, juurdepääsu- ja autentimisraamistiku loomine ja selle käigushoidmine, mis ühest küljest tagaks lihtsa juurdepääsu, ent samas kaitseks ka andmete ja töövahendite omanike mõistlikke õigusi ja üksikisikute eraelu puutumatust;

| (h) | suhete loomine ja hoidmine valdkonna organisatsioonide ja infrastruktuuridega Euroopas ja väljaspool seda, et teha nendega koostööd; |
| --- | --- |

(h)

suhete loomine ja hoidmine valdkonna organisatsioonide ja infrastruktuuridega Euroopas ja väljaspool seda, et teha nendega koostööd;

| (i) | panustamine poliitiliste põhimõtete arendamisse, et seeläbi edendada teadusuuringuid Euroopa teadusruumis nii humanitaar- kui ka sotsiaalteaduste valdkonnas ja eri teadusharude vahel; |
| --- | --- |

(i)

panustamine poliitiliste põhimõtete arendamisse, et seeläbi edendada teadusuuringuid Euroopa teadusruumis nii humanitaar- kui ka sotsiaalteaduste valdkonnas ja eri teadusharude vahel;

| (j) | muu tegevus, mis aitab toetada teadusuuringuid Euroopa teadusruumis. |
| --- | --- |

(j)

muu tegevus, mis aitab toetada teadusuuringuid Euroopa teadusruumis.

| 2.3. | CLARIN ERIC rajab keeleressursside ja -tehnoloogia ühise infrastruktuuri (CLARIN) ning hoiab seda käigus mittetulunduslikkuse põhimõtete kohaselt; selleks et innovatsiooni ning teadmiste ja tehnoloogia levikut veelgi hoogustada, võib piiratud mahus tegeleda ka tulundustegevusega, kui see ei sea ohtu põhitegevust. |
| --- | --- |

2.3.

CLARIN ERIC rajab keeleressursside ja -tehnoloogia ühise infrastruktuuri (CLARIN) ning hoiab seda käigus mittetulunduslikkuse põhimõtete kohaselt; selleks et innovatsiooni ning teadmiste ja tehnoloogia levikut veelgi hoogustada, võib piiratud mahus tegeleda ka tulundustegevusega, kui see ei sea ohtu põhitegevust.

2.   PEATÜKK

LIIKMELISUS

Artikkel 3

Liikmelisus ja esindavad üksused

| 3.1. | Järgmised üksused võivad saada CLARIN ERICu liikmeks või ilma hääleõiguseta vaatlejaks:






  (a) | liikmesriigid; |
| --- | --- | --- |

3.1.

Järgmised üksused võivad saada CLARIN ERICu liikmeks või ilma hääleõiguseta vaatlejaks:

(a)

liikmesriigid;

| (b) | assotsieerunud riigid; |
| --- | --- |

(b)

assotsieerunud riigid;

| (c) | kolmandad riigid, kes ei ole assotsieerunud riigid; |
| --- | --- |

(c)

kolmandad riigid, kes ei ole assotsieerunud riigid;

| (d) | valitsustevahelised organisatsioonid. |
| --- | --- |

(d)

valitsustevahelised organisatsioonid.

Liikmete ja vaatlejate vastuvõtmise tingimused on sätestatud käesoleva põhikirja artikli 4 lõigetes 4.1 ja 4.2.

| 3.2. | CLARIN ERICu liikmeks on vähemalt kolm liikmesriiki. |
| --- | --- |

3.2.

CLARIN ERICu liikmeks on vähemalt kolm liikmesriiki.

| 3.3. | Üldkogus on liikmesriikidel ühiselt häälteenamus. |
| --- | --- |

3.3.

Üldkogus on liikmesriikidel ühiselt häälteenamus.

| 3.4. | Iga liiget ja vaatlejat võib esindada üks tema valitud avalik-õiguslik või avaliku teenuse pakkumisega tegelev eraõiguslik isik, kes määratakse tema enda eeskirjade ja korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.4.

Iga liiget ja vaatlejat võib esindada üks tema valitud avalik-õiguslik või avaliku teenuse pakkumisega tegelev eraõiguslik isik, kes määratakse tema enda eeskirjade ja korra kohaselt.

| 3.5. | Praegused liikmed, vaatlejad ja neid esindavad üksused on loetletud 1. lisas. ERICut käsitleva avalduse esitamise ajal liikmeks olnuid nimetatakse asutajaliikmeteks. |
| --- | --- |

3.5.

Praegused liikmed, vaatlejad ja neid esindavad üksused on loetletud 1. lisas. ERICut käsitleva avalduse esitamise ajal liikmeks olnuid nimetatakse asutajaliikmeteks.

Artikkel 4

Liikmete ja vaatlejate vastuvõtmine

| 4.1. | Uute liikmete vastuvõtmise tingimused on järgmised:






  (a) | uute liikmete vastuvõtmiseks on vaja üldkogu heakskiitu; |
| --- | --- | --- |

4.1.

Uute liikmete vastuvõtmise tingimused on järgmised:

(a)

uute liikmete vastuvõtmiseks on vaja üldkogu heakskiitu;

| (b) | taotlejad esitavad kirjaliku taotluse üldkogu esimehele; |
| --- | --- |

(b)

taotlejad esitavad kirjaliku taotluse üldkogu esimehele;

| (c) | taotluses tuleb kirjeldada, kuidas aitab taotleja kaasa artiklis 2 kirjeldatud CLARINi eesmärkidele ja tegevusele ning kuidas kavatseb taotleja täita artikli 6 lõikes 6.2 osutatud kohustusi. |
| --- | --- |

(c)

taotluses tuleb kirjeldada, kuidas aitab taotleja kaasa artiklis 2 kirjeldatud CLARINi eesmärkidele ja tegevusele ning kuidas kavatseb taotleja täita artikli 6 lõikes 6.2 osutatud kohustusi.

| 4.2. | Artikli 3 lõikes 3.1 loetletud üksused, kes soovivad CLARIN ERICu tegevuses osaleda, kuid ei saa veel liikmeks astuda, võivad taotleda vaatlejastaatust. Vaatlejate vastuvõtmise tingimused on järgmised:






  (a) | vaatlejaid võetakse vastu kuni kolmeks aastaks. Vaatlejastaatust võib uuesti taotleda ühe korra. Erandjuhtudel võib üldkogu nõustuda vaatlejastaatuse täiendava pikendamisega; |
| --- | --- | --- |

4.2.

Artikli 3 lõikes 3.1 loetletud üksused, kes soovivad CLARIN ERICu tegevuses osaleda, kuid ei saa veel liikmeks astuda, võivad taotleda vaatlejastaatust. Vaatlejate vastuvõtmise tingimused on järgmised:

(a)

vaatlejaid võetakse vastu kuni kolmeks aastaks. Vaatlejastaatust võib uuesti taotleda ühe korra. Erandjuhtudel võib üldkogu nõustuda vaatlejastaatuse täiendava pikendamisega;

| (b) | uute vaatlejate vastuvõtmiseks või teistkordseks vastuvõtmiseks on vaja üldkogu heakskiitu; |
| --- | --- |

(b)

uute vaatlejate vastuvõtmiseks või teistkordseks vastuvõtmiseks on vaja üldkogu heakskiitu;

| (c) | taotleja peab kirjaliku taotluse saatma CLARIN ERICu põhikirjajärgsesse asukohta; |
| --- | --- |

(c)

taotleja peab kirjaliku taotluse saatma CLARIN ERICu põhikirjajärgsesse asukohta;

| (d) | taotluses tuleb kirjeldada, kuidas aitab taotleja kaasa artiklis 2 kirjeldatud CLARINi eesmärkidele ja tegevusele ning kuidas kavatseb taotleja täita artikli 7 lõikes 7.2 osutatud kohustusi. |
| --- | --- |

(d)

taotluses tuleb kirjeldada, kuidas aitab taotleja kaasa artiklis 2 kirjeldatud CLARINi eesmärkidele ja tegevusele ning kuidas kavatseb taotleja täita artikli 7 lõikes 7.2 osutatud kohustusi.

Artikkel 5

Liikme- või vaatlejastaatusest loobumine / Liikme- või vaatlejastaatuse lõpetamine

| 5.1. | Esimese viie aasta jooksul pärast CLARIN ERICu loomist ei või ükski liige oma staatusest loobuda, kui liikmeks ei ole astutud kindlaksmääratud lühemaks ajaks. |
| --- | --- |

5.1.

Esimese viie aasta jooksul pärast CLARIN ERICu loomist ei või ükski liige oma staatusest loobuda, kui liikmeks ei ole astutud kindlaksmääratud lühemaks ajaks.

| 5.2. | Kui CLARIN ERICu loomisest on möödunud viis aastat, võib liige oma staatusest loobuda eelarveaasta lõpus, tingimusel et ta on esitanud sellekohase taotluse 12 kuud enne staatusest loobumist. |
| --- | --- |

5.2.

Kui CLARIN ERICu loomisest on möödunud viis aastat, võib liige oma staatusest loobuda eelarveaasta lõpus, tingimusel et ta on esitanud sellekohase taotluse 12 kuud enne staatusest loobumist.

| 5.3. | Vaatleja võib oma staatusest loobuda eelarveaasta lõpus, tingimusel et ta on esitanud sellekohase taotluse kuus kuud enne staatusest loobumist. |
| --- | --- |

5.3.

Vaatleja võib oma staatusest loobuda eelarveaasta lõpus, tingimusel et ta on esitanud sellekohase taotluse kuus kuud enne staatusest loobumist.

| 5.4. | Staatusest loobumist ei kinnitata enne, kui on täidetud kõik rahalised ja muud kohustused. |
| --- | --- |

5.4.

Staatusest loobumist ei kinnitata enne, kui on täidetud kõik rahalised ja muud kohustused.

| 5.5. | Üldkogul on õigus lõpetada liikme- või vaatlejastaatus järgmistel tingimustel:






  (a) | liige või vaatleja on tõsiselt rikkunud üht või mitut käesolevast põhikirjast tulenevat kohustust; |
| --- | --- | --- |

5.5.

Üldkogul on õigus lõpetada liikme- või vaatlejastaatus järgmistel tingimustel:

(a)

liige või vaatleja on tõsiselt rikkunud üht või mitut käesolevast põhikirjast tulenevat kohustust;

| (b) | liige või vaatleja ei ole sellist rikkumist kuue kuu jooksul heastanud; |
| --- | --- |

(b)

liige või vaatleja ei ole sellist rikkumist kuue kuu jooksul heastanud;

Liikmele või vaatlejale antakse võimalus vaidlustada tema staatuse lõpetamise otsus ning end üldkogu ees kaitsta.

3.   PEATÜKK

LIIKMETE JA VAATLEJATE ÕIGUSED JA KOHUSTUSED

Artikkel 6

Liikmed

| 6.1. | Liikmete õigused on järgmised:






  (a) | võimaldada oma teadusringkondadele juurdepääsu CLARINile ja kõigile selle teenustele; |
| --- | --- | --- |

6.1.

Liikmete õigused on järgmised:

(a)

võimaldada oma teadusringkondadele juurdepääsu CLARINile ja kõigile selle teenustele;

| (b) | osaleda ja hääletada üldkogul ning kasutada seeläbi oma mõjuvõimu; |
| --- | --- |

(b)

osaleda ja hääletada üldkogul ning kasutada seeläbi oma mõjuvõimu;

| (c) | osaleda strateegiate ja poliitiliste põhimõtete väljatöötamises; |
| --- | --- |

(c)

osaleda strateegiate ja poliitiliste põhimõtete väljatöötamises;

| (d) | teha tihedat koostööd teiste riikidega, et muuta ressursse, töövahendeid ja teenuseid asjaomaste riikide teadlaste jaoks kättesaadavaks; |
| --- | --- |

(d)

teha tihedat koostööd teiste riikidega, et muuta ressursse, töövahendeid ja teenuseid asjaomaste riikide teadlaste jaoks kättesaadavaks;

| (e) | võimaldada oma teadusringkonnal osaleda asjaomaste CLARINi standardite valimisel ja parimate tavade soovitamisel; |
| --- | --- |

(e)

võimaldada oma teadusringkonnal osaleda asjaomaste CLARINi standardite valimisel ja parimate tavade soovitamisel;

| (f) | võimaldada oma teadusringkonnal osaleda CLARINi üritustel (näiteks suvekoolides, seminaridel, konverentsidel, koolitustel) soodushindadega; |
| --- | --- |

(f)

võimaldada oma teadusringkonnal osaleda CLARINi üritustel (näiteks suvekoolides, seminaridel, konverentsidel, koolitustel) soodushindadega;

| (g) | kasutada CLARINi sümboolikat; |
| --- | --- |

(g)

kasutada CLARINi sümboolikat;

| (h) | osaleda ELi projektiettepanekutes, mille puhul CLARIN ERIC on esitav konsortsium. |
| --- | --- |

(h)

osaleda ELi projektiettepanekutes, mille puhul CLARIN ERIC on esitav konsortsium.

| 6.2. | Igal liikmel tuleb:






  (a) | tasuda 2. lisas osutatud aastamaks; |
| --- | --- | --- |

6.2.

Igal liikmel tuleb:

(a)

tasuda 2. lisas osutatud aastamaks;

| (b) | määrata esindav üksus vastavalt artikli 3 lõikele 3.4 ning hoida üldkogu kursis sellega, kes esindav üksus on. |
| --- | --- |

(b)

määrata esindav üksus vastavalt artikli 3 lõikele 3.4 ning hoida üldkogu kursis sellega, kes esindav üksus on.

| (c) | anda oma esindavale üksusele täielikud volitused hääletada kõigil üldkogus arutatavatel ja päevakorda kantud teemadel; |
| --- | --- |

(c)

anda oma esindavale üksusele täielikud volitused hääletada kõigil üldkogus arutatavatel ja päevakorda kantud teemadel;

| (d) | luua riiklik konsortsium, kes tegeleks käesolevast põhikirjast riigile tulenevate kohutuste täitmisega; |
| --- | --- |

(d)

luua riiklik konsortsium, kes tegeleks käesolevast põhikirjast riigile tulenevate kohutuste täitmisega;

| (e) | nimetada riikliku konsortsiumi eest vastutav riiklik koordinaator; |
| --- | --- |

(e)

nimetada riikliku konsortsiumi eest vastutav riiklik koordinaator;

| (f) | anda CLARIN ERICu kasutusse vähemalt üks andme- ja teenusekeskus; |
| --- | --- |

(f)

anda CLARIN ERICu kasutusse vähemalt üks andme- ja teenusekeskus;

| (g) | võtta kasutusele kasutajate autentimise ja volitamise kokkulepitud süsteem; |
| --- | --- |

(g)

võtta kasutusele kasutajate autentimise ja volitamise kokkulepitud süsteem;

| (h) | pakkuda kokkulepitud teenuseid; |
| --- | --- |

(h)

pakkuda kokkulepitud teenuseid;

| (i) | soodustada asjaomaste standardite kasutamist ressursside ja töövahendite loomise riiklike projektide raames; |
| --- | --- |

(i)

soodustada asjaomaste standardite kasutamist ressursside ja töövahendite loomise riiklike projektide raames;

| (j) | tagab juurdepääsu võimaldamiseks vajaliku tehnilise infrastruktuuri; |
| --- | --- |

(j)

tagab juurdepääsu võimaldamiseks vajaliku tehnilise infrastruktuuri;

| (k) | tutvustada CLARINi teenuste kasutamist oma riigi teadlaste seas ning koguda kasutajate tagasisidet ja teavet nende vajaduste kohta; |
| --- | --- |

(k)

tutvustada CLARINi teenuste kasutamist oma riigi teadlaste seas ning koguda kasutajate tagasisidet ja teavet nende vajaduste kohta;

| (l) | toetada liikmeks oleva riigi CLARINi keskusi ning aidata kaasa nende lõimimisele riiklike ja muude asjaomaste infrastruktuuridega. |
| --- | --- |

(l)

toetada liikmeks oleva riigi CLARINi keskusi ning aidata kaasa nende lõimimisele riiklike ja muude asjaomaste infrastruktuuridega.

| 6.3. | Nende liikmete aastamaks, kes on CLARIN ERICuga liitudes jätnud endale õiguse loobuda liikmestaatusest enne seda, kui CLARIN ERICu loomisest möödub viis aastat, on suurem kui 2. lisas määratletud aastamaks. |
| --- | --- |

6.3.

Nende liikmete aastamaks, kes on CLARIN ERICuga liitudes jätnud endale õiguse loobuda liikmestaatusest enne seda, kui CLARIN ERICu loomisest möödub viis aastat, on suurem kui 2. lisas määratletud aastamaks.

| 6.4. | Liikmed võivad lisaks CLARIN ERICu aastamaksule anda ka muu panuse kas üksi või koostööst teiste liikmete, vaatlejate või kolmandate isikutega. Selline panus võib olla rahaline või mitterahaline. |
| --- | --- |

6.4.

Liikmed võivad lisaks CLARIN ERICu aastamaksule anda ka muu panuse kas üksi või koostööst teiste liikmete, vaatlejate või kolmandate isikutega. Selline panus võib olla rahaline või mitterahaline.

| 6.5. | Liikmed volitavad oma esindava üksuse või riiklikku konsortsiumi esindava üksuse täitma artikli 6 lõike 6.2 punktis a ja punktides d–l osutatud kohustusi. CLARIN ERIC sõlmib selle üksusega CLARINi kokkuleppe, et sätestada tingimused ja nõuded, mille alusel kohustusi täidetakse ja panus antakse. |
| --- | --- |

6.5.

Liikmed volitavad oma esindava üksuse või riiklikku konsortsiumi esindava üksuse täitma artikli 6 lõike 6.2 punktis a ja punktides d–l osutatud kohustusi. CLARIN ERIC sõlmib selle üksusega CLARINi kokkuleppe, et sätestada tingimused ja nõuded, mille alusel kohustusi täidetakse ja panus antakse.

Artikkel 7

Vaatlejad

| 7.1. | Vaatlejate õigused on järgmised:






  (a) | osaleda üldkogul ilma hääleõiguseta; |
| --- | --- | --- |

7.1.

Vaatlejate õigused on järgmised:

(a)

osaleda üldkogul ilma hääleõiguseta;

| (b) | kui ei ole ruumilisi piiranguid, siis võimaldada oma teadusringkondadel osaleda CLARINi üritustel (näiteks suvekoolides, seminaridel, konverentsidel, koolitustel) soodushindadega; |
| --- | --- |

(b)

kui ei ole ruumilisi piiranguid, siis võimaldada oma teadusringkondadel osaleda CLARINi üritustel (näiteks suvekoolides, seminaridel, konverentsidel, koolitustel) soodushindadega;

| (c) | võimaldada oma teadusringkondadel kasutada CLARIN ERICu toetust asjaomaste süsteemide, protsesside ja teenuste ülesehitamiseks. |
| --- | --- |

(c)

võimaldada oma teadusringkondadel kasutada CLARIN ERICu toetust asjaomaste süsteemide, protsesside ja teenuste ülesehitamiseks.

| 7.2. | Igal vaatlejal tuleb:






  (a) | määrata esindav üksus vastavalt artikli 3 lõikele 3.4 ning hoida üldkogu kursis sellega, kes esindav üksus on. |
| --- | --- | --- |

7.2.

Igal vaatlejal tuleb:

(a)

määrata esindav üksus vastavalt artikli 3 lõikele 3.4 ning hoida üldkogu kursis sellega, kes esindav üksus on.

| (b) | tasuda 2. lisas osutatud aastamaks; |
| --- | --- |

(b)

tasuda 2. lisas osutatud aastamaks;

| (c) | kirjeldada, milline on nende panus CLARIN ERICu artiklis 2 osutatud eesmärkidesse. |
| --- | --- |

(c)

kirjeldada, milline on nende panus CLARIN ERICu artiklis 2 osutatud eesmärkidesse.

| 7.3. | Vaatlejad võivad lisaks CLARIN ERICu aastamaksule anda ka muu panuse kas üksi või koostöös teiste liikmete, vaatlejate või kolmandate isikutega. Selline panus võib olla rahaline või mitterahaline. |
| --- | --- |

7.3.

Vaatlejad võivad lisaks CLARIN ERICu aastamaksule anda ka muu panuse kas üksi või koostöös teiste liikmete, vaatlejate või kolmandate isikutega. Selline panus võib olla rahaline või mitterahaline.

| 7.4. | Vaatlejad volitavad oma esindava üksuse täitma artikli 7 lõike 7.2 punktides b ja c osutatud kohustusi. CLARIN ERIC sõlmib selle üksusega CLARINi vaatleja kokkuleppe, et sätestada tingimused ja nõuded, mille alusel kohustusi täidetakse ja panus antakse. |
| --- | --- |

7.4.

Vaatlejad volitavad oma esindava üksuse täitma artikli 7 lõike 7.2 punktides b ja c osutatud kohustusi. CLARIN ERIC sõlmib selle üksusega CLARINi vaatleja kokkuleppe, et sätestada tingimused ja nõuded, mille alusel kohustusi täidetakse ja panus antakse.

4.   PEATÜKK

CLARIN ERICu JUHTIMINE

Artikkel 8

Üldkogu

| 8.1. | CLARIN ERICu üldkogu on organ, kellel on täielik otsustuste tegemise pädevus ja kes esindab CLARIN ERICu liikmeid. Igal liikmel on üks hääl. Iga liiget esindav üksus nimetab ühe ametliku esindaja. Iga liige võib täiendavalt kaasa võtta ka ühe eksperdi. Seega võib iga delegatsioon koosneda kuni kahest inimesest, kuid hääleõigus on ametlikul esindajal. |
| --- | --- |

8.1.

CLARIN ERICu üldkogu on organ, kellel on täielik otsustuste tegemise pädevus ja kes esindab CLARIN ERICu liikmeid. Igal liikmel on üks hääl. Iga liiget esindav üksus nimetab ühe ametliku esindaja. Iga liige võib täiendavalt kaasa võtta ka ühe eksperdi. Seega võib iga delegatsioon koosneda kuni kahest inimesest, kuid hääleõigus on ametlikul esindajal.

| 8.2. | Üldkogu tuleb kokku vähemalt kord aastas ning teeb vähemalt järgmist:






  (a) | nimetab ametisse tegevdirektori ja direktorite nõukogu, peatab nende tegevuse või vabastab nad ametist (välja arvatud artikli 10 lõikes 10.3 ja artikli 13 lõikes 13.2 nimetatud ex officio liikmed). |
| --- | --- | --- |

8.2.

Üldkogu tuleb kokku vähemalt kord aastas ning teeb vähemalt järgmist:

(a)

nimetab ametisse tegevdirektori ja direktorite nõukogu, peatab nende tegevuse või vabastab nad ametist (välja arvatud artikli 10 lõikes 10.3 ja artikli 13 lõikes 13.2 nimetatud ex officio liikmed).

| (b) | kinnitab direktorite nõukogu ex officio liikmed; |
| --- | --- |

(b)

kinnitab direktorite nõukogu ex officio liikmed;

| (c) | nimetab ametisse teadusnõukogu; |
| --- | --- |

(c)

nimetab ametisse teadusnõukogu;

| (d) | otsustab CLARINi ülesehitamise ja kasutamise strateegia ja muude teemade üle, mida peab oluliseks direktorite nõukogu või mõni liige või liikmete rühm, kes esitab vastava taotluse vastavalt artikli 8 lõikele 8.3; |
| --- | --- |

(d)

otsustab CLARINi ülesehitamise ja kasutamise strateegia ja muude teemade üle, mida peab oluliseks direktorite nõukogu või mõni liige või liikmete rühm, kes esitab vastava taotluse vastavalt artikli 8 lõikele 8.3;

| (e) | kiidab heaks CLARIN ERICu töökava ja aastaeelarve; |
| --- | --- |

(e)

kiidab heaks CLARIN ERICu töökava ja aastaeelarve;

| (f) | otsustab vähemalt iga viie aasta järel iga liikme aastamaksu arvutamise põhimõtete ning aastamaksu summa üle, kusjuures nii põhimõtted kui ka vastavad summad sätestatakse käesoleva põhikirja 2. lisas; |
| --- | --- |

(f)

otsustab vähemalt iga viie aasta järel iga liikme aastamaksu arvutamise põhimõtete ning aastamaksu summa üle, kusjuures nii põhimõtted kui ka vastavad summad sätestatakse käesoleva põhikirja 2. lisas;

| (g) | kiidab heaks CLARIN ERICu aastaaruanded ja raamatupidamise aastaaruanded; |
| --- | --- |

(g)

kiidab heaks CLARIN ERICu aastaaruanded ja raamatupidamise aastaaruanded;

| (h) | kiidab heaks iga liikme panuse CLARINisse; |
| --- | --- |

(h)

kiidab heaks iga liikme panuse CLARINisse;

| (i) | kiidab heaks uute liikmete ja vaatlejate ühinemise; |
| --- | --- |

(i)

kiidab heaks uute liikmete ja vaatlejate ühinemise;

| (j) | otsustab liikme- ja vaatlejastaatuse lõpetamise üle; |
| --- | --- |

(j)

otsustab liikme- ja vaatlejastaatuse lõpetamise üle;

| (k) | otsustab CLARIN ERICu tegevuse lõpetamise üle vastavalt artiklile 27. |
| --- | --- |

(k)

otsustab CLARIN ERICu tegevuse lõpetamise üle vastavalt artiklile 27.

| 8.3. | Esimees kutsub üldkogu kokku vähemalt neljanädalase etteteatamisega ning päevakord saadetakse laiali vähemalt kaks nädalat enne kohtumist. Liikmetel on õigus esitada päevakorda küsimusi kuni kolm nädalat enne kohtumist. Üldkogu kohtumist võib taotleda vähemalt 50 % liikmetest ning kohtumine toimub nii pea kui võimalik ja vähemalt kahenädalase etteteatamisega. |
| --- | --- |

8.3.

Esimees kutsub üldkogu kokku vähemalt neljanädalase etteteatamisega ning päevakord saadetakse laiali vähemalt kaks nädalat enne kohtumist. Liikmetel on õigus esitada päevakorda küsimusi kuni kolm nädalat enne kohtumist. Üldkogu kohtumist võib taotleda vähemalt 50 % liikmetest ning kohtumine toimub nii pea kui võimalik ja vähemalt kahenädalase etteteatamisega.

| 8.4. | Üldkogu valib esimehe lihthäälteenamusega. Esimees on ühe liikme ametlik esindaja. Esimees valitakse kahe aasta pikkuseks ametiajaks ning on ametis mitte rohkem kui kaks ametiaega järjest. Kui esimees astub enne ametiaja lõppu tagasi, valib üldkogu uue esimehe. |
| --- | --- |

8.4.

Üldkogu valib esimehe lihthäälteenamusega. Esimees on ühe liikme ametlik esindaja. Esimees valitakse kahe aasta pikkuseks ametiajaks ning on ametis mitte rohkem kui kaks ametiaega järjest. Kui esimees astub enne ametiaja lõppu tagasi, valib üldkogu uue esimehe.

| 8.5. | Üldkogu valib aseesimehe lihthäälteenamusega. Aseesimees on ühe liikme ametlik esindaja. Aseesimees valitakse kahe aasta pikkuseks ametiajaks ning on ametis mitte rohkem kui kaks ametiaega järjest. Kui aseesimees astub enne ametiaja lõppu tagasi, valib üldkogu uue aseesimehe. Aseesimees asendab esimeest tolle äraoleku ja huvide konflikti korral. |
| --- | --- |

8.5.

Üldkogu valib aseesimehe lihthäälteenamusega. Aseesimees on ühe liikme ametlik esindaja. Aseesimees valitakse kahe aasta pikkuseks ametiajaks ning on ametis mitte rohkem kui kaks ametiaega järjest. Kui aseesimees astub enne ametiaja lõppu tagasi, valib üldkogu uue aseesimehe. Aseesimees asendab esimeest tolle äraoleku ja huvide konflikti korral.

| 8.6. | Kui ametlik esindaja ei saa üldkogul osaleda, võib liige kirjaliku ja nõuetekohaselt allkirjastatud volitusega, mis esitatakse esimehele enne kohtumise algust, volitada enda eest hääletama samasse üksusse kuuluva esindaja, riikliku eksperdi või teise liikme ametliku esindaja. Ükski esindaja ei või esitada rohkem kui kolm volitust. |
| --- | --- |

8.6.

Kui ametlik esindaja ei saa üldkogul osaleda, võib liige kirjaliku ja nõuetekohaselt allkirjastatud volitusega, mis esitatakse esimehele enne kohtumise algust, volitada enda eest hääletama samasse üksusse kuuluva esindaja, riikliku eksperdi või teise liikme ametliku esindaja. Ükski esindaja ei või esitada rohkem kui kolm volitust.

| 8.7. | Üldkogu juhatab esimees või tema puudumise korral aseesimees. Esimees või esimehe volitatud isik vastutab 1. lisa ajakohastamise eest, et alati oleks olemas liikmete, vaatlejate ja neid esindavate üksuste täpne nimekiri. |
| --- | --- |

8.7.

Üldkogu juhatab esimees või tema puudumise korral aseesimees. Esimees või esimehe volitatud isik vastutab 1. lisa ajakohastamise eest, et alati oleks olemas liikmete, vaatlejate ja neid esindavate üksuste täpne nimekiri.

| 8.8. | Kõik otsused võetakse vastu lihthäälteenamusega, välja arvatud järgmised otsused:






  (a) | CLARIN ERICu põhikirja muutmine; |
| --- | --- | --- |

8.8.

Kõik otsused võetakse vastu lihthäälteenamusega, välja arvatud järgmised otsused:

(a)

CLARIN ERICu põhikirja muutmine;

| (b) | pärast esimest viit aastat 2. lisa „Aastamaks” muutmine; |
| --- | --- |

(b)

pärast esimest viit aastat 2. lisa „Aastamaks” muutmine;

| (c) | CLARIN ERICu tegevuse lõpetamine; |
| --- | --- |

(c)

CLARIN ERICu tegevuse lõpetamine;

| (d) | liikme- või vaatlejastaatuse lõpetamine; |
| --- | --- |

(d)

liikme- või vaatlejastaatuse lõpetamine;

| (e) | tegevdirektori ja direktorite nõukogu tegevuse peatamine või nende ametist vabastamine. |
| --- | --- |

(e)

tegevdirektori ja direktorite nõukogu tegevuse peatamine või nende ametist vabastamine.

| 8.9. | Järgmiste otsuste tegemiseks on vaja kahekolmandikulist häälteenamust:






  (a) | põhikirja muutmine; |
| --- | --- | --- |

8.9.

Järgmiste otsuste tegemiseks on vaja kahekolmandikulist häälteenamust:

(a)

põhikirja muutmine;

| (b) | 2. lisa muutmine; |
| --- | --- |

(b)

2. lisa muutmine;

| (c) | tegevdirektori ja direktorite nõukogu tegevuse peatamine või nende ametist vabastamine; |
| --- | --- |

(c)

tegevdirektori ja direktorite nõukogu tegevuse peatamine või nende ametist vabastamine;

| (d) | CLARIN ERICu tegevuse lõpetamine. |
| --- | --- |

(d)

CLARIN ERICu tegevuse lõpetamine.

Põhikirja muutmise suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 723/2009 artikli 11 sätteid.

| 8.10. | Liikme- või vaatlejastaatuse lõpetamiseks on vaja ühehäälset otsust; arvesse ei võeta kõnealuse liikme enda häält ja hääletamisest loobunuid. |
| --- | --- |

8.10.

Liikme- või vaatlejastaatuse lõpetamiseks on vaja ühehäälset otsust; arvesse ei võeta kõnealuse liikme enda häält ja hääletamisest loobunuid.

| 8.11. | Esindaja soovi korral on hääletamine salajane. Häälte võrdse jagunemise korral on otsustav hääl esimehel. |
| --- | --- |

8.11.

Esindaja soovi korral on hääletamine salajane. Häälte võrdse jagunemise korral on otsustav hääl esimehel.

| 8.12. | Üldkogu kvoorumi moodustab kahekolmandikuline häälteenamus. Esindajad võivad kohal olla isiklikult või volitatud esindaja kaudu, nagu on kirjeldatud artikli 8 lõikes 8.6. Üldkogu võib teha otsuse kasutada kohtumisteks tehnilisi abivahendeid, näiteks videokonverentse. |
| --- | --- |

8.12.

Üldkogu kvoorumi moodustab kahekolmandikuline häälteenamus. Esindajad võivad kohal olla isiklikult või volitatud esindaja kaudu, nagu on kirjeldatud artikli 8 lõikes 8.6. Üldkogu võib teha otsuse kasutada kohtumisteks tehnilisi abivahendeid, näiteks videokonverentse.

| 8.13. | Esimees võib teha otsuse kasutada otsuste vastuvõtmiseks kirjalikku menetlust. Sellistel juhtudel saadab esimees või esimehe volitatud isik ettepaneku laiali kõigile üldkogu ametlikele esindajatele, kes esitavad seejärel ettenähtud aja jooksul oma vastuväited või muudatusettepanekud või teatavad kavatsusest hääletamisest loobuda. Vastamise tähtaeg ei tohi olla lühem kui 14 kalendripäeva. Kiireloomulistel juhtudel ja siis, kui vastuvõetavat abinõu tuleb hakata viivitamata rakendama, võib esimees vastamise tähtaega lühendada viie kalendripäevani. Kui ettenähtud aja jooksul ei esitata vastuväiteid ega muudatusettepanekuid ega teatata kavatsusest loobuda hääletamisest, loetakse ettepanek vaikimisi vastuvõetuks. Kui ametlikul esindajal on vastuväiteid või muudatusettepanekuid, võib esimees otsustada ettepanekut muuta ning esitada selle uuesti kirjalikuks menetluseks või lisada selle küsimuse üldkogu järgmise kohtumise päevakorda. |
| --- | --- |

8.13.

Esimees võib teha otsuse kasutada otsuste vastuvõtmiseks kirjalikku menetlust. Sellistel juhtudel saadab esimees või esimehe volitatud isik ettepaneku laiali kõigile üldkogu ametlikele esindajatele, kes esitavad seejärel ettenähtud aja jooksul oma vastuväited või muudatusettepanekud või teatavad kavatsusest hääletamisest loobuda. Vastamise tähtaeg ei tohi olla lühem kui 14 kalendripäeva. Kiireloomulistel juhtudel ja siis, kui vastuvõetavat abinõu tuleb hakata viivitamata rakendama, võib esimees vastamise tähtaega lühendada viie kalendripäevani. Kui ettenähtud aja jooksul ei esitata vastuväiteid ega muudatusettepanekuid ega teatata kavatsusest loobuda hääletamisest, loetakse ettepanek vaikimisi vastuvõetuks. Kui ametlikul esindajal on vastuväiteid või muudatusettepanekuid, võib esimees otsustada ettepanekut muuta ning esitada selle uuesti kirjalikuks menetluseks või lisada selle küsimuse üldkogu järgmise kohtumise päevakorda.

Artikkel 9

Teadusnõukogu

| 9.1. | Teadusnõukogu liikmed määrab ametisse üldkogu. Teadusnõukogu koosneb kõrgetasemelistest teadlastest, kes ei ole CLARIN ERICuga seotud (1). Teadusnõukogus peavad esindatud olema nii CLARIN ERICu infrastruktuuri pakkujad kui ka kasutajad. |
| --- | --- |

9.1.

Teadusnõukogu liikmed määrab ametisse üldkogu. Teadusnõukogu koosneb kõrgetasemelistest teadlastest, kes ei ole CLARIN ERICuga seotud (1). Teadusnõukogus peavad esindatud olema nii CLARIN ERICu infrastruktuuri pakkujad kui ka kasutajad.

| 9.2. | Teadusnõukogu liikmete arvu otsustab üldkogu. Liikmeid ei tohiks olla vähem kui viis ega rohkem kui kümme. |
| --- | --- |

9.2.

Teadusnõukogu liikmete arvu otsustab üldkogu. Liikmeid ei tohiks olla vähem kui viis ega rohkem kui kümme.

| 9.3. | Teadusnõukogu ametiaeg on kolm aastat ning üldkogu otsusega võib seda ühe korra pikendada. |
| --- | --- |

9.3.

Teadusnõukogu ametiaeg on kolm aastat ning üldkogu otsusega võib seda ühe korra pikendada.

| 9.4. | Teadusnõukogu annab üldkogule kas selle palvel või oma algatusel nõu strateegilistes küsimustes, muu hulgas seoses tulevikuplaanide, uute algatuste, töökavade ja kvaliteedi tagamisega. Teadusnõukogu võib esitada üldkogule CLARIN ERICu töö ja pakutavate teenuste hindamiseks oma seisukohti. |
| --- | --- |

9.4.

Teadusnõukogu annab üldkogule kas selle palvel või oma algatusel nõu strateegilistes küsimustes, muu hulgas seoses tulevikuplaanide, uute algatuste, töökavade ja kvaliteedi tagamisega. Teadusnõukogu võib esitada üldkogule CLARIN ERICu töö ja pakutavate teenuste hindamiseks oma seisukohti.

| 9.5. | Teadusnõukogu esimehe määrab ametisse üldkogu. Teadusnõukogu eeskirjade aluseks on direktorite nõukogu väljatöötatud eeskirjade üldvorm. Eeskirjad peab heaks kiitma direktorite nõukogu. |
| --- | --- |

9.5.

Teadusnõukogu esimehe määrab ametisse üldkogu. Teadusnõukogu eeskirjade aluseks on direktorite nõukogu väljatöötatud eeskirjade üldvorm. Eeskirjad peab heaks kiitma direktorite nõukogu.

Artikkel 10

Riiklike koordinaatorite foorum

| 10.1. | Iga liikmeks olev riik peab määrama riikliku koordinaatori. Riiklik koordinaator on peamine ühenduslüli CLARIN ERICu ja riikliku konsortsiumi vahel.
  Riiklik koordinaator vastutab selle eest, et tema riik järgib üldkogu poliitilisi otsuseid ja strateegiaid CLARINi arendamiseks ja kasutamiseks. |
| --- | --- |

10.1.

Iga liikmeks olev riik peab määrama riikliku koordinaatori. Riiklik koordinaator on peamine ühenduslüli CLARIN ERICu ja riikliku konsortsiumi vahel.

Riiklik koordinaator vastutab selle eest, et tema riik järgib üldkogu poliitilisi otsuseid ja strateegiaid CLARINi arendamiseks ja kasutamiseks.

| 10.1.1. | Kui liige on tegevstruktuuriga valitsustevaheline organisatsioon, on ta kohustatud määrama koordinaatori. Koordinaator on peamine ühenduslüli CLARIN ERICu ja valitsustevahelise organisatsiooni tegevüksuste vahel. Koordinaator vastutab selle eest, et tema organisatsioon järgib üldkogu poliitilisi otsuseid ja strateegiaid CLARINi arendamiseks ja kasutamiseks. Kui käesolevas põhikirjas kasutatakse edaspidi terminit „riiklik koordinaator”, hõlmab see ka valitsustevaheliste organisatsioonide määratud koordinaatoreid. |
| --- | --- |

10.1.1.

Kui liige on tegevstruktuuriga valitsustevaheline organisatsioon, on ta kohustatud määrama koordinaatori. Koordinaator on peamine ühenduslüli CLARIN ERICu ja valitsustevahelise organisatsiooni tegevüksuste vahel. Koordinaator vastutab selle eest, et tema organisatsioon järgib üldkogu poliitilisi otsuseid ja strateegiaid CLARINi arendamiseks ja kasutamiseks. Kui käesolevas põhikirjas kasutatakse edaspidi terminit „riiklik koordinaator”, hõlmab see ka valitsustevaheliste organisatsioonide määratud koordinaatoreid.

| 10.2. | Riiklike koordinaatorite foorum koosneb kõigist riiklikest koordinaatoritest. Riiklike koordinaatorite foorum vastutab üldkogu kehtestatud strateegiate rakendamise koordineerimise eest. Foorum peab tagama ühtsuse ja järjepidevuse kogu CLARINi lõikes ja koostöö selle liikmete vahel. |
| --- | --- |

10.2.

Riiklike koordinaatorite foorum koosneb kõigist riiklikest koordinaatoritest. Riiklike koordinaatorite foorum vastutab üldkogu kehtestatud strateegiate rakendamise koordineerimise eest. Foorum peab tagama ühtsuse ja järjepidevuse kogu CLARINi lõikes ja koostöö selle liikmete vahel.

| 10.3. | Riiklike koordinaatorite foorumi esimees valitakse foorumi eeskirjade kohaselt. Esimees on ex officio direktorite nõukogu liige. |
| --- | --- |

10.3.

Riiklike koordinaatorite foorumi esimees valitakse foorumi eeskirjade kohaselt. Esimees on ex officio direktorite nõukogu liige.

| 10.4. | Foorumi eeskirjade aluseks on direktorite nõukogu väljatöötatud eeskirjade üldvorm. Eeskirjad peab heaks kiitma direktorite nõukogu. |
| --- | --- |

10.4.

Foorumi eeskirjade aluseks on direktorite nõukogu väljatöötatud eeskirjade üldvorm. Eeskirjad peab heaks kiitma direktorite nõukogu.

Artikkel 11

Tegevdirektor

| 11.1. | Üldkogu määrab CLARIN ERICu tegevdirektori ametisse üldkogu määratletud korras. Õiguslikult esindavad CLARIN ERICut koos tegevdirektor ja direktorite nõukogu. Tegevdirektor tegeleb CLARIN ERICu igapäevase juhtimisega. Tegevdirektor vastutab 2. lisa muutmist käsitleva üldkogu otsuse rakendamise eest. |
| --- | --- |

11.1.

Üldkogu määrab CLARIN ERICu tegevdirektori ametisse üldkogu määratletud korras. Õiguslikult esindavad CLARIN ERICut koos tegevdirektor ja direktorite nõukogu. Tegevdirektor tegeleb CLARIN ERICu igapäevase juhtimisega. Tegevdirektor vastutab 2. lisa muutmist käsitleva üldkogu otsuse rakendamise eest.

| 11.2. | Tegevdirektori ametiaeg on viis aastat ning üldkogu otsusega võib seda ilma konkursita pikendada kuni kahe aasta võrra. Pärast viie aasta pikkuse ametiaja lõppu või siis, kui ametiaega ei saa rohkem pikendada, kuulutatakse välja uus avalik konkurss. |
| --- | --- |

11.2.

Tegevdirektori ametiaeg on viis aastat ning üldkogu otsusega võib seda ilma konkursita pikendada kuni kahe aasta võrra. Pärast viie aasta pikkuse ametiaja lõppu või siis, kui ametiaega ei saa rohkem pikendada, kuulutatakse välja uus avalik konkurss.

Artikkel 12

Direktorite nõukogu

| 12.1. | Üldkogu määrab ametisse kõrgetasemelistest isikutest koosneva direktorite nõukogu. Direktorite arvu üle otsustab üldkogu. Ametissemääramise korra määrab kindlaks üldkogu. Direktorite nõukogu kollektiivsed teadmised peavad hõlmama järgmisi valdkondi: juhtimine, tehniline infrastruktuur, keeleressursid ja -vahendid ning kasutajate vajadused. |
| --- | --- |

12.1.

Üldkogu määrab ametisse kõrgetasemelistest isikutest koosneva direktorite nõukogu. Direktorite arvu üle otsustab üldkogu. Ametissemääramise korra määrab kindlaks üldkogu. Direktorite nõukogu kollektiivsed teadmised peavad hõlmama järgmisi valdkondi: juhtimine, tehniline infrastruktuur, keeleressursid ja -vahendid ning kasutajate vajadused.

| 12.2. | Üldkogu määrab ühe direktorite nõukogu liikme asedirektoriks. Asedirektor asendab tegevdirektorit tema äraoleku ajal või huvide konflikti korral. |
| --- | --- |

12.2.

Üldkogu määrab ühe direktorite nõukogu liikme asedirektoriks. Asedirektor asendab tegevdirektorit tema äraoleku ajal või huvide konflikti korral.

| 12.3. | Direktorite nõukogu liikmete ametiaeg on kolm aastat ning üldkogu otsusega võib seda ühe korra pikendada. |
| --- | --- |

12.3.

Direktorite nõukogu liikmete ametiaeg on kolm aastat ning üldkogu otsusega võib seda ühe korra pikendada.

| 12.4. | Direktorite nõukogu moodustab koos tegevdirektoriga CLARIN ERICu täitevorgani. Direktorite nõukogu vastutab selle eest, et CLARIN ERIC toimiks sujuvalt vastavalt üldkogu suunistele ja otsustele, aga ka muudelt nõukogudelt ja komiteedelt laekuvale tagasisidele. |
| --- | --- |

12.4.

Direktorite nõukogu moodustab koos tegevdirektoriga CLARIN ERICu täitevorgani. Direktorite nõukogu vastutab selle eest, et CLARIN ERIC toimiks sujuvalt vastavalt üldkogu suunistele ja otsustele, aga ka muudelt nõukogudelt ja komiteedelt laekuvale tagasisidele.

| 12.5. | Direktorite nõukogu kehtestab eeskirjade üldvormi, mida kasutavad kõik käesolevas põhikirjas nimetatud nõukogud ja komiteed, ning kiidab heaks iga nõukogu ja komitee konkreetsed eeskirjad. Direktorite nõukogu kehtestab üldvormi põhjal ka oma eeskirjad. |
| --- | --- |

12.5.

Direktorite nõukogu kehtestab eeskirjade üldvormi, mida kasutavad kõik käesolevas põhikirjas nimetatud nõukogud ja komiteed, ning kiidab heaks iga nõukogu ja komitee konkreetsed eeskirjad. Direktorite nõukogu kehtestab üldvormi põhjal ka oma eeskirjad.

| 12.6. | Tegevdirektor on direktorite nõukogu esimees. |
| --- | --- |

12.6.

Tegevdirektor on direktorite nõukogu esimees.

Artikkel 13

CLARINi tehnoloogiakeskuste alaline komitee

| 13.1. | Luuakse CLARINi tehnoloogiakeskuste alaline komitee. CLARINi keskuste alaline komitee koosneb CLARINi tegevuse seisukohalt võtmetähtsusega keskusteks peetavate keskuste direktoritest (või direktorite nimetatud esindajatest). Võtmetähtsusega keskuste väljaselgitamise kriteeriumid määratleb direktorite nõukogu. Otsuse nimetada tehnoloogiakeskus CLARINi tegevuse seisukohalt võtmetähtsusega keskuseks teeb üldkogu. |
| --- | --- |

13.1.

Luuakse CLARINi tehnoloogiakeskuste alaline komitee. CLARINi keskuste alaline komitee koosneb CLARINi tegevuse seisukohalt võtmetähtsusega keskusteks peetavate keskuste direktoritest (või direktorite nimetatud esindajatest). Võtmetähtsusega keskuste väljaselgitamise kriteeriumid määratleb direktorite nõukogu. Otsuse nimetada tehnoloogiakeskus CLARINi tegevuse seisukohalt võtmetähtsusega keskuseks teeb üldkogu.

| 13.2. | CLARINi keskuste alalise komitee ülesanne on tagada infrastruktuuriteenuste ühtsus, järjepidevus ja stabiilsus rakendamist käsitlevate otsuste ning keskuste ja liikmete omavahelise tegevuse koordineerimise kaudu. Alaline komitee annab aru riiklike koordinaatorite foorumile ja direktorite nõukogule. Alalise komitee eesistuja valitakse komitee eeskirjade kohaselt. Esimees on ex officio direktorite nõukogu liige. |
| --- | --- |

13.2.

CLARINi keskuste alalise komitee ülesanne on tagada infrastruktuuriteenuste ühtsus, järjepidevus ja stabiilsus rakendamist käsitlevate otsuste ning keskuste ja liikmete omavahelise tegevuse koordineerimise kaudu. Alaline komitee annab aru riiklike koordinaatorite foorumile ja direktorite nõukogule. Alalise komitee eesistuja valitakse komitee eeskirjade kohaselt. Esimees on ex officio direktorite nõukogu liige.

| 13.3. | Alalise komitee näol on tegemist CLARINi keskuste foorumiga, kus vahetada mõtteid ja kogemusi. Alalise komitee ülesanne on anda CLARIN ERICule ja riiklikele koordineerijatele nõu ning esitada taotlusi ja ettepanekuid teenuste ühtsuse, järjepidevuse ja stabiilsuse tagamiseks. |
| --- | --- |

13.3.

Alalise komitee näol on tegemist CLARINi keskuste foorumiga, kus vahetada mõtteid ja kogemusi. Alalise komitee ülesanne on anda CLARIN ERICule ja riiklikele koordineerijatele nõu ning esitada taotlusi ja ettepanekuid teenuste ühtsuse, järjepidevuse ja stabiilsuse tagamiseks.

| 13.4. | Alalise komitee eeskirjade aluseks on direktorite nõukogu väljatöötatud eeskirjade üldvorm. Eeskirjad peab heaks kiitma direktorite nõukogu. |
| --- | --- |

13.4.

Alalise komitee eeskirjade aluseks on direktorite nõukogu väljatöötatud eeskirjade üldvorm. Eeskirjad peab heaks kiitma direktorite nõukogu.

Artikkel 14

Töörühmad

| 14.1. | Direktorite nõukogu võib luua ja laiali saata töörühmi, kes tegelevad erilist pühendumist vajavate küsimustega, millega direktorite nõukogu tegeleda ei saa. |
| --- | --- |

14.1.

Direktorite nõukogu võib luua ja laiali saata töörühmi, kes tegelevad erilist pühendumist vajavate küsimustega, millega direktorite nõukogu tegeleda ei saa.

| 14.2. | Töörühmade eeskirjade aluseks on direktorite nõukogu väljatöötatud eeskirjade üldvorm. Eeskirjad peab heaks kiitma direktorite nõukogu. |
| --- | --- |

14.2.

Töörühmade eeskirjade aluseks on direktorite nõukogu väljatöötatud eeskirjade üldvorm. Eeskirjad peab heaks kiitma direktorite nõukogu.

5.   PEATÜKK

RAHASTAMINE

Artikkel 15

Eelarvepõhimõtted ja raamatupidamine

| 15.1. | CLARIN ERICu eelarveaasta algab iga aasta 1. jaanuaril ja lõpeb 31. detsembril. |
| --- | --- |

15.1.

CLARIN ERICu eelarveaasta algab iga aasta 1. jaanuaril ja lõpeb 31. detsembril.

| 15.2. | Kõik CLARIN ERICu tulu- ja kuluartiklid peavad kajastuma igaks eelarveaastaks koostatavates kalkulatsioonides ja need kirjendatakse aastaeelarves. Aastaeelarve on kooskõlas läbipaistvuse põhimõtetega. |
| --- | --- |

15.2.

Kõik CLARIN ERICu tulu- ja kuluartiklid peavad kajastuma igaks eelarveaastaks koostatavates kalkulatsioonides ja need kirjendatakse aastaeelarves. Aastaeelarve on kooskõlas läbipaistvuse põhimõtetega.

| 15.3. | CLARIN ERICu raamatupidamisaruannetele lisatakse aruanne, mis käsitleb eelarve haldamist ja finantsjuhtimist eelarveaastal. |
| --- | --- |

15.3.

CLARIN ERICu raamatupidamisaruannetele lisatakse aruanne, mis käsitleb eelarve haldamist ja finantsjuhtimist eelarveaastal.

| 15.4. | CLARIN ERICu suhtes kohaldatakse raamatupidamisarvestuse koostamise, esitamise, auditeerimise ja avaldamise nõudeid, mis on sätestatud kohaldatavas õiguses. |
| --- | --- |

15.4.

CLARIN ERICu suhtes kohaldatakse raamatupidamisarvestuse koostamise, esitamise, auditeerimise ja avaldamise nõudeid, mis on sätestatud kohaldatavas õiguses.

| 15.5. | CLARIN ERIC tagab, et assigneeringuid kasutatakse usaldusväärse finantshalduse põhimõtete kohaselt. |
| --- | --- |

15.5.

CLARIN ERIC tagab, et assigneeringuid kasutatakse usaldusväärse finantshalduse põhimõtete kohaselt.

| 15.6. | CLARIN ERIC peab oma majandustegevuse kulude ja tulude üle eraldi raamatupidamist. |
| --- | --- |

15.6.

CLARIN ERIC peab oma majandustegevuse kulude ja tulude üle eraldi raamatupidamist.

Artikkel 16

Kohustused

| 16.1. | CLARIN ERIC vastutab oma võlgade eest. |
| --- | --- |

16.1.

CLARIN ERIC vastutab oma võlgade eest.

| 16.2. | Liikmed ei vastuta ühiselt CLARIN ERICu võlgade eest. |
| --- | --- |

16.2.

Liikmed ei vastuta ühiselt CLARIN ERICu võlgade eest.

| 16.3. | Liikmete finantsvastutus CLARIN ERICu võlgade eest piirdub iga konkreetse liikme aastapanusega, mis on sätestatud 2. lisas. |
| --- | --- |

16.3.

Liikmete finantsvastutus CLARIN ERICu võlgade eest piirdub iga konkreetse liikme aastapanusega, mis on sätestatud 2. lisas.

| 16.4. | CLARIN ERIC kindlustab ennast nõuetekohaselt CLARINi loomise ja toimimisega seotud riskide eest. |
| --- | --- |

16.4.

CLARIN ERIC kindlustab ennast nõuetekohaselt CLARINi loomise ja toimimisega seotud riskide eest.

6.   PEATÜKK

ARUANDLUS KOMISJONILE

Artikkel 17

Aruandlus komisjonile

| 17.1. | CLARIN ERIC koostab iga-aastase tegevusaruande eelkõige oma teadusliku, korraldusliku ja finantstegevuse kohta. Üldkogu peab selle aruande heaks kiitma ning edastama komisjonile ja asjaomastele ametiasutustele kuue kuu jooksul pärast vastava eelarveaasta lõppu. Kõnealune aruanne tehakse üldsusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

17.1.

CLARIN ERIC koostab iga-aastase tegevusaruande eelkõige oma teadusliku, korraldusliku ja finantstegevuse kohta. Üldkogu peab selle aruande heaks kiitma ning edastama komisjonile ja asjaomastele ametiasutustele kuue kuu jooksul pärast vastava eelarveaasta lõppu. Kõnealune aruanne tehakse üldsusele kättesaadavaks.

| 17.2. | CLARIN ERIC teatab komisjonile kõigist asjaoludest, mis ähvardavad seada tõsisesse ohtu CLARIN ERICu eesmärkide saavutamise või takistavad CLARIN ERICut määruses (EÜ) nr 723/2009 sätestatud nõuete täitmisel. |
| --- | --- |

17.2.

CLARIN ERIC teatab komisjonile kõigist asjaoludest, mis ähvardavad seada tõsisesse ohtu CLARIN ERICu eesmärkide saavutamise või takistavad CLARIN ERICut määruses (EÜ) nr 723/2009 sätestatud nõuete täitmisel.

7.   PEATÜKK

PÕHIMÕTTED

Artikkel 18

Lepingud kolmandate isikutega

| 18.1. | Kui CLARIN ERIC peab seda kasulikuks, võib ta sõlmida lepinguid kolmandate isikutega, näiteks konkreetsete asutuste, piirkondade ja liikmete hulka mittekuuluvate riikidega. |
| --- | --- |

18.1.

Kui CLARIN ERIC peab seda kasulikuks, võib ta sõlmida lepinguid kolmandate isikutega, näiteks konkreetsete asutuste, piirkondade ja liikmete hulka mittekuuluvate riikidega.

| 18.2. | Kui liikmete hulka mittekuuluva riigi asutus või muu artikli 18 lõikes 18.1 osutatud isik soovib anda oma panuse CLARIN ERICu tegevusse kas teadmiste, teenuste, keeleressursside või -tehnoloogia näol, võib CLARIN ERIC sõlmida sellise isikuga lepingu. Lepingus määratletakse konkreetne teenus/panus, mida kõnealune isik pakub, ning täpsustatakse juurdepääsuõigused, kasutustasu ja muud selle panusega seotud tingimused. Eeltingimusena peavad CLARINi andmete, vahendite ja teenuste kasutajad kuuluma autentimise ja volitamise süsteemi. |
| --- | --- |

18.2.

Kui liikmete hulka mittekuuluva riigi asutus või muu artikli 18 lõikes 18.1 osutatud isik soovib anda oma panuse CLARIN ERICu tegevusse kas teadmiste, teenuste, keeleressursside või -tehnoloogia näol, võib CLARIN ERIC sõlmida sellise isikuga lepingu. Lepingus määratletakse konkreetne teenus/panus, mida kõnealune isik pakub, ning täpsustatakse juurdepääsuõigused, kasutustasu ja muud selle panusega seotud tingimused. Eeltingimusena peavad CLARINi andmete, vahendite ja teenuste kasutajad kuuluma autentimise ja volitamise süsteemi.

Artikkel 19

Kasutajate juurdepääsu põhimõtted

| 19.1. | CLARINi liikmesriikide teadlastele ettenähtud juurdepääs CLARIN ERICu pakutavatele andmetele, vahenditele ja teenustele on avatud kõigile töötajatele ja üliõpilastele sellistes teadusasutustes nagu ülikoolid, teaduskeskused, muuseumid ja teadusraamatukogud vastavalt infosisu pakkujate antud volitustele ning CLARIN ERICu heakskiidetud autentimise alusel. |
| --- | --- |

19.1.

CLARINi liikmesriikide teadlastele ettenähtud juurdepääs CLARIN ERICu pakutavatele andmetele, vahenditele ja teenustele on avatud kõigile töötajatele ja üliõpilastele sellistes teadusasutustes nagu ülikoolid, teaduskeskused, muuseumid ja teadusraamatukogud vastavalt infosisu pakkujate antud volitustele ning CLARIN ERICu heakskiidetud autentimise alusel.

| 19.2. | Selleks, et liikmete hulka mittekuuluvate riikide teadlased saaksid kasutada CLARINi andmeid, vahendeid ja teenuseid, peab asjaomane teadusasutus maksma 2. lisas esitatud põhimõtete kohase kasutustasu ning sel juhul on kõigil selle asutuse töötajatel ja üliõpilastel juurdepääs CLARINi andmetele, vahenditele ja teenustele. Eeltingimusena peavad CLARINi andmete, vahendite ja teenuste kasutajad kuuluma autentimise ja volitamise süsteemi, mis vastab CLARINi nõuetele ja mille CLARIN ERIC on heaks kiitnud. |
| --- | --- |

19.2.

Selleks, et liikmete hulka mittekuuluvate riikide teadlased saaksid kasutada CLARINi andmeid, vahendeid ja teenuseid, peab asjaomane teadusasutus maksma 2. lisas esitatud põhimõtete kohase kasutustasu ning sel juhul on kõigil selle asutuse töötajatel ja üliõpilastel juurdepääs CLARINi andmetele, vahenditele ja teenustele. Eeltingimusena peavad CLARINi andmete, vahendite ja teenuste kasutajad kuuluma autentimise ja volitamise süsteemi, mis vastab CLARINi nõuetele ja mille CLARIN ERIC on heaks kiitnud.

| 19.3. | Muudele asutustele, tööstusettevõtjatele ja samalaadsetele konkreetset liiki kasutajatele ning üksikutele teadlastele, kes ei kuulu ühegi asutuse juurde, võib võimaldada juurdepääsu kasutustasu eest. Eeltingimusena peavad CLARINi andmete, vahendite ja teenuste kasutajad kuuluma autentimise ja volitamise süsteemi, mis vastab CLARINi nõuetele ja mille CLARIN ERIC on heaks kiitnud. |
| --- | --- |

19.3.

Muudele asutustele, tööstusettevõtjatele ja samalaadsetele konkreetset liiki kasutajatele ning üksikutele teadlastele, kes ei kuulu ühegi asutuse juurde, võib võimaldada juurdepääsu kasutustasu eest. Eeltingimusena peavad CLARINi andmete, vahendite ja teenuste kasutajad kuuluma autentimise ja volitamise süsteemi, mis vastab CLARINi nõuetele ja mille CLARIN ERIC on heaks kiitnud.

| 19.4. | Kui omanike seatud litsentsitingimused ei piira teenuste või vahendite kasutamist, võib juurdepääsu anda ka üldsusele. Lubatakse juurdepääs metaandmetele ning avatud lähtekoodiga ja avatud juurdepääsuga ressurssidele. |
| --- | --- |

19.4.

Kui omanike seatud litsentsitingimused ei piira teenuste või vahendite kasutamist, võib juurdepääsu anda ka üldsusele. Lubatakse juurdepääs metaandmetele ning avatud lähtekoodiga ja avatud juurdepääsuga ressurssidele.

| 19.5. | Ka siis, kui artikli 19 lõigete 19.1–19.4 alusel on juurdepääs lubatud, võib omaniku nõudmisel olla mõnede teenuste ja ressursside kasutamine tasuline. |
| --- | --- |

19.5.

Ka siis, kui artikli 19 lõigete 19.1–19.4 alusel on juurdepääs lubatud, võib omaniku nõudmisel olla mõnede teenuste ja ressursside kasutamine tasuline.

Artikkel 20

Teadusliku hindamise põhimõtted

| 20.1. | CLARIN ERICu eesmärk on soodustada teadustegevust ning üldiselt toetab ta võimalikult vaba juurdepääsu teaduslikele andmetele. Sellest põhimõttest sõltumata propageerib CLARIN ERIC kõrgetasemelist teadustegevust ning toetab koolituste kaudu headele tavadele toetuvat teaduskultuuri.
  Kui jõudlusega seotud probleemide tõttu tuleb piirata juurdepääsu CLARINi teadusandmetele või vahenditele ning projektide seas tuleb teha valik, hindavad projektiettepanekute teaduslikku kvaliteeti sõltumatud eksperdid; hindamise kriteeriumid ja korra kehtestab üldkogu teadusnõukogult saadud nõuannete põhjal. Kriteeriumide puhul võetakse arvesse, et teatav osa jõudlusest tuleks reserveerida täiesti uute ideede jaoks, mis ei pruugi olla saavutanud täielikku küpsust või mille teaduslikku väärtust ei ole veel laialdaselt tunnustatud. Projekte hindavad eksperdid valib välja direktorite nõukogu vastavalt hindamispõhimõtetele. |
| --- | --- |

20.1.

CLARIN ERICu eesmärk on soodustada teadustegevust ning üldiselt toetab ta võimalikult vaba juurdepääsu teaduslikele andmetele. Sellest põhimõttest sõltumata propageerib CLARIN ERIC kõrgetasemelist teadustegevust ning toetab koolituste kaudu headele tavadele toetuvat teaduskultuuri.

Kui jõudlusega seotud probleemide tõttu tuleb piirata juurdepääsu CLARINi teadusandmetele või vahenditele ning projektide seas tuleb teha valik, hindavad projektiettepanekute teaduslikku kvaliteeti sõltumatud eksperdid; hindamise kriteeriumid ja korra kehtestab üldkogu teadusnõukogult saadud nõuannete põhjal. Kriteeriumide puhul võetakse arvesse, et teatav osa jõudlusest tuleks reserveerida täiesti uute ideede jaoks, mis ei pruugi olla saavutanud täielikku küpsust või mille teaduslikku väärtust ei ole veel laialdaselt tunnustatud. Projekte hindavad eksperdid valib välja direktorite nõukogu vastavalt hindamispõhimõtetele.

| 20.2. | CLARIN ERICu tegevust ja selle tulemusi hindab teaduslik nõuandekogu vastavalt artikli 9 lõikele 9.4. |
| --- | --- |

20.2.

CLARIN ERICu tegevust ja selle tulemusi hindab teaduslik nõuandekogu vastavalt artikli 9 lõikele 9.4.

Artikkel 21

Teavituspõhimõtted

| 21.1. | CLARIN ERIC tutvustab CLARINi tegevust ning julgustab teadlasi alustama uusi ja uuendusmeelseid projekte ja kasutama CLARINit kõrghariduses. |
| --- | --- |

21.1.

CLARIN ERIC tutvustab CLARINi tegevust ning julgustab teadlasi alustama uusi ja uuendusmeelseid projekte ja kasutama CLARINit kõrghariduses.

| 21.2. | CLARIN ERIC julgustab kõiki teadlasi tegema oma teadustöö tulemused üldsusele kättesaadavaks ning soovib, et liikmesriikide teadlased avaldaksid oma töö tulemused CLARINi kaudu. |
| --- | --- |

21.2.

CLARIN ERIC julgustab kõiki teadlasi tegema oma teadustöö tulemused üldsusele kättesaadavaks ning soovib, et liikmesriikide teadlased avaldaksid oma töö tulemused CLARINi kaudu.

| 21.3. | Teavituspõhimõtetes kirjeldatakse erinevaid sihtrühmi ning CLARIN kasutab nendeni jõudmiseks eri kanaleid (veebiportaalid, uudiskirjad, seminarid, osalemine konverentsidel, artiklid ajakirjades või ajalehtedes). |
| --- | --- |

21.3.

Teavituspõhimõtetes kirjeldatakse erinevaid sihtrühmi ning CLARIN kasutab nendeni jõudmiseks eri kanaleid (veebiportaalid, uudiskirjad, seminarid, osalemine konverentsidel, artiklid ajakirjades või ajalehtedes).

Artikkel 22

Intellektuaalomandi õiguse põhimõtted

| 22.1. | CLARIN ERICu raames saavutatud tulemuste intellektuaalomandi õigused kuuluvad CLARIN ERICule ning neid haldab direktorite nõukogu. |
| --- | --- |

22.1.

CLARIN ERICu raames saavutatud tulemuste intellektuaalomandi õigused kuuluvad CLARIN ERICule ning neid haldab direktorite nõukogu.

| 22.2. | Üldiselt soositakse avatud lähtekoodi ja avatud juurdepääsu põhimõtteid. |
| --- | --- |

22.2.

Üldiselt soositakse avatud lähtekoodi ja avatud juurdepääsu põhimõtteid.

| 22.3. | CLARIN ERIC jagab teadlastele juhtnööre (sh veebisaidi kaudu) tagamaks, et teadustegevus, milles kasutatakse CLARIN ERICu kaudu kättesaadavaid materjale, toimub andmete omanike ja üksikisikute õigusi tunnustaval moel. |
| --- | --- |

22.3.

CLARIN ERIC jagab teadlastele juhtnööre (sh veebisaidi kaudu) tagamaks, et teadustegevus, milles kasutatakse CLARIN ERICu kaudu kättesaadavaid materjale, toimub andmete omanike ja üksikisikute õigusi tunnustaval moel.

| 22.4. | CLARIN ERIC tagab, et kasutajad on nõus juurdepääsu tingimustega ning andmete salvestamisel ja töötlemisel rakendatakse sobivaid turvameetmeid. |
| --- | --- |

22.4.

CLARIN ERIC tagab, et kasutajad on nõus juurdepääsu tingimustega ning andmete salvestamisel ja töötlemisel rakendatakse sobivaid turvameetmeid.

| 22.5. | CLARIN ERIC kehtestab täpse korra teadusandmete väidetavate turvalisuse ja konfidentsiaalsuse rikkumise juhtumite uurimiseks. |
| --- | --- |

22.5.

CLARIN ERIC kehtestab täpse korra teadusandmete väidetavate turvalisuse ja konfidentsiaalsuse rikkumise juhtumite uurimiseks.

Artikkel 23

Tööhõive, sealhulgas võrdsete võimaluste põhimõtted

| 23.1. | CLARIN ERIC pakub tööandjana kõigile võrdseid võimalusi. Töölepingutes järgitakse personali töölevõtva riigi õigusakte. |
| --- | --- |

23.1.

CLARIN ERIC pakub tööandjana kõigile võrdseid võimalusi. Töölepingutes järgitakse personali töölevõtva riigi õigusakte.

| 23.2. | CLARIN ERIC valib iga ülesannet täitma parima kandidaadi, olenemata tema taustast, rahvusest, usulistest põhimõtetest ja soost. |
| --- | --- |

23.2.

CLARIN ERIC valib iga ülesannet täitma parima kandidaadi, olenemata tema taustast, rahvusest, usulistest põhimõtetest ja soost.

Artikkel 24

Hankepõhimõtted ja maksuvabastused

| 24.1. | CLARIN ERICu raames koheldakse hankekandidaate ja pakkujaid võrdsetel ja mittediskrimineerivatel alustel, sõltumata sellest, kas nad asuvad Euroopa Liidus või mitte. CLARIN ERICu hankepõhimõtted võtavad arvesse läbipaistvuse, mittediskrimineerimise ja konkurentsi põhimõtteid. CLARIN on jaotunud konsortsium ja seega tegelevad hangetega osaliselt konkreetsed liikmed vastavalt oma riigi hanke-eeskirjadele ja -korrale ning osaliselt CLARIN ERIC ise. |
| --- | --- |

24.1.

CLARIN ERICu raames koheldakse hankekandidaate ja pakkujaid võrdsetel ja mittediskrimineerivatel alustel, sõltumata sellest, kas nad asuvad Euroopa Liidus või mitte. CLARIN ERICu hankepõhimõtted võtavad arvesse läbipaistvuse, mittediskrimineerimise ja konkurentsi põhimõtteid. CLARIN on jaotunud konsortsium ja seega tegelevad hangetega osaliselt konkreetsed liikmed vastavalt oma riigi hanke-eeskirjadele ja -korrale ning osaliselt CLARIN ERIC ise.

| 24.2. | CLARIN ERICu hangete eest vastutab direktorite nõukogu. Kõik hanked kuulutatakse välja CLARIN ERICu veebisaidil ning liikmete ja vaatlejate riikide territooriumitel. Kui hanke maksumus ületab 200 000 eurot, rakendab CLARIN ERIC ELi riigihankedirektiive ja neist tulenevaid riikide õigusakte. Hankelepingu sõlmimise otsus avaldatakse koos täieliku põhjendusega. Üldkogu võtab vastu rakenduseeskirjad, milles määratletakse täpselt kõik hankemenetluse ja -kriteeriumide vajalikud üksikasjad. |
| --- | --- |

24.2.

CLARIN ERICu hangete eest vastutab direktorite nõukogu. Kõik hanked kuulutatakse välja CLARIN ERICu veebisaidil ning liikmete ja vaatlejate riikide territooriumitel. Kui hanke maksumus ületab 200 000 eurot, rakendab CLARIN ERIC ELi riigihankedirektiive ja neist tulenevaid riikide õigusakte. Hankelepingu sõlmimise otsus avaldatakse koos täieliku põhjendusega. Üldkogu võtab vastu rakenduseeskirjad, milles määratletakse täpselt kõik hankemenetluse ja -kriteeriumide vajalikud üksikasjad.

| 24.3. | Liikmete ja vaatlejate hangete puhul, mis on seotud CLARINi tegevusega, võetakse nõuetekohaselt arvesse CLARIN ERICu vajadusi, tehnilisi nõudeid ja asjaomaste asutuste spetsifikatsioone. |
| --- | --- |

24.3.

Liikmete ja vaatlejate hangete puhul, mis on seotud CLARINi tegevusega, võetakse nõuetekohaselt arvesse CLARIN ERICu vajadusi, tehnilisi nõudeid ja asjaomaste asutuste spetsifikatsioone.

| 24.4. | Maksuvabastused, mis põhinevad nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (2) artikli 143 lõike 1 punktil g ja artikli 151 lõike 1 punktil b ning on kooskõlas nõukogu rakendusmääruse (EL) nr 282/2011 (3) artiklitega 50 ja 51, piirduvad selliste kaupade ja teenuste käibemaksuga, mis on ette nähtud CLARIN ERICu ametlikuks kasutamiseks, mille väärtus on suurem kui 250 eurot ja mille eest tasumise maksmise ja mille hankimisega tegeleb täies mahus CLARIN ERIC. Üksikute liikmete hangete suhtes neid vabastusi ei kohaldata. Täiendavaid piiranguid ei kohaldata. |
| --- | --- |

24.4.

Maksuvabastused, mis põhinevad nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (2) artikli 143 lõike 1 punktil g ja artikli 151 lõike 1 punktil b ning on kooskõlas nõukogu rakendusmääruse (EL) nr 282/2011 (3) artiklitega 50 ja 51, piirduvad selliste kaupade ja teenuste käibemaksuga, mis on ette nähtud CLARIN ERICu ametlikuks kasutamiseks, mille väärtus on suurem kui 250 eurot ja mille eest tasumise maksmise ja mille hankimisega tegeleb täies mahus CLARIN ERIC. Üksikute liikmete hangete suhtes neid vabastusi ei kohaldata. Täiendavaid piiranguid ei kohaldata.

Artikkel 25

Andmetega seotud põhimõtted

| 25.1. | Üldiselt soosib CLARIN ERIC avatud lähtekoodi ja avatud juurdepääsu põhimõtteid, kuid kehtivaid litsentse tuleb austada. |
| --- | --- |

25.1.

Üldiselt soosib CLARIN ERIC avatud lähtekoodi ja avatud juurdepääsu põhimõtteid, kuid kehtivaid litsentse tuleb austada.

| 25.2. | CLARIN ERIC teeb kõik keeleressursid ja -vahendid avalikult nähtavaks tuumsete metaandmete kirjelduste kaudu. |
| --- | --- |

25.2.

CLARIN ERIC teeb kõik keeleressursid ja -vahendid avalikult nähtavaks tuumsete metaandmete kirjelduste kaudu.

8.   PEATÜKK

KESTUS, TEGEVUSE LÕPETAMINE, VAIDLUSED, LOOMISSÄTTED

Artikkel 26

Kestus

| 26.1. | CLARIN ERIC luuakse määramata ajaks. |
| --- | --- |

26.1.

CLARIN ERIC luuakse määramata ajaks.

Artikkel 27

Tegevuse lõpetamine

| 27.1. | CLARIN ERICu tegevus lõpetatakse üldkogu otsusega vastavalt artikli 8 lõigetele 8.2 ja 8.8. |
| --- | --- |

27.1.

CLARIN ERICu tegevus lõpetatakse üldkogu otsusega vastavalt artikli 8 lõigetele 8.2 ja 8.8.

| 27.2. | Pärast seda, kui on vastu võetud otsus CLARIN ERICu tegevuse lõpetamise kohta, teatab CLARIN ERIC sellest otsusest viivitamata ja igal juhul hiljemalt kümne päeva jooksul Euroopa Komisjonile. |
| --- | --- |

27.2.

Pärast seda, kui on vastu võetud otsus CLARIN ERICu tegevuse lõpetamise kohta, teatab CLARIN ERIC sellest otsusest viivitamata ja igal juhul hiljemalt kümne päeva jooksul Euroopa Komisjonile.

| 27.3. | Pärast CLARIN ERICu võlgade tasumist järelejäänud varad jagatakse liikmete vahel proportsionaalselt nende akumuleerunud aastapanusele CLARIN ERICu tegevusse, mis on sätestatud 2. lisas. Vastavalt artikli 16 lõikele 16.3 jaotatakse kohustused, mis jäävad järele pärast CLARIN ERICu varade tasaarvestamist, liikmete vahel proportsionaalselt nende akumuleerunud aastapanusele CLARIN ERICu tegevusse, mis on sätestatud 2. lisas. |
| --- | --- |

27.3.

Pärast CLARIN ERICu võlgade tasumist järelejäänud varad jagatakse liikmete vahel proportsionaalselt nende akumuleerunud aastapanusele CLARIN ERICu tegevusse, mis on sätestatud 2. lisas. Vastavalt artikli 16 lõikele 16.3 jaotatakse kohustused, mis jäävad järele pärast CLARIN ERICu varade tasaarvestamist, liikmete vahel proportsionaalselt nende akumuleerunud aastapanusele CLARIN ERICu tegevusse, mis on sätestatud 2. lisas.

| 27.4. | CLARIN ERIC teatab komisjonile tegevuse lõpetamise protsessi lõpuleviimisest viivitamata ja igal juhul 10 päeva jooksul. |
| --- | --- |

27.4.

CLARIN ERIC teatab komisjonile tegevuse lõpetamise protsessi lõpuleviimisest viivitamata ja igal juhul 10 päeva jooksul.

| 27.5. | CLARIN ERIC lakkab eksisteerimast päeval, mil Euroopa Komisjon avaldab sellekohase teabe Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

27.5.

CLARIN ERIC lakkab eksisteerimast päeval, mil Euroopa Komisjon avaldab sellekohase teabe Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 28

Kohaldatav õigus

| 28.1. | CLARIN ERICu tegevuse suhtes kohaldatakse järgmisi õigusnorme järgmises järjestuses:






  (a) | Euroopa Liidu õigus, eelkõige määrus (EÜ) nr 723/2009; |
| --- | --- | --- |

28.1.

CLARIN ERICu tegevuse suhtes kohaldatakse järgmisi õigusnorme järgmises järjestuses:

(a)

Euroopa Liidu õigus, eelkõige määrus (EÜ) nr 723/2009;

| (b) | Madalmaade õigus, kui ELi õigus ei reguleeri asjaomast küsimust (või reguleerib seda vaid osaliselt); |
| --- | --- |

(b)

Madalmaade õigus, kui ELi õigus ei reguleeri asjaomast küsimust (või reguleerib seda vaid osaliselt);

| (c) | käesolev põhikiri. |
| --- | --- |

(c)

käesolev põhikiri.

Artikkel 29

Vaidlused

| 29.1. | Euroopa Liidu Kohus on pädev lahendama CLARIN ERICut käsitlevaid vaidlusi liikmete vahel, liikmete ja CLARIN ERICu vahel ning kõiki selliseid vaidlusi, kus EL on osaline. |
| --- | --- |

29.1.

Euroopa Liidu Kohus on pädev lahendama CLARIN ERICut käsitlevaid vaidlusi liikmete vahel, liikmete ja CLARIN ERICu vahel ning kõiki selliseid vaidlusi, kus EL on osaline.

| 29.2. | CLARIN ERICu ja kolmandate isikute vaheliste vaidluste suhtes kohaldatakse kohtualluvust käsitlevaid ELi õigusakte. ELi õigusega reguleerimata juhtudel määratakse sellise vaidluse lahendamisel kohaldatav õigus kindlaks Madalmaade õiguse põhjal. |
| --- | --- |

29.2.

CLARIN ERICu ja kolmandate isikute vaheliste vaidluste suhtes kohaldatakse kohtualluvust käsitlevaid ELi õigusakte. ELi õigusega reguleerimata juhtudel määratakse sellise vaidluse lahendamisel kohaldatav õigus kindlaks Madalmaade õiguse põhjal.

Artikkel 30

Põhikirja kättesaadavus

| 30.1. | Käesoleva põhikirja kehtiv versioon on alati üldsusele kätte saadav CLARIN ERICu veebisaidil ja põhikirjajärgses asukohas. |
| --- | --- |

30.1.

Käesoleva põhikirja kehtiv versioon on alati üldsusele kätte saadav CLARIN ERICu veebisaidil ja põhikirjajärgses asukohas.

Artikkel 31

Loomissätted

| 31.1. | Asukohariik kutsub üldkogu moodustamiseks kokku kohtumise nii pea kui võimalik, kuid hiljemalt 45 kalendripäeva jooksul pärast seda, kui jõustub komisjoni otsus CLARIN ERICu loomise kohta. |
| --- | --- |

31.1.

Asukohariik kutsub üldkogu moodustamiseks kokku kohtumise nii pea kui võimalik, kuid hiljemalt 45 kalendripäeva jooksul pärast seda, kui jõustub komisjoni otsus CLARIN ERICu loomise kohta.

| 31.2. | Asukohariik teatab asutajaliikmetele, kui enne moodustamiskohtumist peaks olema CLARIN ERICu nimel vaja teha konkreetseid kiireloomulisi õigustoiminguid. Kui asutajaliige ei esita vastuväiteid viie tööpäeva jooksul pärast teatamist, teostab asukohariigi poolt nõuetekohaselt volitatud isik need õigustoimingud. |
| --- | --- |

31.2.

Asukohariik teatab asutajaliikmetele, kui enne moodustamiskohtumist peaks olema CLARIN ERICu nimel vaja teha konkreetseid kiireloomulisi õigustoiminguid. Kui asutajaliige ei esita vastuväiteid viie tööpäeva jooksul pärast teatamist, teostab asukohariigi poolt nõuetekohaselt volitatud isik need õigustoimingud.

1. Lisa

LIIKMETE JA VAATLEJATE NIMEKIRI

Käesolevas lisas on loetletud liikmed ja vaatlejad ning neid esindavad üksused.

Viimati uuendatud: 20. septembril 2010

Liikmed

| Riik või valitsustevaheline organisatsioon | Esindav üksus |
| --- | --- |
| Austria Vabariik | Austria Teadus- ja Uurimistegevuse Riigiministeerium (BMWF - Bundesministerium für Wissenschaft und Forschungi) |
| Bulgaaria Vabariik | Haridus-, Noorsootöö- ja Teadusministeerium |
| Tšehhi Vabariik | Haridus-, Noorsootöö- ja Spordiministeerium |
| Taani Kuningriik | Taani Teaduse, Tehnoloogia ja Innovatsiooni Agentuur |
| Hollandi Keele Ühendus | Peasekretär |
| Eesti Vabariik. | Haridus- ja Teadusministeerium |
| Saksamaa Liitvabariik | Saksamaa Hariduse ja Teaduse Riigiministeerium (BMBF - Bundesministerium für Bildung und Forschung) |
| Madalmaade Kuningriik | Madalmaade Teadusuuringute Organisatsioon (NWO – Nederlandse Organisatie voor Wetenschappelijk Onderzoek) |
| Poola Vabariik | |

Riik või valitsustevaheline organisatsioon

Esindav üksus

Austria Vabariik

Austria Teadus- ja Uurimistegevuse Riigiministeerium (BMWF - Bundesministerium für Wissenschaft und Forschungi)

Bulgaaria Vabariik

Haridus-, Noorsootöö- ja Teadusministeerium

Tšehhi Vabariik

Haridus-, Noorsootöö- ja Spordiministeerium

Taani Kuningriik

Taani Teaduse, Tehnoloogia ja Innovatsiooni Agentuur

Hollandi Keele Ühendus

Peasekretär

Eesti Vabariik.

Haridus- ja Teadusministeerium

Saksamaa Liitvabariik

Saksamaa Hariduse ja Teaduse Riigiministeerium (BMBF - Bundesministerium für Bildung und Forschung)

Madalmaade Kuningriik

Madalmaade Teadusuuringute Organisatsioon (NWO – Nederlandse Organisatie voor Wetenschappelijk Onderzoek)

Poola Vabariik

Vaatlejad

| Riik või valitsustevaheline organisatsioon | Esindav üksus |
| --- | --- |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |

Riik või valitsustevaheline organisatsioon

Esindav üksus

2. Lisa

AASTAMAKS

Põhimõtted

Esimese viie aasta jooksul arvutatakse liikmete, vaatlejate ja liikmete hulka mittekuuluvate riikide CLARIN ERICuga liituda soovivate asutuste iga-aastased rahalised panused lähtuvalt allpool kirjeldatud põhimõtetest. Ühtlasi võib üldkogu sõlmida eraldi koostöölepinguid kolmandate isikutega. Edaspidi kasutatav arvutusmetoodika pannakse paika enne esimese viie aasta möödumist.

Põhimõtted on järgmised:

| (a) | Esialgse eesmärgi kohaselt peaks eelarve olema 1 000 000 eurot aastas ning see eeldab, et CLARINi ettevalmistava etapi konsortsiumis esindatud 26 riigist osaleb kaks kolmandikku. Kui liitujaid on rohkem, võib üldkogu otsustada vähendada makseid või laiendada tegevust; |
| --- | --- |

(a)

Esialgse eesmärgi kohaselt peaks eelarve olema 1 000 000 eurot aastas ning see eeldab, et CLARINi ettevalmistava etapi konsortsiumis esindatud 26 riigist osaleb kaks kolmandikku. Kui liitujaid on rohkem, võib üldkogu otsustada vähendada makseid või laiendada tegevust;

| (b) | Madalmaade kui asukohariigi osamakse esimesel aastal on 250 000 eurot; |
| --- | --- |

(b)

Madalmaade kui asukohariigi osamakse esimesel aastal on 250 000 eurot;

| (c) | teiste liikmete maksimaalne osamakse esimesel aastal on 200 000 eurot; |
| --- | --- |

(c)

teiste liikmete maksimaalne osamakse esimesel aastal on 200 000 eurot;

| (d) | liikme minimaalne osamakse esimesel aastal on 11 800 eurot; |
| --- | --- |

(d)

liikme minimaalne osamakse esimesel aastal on 11 800 eurot;

| (e) | iga liikme osamakse määratakse kindlaks viieks aastaks ning see kasvab aastas 2 %, et katta inflatsioon ja kulude suurenemine. Iga liikme täpse osamakse summa on sätestatud allpool esitatud tabelis; |
| --- | --- |

(e)

iga liikme osamakse määratakse kindlaks viieks aastaks ning see kasvab aastas 2 %, et katta inflatsioon ja kulude suurenemine. Iga liikme täpse osamakse summa on sätestatud allpool esitatud tabelis;

| (f) | järgmistel aastatel liitujad tasuvad selleks aastaks kinnitatud indekseeritud osamakse; |
| --- | --- |

(f)

järgmistel aastatel liitujad tasuvad selleks aastaks kinnitatud indekseeritud osamakse;

| (g) | vaatlejad tasuvad väikseima indekseeritud osamakse vastavalt allpool esitatud tabelile; |
| --- | --- |

(g)

vaatlejad tasuvad väikseima indekseeritud osamakse vastavalt allpool esitatud tabelile;

| (h) | liikmete hulka mittekuuluvate riikide konkreetsed asutused tasuvad väikseima indekseeritud osamakse vastavalt allpool esitatud tabelile; |
| --- | --- |

(h)

liikmete hulka mittekuuluvate riikide konkreetsed asutused tasuvad väikseima indekseeritud osamakse vastavalt allpool esitatud tabelile;

| (i) | Hollandi Keele Ühenduse osamakse on 28 600 eurot, mis põhineb Flandria osal liidu sisemajanduse koguproduktist (sellest tuleb 23 600 eurot), millele omakorda lisandub 5 000 eurot konkreetselt Hollandi Keele Ühenduse kui rahvusvahelise organisatsiooni panusena; |
| --- | --- |

(i)

Hollandi Keele Ühenduse osamakse on 28 600 eurot, mis põhineb Flandria osal liidu sisemajanduse koguproduktist (sellest tuleb 23 600 eurot), millele omakorda lisandub 5 000 eurot konkreetselt Hollandi Keele Ühenduse kui rahvusvahelise organisatsiooni panusena;

| (j) | aasta jooksul liituvate üksuste osamakse on proportsionaalne sellega, mitu kuud on kõnealusest aastast veel jäänud, ning arvestust alustatakse liitumiskuu esimesest päevast; |
| --- | --- |

(j)

aasta jooksul liituvate üksuste osamakse on proportsionaalne sellega, mitu kuud on kõnealusest aastast veel jäänud, ning arvestust alustatakse liitumiskuu esimesest päevast;

| (k) | osamaksed põhinevad sellel, kui suure osa ELi 2010 SKPst (Eurostati andmete kohaselt) moodustas konkreetse riigi sama aasta SKP, vastavalt allpool esitatud valemile. |
| --- | --- |

(k)

osamaksed põhinevad sellel, kui suure osa ELi 2010 SKPst (Eurostati andmete kohaselt) moodustas konkreetse riigi sama aasta SKP, vastavalt allpool esitatud valemile.

Protsent ELi SKPst ümardatakse lähima täisarvuni (kõik viiest väiksemad täisarvud ümardatakse ülespoole ja kõik viiest suuremad allapoole) ning korrutatakse väikseima osamaksega vastavalt järgmisele tabelile.

| % ELi SKPst | ümardatud | Osamakse eurodes |
| --- | --- | --- |
| ≤ 1 | 1 | 11 800 |
| > 1 ja ≤ 2 | 2 | 23 600 |
| > 2 ja ≤ 3 | 3 | 35 400 |
| > 3 ja ≤ 4 | 4 | 47 200 |
| > 5 ja ≤ 6 | 5 | 59 000 |
| > 6 ja ≤ 7 | 6 | 70 800 |
| jne | ... | ... |
| ≥ 16 ja < 17 | 16 | 188 800 |
| ≥ 17 | puudub | 200 000 |

% ELi SKPst

ümardatud

Osamakse eurodes

≤ 1

1

11 800

> 1 ja ≤ 2

2

23 600

> 2 ja ≤ 3

3

35 400

> 3 ja ≤ 4

4

47 200

> 5 ja ≤ 6

5

59 000

> 6 ja ≤ 7

6

70 800

jne

...

...

≥ 16 ja < 17

16

188 800

≥ 17

puudub

200 000

Nende liikmete aastamaksu, kes esialgu ei seo ennast konsortsiumiga viieks aastaks, suurendatakse 25 % võrra, kuni nad ei ole ennast sidunud kogu ülejäänud perioodiks. Kui selline liige seob ennast konsortsiumiga viie aasta ülejäänud osaks või kui ta on konsortsiumi liige viis aastat, tagatakse, et liige ei maksa kokku rohkem kui nende viie aasta tavapärased aastamaksud.

Järgmine tabel ja selle kogusummad arvestavad 33 võimaliku liikmega Euroopast.

Arvutuste tulemused end konsortsiumiga viieks aastaks sidunud liikmete puhul

| (võimalik)
  liige | % SKPst
  EL 2010 | Alus: osamakse | aastane kasv 2 % | summa |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2012–16 |
| Island | 0,10 | 11 800 | 11 800 | 12 036 | 12 277 | 12 522 | 12 773 | 61 408 |
| Küpros | 0,10 | 11 800 | 11 800 | 12 036 | 12 277 | 12 522 | 12 773 | 61 408 |
| Eesti | 0,10 | 11 800 | 11 800 | 12 036 | 12 277 | 12 522 | 12 773 | 61 408 |
| Malta | 0,10 | 11 800 | 11 800 | 12 036 | 12 277 | 12 522 | 12 773 | 61 408 |
| Läti | 0,10 | 11 800 | 11 800 | 12 036 | 12 277 | 12 522 | 12 773 | 61 408 |
| Leedu | 0,20 | 11 800 | 11 800 | 12 036 | 12 277 | 12 522 | 12 773 | 61 408 |
| Bulgaaria | 0,30 | 11 800 | 11 800 | 12 036 | 12 277 | 12 522 | 12 773 | 61 408 |
| Luksemburg | 0,30 | 11 800 | 11 800 | 12 036 | 12 277 | 12 522 | 12 773 | 61 408 |
| Sloveenia | 0,30 | 11 800 | 11 800 | 12 036 | 12 277 | 12 522 | 12 773 | 61 408 |
| Horvaatia | 0,40 | 11 800 | 11 800 | 12 036 | 12 277 | 12 522 | 12 773 | 61 408 |
| Slovakkia | 0,50 | 11 800 | 11 800 | 12 036 | 12 277 | 12 522 | 12 773 | 61 408 |
| Ungari | 0,80 | 11 800 | 11 800 | 12 036 | 12 277 | 12 522 | 12 773 | 61 408 |
| Rumeenia | 1,00 | 11 800 | 11 800 | 12 036 | 12 277 | 12 522 | 12 773 | 61 408 |
| Tšehhi | 1,20 | 23 600 | 23 600 | 24 072 | 24 553 | 25 045 | 25 545 | 122 815 |
| Iirimaa | 1,30 | 23 600 | 23 600 | 24 072 | 24 553 | 25 045 | 25 545 | 122 815 |
| Portugal | 1,40 | 23 600 | 23 600 | 24 072 | 24 553 | 25 045 | 25 545 | 122 815 |
| Soome | 1,50 | 23 600 | 23 600 | 24 072 | 24 553 | 25 045 | 25 545 | 122 815 |
| HKÜ/Flandria | 1,68 | 28 600 | 28 600 | 29 172 | 29 755 | 30 351 | 30 958 | 148 836 |
| Taani | 1,90 | 23 600 | 23 600 | 24 072 | 24 553 | 25 045 | 25 545 | 122 815 |
| Kreeka | 1,90 | 23 600 | 23 600 | 24 072 | 24 553 | 25 045 | 25 545 | 122 815 |
| Austria | 2,30 | 35 400 | 35 400 | 36 108 | 36 830 | 37 567 | 38 318 | 184 223 |
| Norra | 2,60 | 35 400 | 35 400 | 36 108 | 36 830 | 37 567 | 38 318 | 184 223 |
| Belgia | 2,90 | 35 400 | 35 400 | 36 108 | 36 830 | 37 567 | 38 318 | 184 223 |
| Rootsi | 2,90 | 35 400 | 35 400 | 36 108 | 36 830 | 37 567 | 38 318 | 184 223 |
| Poola | 2,90 | 35 400 | 35 400 | 36 108 | 36 830 | 37 567 | 38 318 | 184 223 |
| Šveits | 3,30 | 35 400 | 35 400 | 36 108 | 36 830 | 37 567 | 38 318 | 184 223 |
| Türgi | 4,70 | 59 000 | 59 000 | 60 180 | 61 384 | 62 611 | 63 863 | 307 038 |
| Madalmaad | 4,80 | 250 000 | 250 000 | 255 000 | 260 100 | 265 302 | 270 608 | 1 301 010 |
| Hispaania | 8,70 | 94 400 | 94 400 | 96 288 | 98 214 | 100 178 | 102 182 | 491 261 |
| Itaalia | 12,80 | 141 600 | 141 600 | 144 432 | 147 321 | 150 267 | 153 272 | 736 892 |
| Ühendkuningriik | 14,00 | 165 200 | 165 200 | 168 504 | 171 874 | 175 312 | 178 818 | 859 707 |
| Prantsusmaa | 16,10 | 188 800 | 188 800 | 192 576 | 196 428 | 200 356 | 204 363 | 982 523 |
| Saksamaa | 20,60 | 200 000 | 200 000 | 204 000 | 208 080 | 212 242 | 216 486 | 1 040 808 |
| KOKKU | 1 635 000 | 1 635 000 | 1 667 700 | 1 701 054 | 1 735 075 | 1 769 777 | 8 508 606 |

(võimalik)

liige

% SKPst

EL 2010

Alus: osamakse

aastane kasv 2 %

summa

2012

2013

2014

2015

2016

2012–16

Island

0,10

11 800

11 800

12 036

12 277

12 522

12 773

61 408

Küpros

0,10

11 800

11 800

12 036

12 277

12 522

12 773

61 408

Eesti

0,10

11 800

11 800

12 036

12 277

12 522

12 773

61 408

Malta

0,10

11 800

11 800

12 036

12 277

12 522

12 773

61 408

Läti

0,10

11 800

11 800

12 036

12 277

12 522

12 773

61 408

Leedu

0,20

11 800

11 800

12 036

12 277

12 522

12 773

61 408

Bulgaaria

0,30

11 800

11 800

12 036

12 277

12 522

12 773

61 408

Luksemburg

0,30

11 800

11 800

12 036

12 277

12 522

12 773

61 408

Sloveenia

0,30

11 800

11 800

12 036

12 277

12 522

12 773

61 408

Horvaatia

0,40

11 800

11 800

12 036

12 277

12 522

12 773

61 408

Slovakkia

0,50

11 800

11 800

12 036

12 277

12 522

12 773

61 408

Ungari

0,80

11 800

11 800

12 036

12 277

12 522

12 773

61 408

Rumeenia

1,00

11 800

11 800

12 036

12 277

12 522

12 773

61 408

Tšehhi

1,20

23 600

23 600

24 072

24 553

25 045

25 545

122 815

Iirimaa

1,30

23 600

23 600

24 072

24 553

25 045

25 545

122 815

Portugal

1,40

23 600

23 600

24 072

24 553

25 045

25 545

122 815

Soome

1,50

23 600

23 600

24 072

24 553

25 045

25 545

122 815

HKÜ/Flandria

1,68

28 600

28 600

29 172

29 755

30 351

30 958

148 836

Taani

1,90

23 600

23 600

24 072

24 553

25 045

25 545

122 815

Kreeka

1,90

23 600

23 600

24 072

24 553

25 045

25 545

122 815

Austria

2,30

35 400

35 400

36 108

36 830

37 567

38 318

184 223

Norra

2,60

35 400

35 400

36 108

36 830

37 567

38 318

184 223

Belgia

2,90

35 400

35 400

36 108

36 830

37 567

38 318

184 223

Rootsi

2,90

35 400

35 400

36 108

36 830

37 567

38 318

184 223

Poola

2,90

35 400

35 400

36 108

36 830

37 567

38 318

184 223

Šveits

3,30

35 400

35 400

36 108

36 830

37 567

38 318

184 223

Türgi

4,70

59 000

59 000

60 180

61 384

62 611

63 863

307 038

Madalmaad

4,80

250 000

250 000

255 000

260 100

265 302

270 608

1 301 010

Hispaania

8,70

94 400

94 400

96 288

98 214

100 178

102 182

491 261

Itaalia

12,80

141 600

141 600

144 432

147 321

150 267

153 272

736 892

Ühendkuningriik

14,00

165 200

165 200

168 504

171 874

175 312

178 818

859 707

Prantsusmaa

16,10

188 800

188 800

192 576

196 428

200 356

204 363

982 523

Saksamaa

20,60

200 000

200 000

204 000

208 080

212 242

216 486

1 040 808

KOKKU

1 635 000

1 635 000

1 667 700

1 701 054

1 735 075

1 769 777

8 508 606

---

(1)  „Ei ole seotud” tähendab, et neil ei ole huvide konflikti.

1

(2)  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1–118.

2

(3)  ELT L 77, 23.3.2011, lk 1–22.

3

---

| 3.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 64/29 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 64/29

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

1. märts 2012,

kodusigade sperma impordi kohta liitu

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 1148 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2012/137/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/429/EMÜ (millega sätestatakse kodusigade sperma ühendusesisese kaubanduse ja impordi korral kohaldatavad loomatervishoiunõuded), (1) eriti selle artikli 7 lõiget 1, artikli 9 lõikeid 2 ja 3 ning artikli 10 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivis 90/429/EMÜ on sätestatud kodusigade sperma liidusisese kaubanduse ning kolmandatest riikidest importimise suhtes kohaldatavad loomatervishoiu nõuded. Direktiiviga on ette nähtud, et liikmesriik võib lubada importida spermat üksnes nendest kolmandatest riikidest, mis on kantud direktiivis sätestatud korras koostatud loetellu ning spermasaadetisega peab olema kaasas veterinaarsertifikaat, mille näidis peab vastama nimetatud direktiivi kohaselt koostatud näidisele. Veterinaarsertifikaadiga tuleb kinnitada, et sperma pärineb heakskiidetud seemendusjaamadest, mis tagavad kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 1 sätestatud nõuete täitmise. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivis 90/429/EMÜ on sätestatud kodusigade sperma liidusisese kaubanduse ning kolmandatest riikidest importimise suhtes kohaldatavad loomatervishoiu nõuded. Direktiiviga on ette nähtud, et liikmesriik võib lubada importida spermat üksnes nendest kolmandatest riikidest, mis on kantud direktiivis sätestatud korras koostatud loetellu ning spermasaadetisega peab olema kaasas veterinaarsertifikaat, mille näidis peab vastama nimetatud direktiivi kohaselt koostatud näidisele. Veterinaarsertifikaadiga tuleb kinnitada, et sperma pärineb heakskiidetud seemendusjaamadest, mis tagavad kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 1 sätestatud nõuete täitmise.

| (2) | Komisjoni 30. novembri 2009. aasta otsuses 2009/893/EÜ (kodusigade sperma impordi kohta ühendusse kolmandate riikide ja seemendusjaamade loetelude ning sertifitseerimisega seotud nõuete osas) (2) on esitatud selliste kolmandate riikide loetelu, kust liikmesriigid peavad lubama sperma importi. Nimetatud loetelu on koostatud kõnealuste kolmandate riikide loomade tervisliku seisundi alusel. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 30. novembri 2009. aasta otsuses 2009/893/EÜ (kodusigade sperma impordi kohta ühendusse kolmandate riikide ja seemendusjaamade loetelude ning sertifitseerimisega seotud nõuete osas) (2) on esitatud selliste kolmandate riikide loetelu, kust liikmesriigid peavad lubama sperma importi. Nimetatud loetelu on koostatud kõnealuste kolmandate riikide loomade tervisliku seisundi alusel.

| (3) | Direktiivis 90/429/EMÜ, mida on muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 176/2012, (3) on sätestatud doonorsigade ja sperma loomatervishoiunõuded, mida on uuendatud brutselloosi ja Aujeszky haiguse osas. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivis 90/429/EMÜ, mida on muudetud komisjoni rakendusmäärusega (EL) nr 176/2012, (3) on sätestatud doonorsigade ja sperma loomatervishoiunõuded, mida on uuendatud brutselloosi ja Aujeszky haiguse osas.

| (4) | Nõukogu 27. juuni 2002. aasta direktiiviga 2002/60/EÜ (millega kehtestatakse erisätted sigade aafrika katku tõrjeks ja muudetakse direktiivi 92/119/EMÜ seoses Tescheni haiguse ja sigade aafrika katkuga) (4) jäeti Tescheni haigus (sigade nakkav halvatus) välja nõukogu 17. detsembri 1992. aasta direktiivi 92/119/EMÜ (millega seatakse sisse üldised ühenduse meetmed teatavate loomahaiguste tõrjeks ja konkreetsed meetmed seoses sigade vesikulaarhaigusega) (5) I lisa haiguste loetelust ning seejärel komisjoni 30. juuli 2008. aasta otsusega 2008/650/EÜ (millega muudetakse nõukogu direktiivi 82/894/EMÜ ühendusesisese loomahaigustest teatamise kohta, lisades teatamiskohustuslike loomahaiguste loetellu teatavad haigused ning jättes sellest loetelust välja sigade nakkava halvatuse) (6) jäeti see haigus välja liidu teatamiskohustuslike loomahaiguste loetelust. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu 27. juuni 2002. aasta direktiiviga 2002/60/EÜ (millega kehtestatakse erisätted sigade aafrika katku tõrjeks ja muudetakse direktiivi 92/119/EMÜ seoses Tescheni haiguse ja sigade aafrika katkuga) (4) jäeti Tescheni haigus (sigade nakkav halvatus) välja nõukogu 17. detsembri 1992. aasta direktiivi 92/119/EMÜ (millega seatakse sisse üldised ühenduse meetmed teatavate loomahaiguste tõrjeks ja konkreetsed meetmed seoses sigade vesikulaarhaigusega) (5) I lisa haiguste loetelust ning seejärel komisjoni 30. juuli 2008. aasta otsusega 2008/650/EÜ (millega muudetakse nõukogu direktiivi 82/894/EMÜ ühendusesisese loomahaigustest teatamise kohta, lisades teatamiskohustuslike loomahaiguste loetellu teatavad haigused ning jättes sellest loetelust välja sigade nakkava halvatuse) (6) jäeti see haigus välja liidu teatamiskohustuslike loomahaiguste loetelust.

| (5) | Kodusigade sperma liitu importimiseks tuleb ühtlustada teatavaid loomatervishoiunõudeid ka Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade tervishoiu eeskirjaga, eelkõige selles osas, kas riik on vaba sigade vesikulaarhaigusest ning kas seemendusjaamad on vabad tuberkuloosist ja marutaudist. |
| --- | --- |

(5)

Kodusigade sperma liitu importimiseks tuleb ühtlustada teatavaid loomatervishoiunõudeid ka Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade tervishoiu eeskirjaga, eelkõige selles osas, kas riik on vaba sigade vesikulaarhaigusest ning kas seemendusjaamad on vabad tuberkuloosist ja marutaudist.

| (6) | Seega tuleb otsuse 2009/893/EÜ II lisa 1. osas sätestatud veterinaarsertifikaadi näidist muuta, et võtta arvesse nimetatud muudatusi direktiivis 90/429/EMÜ ja jätta välja kõik viited Tescheni haigusele (sigade nakkav halvatus), sigade vesikulaarhaigusest vabadele riikidele ning tuberkuloosist ja marutaudist vabadele seemendusjaamadele. |
| --- | --- |

(6)

Seega tuleb otsuse 2009/893/EÜ II lisa 1. osas sätestatud veterinaarsertifikaadi näidist muuta, et võtta arvesse nimetatud muudatusi direktiivis 90/429/EMÜ ja jätta välja kõik viited Tescheni haigusele (sigade nakkav halvatus), sigade vesikulaarhaigusest vabadele riikidele ning tuberkuloosist ja marutaudist vabadele seemendusjaamadele.

| (7) | Liidu ja teatavate kolmandate riikide vahel on sõlmitud kahepoolseid lepinguid seoses eritingimustega kodusigade sperma impordi kohta liitu. Seega, kui kahepoolsetes lepingutes on sätestatud eritingimused ja veterinaarsertifikaatide näidised, tuleks kohaldada selliseid tingimusi ja näidiseid käesolevas otsuses sätestatud nõuete ja näidiste asemel. |
| --- | --- |

(7)

Liidu ja teatavate kolmandate riikide vahel on sõlmitud kahepoolseid lepinguid seoses eritingimustega kodusigade sperma impordi kohta liitu. Seega, kui kahepoolsetes lepingutes on sätestatud eritingimused ja veterinaarsertifikaatide näidised, tuleks kohaldada selliseid tingimusi ja näidiseid käesolevas otsuses sätestatud nõuete ja näidiste asemel.

| (8) | Šveits on selline kolmas riik, kus loomatervishoiuseisund vastab liikmesriikide loomatervishoiuseisundile. Seega on asjakohane kasutada Šveitsis kogutud ja sealt liitu imporditud kodusigade sperma puhul veterinaarsertifikaati, mis on koostatud vastavalt direktiivi 90/429/EMÜ D lisas sellise sperma liidusisese kaubanduse jaoks sätestatud näidisele, koos muudatustega, mis on sätestatud nõukogu ja komisjoni (teadus- ja tehnikakoostöö kokkuleppe osas) 4. aprilli 2002. aasta otsusega 2002/309/EÜ, Euratom (seitsme kokkuleppe sõlmimise kohta Šveitsi Konföderatsiooniga) (7) heaks kiidetud Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppe 11. lisa 2. liite VIII peatüki B osa punktis 3. |
| --- | --- |

(8)

Šveits on selline kolmas riik, kus loomatervishoiuseisund vastab liikmesriikide loomatervishoiuseisundile. Seega on asjakohane kasutada Šveitsis kogutud ja sealt liitu imporditud kodusigade sperma puhul veterinaarsertifikaati, mis on koostatud vastavalt direktiivi 90/429/EMÜ D lisas sellise sperma liidusisese kaubanduse jaoks sätestatud näidisele, koos muudatustega, mis on sätestatud nõukogu ja komisjoni (teadus- ja tehnikakoostöö kokkuleppe osas) 4. aprilli 2002. aasta otsusega 2002/309/EÜ, Euratom (seitsme kokkuleppe sõlmimise kohta Šveitsi Konföderatsiooniga) (7) heaks kiidetud Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppe 11. lisa 2. liite VIII peatüki B osa punktis 3.

| (9) | Liidu õigusaktide selguse ja järjepidevuse huvides tuleks otsus 2009/893/EÜ kehtetuks tunnistada ja asendada käesoleva otsusega. |
| --- | --- |

(9)

Liidu õigusaktide selguse ja järjepidevuse huvides tuleks otsus 2009/893/EÜ kehtetuks tunnistada ja asendada käesoleva otsusega.

| (10) | Et vältida häireid kaubanduses, tuleks üleminekuperioodil lubada kasutada otsuse 2009/893/EÜ kohaselt väljastatud veterinaarsertifikaate. |
| --- | --- |

(10)

Et vältida häireid kaubanduses, tuleks üleminekuperioodil lubada kasutada otsuse 2009/893/EÜ kohaselt väljastatud veterinaarsertifikaate.

| (11) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva otsusega kehtestatakse selliste kolmandate riikide või nende osade nimekiri, millest liikmesriigid lubavad importida liitu kodusigade spermat.

Samuti sätestatakse sperma liitu importimise sertifitseerimisnõuded.

Artikkel 2

Sperma importimine

1.   Liikmesriigid lubavad importida järgmistele tingimustele vastavat spermat:

| a) | sperma on pärit I lisa loetelus nimetatud kolmandast riigist või selle osast; |
| --- | --- |

a)

sperma on pärit I lisa loetelus nimetatud kolmandast riigist või selle osast;

| b) | sperma on pärit direktiivi 90/429/EMÜ artikli 8 lõike 2 kohaselt sätestatud loetelus nimetatud seemendusjaamast; |
| --- | --- |

b)

sperma on pärit direktiivi 90/429/EMÜ artikli 8 lõike 2 kohaselt sätestatud loetelus nimetatud seemendusjaamast;

| c) | spermaga on kaasas veterinaarsertifikaat, mis on koostatud vastavalt II lisa 1. osas esitatud veterinaarsertifikaadi näidisele ja täidetud vastavalt kõnealuse lisa 2. osas esitatud selgitavatele märkustele; |
| --- | --- |

c)

spermaga on kaasas veterinaarsertifikaat, mis on koostatud vastavalt II lisa 1. osas esitatud veterinaarsertifikaadi näidisele ja täidetud vastavalt kõnealuse lisa 2. osas esitatud selgitavatele märkustele;

| d) | sperma vastab punktis c osutatud veterinaarsertifikaadis esitatud nõuetele. |
| --- | --- |

d)

sperma vastab punktis c osutatud veterinaarsertifikaadis esitatud nõuetele.

2.   Juhul kui liidu ja kolmanda riigi vahelises kahepoolses lepingus on sätestatud loomatervishoiu ja sertifitseerimisnõuded, kohaldatakse kõnealuseid nõudeid lõikes 1 sätestatud tingimuste asemel.

Artikkel 3

Sperma liitu veo nõuded

1.   Artiklis 2 osutatud spermat ei tohi vedada ühes mahutis koos sellise spermaga:

| a) | mis ei ole ette nähtud Euroopa Liitu toomiseks või |
| --- | --- |

a)

mis ei ole ette nähtud Euroopa Liitu toomiseks või

| b) | mille tervisestaatus on madalam. |
| --- | --- |

b)

mille tervisestaatus on madalam.

2.   Liitu toimetamise ajaks paigutatakse sperma suletud ja plommitud mahutitesse ning plomm ei tohi olla veo ajal rikutud.

Artikkel 4

Kehtetuks tunnistamine

Otsus 2009/893/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 5

Üleminekusäte

Liikmesriigid lubavad üleminekuperioodil kuni 30. novembrini 2012 importida kolmandatest riikidest spermat, millega on kaasas veterinaarsertifikaat, mis on välja antud hiljemalt 31. oktoobril 2012 kooskõlas otsuse 2009/893/EÜ II lisa 1. osas sätestatud näidisega.

Artikkel 6

Kohaldamine

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. juunist 2012.

Artikkel 7

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 1. märts 2012

Komisjoni nimel

komisjoni liige

John DALLI

---

(1)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 62.

1

(2)  ELT L 320, 5.12.2009, lk 12.

2

(3)  ELT L 61, 2.3.2012, lk 1.

3

(4)  EÜT L 192, 20.7.2002, lk 27.

4

(5)  EÜT L 62, 15.3.1993, lk 69.

5

(6)  ELT L 213, 8.8.2008, lk 42.

6

(7)  EÜT L 114, 30.4.2002, lk 1.

7

---

I LISA

Nende kolmandate riikide loetelu, kust liikmesriigid peavad lubama importida kodusigade spermat

| ISO kood | Kolmanda riigi nimi | Märkused |
| --- | --- | --- |
| CA | Kanada | |
| CH | Šveits (1) | |
| NZ | Uus-Meremaa | |
| US | Ameerika Ühendriigid | |

ISO kood

Kolmanda riigi nimi

Märkused

CA

Kanada

CH

Šveits (1)

NZ

Uus-Meremaa

US

Ameerika Ühendriigid

---

(1)  Šveitsist importimisel kasutatav sertifikaat on sätestatud direktiivi 90/429/EMÜ D lisas; selle muudatused on sätestatud otsusega 2002/309/EÜ, Euratom heaks kiidetud Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise põllumajandustoodetega kauplemise kokkuleppe 11. lisa 2. liite VIII peatüki B osa punktis 3.

---

II LISA

1. OSA

Veterinaarsertifikaadi näidis kodusigade sperma importimiseks

Image

Image

Image

Image

Image

2. OSA

Selgitavad märkused sertifikaadi kohta

| a) | Veterinaarsertifikaadid väljastab eksportiva kolmanda riigi pädev asutus vastavalt II lisa 1. osas sätestatud näidisele.
  Kui sihtliikmesriik on kehtestanud sertifitseerimise lisanõuded, lisatakse veterinaarsertifikaadi originaalvormile ka kõnealuste nõuete täitmise kinnitused. |
| --- | --- |

a)

Veterinaarsertifikaadid väljastab eksportiva kolmanda riigi pädev asutus vastavalt II lisa 1. osas sätestatud näidisele.

Kui sihtliikmesriik on kehtestanud sertifitseerimise lisanõuded, lisatakse veterinaarsertifikaadi originaalvormile ka kõnealuste nõuete täitmise kinnitused.

| b) | Sertifikaat koosneb ühest paberilehest, aga kui on vaja rohkem tekstiruumi, on sertifikaat sellisel kujul, et kõik vajalikud paberilehed moodustavad osa ühtsest tervikust ja on jagamatud. |
| --- | --- |

b)

Sertifikaat koosneb ühest paberilehest, aga kui on vaja rohkem tekstiruumi, on sertifikaat sellisel kujul, et kõik vajalikud paberilehed moodustavad osa ühtsest tervikust ja on jagamatud.

| c) | Kui näidisveterinaarsertifikaadis nõutakse, et teatavad väited tuleb mittevajalikena maha tõmmata, võib asjakohatud väited läbi kriipsutada ja sertifikaati väljastav ametnik peab neile lisama oma initsiaalid ja pitseri, või need sertifikaadilt täielikult välja jätta. |
| --- | --- |

c)

Kui näidisveterinaarsertifikaadis nõutakse, et teatavad väited tuleb mittevajalikena maha tõmmata, võib asjakohatud väited läbi kriipsutada ja sertifikaati väljastav ametnik peab neile lisama oma initsiaalid ja pitseri, või need sertifikaadilt täielikult välja jätta.

| d) | Veterinaarsertifikaat koostatakse vähemalt ühes selle liikmesriigi ametlikus keeles, mille piiripunkti kaudu saadetis liitu siseneb, ning vähemalt ühes sihtliikmesriigi ametlikus keeles. Nimetatud liikmesriigid võivad lubada sertifikaadi koostada mõne muu liikmesriigi ametlikus keeles, millele vajaduse korral lisatakse ametlik tõlge. |
| --- | --- |

d)

Veterinaarsertifikaat koostatakse vähemalt ühes selle liikmesriigi ametlikus keeles, mille piiripunkti kaudu saadetis liitu siseneb, ning vähemalt ühes sihtliikmesriigi ametlikus keeles. Nimetatud liikmesriigid võivad lubada sertifikaadi koostada mõne muu liikmesriigi ametlikus keeles, millele vajaduse korral lisatakse ametlik tõlge.

| e) | Kui saadetise osade identifitseerimiseks (loend veterinaarsertifikaadi näidise lahtris I.28) lisatakse sertifikaadile lisalehti, käsitatakse neid paberilehti samuti veterinaarsertifikaadi originaali osadena ja igale leheküljele kannab sertifikaati väljastav ametnik oma allkirja ja pitseri. |
| --- | --- |

e)

Kui saadetise osade identifitseerimiseks (loend veterinaarsertifikaadi näidise lahtris I.28) lisatakse sertifikaadile lisalehti, käsitatakse neid paberilehti samuti veterinaarsertifikaadi originaali osadena ja igale leheküljele kannab sertifikaati väljastav ametnik oma allkirja ja pitseri.

| f) | Kui veterinaarsertifikaat, sealhulgas punktis e osutatud lisalehti sisaldav sertifikaat, koosneb enam kui ühest leheküljest, on iga lehekülg selle alumisel serval nummerdatud (leheküljenumber / lehekülgede koguarv) ning selle ülemisel serval on pädeva asutuse omistatud sertifikaadi viitenumber. |
| --- | --- |

f)

Kui veterinaarsertifikaat, sealhulgas punktis e osutatud lisalehti sisaldav sertifikaat, koosneb enam kui ühest leheküljest, on iga lehekülg selle alumisel serval nummerdatud (leheküljenumber / lehekülgede koguarv) ning selle ülemisel serval on pädeva asutuse omistatud sertifikaadi viitenumber.

| g) | Veterinaarsertifikaadi originaali peab täitma ja allkirjastama ametlik veterinaararst viimasel tööpäeval enne saadetise laadimist liitu eksportimiseks. Eksportiva kolmanda riigi pädevad asutused tagavad, et järgitakse sertifikaatide nõudeid, mis on võrdväärsed nõukogu direktiivis 96/93/EÜ (1) sätestatud nõuetega.
  Ametliku veterinaararsti allkirja ja pitseri värv peab erinema veterinaarsertifikaadi teksti värvist. Sama nõue kehtib ka reljeefpitseritest ja vesimärkidest erinevate pitserite puhul. |
| --- | --- |

g)

Veterinaarsertifikaadi originaali peab täitma ja allkirjastama ametlik veterinaararst viimasel tööpäeval enne saadetise laadimist liitu eksportimiseks. Eksportiva kolmanda riigi pädevad asutused tagavad, et järgitakse sertifikaatide nõudeid, mis on võrdväärsed nõukogu direktiivis 96/93/EÜ (1) sätestatud nõuetega.

Ametliku veterinaararsti allkirja ja pitseri värv peab erinema veterinaarsertifikaadi teksti värvist. Sama nõue kehtib ka reljeefpitseritest ja vesimärkidest erinevate pitserite puhul.

| h) | Veterinaarsertifikaadi originaal peab olema saadetisega kaasas Euroopa Liitu sisenemise piiripunktini. |
| --- | --- |

h)

Veterinaarsertifikaadi originaal peab olema saadetisega kaasas Euroopa Liitu sisenemise piiripunktini.

| i) | Veterinaarsertifikaadi näidise lahtrites I.2 ja II.a viidatud veterinaarsertifikaadi viitenumber peab olema eksportiva kolmanda riigi pädeva asutuse väljastatud. |
| --- | --- |

i)

Veterinaarsertifikaadi näidise lahtrites I.2 ja II.a viidatud veterinaarsertifikaadi viitenumber peab olema eksportiva kolmanda riigi pädeva asutuse väljastatud.

---

(1)  EÜT L 13, 16.1.1997, lk 28.

---

| 3.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 64/38 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 64/38

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

1. märts 2012,

Anoplophora chinensis’e (Forster) liitu sissetoomise ja seal leviku vastu võetavate erakorraliste meetmete kohta

(teatavaks tehtud numbri C(2012) 1310 all)

(2012/138/EL)

EUROOPA KOMISJON

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiivi 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta, (1) eriti selle artikli 16 lõike 3 neljandat lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 7. novembri 2008. aasta otsuse 2008/840/EÜ (Anoplophora chinensis’e (Forster) ühendusse sissetoomise ja seal leviku vastu võetavate erakorraliste meetmete kohta) (2) rakendamisel saadud kogemused üldiselt, eriti aga hiljutised puhangud ja leiud, millest on teatanud Saksamaa, Itaalia, Madalmaad ja Ühendkuningriik, ning kahjustaja tõrjega seotud kogemused on näidanud, et kõnesoleva otsusega ette nähtud meetmeid on vaja muuta. Selguse huvides, arvestades nende muudatuste ja varasemate muudatuste ulatust, on asjakohane otsus 2008/840/EÜ asendada. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 7. novembri 2008. aasta otsuse 2008/840/EÜ (Anoplophora chinensis’e (Forster) ühendusse sissetoomise ja seal leviku vastu võetavate erakorraliste meetmete kohta) (2) rakendamisel saadud kogemused üldiselt, eriti aga hiljutised puhangud ja leiud, millest on teatanud Saksamaa, Itaalia, Madalmaad ja Ühendkuningriik, ning kahjustaja tõrjega seotud kogemused on näidanud, et kõnesoleva otsusega ette nähtud meetmeid on vaja muuta. Selguse huvides, arvestades nende muudatuste ja varasemate muudatuste ulatust, on asjakohane otsus 2008/840/EÜ asendada.

| (2) | Direktiivi 2000/29/EÜ I lisa A osa I jaos esinevad Anoplophora chinensis (Thomson) ja Anoplophora malasiaca (Forster), kuid mõlemad nimetused hõlmavad ühtsama liiki, mida käesolevas otsuses nimetatakse Anoplophora chinensis (Forster), edaspidi „nimetatud organism”, nagu ka otsuses 2008/840/EÜ. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 2000/29/EÜ I lisa A osa I jaos esinevad Anoplophora chinensis (Thomson) ja Anoplophora malasiaca (Forster), kuid mõlemad nimetused hõlmavad ühtsama liiki, mida käesolevas otsuses nimetatakse Anoplophora chinensis (Forster), edaspidi „nimetatud organism”, nagu ka otsuses 2008/840/EÜ.

| (3) | Võttes arvesse omandatud kogemusi, tuleks otsuse 2008/840/EÜ reguleerimisalasse lisada teatavad taimeliigid, mida nimetatud otsus enne ei hõlmanud, ning samas tuleks sealt välja jätta mõned varem selle otsuse alla kuulunud liigid. Taimed ja pookoksad, mille varre või juurekaela läbimõõt on teatavast piirist väiksem, peaksid jääma reguleerimisalast välja. Selguse ja loetavuse huvides tuleks lisada teatavad mõisted. |
| --- | --- |

(3)

Võttes arvesse omandatud kogemusi, tuleks otsuse 2008/840/EÜ reguleerimisalasse lisada teatavad taimeliigid, mida nimetatud otsus enne ei hõlmanud, ning samas tuleks sealt välja jätta mõned varem selle otsuse alla kuulunud liigid. Taimed ja pookoksad, mille varre või juurekaela läbimõõt on teatavast piirist väiksem, peaksid jääma reguleerimisalast välja. Selguse ja loetavuse huvides tuleks lisada teatavad mõisted.

| (4) | Impordi puhul peaksid õigusnormid arvestama nimetatud organismi fütosanitaarseisundit päritoluriigis. |
| --- | --- |

(4)

Impordi puhul peaksid õigusnormid arvestama nimetatud organismi fütosanitaarseisundit päritoluriigis.

| (5) | Arvestades kogemusi Hiinast pärinevate, kahjustajaga saastunud kaubasaadetistega, peaksid sellest riigist tuleva impordi suhtes kehtima erisätted. Kuna enamikul juhtudel, mil on teatatud Hiinast imporditud nimetatud taimedel kahjustaja leidmisest, on tegemist olnud taimeperekonnaga Acer spp., on asjakohane säilitada nende impordi keeld kuni 30. aprillini 2012, nagu juba varem sätestatud. |
| --- | --- |

(5)

Arvestades kogemusi Hiinast pärinevate, kahjustajaga saastunud kaubasaadetistega, peaksid sellest riigist tuleva impordi suhtes kehtima erisätted. Kuna enamikul juhtudel, mil on teatatud Hiinast imporditud nimetatud taimedel kahjustaja leidmisest, on tegemist olnud taimeperekonnaga Acer spp., on asjakohane säilitada nende impordi keeld kuni 30. aprillini 2012, nagu juba varem sätestatud.

| (6) | Tuleks kehtestada sätted taimede edasitoimetamise kohta liidu piires. |
| --- | --- |

(6)

Tuleks kehtestada sätted taimede edasitoimetamise kohta liidu piires.

| (7) | Liikmesriigid peaksid viima läbi iga-aastast seiret ja teatama tulemustest komisjonile ning teistele liikmesriikidele. Tuleks ette näha teavitamine juhtudel, kui nimetatud organism leitakse liikmesriigis või liikmesriigi osas, kus selle esinemisest varem ei teatud või kus seda peeti tõrjutuks. Liikmesriigile tuleks nimetatud organismi esinemisest teatamiseks ette näha viiepäevane tähtaeg, et võimaldada kiiret tegutsemist liidu tasandil, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

(7)

Liikmesriigid peaksid viima läbi iga-aastast seiret ja teatama tulemustest komisjonile ning teistele liikmesriikidele. Tuleks ette näha teavitamine juhtudel, kui nimetatud organism leitakse liikmesriigis või liikmesriigi osas, kus selle esinemisest varem ei teatud või kus seda peeti tõrjutuks. Liikmesriigile tuleks nimetatud organismi esinemisest teatamiseks ette näha viiepäevane tähtaeg, et võimaldada kiiret tegutsemist liidu tasandil, kui see on asjakohane.

| (8) | Et nimetatud organismi tõrjuda ja selle levikut tõkestada, peaksid liikmesriigid kehtestama piiritletud alad ja võtma vajalikud meetmed. Osana neist meetmetest peaksid liikmesriigid läbi viima tegevusi, millega teadvustada üldsusele nimetatud organismist põhjustatud ohtu. Peale selle peaksid nad nende meetmete rakendamiseks kehtestama konkreetsed ajavahemikud. Juhtudel, kui nimetatud organismi tõrje ei ole enam võimalik, peaksid liikmesriigid võtma meetmeid selle leviku tõkestamiseks. |
| --- | --- |

(8)

Et nimetatud organismi tõrjuda ja selle levikut tõkestada, peaksid liikmesriigid kehtestama piiritletud alad ja võtma vajalikud meetmed. Osana neist meetmetest peaksid liikmesriigid läbi viima tegevusi, millega teadvustada üldsusele nimetatud organismist põhjustatud ohtu. Peale selle peaksid nad nende meetmete rakendamiseks kehtestama konkreetsed ajavahemikud. Juhtudel, kui nimetatud organismi tõrje ei ole enam võimalik, peaksid liikmesriigid võtma meetmeid selle leviku tõkestamiseks.

| (9) | Teatavatel konkreetsetel asjaoludel peaks liikmesriikidel olema võimalus otsustada mitte kehtestada piiritletud alasid ning piirduda oma meetmetes üksnes kahjustajaga saastunud materjali hävitamise, intensiivsemate vaatluste ja saastunud taimede edasitoimetamise jälgimisega. |
| --- | --- |

(9)

Teatavatel konkreetsetel asjaoludel peaks liikmesriikidel olema võimalus otsustada mitte kehtestada piiritletud alasid ning piirduda oma meetmetes üksnes kahjustajaga saastunud materjali hävitamise, intensiivsemate vaatluste ja saastunud taimede edasitoimetamise jälgimisega.

| (10) | Liikmesriigid peaksid andma komisjonile ja teistele liikmesriikidele aru meetmetest, mida nad on võtnud või kavatsevad võtta, ning ka põhjustest, miks nad ei ole kehtestanud piiritletud alasid. Igal aastal peaksid nad esitama komisjonile ja teistele liikmesriikidele selle aruande ajakohastatud versiooni, milles antakse ülevaade olukorrast. |
| --- | --- |

(10)

Liikmesriigid peaksid andma komisjonile ja teistele liikmesriikidele aru meetmetest, mida nad on võtnud või kavatsevad võtta, ning ka põhjustest, miks nad ei ole kehtestanud piiritletud alasid. Igal aastal peaksid nad esitama komisjonile ja teistele liikmesriikidele selle aruande ajakohastatud versiooni, milles antakse ülevaade olukorrast.

| (11) | Seetõttu tuleks otsus 2008/840/EÜ kehtetuks tunnistada. |
| --- | --- |

(11)

Seetõttu tuleks otsus 2008/840/EÜ kehtetuks tunnistada.

| (12) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „nimetatud taimed”– taimed (v.a seemned), mis on ette nähtud istutamiseks ja mille tüve või juurekaela diameeter on kõige jämedamas kohas 1 cm või rohkem ning mis kuuluvad järgmistesse perekondadesse ja liikidesse: Acer spp., Aesculus hippocastanum, Alnus spp., Betula spp., Carpinus spp., Citrus spp., Cornus spp., Corylus spp., Cotoneaster spp., Crataegus spp., Fagus spp., Lagerstroemia spp., Malus spp., Platanus spp., Populus spp., Prunus laurocerasus, Pyrus spp., Rosa spp., Salix spp., ja Ulmus spp.;

b)   „tootmiskoht”– tootmiskoht vastavalt ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni rahvusvahelise fütosanitaarmeetmete (edaspidi „ISPM”) standardile nr 5 (3);

c)   „nimetatud organism”– Anoplophora chinensis (Forster).

Artikkel 2

Nimetatud taimede import kolmandatest riikidest, välja arvatud Hiinast

Kolmandatest riikidest, kus teadaolevalt esineb nimetatud organismi, välja arvatud Hiinast, on lubatud nimetatud taimi liitu importida üksnes juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | taimed vastavad I lisa 1. jao A osa punktis 1 sätestatud impordi erinõuetele; |
| --- | --- |

a)

taimed vastavad I lisa 1. jao A osa punktis 1 sätestatud impordi erinõuetele;

| b) | kui taimed liitu sisenevad, kontrollib vastutav ametiasutus neid I lisa 1. jao A osa punkti 2 kohaselt nimetatud organismi esinemise suhtes ning selle organismi esinemise tunnuseid ei leita. |
| --- | --- |

b)

kui taimed liitu sisenevad, kontrollib vastutav ametiasutus neid I lisa 1. jao A osa punkti 2 kohaselt nimetatud organismi esinemise suhtes ning selle organismi esinemise tunnuseid ei leita.

Artikkel 3

Nimetatud taimede import Hiinast

1.   Hiinast pärit nimetatud taimi võib importida liitu üksnes juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | taimed vastavad I lisa 1. jao B osa punktis 1 sätestatud impordi erinõuetele; |
| --- | --- |

a)

taimed vastavad I lisa 1. jao B osa punktis 1 sätestatud impordi erinõuetele;

| b) | kui taimed liitu sisenevad, kontrollib vastutav ametiasutus neid I lisa 1. jao B osa punkti 2 kohaselt nimetatud organismi esinemise suhtes ning selle organismi esinemise tunnuseid ei leita; |
| --- | --- |

b)

kui taimed liitu sisenevad, kontrollib vastutav ametiasutus neid I lisa 1. jao B osa punkti 2 kohaselt nimetatud organismi esinemise suhtes ning selle organismi esinemise tunnuseid ei leita;

| c) | kõnealuste taimede tootmiskoht vastab järgmistele tingimustele:






  i) | Hiina riiklik taimekaitseorganisatsioon on sellele andnud ainukordse registreerimisnumbri, |
| --- | --- | --- |

c)

kõnealuste taimede tootmiskoht vastab järgmistele tingimustele:

i)

Hiina riiklik taimekaitseorganisatsioon on sellele andnud ainukordse registreerimisnumbri,

| ii) | see on kantud registri kõige uuemasse versiooni, mille komisjon on lõike 3 kohaselt edastanud liikmesriikidele, |
| --- | --- |

ii)

see on kantud registri kõige uuemasse versiooni, mille komisjon on lõike 3 kohaselt edastanud liikmesriikidele,

| iii) | selle kohta ei ole komisjon viimase kahe aasta jooksul edastanud liikmesriikidele teadet lõike 3 kohase registrist eemaldamise kohta ning |
| --- | --- |

iii)

selle kohta ei ole komisjon viimase kahe aasta jooksul edastanud liikmesriikidele teadet lõike 3 kohase registrist eemaldamise kohta ning

| iv) | selle kohta ei ole komisjon viimase kahe aasta jooksul edastanud liikmesriikidele lõikes 4 või lõikes 5 osutatud teadet. |
| --- | --- |

iv)

selle kohta ei ole komisjon viimase kahe aasta jooksul edastanud liikmesriikidele lõikes 4 või lõikes 5 osutatud teadet.

2.   Perekonda Acer kuuluvaid taimi ei tooda siiski liitu sisse kuni 30. aprillini 2012.

Alates 1. maist 2012 kohaldatakse perekonda Acer kuuluvate taimede suhtes lõiget 1.

3.   Komisjon edastab liikmesriikidele Hiinas asuvate tootmiskohtade registri, mille on loonud sealne riiklik taimekaitseorganisatsioon kooskõlas I lisa 1. jao B osa punkti 1 alapunktiga b.

Kui kõnealune organisatsioon ajakohastab registrit, eemaldades sealt mõne tootmiskoha, kuna organisatsioon on kindlaks teinud, et tootmiskoht ei vasta enam I lisa 1. jao B osa punkti 1 alapunkti b nõuetele, või kuna komisjon on teatanud Hiinale, et on tõendeid nimetatud organismi esinemise kohta nimetatud taimedel, mida on imporditud sellest tootmiskohast, ning kui Hiina teeb registri ajakohastatud versiooni komisjonile kättesaadavaks, edastab komisjon registri ajakohastatud versiooni liikmesriikidele.

Kui organisatsioon ajakohastab registrit, kandes sellesse tootmiskoha, sest ta on kindlaks teinud, et see tootmiskoht vastab I lisa 1. jao B osa punkti 1 alapunkti b nõuetele, teeb Hiina registri ajakohastatud versiooni ja vajaliku selgitava teabe komisjonile kättesaadavaks. Komisjon edastab kõnealuse ajakohastatud versiooni ja vajaduse korral selgitava teabe liikmesriikidele.

Internetis asuvate teabelehekülgede kaudu teeb komisjon registri ja selle ajakohastused üldsusele kättesaadavaks.

4.   Kui Hiina taimekaitseorganisatsioon avastab I lisa 1. jao B osa punkti 1 alapunkti b alapunktide ii, iii ja iv kohases registreeritud tootmiskohas läbiviidud kontrolli käigus tõendeid nimetatud organismi esinemise kohta ja Hiina teatab sellest komisjonile, teatab komisjon sellest kohe liikmesriikidele.

Internetis asuvate teabelehekülgede kaudu teeb komisjon selle teabe ka üldsusele kättesaadavaks.

5.   Kui komisjonil on muudest kui lõigetes 3 ja 4 osutatud allikatest pärit tõendeid, et registrisse kantud tootmiskoht ei vasta I lisa 1. jao B osa punkti 1 alapunktile b või et sellest tootmiskohast imporditud nimetatud taimedel on leitud nimetatud organismi, edastab ta teabe selle tootmiskohta kohta liikmesriikidele.

Internetis asuvate teabelehekülgede kaudu teeb komisjon selle teabe ka üldsusele kättesaadavaks.

Artikkel 4

Nimetatud taimede edasitoimetamine liidu piires

Nimetatud taimi, mis on pärit artikli 6 kohaselt liidu piires loodud piiritletud aladelt, võib liidu piires edasi toimetada ainult siis, kui kõnealused taimed vastavad I lisa 2. jao punktis 1 sätestatud tingimustele.

Nimetatud taimi, mida ei ole kasvatatud piiritletud aladel, vaid mis on sellistele aladele sisse toodud, võib liidu piires edasi toimetada ainult siis, kui need taimed vastavad I lisa 2. jao punktis 2 sätestatud tingimustele.

Nimetatud taimi, mis on imporditud artiklite 2 ja 3 kohaselt kolmandatest riikidest, kus teadaolevalt esineb nimetatud organismi, võib liidu piires edasi toimetada ainult siis, kui need taimed vastavad I lisa 2. jao punktis 3 sätestatud tingimustele.

Artikkel 5

Nimetatud organismi vaatlused ja teatamine

1.   Iga liikmesriik viib läbi iga-aastase ametliku vaatluse, et teha oma territooriumil kindlaks nimetatud organismi esinemine ja leida tõendeid selle organismiga saastunud peremeestaimede kohta.

Ilma et see piiraks direktiivi 2000/29/EÜ artikli 16 lõike 1 kohaldamist, teatavad liikmesriigid nende vaatluste tulemustest komisjonile ja teistele liikmesriikidele igal aastal 30. aprilliks.

2.   Ilma et see piiraks direktiivi 2000/29/EÜ artikli 16 lõike 1 kohaldamist, teatavad liikmesriigid viie päeva jooksul kirjalikult komisjonile ja teistele liikmesriikidele nimetatud organismi esinemisest nende territooriumil asuval alal, kui selle esinemine seal oli varem teadmata või kui nimetatud organismi peeti tõrjutuks või kui kahjustajaga saastumine avastati taimeliigil, mida varem ei teatud olevat selle kahjustaja peremeestaim.

Artikkel 6

Piiritletud alad

1.   Kui artikli 5 lõikes 1 osutatud vaatluste tulemused kinnitavad nimetatud organismi esinemist mingil alal või kui kõnealuse organismi esinemise kohta on muid tõendeid, peab asjaomane liikmesriik viivitamata II lisa 1. jao kohaselt kehtestama piiritletud ala, mis koosneb saastunud vööndist ja puhvervööndist.

2.   Liikmesriigid ei pea looma lõike 1 kohaselt piiritletud alasid, kui II lisa 2. jao punktis 1 sätestatud tingimused on täidetud. Sellisel juhul võtavad liikmesriigid meetmeid, nagu on sätestatud nimetatud jao punktis 2.

3.   Liikmesriigid võtavad piiritletud aladel meetmeid, nagu on sätestatud II lisa 3. jaos.

4.   Liikmesriigid kehtestavad lõigetes 2 ja 3 sätestatud meetmete rakendamiseks tähtajad.

Artikkel 7

Aruanded meetmete kohta

1.   Kolmekümne päeva jooksul pärast artikli 5 lõikes 2 osutatud teatamist esitavad liikmesriigid komisjonile ja teistele liikmesriikidele aruande meetmetest, mida nad on võtnud või kavatsevad võtta vastavalt artiklile 6.

Aruandes peab sisalduma ka piiritletud ala kirjeldus, kui selline ala on loodud, ning teave selle asukoha kohta koos kaardiga, millel on näidatud selle piirid, samuti teave kahjustaja hetkeolukorra kohta ja meetmete kohta, mille abil täidetakse artiklis 4 sätestatud nõudeid, mis käsitlevad nimetatud taimede edasitoimetamist liidu piires.

Selles kirjeldatakse tõendusmaterjale ja kriteeriume, millel kõnealused meetmed põhinevad.

Juhul, kui liikmesriigid otsustavad artikli 6 lõike 2 alusel mitte kehtestada piiritletud ala, peavad aruandes sisalduma seda põhjendavad andmed ja põhjused.

2.   Hiljemalt iga aasta 30. aprilliks saadavad liikmesriigid komisjonile ja teistele liikmesriikidele aruande, mis sisaldab kõikide artikli 6 alusel kehtestatud piiritletud alade ajakohastatud loetelu, sealhulgas teavet nende alade kirjelduse ja asukoha kohta ning kaarte, millel on näidatud nende piirid, samuti meetmeid, mida liikmesriigid on võtnud või kavatsevad võtta.

Artikkel 8

Nõuete täitmine

Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed käesoleva otsuse täitmiseks ja muudavad vajaduse korral meetmeid, mis nad on võtnud, et kaitsta end nimetatud organismi sissetoomise ja leviku vastu, nii et need meetmed vastaksid käesolevale otsusele. Nad teatavad nimetatud meetmetest viivitamata komisjonile.

Artikkel 9

Kehtetuks tunnistamine

Otsus 2008/840/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 10

Läbivaatamine

Käesolev otsus vaadatakse läbi hiljemalt 31. maiks 2013.

Artikkel 11

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 1. märts 2012

Komisjoni nimel

komisjoni liige

John DALLI

---

(1)  EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1.

1

(2)  ELT L 300, 11.11.2008, lk 36.

2

(3)  Fütosanitaarterminite sõnastik – võrdlusstandard ISPM nr 5, rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni sekretariaat, Rooma.

3

---

I LISA

1.   Impordi erinõuded

A.   Import kolmandatest riikidest, välja arvatud Hiinast

| 1. | Ilma et see piiraks direktiivi 2000/29/EÜ III lisa A osa punktide 9, 16 ja 18 ning IV lisa A osa I jao punktide 14, 15, 17, 18, 19.2, 20, 22.1, 22.2, 23.1, 23.2, 32.1, 32.3, 33, 34, 36.1, 39, 40, 43, 44 ja 46 kohaldamist, peab nimetatud taimedel, mis on pärit sellistest kolmandatest riikidest (välja arvatud Hiina), kus nimetatud organismi teadaolevalt esineb, olema kaasas kõnealuse direktiivi artikli 13 lõikes 1 osutatud sertifikaat, mille lahtris „Täiendav deklaratsioon” kinnitatakse:






  a) | et taimed on kogu oma eluaja kasvanud tootmiskohas, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on registreerinud ja mille üle ta teostab järelevalvet ning mis asub piirkonnas, mille kõnealune organisatsioon on asjakohaste rahvusvaheliste fütosanitaarmeetmete standardite alusel tunnistanud kahjustajavabaks piirkonnaks. Kahjustajavaba piirkonna nimi märgitakse sertifikaadil lahtrisse „päritolukoht” või |
| --- | --- | --- |

1.

Ilma et see piiraks direktiivi 2000/29/EÜ III lisa A osa punktide 9, 16 ja 18 ning IV lisa A osa I jao punktide 14, 15, 17, 18, 19.2, 20, 22.1, 22.2, 23.1, 23.2, 32.1, 32.3, 33, 34, 36.1, 39, 40, 43, 44 ja 46 kohaldamist, peab nimetatud taimedel, mis on pärit sellistest kolmandatest riikidest (välja arvatud Hiina), kus nimetatud organismi teadaolevalt esineb, olema kaasas kõnealuse direktiivi artikli 13 lõikes 1 osutatud sertifikaat, mille lahtris „Täiendav deklaratsioon” kinnitatakse:

a)

et taimed on kogu oma eluaja kasvanud tootmiskohas, mille päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon on registreerinud ja mille üle ta teostab järelevalvet ning mis asub piirkonnas, mille kõnealune organisatsioon on asjakohaste rahvusvaheliste fütosanitaarmeetmete standardite alusel tunnistanud kahjustajavabaks piirkonnaks. Kahjustajavaba piirkonna nimi märgitakse sertifikaadil lahtrisse „päritolukoht” või

| b) | et taimed on vähemalt kaks ekspordile eelnevat aastat kasvanud tootmiskohas, mis on vastavalt rahvusvahelistele fütosanitaarmeetmete standarditele tunnistatud Anoplophora chinensis’est (Forster) vabaks ning:






  i) | mille on registreerinud ja mille üle teostab järelevalvet päritoluriigi riiklik taimekaitseorganisatsioon ja |
| --- | --- | --- |

b)

et taimed on vähemalt kaks ekspordile eelnevat aastat kasvanud tootmiskohas, mis on vastavalt rahvusvahelistele fütosanitaarmeetmete standarditele tunnistatud Anoplophora chinensis’est (Forster) vabaks ning:

i)

mille on registreerinud ja mille üle teostab järelevalvet päritoluriigi riiklik taimekaitseorganisatsioon ja

| ii) | kus on igal aastal selleks sobivatel aegadel toimunud vähemalt kaks põhjalikku ametlikku kontrolli Anoplophora chinensis’e (Forster) esinemise kindlakstegemiseks ning nimetatud organismi esinemise tunnuseid ei ole leitud ning |
| --- | --- |

ii)

kus on igal aastal selleks sobivatel aegadel toimunud vähemalt kaks põhjalikku ametlikku kontrolli Anoplophora chinensis’e (Forster) esinemise kindlakstegemiseks ning nimetatud organismi esinemise tunnuseid ei ole leitud ning

| iii) | kus taimed on kasvanud kohas:






  — | mis on füüsiliselt täielikult kaitstud Anoplophora chinensis’e (Forster) sissetoomise eest või |
| --- | --- | --- |

iii)

kus taimed on kasvanud kohas:

—

mis on füüsiliselt täielikult kaitstud Anoplophora chinensis’e (Forster) sissetoomise eest või

| — | kus tehakse asjakohast ennetavat tõrjet ja mida ümbritseb vähemalt 2 km raadiusega puhvervöönd, kus igal aastal tehakse selleks sobivatel aegadel ametlikke vaatlusi Anoplophora chinensis’e (Forster) esinemise kindlakstegemiseks. Kui leitakse Anoplophora chinensis’e (Forster) esinemise tunnuseid, võetakse viivitamata tõrjemeetmeid, et taastada puhvervööndis kahjustajavaba staatus, ning |
| --- | --- |

—

kus tehakse asjakohast ennetavat tõrjet ja mida ümbritseb vähemalt 2 km raadiusega puhvervöönd, kus igal aastal tehakse selleks sobivatel aegadel ametlikke vaatlusi Anoplophora chinensis’e (Forster) esinemise kindlakstegemiseks. Kui leitakse Anoplophora chinensis’e (Forster) esinemise tunnuseid, võetakse viivitamata tõrjemeetmeid, et taastada puhvervööndis kahjustajavaba staatus, ning

| iv) | kus taimesaadetisi on vahetult enne eksporti põhjalikult ametlikult kontrollitud, et teha kindlaks nimetatud organismi esinemine, eelkõige taimede juurtel ja tüvedel. Selle kontrolliga peab kaasnema plaaniline proovivõtmine, mille käigus kogu taim või taime osa tükeldatakse. Proovi suurus peab olema selline, et 99 % usaldusväärsusega oleks võimalik tuvastada vähemalt 1 % saastumist, või |
| --- | --- |

iv)

kus taimesaadetisi on vahetult enne eksporti põhjalikult ametlikult kontrollitud, et teha kindlaks nimetatud organismi esinemine, eelkõige taimede juurtel ja tüvedel. Selle kontrolliga peab kaasnema plaaniline proovivõtmine, mille käigus kogu taim või taime osa tükeldatakse. Proovi suurus peab olema selline, et 99 % usaldusväärsusega oleks võimalik tuvastada vähemalt 1 % saastumist, või

| c) | et taimed on kasvatatud pookealustest, mis vastavad punkti b nõuetele, ning pookimisel on kasutatud pookoksi, mis vastavad järgmistele nõuetele:






  i) | eksportimise ajal ei ole poogitud pookokste läbimõõt nende kõige jämedamas kohas üle 1 cm; |
| --- | --- | --- |

c)

et taimed on kasvatatud pookealustest, mis vastavad punkti b nõuetele, ning pookimisel on kasutatud pookoksi, mis vastavad järgmistele nõuetele:

i)

eksportimise ajal ei ole poogitud pookokste läbimõõt nende kõige jämedamas kohas üle 1 cm;

| ii) | poogitud taimi on kontrollitud vastavalt punkti b alapunktile iv. |
| --- | --- |

ii)

poogitud taimi on kontrollitud vastavalt punkti b alapunktile iv.

| 2. | Nimetatud taimi, mis on imporditud punkti 1 kohaselt, tuleb põhjalikult kontrollida piiriületuskohas või sihtkohas, mis on kindlaks määratud vastavalt komisjoni direktiivile 2004/103/EÜ (1). Kasutatavate kontrollimeetoditega tagatakse nimetatud organismi esinemise tuvastamine, eelkõige taimede juurtel ja tüvedel. Selle kontrolliga peab kaasnema plaaniline proovivõtmine, mille käigus kogu taim või taime osa tükeldatakse. Proovi suurus peab olema selline, et 99 % usaldusväärsusega oleks võimalik tuvastada vähemalt 1 % saastumist. |
| --- | --- |

2.

Nimetatud taimi, mis on imporditud punkti 1 kohaselt, tuleb põhjalikult kontrollida piiriületuskohas või sihtkohas, mis on kindlaks määratud vastavalt komisjoni direktiivile 2004/103/EÜ (1). Kasutatavate kontrollimeetoditega tagatakse nimetatud organismi esinemise tuvastamine, eelkõige taimede juurtel ja tüvedel. Selle kontrolliga peab kaasnema plaaniline proovivõtmine, mille käigus kogu taim või taime osa tükeldatakse. Proovi suurus peab olema selline, et 99 % usaldusväärsusega oleks võimalik tuvastada vähemalt 1 % saastumist.

B.   Import Hiinast

| 1. | Ilma et see piiraks direktiivi 2000/29/EÜ III lisa A osa punktide 9, 16 ja 18 ning IV lisa A osa I jao punktide 14, 15, 17, 18, 19.2, 20, 22.1, 22.2, 23.1, 23.2, 32.1, 32.3, 33, 34, 36.1, 39, 40, 43, 44 ja 46 kohaldamist, peab Hiinast pärit nimetatud taimedega olema kaasas kõnealuse direktiivi artikli 13 lõikes 1 osutatud sertifikaat, mille lahtris „Täiendav deklaratsioon” kinnitatakse:






  a) | et taimed on kogu oma eluaja kasvanud tootmiskohas, mille Hiina riiklik taimekaitseorganisatsioon on registreerinud ja mille üle ta teostab järelevalvet ning mis asub piirkonnas, mille kõnealune organisatsioon on asjakohaste rahvusvaheliste fütosanitaarmeetmete standardite alusel tunnistanud kahjustajavabaks piirkonnaks. Kahjustajavaba piirkonna nimi märgitakse sertifikaadil lahtrisse „Päritolukoht” või |
| --- | --- | --- |

1.

Ilma et see piiraks direktiivi 2000/29/EÜ III lisa A osa punktide 9, 16 ja 18 ning IV lisa A osa I jao punktide 14, 15, 17, 18, 19.2, 20, 22.1, 22.2, 23.1, 23.2, 32.1, 32.3, 33, 34, 36.1, 39, 40, 43, 44 ja 46 kohaldamist, peab Hiinast pärit nimetatud taimedega olema kaasas kõnealuse direktiivi artikli 13 lõikes 1 osutatud sertifikaat, mille lahtris „Täiendav deklaratsioon” kinnitatakse:

a)

et taimed on kogu oma eluaja kasvanud tootmiskohas, mille Hiina riiklik taimekaitseorganisatsioon on registreerinud ja mille üle ta teostab järelevalvet ning mis asub piirkonnas, mille kõnealune organisatsioon on asjakohaste rahvusvaheliste fütosanitaarmeetmete standardite alusel tunnistanud kahjustajavabaks piirkonnaks. Kahjustajavaba piirkonna nimi märgitakse sertifikaadil lahtrisse „Päritolukoht” või

| b) | et taimed on vähemalt kaks ekspordile eelnevat aastat kasvanud tootmiskohas, mis on vastavalt rahvusvahelistele fütosanitaarmeetmete standarditele tunnistatud Anoplophora chinensis’est (Forster) vabaks ning:






  i) | mille on registreerinud ja mille üle teostab järelevalvet Hiina riiklik taimekaitseorganisatsioon ning |
| --- | --- | --- |

b)

et taimed on vähemalt kaks ekspordile eelnevat aastat kasvanud tootmiskohas, mis on vastavalt rahvusvahelistele fütosanitaarmeetmete standarditele tunnistatud Anoplophora chinensis’est (Forster) vabaks ning:

i)

mille on registreerinud ja mille üle teostab järelevalvet Hiina riiklik taimekaitseorganisatsioon ning

| ii) | kus on igal aastal selleks sobival ajal toimunud vähemalt kaks ametlikku kontrolli Anoplophora chinensis’e (Forster) esinemise kindlakstegemiseks ning nimetatud organismi esinemise tunnuseid ei ole leitud ning |
| --- | --- |

ii)

kus on igal aastal selleks sobival ajal toimunud vähemalt kaks ametlikku kontrolli Anoplophora chinensis’e (Forster) esinemise kindlakstegemiseks ning nimetatud organismi esinemise tunnuseid ei ole leitud ning

| iii) | kus taimed on kasvanud kohas:






  — | mis on füüsiliselt täielikult kaitstud Anoplophora chinensis’e (Forster) sissetoomise eest või |
| --- | --- | --- |

iii)

kus taimed on kasvanud kohas:

—

mis on füüsiliselt täielikult kaitstud Anoplophora chinensis’e (Forster) sissetoomise eest või

| — | kus tehakse asjakohast ennetavat tõrjet ja mida ümbritseb vähemalt 2 km raadiusega puhvervöönd, kus igal aastal tehakse selleks sobival ajal ametlikke vaatlusi Anoplophora chinensis’e (Forster) esinemise kindlakstegemiseks. Kui leitakse Anoplophora chinensis’e (Forster) esinemise tunnuseid, võetakse viivitamata tõrjemeetmeid, et taastada puhvervööndis kahjustajavaba staatus, ning |
| --- | --- |

—

kus tehakse asjakohast ennetavat tõrjet ja mida ümbritseb vähemalt 2 km raadiusega puhvervöönd, kus igal aastal tehakse selleks sobival ajal ametlikke vaatlusi Anoplophora chinensis’e (Forster) esinemise kindlakstegemiseks. Kui leitakse Anoplophora chinensis’e (Forster) esinemise tunnuseid, võetakse viivitamata tõrjemeetmeid, et taastada puhvervööndis kahjustajavaba staatus, ning

| iv) | kus taimesaadetisi on vahetult enne eksporti põhjalikult ametlikult kontrollitud ning iga partii puhul on tehtud plaaniline proovivõtmine, mille käigus kogu taim või taime osa tükeldatakse, et teha kindlaks Anoplophora chinensis’e (Forster) esinemine, eelkõige taimede juurtel ja tüvedel.
  Proovi suurus peab olema selline, et 99 % usaldusväärsusega oleks võimalik tuvastada vähemalt 1 % saastumist või |
| --- | --- |

iv)

kus taimesaadetisi on vahetult enne eksporti põhjalikult ametlikult kontrollitud ning iga partii puhul on tehtud plaaniline proovivõtmine, mille käigus kogu taim või taime osa tükeldatakse, et teha kindlaks Anoplophora chinensis’e (Forster) esinemine, eelkõige taimede juurtel ja tüvedel.

Proovi suurus peab olema selline, et 99 % usaldusväärsusega oleks võimalik tuvastada vähemalt 1 % saastumist või

| c) | et taimed on kasvatatud pookealustest, mis vastavad punkti b nõuetele, ning pookimisel on kasutatud pookoksi, mis vastavad järgmistele nõuetele:






  i) | eksportimise ajal ei ole poogitud pookokste läbimõõt nende kõige jämedamas kohas üle 1 cm; |
| --- | --- | --- |

c)

et taimed on kasvatatud pookealustest, mis vastavad punkti b nõuetele, ning pookimisel on kasutatud pookoksi, mis vastavad järgmistele nõuetele:

i)

eksportimise ajal ei ole poogitud pookokste läbimõõt nende kõige jämedamas kohas üle 1 cm;

| ii) | poogitud taimi on kontrollitud vastavalt punkti b alapunktile iv; |
| --- | --- |

ii)

poogitud taimi on kontrollitud vastavalt punkti b alapunktile iv;

| d) | tootmiskoha registreerimisnumber. |
| --- | --- |

d)

tootmiskoha registreerimisnumber.

| 2. | Nimetatud taimi, mis on imporditud punkti 1 kohaselt, tuleb põhjalikult kontrollida piiriületuskohas või sihtkohas, mis on kindlaks määratud vastavalt direktiivile 2004/103/EÜ. Kasutatavate kontrollimeetoditega, sealhulgas igast partiist plaanilise proovide võtmisega, mille käigus kogu taim või taime osa tükeldatakse, tagatakse nimetatud organismi esinemise tunnuste avastamine, eelkõige taimede juurtel ja tüvedel. Proovi suurus peab olema selline, et 99 % usaldusväärsusega oleks võimalik tuvastada vähemalt 1 % saastumist.
  Esimeses lõigus osutatud proovivõtmine, mille käigus kogu taim või taime osa tükeldatakse, tehakse järgmises tabelis märgitud tasemel:






  Taimede arv partiis | Proovivõtmise tase (tükeldatavate taimede hulk) |
| --- | --- | --- |
| 1 – 4 500 | 10 % partiist |
| > 4 500 | 450 |

2.

Nimetatud taimi, mis on imporditud punkti 1 kohaselt, tuleb põhjalikult kontrollida piiriületuskohas või sihtkohas, mis on kindlaks määratud vastavalt direktiivile 2004/103/EÜ. Kasutatavate kontrollimeetoditega, sealhulgas igast partiist plaanilise proovide võtmisega, mille käigus kogu taim või taime osa tükeldatakse, tagatakse nimetatud organismi esinemise tunnuste avastamine, eelkõige taimede juurtel ja tüvedel. Proovi suurus peab olema selline, et 99 % usaldusväärsusega oleks võimalik tuvastada vähemalt 1 % saastumist.

Esimeses lõigus osutatud proovivõtmine, mille käigus kogu taim või taime osa tükeldatakse, tehakse järgmises tabelis märgitud tasemel:

Taimede arv partiis

Proovivõtmise tase (tükeldatavate taimede hulk)

1 – 4 500

10 % partiist

> 4 500

450

2.   Edasitoimetamise tingimused

| (1) | Nimetatud taimi, mis on pärit (2) liidus moodustatud piiritletud aladelt, võib liidus edasi toimetada ainult siis, kui nendega on kaasas vastavalt komisjoni direktiivile 92/105/EMÜ (3) koostatud ja välja antud taimepass ning need on vähemalt kaks edasitoimetamisele eelnevat aastat kasvanud tootmiskohas:






  i) | mis on registreeritud komisjoni direktiivi 92/90/EMÜ (4) kohaselt ning |
| --- | --- | --- |

(1)

Nimetatud taimi, mis on pärit (2) liidus moodustatud piiritletud aladelt, võib liidus edasi toimetada ainult siis, kui nendega on kaasas vastavalt komisjoni direktiivile 92/105/EMÜ (3) koostatud ja välja antud taimepass ning need on vähemalt kaks edasitoimetamisele eelnevat aastat kasvanud tootmiskohas:

i)

mis on registreeritud komisjoni direktiivi 92/90/EMÜ (4) kohaselt ning

| ii) | kus on igal aastal selleks sobival ajal toimunud vähemalt kaks põhjalikku ametlikku kontrolli nimetatud organismi esinemise kindlakstegemiseks ning nimetatud organismi esinemise tunnuseid ei ole leitud; kui see on asjakohane, peab kõnealune kontroll hõlmama plaanilist taimejuurtest ja -tüvedest proovide võtmist, mille käigus kogu taim või taime osa tükeldatakse; proovi suurus peab olema selline, et 99 % usaldusväärsusega oleks võimalik tuvastada vähemalt 1 % saastumist; ning |
| --- | --- |

ii)

kus on igal aastal selleks sobival ajal toimunud vähemalt kaks põhjalikku ametlikku kontrolli nimetatud organismi esinemise kindlakstegemiseks ning nimetatud organismi esinemise tunnuseid ei ole leitud; kui see on asjakohane, peab kõnealune kontroll hõlmama plaanilist taimejuurtest ja -tüvedest proovide võtmist, mille käigus kogu taim või taime osa tükeldatakse; proovi suurus peab olema selline, et 99 % usaldusväärsusega oleks võimalik tuvastada vähemalt 1 % saastumist; ning

| iii) | mis paikneb piiritletud alal, kus taimed on kasvanud kohas:






  — | mis on füüsiliselt täielikult kaitstud nimetatud organismi sissetoomise eest või |
| --- | --- | --- |

iii)

mis paikneb piiritletud alal, kus taimed on kasvanud kohas:

—

mis on füüsiliselt täielikult kaitstud nimetatud organismi sissetoomise eest või

| — | kus neile on tehtud asjakohast ennetavat tõrjet või kus igal nimetatud taimede partiil võetakse enne edasitoimetamist plaaniliselt 1. jao B osa punkti 2 tabelis sätestatud tasemel proove, mille käigus kogu taim või taime osa tükeldatakse, ning kus igal juhul toimuvad igal aastal selleks sobival ajal ametlikud vaatlused nimetatud organismi esinemise kindlakstegemiseks vähemalt 1 km raadiuses kasvukohast ning ei ole leitud ei nimetatud organismi ega selle esinemise tunnuseid. |
| --- | --- |

—

kus neile on tehtud asjakohast ennetavat tõrjet või kus igal nimetatud taimede partiil võetakse enne edasitoimetamist plaaniliselt 1. jao B osa punkti 2 tabelis sätestatud tasemel proove, mille käigus kogu taim või taime osa tükeldatakse, ning kus igal juhul toimuvad igal aastal selleks sobival ajal ametlikud vaatlused nimetatud organismi esinemise kindlakstegemiseks vähemalt 1 km raadiuses kasvukohast ning ei ole leitud ei nimetatud organismi ega selle esinemise tunnuseid.

Pookealustele, mis vastavad esimese lõigu nõuetele, võib pookida pookoksad, mida ei ole kasvatatud nimetatud tingimustes, kuid mis on oma kõige jämedamas kohas kõige rohkem 1 cm läbimõõduga.

| 2. | Nimetatud taimi, mis ei ole pärit (5) piiritletud aladelt, vaid on sellisel alal asuvasse tootmiskohta sisse toodud, võib liidu piires edasi toimetada tingimusel, et see tootmiskoht vastab punkti 1 alapunktis iii sätestatud tingimustele ning ainult juhul, kui taimedega on kaasas taimepass, mis on koostatud ja välja antud vastavalt direktiivile 92/105/EMÜ. |
| --- | --- |

2.

Nimetatud taimi, mis ei ole pärit (5) piiritletud aladelt, vaid on sellisel alal asuvasse tootmiskohta sisse toodud, võib liidu piires edasi toimetada tingimusel, et see tootmiskoht vastab punkti 1 alapunktis iii sätestatud tingimustele ning ainult juhul, kui taimedega on kaasas taimepass, mis on koostatud ja välja antud vastavalt direktiivile 92/105/EMÜ.

| 3. | Nimetatud taimi, mis on imporditud kolmandatest riikidest, kus on teada nimetatud organismi esinemine 1. jao kohaselt, võib liidu piires edasi toimetada ainult juhul, kui nendega on kaasas punktis 1 osutatud taimepass. |
| --- | --- |

3.

Nimetatud taimi, mis on imporditud kolmandatest riikidest, kus on teada nimetatud organismi esinemine 1. jao kohaselt, võib liidu piires edasi toimetada ainult juhul, kui nendega on kaasas punktis 1 osutatud taimepass.

---

(1)  ELT L 313, 12.10.2004, lk 16.

(2)  Fütosanitaarterminite sõnastik – võrdlusstandard ISPM nr 5 ning fütosanitaarsertifikaadid – võrdlusstandard ISPM nr 12, rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni sekretariaat, Rooma.

(3)  EÜT L 4, 8.1.1993, lk 22.

(4)  EÜT L 344, 26.11.1992, lk 38.

(5)  Fütosanitaarterminite sõnastik – võrdlusstandard ISPM nr 5 ning fütosanitaarsertifikaadid – võrdlusstandard ISPM nr 12, rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni sekretariaat, Rooma.

---

II LISA

PIIRITLETUD ALADE KEHTESTAMINE JA ARTIKLIS 6 SÄTESTATUD MEETMED

1.   Piiritletud alade kehtestamine

| 1. | Piiritletud alad koosnevad järgmistest vöönditest:






  a) | saastunud vöönd, kus on tuvastatud nimetatud organismi esinemine ning kuhu kuuluvad kõik taimed, millel on leitud nimetatud organismi põhjustatud sümptomeid, ja vajaduse korral samuti kõik istutamise ajal samasse partiisse kuulunud taimed, ning |
| --- | --- | --- |

1.

Piiritletud alad koosnevad järgmistest vöönditest:

a)

saastunud vöönd, kus on tuvastatud nimetatud organismi esinemine ning kuhu kuuluvad kõik taimed, millel on leitud nimetatud organismi põhjustatud sümptomeid, ja vajaduse korral samuti kõik istutamise ajal samasse partiisse kuulunud taimed, ning

| b) | saastunud vööndi piirist väljapoole jääv vähemalt 2 km raadiusega puhvervöönd. |
| --- | --- |

b)

saastunud vööndi piirist väljapoole jääv vähemalt 2 km raadiusega puhvervöönd.

| 2. | Vööndite täpne piiritlemine põhineb usaldusväärsetel teaduslikel põhimõtetel, nimetatud organismi bioloogial, saastumise ulatusel, peremeestaimede täpsel levikul asjaomases piirkonnas ja tõenditel nimetatud organismi esinemise kohta. Juhtudel, kus vastutav ametiasutus leiab, et nimetatud organismi tõrje on võimalik, võttes arvesse puhangu asjaolusid, eriuurimise tulemusi või tõrjemeetmete kohest rakendamist, võib puhvervööndi raadiust vähendada kuni kõige vähem ühe kilomeetrini saastunud vööndi piirist. Juhul, kui nimetatud organismi tõrje ei ole enam võimalik, ei tohi raadius olla alla kahe kilomeetri. |
| --- | --- |

2.

Vööndite täpne piiritlemine põhineb usaldusväärsetel teaduslikel põhimõtetel, nimetatud organismi bioloogial, saastumise ulatusel, peremeestaimede täpsel levikul asjaomases piirkonnas ja tõenditel nimetatud organismi esinemise kohta. Juhtudel, kus vastutav ametiasutus leiab, et nimetatud organismi tõrje on võimalik, võttes arvesse puhangu asjaolusid, eriuurimise tulemusi või tõrjemeetmete kohest rakendamist, võib puhvervööndi raadiust vähendada kuni kõige vähem ühe kilomeetrini saastunud vööndi piirist. Juhul, kui nimetatud organismi tõrje ei ole enam võimalik, ei tohi raadius olla alla kahe kilomeetri.

| 3. | Kui nimetatud organismi esinemine leiab kinnitust väljaspool saastunud vööndit, tuleb saastunud vööndi ja puhvervööndi piirid üle vaadata ja vastavalt vajadusele muuta. |
| --- | --- |

3.

Kui nimetatud organismi esinemine leiab kinnitust väljaspool saastunud vööndit, tuleb saastunud vööndi ja puhvervööndi piirid üle vaadata ja vastavalt vajadusele muuta.

| 4. | Kui artikli 5 lõikes 1 osutatud vaatluste ja II lisa 3. jao punkti 1 alapunktis h osutatud seire põhjal piiritletud alal ajavahemiku jooksul, mis hõlmab vähemalt üht elutsüklit ja üht lisa-aastat, kuid mis ei ole mingil juhul lühem kui neli järjestikust aastat, nimetatud organismi ei leita, võib piiritletud ala tühistada. Elutsükli täpne pikkus sõltub asjaomase ala või samasuguse kliimavööndi kohta kättesaadavast tõendusmaterjalist. Piiritletud ala võib tühistada ka juhul, kui edasisel uurimisel leitakse, et 2. jao punktis 1 sätestatud tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

4.

Kui artikli 5 lõikes 1 osutatud vaatluste ja II lisa 3. jao punkti 1 alapunktis h osutatud seire põhjal piiritletud alal ajavahemiku jooksul, mis hõlmab vähemalt üht elutsüklit ja üht lisa-aastat, kuid mis ei ole mingil juhul lühem kui neli järjestikust aastat, nimetatud organismi ei leita, võib piiritletud ala tühistada. Elutsükli täpne pikkus sõltub asjaomase ala või samasuguse kliimavööndi kohta kättesaadavast tõendusmaterjalist. Piiritletud ala võib tühistada ka juhul, kui edasisel uurimisel leitakse, et 2. jao punktis 1 sätestatud tingimused on täidetud.

2.   Tingimused, mille korral piiritletud ala ei ole vaja kehtestada

| 1. | Vastavalt artikli 6 lõikele 2 ei pea liikmesriigid kehtestama piiritletud ala, nagu see on ette nähtud artikli 6 lõikes 1, juhul kui on täidetud järgmised tingimused:






  a) | on tõendeid selle kohta, et nimetatud organism on alale sisse toodud taimedega, millelt see leiti, ja on tõendeid, et kõnealused taimed olid saastunud enne nende asjaomasele alale toomist, või et tegemist on üksikleiuga, mis on või ei ole vahetult seostatav nimetatud taimega, kuid mis eeldatavasti ei too kaasa organismi kohanemist, ning |
| --- | --- | --- |

1.

Vastavalt artikli 6 lõikele 2 ei pea liikmesriigid kehtestama piiritletud ala, nagu see on ette nähtud artikli 6 lõikes 1, juhul kui on täidetud järgmised tingimused:

a)

on tõendeid selle kohta, et nimetatud organism on alale sisse toodud taimedega, millelt see leiti, ja on tõendeid, et kõnealused taimed olid saastunud enne nende asjaomasele alale toomist, või et tegemist on üksikleiuga, mis on või ei ole vahetult seostatav nimetatud taimega, kuid mis eeldatavasti ei too kaasa organismi kohanemist, ning

| b) | on kindlaks tehtud, et kõnealusel alal nimetatud organismi ei esine ning et nimetatud organismi levik ja edukas paljunemine ei ole võimalik nimetatud organismi bioloogia tõttu ning arvestades eriuurimise tulemusi ja tõrjemeetmeid, mis võivad seisneda nimetatud taimede, kaasa arvatud nende juurte ennetavas eemaldamises ja hävitamises pärast nende kontrollimist. |
| --- | --- |

b)

on kindlaks tehtud, et kõnealusel alal nimetatud organismi ei esine ning et nimetatud organismi levik ja edukas paljunemine ei ole võimalik nimetatud organismi bioloogia tõttu ning arvestades eriuurimise tulemusi ja tõrjemeetmeid, mis võivad seisneda nimetatud taimede, kaasa arvatud nende juurte ennetavas eemaldamises ja hävitamises pärast nende kontrollimist.

| 2. | Kui punktis 1 sätestatud tingimused on täidetud, ei pea liikmesriigid kehtestama piiritletud alasid tingimusel, et nad võtavad järgmised meetmed:






  a) | viivitamatud meetmed, millega tagada nimetatud organismi kiire tõrje ja välistada selle leviku võimalus; |
| --- | --- | --- |

2.

Kui punktis 1 sätestatud tingimused on täidetud, ei pea liikmesriigid kehtestama piiritletud alasid tingimusel, et nad võtavad järgmised meetmed:

a)

viivitamatud meetmed, millega tagada nimetatud organismi kiire tõrje ja välistada selle leviku võimalus;

| b) | seire ajavahemikul, mis hõlmab nimetatud organismi vähemalt ühe elutsükli ja ühe lisa-aasta, sealhulgas seire vähemalt nelja järjestikuse aasta jooksul vähemalt 1 km raadiuses saastunud taimedest või kohast, kus nimetatud organism leiti; vähemalt esimesel aastal peab seire olema korrapärane ja intensiivne; |
| --- | --- |

b)

seire ajavahemikul, mis hõlmab nimetatud organismi vähemalt ühe elutsükli ja ühe lisa-aasta, sealhulgas seire vähemalt nelja järjestikuse aasta jooksul vähemalt 1 km raadiuses saastunud taimedest või kohast, kus nimetatud organism leiti; vähemalt esimesel aastal peab seire olema korrapärane ja intensiivne;

| c) | saastunud taimse materjali hävitamine; |
| --- | --- |

c)

saastunud taimse materjali hävitamine;

| d) | saastumise päritolu kindlakstegemine ja saastunud taimede edasitoimetamiste jälgimine nii kaugele kui võimalik ning taimede uurimine saastumise avastamiseks; uurimise juurde kuulub plaaniline proovivõtmine, mille käigus kogu taim või taime osa tükeldatakse; |
| --- | --- |

d)

saastumise päritolu kindlakstegemine ja saastunud taimede edasitoimetamiste jälgimine nii kaugele kui võimalik ning taimede uurimine saastumise avastamiseks; uurimise juurde kuulub plaaniline proovivõtmine, mille käigus kogu taim või taime osa tükeldatakse;

| e) | avalikkuse teadlikkuse tõstmine nimetatud organismi ohust; |
| --- | --- |

e)

avalikkuse teadlikkuse tõstmine nimetatud organismi ohust;

| f) | muud meetmed, mis võivad nimetatud organismi tõrjele kaasa aidata, võttes arvesse standardit ISPM nr 9 (1) ja rakendades integreeritud meetodit vastavalt põhimõtetele, mis on sätestatud standardis ISPM nr 14 (2). |
| --- | --- |

f)

muud meetmed, mis võivad nimetatud organismi tõrjele kaasa aidata, võttes arvesse standardit ISPM nr 9 (1) ja rakendades integreeritud meetodit vastavalt põhimõtetele, mis on sätestatud standardis ISPM nr 14 (2).

Punktides a–f osutatud meetmed esitatakse artiklis 7 osutatud aruande vormis.

3.   Piiritletud aladel võetavad meetmed

| 1. | Piiritletud aladel võtavad liikmesriigid nimetatud organismi tõrjeks järgmisi meetmeid:






  a) | saastunud taimede ja nimetatud organismi põhjustatud sümptomitega taimede kohene hävitamine ja nende juurte täielik eemaldamine; juhul, kui saastunud taimed on leitud väljaspool nimetatud organismi lendlusperioodi, peab puude hävitamine ja juurte eemaldamine toimuma enne järgmise lendlusperioodi algust; erandjuhtudel, kui vastutav ametiasutus leiab, et selline hävitamine ei ole asjakohane, võib rakendada alternatiivseid tõrjemeetmeid, mis pakuvad samasugusel tasemel kaitset nimetatud organismi leviku eest; sellise järelduse põhjused ja meetme kirjeldus tehakse komisjonile teatavaks artiklis 7 osutatud aruandes; |
| --- | --- | --- |

1.

Piiritletud aladel võtavad liikmesriigid nimetatud organismi tõrjeks järgmisi meetmeid:

a)

saastunud taimede ja nimetatud organismi põhjustatud sümptomitega taimede kohene hävitamine ja nende juurte täielik eemaldamine; juhul, kui saastunud taimed on leitud väljaspool nimetatud organismi lendlusperioodi, peab puude hävitamine ja juurte eemaldamine toimuma enne järgmise lendlusperioodi algust; erandjuhtudel, kui vastutav ametiasutus leiab, et selline hävitamine ei ole asjakohane, võib rakendada alternatiivseid tõrjemeetmeid, mis pakuvad samasugusel tasemel kaitset nimetatud organismi leviku eest; sellise järelduse põhjused ja meetme kirjeldus tehakse komisjonile teatavaks artiklis 7 osutatud aruandes;

| b) | kõikide nimetatud taimede hävitamine 100 m raadiuses saastunud taimedest ning kõnealuste nimetatud taimede kontrollimine saastumise tuvastamiseks; erandjuhtudel, kui vastutav ametiasutus leiab, et selline hävitamine ei ole asjakohane, tuleb kõnealuses raadiuses uurida saastumise tuvastamiseks ükshaaval kõiki nimetatud taimi, mida ei kavatseta hävitada, ning vajaduse korral rakendada meetmeid, et takistada nimetatud organismi võimalikku edasist levikut nendelt taimedelt; |
| --- | --- |

b)

kõikide nimetatud taimede hävitamine 100 m raadiuses saastunud taimedest ning kõnealuste nimetatud taimede kontrollimine saastumise tuvastamiseks; erandjuhtudel, kui vastutav ametiasutus leiab, et selline hävitamine ei ole asjakohane, tuleb kõnealuses raadiuses uurida saastumise tuvastamiseks ükshaaval kõiki nimetatud taimi, mida ei kavatseta hävitada, ning vajaduse korral rakendada meetmeid, et takistada nimetatud organismi võimalikku edasist levikut nendelt taimedelt;

| c) | punktide a ja b kohaselt eemaldatud taimede ja nende juurte kõrvaldamine, kontrollimine ja hävitamine; kõikide vajalike ettevaatusabinõude rakendamine, et vältida nimetatud organismi levikut taimede eemaldamise ajal ja pärast seda; |
| --- | --- |

c)

punktide a ja b kohaselt eemaldatud taimede ja nende juurte kõrvaldamine, kontrollimine ja hävitamine; kõikide vajalike ettevaatusabinõude rakendamine, et vältida nimetatud organismi levikut taimede eemaldamise ajal ja pärast seda;

| d) | meetmed, vältimaks potentsiaalselt saastunud materjali edasitoimetamist piiritletud alalt välja; |
| --- | --- |

d)

meetmed, vältimaks potentsiaalselt saastunud materjali edasitoimetamist piiritletud alalt välja;

| e) | saastumise päritolu kindlakstegemine ja saastunud taimede edasitoimetamise jälgimine nii kaugele kui võimalik ning taimede kontrollimine saastumise suhtes; kontrollimise juurde kuulub plaaniline proovivõtmine, mille käigus kogu taim või taime osa tükeldatakse; |
| --- | --- |

e)

saastumise päritolu kindlakstegemine ja saastunud taimede edasitoimetamise jälgimine nii kaugele kui võimalik ning taimede kontrollimine saastumise suhtes; kontrollimise juurde kuulub plaaniline proovivõtmine, mille käigus kogu taim või taime osa tükeldatakse;

| f) | nimetatud taimede asendamine muude taimedega, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

f)

nimetatud taimede asendamine muude taimedega, kui see on asjakohane;

| g) | keeld istutada uusi nimetatud taimi välitingimustesse II lisa 3. jao punkti 1 alapunktis b osutatud alal, välja arvatud I lisa 2. jaos osutatud tootmiskohtades; |
| --- | --- |

g)

keeld istutada uusi nimetatud taimi välitingimustesse II lisa 3. jao punkti 1 alapunktis b osutatud alal, välja arvatud I lisa 2. jaos osutatud tootmiskohtades;

| h) | intensiivne seire nimetatud organismi esinemise tuvastamiseks, mis toimub igal aastal selleks sobival ajal peremeestaimede kontrollimise teel, keskendudes eelkõige puhvervööndile, ning mille juurde vajaduse korral kuulub plaaniline proovivõtmine, mille käigus kogu taim või taime osa tükeldatakse; proovide arv märgitakse artiklis 7 osutatud aruandesse; |
| --- | --- |

h)

intensiivne seire nimetatud organismi esinemise tuvastamiseks, mis toimub igal aastal selleks sobival ajal peremeestaimede kontrollimise teel, keskendudes eelkõige puhvervööndile, ning mille juurde vajaduse korral kuulub plaaniline proovivõtmine, mille käigus kogu taim või taime osa tükeldatakse; proovide arv märgitakse artiklis 7 osutatud aruandesse;

| i) | nimetatud organismi ohtlikkuse teadvustamine avalikkusele ning meetmed, mille abil tõkestatakse selle organismi liitu sissetoomist ja levimist liidu piires, sealhulgas tingimused, mille alusel nimetatud taimi võib vedada artikli 6 alusel kehtestatud piiritletud alalt välja; |
| --- | --- |

i)

nimetatud organismi ohtlikkuse teadvustamine avalikkusele ning meetmed, mille abil tõkestatakse selle organismi liitu sissetoomist ja levimist liidu piires, sealhulgas tingimused, mille alusel nimetatud taimi võib vedada artikli 6 alusel kehtestatud piiritletud alalt välja;

| j) | vajaduse korral erimeetmed erijuhtumite või komplikatsioonide puhuks, mille korral on alust arvata, et need ei lase tõrjel toimuda, takistavad seda või põhjustavad selles viivitusi, eriti meetmed, mis on seotud juurdepääsuga kõigile saastunud või eeldatavalt saastunud taimedele ja selliste taimede asjakohase hävitamisega, olenemata taimede asukohast, nende kuuluvusest riigi- või eraomandisse ning nende eest vastutavast isikust või üksusest; |
| --- | --- |

j)

vajaduse korral erimeetmed erijuhtumite või komplikatsioonide puhuks, mille korral on alust arvata, et need ei lase tõrjel toimuda, takistavad seda või põhjustavad selles viivitusi, eriti meetmed, mis on seotud juurdepääsuga kõigile saastunud või eeldatavalt saastunud taimedele ja selliste taimede asjakohase hävitamisega, olenemata taimede asukohast, nende kuuluvusest riigi- või eraomandisse ning nende eest vastutavast isikust või üksusest;

| k) | muud meetmed, mis võivad nimetatud organismi tõrjele kaasa aidata, võttes arvesse standardit ISPM nr 9 (3) ja rakendades integreeritud meetodit vastavalt põhimõtetele, mis on sätestatud standardis ISPM nr 14 (4). |
| --- | --- |

k)

muud meetmed, mis võivad nimetatud organismi tõrjele kaasa aidata, võttes arvesse standardit ISPM nr 9 (3) ja rakendades integreeritud meetodit vastavalt põhimõtetele, mis on sätestatud standardis ISPM nr 14 (4).

Punktides a–k osutatud meetmed esitatakse artiklis 7 osutatud aruande vormis.

| 2. | Kui artiklis 5 osutatud vaatlused, mis on toimunud rohkem kui nelja järjestikuse aasta jooksul, on kinnitanud nimetatud organismi esinemist mingil alal ja juhul, kui on tõendeid, et nimetatud organismi tõrje ei ole enam võimalik, võivad liikmesriigid piirduda meetmetega, mis takistavad nimetatud organismi levikut väljapoole kõnealust ala. Need meetmed hõlmavad vähemalt järgmist:






  a) | saastunud taimede ja nimetatud organismi põhjustatud sümptomitega taimede hävitamine ja nende juurte täielik eemaldamine; hävitamine peab algama kohe; juhul, kui saastunud taimed on leitud väljaspool nimetatud organismi lendlusperioodi, peab puude hävitamine ja juurte eemaldamine siiski toimuma enne järgmise lendlusperioodi algust; erandjuhtudel, kui vastutav ametiasutus leiab, et selline hävitamine ei ole asjakohane, võib rakendada alternatiivseid tõrjemeetmeid, mis pakuvad samasugusel tasemel kaitset nimetatud organismi leviku eest; sellise järelduse põhjused ja meetme kirjeldus tehakse komisjonile teatavaks artiklis 7 osutatud aruandes; |
| --- | --- | --- |

2.

Kui artiklis 5 osutatud vaatlused, mis on toimunud rohkem kui nelja järjestikuse aasta jooksul, on kinnitanud nimetatud organismi esinemist mingil alal ja juhul, kui on tõendeid, et nimetatud organismi tõrje ei ole enam võimalik, võivad liikmesriigid piirduda meetmetega, mis takistavad nimetatud organismi levikut väljapoole kõnealust ala. Need meetmed hõlmavad vähemalt järgmist:

a)

saastunud taimede ja nimetatud organismi põhjustatud sümptomitega taimede hävitamine ja nende juurte täielik eemaldamine; hävitamine peab algama kohe; juhul, kui saastunud taimed on leitud väljaspool nimetatud organismi lendlusperioodi, peab puude hävitamine ja juurte eemaldamine siiski toimuma enne järgmise lendlusperioodi algust; erandjuhtudel, kui vastutav ametiasutus leiab, et selline hävitamine ei ole asjakohane, võib rakendada alternatiivseid tõrjemeetmeid, mis pakuvad samasugusel tasemel kaitset nimetatud organismi leviku eest; sellise järelduse põhjused ja meetme kirjeldus tehakse komisjonile teatavaks artiklis 7 osutatud aruandes;

| b) | eemaldatud taimede ja nende juurte kõrvaldamine, kontrollimine ja hävitamine; kõikide vajalike ettevaatusabinõude rakendamine, et vältida nimetatud organismi levikut taimede eemaldamise järel; |
| --- | --- |

b)

eemaldatud taimede ja nende juurte kõrvaldamine, kontrollimine ja hävitamine; kõikide vajalike ettevaatusabinõude rakendamine, et vältida nimetatud organismi levikut taimede eemaldamise järel;

| c) | meetmed, vältimaks potentsiaalselt saastunud materjali edasitoimetamist piiritletud alalt välja; |
| --- | --- |

c)

meetmed, vältimaks potentsiaalselt saastunud materjali edasitoimetamist piiritletud alalt välja;

| d) | nimetatud taimede asendamine muude taimedega, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

d)

nimetatud taimede asendamine muude taimedega, kui see on asjakohane;

| e) | keeld istutada uusi nimetatud taimi välitingimustesse II lisa 1. jao punkti 1 alapunktis a osutatud nakatunud alal, välja arvatud I lisa 2. jaos osutatud tootmiskohtades; |
| --- | --- |

e)

keeld istutada uusi nimetatud taimi välitingimustesse II lisa 1. jao punkti 1 alapunktis a osutatud nakatunud alal, välja arvatud I lisa 2. jaos osutatud tootmiskohtades;

| f) | intensiivne seire nimetatud organismi esinemise tuvastamiseks, mis toimub igal aastal selleks sobival ajal peremeestaimede kontrollimise teel ning mille juurde vajaduse korral kuulub plaaniline proovivõtmine, mille käigus kogu taim või taime osa tükeldatakse; proovide arv märgitakse artiklis 7 osutatud aruandesse; |
| --- | --- |

f)

intensiivne seire nimetatud organismi esinemise tuvastamiseks, mis toimub igal aastal selleks sobival ajal peremeestaimede kontrollimise teel ning mille juurde vajaduse korral kuulub plaaniline proovivõtmine, mille käigus kogu taim või taime osa tükeldatakse; proovide arv märgitakse artiklis 7 osutatud aruandesse;

| g) | nimetatud organismi ohtlikkuse teadvustamine avalikkusele ning meetmed, mille abil tõkestatakse selle organismi liitu sissetoomist ja levimist liidu piires, sealhulgas tingimused, mille alusel nimetatud taimi võib vedada artikli 6 alusel kehtestatud piiritletud alalt välja; |
| --- | --- |

g)

nimetatud organismi ohtlikkuse teadvustamine avalikkusele ning meetmed, mille abil tõkestatakse selle organismi liitu sissetoomist ja levimist liidu piires, sealhulgas tingimused, mille alusel nimetatud taimi võib vedada artikli 6 alusel kehtestatud piiritletud alalt välja;

| h) | vajaduse korral erimeetmed erijuhtumite või komplikatsioonide puhuks, mille korral on alust arvata, et need ei lase kahjustaja levikut piirata, takistavad seda või põhjustavad selles viivitusi, eriti meetmed, mis on seotud juurdepääsuga kõigile saastunud või eeldatavalt saastunud taimedele ja selliste taimede asjakohase hävitamisega, olenemata taimede asukohast, nende kuuluvusest riigi- või eraomandisse ning nende eest vastutavast isikust või üksusest; |
| --- | --- |

h)

vajaduse korral erimeetmed erijuhtumite või komplikatsioonide puhuks, mille korral on alust arvata, et need ei lase kahjustaja levikut piirata, takistavad seda või põhjustavad selles viivitusi, eriti meetmed, mis on seotud juurdepääsuga kõigile saastunud või eeldatavalt saastunud taimedele ja selliste taimede asjakohase hävitamisega, olenemata taimede asukohast, nende kuuluvusest riigi- või eraomandisse ning nende eest vastutavast isikust või üksusest;

| i) | muud meetmed, millest võib olla kasu nimetatud organismi leviku piiramisel. |
| --- | --- |

i)

muud meetmed, millest võib olla kasu nimetatud organismi leviku piiramisel.

Punktides a–i osutatud meetmed esitatakse artiklis 7 osutatud aruande vormis.

---

(1)  Juhised kahjuritõrjeks – võrdlusstandard ISPM nr 9, rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni sekretariaat, Rooma.

(2)  Integreeritud meetmed süsteemses kahjuritõrjes – võrdlusstandard ISPM nr 14, rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni sekretariaat, Rooma.

(3)  Juhised kahjuritõrjeks – võrdlusstandard ISPM nr 9, rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni sekretariaat, Rooma.

(4)  Integreeritud meetmed süsteemses kahjuritõrjes – võrdlusstandard ISPM nr 14, rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni sekretariaat, Rooma.

---

Parandused

| 3.3.2012 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 64/48 |
| --- | --- | --- | --- |

3.3.2012

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 64/48

---

Komisjoni 23. veebruari 2012. aasta rakendusmääruse (EL) nr 163/2012 (millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1484/95 kodulinnuliha- ja munasektori ning ovoalbumiini tüüpiliste hindade suhtes) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 52, 24. veebruar 2012
  )

Leheküljel 11 oleva lisa tabelis

asendatakse

| „1602 32 11 | Kuumtöötlemata tooted kanast ja kukest (liigist Gallus domesticus) | 306,1 | 0 | BR |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 353,6 | 0 | CL” |

„1602 32 11

Kuumtöötlemata tooted kanast ja kukest (liigist Gallus domesticus)

306,1

0

BR

353,6

0

CL”

järgmisega:

| „1602 32 11 | Kuumtöötlemata tooted kanast ja kukest (liigist Gallus domesticus) | 306,1 | 0 | BR |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 353,5 | 0 | CL” |

„1602 32 11

Kuumtöötlemata tooted kanast ja kukest (liigist Gallus domesticus)

306,1

0

BR

353,5

0

CL”

---